runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Jensen (S), 2004-04-20:
Det her er jo et lovforslag, som tegner mod at skulle regulere forholdene omkring aktieoptioner brugt i forbindelse med ansættelsesforhold.
Vi tilkendegav ved førstebehandlingen, at det kan vi ikke støtte, fordi vi synes, at det er et lovforslag, som fuldstændig ensidigt tager udgangspunkt i arbejdsgivernes behov for og ønsker om at kunne bruge aktieoptionerne til at fastholde medarbejderne.
Vi har stillet tre ændringsforslag, som vi mener er helt nødvendige for, at der kan blive en bare nogenlunde anstændig lov ud af det her.
For det første stiller vi et ændringsforslag, som tilsiger, at det materiale, man får som grundlag for at kunne tage stilling til, hvad det er for aftaler, man indgår, selvfølgelig skal foreligge på dansk, så folk har en fair chance for at overskue, hvad det er, de i givet fald siger ja til.
Man skal tænke på, at det ikke bare er det, at det er på engelsk eller fransk, men det er på juridisk engelsk eller fransk, og det er sådan set svært nok i forvejen, selv om det bliver oversat til dansk.
Det andet ændringsforslag, vi har stillet, går på, hvordan lønmodtagerne er stillet, hvis de selv siger op.
Der kan være mange årsager til, at man selv siger op, det er ikke altid lige frivilligt, skulle jeg hilse og sige.
Vi har derfor stillet et forslag om, at man får en forholdsmæssig andel af det, som man har været med til at bringe frem af værdier i den tid, man har været der, set i forhold til den tid, hvor aktieoptionsprogrammet har løbet.
Det er sådan set ringere end den retsstilling, der er i dag, men det er dog meget bedre end det, regeringen kan tilbyde, og vi ønsker altså at lægge en bund ind, en minimumsrettighed, så lønmodtagerne ikke fuldstændig er henvist til at være iført gyldne håndjern. Det tredje, vi så foreslår, som jeg et eller sted faktisk har svært ved at forestille mig at der ikke skulle være et flertal for at støtte, er, at vi ikke ønsker, at denne lov skal virke med tilbagevirkende kraft.
Det kommer den til, hvis man ikke tager vores ændringsforslag, for de aftaler, der bliver omfattet af det her, er sådan set også de aftaler, der allerede er indgået og altså indgået på nogle helt andre vilkår end dem, der nu bliver gældende.
Det er uanstændigt, og derfor har vi altså også det tredje ændringsforslag, som netop handler om, at loven kun skal gælde for aftaler, der indgås efter lovens ikrafttræden. Jeg har som sagt svært ved at forestille mig, at det ikke skulle være helt rimeligt, og håber selvfølgelig på opbakning til ændringsforslagene.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-20:
Ud over lettelser i skatten og en suspension af den særlige pensionsordning er det også i form af bedre uddannelsesmuligheder ikke mindst for de ledige, og det her lovforslag er altså et af disse tiltag.
Det Konservative Folkeparti finder grundlæggende, at ledige så hurtigt og så direkte som muligt skal i job, i arbejde igen.
Det er, hvad de ledige selv ønsker, og det er også det, der ud fra en samfundsøkonomisk betragtning er det rigtigste.
Det er jo også en helt grundlæggende betragtning og tankegangen i arbejdsmarkedsreformen »Flere i arbejde«, som et bredt flertal her i Folketinget gennemførte for et par år siden.
Ikke desto mindre er der jo i en periode som nu med en relativt høj ledighed områder, hvor der ikke kan formidles arbejde.
Derfor giver det god mening, at vi altså nu har en ordning, hvor vi tilbyder uddannelse til ledige, der ikke umiddelbart kan få formidlet et arbejde inden for deres faglige område, vel at mærke hvis det påtænkte uddannelsestilbud kan kvalificere til beskæftigelse inden for et andet område, eller hvor der i hvert fald kan forventes at være mangel på arbejdskraft inden for det andet område.
