runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2002-04-12:
Jeg kan ikke bekræfte fru Gitte Lillelund Bechs oplysninger
Jeg tror, at debatten rent faktisk under Venstres ordførers tale afspejlede, at karakterer jo er en ujævn størrelse, at karakterer ikke er målbare og ikke er entydige redskaber, som siger noget som helst om uddannelsesinstitutioner.
Derfor og med vægt på, at der faktisk er enormt stor fokus, også fra regeringspartiernes side, også fra fru Gitte Lillelund Bechs side, på netop karakteren, er det, vi frygter, at de faktisk vil være med
til at fjerne fokus fra netop det, som fru Gitte Lillelund Bech fremhævede: Alle de andre kvaliteter, der gør, at man måske skal vælge en skole eller et uddannelsessted.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-12:
Nu fik jeg jo ikke noget direkte svar på mit andet spørgsmål:
Er der nogen barriere i lovforslaget, som hindrer, at skolen præsenterer, hvilken indsats der gøres over for de svage elever og får dem til at gå til eksamen, eller hindrer, at skolen kan præsentere, hvordan den stimulerer kreativitet og idérighed for at få de ingeniører, som hr. Thomas Adelskov efterspørger?
Det er det første spørgsmål.
Så må jeg lige vende tilbage til den med karaktererne.
Hr. Thomas Adelskov sagde i sit svar til mig, at karakterer ikke er målbare.
Skal det forstås sådan, at Socialdemokratiet faktisk ønsker, at man afskaffer karaktergivningen i den danske folkeskole?
Thomas Adelskov (S), 2002-04-12:
Jeg bliver nødt til at svare fru Gitte Lillelund Bech ved at stille et spørgsmål: Siger karaktererne i dansk eller i matematik noget som helst om evnen til at samarbejde, til at skabe, til at være nysgerrig, til at få ting til at fungere, til at lede?
Nej, de gør ikke.
Og det er det, der er problemet.
Fru Gitte Lillelund Bech har jo stort set ikke talt om andet end karakterer.
Det er derfor, det er problemet.
Al fokus rettes mod netop karaktererne, der offentliggøres, netop de karakterer, som med et tal forsøger at angive, at de et eller andet sted skulle rumme alt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-12:
Nu kan jeg forstå, at hr. Adelskov ikke vil svare på mit spørgsmål, og grunden til, at han tilsyneladende ikke vil svare på mit spørgsmål om, hvorvidt der er en barriere, der hindrer, at man kan præsentere en indsats for svage unge, hvordan man stimulerer kreativitet osv., er, at der ikke er nogen barrierer i lovforslaget for det her.
på, at der ikke er nogen barrierer.
Med hensyn til karaktererne fik jeg ikke noget svar fra hr. Thomas Adelskov.
Hvis hr. Thomas Adelskov mener, at karaktererne er så dårlige, hvorfor har hr. Thomas Adelskov så ikke foreslået, når man har diskuteret folkeskole, at karaktererne skulle afskaffes i den danske folkeskole?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-12:
Når der står i lovforslaget, at man skal offentliggøre fagudbud, uddannelsesinstitutionens værdigrundlag, pædagogiske grundlag og læseplaner, opnår man så det, man egentlig vil, nemlig at se på kvaliteten og højne den?
Det er jo egentlig noget, der allerede sker mange steder.
At man så gør det obligatorisk, er jo så fint nok, men får man virkelig kvaliteten sat i centrum?
Når man så derudover også tager gennemsnitskarakterer, så siger det jo egentlig ikke noget om kvaliteten i undervisningen.
Hvad er det, de karakterer siger om kvalitet, som er brugbart i forhold til at sammenligne, udvikle, forny osv.?
Hvad er det, en karakter helt præcist kan sige om kvalitet?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-12:
Under CVU-forhandlingerne i 2000 ville det være synd at sige, at Kristeligt Folkeparti var specielt begejstret for det, der kom ud af de forhandlinger.
Vi var jo meget optaget af og fandt det også særdeles vigtigt, at der skulle skabes mulighed for netop at vælge et forpligtende netværkssamarbejde i stedet for denne her sammenlægning og fusion, som blev udgangspunktet, så vi finder især dette forslag særdeles positivt.
Vi overvejer at stille et ændringsforslag, hvor man i højere grad sikrer netværksdannelse mellem institutioner, men det er noget, vi vil komme med senere i forløbet.
