runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2003-02-20:
Enhedslistens forslag til ændring af lov om byfornyelse vil pålægge kommunerne at opføre nye små boliger i stedet for de små boliger, som gennem byfornyelse sammenlægges.
Det forslag er vi ikke enige i i Venstre, idet forslaget ville skabe en række uhensigtsmæssige følgevirkninger.
For det første: Når der gennem byfornyelse sammenlægges små lejligheder, skyldes det generelt et behov for at kunne etablere eget toilet og bad i den byfornyede lejlighed.
Såfremt forslagsstillernes forslag skulle nyde fremme, skulle en lejlighed, der f.eks. er 52 m2, reduceres med de 5-7 m2, som skulle bruges til toilet og bad.
Dermed ville lejligheden miste størrelse og miste sin anvendelse for den familie, der måske bor i den i forvejen.
For det andet skal byfornyelsen foregå, hvor der er størst behov, det vil sige, hvor kulde- og fugtgener gør forholdene uholdbare på grund af dårlig isolering, samt hvor lejligheder ikke er udstyret med eget bad og toilet.
Såfremt Enhedslistens forslag blev vedtaget, ville det være nærliggende for kommunerne at søge byfornyelse, hvor der er størst effekt.
Det ville betyde, at der er en risiko for, at de små boliger kunne blive sat bagest i investeringsplanen, uagtet at de måske er de mest trængende.
For det tredje er problemet med det stigende antal små boliger et udtryk for et mere generelt problem end det problem, som Enhedslisten påpeger med sammenlægning ved byfornyelse.
Det generelle pres på boligmarkedet har betydet, at mange, som egentlig gerne ville flytte i en større lejlighed, bliver i den mindre bolig.
Problemet med den manglende rotation har regeringen med Venstres stemmer igangsat en løsning på med lovinitiativer som følge af boligpakken.
Det betyder, at boligmassen tilføres ca. 20.000 boliger hvert af de næste 5 år, og konsekvensen bliver mindre pres på boligmarkedet og heraf også mindre rift om de små boliger.
For det fjerde har vi kommunalt selvstyre i Danmark.
Det betyder, at kommunerne som det yderste bæredygtige led har ansvaret for og kompetencen til at beslutte,
hvordan der skal bygges og byfornyes.
Det er kommunerne selv, der er nærmest til at mærke behovet og prioritere, det er kommunerne, som mærker det på deres egen krop i hverdagen.
Derfor kan Folketinget selvfølgelig lovgive om det i detaljer, men Venstre finder, at kommunerne er de bedst egnede til det. Sammenfattende må Venstre konkludere, at forslaget til lovændring vil skabe risiko for ubrugelige lejligheder, såfremt byfornyelsen med indretning af toilet og bad bliver gennemført inden for samme lejlighedsstørrelse.
Der vil blive skabt risiko for uhensigtsmæssig prioritering, hvor de mindste lejligheder bliver sat bagest i byfornyelsen på grund af omkostninger til erstatningsboliger.
Med de her fremførte argumenter skal Venstre afvise forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg er nødt til lige at komme med to korrektioner.
Det er ikke rigtigt, at Enhedslisten er modstander af byfornyelse - det må være en misforståelse, der har indsneget sig hos den socialdemokratiske ordfører - men vi er ikke tilhængere af den for enhver pris.
Det andet er, at Socialdemokratiet altså må erkende, at København er den store synder i den her sag.
Er det ikke korrekt, at de planer, der ligger i Københavns Kommune nu, indbefatter et tab af omkring 15.500 boliger frem til år 2014 som følge af planlagte sammenlægninger?
Og er det ikke rigtigt, at så skulle man hellere se at få bygget de familieboliger, som man mener der mangler, end at drive folk ud af de lejligheder, de bor i i dag?
Hr. Lars Kramer Mikkelsen fik jo næsten fremmanet et billede af, at disse 150.000 boliger var overflødige; man skulle næsten tro, at de stod tomme og ikke var beboede.
De er faktisk beboede, derfor er de jo også nødvendige.
Anita Knakkergaard (DF), 2003-02-20:
Dansk Folkeparti skal tage stilling til to forslag, nemlig lovforslag nr. L 88 om ændring af lov om almene boliger og støttede private andelsboliger samt forslag til folketingsbeslutning nr. B 31 om oprettelse af en kommunal byggefond.
