runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Vi finder ikke, at det er en statslig opgave at finansiere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet for folk, der har deres arbejdsevne
fuldt ud i behold.
Derfor vil vi gerne afskaffe efterlønnen, og derfor peger vi på seniorpensionen som et redskab til folk, der måtte være nedslidte.
Jeg skal tilstå, at jeg ikke har læst samtlige 1.000 sider fra Velfærdskommissionen endnu.
Jeg skal nok få det gjort.
Men som jeg forstår en af Velfærdskommissionens hovedpointer, så er den, at man også på sundhedsområdet er nødt til at kigge på tingene i en sammenhæng, og herunder også inddrage de øvrige områder, som der allerede i dag er brugerbetaling på.
Derfor vil jeg ikke stå i dag og bare blankt afvise, at brugerbetaling ikke også kan være fornuftigt i forbindelse med eksempelvis lægebesøg, når man tager i betragtning, hvor meget brugerbetaling der i øvrigt er på medicinområdet, på tandlægeområdet, og hvad ved jeg – ja, på en lang række andre områder i sundhedsvæsenet i dag.
Så jeg er ikke parat til bare at stå og feje det af bordet.
Jeg vil tillade mig at sige, at vi har det privilegium, at vi har lov til at læse Velfærdskommissionens anbefalinger igennem og så diskutere det her i en helhed, i stedet for, som regeringen lægger op til, allerede nu at sige, at der kun er to temaer, man vil diskutere.
Det synes jeg da bestemt i den forstand, at vi jo allerede i vores sundhedsvæsen i dag har brugerbetaling på en stribe områder, som virker helt forskelligt og helt tilfældigt.
Folk betaler masser af penge for medicin ikke mindst, folk betaler masser af penge for at gå til tandlægen, så der er da masser af eksempler på brugerbetaling i sundhedsvæsenet, der gør, at man da ikke bare kan stå og sige, at man er imod brugerbetaling i sundhedssektoren – det er vi i hvert fald ikke parate til.
Derfor er vi også åbne over for at diskutere, om det kan gøres på en bedre måde.
Så det er vi helt åbne over for, lige så vel som vi er åbne over for at diskutere, hvad Velfærdskommissionen i øvrigt har foreslået.
Må jeg så til den første del af hr. Thulesen Dahls spørgsmål sige, at en af grundene til, at vi gerne vil bryde skattestoppet, selvfølgelig er, at vi gerne vil ind på de her tanker om en skatteomlægning, som Velfærdskommissionen i øvrigt også har peget på.
Hvorfor?
Fordi der kan skabes flere arbejdspladser, og fordi skattestoppet i sin nuværende udformning virker asocialt i forhold til de kæmpe formuegevinster, som de, der ejer stor fast ejendom, har.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Også jeg undrede mig noget over den vildledende markedsføring, hr. Helveg Petersen gjorde sig til talsmand for ved at sige, at man skulle have skattestoppet væk for at kunne sætte skatten ned på arbejde, for det er sådan set en del af skattestoppets logik, at man sagtens kan sætte skatten ned på arbejde.
Det kunne måske være meget flot, hvis hr. Helveg Petersen lige ville bekræfte, at Det Radikale Venstre vil det.
Det er sådan set derfor, de ikke kan bruge skattestoppet, for det forhindrer jo, at de kan sætte andre skatter op.
Men det, jeg så dernæst vil spørge om, er Velfærdskommissionen, for man får sådan indtryk af, at hvis bare man gennemfører forslagene i Velfærdskommissionens rapport, så bliver alting godt.
Man kunne næsten forledes til at tro, at Det Radikale Venstre har den holdning, at hvis man kunne gennemføre den to gange, ville det blive dobbelt så godt.
Et af de forslag, der er i Velfærdskommissionens rapport, er øget brugerbetaling på sundhedsområdet.
Jeg vil gerne helt konkret spørge hr. Helveg Petersen: Mener Det Radikale Venstre, at det er fornuftigt at indføre øget betaling i sundhedsvæsenet, bl.a. den basale ydelse, som Velfærdskommissionen jo taler om at øge brugerbetalingen for, nemlig lægebesøg?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Jamen hr. Leif Mikkelsen ved jo udmærket godt, at der er en stor og standende diskussion om, hvad der er engangsudgifter her i forbindelse med indførelsen af kommunalreformen.