En sådan mulighed for at formidle et uddannelsestilbud findes i dag i den ordning, der er gældende frem til den 1. juli.
I betragtning af at ledighedsudviklingen jo ikke for alvor er begyndt at udvikle sig hastigt i den rigtige retning, finder Det Konservative Folkeparti derfor, at det er rigtigt, at vi i endnu ½ år forlænger den her ordning med særlige uddannelsestilbud, sådan som der lægges op til det i lovforslaget, og på den baggrund kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
en åbenbaring, eller hvad det nu var, hr. Lars Barfoed kiggede efter, det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i.
Åbenbart ledte han efter et eller andet, der var nyt i det forslag her, og kombinerede det med forårspakken osv. Derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars Barfoed: Er der noget nyt i det forslag her i forhold til det ændringsforslag, som blev vedtaget i forbindelse med afslutningsdebatten omkring »Flere i arbejde«, hvor ministeren kom med den indrømmelse på de 50 mio. kr.?
De er jo ikke blevet brugt, og derfor er der jo ikke noget som helst andet i det her, end at det bare er et forsøg på at få brugt de penge, som man tidligere har udlovet til de arbejdsløse, på grund af at regeringen ikke har fået has på arbejdsløsheden.
Er der noget nyt i det?
Lars Barfoed (KF), 2004-04-20:
Ja, det er der.
Der er det nye i det, at ordningen nu også kommer til at gælde i andet halvår af 2004.
Det er det nye.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Jeg tror, at der er nogle kendsgerninger, der er gået Enhedslistens ordfører forbi.
75 pct. af de penge, vi bruger i arbejdsformidlingen, går til uddannelse - jeg gentager: 75 pct. af pengene går til uddannelse.
Derfor kan man ikke sige, at vi ikke benytter os af uddannelse som en af vores aktiviteter.
Det er noget ret afgørende, men vi skal hele tiden holde os den lediges jobmuligheder for øje, og det nytter altså ikke, at vi uddanner folk på områder, hvor der ikke er eller ikke bliver beskæftigelse.
Derfor vil jeg fastholde, at den største tjeneste, vi kan gøre de ledige, er, at når der er brug for omskoling, efteruddannelse og opkvalificering, sker det til job og ikke til arbejdsløshed.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
SiD har peget på det og har bl.a. sagt, at de ser et meget stort behov for, at der satses på uddannelse, efteruddannelse og opkvalificering over en bred kam blandt de ufaglærte, i stedet for man at vælger de bittesmå nødløsninger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Som jeg prøvede at sige i mit svar til hr. Bjarne Laustsen, er der jo en hel del af midlerne, der videreføres fra 2003
til 2004, så de ikke går tabt, selv om de var ubrugte i 2003. Det, vi hele tiden skal være opmærksomme på i vores beskæftigelsesindsats, er jo, at vi giver den bedste hjælp til de ledige, og den bedste hjælp vil være at få dem hurtigt i arbejde og skabe nogle kontakter med arbejdsgiverne, så de kan komme ud i jobtilskudsordninger på private virksomheder.
Netop i går har vi startet en landsdækkende kampagne for inden for de næste uger at skaffe 4.000 ekstra jobtræningspladser, for det er så ubetinget det bedst virkende middel med hensyn til at sikre mennesker
varig beskæftigelse.
Vi har også offentlig jobtræning, og så har vi selvfølgelig uddannelse.
Men jeg vil gerne understrege, at uddannelse skal anvendes dér, hvor man kan uddanne ledige til job i de brancher, hvor der er eller vil blive mangel på arbejdskraft.
Jeg vil ikke sige, at uddannelse i alle tilfælde er det rigtige, vi kan gøre for den ledige, for det rigtigste er at uddanne på områder, hvor der også er et job bagefter.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Vækker det slet ikke til eftertanke hos ministeren, at der går 400 mio. kr. retur?