Forslagene hænger sammen, og jeg vil derfor behandle dem under ét.
Vedrørende L 88 ønsker Enhedslisten med dette forslag, at den kommunale grundkapital på 7 pct. erstattes af en statslig grundkapital, og at realkreditbelåningen øges fra 84 pct. til 91 pct. plus 2 pct. beboerindskud.
Dette forslag skal ses i sammenhæng med B 31, der handler om at oprette en kommunal byggefond, som de kommuner, der ikke har og ikke bygger almene boliger, skal indbetale midler til.
Udgangspunktet er, at en kommune bør have mindst 20 pct. alment boligbyggeri.
Har kommunen ikke 20 pct., skal den indbetale et beløb svarende til 7 pct. af anskaffelsessummen for det antal almene boliger, kommunen ellers skulle have bygget for at opnå en andel på ca. 20 pct. af den samlede boligbestand i kommunen. Det er efter Dansk Folkepartis mening helt groteske forslag, der faktisk lægger en ekstra skat på mange af de små kommuner og deres indbyggere.
Mange af disse kommuner har svært ved at få økonomien til at hænge sammen, og beboerne har svært ved at sælge deres huse, når de måtte ønske det, så derfor må vi sige nej til begge forslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-02-20:
Hvad først angår bopælspligtige helårsboliger, så er det jo indlysende, at det bør være hovedreglen.
Umiddelbart er jeg ikke sikker på, at man skal gå videre med begrænsninger eller restriktioner, som foreslået her, men vi er helt klar til at drøfte spørgsmålet i udvalget for at se, om der er huller i dette, som trænger til at bliver dækket, om der skal foretages stramninger.
Med hensyn til forslaget om lov om leje er vi også rede til i udvalget at se på forslaget, som jo er meget omfattende.
Det er ikke ganske nemt at overskue, hvilke ændringer det betyder for praksis, men jeg vil godt sige, at Det Radikale Venstres holdning er, at man ikke skal gå i retning af at gøre lejelovgivningen mere restriktiv.
Lovforslag nr. L 43 kan vi ikke støtte.
De finansielle konsekvenser er i øvrigt også uoverskuelige, så det kan vi ikke give tilslutning til.
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
Selv om de to forslag bliver behandlet sammen, og de også fra Enhedslistens side er tænkt som en samlet pakke, vil jeg alligevel tillade mig at betragte dem som relativt adskilte
, da der er nogle forskellige vinkler i dem. Hvis man kigger på lovforslag nr. L 88, altså forslaget om at staten skal overtage den kommunale grundkapital, er det jo identisk med et forslag, som SF også har haft i spil flere gange, og derfor kan vi selvfølgelig støtte det.
Derfor er L 88 et rigtigt skridt at tage.
Hvis jeg forstår Enhedslisten ret, er B 31 tænkt som den modsatte side af sagen, nemlig at sørge for at man alligevel får pengene til at finansiere boligbyggeriet ind.
Det kan også være et rent politisk signal, et rent politisk ønske, om man i det hele taget vil bygge eller ej.
SF's forslag er et andet.
Vi foreslår faktisk, at for at komme ud over denne misere skal man lade staten overtage den kommunale grundkapital, men for at der skal være en vis sammenhæng mellem ansvar og implementering, må man samtidig sige, at nu er det ikke længere kommunernes ansvar at sørge for, at der bliver bygget alment byggeri. Man skaber mere frihed og sørger for, at det f.eks. gennem regionplanen måske kan udpeges, hvor der kunne være boligområder, og i højere grad lade den enkelte almene boligorganisation være en aktør
i udmøntningen.
Jeg tror, at B 31 er for ufleksibelt, jeg tror, at man rammer skævt.
Men vi er selvfølgelig indstillet på at tage den videre snak om, hvordan man kan få løst det problem, for vi er selvfølgelig enige i udgangspunktet.
Der skal bygges mere alment, og det er ikke holdbart, at det er kommunerne, der skal sidde og tælle på knapperne, og at det i sidste ende er det, der afgør, om man vil bygge alment eller ej.
Kl. 13,40
Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-20:
Jeg får et helt konkret spørgsmål fra hr. Keld Albrechtsen.
