runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Det vil bestemt glæde mig, hvis der er blevet rettet op på de her problemer.
Som jeg forstår ministeren, siger ministeren det ikke særlig klart.
Ministeren siger, at der hele tiden har været fokus på det her, og at alt er i orden, men i forhold til det, der er sagt på det tidspunkt fra bl.a. politikommissær Jørgen Nedergaard fra politiet i Maribo og også andre politifolk, så var og – må man formode – er der stadig væk et problem, og det er det, jeg er lidt bekymret for eller rettere sagt meget bekymret for.
Derfor vil jeg da godt spørge justitsministeren, om ikke det er korrekt, at der på det tidspunkt, hvor denne her artikel var i og der var flere medier, der beskrev det, kun var tale om, at man kontrollerede tre busser om dagen, hvor det er et meget stort antal busser, der kommer ind hver eneste dag, og at mange politifolk var skeptiske over for det her, og at ministeren derfor har haft kontakt med Københavns Politi, der nu mener, at denne her kontrol bliver forbedret.
Er det en korrekt beskrivelse af forløbet, eller er det et andet forløb, der er tale om?
Lene Espersen (KF), 2005-04-06:
Jeg vil sige, at mine udtalelser og de udtalelser, som jeg har fået her fra politimesteren, skal forstås på den måde, at den beskrivelse, der har været, bl.a. i Ekstra Bladet, simpelt hen ikke er dækkende for virkeligheden.
Der kan man så sige, at når der er en lang række avisartikler, som påpeger et problem, så tror jeg, at mange politikere, det har jeg da i hvert fald også selv haft for vane, da jeg var i opposition, siger: Hvis det er rigtigt, hvad der står, så synes jeg, det skal være bedre.
Men det kræver jo, at det, der står i avisen, også er udtryk for den virkelighed, man ser omkring sig, og det er altså ikke det billede, som jeg har.
Det at en eller to tilfældige personer udtaler sig til en avis og mener, at deres uforgribelige mening er et retvisende billede, tror jeg ikke altid at man hundrede procent skal sætte sin lid til.
Jeg har i hvert fald ikke dækning for at sige andet, end at der er et meget velfungerende samarbejde mellem busselskaberne på den ene side og politiet på den anden side, og at der rent faktisk er en kontrol.
Hvad der så hører under en anden ministers ressort, nemlig integrationsministeren, er jo, at man i EU har udviklet andre instrumenter, som også medvirker til at sikre, at Schengensamarbejdet bekæmper illegal indvandring, og her tænker jeg bl.a. på Dublinkonventionen og Eurodac-systemet, altså fingeraftryksregisteret, som jo er med til at sikre, at personer, der kommer fra Paris eller fra Amsterdam, selvfølgelig skal tilbage til der, hvor de startede deres rejse, når de vil indgive en asylansøgning.
Det ved hr. Peter Skaarup godt, men jeg synes bare, det skal med i billedet.
Det et ikke noget, jeg kan deltage i en lang debat om, det hører ikke under mit ressortområde, men det er jo en del af det samlede billede af, hvad man gør for at sikre et velfungerende Schengensamarbejde.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Mit spørgsmål går så på: Hvad er det så, der er sket siden den 26. december 2004?
Er der sket nogle forbedringer af kontrollen?
For der kan man jo konstatere ud fra Ekstra Bladets og også andre mediers omtale, at der er brug for at kontrollere flere busser.
Det siger man.
Der er rigtig mange busser, der ikke bliver kontrolleret, og der er fra Venstres side gennem hr. Karsten Nonbo, der er medlem af Retsudvalget, udtrykt ønske om, at man foretager en hyppigere kontrol.
Man må altså gå ud fra, at der på det tidspunkt var et problem, der nu er blevet rettet op på, hvis man skal forstå det, som justitsministeren siger.
Er det korrekt forstået?
Lene Espersen (KF), 2005-04-06:
Jeg finder anledning til at tage ordet igen, for min første besvarelse var sådan set en, synes jeg, meget grundig besvarelse af det, der er forespørgselsteksten generelt, men jeg kan nu høre på hr. Peter Skaarup, at forespørgslen sådan set ikke reelt handler om illegal indvandring og narkotikabekæmpelse, men om, hvor tit man undersøger Eurolines’ busser.
