runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-07:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Tove Videbæk, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne sige følgende: Det lovforslag, vi behandler her, er jo en opfølgning på sidste års finanslov, og den målretning, som vi da var enige om, og som følges op her, er vi enige i. Jeg vil gerne gøre et par bemærkninger til lovforslaget. Det hedder jo, at efter forslaget vil der ikke længere kunne gives støtte, og så nævnes en række uddannelsesforløb.
Det drejer sig f.eks. om kurser på daghøjskoler, folkehøjskoler og husholdningsskoler og håndarbejdsskoler
, osv.
Dem, der skal på højskole, det er jo for unge mennesker, som er på en kostskole.
Men det, der får os til at være lidt betænkelige, er, at sidste år fik vi jo under finanslovforhandlinger udmøntet, at der blev givet et særligt tilskud til at nedbringe elevbetalingen på vore højskoler.
Så vidt jeg har forstået af det forslag, ministeren er kommet med på højskoleområdet med ikrafttræden 2001, er den kompensation eller den støtte til højskolerne for at nedsætte elevbetalingen også med.
Men hvordan - og det er det, jeg gerne vil spørge ministeren om - ligger det i år 2000 med den støtte til nedsættelse af elevbetalingen, som blev vedtaget for 1999, og som jeg forstår vil ligge i det lovforslag, som ministeren arbejder med?
Hvordan er det i år 2000?
For hvis der er et sammenfald, hvor man ikke længere kan komme på højskole efter VUS-ordningen, og hvor man så samtidig mangler tilskuddet, da synes jeg, at der kan foreligge et problem.
Derfor vil jeg være taknemmelig, om ministeren vil redegøre for, om det lykkedes for ministeren at skaffe midler til at videreføre den støtte i 2000 til at holde elevbetalingen nede på højskolerne.
Det kunne også være rart at vide, hvilken volumen der her er tale om. Så det er de spørgsmål, jeg gerne vil have afklaret. Grundholdningen i forslaget er vi enige i, men der er noget, vi er meget optaget af her på folkehøjskoleområdet, som jeg gerne lytter til ministerens svar på.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-07:
Vi har her at gøre med et lovforslag, der siger, at det handler om forenkling og målretning.
Men i virkeligheden handler det jo om nedskæring og begrænsninger.
Begrænsning i retten til at uddanne sig, begrænsning i hvilke typer af uddannelser, man kan få VUS til.
Det her lovforslag vil fjerne mulighederne for at få VUS til f.eks. kurser på daghøjskoler, folkehøjskoler, husholdnings- og håndarbejdsskoler og det generelt kvalificerende.
Kort sagt, det er det almene, det personlighedsudviklende, der skal skæres væk.
Og denne begrænsning af retten til uddannelse er, som der står i lovforslaget, i direkte forlængelse af de begrænsninger i retten til uddannelsesorlov, positivlisten, som blev ændret den 1. november i år. Man kunne her spørge sig og nok også regeringen, om ikke protesterne fra især tre forbund: NNF, SiD og KAD, ikke gør indtryk.
Hvad er det, de her tre forbund har sagt, og især KAD?
Det er, at det er så utrolig vigtigt ikke at skelne mellem på den ene side det meget, meget målrettede og på den anden side det meget, meget brede, men sige, at de to ting hænger uløseligt sammen.
Og det er det, man risikerer at ødelægge med det her forslag.
Man siger, at det er til gavn for de kortuddannede, men hvor ved man det egentlig fra?
Hvorfra ved regeringen, at når mulighederne begrænses, så vil det ikke ramme de kortuddannede hårdt?
Man regner jo med besparelser ved denne såkaldte omlægning.
Jeg skal derfor sige, at Enhedslisten må tage afstand fra det her lovforslag, som vi ser som en forlængelse af et gammelt aftalestof.
