runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-26:
Også i Det Radikale Venstre har vi været sådan lidt tøvende med hensyn til tonelejet i det her lovforslag, for enten forekommer forslaget inderlig overflødigt i forhold til de forpligtelser, kommuner har ifølge anden lovgivning, eller også må vi nok sige, at vi synes, det ligger inde under det, man med rette kan forvente at demokratisk valgte politikere kan have frihed til at skønne over.
Det synes at vække en vis undren hos Venstres ordfører, at der forekommer forskelle i den måde, lovgivningen bliver udmøntet på i de forskellige kommuner.
Det er, fordi der er forskellige valgte politikere, som har forskellig politik.
Og vi har jo diskuteret op ad stolper og ned ad vægge hele dagen, om det nu var hensigtsmæssigt, at disse politikere med de forskelle, der vil følge af forskellig udmøntning, får stadig større kompetence.
Når vi bliver en lille smule bekymrede, hvis man sådan sætter forslaget ind i et større perspektiv, så er det, fordi man fra regeringens side oplever, at der er behov for at lovgive på det her detaljeringsniveau, altså lovgive eksplicit om, at man skal informere om dette særlige, der vedrører det frie valg, og at man skal drøfte dette særlige, der vedrører det frie valg.
Det er alligevel noget for sig, at regeringen sådan beslutter, hvad der skal stå på kommunalbestyrelsens dagsorden på et givet tidspunkt i valgperioden.
Det synes vi egentlig er en detailinteresse, som vi ikke ville have tiltroet en regering, som trods alt har sat regelforenkling og afbureaukratisering på sit program.
På den anden side står der jo, at kommunalbestyrelserne og amtsrådene med lovforslaget får ansvaret for selv at tilrettelægge arbejdet med at indtænke et øget frit valg.
Nej, jeg synes, det er så fint, at man ikke også vil beskæftige sig med, hvordan det her detaljeret kan udformes.
Til gengæld giver bemyndigelsen jo så lejlighed til at komme tilbage, hvis de skulle gøre det forkert.
De kunne komme til at gøre det forkert, der kunne være valgt nogle forkerte, eller der kunne være et forkert flertal i kommunen, hvad ved jeg.
Men det forekommer nemmere, hvis man bare meldte rent ud og fortalte, hvordan det skulle være, så slap vi for alt det plidderpladder med, at demokratisk valgte mennesker gjorde det forkert.
For der står jo i § 6, at bemyndigelsen skal bruges, hvis informationen ikke giver tilstrækkelig gode muligheder for at sammenligne mellem de forskellige valgmuligheder.
Ellers kan de i kommunerne sidde og bruge deres tid på at gætte på, hvad det er, regeringen gerne vil have.
Vi synes, det er et overflødigt lovforslag, og vi synes, det er en lille smule fornærmende for mennesker, der er valgt demokratisk, at sige, at de ikke følger landets lovgivning, og at nu skal de sætte det her punkt på kommunalbestyrelsens dagsorden.
Vi kan ikke støtte lovforslaget, og vi synes egentlig også, at der var andre ting, som kommunalbestyrelserne burde bruge deres tid på at drøfte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Når jeg i mit ordførerindlæg lige præcis forholder mig til § 6, bemyndigelsesparagraffen i lovforslaget, og siger, at med hensyn til den vil vi gerne have drøftet mere præcist, hvilken ret ministeren har her, så er det jo, fordi vi har det udgangspunkt, at den information, kommunen skal give omkring det her, er en information på det niveau, som jeg taler om her, altså at man på nogle møder, man holder, i forvejen forholder sig til, hvad det er, man gør med det frie valg, at man informerer ved, at en pjece kan ryge med ud til den enkelte ældre, hvis det er det, vi taler om, at man informerer ved, at man i den lokale ugeavis, når man annoncerer i forvejen, så også fortæller noget om det frie valg.
Og det er der, vi selvfølgelig gerne vil diskutere med regeringen i det udvalgsarbejde, der kommer, om vi er på linje i vores forventninger til, hvad vi taler om her, for vi mener ikke, det kan begrunde noget stort hysteri i forhold til udgiftsniveauet.
