runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2001-10-03:
SF kan også støtte dette lovforslag, som jo er en følge af de voldsomme ændringer, der skete på aktiemarkedet på baggrund af begivenhederne den 11. september.
Men det er nok ikke tilfældigt, at det er et bestemt foretagende, som er i særlig klemme.
Og det, vi så her er optaget af, er pensionskunderne, som jo under ingen omstændigheder skal lide overlast, mere end det er strengt nødvendigt.
Og man lider jo lidt overlast, når aktiekurserne går ned, hvis ikke de stiger tilsvarende senere.
Det andet
i det er jo også, at de er helt uskyldige i den her forbindelse.
Den konservative ordfører var inde på nogle betragtninger, som selvfølgelig ikke direkte har noget med det her at gøre, men der var det der med: Hvordan er det, at de mange milliarder administreres?
Den konservative ordfører stillede et retorisk spørgsmål om, hvorvidt det var tanteforetagender.
Jeg har ikke noget imod tanter, og de kan også administrere nogle penge, tror jeg.
Det andet var, om det var sådan nogle fagforeningsformænd, der sad der, og om de var de rette til at lede det.
Man kan sige om den pensionskasse, vi ved, der er i klemme, at den hverken ledes af tanter eller fagforeningsbosser.
Man kan jo sige, at det er lidt bekymrende, at man, når man har et foretagende, som er meget professionelt ud fra nogle økonomiske betragtninger - det er et aktieselskab, der skal tjene penge - så også kan komme i klemme. Jeg synes under alle omstændigheder, at det er lidt interessant også at vurdere det, som den konservative ordfører var inde på: Hvordan er det, at de mange milliarder administreres?
Vi er tilhængere af, at de har en så stor frihed som overhovedet muligt, for det er sådan set deres ansvar.
Men vi har altså også nogle forsikringsselskaber, hvor man kan sige, at medlemmernes mulighed for at have indflydelse på det er lig nul.
Derfor kan man jo ikke så godt sige, at I kan bare tage og øve indflydelse og sørge for at vælge nogle rigtige mennesker, for det kan de ikke.
Jo, det kan de, der ejer selskaberne.
Så det er nogle interessante ting, som denne her sag også afdækker, men det ville være forkert at sige, at de skal afklares nu.
Jeg tror heller ikke, at der er nogen af os, der forventer det.
Men selvfølgelig kan det godt være, at den udbetaling, nogle får senere hen, bliver lidt mindre, men formentlig også kun lidt mindre.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-03:
Baggrunden for nødvendigheden af denne her meget hurtige behandling af L 6 om livsforsikringsselskabernes solvensproblemer skal vi faktisk finde tilbage i en vedtagelse af de ændrede beskatningsregler af kursgevinster og kurstab tilbage i 1998 - en hel asymmetrisk beskatning
også i lyset af den meget ustabile situation på aktiemarkedet, der delvis, og det er jeg enig med Socialdemokratiets ordfører i, er forårsaget af de ulykkelige hændelser den 11. september.
Det har nu bragt nogle forsikringsselskaber i den situation, at de kan få vanskeligt ved at leve op til solvenskravene i loven.
Forslaget løser ikke de fundamentale problemer i den asymmetriske beskatning, men giver efter min mening, hvis jeg skal finde et billede på det, kunstigt åndedræt, sådan at forstå at muligheden for at anvende eller få udbetalt de uudnyttede fradrag, hvis selskabet af den ene eller den anden grund bliver sat under administration, så kan indgå i vurderingen af selskabets solvens.
Jeg vil godt pointere, at der altså ikke er tale om, som nogle har udtrykt det - i hvert fald ikke i første omgang - en egentlig udbetaling til selskaberne.
Men hvis worst case
skulle opstå, kan der komme en fremrykning af udnyttelsen af fradragene, og det har selvfølgelig nogle rentemæssige konsekvenser.
Jeg er sikker på, at skatteministeren har et bud på de provenumæssige konsekvenser, hvis det skulle komme til at gå helt galt, for jeg synes måske nok, at bemærkningerne i lovforslaget om de provenumæssige konsekvenser virker en anelse tynde.