Der er ingen tvivl om, at der er udvist interesse i, at vi igen får gang i det private udlejningsbyggeri.
Det var jo sådan, at det var et marked, der var gået i stå.
Regeringen har nu et redskab, et værktøj til at sætte det i gang, og vi er selvfølgelig ligesom alle andre spændt på, hvilket udbytte det giver.
Det tror jeg faktisk hele Folketinget er.
Det er jo et nyt marked.
Nu skulle det bedre kunne betale sig at investere i boligbyggeri frem for i lange obligationer.
Jeg kan ikke konkret til hr. Keld Albrechtsen sige andet i dag, end at første ansøgningsperiode ligger fra den 5. til den 20. marts, og når den periode er afsluttet, vil jeg orientere Folketinget, om der er nogen, der har interesse i det.
Vi har hørt, at det er der, men jeg kan ikke oplyse noget i dag her fra talerstolen om konkrete ansøgninger.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-02-20:
Enhedslisten har med dette forslag krævet, at bopælspligten også skal omfatte nybyggede og nyetablerede boliger, som bl.a. bygges af private bygherrer.
Kommunalbestyrelsen skal dog i særlige tilfælde have mulighed for at dispensere.
Bl.a. skal dette være muligt, når det drejer sig om folketingsmedlemmer og ministre, som har behov herfor.
Endvidere forudsættes det, at kommunen, når den giver tilladelse til etablering af en fritidsbolig, samtidig giver dispensation til midlertidig benyttelse.
Med hensyn til skatten betaler man selvfølgelig skat i det land eller den kommune, hvor man har fast bopæl, eller sagt på en anden måde: den bopæl, hvor man opholder sig mest.
I Dansk Folkeparti mener vi ikke, at det kun skal være folketingsmedlemmer og ministre, der automatisk får dispensation.
L 85 er et forslag til lov om leje, der tidligere har været fremsat af Enhedslisten og ikke blev vedtaget.
Der er tale om et forslag til én samlet lejelov for boliglejemål i privat udlejningsbyggeri.
Jeg vil kort komme ind på noget af indholdet i dette forslag, der bl.a. gør, at Dansk Folkeparti ikke kan stemme for det.
Der tales om væsentlige stramninger.
Vi ønsker som tidligere, at der skal bygges endnu flere boliger i det private regi, men vedtager vi denne lov, er jeg overbevist om, at dette ikke bliver muligt.
I lovforslagets bemærkninger står der bl.a. noget om klarere regler for lejeforhøjelser, der kun omfatter omkostningsbestemte lejeforhøjelser og forbedringsforhøjelser.
Så er der sanktionerne over for udlejere, som bevidst og i væsentligt omfang varsler huslejestigninger ud fra overbudgetterede poster i de omkostningsbestemte huslejebudgetter.
Her skal huslejenævnene gives beføjelse til fastsættelse af huslejen ud fra et budget med underbudgettering af samme størrelse på de pågældende poster.
Hvem skal afgøre, om det er bevidst overbudgettering, og hvor mange år skal underbudgetteringen pågå?
Vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at vi ikke kan sige ja til L 85.
Så er der L 43: forslag til lov om ændring af lov om individuel boligstøtte.
Lovforslaget drejer sig om, at der også skal gives boligstøtte til enkeltværelser, hvor der er adgang til fælleskøkken for personer, der følger en lærlingeuddannelse eller en uddannelse, der giver ret til at modtage statens uddannelsesstøtte.
Dansk Folkeparti kan ikke godkende dette forslag, da det jo vil koste mange penge, hvilket fremgår af forslaget, og vi ønsker at bruge pengene på andre formål.
Derfor siger vi nej til L 43.
Samtidig vil vi godt sige, at hvis Enhedslisten med hr. Keld Albrechtsen i spidsen havde brugt noget mere energi på at lave et forslag om nogle af de ting, der var fremme i debatten her i efteråret, så havde det nok set lidt bedre ud.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Jeg undrer mig lidt over at høre, at hr. Freddie Madsen fra Dansk Folkeparti argumenterer så varmt for rigtigheden af, at der ikke skal være krav om helårsbeboelse. Hvordan kan man i Dansk Folkeparti mene det, når vi har
så stor en gruppe mennesker, som står på meget lange ventelister og ikke kan få en bolig?
Vi kan tage Københavnsområdet, hvor det er så svært at finde en bolig.