Det er i hvert fald det, som argumentationen, synes jeg, i meget vidt omfang har handlet om her fra talerstolen.
Jeg synes ikke, det er værd for debatten, at der bliver en debat i eftermiddag, der kommer til at handle om noget, hvor fakta ikke er på plads.
Vi har anmodet både politidirektøren i København og politimesteren i Nakskov om en udtalelse.
Fra politimesteren i Nakskov har vi fået oplyst til hr. Peter Skaarup, at der er et godt samarbejde mellem chaufførerne i Eurolines’ busser og politiet, og at chaufførerne rent faktisk meddeler, når der er mistænkelige personer i busserne.
Disse anmeldelser prioriteres højt, og det viser sig næsten altid, at de er korrekte.
Det er heller ikke korrekt, når det påstås, at politiet ikke kontrollerer i bilfelterne eller i togene.
Erfaringerne har faktisk vist, at kontrol af de internationale busruter, herunder Eurolines, ofte giver resultat, hvorfor internationale busruter kontrolleres mere end andre busruter.
Jeg synes, det er vigtigt for den videre debat at sige, at det her billede af, at der ikke foretages nogen kontrol, ikke er rigtigt.
Der foretages en kontrol, og man går målrettet efter de steder og de transportmidler, hvor man har en chance for bl.a. at støde på illegal indvandring.
Det betyder bl.a. også, at f.eks. Eurolines’ busser er nogle af dem, der bliver kontrolleret ganske ofte, hvorimod 65-Ferie-busserne bliver kontrolleret mindre ofte, fordi det typisk er pensionister fra Danmark, der er på busferie andre steder i Europa og tager tilbage, og risikoen for, at der dér er illegale indvandrere, er nok ikke voldsomt stor.
Men der finder altså en kontrol sted, og det synes jeg for debatten i dag altså bliver nødt til at være med.
De beskrivelser, der har været, i hvert fald i Ekstra Bladet, kan ikke genkendes i det virkelige liv.
Så det håber jeg også kan indgå i den videre debat.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Men det er da rigtigt nok, at vi i den debat, som hr. Per Kaalund henviser til, var skeptiske, fordi det var første gang, vi skulle tillade det.
Det har jo vist sig ikke at give anledning til de helt store problemer.
Men det, der har givet anledning til problemer, er jo altså Schengensamarbejdet, der gør, at der ikke er nogen national grænsekontrol, at man kan tage en turistbus i Paris som illegal flygtning og dukke op i København og søge asyl eller tage videre.
Og det er jo noget, som de svenske myndigheder og de norske myndigheder er stærkt bekymrede for, for det gør så også, at man på den svenske og norske side efterfølgende får mange illegale flygtninge ind, som Danmark egentlig burde kunne have kontrolleret, hvis vi var mere effektive.
Der kunne jeg så godt efterlyse, at Socialdemokraterne ville være aktive for at sikre, at den grænsekontrol blev mere effektiv, og at vores grænsebetjente fik lejlighed til på grænsen eller ved grænsen at være mere aktive.
Og det har Socialdemokraterne forhindret ved, at vi er trådt ind i Schengen.
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Jeg kan altså udlede af svaret, at der i realiteten ikke er nogen forskel på det her, men et yderligere spørgsmål i relation til Dansk Folkepartis holdning her er: Ved behandlingen af Schengenaftalerne i sin tid erindrer jeg at Dansk Folkepartis ordfører sagde, at grænsen, der ligger midt på Øresundsbroen, er hellig.
Den må ikke overskrides.
Som bekendt kan dansk politi operere i Sverige og i Tyskland, og svensk politi kan gå 30 km ind i Danmark efter de regler, der er.
Dansk Folkeparti ville ikke have, at man overhovedet fra svensk politi kunne gå ind i Danmark.
Et eksempel er: Hvis der sker en ulykke på Øresundsbroen på den danske side og en svensk politibil kører fra Malmø mod København, så må man efter Dansk Folkepartis opfattelse ikke medvirke til nogen form for afklaring af dette uheld eller afhjælpe det.
Den svenske politibil skal fortsætte til Kastrup og så køre tilbage til Malmø.
Så skulle der rekvireres en dansk politibil, der skulle køre fra Kastrup til Malmø og så tilbage på den danske side af broen.
