runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Jeg vil da gerne have, at hr. Ulrik Kragh svarer på mine spørgsmål, for det er jo her i Folketingssalen, offentligheden kan følge med i, hvordan debatten går.
I øvrigt har christianitterne ikke adgang til udvalget.
Jeg vil blot have bekræftet, at hr. Ulrik Kragh ikke udelukker en fondsmodel.
Kan jeg få et klart svar?
Udelukker Venstre en fondsmodel?
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Vi udelukker en altomfavnende fondsmodel, der dækker hele Christiania, således at det vil blive en fortsættelse af Christiania, som det er i dag med de problemer, som det har givet.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Jeg vil spørge hr. Ulrik Kragh, som jeg på mange måder synes havde mange fornuftige synspunkter i sin ordførertale, om den her fondsmodel: Er hr. Kragh ikke enig i, at hvis man overhovedet skulle overveje en fondsmodel, står det meget uklart, hvilke konsekvenser det oplæg, der har været fra bl.a. visse politikere i Københavns Kommune, vil have?
Er hr. Kragh ikke enig i, at det står meget uklart? Mit andet spørgsmål går på: Er der ikke en fare for, hvis man lader tingene gå i retning af en fondsmodel, hvor christianitterne vil få meget stor indflydelse på, hvad der foregår, at det vil gå i den retning, som det styringsråd, der har været på Christiania, har stået for, nemlig en retning, hvor man ikke reelt følger op på det, man egentlig skal følge op på, f.eks. kriminaliteten på Christiania?
Er der ikke en fare for, at Christiania efter den meget gode politiindsats, der har været, vil falde tilbage til det gamle, hvor hashhandel er et udbredt fænomen?
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Det ville i hvert fald været fuldstændig uacceptabelt, hvis Christiania faldt tilbage.
Derfor har vi med Christianiaudvalget kigget på, hvad det er for nogle problemfelter, der har været på Christiania generelt,
hvor et problem har været den manglende beslutningskompetence, den manglende ansvarliggørelse af den kollektive brugsret, der har været på Christiania.
Derfor er jeg enig i, at det er meget betænkeligt, hvis det er sådan, at man ikke får lavet en model, som sikrer, at vi får standset de ting, der genererer problemerne.
Der tror jeg at vi er meget enige.
Med hensyn til Københavns Kommune og inddragelse af Københavns Kommune er der jo lagt op til, at man skal forsøge at få lavet en lokalplan i samdrægtighed med Københavns Kommune, således at man får givet rammerne for, hvordan og hvorledes det skal udvikles i fremtiden.
Jeg ser Københavns Kommune sammen med Christianias naboer og sammen med Christianias beboere som værende essentielle samarbejdspartnere, således at vi får fundet den bedst mulige løsning.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-16:
Jeg har bemærket, at den socialdemokratiske ordfører flere gange har nævnt, at det er godt, at Pusher Street endelig er blevet ryddet, og at den organiserede hashhandel er væk.
Nu var der jo ca. 10½ år, hvor Socialdemokratiet sad med regeringsmagten, og hvor vi havde fire socialdemokratiske justitsministre - først fru Pia Gjellerup, så hr. Erling Olsen, så hr. Bjørn Westh og så hr. Frank Jensen - og på trods af at der hos mange partier var et udbredt ønske om, at man gjorde noget ved det, så gjorde Socialdemokratiet ikke noget som helst.
De lod tværtimod hashhandelen og de øvrige ulovligheder derude, våbenopbevaring, kriminelle formuer, hælervarer osv., blomstre op.
Hvorfor gjorde man ikke noget som helst, når man nu står og siger, at det er godt, at den nuværende regering endelig har ryddet op i det morads af kriminalitet?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Det må undre, at et af landets største partier i den grad ser bort fra, at det da er et kæmpe problem, de har påført samfundet med den besættelse, der fandt sted dengang, og det synes jeg ikke bare man kan skyde hen - hvilket hr. Jann Sjursen også sagde tidligere i debatten - og sige
, at det egentlig var en god handling, der blev lavet dengang.
Det har da bestemt ikke været en god handling, og samfundet har brugt utrolig mange ressourcer.
Jeg synes, det er en lidt ynkelig forestilling, Socialdemokraterne kommer frem med her i Folketingssalen, når man ikke anerkender de resultater, der trods alt er kommet, nemlig at f.eks. hashhandelen er væk.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg fik faktisk i min ordførertale mindet om, at der er mange utilfredsstillende forhold på Christiania, som er bragt til ophør.