Så ligger der en hel del løse ender i lovforslaget, men da lovforslaget jo er relativt teknisk, har jeg valgt at stille de spørgsmål skriftligt, og jeg forventer selvfølgelig, at der kommer svar, inden vi skal have udvalgsmøde med en eventuel betænkningsafgivelse i morgen eftermiddag.
Men Venstre støtter forslaget og bidrager gerne til, at det får en så hurtig behandling, at vi fjerner den usikkerhed, der er i livforsikringsselskabsbranchen.
René Skau Björnsson (S), 2001-10-03:
Efter terrorangrebet på USA den 11. september 2001 er det blevet nødvendigt at ændre den del af selskabsskatteloven, der vedrører udbetalingen og opgørelsen af skattefradraget på et aktietab for livsforsikringsselskaber. Terrorangrebene på New York og Washington har ikke kun sendt World Trade Center i grus, men de har også givet uro på aktiemarkederne og skabt problemer for pensionsselskabernes økonomi. Vi ser det derfor som et fornuftigt skridt at lave
denne lille lovændring for at give pensionskunderne den fornødne tryghed for deres opsparinger.
Kernen i forslaget er, at skatteværdien af det forventede skattefradrag på et underskud kan medregnes i solvensopgørelsen.
Derved får man mulighed for en fornuftig indregning af viden om fremtiden og et godt grundlag for vurdering af selskabernes solvens.
Vi lægger vægt på, at der stadig er gode og stærke solvenskrav, som sikrer pensionsopsparerne, og at der med denne ændring ikke lægges op til at reducere solvenskravene - de er der stadig.
I Socialdemokratiet ser vi meget positivt på, at regeringen har handlet så hurtigt.
Som formanden for Forsikring og Pension, Holger Dock, sagde til Jyllands-Posten
den 25. september 2001: »Det giver anledning til ros, at regeringen erkender situationens alvor og handler ansvarligt.« Det kan vi tilslutte os, og vi kan støtte lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2001-10-03:
Jeg skal gerne gentage mit svar på spørgsmålet om klassekvotienter.
Sådan som det er nu, er der ingen regler
for klassekvotienterne.
Der er overenskomstmæssige krav til det almene gymnasium, som gør, at det er ekstra ressourceudløsende, hvis man kommer over de 28 elever.
Der findes ikke den type regler for erhvervsskolerne.
Der er tværtimod meget vide rammer for, hvordan man tilrettelægger det, både når man kører med store klasser, og når man kører med mindre hold, også der, hvor det bliver værkstedsorienteret, f.eks. med simuleringsværksted i forhold til en handelsvirksomhed. At man let og elegant skulle have fået frataget indtægtsmulighederne, har jeg meget svært ved at genkende, da jeg jo var en del af processen, da det skete.
Det var genstand for temmelig meget debat.
Der var naturligvis orientering.
Skoleforeningerne var inddraget.
Det, der var baggrunden for det, var ikke, at man fratog nogen en indtægtsmulighed eller ændrede et taxameter, som havde vist sig at være alt, alt for generøst i forhold til den måde, kurserne fungerede på - også fordi vi kunne se, at kurserne mange steder fungerede som en overordentlig billig efteruddannelsesmulighed meget nær på virksomhederne.
Det vil sige, at vi måske i virkeligheden slet ikke ramte dem, som havde de allerstørste behov, men i stedet for ramte store grupper af fastansatte, som virksomheden havde en selvfølgelig forpligtelse til selv at efteruddanne, men hvor man så brugte det offentlige system, også ud over enhver forstand.
Jeg skal meget gerne finde sagerne frem, også de spørgsmål, som blev stillet i den anledning.
Det gør jeg gerne, hvis der er brug for at genopfriske denne historik, som jeg tror er meget, meget kendt af alle, som interesserer sig for uddannelsesspørgsmål.
At der i øvrigt i øjeblikket foregår, synes jeg, udmærkede drøftelser med en stor interesse for det her felt i den kreds af partier, som vælger at modtage invitationen, er så noget andet.