Henrik Svane (RV), 1999-12-07:
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Det er et fornuftigt lovforslag, fordi det er i tråd med regeringens overordnede uddannelsespolitik ved at opprioritere indsatsen for de mange mennesker, der mangler grundlæggende boglige og faglige færdigheder, og Det Radikale Venstre mener, at det er meget vigtigt at prioritere denne gruppe.
Prioriteringen afspejler sig dels i den måde, som uddannelserne opbygges på med stort fokus på bedre og mere fleksible introduktionsforløb for den enkelte, dels i den måde, som regeringen indretter økonomien på, hvor det økonomiske tilskud til ikkekompetencegivende fag beskæres eller bortfalder.
I en tid, hvor udviklingen går meget stærkt inden for en række områder, herunder også og måske endda især på arbejdsmarkedet, er det meget vanskeligt at følge med udviklingen uden de grundlæggende færdigheder.
Men for os radikale er det ikke hensynet alene til arbejdsmarkedet, der tæller; det handler også om det enkelte menneske og samfundets sammenhængskraft mere generelt.
Den enkeltes uddannelsesniveau, tilknytning til arbejdsmarkedet, sociale relationer og forståelse for de politiske og samfundsmæssige sammenhænge osv. har stor betydning for den enkeltes identitet, selvværd og velfærd, og de nævnte ting hænger ofte sammen i en gensidig påvirkning.
Samfundet risikerer at knække over på midten med en gruppe, der marginaliseres socialt, politisk og økonomisk, hvis vidensniveauet og forskellen på dem, der flyver med udviklingen, og dem, der hægtes af, øges mere, end tilfældet er i dag.
En af de væsentligste forudsætninger for at kunne deltage aktivt i at bidrage til samfundets udvikling, er en god uddannelse, og forudsætningen for løbende opkvalificering bredt forstået er rimelige boglige færdigheder. Det Radikale Venstre tror, at et generelt højere uddannelsesniveau vil have en positiv effekt ved at nedbryde mange fordomme og få fremtiden til at tage sig ud som en udfordring i stedet for en trussel. Det Radikale Venstre mener derfor, at regeringens indsats over for kortuddannede er en rigtig prioritering og støtter derfor lovforslaget med forventning om anseelige resultater over tid.
Susanne Clemensen (CD), 1999-12-07:
Formålet med det her lovforslag er jo, som det også fremgår af ministerens fremsættelsestale, at forenkle og målrette voksenuddannelsesstøtten mod uddannelser, der er studie- og erhvervskompetencegivende.
Tilsvarende forenkling og målretning har fundet sted på uddannelsesorlovsområdet, det, der kaldes positivlisten, som var en udmøntning af arbejdsmarkedsreform III sidste år, som indgik i finanslovaftalen for 1999, og som CD altså havde del i.
Vi synes, at det her lovforslag er ganske fornuftigt, og vi kan derfor støtte det.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-07:
Dansk Folkeparti har altid været af den opfattelse, at det er vigtigt, at de voksne, der i dag mangler grundlæggende læse- og regnefærdigheder, får mulighed for at tilegne sig disse.
Ligeledes er det et mål for Dansk Folkeparti, at man lægger vægt på, at uddannelsesforløbene er erhvervskompetencegivende, altså noget, der direkte bør kunne bruges til at komme videre på.
Nogle af de her mål føler jeg at man opnår i det her lovforslag: Man får lavet en linje, der er mere målrettet mod uddannelser, der er studie- og erhvervskompetencegivende, og man får samtidig fjernet det overflødige i uddannelserne, som ikke direkte er målrettet mod disse to elementer. Dansk Folkeparti finder derfor, at det er et skridt i den rigtige retning, at man med lovforslaget her målretter den offentlige finansiering, så de offentlige midler fortrinsvis bliver brugt til studie- og erhvervskompetencegivende voksenuddannelser.
I vores samfund er det nødvendigt, at de kortuddannede bliver opkvalificeret til gavn for samfundet.