Er det stadig væk Dansk Folkepartis holdning, at sådan skal forholdene være, uagtet de menneskelige hensyn, der burde tages, når der sker en ulykke?
Lene Espersen (KF), 2005-04-06:
Til det spørgsmål vil jeg sige, at det jo er derfor, det er så godt, at man har nogle ydre grænser i Schengensamarbejdet, som er stærke og effektive, og hvor der er en mulighed for meget, meget, meget grundigt at få screenet personer, som forsøger at komme ind i Schengenområdet.
For så vidt angår spørgsmålet om, hvordan man sådan generelt i EU-regi og i det hele taget internationalt klarer kampen mod terrorisme, så vil jeg også sige til hr. Morten Messerschmidt, at der tror jeg mere på internationalt politisamarbejde og herunder også, at efterretningstjenesterne samarbejder med hinanden.
Jeg tror ikke, at vi nogen sinde kan bekæmpe terrorceller eller terrornetværk, hvis vi lukker os inde i en osteklokke og siger, at man nationalt må klare det hele selv.
Også dér er det meget, meget væsentligt, at der er et samarbejde, og at man udveksler oplysninger med hinanden.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Det interessante ved Schengensamarbejdet er jo, at man ikke længere vil kontrollere grænserne mellem landene, og den grænsekontrol, man eventuelt gerne vil indføre, får man altså sværere ved at indføre mellem landene.
Man kan gøre som svenskerne, der er ret aktive i det her og bruger den undtagelsesbestemmelse, de mener at have i EF-traktaten, men man kan ikke indføre en fuld grænsekontrol, som man gerne vil.
Der sker det, at når man kommer over på den anden side, kan man gentagne gange opleve narkohundekontroller af de togpassagerer, hvor politiet lige ser, om der er nogle mistænkelige elementer.
Kan man finde noget, ja, så tager man det, og så laver man altså en kontrol, som godt kan siges at være en slags grænsekontrol, fordi det altså foregår lige ovre på den svenske side i starten af ens rejse.
Jeg kan bare konstatere, at når man taler med menige politifolk, så er det sted, man vurderer at der er mest at fange og man får mest ud af at bruge ressourcer, ved grænsen.
Hvis jeg skulle komme med min egen vurdering med hensyn til narkokontrol, så er jeg da enig med fru Elisabeth Arnold i, at det da nok ikke er på den danske side i forhold til Sverige, der er mest at fange, det er nok nede ved den tyske grænse, der er mest at fange, fordi den grænseoverskridende kriminalitet, vi ser, først og fremmest kommer fra syd.
Det er jo også det, svenskerne vurderer, og det er derfor, de har en kontrol ved grænsen til Danmark.
De kan gennemføre en kontrol, hvis de vil, og det gør de.
Hvorfor gør vi ikke det samme?
Det er mit spørgsmål til Det Radikale Venstre, men også til regeringen.
Så vil jeg i øvrigt benytte lejligheden til at fremsætte følgende
: Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen at udnytte mulighederne i Schengenaftalen maksimalt med henblik på at stoppe illegal indvandring og indsmugling af narkotika samt sikre, at der er de nødvendige ressourcer til rådighed for kontrollen på disse områder.«
Per Kaalund (S), 2005-04-06:
Bekæmpelse af illegal indvandring og international overskridende kriminalitet er vigtigt i disse globaliseringstider, og det er også nødvendigt til stadighed at udbygge foranstaltningerne mod disse kriminalitetsformer.
Samtidig er det også efter vores opfattelse vigtigt at sikre den fri bevægelighed af personer og varer.
Schengensamarbejdet, som Danmark har været medlem af siden 2001, mellem de fleste EUlande og enkelte ikke-EU-lande som Norge og Island, sikrer jo, at de indre grænser er fri for personkontrol, sådan som vi har haft det mellem de nordiske lande i mere end 50 år.
Til gengæld er personkontrollen ved de ydre grænser til EU styrket betydeligt, f.eks. i Kastrup Lufthavn, der er defineret som ydre grænse.
Ministerens besvarelse i dag giver efter vores opfattelse en dækkende beskrivelse af Schengensamarbejdet, som selvfølgelig til stadighed skal udbygges.