Men er vi på et andet niveau, har regeringen et andet ambitionsniveau, så er M009S05500649subh.fm Page 632 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM det jo en anden snak, men det må vi så vente til det udvalgsarbejde med at se.
Jørn Pedersen (S), 2004-10-26:
Nu var hr. Thulesen Dahl jo så venlig, at han sagde, at det der med bemyndigelsen måske godt kunne være lidt svært at gennemskue.
Det var dog lidt af en indrømmelse.
Den skal jeg da takke for, men jeg synes egentlig, der var behov for flere.
Men netop dér ligger der jo en svaghed, for der står jo, at hvis kommunerne ikke gør det, som ministeren forventer, så bemyndiger man ministeren til at gribe ind og få dem til at gøre det, ministeren nu forventer.
Jeg går ud fra, at det er det samme lovforslag, vi har læst.
Det fremgår jo tydeligt af bemærkningerne.
Det er derfor, jeg siger, at det var mere reelt at sige: O.k., vi overlader nogle ting til ministeren.
Hvis ikke servicen er i orden, så kommer ministeren efter kommunerne.
Og så er det ikke bare noget, de kan gøre, som de plejer, så er det jo faktisk en ny pligt, vi pålægger dem, og det er fair nok.
Det har en omkostning.
Det er det, jeg beder hr. Kristian Thulesen Dahl om at forholde sig til, og jeg vil gerne høre, hvad Dansk Folkeparti og især deres finanspolitiske ordfører, der jo har et dumt ansvar at bære, mener om det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Det er jo sådan set deres job at sige, at det koster noget at prøve at få så meget som muligt fra staten over til kommuner henholdsvis amter.
Men vi skal selvfølgelig vurdere, om vi finder, det er reelt.
Hvis det er det, at man i et møde, som jeg går ud fra at de alligevel holder i kommunalbestyrelsen, skal vurdere noget, og man så i givet fald beder den medarbejder, der tager ud til den ældre, om at medbringe en pjece fra Socialministeriet, som der i givet fald er tale om, så kan man selvfølgelig godt begynde at regne på det.
Den her bunke ligger ved udgangen, og så skal man tage den, og det tager 30 sekunder.
Så skal man begynde at beregne sådan nogle ting.
Hvis kommunerne har en halv side fast i den lokale ugeavis og de så der en gang imellem har et budskab om, at loven rent faktisk giver den enkelte en mulighed, som de gerne vil gøre dem opmærksomme på, så kan man selvfølgelig godt definere en eller anden millimeterpris for sådan en annonce.
I min kommune synes jeg somme tider, de udfylder den med noget, fordi de har købt pladsen, og så skal der jo stå et eller andet.
Så jeg har altså svært ved at svinge mig op til de helt store højder, når det gælder omkostninger lige præcis i forbindelse med det her lovforslag.
Jørn Pedersen (S), 2004-10-26:
Man ser fuldstændig bort fra, at de kommunale parter, hvis man har læst høringssvarene, samstemmende siger, at det her kommer til at koste noget.
De siger ikke hvor meget.
Det er ikke en klagesang, de har indsendt.
Jeg anfører bare, at man giver ministeren en bemyndigelse til noget, hvor parterne, der bliver berørt af det og bliver pålagt det her, siger, at det her M009S05500649subh.fm Page 631 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM kommer til at koste et eller andet.
Det er alene det, jeg forholder mig til.
Det er såmænd ikke noget med, at trykket er kommet for højt op.
Det havde det da også været i formiddag, hvis jeg skulle have forholdt mig til det der.
Jeg synes faktisk, at når nogle gør det og nogle ikke gør det, og vi nu pålægger alle, at de skal gøre det, så er det reel snak at sige, at der er en udgift forbundet med det.
Det siger parterne selv.
Så i stedet for at sige, at det her er udgiftsneutralt, skulle vi være ærlige og sige, at det er det ikke, og det må vi så finde ud af.
Det var ærlig snak, sagt til hr. Thulesen Dahl, og det er sådan set det, jeg efterlyser.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Man har lidt på fornemmelsen, at hr. Jørn Pedersen har ventet hele dagen på at komme til, og så er trykket blevet øget, og så skal den bare have hele armen.
Jeg måtte også kigge lidt på, om vi behandlede det samme forslag.