Jeg mener, jeg erindrede om junkblokaden.
Jeg mener også, jeg sagde noget om, at signalet om den uantagelig stigende hashhandel har medført en rydning af Pusher Street.
Det, jeg ikke sagde - tiden er jo for kort en gang imellem - var, at det var en aktion, som christianitterne ikke kunne eller ville klare alene.
Vi havde allerede i forbindelse med hr. Ulrik Kraghs ordførertale diskussionen om parkeringsplanen, og derfor undlod jeg at sige noget om det igen.
Men det er igen et eksempel på det.
Det ligger i Københavns Kommune og har ligget der længe.
Der er noget med brandvæsenet, og der er noget med, hvor brandbiler skal komme frem osv., men det ligger der.
Det er bare en illustration af, at christianitterne har givet det klare signal: Ja, vi er med; vi har forstået, at nu skal der ske en lovliggørelse, og at man kan leve på Christiania inden for en lovliggjort ramme. Hvad vil man mere, for at citere lidt af en salme?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Det er noget forstemmende at høre i den socialdemokratiske ordførertale her i dag, at man overhovedet ikke anerkender de fremskridt, der trods alt er sket i forbindelse med Christiania, at man nu har fået ryddet op i hashsalget derude.
Forældrene har nu en mulighed for at skride ind, og politiet har skredet ind over for Christiania.
Det må dog være noget, som Socialdemokraterne kan anerkende.
I stedet for får vi den her meget irriterende retorik, hvor alt det, som regeringen og Dansk Folkeparti og andre partier har stået bag ved i forhold til Christiania gennem de seneste år, bliver skudt til side og bliver nedgjort på alle mulige måder.
Så vender man så tilbage til, at det faktisk var en stor tjeneste, som de borgere gjorde, dengang de ryddede op på Christiania i 1973.
Det hele blev meget bedre, man fik slået græsset, og man fik ryddet op osv.
Det er dog en utrolig ting, at den besættelse, der fandt sted dengang, og alle de problemer, det har medført for samfundet siden hen, skal gøres til en god handling.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Socialdemokraterne og jeg selv har aldrig afvist, at den rammelov, den Christianialov, vi kender, udløber her pr. 1. juli i år, og at der naturligvis skal sættes noget andet i stedet.
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, om man kunne forestille sig, at en forlængelse af rammeloven var en mulighed.
Kunne man forestille sig en fondsdannelse, der kunne medvirke til en lovliggørelse?
I fondsmodellen - det sagde jeg så ikke, for der er noget, man ikke lige får tid til - peges der faktisk på forskellige boligformer, som er gængse og lovlige ude i det åbne land, ude i det danske samfund, og som christianitterne faktisk har givet udtryk for kunne være en vej frem.
I al stilfærdighed beder vi om at få det undersøgt og bedre og mere præcist behandlet end de summariske bemærkninger, der er om det i lovforslag nr. L 205.
Jeg tror ikke, jeg tit nok kan gentage et præcist citat af, hvad jeg nøjagtig har sagt.
Det står sort på hvidt, hvad jeg har sagt om hashhandel.
Jeg har allerede sagt det tre gange, og jeg skal vel ikke blive ved med at stå og sige det samme til hr. Peter Skaarup. Hr. Skaarup og jeg - vores to partier - har formentlig en forskellig synsvinkel på Christiania og har haft det i den tid, Dansk Folkeparti har eksisteret, og vi har haft den holdning i den tid, Christiania har eksisteret, og den er der sådan set ikke sket noget ved.
Det, vi har sagt, er: O.k., kan vi lave en lovliggørelse, så er det fint for os.
Og vi peger på en fondsmodel og siger, og vi bliver ved med at sige: Kan en fondsmodel medvirke til, at vi kan få denne lovliggørelse, så gerne for os.
Jo, og hvis det nu havde været sådan, at man havde lagt mærke til mine ord, så ville man nok have lagt mærke til, at det ord, der blev sagt tiest, var lovliggørelse
Jeg har sagt det fra starten i min ordførertale, jeg har sagt det i slutningen
af min ordførertale: Ja til lovliggørelse.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Jeg går dermed ud fra, at man også er villig til at tage et ansvar for den del af bygningsmassen, som ligger på voldanlægget, som er med til at skæmme den del af naturarven, og at man er med til at bære det ansvar igennem.
Det håber jeg at hr. Poul Qvist Jørgensen vil bekræfte.