For der er brug for tre ting i øjeblikket, dels at sige noget om, hvad det er for nogle kvalitative forventninger, vi har til erhvervsskoler, dels at gøre os en forestilling om, hvor mange midler der skal tilføres, og sidst, men ikke mindst også at finde partier, som er villige til at finansiere det, når det kommer til stykket.
Det har jo vist sig, at der er forskel på viljen til at love og viljen til at finansiere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-03:
Jeg kan tilslutte mig det, som flere andre har været inde på.
Vi kender baggrunden, den store, forfærdelige katastrofe den 11. september, og at følgen er blevet, at aktiekurserne er raslet ned, og det har så igen skabt nogle betydelige problemer for forsikringsselskaberne.
Den medicin, som regeringen vil donere her, finder vi er rigtig.
Det er jo en lille, enkel skatteteknisk manøvre, kan man sige,
som vi tror vil have de positive følger, som der her er lagt op til.
Derfor kan vi både støtte forslaget og også medvirke til, at det får en hurtig behandling her i Tinget.
Jacob Buksti (S), 2001-10-03:
Lige siden jeg blev trafikminister, har jeg altid syntes, at der var noget dybt fascinerende ved det engagement, man kan lægge i selv de mindste sager.
Nu har jeg også en fortid, hvor jeg havde med europapolitik at gøre, og her må jeg sige, at man kan få trukket europapolitikken helt ned til, hvordan og hvorledes man får nummerpladerne til at se ud.
Især viser man en sådan grad af intolerance, at ét er, at man under ingen omstændigheder selv vil udsættes for den ydmygelse at skulle køre rundt med en nummerplade, som ser forkert ud, men man vil heller ikke acceptere, at andre gør det eller får mulighed for det.
Det er en underlig kringlet tankegang, at bare fordi man undersøger det, så ser det ud, som om vi kommer og manipulerer noget meget, meget slemt ned over disse sårbare EU-modstandere, som bliver angrebet på deres små sjæle.
Det er jo ikke sådan, det hænger sammen.
Det, der hænger sammen, er, og nu gentager jeg det for sidste gang, at den officielle danske beslutning på det her felt er, at vi ikke som obligatorisk ordning skal have en EU-nummerplade.
Det har jeg skrevet flere gange, jeg har gentaget det flere gange, og uanset hvor mange gange man gør sig umage for at forsøge at få det her til at blive misforstået, så er det situationen.
Det eneste, der ligger i det, er, om der er mulighed for at få sådan en nummerplade, hvis folk brændende ønsker det.
Og kan vi gøre det, skal vi så forhindre det?
Det synes jeg ikke.
Jeg har en fornemmelse af, at andre gode folk her ellers går ind for frit valg og den slags ting.
Her synes jeg virkelig, der er basis for en frit valg-model, sådan at vi skaber trivsel for folk, også for de sarte sjæle, som så må tage solbriller på, så de ikke kommer til at se nogle EU-logoer, der ellers er plastret til med over hele samfundet.
Det er sådan set bare det, det er: en service over for folk i åbenhedens navn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrethe Vestager (RV), 2001-10-03:
I forhold til spørgsmålet om at sammenligne uddannelser vil jeg sige, at der er forskelle, som er ret tydelige.
Der er også en række indholdsmæssige forskelle, som er tydelige, organisatoriske forskelle, som er tydelige, måden, man konterer på, er der forskel på, lærernes overenskomster er der forskelle på.
Det, som er ens, er, at der er et vist fagsammenfald.
Man har det samme niveau, når man afgår, og begge uddannelsestyper er 3-årige.
Det synes jeg ville være et problem for udviklingen.
Hvis jeg husker rigtigt, holdt vi i går det tredje møde
med partierne, og så vidt jeg husker, er alle Folketingets partier inviteret til drøftelserne om flerårsaftalen, og der har vi haft lejlighed til både at stille alle de spørgsmål, der måtte ønskes svar på, og også at besvare spørgsmålene i en sådan form, at det faktisk kan give mening.
Jeg er ked af at sige det, men jeg kan ikke på 2 minutter give et hovedrids af den ret komplicerede økonomi, som vi har med at gøre.