Vi behandler altså et forslag om, hvorvidt kommunerne af egen drift eller ved et pålæg skal informere om gældende lov.
I udgangspunktet har vi meget sympati for, at det må kommunerne da selv kunne håndtere.
Når vi alligevel har lidt sympati for det her forslag, er det, fordi vi jo har at gøre med et lidt nyt område, hvor man i den offentlige sektor skal prøve at forholde sig til en ny situation, nemlig at borgeren, det enkelte individ, skal have nogle valgmuligheder, og det er jo ikke altid, at den offentlige forvaltning synes, det er en god idé.
Jeg har i hvert fald fået berettet et eksempel – altså også i forhold til, hvad det koster – om en pjece, som Socialministeriet har lavet om ældres muligheder for frit valg, som er sendt ud til kommunerne, og det eneste, kommunen skal gøre, er sådan set at bede sine folk i hjemmeplejen om at tage denne her pjece med ud til de ældre, så de bliver orienteret om, at der faktisk er en lov, der giver dem nogle rettigheder.
Det er jo en konkurrence.
Derfor kan man jo ikke undre sig over, at der kan være en stivhed i det offentlige system med hensyn til at få udbredt kendskabet til en lov, som i virkeligheden skal give den ældre nogle valgmuligheder, i det her eksempel den ældre nogle valgmuligheder i forhold til den offentlige medarbejder, som vedkommende rent faktisk bliver betjent af.
med den almindelige sunde skepsis til, om det nu er nødvendigt at indføre en lov, er spørgsmålet, om man i en overgangsperiode bliver nødt til at have i hvert fald et eller andet redskab, der gør, at man kan være sikker på, at den enkelte får en information om, hvilket retsgrundlag vedkommende har.
Det har man jo så gjort på en række områder.
Det er jo altså lidt pudsigt, hvis man fra nogle andre partiers side synes, det er helt forfærdeligt, at man fra centralt hold kommer med sådan et ønske.
Man har jo fastsat regler om, at de i den enkelte kommunalbestyrelse skal udarbejde redegørelser om f.eks. ligestilling i kommunen.
Der kunne man jo også spørge: Kunne kommunen ikke selv gøre det?
Jo, det ville nogle jo mene, men det har man alligevel tidligere ment man ville give pålæg om.
Man har vel også tidligere i forbindelse med udlicitering og på en række andre områder, hvor kommunerne er bundne af nogle redegørelser, de skal lave, gjort det for simpelt hen bare at vise, hvordan man håndterer tingene.
Det eneste andet område, jeg lige vil forholde mig til, er § 6, og det er selvfølgelig også, fordi vi i diskussionen om det her lovforslag i udvalget da meget gerne vil diskutere, hvad der mere præcist ligger i den bemyndigelse.
Det skal da ikke være usagt, at vi meget gerne vil det, for selvfølgelig kan man læse den på flere forskellige måder, og det kan jo godt være, at det kan konkretiseres bedre i arbejdet med forslaget.
Mere end det har vi lidt svært ved at finde i det her forslag, så det overlader vi trygt til andre.
Jørn Pedersen (S), 2004-10-26:
Jeg vil gerne bede hr. Thor Gunnar Kofoed om at læse bemærkningerne til det her lovforslag.
Der står jo klart og tydeligt, at hvis det ikke er godt nok, så giver vi ministeren bemyndigelse til at gribe ind og rette det.
Det står der sort på hvidt.
Det er ikke noget, jeg har fundet på.
Det står i regeringens lovforslag.
Og der står også, at det skal gælde fra den 1. januar 2005.
Der er ikke så lang tid til.
Så henholder jeg mig til – jeg har ikke spor imod oplysning, tværtimod, det er glimrende – at det her er at fuske.
Der er jo ikke hold i det, når KL, Amtsrådsforeningen, Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune siger: Det er meget godt det her, men der kommer adminiM009S05500649subh.fm Page 630
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
strative omkostninger ved det.
Og når man så siger, at det er udgiftsneutralt, vil jeg sige, at det tror jeg ikke på; det er det, jeg anholder.
Der tror jeg, at de, der ved, hvor skoen trykker i den her sag, trods alt har sat sig ind i, hvad det kommer til at betyde for dem.