Hvordan kan man argumentere for, at her er det rigtigt, at der ikke skal være helårspligt til beboelse?
Er det ikke urimeligt over for de mange mennesker, som står og ikke kan komme ind i en lejebolig? Og hvordan kan man i øvrigt støtte det set i forhold til boligpakken her i efteråret?
For dér gik man jo faktisk ind
for at sige ja til det krav, som Socialdemokratiet stillede om, at der netop skulle være bopælspligt.
Hvad er Dansk Folkepartis begrundelse for ikke at mene, at det er urimeligt over for de mennesker, der står i de lange boligkøer?
Man siger, at der er nogle andre, der skal have lov til at bruge to boliger, hvis de har lyst til det, og så er der alle dem, der må stå udenfor.
Hvad er begrundelsen fra Dansk Folkeparti?
Freddie H. Madsen (DF), 2003-02-20:
Vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at vi er liberale på det her område, og hvis det er sådan, at nogle har behov for at have to boliger, så skal de have dem.
Ud fra de principper, vi har i dag, er der mange private boliger - i særdeleshed i København - der ikke er bopælspligt på, og dem synes jeg vi skal opretholde.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Det er jo lige nøjagtig det, jeg spørger ind til.
Synes man i Dansk Folkeparti, at det er et rigtigt princip, at dér, hvor man har retten til at have dobbelt bolig, skal man bare have den, fordi man altid har haft den?
Synes man i Dansk Folkeparti, at det er rimeligt?
Og hvad er begrundelsen over for de mange, der ønsker at komme ind i en ny lejebolig?
Hvad er begrundelsen over for dem?
De skal stå udenfor og se på,
mens andre kan få lov til at vælge og sige: Vi vil gerne have to boliger.
Hvad er begrundelsen fra Dansk Folkeparti?
Freddie H. Madsen (DF), 2003-02-20:
Jeg vil bare lige sige til fru Lissa Mathiasen, at det er således, at Dansk Folkepartis politik er sådan, at vi mener, at den enkelte selv skal have lov at have råderet over sin ejendom.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-20:
Da vores ordfører, fru Carina Christensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige noget om de tre lovforslag.
Forslagsstillerne ønsker med L 87, at lov om midlertidig regulering af boligforholdene skal kræve, at bopælspligten i helårsboliger eksplicit omfatter både nybyggede og nyetablerede boliger.
Jeg har svært ved at se, hvor der her skulle være et problem.
Stort set alt nybyggeri til helårsbeboelse tages rent faktisk i brug til helårsbeboelse og vil dermed pr. automatik blive omfattet af reglerne i de kommuner, hvor de gælder.
Dette svarer helt til reglernes formål om, at kommuner kan forhindre, at den eksisterende bestand af helårsboliger reduceres i områder, hvor der er stor boligefterspørgsel.
Endelig har kommunerne jo via planlovgivningen mulighed for at regulere den fremtidige anvendelse af nybyggeri.
Jeg ved godt, at disse regler er blevet kritiseret for ikke at indeholde tilstrækkelige sanktioner, hvis de overskrides, idet der kun kan gives pålæg om ophør med den retsstridige benyttelse og ikke til overgang til helårsbenyttelse.
Planlovgivningen hører imidlertid ind under Miljøministeriet, og derfor må det overlades til miljøministeren at tage stilling til, i hvilket omfang det eventuelt ville være hensigtsmæssigt at ændre planlovgivningen.
Vi kan i al fald ikke støtte dette forslag, L 87.
Og så til L 85: Med L 85 foreslår Enhedslisten en afskaffelse af de liberaliseringstiltag, som den gældende lejelov indeholder.
Det kommer formentlig ikke som nogen overraskelse, at dette på ingen måde er en vej, vi ønsker at gå i Det Konservative Folkeparti, og vi kan således ikke støtte dette forslag.
Og så til L 43: L 43 er en genfremsættelse af L 3, fremsat af Enhedslisten den 3. oktober 2001.
Forslaget blev dengang afvist af et stort flertal i Folketinget heriblandt Det Konservative Folkeparti, og vi vil igen afvise forslaget.
Vi er ikke enige i, at lærlinge og uddannelsessøgende på SU nødvendigvis lever en helt så kummerlig tilværelse, som forslagsstillerne beskriver det.