Jeg kunne ikke høre i svaret til hr. Bjarne Laustsen, om man overvejer at lempe lidt på de meget skrappe regler, dels for hvem der kan komme i uddannelse, dels for uddannelsesforløbenes længde og art.
Det må da vække til nogen eftertanke, at der ryger så mange penge retur, samtidig med at arbejdsløsheden rent faktisk er stigende.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
Nu er det jo sådan, at en del af de ubrugte midler fra 2003 videreføres til 2004, så de er ikke tabt for de enkelte arbejdsformidlinger, som hr. Bjarne Laustsen mener.
Men vi stiller os naturligvis til rådighed med at besvare de spørgsmål, som det måtte være ønskeligt at få besvaret.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Vil ministeren i forbindelse med udvalgsarbejdet fremkomme med en liste over, hvilke uddannelser der kan komme i betragtning - man kunne kalde det en friliste eller en positivliste, eller hvad man nu kan finde på - netop for at vejlede folk om, at inden for de og de områder mener ministeren og hans system at der er gode beskæftigelsesmuligheder?
Det er jo tudetosset, hvis man
forspilder nogle muligheder, og som flere har været inde på, er det da langt bedre, at folk er i gang med en uddannelse, frem for at de går arbejdsløse. Med hensyn til kommunerne kunne der måske være en kontanthjælpsmodtager, der er gået ledig i 10 år.
Man kan vel sige, at det vil svært at formidle arbejde til ham inden for hans eget område, hvis han har været ledig i 10 år, men det kunne da godt være, at der var nogle andre ting, som vedkommende kunne komme i gang med.
Det er et spørgsmål om at få kortlagt tingene og komme i gang med dette meget, meget vigtige område, for vi er jo alle sammen interesserede i, at det bliver positivt og godt modtaget, og at vi får så meget for pengene som muligt.
Det er paradoksalt, at man har 400 mio. kr. i overskud i det ene system på grund af begrænsninger, og så lægger man 50 mio. kr. oveni og siger: Dem kan I godt få, men der er også begrænsninger på dem.
Man kunne egentlig bare fjerne 50-pct.s-reglen i hele aktiveringsforløbet, som der ikke står noget om i »Flere i arbejde«-aftalen, for så kunne en del af problemet være løst.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
I vores indsats på beskæftigelsesområdet skal vi altid finde den hurtigste vej for den enkelte ledige tilbage til et job, og for nogle ledige består vejen i vejledning i at søge job og anvisning af, hvor en arbejdsgiver efterspørger job.
Generelt set
må vi sige, at det, der har den største effekt, af de ting, som vi beskæftiger os med på området, er de ting, der har så tæt tilknytning til en rigtig virksomhed som overhovedet muligt.
Derfor kører vi i øjeblikket en kampagne, hvor arbejdsformidlingerne er i meget intensiv kontakt med virksomhederne, og sammen med det vil vi naturligvis gøre alle kommuner og andre, der beskæftiger sig med spørgsmålet, opmærksomme på de muligheder, der er.
Jeg synes, det er ret afgørende, at det, vi foretager os, er noget, som har effekt, og i modsætning til det, Kristendemokraternes ordfører sagde, er uddannelse ikke altid det bedste middel, som kan hjælpe med til at få et nyt job.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg vil se frem til at modtage svar på de spørgsmål jeg havde i den indledende runde.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad man egentlig vil gøre for at udbrede kendskabet til ordningen, for der var uklarhed i hele efteråret 2003 om begrænsningerne og om, hvad pengene kunne bruges til, inden ministeren ændrede reglerne, så bl.a. SOSU-uddannelsen kunne opnå statslig anerkendelse, og det er jo fint nok.
Hvad vil ministeren gøre, for at både kommunerne og AF-systemet kan komme i gang med at bruge pengene?