Samtidig spiller en anden faktor ind, og det er, at i de kommende år vil der blive færre ungdomsårgange, og dette vil også medføre, at der bliver et stigende behov for, at de kortuddannede bliver opkvalificeret. Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget her.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Som det fremgår af lovforslaget, er det en udmøntning af den aftale, som nogle partier i finansloven sidste år indgik om arbejdsmarkedsreform III, og som bl.a. indebar, at der skulle ske en indskrænkning i muligheden for, hvad man kunne bruge uddannelsesorlov til, og i forlængelse heraf også, hvad man kunne bruge voksenuddannelsesstøtte til.
Det er en aftale, som vi ikke har del i, det er en aftale, som vi ikke er enige i, og derfor støtter vi ikke lovforslaget.
Vi stemmer imod.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-12-07:
Den konservative uddannelsesordfører, hr. Brian Mikkelsen, kan ikke være til stede, og jeg har derfor lovet på hans vegne at sige følgende: Det fremsatte lovforslag om målretning af voksenuddannelsesstøtte har til formål i højere grad at rette den offentlige finansiering mod kompetencegivende uddannelser for kortuddannede.
Med de mindre ungdomsårgange på trapperne er der et bydende behov for at opkvalificere flere kortuddannede, og det er altså ikke alternative astrologikurser fra diverse daghøjskoler, der er brug for, men langt mere basale færdigheder såsom dansk og regning og fremmedsprog.
Det er da i orden, hvis folk ønsker mere alternative uddannelsesforløb, og det skal der også være plads til i det danske uddannelsessystem, men i Det Konservative Folkeparti mener vi ikke, at det kan være statens opgave at finansiere et sådant forløb, som alene gavner det enkelte menneske, men ikke samfundet som helhed.
Derfor finder vi da også, at det er et meget fornuftigt forslag, ministeren her har fremsat, som retter den offentlige støtte mod de kompetencer, som samfundet har brug for i de kommende år, og derfor kan vi fra konservativ side fuldt ud tilslutte os lovforslaget.
Helga Moos (V), 1999-12-07:
Jeg har forstået, at lovforslaget her er en udmøntning af arbejdsmarkedsreform III, som indgik i finanslovaftalen for 1999.
Det er rigtigt, at det er en målretning, og jeg synes da, det er helt fint, at det er en målretning af voksenuddannelsesstøtten, sådan at den bliver rettet mod studie- og erhvervskompetencegivende uddannelser.
Jeg synes, det er i orden, at man, når man giver voksenuddannelsesstøtte, så vælger at sige: Vi målretter den sådan, at samfundet får noget for pengene, og oven i købet målretter vi den mod de behov, som de kortuddannede måtte have.
Det handler om, at der bliver særligt tilrettelagte forløb, kurser for læsesvage, og der kommer særligt tilrettelagte forløb for dem, der har behov for grundlæggende kendskab til matematik og regning.
Noget af det, der kan glæde mig, er, at der bliver sat specielt fokus på indvandrere og flygtninge og de behov, som de må have.
Der er mange af dem, der er kortuddannede, og jeg mener, det er dejligt, at det nu bliver lagt direkte ind i en lov, at vi her har noget, der er målrettet til dem.
Når det gælder, at man ikke længere kan få voksenuddannelsesstøtte til de bløde ting, er det sådan, at vi forventer, at nogle af forløbene vil kunne være omfattet af kursusforløb på daghøjskolerne.
Når det gælder håndarbejds- og husholdningsskolerne og folkehøjskolerne,
har jeg forstået, at eftersom det her er støtte til personer mellem 25 og 60 år, er det jo ikke dem, der har frekventeret husholdnings- og håndarbejdsskolerne sådan i stor stil, men vi stiller spørgsmål til ministeren om, hvor mange det drejer sig om, så vi under det videre udvalgsarbejde er klar over, hvad vi har med at gøre.
Vi bliver nødt til at få afklaret, om det, der er aftalt i arbejdsmarkedsreform III, nu også er kommet med.
Jeg synes, det er svært at se af bemærkningerne, så det er et af de spørgsmål, vi skal have afklaret undervejs i den videre forhandling.