Det er ikke selve teknikken i det, jeg anholder, den synes jeg er udmærket, men jeg mener ikke, det her holder vand.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-26:
Det er virkelig interessant.
Med hensyn til at det her lovforslag er udgiftsneutralt, er hr. Jørn Pedersen ikke enig i, at det jo kun drejer sig om, at de kommuner, der har et frit valg, på deres hjemmeside eller på anden måde laver en oplysning om, hvilke valgmuligheder borgerne har?
Det laver mange af dem alligevel en eller anden form for oplysning om på hjemmesiden.
Det koster dem måske lidt tid, men den kan de måske spare, fordi de ellers skulle bruge en masse tid på at oplyse hver enkelt borger om noget, som de ikke vidste i forvejen.
Jørn Pedersen (S), 2004-10-26:
Jeg er nødt til at sige, at det er tilladt, selv om klokken har passeret 19, at høre efter, hvad der bliver sagt.
Jeg sagde faktisk allerførst, at vi går ind for frit valg så meget som overhovedet muligt.
Og så går jeg ind i substansen af det her lovforslag, for jeg går da ikke ud fra, at Venstres ordfører vil sige, at det er i orden; at det her er udgiftsneutralt.
Det er faktisk – hvis det lykkes – at føre Folketinget bag lyset.
Jeg refererer til, hvad Venstres finansminister sagde onsdag den 20. oktober fra denne stol, hvilket jeg synes var klogt sagt, at enhver ændring i procedure i forhold til det offentlige koster penge.
Og derfor siger jeg: Så længe man fremsætter et lovforslag, der siger, at det her ikke koster noget, hvor alle de berørte parter siger, at det koster noget, så er man på en gal kurs.
Uanset om det er teknik eller politik, eller hvad det er, så er det i hvert tilfælde på en kurs, hvor vi ikke vil være med til at vildlede landets kommuner og amter i den her sag, og derfor er vi imod det.
Ikke på grund af frit valg, det synes vi er en god idé, men man skal ikke føre folk bag lyset, hvilket man er på vej til med det her.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-26:
Nu skal jeg lige se efter, om det er det samme lovforslag, L 16, vi taler om!
Det her drejer sig altså ikke om frit valg på den måde.
Det drejer sig om oplysning om det frie valg; det frie valg, som mange kommuner tilbyder deres borgere – socialdemokratiske kommuner og Venstrekommuner, det er der sådan set ingen forskel på.
Men i forbindelse med de kommuner, der nu tilbyder et frit valg, drejer det her lovforslag sig om, at de oplyser deres borgere om det.
Det, jeg kan forstå nu, er altså, at Socialdemokratiet ikke ønsker, at man skal oplyse om det frie valg.
Skal jeg forstå det sådan?
Er det sådan, at Socialdemokraterne ønsker fordæktheden ligesom i det gamle kommunistsystem, at vi bare skal lade være med at oplyse vores borgere om nogle ting, for hvad de ikke ved, har de ikke ondt af?
Er det Socialdemokratiets linje, idet de ikke kan støtte et lovforslag om at oplyse og informere borgerne?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-26:
Nu syntes vi, det var noget upassende at gå op under første behandling af det her lovforslag, fordi det lå på et uheldigt tidspunkt i sidste uge, men jeg bliver nødt til at anføre nogle principielle indvendinger mod det her lovforslag.
Det er jo ikke, fordi vi i Enhedslisten ikke går ind for at støtte enlige mødre, det gør vi sådan set, men selv i Enhedslisten er der en grænse for, hvor stor vi synes støtten skal være, og her synes vi måske, at man har skudt en lillebitte smule over målet.
Vi synes sådan set ikke, at det skal være sådan, at skatteyderne skal finansiere denne her skilsmisse, og vi synes generelt heller ikke, at der er nogen grund til, at skatteyderne skal finansiere den meget store understøttelse, som kongehuset får.
Vi synes måske og igen i forbindelse med det her lovforslag, at det var på tide at diskutere mere åbenhed i forbindelse med, hvad kongehuset bruger de mange millioner kroner, skatteyderne giver dem hvert år, på, ligesom vi mener, at det her var en kærkommen lejlighed til at diskutere ligestilling også i kongehusets regi.
