runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kuupik Kleist (IA), 2003-04-29:
Nu går jeg ud fra, at det panel, som var blevet sammensat til høringen den 23. april, altså Det Udenrigspolitiske Nævns høring, så vidt muligt har været sammensat objektivt i den forstand, at man har sørget for at sammensætte panelet, sådan at det bedst muligt ville dække et bredt udsnit af de holdninger, som måtte findes både nationalt og internationalt.
Hr. Jens Hald Madsen siger så, og det gør udenrigsministeren for den sags skyld også, at man ikke har ladet sig berøre af de oplysninger, der kom frem på høringerne, bl.a. kinaaspektet.
Jeg er glad for, at vi har holdt fast i kinaaspektet, for det er jo gået hen og blevet det helt centrale emne i den internationale debat om missilskjoldet, så man kan ikke lade hånt om kinaaspektet.
Så vil jeg gerne bede hr. Jens Hald Madsen om at svare på det spørgsmål, som både hr. Villy Søvndal, hr. Lars-Emil Johansen og fru Line Barfod har stillet, nemlig om Grønland får en afgørende indflydelse på det her spørgsmål.
Jens Hald Madsen (V), 2003-04-29:
Men det er ikke ensbetydende med, at der sådan set er den store uenighed.
Det, det sådan set handlede om for Venstre, var at få gennemgået scenarierne omkring fremtidige trusler, og det havde også stor vigtighed, at dialogen mellem Grønland og Danmark var så god som overhovedet muligt.
Jeg forstår på hr. Villy Søvndal, at hr. Villy Søvndal på høringen - og det er jeg ked af - kun har hørt på de indlæg, som var negative.
For rent faktisk kunne jeg derfra, hvor jeg sad - og jeg sad godt ved høringen - høre, at der faktisk også var nogle, som var positive, bl.a. jo USA, som sådan set vil investere i det, og de har vel en begrundelse for at foretage den investering, medmindre hr. Villy Søvndal mener, at det er fuldstændig udelukket, at de kan få noget ud af deres penge.
Jeg må altså sige, at diskussionen om f.eks. Kina mener jeg overhovedet ikke er relevant i denne her sammenhæng.
Det er også for at glide over til hr. Søren Søndergaard.
Det, vi taler om her, er jo ikke, hvad der er nu - det kan være én ting - det, der er interessant, er spørgsmålet om, hvordan vi kan forhindre og forebygge, at der kommer noget yderligere, altså: Hvordan forhindrer vi, at de lande, som har midlerne til det, lader være med at købe eller investere i f.eks. langtrækkende missiler?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Hr. Jens Hald Madsen havde den oplysning, at Venstre virkelig havde arbejdet dybt med den her sag, hvorefter han meddelte, at forholdet til Kina ikke havde nogen relevans for det her.
Det er unægtelig en ret fantastisk udtalelse på én gang at påstå, at man har sat sig dybt ind i det her, og derefter hævde, at det ikke betød noget med Kina i den her sag.
Jeg vil godt spørge hr. Jens Hald Madsen, om det ikke rent faktisk er sådan, at Kina er det eneste land, der råder over langtrækkende missiler, som USA vil kunne forsvare sig imod ved hjælp af missilskjoldet.
Rusland har også langtrækkende missiler, men de har så mange, at missilskjoldet ikke vil have nogen betydning.
Og vil det ikke være sådan, at eftersom Kina er det eneste land, der har missiler, som USA vil kunne forsvare sig imod ved hjælp af missilskjoldet, så er det af afgørende betydning, hvordan Kina reagerer, om Kina f.eks. reagerer ved at anskaffe det ekstra antal missiler, der skal til, for at Kina kan være sikker på at kunne gennembryde skjoldet?
Jens Hald Madsen (V), 2003-04-29:
Først til hr. Villy Søvndal: Jeg tror desværre, vi bliver nødt til at få fat i udskrifterne fra den høring på grund af det, der blev sagt om, at USA sådan set var de eneste, der var for, og at alle andre i den høring var imod et missilforsvar.
Jeg tror også, hr. Villy Søvndal ville have været imod, at vi havde fundet nogle eksperter - og det kunne vi sagtens have gjort - der også var positive ligesom USA. Så ville hr. Villy Søvndal have klaget over, at det var for ensidigt.
Pointen med høringen var at høre alle aspekter og alle holdninger.