Skal der iværksættes en oplysningskampagne, eller hvad har ministeren tænkt sig at gøre for at komme af med pengene til et godt formål?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-20:
i Folketinget her i dag.
Når det for en række nyledige viser sig vanskeligt at matche de kvalifikationer, der kræves for at bestride de ledige job, der måtte være, kan en målrettet uddannelse tidligt i ledighedsforløbet medvirke til at forebygge langtidsledighed og mangelsituationer på arbejdsmarkedet.
En del af de mennesker, der bliver ledige nu, kommer f.eks. fra brancher, hvor der her og nu ikke er udsigt til beskæftigelse, og ledige fra disse brancher vil få forbedret deres chancer for igen at få et arbejde, hvis de får mulighed for at omskole sig, og under de betingelser er det hensigtsmæssigt at forlænge muligheden for at give længerevarende tilbud om opkvalificering allerede i den første ledighedsperiode.
På denne baggrund ser jeg frem til at arbejde sammen med Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg om at få forslaget vedtaget, og jeg vil naturligvis oversende svar på ikke mindst de økonomiske spørgsmål, som den socialdemokratiske ordfører efterlyste.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-20:
Som flere ordførere tidligere har nævnt, er det jo ikke ligefrem noget stort lovforslag, men Kristendemokraterne vil dog alligevel gerne støtte forslaget.
Vi mener, at det til stadighed er vigtigt, at man justerer ordningerne, også når det gælder »Flere i arbejde«, ser på, hvordan udviklingen er, og vurderer, om ordningerne i »Flere i arbejde« kan gøres endnu bedre.
Men på den anden side set mener vi ikke, at uddannelse som sådan er spildt.
Man taler så tit om at uddanne til arbejdsløshed, men vi mener, at det at uddanne mennesker i sig selv er noget positivt og noget godt, og på længere sigt vil det selvfølgelig også få betydning for det, som kræves af arbejdsmarkedet, så den faldgrube vil vi altså nødig falde i.
Det er trods alt bedre at være på uddannelse end at gå arbejdsløs, så lad os for fremtidens skyld bare sætte turbo på uddannelse og efteruddannelse.
Vi vil under udvalgsarbejdet se på, om der er nogle ting
i forslaget, som bør være knap så restriktive, for
det kunne jo godt være, at forslaget er for restriktivt, som flere ordførere har nævnt.
Men vi støtter altså forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Det Radikale Venstre har altså aldrig nogen sinde tiljublet forårspakken.
til at få gjort noget ved den faldende beskæftigelse og den stigende ledighed her i landet - så langt så godt
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Nu skal jeg ikke kommentere hr. Anders Samuelsens succekriterier for den politik, man fører, men udelukkende forholde mig til, om den sociale profil er i orden, i og med at her er der jo tale om penge, man har taget fra de arbejdsløse.
Det er penge, som ikke kommer de arbejdsløse til gavn.
Hr. Anders Samuelsen kalder det en succes, men vi kan jo se, at de, der har fået gavn af det her, er de rigeste i vores samfund.
Jeg kan ikke se noget som helst sted, at de arbejdsløse har fået glæde af regeringens forårspakke, og så må selv hr. Anders Samuelsen da kunne se, at det er en meget skidt social profil, der er i forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Nej, jeg vil sige det på den måde, at det, vi fik vedtaget på det tidspunkt, var en succes, for det fik for alvor sat skub i regeringen og fik den til at foretage sig noget på skatteområdet.
Der var jo ikke sket noget, hvis ikke Det Radikale Venstre på den måde havde fået lagt billet ind på, at nu skulle der skaffes nogle penge, og her var der nogle penge, og det var jo også noget af det, regeringen henviste til, da den lavede sin skattereform.
Men vi mener, den har gjort det på en forkert og ikke tilstrækkelig effektiv måde.
Vi havde nogle bud på, hvordan det kunne gøres langt mere effektivt, og det blev beregnet af Finansministeriet, at det ville give op imod 72.000 ekstra i arbejde.
