runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg vil først sige: Jeg deler overhovedet ikke den bekymring, der er fra spørgerens side.
Hvis man tager f.eks. skattecenteret i Tønder, som det findes i dag, så ved jeg fra personalechefen dernede, at i hans 25 år som personalechef har der ikke været rekrutteringsproblemer.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor der skulle blive det i fremtiden.
Også selv om vi samler nogle af de kommunale skattemedarbejdere fra det vestlige Sønderjylland til at være i det kommende Tønder skattecenter, er jeg ret sikker på, at medarbejderne vil finde ud af, at der er lige så langt at køre fra Sønderborg til Tønder, som der i givet fald ville have været fra Tønder til Sønderborg.
Jeg tror på, at det vil lykkes os at bygge en stærkere og mere borgernær skatteservice op, fordi vi får muligheden for via telefonrådgivning, via åbningstider, når det passer borgerne, at lave bedre service, bedre vejledning og en bedre opbygning af vores ligningssystem end det nuværende.
Det system, vi skal bygge op, er mere borgerorienteret, og jeg tror på, at borgere og virksomheder vil være yderst tilfredse med det, når vi får det på plads i løbet af de kommende år.
Jørn Pedersen (S), 2004-11-17:
Nu kan man jo se af svaret fra skatteministeren, at borgerhensynet jo nok ikke har spillet den store rolle.
Hvordan vil man sikre sig, at det er de kvalificerede medarbejdere, der er der?
Og jeg vil godt følge op på den beretning, der kom fra Sønderborg tidligere.
Hvad vil man egentlig gøre, hvis man står i den situation og systemet med de nye skattecentre skal fungere og man ikke kan skaffe de velkvalificerede medarbejdere?
Hvad har skatteministeren gjort sig af tanker i den anledning?
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Vores udgangspunkt er, at de medarbejdere, der er i de nuværende skattesystemer, flytter med over i det kommende skattesystem.
Det vil være muligt at lave det kommende skattesystem mere effektivt, bl.a. fordi der er nogle dobbeltarbejder, der ikke længere skal udføres, og der vil være nogle tilsynsopgaver, som ikke længere skal videreføres.
Hvorledes den effektivitet skal udmøntes i henholdsvis færre ansatte eller en øget kontrolindsats, er det for tidligt at sige noget om endnu.
Men jeg er overbevist om, at det vil være muligt at få skaffet de medarbejdere, der skal til for at gennemføre en forbedring af ligningen, en højnelse af kvaliteten og mere ensartethed i skatteligningen, sådan at vi får en bedre retssikkerhed for vores borgere og for vores virksomheder.
Jørn Pedersen (S), 2004-11-17:
Jeg vil godt bruge en anden vinkel til spørgsmålet og spørge skatteministeren: Er man sikker på, at man kan skaffe det kvalificerede personale de steder, man nu har placeret nogle skattecentre?
Og når jeg spørger, er det med henvisning til et svar fra skatteministeren fra den 12. november, hvor han siger: Der er ikke foretaget nogen vurdering af, om man kan skaffe den kvalificerede arbejdskraft.
Vil det sige, at man har handlet med bind for øjnene?
Eller hvad forestiller man sig?
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Skatteministeren sagde i sin åbningstale det citat, som fru Inger Bierbaum lige brugte, og som var: »Alle medarbejdere følger med opgaverne over i den nye struktur.
Vi har brug for jeres kompetencer og motivation til at løse de mange vigtige opgaver.
Regeringen lægger afgørende vægt på tryghed for de ansatte.«
Det er det citat, statsministeren havde i åbningstalen.
Det gælder for alle de offentligt ansatte, der bliver berørt af kommunalreformen, og dermed selvfølgelig også de skatteansatte.
Vi har jo på den fusionshjemmeside, der er, orienteret om, hvad det er for kriterier, hvad det er for vilkår, der ligger.
Bliver der mulighed for at ønske et arbejdssted?
Hvad skal jeg arbejde med?
Hvordan bliver ledelsesstrukturen?
Og alt det er vi jo i gang med at udarbejde lige nu.
Det er klart, at hvis vi skal give plads til, at folk selv kan ønske, hvor de vil hen, så vil en endelig afklaring af, hvor de så skal hen, tage noget længere tid, men jeg tror, det er vigtigt, at vi tager hensyn til de ønsker, medarbejderne måtte have, og dermed tager det også lidt længere tid, inden vi kan sige til hver enkelt, hvor den kommende arbejdsplads vil være.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
Jeg vil gerne bede skatteministeren om et tilsagn om, at alle, der er ansat i skatteforvaltningerne, både i kommunerne og i Told og Skat, hurtigst muligt får at vide, at de er garanteret det, som statsministeren har lovet, for det er de meget, meget i tvivl om.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Allerførst skal jeg sige, at i forbindelse med, at vi laver om og flytter rundt på skatteopgaven, samler den i et enstrenget system, 30 skattecentre, vil der naturligvis være enkelte medarbejdere, som mener, at den her omlægning vil give dem nogle gener, der gør, at de søger væk eller søger nye udfordringer andre steder.
Det kan jeg kun beklage, fordi vi i skattevæsenet har utrolig mange dygtige medarbejdere, som vi vil have god brug for også i de kommende år.