Så lige så vel at det ikke var nogen overraskelse, at USA var for, så var det faktisk heller ikke nogen overraskelse, at man havde taget eksperter ind, som var imod.
Det var for at få en balance.
Det, de ikke var enige om, for der var faktisk mange, som kunne se pointen, var, om det var investeringen værd.
Det, der var spørgsmålet, var graden af trussel, hvor effektivt et missilforsvar er.
Derfor vil jeg sige: Et missilforsvar kan aldrig blive oprustning.
Det er noget vrøvl, simpelt hen noget vrøvl.
Det er jo et forsvarssystem.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at uanset om man får et missilforsvar eller ej, så foretager Kina en oprustning.
Det er der jo mange der har skrevet om.
Det har intet at gøre med missilforsvaret.
Det, der egentlig er omdrejningspunktet, er, at Kina vil få et antal missiler, som gør, at det kan missilforsvaret slet ikke bære.
Jeg vil også sige til hr. Søren Søndergaard, at det, det egentlig handler om, jo er at forhindre mindre lande med regimer, som har midler til at investere i langtrækkende missiler, i at foretage investeringen, fordi det ikke kan svare sig, hvis man har et missilforsvar.
Det kan være, at de vil investere i andre våben, og det er jo derfor, man må dække sig ind bredt, men det her er for at forhindre og forebygge.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Hr. Jens Hald Madsen lagde i sit sidste indlæg vægt på den gode dialog, der havde været med Grønland under det her forløb.
Som bekendt har det grønlandske landsstyre endnu ikke besluttet sig, og som bekendt er der ifølge de meningsmålinger, jeg sidst har set, et flertal imod i den grønlandske befolkning, men det må Grønland jo afgøre.
Jeg vil så bare have sikkerhed for, at den respektfulde dialog, som Venstre har peget på, forbliver så respektfuld, at hvis Grønlands Landsstyre siger nej tak, så respekterer den danske regering det nej tak - det vil jeg godt have et meget klart svar på - og at det betyder, at man end ikke i teorien kan forestille sig den situation, at en dansk regering går hen og kører hen over det grønlandske hjemmestyre og siger: Når I ikke er enige med os, så bestemmer vi.
Jeg vil bare have en klar tilkendegivelse fra hr. Jens Hald Madsen af, at det er en helt utænkelig
situation, at den danske regering ikke fuldt ud respekterer det grønlandske svar.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Nu siger hr. Jens Hald Madsen, at der kommer en kinesisk oprustning.
Er det det, hr. Jens Hald Madsen har oplysninger om? For hvis det er oplysninger, hr. Jens Hald Madsen råder over, så er det noget, der ikke er andre, der indtil nu har haft kendskab til.
Ja, jeg ved jo ikke, om regeringen har hemmelige oplysninger om den her sag, som vi andre ikke har kendskab til.
Hvis USA bygger missilskjoldet, vil der sandsynligvis komme 30-40-50 stykker mere, fordi det er det, beregningerne viser der skal til, hvis man stadig væk skal kunne modsvare et amerikansk atomangreb.
Jeg forstår slet ikke, hvad det er for en missiloprustning i Kina, hr. Jens Hald Madsen har fat i.
Hvis det er tilfældet, så er det jo en meget, meget bekymrende udvikling, som der straks må tages fat om, og som jeg slet ikke kan forstå at hr. Jens Hald Madsen så ikke har gjort noget ved.
Men jeg synes nu mere, hans oplysninger tyder i retning af, at han ikke har undersøgt, hvad det er, han udtaler sig om.
Jesper Langballe (DF), 2003-04-29:
Hr. Jens Hald Madsen refererede til eksperthøringen, hvor der jo var en livlig diskussion blandt eksperterne om, hvorvidt det her nu overhovedet kan komme til at fungere, og det er jo en debat, der raser i USA blandt amerikanske skatteydere, og det forstår man godt; det er jo et milliardprojekt, og man risikerer, at det måske slet ikke virker.
Jeg vil egentlig godt vide, om jeg står helt alene med det synspunkt, eller om hr. Jens Hald Madsen eventuelt deler det, at det er en interessant debat i USA, men fuldkommen ligegyldig for en dansk beslutningsproces, og at det eneste, vi har at sige til amerikanerne, er: Jamen hvis I vil løbe den risiko for at undgå, at jeres egne borgere og andre borgere i verden får missiler ned i hovedet, så ønsker vi jer al mulig held og lykke til - og så vil vi da i øvrigt gerne, hvis det lykkes jer at få den paraply slået op, selv ind under den.