Lotte Bundsgaard (S), 1999-12-07:
Men jeg mener nu også, at man sagtens kan sige, det er positivt, at vi sikrer, at de penge, vi bruger på voksenuddannelsesstøtten, målrettes til dem, der tager de her kurser, så de også får noget, der er erhvervsrettet, eller til, at de, som har svært ved at læse og skrive og regne, kan blive opkvalificeret inden for det område.
Jeg mener bestemt, at det er en positiv målretning på mange områder.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Det var utrolig mange flotte og smukke formålsformuleringer, der blev lanceret her.
Men det, der er essensen i det her, er jo ikke specielt ordene målrettet og forenkling; det er, at man skærer noget væk.
Hvorfor siger man ikke, at man skærer den automatiske mulighed for at benytte sig af VUS, når man tager på daghøjskole, folkehøjskole osv., væk?
Hvorfor siger man ikke det i stedet for at sige, at det er noget, man målretter og forenkler?
Det er en ny måde at sige på, at man nedskærer, og dér synes jeg, man skal sige det, som det er, nemlig at man skærer noget væk, at der er tilbud, som man for nogle menneskers vedkommende fjerner.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-07:
Under henvisning til de positive ting, der er sagt om lovforslaget, skal jeg blot meddele, at Frihed 2000 kan støtte lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Man kan tage en 2-årig hf i et samlet forløb.
Man kan tage enkeltfag og stykke det sammen, og så kan man få pengene tilbage senere hen.
Det er en meget bureaukratisk måde at gøre det på.
Men hvis nu der er nogle, der siger, at de godt kunne tænke sig at læse et enkelt fag eller to, så kan de ikke det uden at betale disse 900 kr. Hvis man f.eks. siger: Jeg kunne kunne godt tænke mig edb - som er et af de fag, der er beskrevet her at man ikke kan have - og psykologi, de to fag kunne jeg godt tænke mig, hvis der er en, der siger det, jamen så er det 1800 kr., værsgo.
Og med hensyn til den sammenligning man laver med folkeoplysning, er det næsten som om, det er aftenskolerne, man skal forsvare med det her forslag.
Det synes jeg ikke er rimeligt, og den tilgang, vi har til det, er, at man har lov til at tage også et enkelt fag.
Det burde da være billigere for samfundet, end hvis man tager tre fag.
Christian H. Hansen (DF), 1999-12-07:
Da Dansk Folkeparti generelt er modstander af amterne, kan man sige, at hvis amterne ikke havde eksisteret, havde vi ikke stået i den situation, vi står i i dag, for det her er jo en aftale, som er indgået mellem regeringen og Amtsrådsforeningen for økonomien i år 2000. Man vil i det her lovforslag forsøge at samordne de økonomiske vilkår, der er gældende for kursustilbud af parallel karakter i forskellige voksenuddannelsessystemer.
Det mål i sig selv kan være udmærket.
Man lægger også i lovforslaget op til en præcisering af amtsrådenes forpligtelser i forbindelse med tilrettelæggelse af strukturen for voksenuddannelsescentrene.
Der må vi fra Dansk Folkepartis side sige, at det da også er muligt, at der er behov for det, men mange af de høringssvar, som vi efter vores opfattelse har fået meget sent - også hvis man tager konference, lovkvalitet osv., som jo har været drøftet meget her i Folketinget, i betragtning - lægger op til mange spørgsmål, som vi vil komme med i udvalget.
Så synes vi også, som nogle af de høringsberørte har påpeget, at problemerne omkring VUC måske burde have været samlet og taget med ind, når man skulle drøfte en samlet VEU-reform.
Susanne Clemensen (CD), 1999-12-07:
Det her er jo, som det er blevet påpeget af flere ordførere, en opfølgning af aftalen mellem regeringen og Amtsrådsforeningen om amternes økonomi i år 2000, og det er også en del af finanlovaftalen for år 2000, som CD er en del af.