Vi støtter de tanker og intentioner, der ligger i det her forslag fra regeringen.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-12:
Lad mig indlede med at sige, at det skam ikke kun er Socialdemokratiet, der glæder sig over succeshistorien for CVU-dannelserne rundtomkring, det gør regeringen bestemt også.
Det her lovforslag skal på ingen måde ses som en tilbagerulning af tiden før loven fra foråret 2000, bestemt ikke, men skal derimod ses som en imødekommelse af det, som vi sagde allerede dengang.
Derfor mener jeg i og for sig ikke, at der er brud på nogen som helst god skik, når vi så kort tid efter vedtagelsen af lovgivningen af CVU kommer med denne her ændringslov, da det ligger helt i tråd med, hvad vi sagde allerede dengang, og dermed er det en naturlig følge af regeringsskiftet.
Jeg kan sige til den socialdemokratiske ordfører, hr. Frank Jensen, at jeg bestemt ikke har nogen planer om at komme med yderligere lovinitiativer på CVU-området.
Derudover vil jeg slutte af med blot at glæde mig over den brede opbakning, som det her forslag har fået.
Peter Christensen (V), 2002-04-12:
Dette lovforslag omhandler en forhøjelse af fribeløbet for personer, der har kontrakt med forsvaret, og som udsendes i Danmarks Internationale Brigade.
I dag er det allerede sådan, at disse personer kan få forhøjet deres fribeløb med løn og tillæg indtjent under tjeneste i udlandet.
Der er dog sket den ændring i deres kontrakter, således at de nu bliver lønnet på en anden måde, hvorved de også får godtgørelse og bonus.
Det er denne ændring, som dette lovforslag tager højde for.
Jeg ser derfor lovforslaget som en nødvendig ændring for at få loven til at følge med tiden.
Eller mere præcist: at man risikerer, at unge, der kunne være interesseret i at yde en indsats i Den Internationale Brigade, afholder sig fra dette på grund af ufleksible SU-regler.
Lovforslaget indeholder endvidere en ændring om, at man for at kunne modtage SU skal have opholdt sig i Danmark i en sammenhængende periode på 2 år inden for de sidste 10 år.
Det er vel rimeligt, at man ikke giver SU til folk, som er udvandret fra Danmark.
Det er et godt forslag, der justerer loven, så den følger med tiden, sikrer retfærdig behandling af unge i DIB'en og samtidig sikrer, at der ikke gives SU-penge til studerende, som så at sige er udvandret fra landet.
Venstre støtter lovforslaget.
Frank Jensen (S), 2002-04-12:
Nu har Venstres ordfører gennemgået dette lille lovforslag, så det skal jeg så afstå fra og sige, at vi fra Socialdemokratiets side kan tilslutte os de fornuftige forandringer, der følger af de forandrede kontraktvilkår, som forsvaret har lavet for det personale, som har kontrakt med Den Internationale Brigade.
Vi kan også tilslutte os de ændringer, der ligger i forhold til at kunne få SU med til uddannelse i udlandet, som nu forudsætter, at man inden for de seneste 10 år har været i Danmark i 2 år forinden ansøgning.
til socialpædagogiske foranstaltninger, og vi kan såmænd også give tilslutning til, at ministeren får hjemmel til at kunne fastlægge, at der skal anvendes digital signatur i forbindelse med ph.d.-stipendier. Vi kan støtte lovforslaget.
Louise Frevert (DF), 2002-04-12:
Dette lovforslag er jo lige til at gå til
Dansk Folkeparti anser det for at være en form for ekspeditionssag, hvor der ikke er de store hurdler.
Ligeledes kan vi se i høringssvarene, at der faktisk overhovedet ikke er kommentarer til lovforslaget.
Det er et lovforslag, som er påkrævet, idet kontrakterne er blevet revideret.
Det gælder kontrakter indgået med forsvaret om deltagelse i konfliktforebyggende, fredsbevarende, fredsskabende, humanitære eller lignende opgaver i udlandet.
Desuden er dette lovforslag jo også et bevis på, at ministeren er opmærksom på, at den rivende teknologiske udvikling er alle steder, og at man her skal være opmærksom på, at ansøgere kan få udformet ansøgningerne elektronisk.
Dansk Folkeparti har overhovedet ikke noget problem med at støtte dette forslag.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-12:
I Det Konservative Folkeparti er vi positive over for ændringer i loven om statens uddannelsesstøtte.