Jens Hald Madsen (V), 2003-04-29:
Først til hr. Villy Søvndal: Ja, vi respekterer, at der skal være en dialog, og den dialog er ikke færdig, og derfor vil det være fuldstændig forkert at gå ind i en diskussion af: Hvad, hvis der bliver sagt ja?
Hvad, hvis der bliver sagt nej?
Det, hele den her tidsproces er gået ud på, er rent faktisk at finde en fælles holdning, det er ikke at finde modsætninger, og jeg mener faktisk, der har været et konstruktivt, godt arbejde både fra grønlandsk side og fra dansk side til at finde frem til en løsning.
Og sådan som jeg ser det, skal vi nok finde en fælles holdning, og derfor ville det være tåbeligt at gå ind i disse former for hypoteser, medmindre man ønsker at skade den konstruktive dialog, der er i gang.
Til hr. Keld Albrechtsen
: Det er jo ikke nogen overraskelse.
Jeg kan godt prøve at finde de papirer frem, men det, det egentlig handler om, er, at når Kina lægger sin militære strategi, så er kineserne fuldstændig ligeglade med, om der bliver lavet et missilforsvar eller ej.
De har helt deres egen strategi, og at sige, der er en form for parallelitet eller afhængighed imellem de to ting, mener jeg ikke er korrekt.
Det er jo politikerne i USA, der selv skal stå til ansvar, Bushadministrationen skal stå til ansvar over for USA's skatteborgere for, hvilke investeringer den foretager.
Det, der var interessant ved høringen, var faktisk, at samtlige i ekspertpanelet var enige om, at Europa investerer alt, alt for lidt i fremtidens trusler, og at USA ikke skal bære hele byrden for at forsvare sig mod terrorisme og slyngelstater.
Det var interessant at høre, at det faktisk er Europa, der har et problem med sine investeringer, og ikke USA.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-29:
Det er meget interessant at høre svaret vedrørende Kina fra hr. Jens Hald Madsen, for det fremgår jo af det svar, at regeringspartiet Venstre bygger sin politik på den forudsætning, at Kina er ligeglad med, om der bliver lavet et missilskjold i USA eller ej; det er kineserne ligeglade med.
Det er det, Venstre lægger til grund, og Venstre har altså en antagelse om eller måske informationer om,
at selv om USA laver et missilskjold, så vil der ikke komme en atomoprustning i Kina.
Det er så løsagtigt, at det skriger til himmelen, at træffe en så vidtgående sikkerhedspolitisk beslutning baseret på så løsagtig en antagelse.
Derfor vil jeg godt bede udenrigsministeren komme op og meddele, om regeringen har oplysninger fra Kina om, at Kina er ligeglad med missilskjoldet og ikke agter at reagere med nogen form for modtræk, for jeg synes ikke, at hr. Jens Hald Madsen bør kunne stå her og bilde befolkningen ind - forsøge på det, for jeg tror ikke, der er nogen, der tror på det - at kineserne er ligeglade.
Det er de ikke, det ved vi, og derfor synes jeg, at vi må have udenrigsministeren op og få afklaret, om det virkelig er på det grundlag, regeringen vil basere et dansk ja til missilskjoldet.
Line Barfod (EL), 2003-04-29:
Hvis man vil være venlig over for hr. Jens Hald Madsen, så kan man sige, at han måske ikke har været helt opmærksom under høringen; hvis man vil være uvenlig, så kunne man sige noget andet. Det, som eksperterne i panelet var enige om, var, at det, Europa burde investere i, er den trussel, der er fra de mange atomvåben i Rusland, som man skal se at få afmonteret.
Det var det, eksperterne mente at Europa burde bruge langt flere penge på, ikke at medvirke til et missilskjold.
Der var adskillige af eksperterne, der talte imod missilskjoldet, og bl.a. var den kinesiske ekspert meget nervøs for, hvad det kommer til at betyde ikke alene for oprustning i Kina, men også i forhold til Indien og Pakistan og den oprustning, der i det hele taget er i det område.
Jeg ved ikke helt, hvad det er, hr. Jens Hald Madsen vil opnå ved at prøve at misinformere om, hvad det var, eksperterne sagde under høringen, men jeg synes ikke, det er særlig godt.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2003-04-29:
Hr. Jesper Langballe bragte et interessant emne op: De, der løber risikoen, er vel dem, der bestemmer.