Dengang var der 24 bygninger, der var fredet, og 13, der var på vej til at blive fredet, hvoraf der i dag kun er i størrelsesordenen 14 bygninger tilbage, som reelt er bevaringsværdige.
Er Socialdemokratiet indstillet på at være med til at finde en løsning, hvor man får vedligeholdt området til et ansvarligt niveau, og hvor det er de enkelte christianitter, der er med til at tage ansvaret for dette?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Jamen hvis det er et ja til lovliggørelse i forhold til den lov, som gælder for kongerigets borgere i øvrigt, så må det jo dybest set også betyde, at Socialdemokraterne er på vild flugt over plankeværket fra den lov, som man selv var med til at vedtage i 1989, som var en særlov for Christiania, som jo betød, at Christiania fik sin helt egen lovgivning.
Er det sådan, det skal forstås, at Socialdemokratiet nu faktisk mener, at der ikke skal gælde særlige love for Christiania og christianitterne? Så synes jeg da, det er positivt.
Men det er bestemt ikke det, jeg synes jeg hører hr. Poul Qvist Jørgensen sige i praksis.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Først et polemisk svar: Hvis ikke nogen havde gjort noget i 1971, var det jo forslumret fuldstændig, så havde voldanlægget osv. været groet fuldstændig til.
Men det er så den polemiske del af det.
, og vi er lige så forvirrede nu, som vi var før, da vi bare hørte nogle udslip gennem medierne om, hvad det var, Christianiaudvalget ville komme frem med af forslag.
Vi glæder os vældig meget til at få nogle præciseringer.
Det tror jeg egentlig også at christianitterne gør.
Hvad er det, der egentlig står i lovforslaget?
Hvad er det, der står om lige præcis den problemstilling, som hr. Ulrik Kragh rejser?
Jeg er ikke i stand til at svare.
Jeg beklager.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Med baggrund i den sidste bemærkning, som hr. Poul Qvist Jørgensen kom med angående usikkerheden, vil jeg spørge, om Socialdemokratiet er indstillet på, at vi skal have fundet en løsning, der afklarer situationen for Christiania, således at man ikke skal leve med yderligere 1½ års usikkerhed, for at finde ud af, hvad der så skal ske, og for at finde ud af, hvad der så skal ske derefter.
Er Socialdemokratiet indstillet på, at vi nu får lavet en løsning, som en gang for alle får løst de ting, der har genereret de problemer, der har været?
Så et lidt polemisk spørgsmål: Hvis Christiania ikke var blevet etableret i 1971, havde der været noget helt andet der, hvor Christiania ligger i dag.
Det tror jeg sådan set at hr. Poul Qvist Jørgensen og Venstre er enige om.
Er Socialdemokratiet ikke enig i, at hvis man kan få skabt et nyt Christiania, som får lagt problemfelterne bag sig, vil det være bedre end den bygningssituation, man ellers ville kunne have set på Christiania i dag?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Jeg vil gentage, hvad jeg sagde i slutningen af min ordførertale: Vi er enige med statsministeren i hans udtalelser om, hvordan man forestiller sig at Christiania kan bestå.
Vi har givet udtryk for, at der er sket en positiv udvikling i regeringens opfattelse.
Vi ser gerne, at øjene bliver åbnet op for en fondsmodel.
Vi er faktisk med det, vi ved på nuværende tidspunkt omkring en fondsmodel, overbeviste om, at det er vejen frem.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Nej, undskyld, jeg vil gerne sige lidt mere.
Lovforslaget, som bliver fremlagt her, siger ikke noget specifikt om, at en fondsmodel ikke kan være en del af løsningen.
Det, jeg har givet udtryk for som Venstres holdning, er, at vi er meget, meget skeptiske over for, om det kan bringe Christiania til et niveau, hvor de problemer, der har været, og som har været uacceptable for det øvrige samfund, bliver løst.
Derfor vil jeg gerne, at vi får fundet en løsning, hvor man er sikker på, at vi når i mål.
Der er jeg meget skeptisk over for fondsmodellen, men loven umuliggør jo ikke, at man kan lave en fondsmodel.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Jeg må indrømme, at det er lige før, man sidder og hopper lidt i stolen, når man hører hr. Poul Qvist Jørgensen sige sin mening om Christiania, om de rare mennesker, der brød ind i 1971, og om den professor, der på Akademiraadets høring udtalte: Det er utroligt, så meget krudt så mange mennesker har brugt på så få mennesker på så lille et område osv. osv.