De overskud er i alt overvejende grad gået til at investere i skolerne, både i det fysiske og jo også i IT, hvilket kommer kommende generationer til gode.
Om det er problematisk at ændre på tilskuddene undervejs?
Ja, det var det, men vi havde sat tilskuddet alt for højt, fordi det også burde kunne give overskud.
Derfor må man sige, at det eneste ansvarlige i forhold til statskassen har været et indgreb, som Folketinget i øvrigt også har været særdeles velorienteret om.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Ministeren har vist lidt svært ved at forstå, at vi er nogle her i Folketinget, der godt kan være lidt bekymrede over, at også en frivillig ordning er irriterende og et problem for mange danske borgere.
om folkeafstemninger, og der er udtrykt en meget, meget stor skepsis over for EU og over for yderligere integration, statsdannelse, Europas Forenede Stater
Det ved ministeren vist godt.
Hvis vi ser på en række af de andre lande, så har man altså EU-nummerplader, og nu er det så, vi skal se på, hvad man gør her i Danmark.
Er der fra regeringens side tegn på, at man accepterer, at EU skal blive en statsdannelse, altså skal have øget kompetence, skal være med også på symbolikken rundtomkring, eller gør man det ikke?
Karen Jespersen (S), 2001-10-03:
Svaret på det sidste spørgsmål er nej.
Nu skal jeg lige tænke mig om.
Nu glippede det lige, hvad det andet spørgsmål var.
Jo, det indgår jo i regeringens lovprogram at styrke samarbejdet mellem politiet og udlændingemyndighederne og styrke politiets muligheder for efterforskning.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Det vil jeg nok sige er et meget utilfredsstillende svar, og det kan vist heller ikke overraske ministeren
, i og med at det jo er en del af den offentlige debat specielt i øjeblikket, at vi har boende en udenlandsk hærchef i Danmark, som har udøvet meget grov virksomhed, i hvert fald virksomhed, der tangerer krigsforbrydelser, krigsforbrydelser, der bestemt ikke er noget, Danmark på nogen måde kan sympatisere med, har krænket menneskerettigheder osv., hvor han har været.
Han har altså ophold i Danmark, godt nok tålt ophold, men ophold i Danmark.
Vi mener, at der er brug for, at regeringen gennemgår de her ting, og vi kunne godt tænke os, at ministeren mere klart siger, at det også er regeringens politik, i stedet for bare at henvise til politiet og sige, at hvis der er et ønske dér, så kan man gøre det.
Jeg vil også godt spørge ministeren, om ministeren mener, det var en fornuftig ændring, der blev indført i udlændingeloven, og som medførte, at opgaven med at afhøre asylansøgere blev overført fra politiet til Udlændingestyrelsen, altså at politiet ikke i dag afhører den slags asylansøgere.
Vil ministeren medgive, at den lovændring, der skete i 1995, set i bakspejlet har været forkert?
Jeg vil også godt spørge, om den general - og det gælder sådan set alle, der kunne være i samme kategori - der har ophold i Danmark, ved at gifte sig med en dansk statsborger kan opnå familiesammenføring og på den konto sådan set gå fra at være på det, man kalder tålt ophold, til at gå over og blive familiesammenført og dermed få opholdstilladelse, dansk statsborgerskab osv.
Karen Jespersen (S), 2001-10-03:
Hele efterforskningen af terrorismen hører jo under Justitsministeriet.
Er der et ønske fra politiet om at gennemgå et større eller mindre antal sager, skal udlændingemyndighederne ikke lægge dem nogen sten i vejen.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Siden ændringen af udlændingeloven tilbage i 1983 har vi set rigtig mange eksempler på udlændinge, der kommer til Danmark som asylsøgere og så efterfølgende får opholdstilladelse her.
Der har igennem årene også været eksempler på folk, der har benyttet Danmark som dække for at udøve virksomhed, som vi under normale omstændigheder vil karakterisere som terrorisme.
Vi har senest set historien fra Sorø, hvor der er en irakisk hærchef, der tilsyneladende bor dér og har gjort det i nogen tid.