Og det kunne hr. Jens Hald Madsen bekræfte, når det drejer sig om den økonomiske risiko ved missilskjoldet.
Logikken, sådan som jeg har forstået det på dansk, er vel den, at de, der løber risikoen ved, at man anbringer det udstyr oppe i Thule, vel også har et afgørende ord at skulle have sagt med hensyn til hele projektet.
Eller er det kun, når det er amerikanere, der løber risikoen, at Venstre har den opfattelse? For det er jo en kendt sag, at i 1953 tvangsflyttede man folk, i 1957 deponerede man atomvåben, i 1968 faldt der en maskine om ikke i hovedet på dem så i hvert fald i nærheden af dem og forurenede området.
Så det er de folk, der løber risikoen.
Har de også et afgørende ord i denne her sag?
Jens Hald Madsen (V), 2003-04-29:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen og fru Line Barfod, at det er altså lidt tyndt.
For det første sagde jeg - og det tror jeg, vi kan finde - at i forhold til Kinas langsigtede militærstrategi er man ligeglad med missilforsvaret.
Det er klart, man har udtrykt, at man er bekymret over det her missilforsvar - det hørte vi også fra en repræsentant - men i forhold til den langsigtede planlægning påvirker det ikke væsentligt.
Det er sådan set det, jeg siger.
Det, jeg hørte på den høring, var, at man sagde, at i forhold til generel forebyggelse mod fremtidige terrortrusler og i forhold til fremtidsslyngelstater var der enighed om, at Europa for øjeblikket ikke lever op til at tage sin del af den byrde, der er, nemlig investeringsmæssigt.
Jeg har ikke sagt noget om, at panelet har sagt, at de ville investere mere i missilforsvaret
- overhovedet ikke; det sagde jeg ikke.
Jeg sagde, at det, der var enighed om, er, at der for øjeblikket er en ubalance mellem de få investeringer, Europa gør, i forhold til USA.
Til hr. Lars-Emil Johansen: Skal der lyttes til alle, også til det grønlandske folk?
Er der ikke blevet det?
For så må jeg sige, at så må hr. Lars-Emil Johansen komme op og sige, hvordan vi skal forbedre det.
Vi har haft to høringer, vi har en forespørgselsdebat, og der er en tæt, tæt dialog mellem den danske regering, Grønland og USA.
Hvad er det, hr. Lars-Emil Johansen ønsker yderligere?
Line Barfod (EL), 2003-04-29:
Det er jo temmelig afgørende for debatten om missilskjoldet, hvad det får af betydning i forhold til Kina, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Jens Hald Madsen, om han vil tage initiativ til, at vi, inden der skal ske en afklaring af den danske holdning, får en udtalelse fra Kina om, hvilken betydning det vil få, så det ikke skal være gætterier og formodninger, men så vi rent faktisk kan få en nærmere afklaring af, hvad det kommer til at betyde for oprustningen, og hvilke risici vi løber ved missilskjoldet, for det, der kom frem fra den kinesiske ekspert under høringen, var en klar frygt for, hvad det betyder for oprustningen i det område.
Så vil jeg gerne høre, hvad hr. Jens Hald Madsen mener med, at vi skal høre folk i Grønland.
Betyder det også, man vil respektere den holdning, de så når frem til i Grønland?
Det mangler vi stadig at få et klart svar på fra hr. Jens Hald Madsen.
Får Grønland lov til selv at bestemme over sit eget område?
Jens Hald Madsen (V), 2003-04-29:
Hvis man skulle have en direkte udtalelse fra Kina på den måde, som det er formuleret, så formoder jeg, at fru Line Barfod mener, at det er Kina, som er truslen.
Det har jeg ikke hørt USA sige.
Jeg har hørt USA sige, at det her indgår i forebyggelsen på alle punkter.
Det er en forebyggelse mod en fremtidig potentiel trussel.
Jeg har ikke hørt noget om, at det er Kina, det her drejer sig om.
Ærlig talt så tror jeg, problemstillingen dør fremover i forhold til Kina.
Hvis de virkelig var truslen, så ville de komme op på et missilantal, der gør, at så er det her forsvarssystem slet ikke anvendeligt.
Der, hvor det bliver anvendeligt, er, hvor man har få missiler.
Det er en stor investering for det pågældende regime, der skal overveje, hvad det skal bruge sine penge på.
Skal det investere i den ene eller anden slags?