Det understreger, synes vi i Enhedslisten, at kongehuset er en anakronisme.
Kongehuset er et levn fra en tid, som er før demokratiet, og vi mener, at kongehuset som sådan burde nedlægges.
Altså hvis man får så mange millioner kroner, som kongehuset gør, burde man så ikke have råd til at betale moms på lige fod med alle andre mennesker?
Men endnu en gang understreger det blot den ulighed, der er i kongehuset, og hvor gammeldags en institution det er i vores samfund.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Nu er det jo i en sag tilbage fra, jeg tror 1997, at Naturklagenævnet giver denne her tilladelse, som efterfølgende er erklæret åbenlyst ulovlig af Højesteret og, som jeg sagde før, af Vestre Landsret.
Jeg mener ikke, at der er noget belæg for at sige, at der i al almindelighed skulle være et problem med kompetencen i Naturklagenævnet.
Det tror jeg såmænd heller ikke at hr. Jørn Dohrmann har belæg for at mene.
Men selvfølgelig vil der hele tiden være opmærksomhed på, om Naturklagenævnet kan løfte de opgaver, det har.
Det mener jeg nu i al almindelighed at det kan.
Det behandler jo i snesevis af sager hvert år, og det her er jo heldigvis M009S05500649subh.fm Page 560
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
en på alle måder helt igennem usædvanlig sag – heldigvis også for Naturklagenævnet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Fremme af forespørgslen vedtaget 20/10 2004.
Jeg tror da, vi skal passe på ikke at rode tingene sammen, for selvfølgelig skal landets miljøminister til hver en tid kunne træffe principielle afgørelser også i plansager, som ender på miljøministerens bord.
I Naturklagenævnet sidder nogle folkevalgte mennesker, der sidder nogle politikere, og der sidder nogle jurister, og de skal træffe deres afgørelser, og – som jeg sagde i mit første svar – er det bestemt ærgerligt, at de bliver underkendt af Højesteret, men det er altså ikke rigtig noget, synes jeg, som man kan rode landets miljøminister, hverken den, der havde ansvaret dengang, eller den nuværende, ind i.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-26:
Jeg er glad for, vi har en minister, der ligesom tør gå fremad og sige, at her skal ske noget på det her område.
Men jeg vil gerne sige en ting: Jeg ser, der er et problem i, at man har et Naturklagenævn faktisk under sit eget ministerium, som kommer med nogle, man kan sige anbefalinger om, hvordan et byggeri skal være, og nu kan man så se, at det bliver underkendt af højesteretsdommere, som ministeren så siger, vi er nødt til at lytte til.
Hvordan vil ministeren sørge for, at det samspil imellem Naturklagenævnet, altså ministerens eget organ, og så ministeren kommer til at fungere optimalt i fremtiden, så vi ikke får de her sager, hvor man står og ikke ved, hvor man er henne?
Det er da meget vigtigt for folkestyret, for ministeren, at man ikke bliver ved med at blive inddraget i enkeltsager på det her område.
Der ser jeg, det er meget vigtigt, at ministeren tør træffe en principiel afgørelse også i fremtiden for de sager her.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Jeg mener ikke, man skal overholde loven i yderste forstand, men man skal holde loven, og det gælder da i mangt og meget.
Det, jeg er kommet med, er en principiel politisk tilkendegivelse af, at når landets Højesteret erklærer et byggeri for åbenlyst ulovligt og oven i købet gør det med stemmerne syv-nul, så synes jeg, det er en servicemelding at komme med til dem, der nu sidder og skal finde ud af, hvad de skal stille op med det, at sige: I skal bare vide, at den nye miljøministers grundholdning til denne her type sager er, at man ikke bare kan lade som ingenting.
Man kan ikke bare ligesom skrive loven om med tilbagevirkende kraft, lave en ny regionsplan, som om intet var hændt, og så sige, at så kører vi derfra.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-26:
Betyder det så ikke også, at ministeren i fremtiden ligesom vil, hvad skal man sige, træffe afgørelse, inden man egentlig har set, kan man sige, den konkrete ansøgning fra den enkelte kommune?