Vi synes, at det er meget uheldigt, at det viser sig, at vi igennem årene har givet opholdstilladelse til personer, der på den måde på alle måder - i hvert fald i den almindelige befolknings øjne - ser ud til at have opnået asyl på et grundlag, som ikke er rimeligt. På den baggrund vil vi godt spørge indenrigsministeren, om regeringen vil tage initiativ til at gennemgå alle de opholdstilladelser, der er givet, specielt med henblik på asyl, igennem de seneste 20 år.
Det kunne vi godt tænke os, at ministeren her i Folketinget i dag giver tilsagn om at man vil gøre.
»Vil ministeren tage initiativ til, at samtlige opholdstilladelser, der er givet inden for de seneste f.eks. 20 år, gennemgås og tjekkes grundigt med henblik på at finde mulige terrorister blandt denne persongruppe?«
Marianne Jelved (RV), 2001-10-03:
Regeringen har tilkendegivet det, jeg har sagt, men der er ikke engang i Europaudvalget givet et mandat, sådan som jeg husker sagen.
Det er ikke færdigbehandlet politisk, men regeringen har tilkendegivet stor betænkelighed og afstandtagen til nogle af forholdene i forslaget, sådan som jeg har beskrevet det her, men i givet fald skal det jo igennem Europaudvalget, og der skal gives et forhandlingsoplæg, hvis vi når dertil i sagens behandling.
Det andet var spørgsmålet om, hvad de andre lande har sagt.
Derfor er der ikke noget, der tyder på, at der er et egentligt flertal at øjne foran os.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Tak for svaret.
Det synes jeg er meget tilfredsstillende.
Mit spørgsmål her til sidst skal så være: Hvad har regeringen gjort indtil nu?
Det ligger ligesom i det, ministeren sagde, at man har reageret allerede.
Hvad har man sagt?
Hvad har de andre sagt?
Hvad vil man gøre, hvis det her alligevel ser ud til at kunne samle et flertal?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Jeg fik ikke helt fat i, hvad svaret nej betød.
Hvad var det for et spørgsmål, der blev svaret nej til?
Jeg vil godt gentage spørgsmålet, hvis det kan hjælpe ministeren, nemlig: Vil man gennemgå de her opholdstilladelser?
Jeg er sådan set ligeglad, om det er politiet eller Udlændingestyrelsen, eller hvem det er.
Bare de bliver gennemgået.
Det andet spørgsmål lød: Er det sådan, at man kan opnå familiesammenføring som nu i tilfældet med hærchefen, som jeg er bekendt med har søgt familiesammenføring og åbenbart måske kan gå fra at være på det, man kalder tålt ophold, til at få familiesammenføring med hvad dertil hører: senere dansk statsborgerskab? Jeg vil også godt spørge ministeren, og det gælder egentlig regeringen som helhed: Mener ministeren, at det er en ministers forpligtelse at sikre, at der sker en underretning af Folketinget, når man bliver bekendt med oplysninger om, at der i Danmark opholder sig personer, der har udført krigsforbrydelser eller bestialske forbrydelser i omverdenen?
Finder ministeren omvendt, at det vil være berettiget for en minister at fortie viden herom?
Marianne Jelved (RV), 2001-10-03:
Jeg synes, det er lidt vanskeligt.
Jeg er enig i det grundlæggende, at vilkårene for formidling af danske kroner ikke skal være ringere end for andre valutaer inden for det indre marked.
Det er min principielle holdning, og der tror jeg hr. Frank Dahlgaard og jeg er enige.
Så kan man diskutere, hvordan et forslag som det, der nu er lagt frem, hænger sammen med indre marked-tankegangen.
Det er en lidt kompliceret diskussion, for lastbiler betaler jo også forskellige benzinpriser og forskellige slags vægtafgifter.
Nu tænker jeg på transport via landevejen.
Jeg synes grundlæggende, at det er et kedeligt forslag, Kommissionen er kommet med, af flere forskellige grunde.
Der er meget, der tyder på, at der stort set ikke er nogen lande, der er enige i Kommissionens forslag.
Det har en meget lang, trang vej for at blive til noget.
Sverige har meldt det samme.