Derfor er det en forebyggelse.
Det er at sige til regimerne, sige til terroristerne: Hør her, vi laver et forsvarssystem, som gør, at det ikke kan svare sig at investere i de her missiler.
Glem det.
Det er efter min mening, og vel også efter USA's mening, den bedste forebyggelse, man kan foretage.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-29:
Jeg vil bare opfordre hr. Jens Hald Madsen til at være mere konkret med, hvad det er for nogle regimer, han taler om, altså de regimer, man vil afholde fra at investere i langtrækkende ballistiske missiler.
Det er jo altså ikke sådan noget, man laver i løbet af et halvt år.
Hvad er det for konkrete lande, man inden for en horisont på f.eks. 5 år eller 10 år forventer kan udvikle ballistiske missiler?
Så vil jeg bare gerne have hr. Jens Hald Madsen til at bekræfte, at direktøren for Center for Våbenkontrol- og Ikkespredningsstudier i Beijing, som vel optrådte som uofficiel repræsentant for Kina på konferencen, udtalte til Information den 24. april 2003, at i tilfælde af et missilforsvar fra USA vil Kinas egen reaktion komme prompte, hvis missilforsvaret kommer til at fungere, så må Kina reagere, og han forudså, at en kinesisk oprustning rettet mod et gennemtrængende missilforsvar vil få Asiens andre stormagter til at følge trop.
Derfor tilføjede han: Det vil tjene som undskyldning for Indien, som vil udvide sit arsenal af atomvåben.
Kan hr. Jens Hald Madsen bekræfte, at det var, hvad den kinesiske ekspert selv sagde om Kinas holdning?
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Jeg vil starte med at udtrykke min dybe skuffelse over, at Venstres dybe overvejelse ikke gik længere.
Herregud, Venstre har haft den store oplevelse på høringen, forstår jeg, at den amerikanske viceforsvarsminister gik ind for det amerikanske projekt - det er i sandhed en nyhed, der rykker; det er vel en af de mest overraskende ting, vi har hørt overhovedet i den her debat - hvorimod alle de tre uafhængige, der var inviteret til høringen, franskmanden, amerikaneren og kineseren, samstemmende advarede imod konsekvenserne af det her projekt.
Jeg forstår, at en af Venstres overvejelser har været, at det her projekt ligefrem kunne føre til nedrustning, for, som hr. Jens Hald Madsen sagde: Når man opdager, hvor meget magt man er oppe imod, så ophører man helt med at producere ting, der kunne imødegå det.
Jeg savner sådan set bare lige det historiske eksempel
fra hr. Jens Hald Madsen, at oprustning nogen sinde har ført til den konsekvens, at man sagde: Det nytter nok ikke alligevel, så vi opgiver.
Der er eksempler på aftaler, hvor lande har sat sig sammen og nedrustet, men jeg kunne godt tænke mig at få bare et enkelt eksempel på, at hr. Jens Hald Madsens logik nogen sinde har virket i historien.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-04-29:
Jeg er da helt på det rene med, at forholdet mellem f.eks. Indien og Kina, Pakistan og Indien udgør nogle af de potentielt store trusler mod en fredelig udvikling.
Det viser også bedre end noget andet, at missilskjoldforsvar eller ikke jo ikke er det eneste internationale problem, vi skal interessere os for.
Der er i allerhøjeste grad brug for politisk vilje til at søge at løse de uløste problemer i forholdet mellem Indien og Kina.
Der er masser af muligheder for at gøre det ved fredelige forhandlinger, uden at dette fører til en oprustning.
Så det eneste, jeg har sagt om dette, men det er selvfølgelig en lille side af hele missilskjolddiskussionen, er, at isoleret set tror jeg ikke, at de 2 pct. af det amerikanske militærbudget, man bruger lige netop på missilforsvar, er det, der udløser en kinesisk beslutning om at bruge flere penge.
Kuupik Kleist (IA), 2003-04-29:
Jeg skal selvfølgelig med det samme beklage, hvis jeg er kommet til at citere udenrigsministeren forkert.
Men det er nu engang ikke mig, der skriver aviserne, og jeg gjorde faktisk det for nu at forklare det, at jeg klippede direkte fra internettet og satte citaterne fra udenrigsministeren ind i min tale.
Så det kan være, det er aviserne, der har citeret ministeren forkert.
Til gengæld vil jeg gerne kvittere for, at der er skred i tingene.