Men det har regeringen ikke ønsket at lytte til. Med hensyn til om den aftale, vi fik ind, er gået godt, må jeg sige ja.
Skattepolitikken er på banen som et tema, og det vil den være helt frem til næste valg.
Forhåbentlig får vi så en ny regering til den tid, forhåbentlig står Det Radikale Venstre stærkt på det tidspunkt, og så vil man se, at vi for alvor kan få gjort noget ved skatten på arbejde, som er et hovedmål for Det Radikale Venstre.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Anders Samuelsen, om ikke det er korrekt, at Det Radikale Venstre i forbindelse med aftalen »Flere i arbejde« havde et meget centralt punkt.
Det var, at hvis der var penge i overskud, fordi man ændrede på aktiveringsreglerne som følge af nye værktøjer eller noget andet, så skulle de bruges til skattelettelser. Jeg vil gerne høre, hvordan det er gået med de forhandlinger.
Er De Radikale med til en del af nogle af de der såkaldte skattelettelser, som regeringen lover til højre og venstre, eller er det sådan, at Det Radikale Venstre er blevet snydt i den her sag?
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
I Det Radikale Venstre har vi det nok nogenlunde lidt ligesom SF: Gad vide, om det her er til den store gavn, men det skader i hvert fald ikke.
Og derfor vil vi gå positivt ind i behandlingen af forslaget, for så længe det ikke skader, så er det da i hvert fald alt andet lige et godt udgangspunkt. Vi mener selvfølgelig også, at der burde gøres mere.
Vi har flere gange plæderet for, at man griber mere håndfast ind mod den stigende ledighed, også set i forhold til det, som regeringen har gjort, men det er så ikke det, der er på tapetet her.
På tapetet her er der en halv lappeløsning, eller hvad vi nu skal kalde det, og det er bedre end ingenting, og derfor bakker Det Radikale Venstre som udgangspunkt op omkring det her forslag.
Ole Sohn (SF), 2004-04-20:
Ja, det er korrekt.
Jeg er enig med Socialdemokratiets ordfører i, at regeringen - ud over den kritik, jeg kom med før - ikke udviser rettidig omhu i et forsøg på at opkvalificere arbejdskraften. Der bliver faktisk også taget penge fra en ordning, som bevisligt har fungeret, og som faktisk gav mulighed for, at folk kom ud i ordinær beskæftigelse på ordinære vilkår.
Den ordning fik man også ødelagt.
Men det er sådan set bare et symptom på den måde, regeringen arbejder på.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg er selvsagt enig i, at når man ikke har brugt nogen penge og man så viderefører en ordning, som man ikke har fået bragt i overensstemmelse med det, der var formålet, så kan den måde, man finansierer pengene på i andet halvår, undre.
Så her har vi altså et nyt eksempel på, at regeringen smykker sig med lånte fjer og bruger andres penge.
Er det korrekt?
Ole Sohn (SF), 2004-04-20:
Når man lytter til regeringspartiernes argumentation for lovforslaget, minder det mig om ordsproget om, at tomme tønder buldrer mest.
Der er simpelt hen intet indhold i det her forslag, ud over at man forlænger en ordning, som ikke virker, og som har vist sin ubrugelighed i ½ år.
Omvendt vil jeg gerne starte med at sige, at det skader
heller ikke, så SF støtter forslaget.
Men det er i den grad et udtryk for manglende interesse for at skabe fremtid i Danmark.
Regeringen har en 2010-målsætning, som siger, at der skal skabes 82.000 nye arbejdspladser.
Det vil sige, at vi skal have arbejdsløsheden høvlet ned fra de 180.000 til 130.000.
Det er jo så i øvrigt ikke nok, men det er da et skridt
på vejen.
Og så siger regeringspartierne: Ja, ja, men vi skal jo heller ikke øse penge ud til arbejdsløse til ingen verdens nytte.