Med det her lovforslag åbnes der for deltagerbetaling på almen voksenuddannelse og studieforberedende enkeltfagsundervisning.
For CD er det meget vigtigt, at de centrale grundfag er fritaget for denne deltagerbetaling.
Vi mener, det er vigtigt, at de her fag, som netop er generelle fag, er fritaget for deltagerbetaling.
Derudover synes vi også, det er vigtigt, at det er gratis, hvis en kursist gennemfører en samlet, adgangsgivende hf-eksamen, og det er grunden til, at vi i hovedtræk godt kan støtte det her lovforslag fra regeringen.
Vi mener, det er væsentligt, at personer, der ikke som unge fik en gymnasial uddannelse, har mulighed for at tage sådan en uddannelse senere i deres liv.
Når der skal indføres brugerbetaling på ikkecentrale grundfag af hensyn til besparelser på amternes økonomi i år 2000, synes vi, at det er ganske rimeligt, ligesom der sker betaling under åben uddannelse og på aftenskolekurser.
CD går altså ind for lovforslaget, som jo er en del af finanlovaftalen, men jeg skal da gerne indrømme, at selve proceduren går noget hurtigt, og der kan være anledning til, at vi kigger på nogle delspørgsmål under udvalgsbehandlingen.
Sonja Albrink (CD), 1999-12-07:
Da tidligere ordførere har gennemgået, hvad forslaget omhandler, skal jeg blot tilkendegive, at dette er jo et led
i finanslovaftalen.
Vi er forligsparti, og derfor kan vi selvfølgelig støtte det foreliggende lovforslag.
Klaus Kjær (DF), 1999-12-07:
Dette lovforslag er sammen med en række af de efterfølgende på skatteområdet en del af aftalen om finansloven mellem regeringen, SF, CD og Enhedslisten.
Dette er en aftale, som Dansk Folkeparti hverken har lod eller del i, og derfor står vi også frit med hensyn til, om vi vil stemme for eller imod de enkelte forslag. Lovforslag
indeholder tre elementer.
Det foreslås, at reglerne om tildeling af dobbelt personfradrag og dobbelt bundfradrag ved beregning af mellemskat for den efterlevende ægtefælle i dødsåret ophæves.
Med forslaget er det især og igen pensionisterne, der må holde for.
Først standser man udbetalingen af pension
vedrørende den afdødes ægtefælle med udgangen af dødsmåneden
, således at den efterlevende pensionistægtefælle ikke længere har det sikkerhedsnet i en overgangsperiode efter ægtefællens død, hvor der oven i købet er ekstraomkostninger i forbindelse med dødsfaldet.
Nu foreslår man med L 118, at det dobbelte personfradrag og det dobbelte bundfradrag ved beregning af mellemskatten i dødsåret ophæves.
Det er kun et lille plaster på såret, at der samtidig foreslås en forhøjelse af de beløbsgrænser, der afgør, om et dødsbo er fritaget for beskatning.
Endelig mener forligspartierne åbenbart, at det skattemæssige incitament til at skifte i stedet for at sidde i uskiftet bo bør formindskes.
Det gøres ved, at der foreslås en mindre nedsættelse af bofradraget.
Alt i alt skønnes lovforslaget at medføre et årligt merprovenu på ca. 200 mio. kr., og finansårsvirkningen i år 2000 skønnes til 100 mio. kr., alt hovedsagelig finansieret af pensionisterne, som således yderligere får forringet deres vilkår.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Lovforslaget er, som det allerede er nævnt, en del af finanslovaftalen, hvori ud over regeringen SF, CD og Enhedslisten indgår, når det drejer sig om dette punkt.
Det er klart, at dette lovforslag isoleret set ikke kunne gennemføres, som det foreligger.
Det er vigtigt at se det i sammenhæng med det øvrige, der gennemføres, nemlig efterlevelsesordningen, og det er derfor, vi støtter dette lovforslag - også i forventning om, at vi jo senere vedtager det andet.
Derfor støtter vi forslaget.