Vi synes, det er fornuftigt, at fribeløbet forhøjes for folk, der er med i Den Internationale Brigade og lignende.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man i højere grad vil sikre, at der kun gives SU til uddannelse i udlandet til uddannelsessøgende, der har en væsentlig tilknytning til Danmark.
Vi støtter derfor forslaget.
Morten Homann (SF), 2002-04-12:
I SF ser vi heller ikke nogen problemer i at justere loven, som der er lagt op til af undervisningsministeren, så vi vil i sagens natur gå positivt ind i det videre arbejde med forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-12:
Også Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, som det er lagt frem af ministeren,
og har ikke yderligere bemærkninger til det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Det her lovforslag handler om at ændre SU-loven, så loven følger de ændringer, der er sket i forsvarets kontrakter, om, hvornår eventuel bonus og godtgørelse udbetales.
Så vidt jeg har forstået, handler lovforslaget alene om tidspunktet for udbetaling og ikke om beløbets størrelse.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte forslaget.
Forslaget vil også indføre en regel om, at får man SU til uddannelse i udlandet, skal man have opholdt sig i landet mindst 2 år ud af de sidste 10 år.
Der vil jeg så gerne bede ministeren om at uddybe, hvor mange personer der mister retten til SU på grund af det her forslag.
Det kan vi nemlig ikke rigtig finde ud af.
Vi har prøvet at regne ud, hvor stor en gruppe det drejer sig om, og hvilke baggrunde der typisk er tale om for de her personer.
Det skyldes selvfølgelig et ønske om at være helt sikker på grundlaget for det her forslag, før vi kan sige, at vi støtter det helt og fuldt.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-12:
Jeg skal endnu en gang takke for Folketingets brede tilslutning til lovforslaget.
Jeg vil anmode fru Pernille Rosenkrantz-Theil om at stille spørgsmålet om, hvor mange der rent faktisk vil blive berørt af forslaget, som et spørgsmål i udvalget.
Så skal der nok komme svar på det.
Tina Nedergaard (V), 2002-04-12:
Regeringens forslag lægger op til en klar forbedring af institutionsstrukturen på det erhvervsrettede uddannelsesområde.
Formålet er at etablere en enstrenget institutionsstruktur for den erhvervsrettede grund-, efter- og videreuddannelse, som i dag udbydes af AMU-centrene og på erhvervsskolerne.
Forslaget er faktisk så elegant, at det på én og samme tid sikrer bedre faglige miljøer, forbedret kvalitet og sammenhæng i udbud og uddannelse og samtidig sikrer en regional forankring, hvor de lokale uddannelsessteder bevares.
Desuden er forslaget med til at begrænse bureaukratiet på hele området og derfor også til fordel for brugerne.
Forslaget skal medvirke til at sikre, at de lokale uddannelsessteder overlever.
Ministeren kan således modsætte sig nedlæggelse af en institution, hvis der er behov for institutionen, f.eks. med hensyn til den regionale og lokale fordeling af uddannelsesmuligheder for unge og voksne.
I det hele taget er der i forslaget lagt vægt på samarbejde også lokalt, f.eks. skal institutionerne danne et lokalt fælles samarbejdsforum med bl.a. VUC.
Disse fora skal mødes en gang
i kvartalet.
Forslaget er udarbejdet på en sådan måde, at forbedringer i institutionsstrukturen opnås gennem dialog med institutionerne og altså ikke gennem tvang, og regeringen har samtidig lagt op til nogle rammebetingelser, som sikrer, at skolerne har reel mulighed for at indfri de intentioner, der ligger i lovforslaget.
De fælles rammebetingelser omfatter fælles institutionsregler og fælles økonomistyringssystemer; væsentlige bidrag til gennemsigtigheden og harmoniseringen af tilskudsvilkårene på det erhvervsrettede område.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Jeg skal blot spørge Venstres ordfører, om det er sådan, at der generelt er omkostninger forbundet med, at man etablerer nye strukturer, hvad enten vi taler om virksomheder, eller vi taler om uddannelsesinstitutioner eller andre former for organisationer.
Tina Nedergaard (V), 2002-04-12:
Jeg kan bekræfte, at det er min opfattelse, at der i en kort periode er omkostninger forbundet med at sammenlægge nogle ting og ændre på strukturerne.