Hvad er engangsudgifter, hvad er overgangsordninger og den slags?
Så det er jo ikke bare et spørgsmål om at tage 3 mia. kr. fra kommuner og amter.
Der er dertil et spørgsmål om, hvad det koster at indføre den her kommunalreform, hvor man i øvrigt høster, som man har sået, i den forstand, at den her kommunalreform jo er indført og vedtaget, uden at man på noget tidspunkt har haft et reelt økonomisk overblik over, hvad udgifterne forbundet med den måtte være.
Der synes jeg faktisk kun, det er et stort problem for regeringen, at man ikke har belyst det i tide, på trods af at vi andre i øvrigt har efterlyst det også her i Folketingssalen, jeg ved ikke hvor mange gange.
Men igen: Ja, jeg synes, det er en god ting, at aftalen bliver overholdt, og tænk sig, hvis det også kunne ske ved lov og ved, at regeringen kom til Folketinget.
Det ville da have klædt regeringen i forhold til den måde, man i øvrigt arbejder med Folketinget på.
Leif Mikkelsen (V), 2005-12-14:
Skal jeg forstå hr. Morten Helveg Petersen sådan, at det altså alene er formen, det er galt med, og at det helt principielle i, at kommunernes budgetter – hvor der nu opereres med et par milliarder kroner for meget – selvfølgelig med radikal stemme skal skæres til, sådan at de indfrier de aftaler, der er indgået?
Er det alene formen, Det Radikale Venstre er utilfreds med?
Det er meget interessant at få det afklaret, så man måske får et andet tonefald fra dem i det Radikale Venstre, der taler kommunalpolitik.
Lad os få det afklaret én gang for alle.
Jeg forstår hr. Morten Helveg Petersen derhen, at det selvfølgelig skal overholdes, og det vil sige, at de penge skal føres tilbage.
Man skal bare finde den form at gøre det på, der passer Det Radikale Venstre.
Er det korrekt opfattet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Vi vil gerne være med til at sikre, at aftaler overholdes.
Og så har vi det helt principielle standpunkt, at sådan noget gerne skulle gøres ved lov og ikke ved anmærkninger på en finanslov.
Vi har det helt principielle standpunkt, at når man går ind og tiltager sig bemyndigelser på den led, som regeringen gør her, så ville det ordentlige være, at regeringen også kom til Folketinget, så den ikke udelukkende gjorde det ved en anmærkning.
Det er det, vi synes er det helt forkastelige i fremgangsmåden her, og det er et udtryk for total mangel på respekt for det kommunale selvstyre.
Leif Mikkelsen (V), 2005-12-14:
Der er da ikke meget af det, der passer.
Prøv lige at høre her: Det Radikale Venstre vil bryde skattestoppet for at sætte skatten ned på arbejde.
Det er sådan set fuldstændig unødvendigt at bryde skattestoppet for at sætte skatten ned på arbejde.
Det har regeringen gjort en gang uden at bryde skattestoppet.
Så efterlyser hr. Morten Helveg Petersen reformer.
Hvor var Det Radikale Venstre henne, da vi gennemførte den største reform nogen sinde, nemlig kommunalreformen?
Nu står vi foran en politi- og retskredsreform, en velfærdsreform og en valgkredsreform, og så er det jo spændende at se, hvor Det Radikale Venstre er henne, når de nu efterlyser reformer.
Men lad mig nu komme til spørgsmålet, for hr. Morten Helveg Petersen sagde også, at man ville et kommunalt selvstyre, og at man har meget tillid til det område.
Et ganske enkelt spørgsmål efter den debat, der har været de sidste to døgn, og som har gået meget på, om man nu skulle overholde en aftale, som var indgået mellem to frivillige parter, nemlig mellem KL og regeringen, er så: Hvor er Det Radikale Venstre henne?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-14:
Det centrale er, at vi ønsker, at der skal være et instrument til folk, der måtte være nedslidte.
Vi ønsker et opgør med ordninger, hvor folk trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet, hvis de i øvrigt har deres arbejdsevne fuldt ud i behold, men vi ønsker, der fortsat er et instrument til dem, der måtte være nedslidte.