Flemming Hansen (KF), 1999-12-07:
Det er således, at der er nogle af forslagene i de tre elementer, som er positive, mens andre bestemt er negative.
Nu beskattes man ikke alene, når man er i live, nu beskattes
man også, når man dør
Der er ikke rigtig nogen grænser for denne regerings vilje til at beskatte folk.
Flere af de andre forslag kan vi godt støtte, men sammenlagt kan vi ikke støtte forslaget.
Jeg vil gerne endnu en gang sige, hvad jeg har sagt her fra talerstolen mange gange før, at vi også her har denne sammenblanding af æbler, pærer, bananer og rosiner, som skatteministeren efterhånden er ved at blive verdensberømt for - i hvert fald i Danmark.
Vi finder det uacceptabelt, og jeg gentager det hver gang.
Jeg skal bare henvise til L 88, som var totalt uacceptabelt. Vi har i den konservative folketingsgruppe besluttet, at vi nu vil rette henvendelse til Folketingets Præsidium.
Det er urimeligt, at skatteministeren gang på gang sammenblander forslagene så meget, at man risikerer at skulle stemme imod forslag, som også indeholder meget sympatiske ting.
Det er en ufin måde at gøre det på, og vi bryder os ikke om den. Vi støtter ikke dette lovforslag.
Frank Aaen (EL), 1999-12-07:
Hykleriet kender åbenbart ikke mange grænser hos partiet Venstre.
Forslaget her, som vi i øvrigt støtter, hænger jo sammen med, at vi samtidig foreslår og har aftalt med regeringen, at der skal gennemføres en efterlevelsesydelse, som alle med lav indkomst og lille formue skal have gavn af, og derfor er der sammenhæng i tingene.
Vi rydder op i noget rod og sørger for, at alle de, der har brug for hjælp, får den, hvad de ikke gør i dag, så derfor er det, vi gør, meget retfærdigt og meget fornuftigt.
Men hvad gør partiet Venstre?
Jo, de forringer forholdene for de efterlevende, bl.a. ved at tage fra begravelseshjælpen og stoppe den sociale pension fra dødsfaldstidspunktet.
Det betyder for rigtig mange pensionister et tab på i alt 230 mio. kr., så dem er man altså ikke bange for at tage.
Men vil partiet Venstre ikke fortælle mig, hvor man har gjort noget til fordel for pensionisterne, som vi andre har?
Her tager man bare pengene og bruger dem tilfældigt til noget helt andet, nemlig til politiet.
Hvor er logikken henne?
Kan vi ikke få det at vide, var det her jo igen ikke andet end plat og usaglig snak.
Svend Aage Jensby (V), 1999-12-07:
Den redegørelse om de tre hovedelementer i lovforslaget og om forslagets virkninger, som hr. Laustsen gav, har jeg i det væsentlige ingen bemærkninger til.
Det, der for Venstre er afgørende, er - som det også anføres i bemærkningerne på side 8 - at ca. 23.000 efterlevende ægtefæller i gennemsnit vil opleve en engangsmerskat på ca. 8.700 kr.
Man kan diskutere, om det er en skuffelse ikke at få så meget tilbage i skat eller ej, men det er jo rigtigt, som skatteministeren selv skriver, at de pågældende vil opleve en merbeskatning på 8.700 kr.
, og allerede af den grund kan Venstre ikke støtte forslaget. Nu er det jo ikke nødvendigt, at vi her i en sen aftentime begynder at diskutere finansieringen af statshusholdningsbudgettet.
Vi i Venstre og De Konservative har fremlagt vores forslag til en finanslov, og vi kan ikke bringe ret meget nyt ind i debatten.
Men det er kun 2 år siden, dødsbobeskatningsloven blev vedtaget, og nu skal den altså ændres allerede efter 2 år.
De mennesker, forslaget rammer - og det er som sagt 23.000 - er tit og ofte mennesker, som sidder alene tilbage uden at have en særlig stor formue, og dem vil vi altså ikke være med til at ramme.