Nej, men regeringen må da have en målsætning om, hvad de folk, der skal i arbejde, skal, når man nedbringer arbejdsløsheden fra 180.000 til 130.000.
Det er 50.000 arbejdsløse, der skal have job.
Regeringen må da have gjort sig nogle overvejelser om, hvor de job skal komme fra.
Og så sørg da for at sende de folk på uddannelsesbænken!
Det er da bedre at opkvalificere folk, når de er ledige, end at de er i en arbejdsløshedssituation, hvis og forhåbentlig når højkunjunkturen kommer tilbage igen.
Så er der jo sjældent tid til, at man kan gå på uddannelse.
Hvorfor erkender regeringen ikke bare, at den ikke er i stand til at udvise rettidig omhu?
Den er ikke i stand til at udvikle fantasi til at bruge de penge, som er sat af.
Hvorfor?
Ja, fordi finansministeren ikke vil have, at man bruger pengene på at skabe en bedre uddannet arbejdsstyrke
, fordi de skal bruges til at lukke hullerne i de ufinansierede skattelettelser, som regeringen har gennemført. Jeg synes, det et eklatant eksempel på, hvordan regeringens politik dumper i det ene eksempel efter det andet.
Jeg havde da i det mindste forestillet mig, at regeringen havde så meget initiativrigdom, at man havde ideer til, hvordan man kunne opkvalificere arbejdskraften i en sådan grad, at man var forberedt på, at der kom et opsving.
Det er man åbenbart ikke.
Man tror ikke engang på sin egen politik.
Det kan jeg godt forstå.
Det gør vi andre heller ikke, men jeg troede da, at regeringen i det mindste troede på et internationalt opsving.
Det gør man ikke engang.
Det er da utrolig fattigt, men pengene står da udmærket i den fond, og så kan vi andre bruge dem, når valget er overstået.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-20:
Jeg synes, det er et godt spørgsmål.
Jeg har også et godt svar til det: Det er nemlig sådan, at det er vigtigt, at vi anvender uddannelsesmidlerne med fornuft, at vi sikrer os, at de midler, vi bruger på at aktivere og uddanne ledige, bliver brugt på den rigtige måde, så vi ikke spilder penge.
Jeg tror, hr. Bjarne Laustsen og jeg kan være enige om, at vi da sagtens, hvis vi ellers havde en bundløs statskasse, hvor vi bare kunne blive ved med at tage penge, kunne finde på ting og sager, vi kunne bruge penge på også i forhold til de ledige, men midlerne er jo altså sparsomme, uanset hvilken regering der er.
Derfor skal vi bruge pengene med fornuft.
Derfor er det rigtigt, at vi siger, at vi må målrette de her midler til dem, som ikke kan få arbejde inden for det område, hvor de befinder sig rent kompetencemæssigt, og sikre os, at disse midler bliver brugt til uddannelse inden for områder, hvor der er meget stor sandsynlighed for, at der bliver arbejde, for så er sandsynligheden for, at vi får effekt af pengene nemlig størst.
Det er baggrunden for de lidt stramme retningslinjer.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Tak for oplysningen.
Jeg takker meget for den oplysning.
Jeg havde selvsagt godt set, at det var det, det handlede om.
Jeg vil stille samme spørgsmål til hr. Lars Barfoed
som til tidligere ordførere: Hvordan kan det egentlig være, at det her lovforslag skal være omgærdet af så stram styring, af det her smagsdommeri, hvor man sætter så hårde grænser op for, hvad man kan i første ledighedsperiode? Hvis det er sådan, at folk har et godt ønske, og det ønske kan udmøntes i, at man kan få en uddannelse, der så kan gøre, at man kan klare sig selv resten af tiden, i stedet for at man bruger det her system til, at man kvalificerer til uddannelsen igennem lang anciennitet, nærmere præcis 1 år, inden man kan komme i gang med en uddannelse f.eks. inden for nogle bestemte områder, hvad så?