Det er det, der er pointen i vores forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-14:
Hvad angår det med Velfærdskommissionens forslag om at indføre øget betaling i sundhedsvæsenet, og som hr. Morten Helveg Petersen nu siger, de gerne vil diskutere, så må man nærmest tage det som udtryk for, at det er noget, som Det Radikale Venstre synes er en god idé.
Alle vi andre fører strudsepolitik, men Det Radikale Venstre ved vi derimod, hvor vi har – de taler med klar tale og sådan noget – så det er vel ikke noget, der bare skal diskuteres, det er vel en radikal måde at sige, at man faktisk synes, det er en god idé, på.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Morten Helveg Petersen: Er det virkelig en god idé at indføre gebyr på lægebesøg?
Altså, her taler vi jo om, at det vel ikke handler om, at man skal føle sig afskåret fra at gå til læge, hvis man har behov for det, og at det da ikke skal være en økonomisk afvejning, der skal foretages, af, om man nu har råd til at gå til læge, hvis man føler sig syg.
Det handler vel om, at vi i virkeligheden har nogle læger, der er kvalificerede til at se, hvad der er galt hos en patient, og så er de med til at forebygge nogle ting, der, hvis ikke patienten kommer til læge, bliver værre og koster endnu mere senere.
Mener Det Radikale Venstre virkelig – med hånden på hjertet – at det er en god idé at tage det forslag fra Velfærdskommissionen ind og sige: Ja, vi skal nok have øget brugerbetalingen i sundhedsvæsenet – og herunder altså for lægebesøg – eller burde vi ikke gøre det, som vi i hvert fald anbefaler fra Dansk Folkepartis side, nemlig at vi siger: Nej, det ønsker vi ikke?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
For det første er det jo sådan med den rapport, at der er en svarprocent – nu kan jeg ikke huske det nøjagtigt i hovedet – på ca. 60 pct. af de organisationer, som er spurgt.
Derfor er det sådan, når man siger, at 66 pct. af organisationerne mener, at det er blevet dårligere, at så er det jo 66 pct. af de organisationer, som har svaret.
Derfor skal man vurdere rapporten i det lys.
Når det drejer sig om børn, er der kun ganske få børn, som lever i egentlig fattigdom.
Red Barnet har jo i november 2004 sagt, at det er cirka en halv promille af børnene, som lever i egentlig fattigdom, og det er klart, at for dem skal vi gøre noget.
Men det drejer sig under ingen omstændigheder om et antal som det, der bliver gjort opmærksom på.
Der gives penge, 274 mio. kr. i denne finanslov, til både folkeskolen og videregående uddannelser, og de penge gives jo bl.a. til flere timer i dansk i 1.-3. klasse og i historie i 4. og 5. klasse.
Så der gives flere penge til uddannelsessektoren, og det er jo meget i overensstemmelse med konservative tanker om at skabe nogle færdigheder, som gør, at man kan deltage i konkurrencen i en globaliseret verden.
Vi ser de private organisationer som et supplement til de ordninger, vi vedtager her i Tinget.
Vi ser dem ikke som en erstatning.
Og Frelsens Hær er en af de mange organisationer, som gør et fantastisk arbejde.
Når der er en øget efterspørgsel efter deres julehjælp, viser det jo, at det er en organisation, der er behov for, og at det er noget, der er behov for i samfundet.
Det giver ikke anledning til, at vi arbejder med en afskaffelse af kontanthjælpsloftet, det gør det ikke.
Jeg er glad for, at hr. Palle Simonsen bliver fremhævet på den måde, han er en uhyre sympatisk person, som altid har haft et stort socialt ansvar.
Der er jo en række forudsætninger i det, han siger, bl.a. det forhold, hvis renten skulle blive høj, hvis omkostningerne skulle stige.
Men situationen er jo den, at der er penge til at gennemføre de projekter, der er aftalt, og så er det yderligere aftalt, at man skal se på mulighederne for løsning på lidt længere sigt i samarbejde med lejerne, så jeg synes på alle måder, at det her forlig opfylder det, man kan kalde for god og fornuftig administration af det område.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-14:
Jeg synes, vi har hørt denne her smøre tidligere, denne her måde at tale udenom på.