Derfor er der også overgangsbestemmelser i lovgivningen, sådan at der er tid til en fornuftig sammenlægning, hvis det er det, man ønsker, for det er frivilligt.
Samtidig er der også åbnet mulighed for, at ministeriet kan gå ind med en konkret vurdering og se, om der er behov for ekstra ressourcer i omstillingsfasen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Jeg tænkte jo nok, at Venstres ordfører ville bekræfte, at det koster penge at lave nye strukturer.
Det virker bare en lille bitte smule omvendt på mig, at man først i forbindelse med finansloven går ind og skærer godt 55 mio. kr. inden for AMU-systemet, hvorefter man går ind og etablerer en ny struktur.
Jeg vil gerne spørge Venstre, om det er sådan en helt ny idé taget ud af det blå, at der nu skal omstruktureres, og derfor havde man ikke i forbindelse med finansloven overvejet, at der måske skulle sættes ekstra midler af i stedet for at skære et så massivt beløb som 55 mio. kr. Jeg vil gerne bede Venstres ordfører om samtidig at bekræfte over for mig, at såfremt der er behov for hele den pulje penge plus noget ekstra, altså 55 mio. kr. plus ekstrabevilling på grund af strukturændringer, så er regeringen villig til at stille de penge til rådighed; det er altså 55 mio. kr. plus noget mere.
Frank Jensen (S), 2002-04-12:
Jeg var meget glad for, at Venstres ordfører lagde så meget vægt på, at den her institutionsdannelse skal ske på baggrund af dialog.
Det lover godt for den videre proces.
Men kunne fru Tina Nedergaard så ikke fortælle, hvorfor Uddannelsesrådet og Erhvervsuddannelsesrådet er taget ud som høringspartner og som indstillingsberettiget i forhold til etablering af nye institutioner. Det kan være rigtigt, at det er ministeren, der har kompetencen, men allerede eksisterende bestemmelser i erhvervsuddannelsesloven er taget ud, i forhold til at Erhvervsuddannelsesrådet og Uddannelsesrådet er høringsberettiget og - sådan som det er i dag - indstillingsberettiget ved etablering af nye institutioner.
Der sidder arbejdsmarkedets parter jo, som fru Tina Nedergaard ved alt om med sin fortid.
Ville det ikke være rigtigt, at man opretholdt den nuværende retstilstand på det felt?
Tina Nedergaard (V), 2002-04-12:
Jeg vil gerne sige til Enhedslistens ordfører, at jeg ikke er bekendt med nettoomkostningen forbundet med strukturomlægningerne, men det ændrer jo i hvert fald ikke ved, at effektiviseringer meget vel kan ske, samtidig med at man har strukturændringer.
Det er to bevægelser, der sker økonomisk, på den ene side omkring aktiviteterne, og på den anden side har man en strukturomlægning.
Så jeg imødeser, at det her kommer til at gå rigtig godt.
Til spørgsmålet om, hvorvidt regeringen vil stille penge til rådighed, vil jeg henvise til undervisningsministeren, som så kan svare konkret på det med pengene i denne her sag.
Men det, der er helt afgørende, er, at man forholder sig til det forslag, der ligger her, som er en hjælp til de skoler og AMU-centre, som har ønsket at kunne sammenlægges og komme meget mere ind i et samarbejde.
Det er faktisk en hjælp til dem til at kunne gøre det her lokalt.
Med hensyn til høringsret og indstillingsret m.v. for Erhvervsuddannelsesrådet osv., er der jo meget taget stilling
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-04-12:
Jeg er godt klar over det ønske, der ligger fra forskellig side omkring det her, og det er et område, der ligger mig meget på sinde, eftersom vi har en million ufaglærte i den danske arbejdsstyrke.
Jeg ønsker blot, at de kommer ordentligt fra start.
Når man går ind og etablerer en ny struktur, synes jeg, at det er meget væsentligt, at man fra start af har de nødvendige ressourcer til rådighed, for at det kan blive en god udvikling, og jeg mener ikke, at baggrunden for en omstrukturering med en nedskæring på 55 mio. kr. inden for området er en god start.
Det synes jeg er en ualmindelig dårlig start, og jeg synes, det er et dårligt signal at sende til AMU-verdenen, umiddelbart før man står over for en omstrukturering, at man skærer så massivt et beløb.