Storbritannien har ikke meldt noget endnu, andet end at de er imod forslaget.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
»Kan ministeren bekræfte, at Europa-Kommissionen forsøger at indføre euroen ad bagvejen i Storbritannien, Sverige og Danmark ved at give betalinger i euro en fortrinsstilling i forhold til betalinger i de øvrige valutaer i EU-området?«
Banker og andre finansielle institutioner må således ifølge forslaget ikke tage ekstra gebyrer for pengeoverførsler over landegrænserne, så længe betalingen holder sig inden for det indre EU-marked.
Dette skal imidlertid ifølge forslaget fra Kommissionen kun gælde for betaling i euro, men ikke for betaling i engelske pund, svenske kroner eller danske kroner.
Euroen gives altså positiv særbehandling, hvilket strider mod det grundlæggende princip for det indre marked om fri og lige konkurrence.
Der findes i dag fire valutaer i EU, nemlig foruden euroen engelske pund, svenske kroner og danske kroner.
Denne forskelsbehandling er klart tilsigtet.
EU-Kommissionen skjuler på ingen måde hensigten med forslaget.
Således hedder det direkte i forslaget: »Denne regulering vedrører alle medlemsstater i Den Europæiske Union, altså ikke bare euro-området.
På baggrund af det danske forbehold over for euroen - og beslutningen om at holde fast i den danske krone - hvilket senest blev bekræftet af befolkningen ved en folkeafstemning for kun ét år siden, virker Kommissionens forslag uden respekt for det nationale folkestyre.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-03:
Jeg må sige til hr. Peter Skaarup, at jeg tror ikke, jeg har meget mere at tilføje.
For det første har jeg forelagt det, jeg har kendskab til, og kommissæren, Poul Nielson, har som sagt understreget den 25. september, at de ord er faldet i en helt anden sammenhæng, at han bakker op, ligesom vi alle skal gøre det i Danmark, om sammenholdet med USA i den her dybt alvorlige situation.
Med hensyn til spørgsmålet til Kyoto og hele miljøopgaven bliver det jo til næste år under topmødet i Johannesburg et selvstændigt forhandlingstema, som vi så til den tid dels skal forberede os godt på og dels prøve at forene kræfterne så meget som overhovedet muligt om.
Det bliver jo Danmark, der til den tid har formandskabet for Europa.
Så jeg håber med de her svar, at linjen fortsat er krystalklar, som den skal være, og at vi samtidig kan arbejde for og sammen med USA for at få ført alle de ting, vi har besluttet, ud i praksis.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med statsministeren i, at det netop er vigtigt, at vi holder sammen med vores største allierede igennem mange, mange år, USA, i denne sag.
Derfor er det da også glædeligt, hvis det er situationen, at Poul Nielson er blevet fejlfortolket, for det er jo med til at skade ikke bare hans, men også Danmarks anseelse, hvis situationen var den, at Poul Nielson skulle have sagt, at USA med sin brovtende normimperialisme, som han altså er citeret for at skulle have sagt, selv skulle have været medvirkende til at have forårsaget det terroristangreb, vi har set.
Men det er klart, hvis Poul Nielson ikke har sagt det, er der jo ikke grund til at kræve ham fyret. Jeg vil dog sige, at jeg har læst det interview i Politiken den 20. september, som der henvises til, og det er vel ikke normalt, at journalister i den grad med lange citater kan misforstå eller fejlfortolke en EU-kommissær, som også er vant til at snakke med pressen.
Der står flere gange ordene brovtende normimperialisme, der står brovtende adfærd om USA direkte citeret flere steder i den artikel, der er tale om, som Poul Nielson altså har udtalt sig i.
Så jeg må indrømme, at jeg synes, det er meget, meget svært at forstå, hvis det virkelig skulle være sådan, at ministeren ikke har sagt det, der står i artiklen.
Men jeg håber da, at statsministeren også i sin opfølgning over for Poul Nielson vil meddele, at hvis det er rigtigt, hvad der står i artiklen, hvis der er sagt det,
For det vil ikke være særlig givtigt, hvis vi går ud fra dansk side nu og ensidigt kritiserer USA.