Det sagde jeg faktisk også i min ordførertale.
Den kvittering omfatter bl.a. også, at det beslutningsforslag, som vi ellers havde fremsat til dagens debat, har vi trukket for at illustrere, at vi accepterer den køreplan, som i dag ligger for processen omkring en stillingtagen til missilskjoldet.
Det var jo vitterlig en helt anden køreplan, der var for et par måneder siden, men i dag er der en køreplan, som ser fornuftig ud.
Så vil jeg også gerne sige til sidst, at det altså ikke passer, at jeg misforstår udenrigsministeren hver eneste gang.
Det er tit, jeg forstår ham udmærket, det kan være, vores intentioner kan være forskellige, men det er jo noget helt andet.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2003-04-29:
Udenrigsministeren refererer på udmærket vis de samtaler, der er mellem Grønland og Danmark, som indeholder langt flere aspekter, end ordførerne i dag har forsøgt at forsimple dem til.
De indeholder nemlig en ændring af forsvarsaftalen af 1951, og de indeholder en tekst om teknisk og økonomisk samarbejde.
Med hensyn til en principerklæring, som er den eneste hurdle, om jeg så må sige, der er tilbage mellem Danmark og Grønland, sagde udenrigsministeren, at den udmærkede måde, vi har arbejdet sammen på, skal vi skrive ned.
Med andre ord sagde udenrigsministeren, at det er status quo på de nuværende forhold, der skal nedfældes.
Der vil jeg gerne sige til udenrigsministeren: Det er ikke godt nok, at det er status quo.
Det skal naturligvis afspejle ligeværdighed mellem Grønland og Danmark, naturligvis med respekt for grundlovens bestemmelser.
Status quo er jo ikke noget, der er fremdrift i.
Villy Søvndal (SF), 2003-04-29:
Tre korte til udenrigsministeren.
Jeg vil godt sige, hvad regeringen faktisk sagde i sin redegørelse, og jeg citerer fra side 26: »Det er ikke forventningen, at et missilforsvar vil bidrage til et globalt våbenkapløb og en en global oprustning.
Det kan ikke afvises, at stater, der er i færd med at udvikle langtrækkende missiler vil søge at intensivere disse bestræbelser som følge af missilforsvaret.«
Det er vel det, man kalder oprustning.
Det at intensivere bestræbelser med våben er det ikke det samme som oprustning?
Det andet spørgsmål: Udenrigsministeren sagde, at det spiller en meget stor rolle for os, hvad Grønland siger.
Jeg vil gerne spørge: Hvis Grønland ender med at følge sit befolkningsflertal og stemme nej, vil Danmark så respektere den grønlandske beslutning?
Og kort til sidst: Thule afvises som et potentielt mål i tilfælde af radar.
Det undrer mig, hvis vi ser på kendte konflikter.
Kig på krigen i Irak.
Jeg siger ikke, det bliver angrebet af missiler med atomvåben; jeg siger, der vil være en åbenbar interesse i at sætte det ud af kraft.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-04-29:
Men hr. Søren Søndergaard er altså selv ophavsmand til den her forespørgsel, der hedder: »Hvad kan regeringen og udenrigsministeren oplyse om den danske regerings holdning til missilskjoldprojektet, herunder til den amerikanske regerings anmodning om at inddrage Thuleradaren i forbindelse med missilskjoldprojektet?«
Så kan hr. Søren Søndergaard altså ikke her ved afslutningen af debatten beklage sig over, at vi diskuterer missilskjold.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-29:
Nej, jeg beklager naturligvis ikke, at vi har brugt debatten i dag til at diskutere missilskjold.
Det, jeg prøvede at opregne, var alle de negative konsekvenser, som følger af den amerikanske beslutning om at etablere det her missilskjold.
Nogle af de negative konsekvenser ved siden af alle de andre er, at Grønland bliver gjort til et bombemål, at oprustningen kommer til at øges i Sydøstasien osv.
En af de negative konsekvenser af det er også lige præcis, at vi beskæftiger os med nogle forkerte ting, at vi koncentrerer os om nogle forkerte ting. Hvis vi har kunnet bruge denne her debat om missilskjoldet til bl.a. at gøre befolkningen opmærksom på, at der er helt afgørende ting om masseødelæggelsesvåben, som ikke bliver diskuteret for at give denne her prioritering til et system, der ene og alene gavner USA, så har vi fået meget ud af denne her debat.