Er det aldrig faldet hr. Poul Qvist Jørgensen eller Socialdemokraterne ind, at når mange af os i virkeligheden har brugt så meget krudt på den her sag, selv om regeringen efterhånden er ved at falde lidt ned igen - i hvert fald rent retorisk - så skyldes det, at vi i hvert fald er nogle, der mener, at loven skal gælde for alle borgere her i kongeriget, og at vi så slet ikke ønsker en særlov for Christiania?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg synes egentlig, fru Line Barfod selv leverede svaret, for bredden kan nemlig udvides på mange måder.
Det kan være med hensyn til de pædagogiske tilbud, det kan være nogle bestemte retninger, man gerne vil koncentrere sig om, og derfor vil jeg ikke sætte nogen snævre rammer for, hvad der egentlig kan tilbydes, men vil netop overlade det til det private initiativ at prøve at imødekomme den efterspørgsel, der vil være hos børnefamilierne på nogle anderledes tilbud.
Det svarer fuldstændig til den udvikling, vi har set på området gennem årene.
Der er kommet puljeordninger, der er kommet skovbørnehaver, der kan være mange forskellige prioriteter, der gør sig gældende, og derfor vil jeg ikke lægge mig fast på, hvad det lige netop er for nogle tilbud, der skal være tale om.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
I Dansk Folkeparti er vi enige i intentionerne bag dette lovforslag, fordi vi går ind for det frie valg mellem det offentlige og det private, også når det drejer sig om børnepasning.
Vi mener, at forældre har ret til selv at vælge, hvilket tilbud der passer til netop deres barn, og derfor er vi også tilhængere af de selvejende institutioner og af puljeordninger med særlige ideologiske grundholdninger eller specielle pædagogiske retningslinjer. Desværre har de selvejende institutioner i den seneste tid følt sig udsat for et pres på grund af det faldende børneantal og kommunerne kapacitetsstyring.
Vi er blevet kontaktet af selvejende institutioner, som ligefrem har fortalt os, at de ser frem til, at lovforslaget her bliver gennemført, og vi hilser selvfølgelig velkommen, at der lægges op til at forbedre mulighederne for de selvejende institutioner og puljeordningerne.
Jeg vil gerne understrege, at privat børnepasning ikke er en ideologisk mærkesag for Dansk Folkeparti.
Privat børnepasning skal være et supplement, som ikke må undergrave den offentlige børnepasning, men vi vil gerne være med til at give folk et frit valg til at betale mere for private alternativer, ligesom man gør på skoleområdet.
For os at se
giver lovforslaget visse muligheder.
Vi synes, det er positivt, at den private udbyder kan være mange forskellige instanser, eksempelvis en gruppe forældre, der gerne vil lave deres egen vuggestue på baggrund af særlige pædagogiske holdninger, eller en større virksomhed, som gerne vil give sine ansatte mulighed for at få passet deres børn tæt på arbejdspladsen.
Jeg ved godt, at de muligheder allerede eksisterer i dag, men incitamentet til at gå ind på markedet vil naturligvis styrkes, hvis økonomien bliver bedre.
Men der skal naturligvis være tale om nøjagtig den samme høje pædagogiske kvalitet som i de kommunale institutioner.
Det må ikke være hensynet til at tjene penge, der kommer til at styre de private institutioner.
Et gode ved det forslag er, at børn, der flytter til en nabokommune, får mulighed for at forblive i et kendt miljø og bevare kontakten til vennerne, og det synes vi faktisk er meget, meget positivt. Som sagt er vi overvejende positive over for forslaget, men vi vil ikke i dag tage endelig stilling til, om vi vil støtte det. For det første er vi meget utilfredse med, at der har været en så kort høringsfrist for et så omfattende forslag.
Vi mener, der er en række problemfelter, der skal afklares, og vi mener, der er behov for en mere dybtgående analyse af så vel de organisatoriske som de sociale og pædagogiske konsekvenser af forslaget.
Dansk Folkeparti har en lang række spørgsmål til lovforslaget.
Vi ser frem til et grundigt og nødvendigvis også langt udvalgsarbejde, og der er i hvert fald en masse knaster, der skal ryddes af vejen, før vi kan støtte forslaget.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jeg synes, det er ganske udmærket, at det offentlige kan lette nogle af de administrative byrder på forældrene.
Jeg har ikke glemt den tidligere regerings bedrifter,
bl.a. har jeg ikke glemt, at vi skabte 170.000 ekstra pladser på børnepasningssiden.