Det er vigtigt, at personalet i Told og Skat og politiets personale udnyttes effektivt til at afdække kriminelle netværk og afsløre bagmænd, frem for at de bare står ved grænseovergangene og bevidstløst kontrollerer millionvis af pas, som i øvrigt selvfølgelig tilhører lovlydige borgere.
Det, man typisk kan afsløre ved grænserne, er måske nogle små fisk som kurerer og lignende.
Det er vores indtryk, at samarbejdsaftalerne mellem på den ene side Danmark-Tyskland og på den anden side Danmark-Sverige fungerer godt, og vi skal selvfølgelig være opmærksomme på, at arbejdet i de grænsenære områder er effektivt for både politiet og Told og Skat.
Statsrevisorerne har nylig afgivet en beretning om grænsekontrollen, og vi forventer selvfølgelig, at de anbefalinger, der gives, bliver fulgt op – det var i øvrigt en rimelig positiv redegørelse, der kom der.
Schengensamarbejdet bliver jo også løbende evalueret, og det skal for Danmarks vedkommende sammen med de øvrige nordiske lande finde sted senere på året her i 2005, hvor folk fra Schengenlandene kommer hertil og vurderer, om forholdene er tilpas og i orden.
Afslutningsvis vil jeg sige, at vi kan støtte det af fru Birthe Rønn Hornbech fremsatte forslag til vedtagelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Jojo, men altså når det er Dansk Folkeparti, så ender det altid med et eller andet med terrorister og muslimer.
Det går jeg ikke ind i.
Jeg synes overhovedet ikke, det er en rimelig måde at diskutere på.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
Jeg vil godt sige tak for svaret.
Jeg kan forstå, at det nærmest er en grundaktion for Venstres ordfører at få fri bevægelighed over grænserne, og altså også når det gælder folk, som rejser på falske navne, og som man altså ikke har mulighed for at bremse i deres rejsen over hele Europa.
Jeg vil godt have lov til at spørge fru Birthe Rønn Hornbech, hvad hendes holdning er til den sag, vi nævnte over for justitsministeren tidligere, med at to danske statsborgere altså har kunnet rejse fra Paris til København med navne fra et Anders And-blad, henholdsvis Fætter Højben og Anders And, om fru Birthe Rønn Hornbech finder det særlig betryggende i en tid, hvor terrorister altså udnytter alle svagheder, man kan finde i de vestlige samfund, for at øge den modbydelige terrorisme, som vi ser alle vegne.
Jeg vil bare for at imødegå den argumentation, som fru Birthe Rønn Hornbech formentlig vil komme med, sige, at disse terrorister jo var i stand til at komme til Madrid og ville altså der kunne indregistrere sig som f.eks. Anders And og så tage til København.
Synes fru Birthe Rønn Hornbech, det er særlig betryggende?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Jeg kan kun gentage, at jeg ikke hopper på de kapriciøse spørgsmål.
Det er Venstres opfattelse, at vi skal have fri bevægelighed over grænserne, det skal være udgangspunktet.
Vi sparer desuden en masse politifolk, og de bruges til at efterforske forbrydelser.
Det er det, vi ønsker, og det er det, vi har i dag.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-06:
De to ting er vel ikke nødvendigvis modsætninger.
Kan fru Birthe Rønn Hornbech ikke bekræfte det?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Og jeg og Venstre foretrækker fortsat, at ressourcerne bliver brugt på forbrydelsers efterforskning frem for på, at politiet sidder og klasker stempler i lovlydige borgeres pas.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Undskyld, fru Birthe Rønn Hornbech, men med den argumentation siger man egentlig, at svenskerne bærer sig forkert ad ved at have denne her kontrol.
Tror fru Birthe Rønn Hornbech ikke, at det, svenskerne gør, sådan set nøjagtig er det, som vi også burde gøre, nemlig at holde øje med den tilstrømning af illegale personer og narkotika, der kommer ind over grænsen, og vurdere i hver enkelt situation: Skal vi gribe ind nu her på grænsen, hvor der er mulighed for det, eller skal vi måske lade være at gøre det, men forfølge den pågældende transport videre ind i landet?
Det er jo klart, at det har man bedre mulighed for, hvis man på grænsen opdager, at der er en transport på vej ind.