Det er derfor, jeg fisker lidt efter et svar, for hvis det er sådan, at regeringen har gode intentioner - og det tror jeg da bestemt at regeringen har - omkring de her sammenlægninger, vil jeg gerne bede Venstres ordfører
heroppefra bekræfte, at Venstre vil være indstillet på at stille de midler til rådighed, og der taler vi altså som sagt om en pulje på minimum 55 mio. kr.
Frank Jensen (S), 2002-04-12:
Igen vil jeg gerne kvittere for Venstres ordførers svar, nemlig at det her har sit afsæt lokalt, i de lokale forhold.
Det er jeg glad for, og det er faktisk også vores tilgang til det.
Men hvorfor så fjerne det, at der er nogle uddannelsesråd, som overordnet ser på, hvordan udviklingen går på landsplan, i Uddannelsesrådet for AMU-uddannelser, i Erhvervsuddannelsesrådet for grunduddannelserne?
Hvorfor fjerne den kompetence, de har i dag til at have indstillingsret og høringsret med hensyn til etablering af institutioner?
Det er det, jeg ikke forstår, hvis det her skal være i dialog.
Ét er, om man vil have dialog med de lokale, ja, fint, men hvorfor skal de parter, der sidder og har det overordnede uddannelsesmæssige overblik over hele landsområdet, tages ud, hvor de i dag har en kompetence?
Det tyder jo ikke på, at det er et ønske om dialog, sådan som fru Tina Nedergaard siger.
Tina Nedergaard (V), 2002-04-12:
Med hensyn til indstillingsretten for Erhvervsuddannelsesrådets vedkommende, som jeg rigtigt nok kender fra min fortid, kan jeg sige, at man har indstillingsret f.eks. i forhold til udbud af uddannelser og godkendelse af, hvilke skoler og institutioner der skal udbyde uddannelser.
Der havde jeg den kedelige oplevelse som medlem af Erhvervsuddannelsesrådet, at selv om der var indstillingsret, havde den tidligere regering ikke noget ønske om at efterkomme de indstillinger, der kom fra rådet.
Så det er også et spørgsmål om, hvornår vi bruger vores råd, og når vi bruger vores råd generelt, skal det bruges fornuftigt og også i en sammenhæng, hvor der er en dialog, også med de enkelte parter, som ikke nødvendigvis er repræsenteret i Erhvervsuddannelsesrådet.
Man skal jo lige være opmærksom på, at vi ikke går ind og sparer 55 mio. kr. på området uden at give skoler, de nye institutioner bliver det jo så forhåbentlig, mulighed for at få indtægtsdækket virksomhed. Vi har jo givet adgang til brugerbetaling på det her område, og der er stadig væk mulighed for, at med sammenlægningerne får de her institutioner langt bedre vilkår for, også på markedsvilkår, at kunne gå ind og tjene på den indtægtsdækkede virksomhed.
Frank Jensen (S), 2002-04-12:
Jeg er ked af, at Venstres ordfører nu skuffer mig.
Først siger Venstres ordfører, at det her går ud på dialog, og så kan vi forstå, at der kun må være én part - det er den by, det lokalområde, og ikke dem, som har det samlede landsmæssige overblik over udviklingen inden for det erhvervsrettede voksenuddannelsesområde.
Det er på baggrund af fru Tina Nedergaards personlige erfaringer med, at en minister ikke altid følger indstillinger fra arbejdsmarkedets parter.
Det tror jeg heller ikke at den nuværende minister vil give tilsagn om at den nuværende minister vil gøre.
Men det, der er godt for ministeren og for sagligheden i det her, så vi ikke kun ender i sognerådspolitik, er, at der er nogle, der har det overordnede landsmæssige overblik.
Hvorfor tage dem ud som høringspart?
Ét er, at man ikke skal binde sig til, at man skal følge dem, men hvorfor tage dem ud som indstillingsberettiget høringspart, når Venstres ordfører står og siger, at man vil dialogen?
Det er det, jeg ikke forstår.
For så er der jo en modsætning imellem ord og handling, og det håber jeg ikke at Venstres ordfører vil give os anledning til at påstå også skal gælde denne sag.
Tina Nedergaard (V), 2002-04-12:
I pressen hører vi næsten daglig om nyankomne udlændinge, der til trods for uddannelse og erfaring ikke kan få et job i Danmark.
En af årsagerne hertil er, at vi i Danmark ikke hurtigt og effektivt nok får godkendt de kvalifikationer, som personerne tager med hjemmefra.