Jeg vil gerne konfrontere den konservative ordfører med Palle Simonsen, den tidligere social- og finansminister, som jo er kommet med en indsigelse over for det her i forbindelse med lovforslag nr. L 70, der omhandler boligaftalen.
Der skriver Palle Simonsen: Det er en kerneopgave for velfærdssamfundet at sikre den nødvendige forsyning af ældreboliger og plejeboliger for dem, der har behov herfor.
Ældreboligrådet finder derfor, at det vil være meget betænkeligt, hvis finansieringen overlades helt eller delvis til den almene sektors selvfinansiering, idet der så vil være en oplagt risiko for, at pres på den almene sektors evne til selvfinansiering, f.eks. i perioder med høj rente, vil begrænse muligheden for bl.a. nybyggeri, ældreboliger, plejeboliger osv.
Palle Simonsen, den tidligere konservative social- og finansminister, kritiserer altså benhårdt den aftale, man lavede her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Vi opfatter det ikke som en særskat.
Vi opfatter det som en fornuftig måde at administrere boligområdet på, som jo i øvrigt er et stærkt subsidieret område.
Det er jo sådan, at i den aftale, der er lavet, afsættes der penge til både vedligeholdelse og huslejenedsættelser.
Der afsættes 200 mio. kr. til huslejenedsættelser, som kommer nogle af de borgere til gode, som der bliver peget på.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-14:
Det var sådan, at ældreboligbyggeri tidligere var et anliggende for hele samfundet, noget, vi alle betalte til over skattebilletten, men med regeringens boligaftale bliver det først og fremmest lejerne i den almene sektor, der skal punge ud.
Lejerne er ifølge regeringens egne oplysninger faktisk den fattigste gruppe i det danske samfund, 70 pct. af de fattigste danskere bor i den almene sektor, mens 70 pct. af de rigeste bor i private boliger.
Der vil jeg gerne høre: Hvorfor er det, at Det Konservative Folkeparti vil være med til at pålægge lejerne i den almene sektor denne form for særskat?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Det Konservative Folkepartis ambitionsniveau er, om man så må sige, opfyldt ved det, at der er kommet flere penge til bl.a. folkeskolen.
Vi har jo ønsket en bedre uddannelse af skoleledere, mulighed for efteruddannelse af lærerne, at de underviser i deres linjefag, og at der indføres test – alt sammen ting, som der tages hånd om i den aftale, der er lavet på folkeskoleområdet.
Christine Antorini (S), 2005-12-14:
Det er korrekt, at der er øremærket nogle midler til folkeskolen, men ikke desto mindre er det samlede rammeløft til hele uddannelsesområdet på netto 10 mio. kr.
Jeg vil gerne gå over til et andet område, som vi har haft fornøjelsen af at diskutere her hen over stolene et par gange, nemlig uddannelse.
Vi konstaterer, at i de år, hvor Det Konservative Folkeparti har haft regeringsmagten, har man skåret samlet 1,6 mia. kr. på uddannelsesområdet, og med det her finanslovforslag holder man status quo på et niveau, der altså er 1,6 mia. kr. lavere.
Stemmer det egentlig overens med at udvise rettidig omhu, i forhold til at uddannelse overhovedet er den vigtigste investering for fremtiden?
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
I sidste uge kom jeg måske lidt på afveje ved at omtale Konservative som ordentlige mennesker eller i hvert fald som nogle, der kunne være ordentlige mennesker.
Men når man hører hr. Christian WedellNeergaards ordførertale, hvor han taler om, at vi har en fantastisk økonomisk situation, at det går bedre end nogen sinde, – det er også korrekt, der er en god økonomisk situation – og at det så skal bruges som afsæt for nye skattelettelser, samtidig med at vi har en stor gruppe borgere, som får skåret i deres sociale ydelser, sådan at de kommer længere og længere ud i fattigdom, hvordan hænger det sammen med at være et ordentligt menneske?
Er det ikke netop et rigt samfund som vores, som skulle kunne tage vare på også nogle af de svageste grupper i samfundet?
Når vi nu ved, at der er kommet 12,3 pct. flere på kontanthjælp, og at 22.000 af dem har fået et loft over hjælpen, det vil sige, at de har fået beskåret deres indtægt, er det ikke noget, der på en eller anden måde påvirker et konservativt hjerte?