Vi ved godt, at man ikke har råd til den vilde luksus, når man er på SU eller lærlingeløn, men det er nu engang sådan, at de, der vælger at tage en uddannelse, gør det med udsigt til, at de, når uddannelsen eller lærlingetiden er overstået, har kvalificeret og dygtiggjort sig, så de er i stand til at besætte en stilling, af og til endda en stilling med en ret god løn.
Der er altså tale om en investering i deres fremtidige liv, og sådan en investering må efter vores opfattelse godt koste noget.
Der er ingen som helst grund til, at vi gør dem, der er på SU eller lærlingeløn, til sociale tilfælde.
Det Konservative Folkeparti kan heller ikke støtte
dette forslag fra Enhedslisten.
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
Vi synes, det er fornuftigt, at der er nogle dispositionsmuligheder i det lovforslag, Enhedslisten har fremsat, men de skal selvfølgelig være så begrænsede som muligt, sådan at hovedprincippet er, at der skal være bopælspligt, når man har en helårsbolig.
Det synes vi er ganske fornuftigt, og det er vi meget positive over for.
Til L 43 om boligydelse til uddannelsessøgende i kollegier og ungdomsboliger: Det synes vi også er ganske rimeligt.
Det er i virkeligheden en boligform, som ikke rigtig bliver fanget op af de eksisterende regler, og den går man så ind og sidestiller med andre boligformer.
Vi synes sådan set, det er fornuftigt nok, at man tager det skridt og giver den støtte til studerende, som i mange situationer i forvejen ikke har en særlig god økonomi, sådan at de så at sige sidestilles med folk, som bor i lejlighed. Jeg må sige, at det kan være svært at se forskellen på livssituationen for en studerende, som bor i en lille etværelses lejlighed, der tilfældigvis har eget køkken, og hvor man kan få støtte til huslejen, og så en studerende, som bor på et værelse, der kan have nøjagtig den samme størrelse, men hvor forskellen er, at køkkenet ikke ligger i lejligheden, men lige på den anden side af døren, og her kan vedkommende ikke få hjælp til huslejen.
Vi synes, det er svært at se, hvorfor man skal opretholde de urimeligheder, og derfor vil vi godt støtte et forslag, som går i retning af at lave en ligestilling på det område.
Så har Enhedslisten genfremsat et forslag til en helt ny lejelov.
Jeg vil sige, at et af de vigtigste skridt, denne her lejelov indebærer, er, at man slipper af med den nuværende situation, hvor man har to forskellige lejelove.
Det siger sig selv, at det er uholdbart af flere grunde, først og fremmest selvfølgelig, fordi det er uigennemskueligt at skulle manøvrere rundt med to forskellige sæt lejelove, men altså også, fordi det med hensyn til borgerens retssikkerhed kan virke urimeligt, at man, hvis man flytter ind i en lejlighed i én kommune skal leve efter lejelovens regler, og i en anden kommune - nabokommunen kunne det være - skal bo efter boligreguleringslovens regler.
Så jeg synes, det er et fornuftigt skridt at tage at ensarte reglerne, sådan at alle ved, hvad de har at forholde sig til. Der er også mange positive elementer i forslaget, som SF er meget enig i: mere gennemskuelige regler for lejefastsættelsen f.eks. Man kan selvfølgelig altid diskutere, præcis hvordan man skal skrue den omkostningsbestemte husleje sammen, men jeg synes, det er fornuftigt at få nogle klare regler på det her punkt.
Vi er meget store tilhængere af, at man f.eks. får en autorisationsordning for udlejere af ejendomme, at der bliver mere ordnede forhold for ventelister, og at der bliver strammet op omkring beboerdemokratiet.
Vi synes, der er mange positive elementer i det her forslag til lejelov, og det er jeg helt sikker på at vi i det videre arbejde - hvis vi når så langt - kan nå hinanden på.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-20:
Da vores ordfører, fru Carina Christensen, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: I Det Konservative Folkeparti ønsker vi et varieret boligmarked, og vi ønsker også at fremme det almene boligbyggeri.
Det er netop også målet med den boligpakke, som et flertal af Folketingets partier vedtog sidste år.
Målsætningen er, at der de kommende 5 år årligt skal påbegyndes 20.000 nye udlejningsboliger, heraf rigtig mange almene boliger.