Så vil jeg spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Er fru Birthe Rønn Hornbech enig i, at de nedskæringer, der er sket i grænsekontrollen, i det antal personer, som er i f.eks. de sønderjyske politikredse til kontrol af de her ting, kan være en af de ting, som gør, at vi ikke er så gode til at fange denne her narko, som svenskerne er?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Det er der ikke behov for.
Det, jeg sagde, var noget, der tog udgangspunkt i det, hr. Peter Skaarup sagde her i Folketingssalen i starten af forespørgselsdebatten, og jeg har jo bemærket mig, at hr. Peter Skaarup – og ikke bare ved denne forespørgsel, men også tidligere – hele tiden henviser til, at tingene skal ske på grænsen, sammenligner med, hvor meget toldvæsenet har taget i Sverige på grænsen, og bliver ved med at nævne denne paskontrol.
Jeg er altså bare nødt til at sige til hr. Peter Skaarup, at vi er fuldstændig uenige.
Den form for politiarbejde, hr. Peter Skaarup ønsker, fører ikke til en maksimal efterforskning og pådømmelse af forbrydere.
Det, jeg bare siger, er, at vi er fuldkommen uenige.
Vi mener, at det er ressourcespild ud over alle grænser at have politifolk siddende i en paskontrol og at have politifolk stående fast dér.
De fleste forbrydere henvender sig altså ikke på grænsen og siger: Her kommer jeg.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Jeg hørte fru Birthe Rønn Hornbech sige, at politiet jo ikke er så åndssvage, at de, når de ved, at der kommer en narkotransport, tager den narkotransport ved grænsen, og derfor skal vi ikke have nogen grænsekontrol.
Nej, det, politiet gør – og det er det, politiet skal gøre efter fru Birthe Rønn Hornbechs mening – er at holde øje med denne her transport, og når den så når sit bestemmelsessted eller eventuelt på et senere tidspunkt, hvor man kan fange bagmændene, så skal man slå til.
Mener fru Birthe Rønn Hornbech, at jeg og Dansk Folkeparti skulle være af den opfattelse, at politiet skulle være åndssvage og have taget den transport ved grænsen og ikke fulgt den ind i landet?
Det mener fru Birthe Rønn Hornbech vel ikke.
Alle er vel enige om, at i den situation skal man selvfølgelig følge efter den transport, og det kan man jo også gøre ved en grænsekontrol.
Er det svenske politi så åndssvage, i og med at de jo faktisk får fat i tre gange så meget narko som det danske politi?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-04-06:
Debatten har hidtil tydeligt demonstreret, hvor stor uenigheden her i Folketingssalen egentlig er.
I hvert fald kan jeg tydeligt mærke, at Dansk Folkepartis udgangspunkt og Venstres udgangspunkt er helt forskelligt; vi taler næsten fra hver sin planet.
Og det synes jeg skal siges fra starten.
Når hr. Peter Skaarup taler om, at noget udhuler Schengensamarbejdet, så er det jo ikke af omsorg for Schengensamarbejdet, det er jo udtryk for, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti nu i årevis ikke har villet acceptere, at der er et stort flertal herinde i Folketinget, der går ind for Schengensamarbejdet.
Vores udgangspunkt for at sige ja til Schengen og bakke op om Schengen er fortsat, at vores grundlæggende opfattelse er, at vi gennem lovgivning skal forsøge at gøre det så let som muligt for de lovlydige borgere og så surt som muligt for forbryderne.
Det standpunkt gælder jo, hvad enten det er nationale forhold, eller det er Schengensamarbejdet.
Det har gjort det lettere for de lovlydige borgere.
Jeg er nødt til at sige til hr. Peter Skaarup, at de eksempler, der kommer, vidner om manglende forståelse for politisamarbejdet.
Politiet er altså ikke så åndssvage, at de, når de ved, der kommer en kurer med en stor narkoleverance, tager ham på grænsen, nej, de kører efter ham og finder ud af, hvor han tager hen, for det er jo ikke kureren, man skal have fat i, det har hr. Peter Skaarup jo også sagt så mange gange, det er bagmændene, vi skal have fat i, og derfor skal hr. Peter Skaarup ikke blive ved med det der med at sammenligne, hvad tolderne gør i Sverige i forhold til tolderne i Danmark.
Det, det drejer sig om for Venstre, er i hvert fald, at bagmandskriminaliteten, den organiserede kriminalitet opklares.