Sidste år vedtog Folketinget lov om vurdering af udenlandske uddannelseskvalifikationer, og Venstre stemte for forslaget, fordi vi hele tiden har ment, at det er nødvendigt, at de flest mulige kan komme ud på arbejdsmarkedet uden unødvendige forsinkelser.
Det er således ikke rimeligt, at personer, som har hele uddannelser og flere års erfaring fra udlandet, ikke kan komme i betragtning til danske job, blot fordi vi ikke kan genkende de kvalifikationer, vedkommende har. Dette forslag er en forbedring af den vedtagne lov og vil fremme udlændinges mulighed for at få anerkendt de kompetencer, de har.
F.eks. vil centeret kunne bede en uddannelsesinstitution om at tage en vurdering op til fornyet behandling, hvis centeret skønner, at vurderingen har været for restriktiv.
Samtidig gives der mulighed for, at ansøgeren kan klage til et nyt klagenævn, såfremt man finder, at den vurdering, der er lagt til grund, ikke er korrekt.
Endnu et godt element i forslaget er, at der lægges op til, at der skabes en ramme, inden for hvilken også uformelle kvalifikationer kan vurderes.
Instrumenterne hertil kan f.eks. være kompetenceafklaringsforløb, som vi kender dem fra GVU, eller prøvning i en virksomhed. Venstre støtter forslaget.
Marianne Jelved (RV), 2002-04-12:
Jeg vil gerne indlede med at understrege til beroligelse for fru Gitte Lillelund Bech
, at OECD's statistikker sådan set er ganske uvedkommende i denne her sammenhæng.
OECD har som bekendt ingen kompetence i forhold til danske uddannelsesinstitutioner.
Det, der er formålet med CVU-loven, er jo bl.a. at sikre, at vi har kvalificerede og gode uddannelsessteder og efter- og videreuddannelsesmuligheder bredt ud over landet, og jeg tror faktisk, at både Det Radikale Venstre og Venstre er enige om, at det er en god ting, at vi ikke ser en centralisering ske glidende f.eks. omkring de store universitetsbyer.
Jeg er meget glad for og vil gerne kvittere over for ministeren, at - jeg citerer fra lovforslagets bemærkninger: »Lovforslaget respekterer, at formålet i CVU-loven med dannelsen af betingede CVU'er fortsat er at lede frem til en ubetinget CVU-dannelse.«
Jeg vil meget gerne og inderligt kvittere over for ministeren for, at lovforslaget har fået de bemærkninger.
Dermed understøtter man jo det kæmpestore og konstruktive arbejde, der er sat i gang, og som jo allerede nu giver sig udtryk i en udvikling, og ministeren har jo også i lovforslagets bemærkninger nævnt, hvad det er for en udvikling, der er i gang, og hvor langt den er nået, og der skulle ikke skabes usikkerhed omkring det arbejde med lovforslaget.
Så det vil jeg gerne sige tak for.
Dernæst vil jeg sige, at det ikke efter De Radikales opfattelse er særlig hensigtsmæssigt at udvide tiden med 2 x 3 år, men vi accepterer, at regeringen ønsker det.
Vi accepterer det, og Venstre og fru Gitte Lillelund Bech har jo også gjort rede for, at den politiske forskel, der var, da loven blev vedtaget, altså giver sig udslag på denne her måde.
Så det vil vi ikke gå op imod, og vi tror også på, at den udvikling, der er sat i gang, vil forløbe stille og roligt, som det har været tanken.
Med hensyn til ændringerne i kravene til de forskellige råd og udvalg accepterer vi også de ændringsforslag, der ligger i lovforslaget.
Vi vil være så nemme og medgørlige som overhovedet tænkeligt for at bevare den gode ånd, som ligger her, og som jeg har refereret til.
Vi er overbevist om, at de fællesråd, som nu ikke bliver obligatoriske, men frivillige, under alle omstændigheder vil blive etableret.
Vi har ikke selv haft noget behov for at ændre på de her forhold, men vi accepterer, at regeringen ønsker det. Vi er enige i, at det er godt at ændre Danmarks Forvaltningshøjskoles og Skovskolens status som beskrevet, og vi er enige i den finansieringsmodel, regeringen lægger frem.
Så vi vil nikke til det hele.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-12:
Kristeligt Folkeparti kan også tilslutte sig forslaget, hvilket vel ikke er en overraskelse for regeringen.