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte disse to forslag, og det er der flere årsager til.
For det første ønsker vi ikke at straffe de kommuner, der gennem planlægning og en målrettet indsats rent faktisk har fået et boligmarked, der tilfredsstiller kommunens behov.
Det vigtigste må være, at boligmarkedet i den enkelte kommune er i balance, ikke at andelen af almene boliger partout skal udgøre minimum 20 pct. af boligmassen.
For det andet støtter vi ikke ideen om en rent statslig grundkapital.
Vi synes, det er vigtigt, at kommunerne selv engagerer sig i udviklingen i det almene byggeri i deres kommune, og det engagement sikrer vi bl.a. ved, at de selv er med til at betale for byggeriet.
Vi skulle nødig havne i en situation, hvor nogle kommuner bare bygger en masse almene boliger, uden at der faktisk er brug for dem.
For det tredje ønsker vi at holde fast ved, at det er kommunerne selv, der har ansvaret for, at der bliver bygget det antal almene boliger, der er brug for, ikke mindst fordi det er kommunerne, der kender det lokale behov for almene boliger.
Det ville være absurd, hvis vi fra centralt hold fastsatte nogle måltal for byggeri af almene boliger i de enkelte kommuner uden overhovedet at tage højde for de konkrete lokale behov.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-20:
Beslutningsforslagets baggrund er, at forslagsstillerne mener, at der er for få private udlejningsboliger, som kan betales af mennesker med små eller gennemsnitlige indtægter.
Dette skyldes ifølge forslagsstillerne bl.a., at pensionskasserne investerer i nybyggeri af penthouselejligheder og andre dyre lejligheder frem for mere ordinære lejligheder. Beslutningsforslagets hensigt er, at skattefradrag for bidrag eller præmier til pensionsordninger betinges af, at den pågældende pensionskasse investerer minimum 10 pct. af dens aktiver i udlejningsboliger, der udlejes til en rimelig pris.
Hertil mener vi Kristeligt Folkeparti, at pensionskassernes opgave ikke primært er at opføre boliger til bestemte grupper, men derimod at sikre medlemmerne et afkast, der er så stort som muligt.
Vi har fuld tillid til, at pensionskasserne har den nødvendige viden og erfaring til denne opgave.
Yderligere kan vi jo tilføje, at pensionskasserne via L 57, som blev vedtaget sidste år via den nye boligpakke, har fået yderligere incitamenter til at bygge ikke for dyre boliger, idet der er sat loft over størrelse og pris for de boliger, som er omfattet af incitamentsstrukturen i L 57.
Derfor mener vi, at vi skal lade pensionskasserne sikre gode pensioner og bygge de boliger, som de vurderer, de gerne vil bygge, og de boliger, som de kan ifølge L 57.
Yderligere kan jeg sige, at Kristeligt Folkeparti jo er med i det nye boligforlig, der allerede overstiger forventningerne, idet der for øjeblikket bygges flere almene boliger, end der er blevet i de seneste 20 år.
Så vi vil gerne se fortsat, hvordan de nye incitamenter virker, hvordan den nye boligpakke virker, og Kristeligt Folkeparti kan derfor ikke støtte B 32.
Morten Homann (SF), 2003-02-20:
I SF synes vi også, at det kan være en god idé at få pensionskasserne noget mere på banen, når det drejer sig om boligbyggeri.
Vi synes også, det er fornuftigt, at man laver en kobling mellem på den ene side de subsidier, man måtte give til pensionskasserne, og på den anden side nogle krav om, hvad slags boliger, der skal komme ud i den anden ende, nemlig boliger i et prisleje, som er til at betale.
Det synes jeg er en god kobling, der ligger i Enhedslistens forslag.
I SF har vi det også sådan, at vi ikke har berøringsangst over for at stille nogle krav til pensionskassernes investeringspolitik, så det er ikke fremmed for os, at man f.eks. kunne stille et krav som det, Enhedslisten gør.
Derfor har vi besluttet os for at være positive over for forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-02-20:
Det Radikale Venstre er ikke tilhænger af at fjerne den kommunale medfinansiering og øge den statslige, og vi finder i øvrigt, at det lille boligforlig fra efteråret giver gode muligheder for opførelse af alment byggeri, hvilket jo også ses af tallene.