Men jeg må jo tage til efterretning, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti ikke er frygtelig glade for internationalt politisamarbejde.
Det er jo det, det viser igen og igen.
Det er et meget stort antal politifolk, der nu er blevet frigjort for at skulle sidde og tjekke lovlydige borgere, og nu kan de køre rundt, og nu kan de patruljere, og nu kan de tage illegale indvandrere og andre, uden at de indvandrere ved, hvor de kommer.
Uanset hvad Ekstra Bladet skriver, så er jeg nødt til at sige til hr. Peter Skaarup, at politiarbejde – og det ved jeg efter at have været 34 år i politiet – heldigvis ikke bygger på, hvad Ekstra Bladet skriver.
Det er ikke sådan, det foregår.
Og politiet fortæller ikke alt, heller ikke til folketingsmedlemmer, for de skal kunne efterforske, og forbryderne skal ikke kunne tage sig i agt.
Jeg skal til slut sige, at jeg på vegne af Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre skal fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager justitsministerens redegørelse om Schengensamarbejdet og grænsekontrollen til efterretning og har i den forbindelse noteret sig, – at politiet til stadighed arbejder på at udvikle og styrke indsatsen mod så vel illegal indvandring som grænseoverskridende kriminalitet, og – at anbefalingerne i statsrevisorernes beretning om grænsekontrollen vil indgå i dette arbejde.«
Peter Skaarup (DF), 2005-04-06:
Jeg tror modsat fru Elisabeth Arnold på, at der er en væsentlig effekt ved at kunne kontrollere ved grænsen.
Og hvis fru Elisabeth Arnold har gjort sig den ulejlighed at tale med nogle af de grænsebetjente, som tidligere havde opgaven, så vil fru Elisabeth Arnold også have forvisset sig om, at det er holdningen, og at de af grænsebetjentene, som måske er lidt frækkere til at stå ved grænsen i en kort periode og kontrollere mennesker, der kommer fra Tyskland, har langt større fangster og langt større mulighed for at få fat i varer, som er ulovlige, men også illegale flygtninge.
Det er situationen, vil jeg gerne sige til fru Elisabeth Arnold.
Så kan man selvfølgelig godt lukke øjnene for det og sige: Nå ja, men det er jo fantastisk godt med de her ydre grænser, og de er stærke og effektive, som justitsministeren sagde for lidt siden her i Folketingssalen.
Men hvem tror på det?
Hvem tror på, at de ydre grænser er stærke og effektive mod syd i Italien, i Grækenland?
Og det er jo bl.a. den vej fra, der kommer illegale personer her til landet.
Så der skal gøres noget, og det bør Det Radikale Venstre også være med til.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-06:
Så hvordan i alverden vil hr. Peter Skaarup sørge for, at der bliver total kontrol af alt?
Det har vi diskuteret mange gange før, det ved jeg godt, men er det så ikke rart at høre, som justitsministeren netop har beskrevet det, at der jo er ekstra beredskab i baglandet både i Sønderjylland og på Lolland-Falster eller i de områder, hvor man ved der kommer busser ind med færgerne eller busser, der kommer over grænsen mellem Danmark og Tyskland?
Politiet kan jo også bekræfte det, som justitsministeren har sagt, og jeg ved fra mange diskussioner med politiet, at det ikke er ved grænseovergangen, at man fanger de mange narkotikatransporter; det er nemlig ved politisamarbejdet og ved baglandspatruljerne.
Jeg skal prøve at skrue tiden tilbage til for et kvarters tid siden, da hr. Peter Skaarup lige havde holdt sit indlæg, hvor hr. Peter Skaarup opfordrede Danmark til at bruge samme redskaber til grænsekontrol, som svenskerne havde brugt, og eksemplet dér var det beredskab, som det svenske politi havde oprettet i Lernacken.
Der vil jeg gerne spørge, om hr. Peter Skaarup helt alvorligt mener, at det ville være særlig formålstjenligt, at Danmark eller dansk politi oprettede et beredskab på den danske side af Øresundsbroen, så det eneste sted, der ikke var overvåget, var selve Øresundsbroen, men så kunne man blive overvåget i Danmark og så køre over Øresundsbroen og så blive overvåget en gang til.
Er det sådan nogle instrumenter, hr. Peter Skaarup forestiller sig?