Burde man ikke også sige: Det kan vi ikke være bekendt som et så rigt samfund?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Jeg mener ikke, der er behov for at presse Venstre.
Jeg mener, at der er en drøftelse med Venstre om de fremtidige reformer og deres udformning, og jeg er sikker på, at man vil tage fat på spørgsmålet om tilbagetrækning, som jeg også selv mener er det væsentligste spørgsmål.
Når vi har sagt, at vi ønsker reformer, der virker, så er det, fordi vi gerne vil se det i en lidt bredere sammenhæng, og det er klart, at der kommer skat også ind i billedet.
Det Radikale Venstre har jeg forstået har nogenlunde samme analyse som Det Konservative Folkeparti, at der er behov for en skatteomlægning.
Jeg kan bekræfte hr. Simon Emil Ammitzbølls opfattelse af, at der er tale om to separate ting.
Det ene er ønsket om velfærdsreformer, som jo skal medvirke til at øge arbejdsstyrken, at flere kommer på arbejdsmarkedet, at flere får mulighed for at medvirke og tage en tørn, og det andet er spørgsmålet om skat.
Det er rigtigt, at for Det Konservative Folkeparti ligger skattelettelser højt på dagsordenen, men vi ser det altså i to separate rum, om man så må sige, og de skal ikke forhandles sammen.
Men vi skal ikke lægge skjul på, at vi har en ambition om inden for denne valgperiode at få gennemført skattelettelser.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-14:
Jeg vil gerne fortsætte der, hvor fru Elisabeth Geday slap, nemlig med uoverensstemmelser mellem konservative holdninger og konservative handlinger.
Jeg forstod på ordføreren, at skat og velfærd ikke skal forhandles sammen.
På det punkt er ordføreren jo i fin overensstemmelse med statsministeren.
Men jeg kunne godt tænke mig lige at komme med et enkelt citat fra den konservative skatteordfører, fru Charlotte Dyremose, der i den anledning har sagt til Berlingske Tidende: »Venstre siger tit, at man vil gøde jorden for de nødvendige ændringer, men hvis man går med på en efter min mening forkert retorik, så gøder man netop ikke jorden for de nødvendige ændringer.
Fru Charlotte Dyremose understregede altså sammenhængen mellem skattepolitik og velfærdsreformer.
Kan hr. Christian Wedell-Neergaard ikke give mig ret i, at en skattereform netop vil gøde jorden for, at flere får mulighed for at være med til at yde til samfundet og dermed være med til at bidrage til velfærden?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Med hensyn til opfølgning på rapporten kan jeg sige, at det tror jeg vi skal overlade til vores socialordfører.
Men jeg vil sige det sådan, at rapporten jo viser, at der er et problem.
Ser vi på de penge, der er brugt til de dårligst stillede, til psykisk syge, kontanthjælpsmodtagere osv., fremgår det, at det beløb ikke er faldet.
Ser vi på det beløb, der er givet over finansloven, fremgår det, at det ikke er faldet.
Derfor synes jeg, at man skal prøve at se på, hvad der så er problemet.
Hvad er problemet?
Altså, der er flere væresteder, der er langt flere muligheder for de dårligst stillede.
Så derfor synes jeg, at man skal prøve at se på det og få det kvantificeret.
Hvor mange er det, hvad drejer det sig om, og hvad er beløbet?
Jeg siger: Er der nogle mindre grupper, som har et særligt behov, så ligger det inden for socialministerens område.
Lise von Seelen (S), 2005-12-14:
Må jeg forstå det på den måde, at De Konservative vil være med til, at man laver en opfølgning på de tvivlsspørgsmål, der måtte være i den nuværende rapport?
På det samråd, vi havde sidst, blev det spørgsmål netop bragt op, og jeg er sikker på, at vi var flere, der var interesseret i at få ryddet usikkerheden af vejen.
Så det vil jeg godt lige have en tilkendegivelse af.
Kunne vi blive enige om det?
Det ville glæde mig.
Et tillægsspørgsmål har jeg i forbindelse med det forrige om, hvorvidt psykisk syge kunne blive undtaget fra reglen om kontanthjælpsloftet, for der kunne man jo meget naturligt drage en parallel.