Men jeg forholder mig også til den virkelighed, som er derude.
Virkeligheden viser nogle priser, som er fuldstændig uoverkommelige, og så synes vi altså, man skal bruge sine kræfter på at få sat betalingen ned, så alle kan være med.
Men det er åbenbart en borgerlig mærkesag at sørge for, at priserne stiger så meget som muligt, så de rige kan have deres børnehaver for sig selv og få skubbet alle dem, som ikke har råd til at være der, ud.
Det er usympatisk, og det får ikke vores støtte, selv om der er andre elementer i lovforslaget, som sagtens kunne glide ned.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg finder næsten belæg for endnu en gang at minde den socialdemokratiske ordfører om, at når loftet i dag er på 33 pct., er det jo, fordi den tidligere regering hævede loftet fra 30 pct. til 33 pct.
Det synes man helt at have glemt.
Fru Sandy Brinck har måske fuldstændig overset, at det er et element i lovforslaget, men det er det altså, og kunne vi ikke få en tilkendegivelse om det her og nu?
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Der er den hage ved lovforslaget, at man kan trække profitten ud, og vores indvending imod det går på, at der ikke bliver noget loft over forældrebetalingen.
Vi har intet som helst imod, at man kan vælge klubtilbud frit over kommunegrænserne, og hvis man havde gjort sig den umage at holde tingene adskilt, fordi der er tale om børn i meget forskellige aldersgrupper, havde vi stået med to forskellige lovforslag, og så kunne vi have forholdt os positivt til den del af forslaget, som faktisk er positivt, nemlig det frie valg af klubtilbud over kommunegrænserne.
Men det vejer langt tungere for os, at der nu skal laves nogle børnepasningstilbud, som er styret af profit og ikke af pædagogik, og hvor prisen kan stige himmelhøjt, fordi der ikke er noget som helst loft.
De norske erfaringer viser klart, at det giver en social skævvridning uden lige.
De erfaringer har vi, de erfaringer kunne vi bruge til noget, og regeringen har måske netop brugt dem som argument for at sige: Sådan en ordning vil vi også have.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg fristes jo næsten til at spørge den socialdemokratiske ordfører, om man godt må tjene penge på at sælge legetøj til børn, og om man godt må tjene penge på børnemad og lignende, men lad det nu ligge. Jeg vil gerne bede den socialdemokratiske ordfører tilkendegive, om Socialdemokratiet også er imod frit valg af klubtilbud på tværs af kommunegrænserne, om man også er imod en minimumsgrænse for tilskud efter § 26-ordningerne, og om man også er imod, at kommunerne kan overtage administrationen.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Det korte svar er: Ja!
Vores børnesyn er ikke, at man skal have profit af at foretage børnepasning. Vi har langt flere og meget højere prioriterede elementer i hele den børnepolitiske diskussion, og noget af det, der har mest at gøre med den diskussion, vi har i dag, er spørgsmålet om at få nedbragt forældrebetalingen.
Det er et langt større problem, som vi vægter at få sat på dagsordenen og få gjort noget ved.
Vi synes også, at en pasningsgaranti, som vi skal diskutere under næste punkt på dagsordenen, er vigtig, og vi har også - også i enighed med Enhedslisten, fornemmer jeg - andre punkter på dagsordenen.
Men vores børnesyn kan overhovedet ikke rumme den profittankegang, der er motiveringen for børnepasning i det lovforslag, vi arbejder med her.
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Det glæder mig at høre Socialdemokraternes holdning til forslaget, men jeg vil også gerne høre, om vi kan regne med, at Socialdemokraterne også fastholder den holdning efter valget, så vi kan se frem til, at når der kommer et nyt flertal i Folketinget,
bliver reglerne på området fuldstændig ændret.
Det er jo set før, at partier ændrer holdning.
Når vi ser på friskoleområdet, som regeringen jo sammenligner med, var det under en borgerlig regering, at daværende undervisningsminister Bertel Haarder i den grad strammede reglerne på friskoleområdet for at forhindre, at man kunne trække penge ud.
Der blev henvist til Tvind osv. Men man kan forstå, at Venstre totalt har ændret opfattelse på det punkt, og derfor vil jeg gerne høre, om vi kan forvente, at Socialdemokratiet fastholder sin opfattelse, nemlig at man ikke må tjene penge på at passe børn, og derfor vil ændre reglerne på området, når vi får et nyt flertal efter det valg, der forhåbentlig kommer snart.