Jeg synes jo selvfølgelig, det er et problem, at en minister, inden vi egentlig har set et konkret tiltag på området, egentlig melder ud, at det vil man aldrig nogen sinde acceptere, altså ikke giver kommunen en chance.
Så er det jo også, at det spørgsmål melder sig, om ministeren så ikke allerede på nuværende tidspunkt vil komme med samme klare melding, når vi taler om byggeri i strandbeskyttelM009S05500649subh.fm Page 559 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM seslinjen.
Er det ikke sådan, at det må stå krystalklart for alle folk, at man ikke skal have den forventning, at man kan få noget af det her byggeri godkendt, altså at man skal overholde loven i yderste forstand?
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Ja, alt det omkring både investeringer og fradrag, og hvad det vil betyde, hvis vi paralleliserer landbrug og industri, vil jeg meget gerne gå ind i en nærmere drøftelse også med hr. Jørn Dohrmann om.
Det er jo ikke et færdigt lovforslag, den konservative gruppe har formuleret.
Den konservative gruppe har formuleret en principiel holdning, som de så har fået Det Konservative Folkepartis landsråds anerkendelse og vedtagelse af.
Det er der, hvor den er lige nu.
Omkring Horsenssagen: Jo, der vil da vel ikke være nogen, de siger andet, end at det da er ærgerligt, at der er et Naturklagenævn, der bliver underkendt først i Vestre Landsret og derefter af Højesteret, så i den forstand kan jeg jo kun svare bekræftende på hr. Jørn Dohrmanns spørgsmål.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-26:
Jo, men jeg tror da, at det må stå krystalklart, at enhver, som ligesom får nogle anbefalinger fra et organ, som skal servicere den politiske kreds, også ligesom har kompetencen i orden til at kunne komme med anbefalinger, og der spørger jeg enkelt: Hvordan vil ministeren sikre sig, at det organ, man nu har nedsat, også kan bruges, så det ikke bliver underkendt i fremtiden, så vi ikke havner i den samme kedelige situation igen?
Kan vi få et klart svar på det område?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Den iver fra kommunal side kunne man jo ikke have forventet, hvis man først kun havde lavet en landskabsreform.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
Ordføreren var jo inde på, at det her handler om bedre service og faglighed, og det er der jo ikke nogen der kan være uenig i.
Jeg har to konkrete områder, jeg godt vil stille spørgsmål til.
Det ene handler om den vidtgående specialundervisning.
Venstres ordfører nævnte, at det er et sårbart område.
Og derfor er det jo for mig uforståeligt – og det vil jeg godt have ordførerens kommentar til – hvorfor stærkt specialiserede institutioner for handicappede børn skal være kommunalt ejede, eventuelt ejede af kommuner, som slet ikke har børn på den institution, de pludselig bliver medejer af, alene fordi institutionen nu har en postadresse, der ligger i den pågældende kommune.
Hvordan forestiller ordføreren sig at en kommune skal have stor interesse i en specialiseret institution, som man ikke selv har børn i?
Hvordan forestiller ordføreren sig at der skal være en fælles organisation, der giver alle de støttefunktioner, der er behov for: fysioterapi, ergoterapi, kontakt til sundhedsvæsenet osv.?
Så kan jeg tage det andet spørgsmål bagefter.
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Jeg har fuld forståelse for, at de offentligt ansatte kan virke bekymrede i denne her sammenhæng, men jeg vil gentage, hvad jeg sagde i min ordførertale: En tredjedel af de offentligt ansatte er over 50 år, og vi står med en afgang pr. år af offentligt ansatte på omkring 20.000 mennesker.
Det vil blive således fremover, at der vil blive rift om offentligt ansatte, og det synes jeg også man skal have med i det her perspektiv.
Inden for erhvervslivet er det kun en femtedel af de ansatte, der er over 50 år, så billedet viser klart, at det er inden for den offentlige sektor, der bliver en større afgang med baggrund i alderssammensætningen, og inden for erhvervslivet vil afgangen blive mindre.
Hvis man siger, at det ser ud, som om der kommer til at blive for mange hænder i det offentlige, vil jeg tværtimod sige, at der kommer til at mangle offentligt ansatte fremover, så dermed er jeg fuld af fortrøstning over, at virksomhedsoverdragelsesloven gælder i fasen her med overgangen.