Hvis man betragter psykisk sygdom som en kronisk sygdom, var der så ikke også andre, som var ramt af en kronisk sygdom, som kunne komme på tale med hensyn til at kunne blive fritaget for at blive ramt af kontanthjælpsloftet?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Vi har gennemlæst rapporten, konstateret, at det er en spørgeskemaundersøgelse, og den spørgeskemaundersøgelse er kun besvaret af to tredjedele af de adspurgte.
Vi har derudover kigget på svarene, og vi er af den opfattelse, at de, som har svaret, har god forstand på det, de snakker om – de arbejder jo med det her – men det er et udtryk for deres fornemmelse og deres følelse på nuværende tidspunkt, og vi har sagt, at skal vi gå videre i det her spor, så bør man få dokumenteret, hvad der egentlig er grundlaget for den opfattelse, som disse organisationer har.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-12-14:
Hr. Morten Helveg Petersen fortjener næsten ros for sin tale.
Det er da det smukkeste juleeventyr, jeg har hørt i meget, meget lang tid, og det er da meget besnærende.
Problemet med juleeventyr er, at uanset hvor smukke og besnærende de nu engang er, er det jo sjældent, at de har rod i virkeligheden, og det må vi jo også sige på lange stræk er tilfældet med De Radikales udspil her i dag.
Jeg hæftede mig specielt ved skattespørgsmålene, for det lyder jo meget, meget flot med skattesænkninger, men alligevel, når man tænker nærmere efter, vil De Radikale bryde skattestoppet.
Og er det ikke rigtigt, at skattesænkning ikke er det rigtige ord, men at det hedder skatteomlægninger?
Er konsekvensen af den radikale politik ikke konkret, at den forringer virksomhedernes konkurrenceevne, og at det vil blive dyrere at have en bolig i Danmark?
Lise von Seelen (S), 2005-12-14:
Ordføreren startede med at henlede opmærksomheden på, at det snart er jul, og normalt siger vi jo, at julen er hjerternes fest.
Når vi snakker om ulighed og de mest udsatte, så kunne man jo næsten af den grund fristes til at sige, at man skulle udbrede julen til hele året.
I forbindelse med den rapport, som Socialforskningsinstituttet er kommet med, om de mest udsatte grupper, hvor de folk, som er mest udsatte, har fået det sværere i deres tilværelse, har jeg lyst til at spørge, hvordan Det Konservative Folkeparti ser på den rapport.
Vi har jo kunnet iagttage, at socialministeren har draget konsekvenserne noget i tvivl, og vi har kunnet se, at Dansk Folkeparti godt vil tage rapporten alvorligt.
Da vi havde samråd i sidste uge, var der ikke nogen repræsentanter fra Det Konservative Folkeparti, og derfor kunne jeg være nysgerrig efter at høre: Hvad er holdningen hos De Konservative til den rapport, som Socialforskningsinstituttet er kommet med, om de mest udsatte grupper?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-14:
Det Radikale Venstre deler til fulde Det Konservative Folkepartis ønsker om at få en skattereform i det her land.
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti har ofret et par kroner på nogle kampagner, der hedder noget med: Vi smider ikke regningen i børneværelset.
For selv om hr. Christian Wedell-Neergaard ligesom prøvede at formulere sig ud af, at tingene hang sammen, så bekræftede ordføreren jo i virkeligheden, at der er en større sammenhæng end som så.
Hvis vi skal sikre vores fremtidige velfærd, kræver det jo konservative krav om skattereformer andre steder end i avisannoncerne og ved sådan en festlig lejlighed som finanslovdebatten.
Så skal der kød på, vil jeg sige til hr. Christian Wedell-Neergaard.
Hvilke planer er der for at presse Venstre til at få egentlig gang i velfærds- og skattediskussionen set i en sammenhæng, sådan at vi ikke skal lave separatreformer nu og så igen om 2 år?
Det ville vel være lidt ærgerligt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Jeg var ellers så glad for hr. Ole Sohns omtale i sidste uge, hvor vi oven i købet blev kaldt for retskafne, hvilket jeg synes er en helt rigtig beskrivelse.
Men jeg deler ikke hr. Ole Sohns opfattelse af, at flere er presset længere ud i fattigdom.