Vi kan bare ikke undgå, når vi laver en ny struktur – og der er mange gode grunde til at lave ny struktur, bl.a. ønsket om at lave en mere effektiv, mere specialiseret og mere ensartet skatteligning på landsplan – at der vil være nogle, der får længere til arbejde og dermed får et ønske om at gøre noget andet.
Jeg synes, det er ærgerligt.
Jeg håber, at flere af medarbejderne fra Sønderborg, når de kommer til at kende de præcise vilkår og den præcise placering, så vil revurdere deres beslutning og fortsætte med at arbejde for skattevæsenet i det nye skattesystem, for vi har behov for de dygtige medarbejdere, der er i de eksisterende systemer.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
Tak for det.
Så synes jeg også, det er på tide, at man melder ud til alle de mennesker, som nu frygter for deres job.
Vi har i formiddag fået at vide fra Sønderborg, at ud af 36 personer, som er skattemedarbejdere i Sønderborg, har 11 allerede søgt bort.
Og det er de 11 yngste, og det er ikke, fordi de gerne vil bort, men de vil ikke tvinges til at tage på arbejde i Tønder eller Haderslev.
Så jeg vil spørge, om den jobgaranti, som statsministeren jo tidligere har udtalt bl.a. ved åbningstalen, også gælder for skattemedarbejderne: »Alle medarbejdere følger med opgaverne over i den nye struktur.«
»Kan ministeren oplyse, om den af statsministeren lovede ansættelsesgaranti også gælder for personalet i skattesektoren?«
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg vil gerne sige, at det ligger mig meget på sinde at tage hensyn til de indvendinger, der måtte komme, og vurdere dem med ind, især hvis der kom nogle, som vi ikke havde taget højde for i udgangspunktet.
Men vi ved jo godt, hvor byerne ligger i Sønderjylland, og vi vidste på forhånd, at ved at placere skattecentrene i Haderslev og i Tønder ville der være relativt langt fra Sønderborg og fra Nordborgområdet til nærmeste skattecenter.
Men når vi så alligevel vælger Haderslev og Tønder, så er det, hvad angår placeringen i Tønder, bl.a. ud fra et regionalpolitisk hensyn til, at der også skal være statslige arbejdspladser i de mere tyndtbefolkede områder.
Virksomhederne i Sønderborgområdet, som er et dynamisk og driftigt område, skal bl.a. have betjening og service ved, at skattemyndighederne er bedre til at rådgive og vejlede og komme ud.
De skal være bedre til at give oplysninger så præcist og hurtigt, som man kan.
Og jeg er sikker på, at bl.a. muligheden for at indsende digitale regnskabsoplysninger, som vi har et forslag om i Folketingssalen nu, vil gøre, at nogle af de afstandsproblemer, vi kender i dag, bliver mindre med tiden.
Derfor vil jeg stå fast på, at de 30 skattecentre, vi har placeret, er placeret ganske rigtigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
Jeg er lidt ked af, at en afstand på 90 km, 65 km for en meget, meget stor del af den sønderjyske befolkning, godt 70.000 mennesker, der skal have så langt, ikke er et argument, som skatteministeren vil tænke på.
Samtidig vil jeg gerne spørge: Tager man virkelig slet ikke hensyn til et område med rigtig, rigtig mange virksomheder, både store og små industrivirksomheder, it-virksomheder?
Disse virksomheder går ikke hen og bliver betjent af den offentlige kasse, nej, de går til eksperten på skattekontoret, og så skal de rent faktisk køre til Tønder eller til Haderslev.
Jeg håber virkelig, når man går ned i materien, at man så i forligskredsen kan finde en eller anden mulighed, så også Sønderborgområdet får en ordentlig betjening.
Det betyder meget for borgerne og for virksomhederne.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Jeg er bange for, at hvis jeg havde lagt mig på 35, ville jeg også have hørt hr. Ole Stavad i dag hernede i Folketingssalen argumentere for 40 eller 45 skattecentre, for der vil altid, uanset hvor man trækker grænsen, være nogle, der ligger på den anden side af grænsen, som mener, at det er synd for lige præcis dem.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i to ting.
Den ene er, at man ikke i dag kan lave en vurdering af det og sige, hvor mange der ikke vil kunne klare sig ved henvendelsen til de kommende borgerservicecentre, men skulle til skattecenteret, da det endnu ikke er præcist fastlagt, hvad der skal lægges i borgerservicecenteret.
Så den vurdering af, hvor mange der skal det ene eller det andet sted hen, kan ikke sagligt gennemføres.
Vi er i gang med at lave den opdeling, og det er mit ønske og min intention, at så meget som muligt lægges i borgerservicecentrene, dog under forudsætning af at der selvfølgelig skal være en vis faglig tyngde, sådan at de råd og vejledninger, man får, også er fagligt korrekte.
Samtidig skal man holde sig for øje, at hvis man kigger på, hvor mange danskere der bruger selvbetjeningsordninger som f.eks. internettet, har der været en ganske eksplosiv vækst inden for de seneste år, hvor flere og flere danskere klarer sig selv.
Det er en udvikling, som jeg tror vil fortsætte og bygges videre og dermed gøre, at det for langt de fleste danskere i løbet af ganske få år ikke vil være så afgørende, hvor skattecenteret ligger, men at den vejledning, de kan få via kortcentre og internettet, er så præcis, at de kan få det, når det passer til borgerne og ikke til skattecenterets åbningstider.
Ole Stavad (S), 2004-11-17:
Jeg er selvfølgelig enig med skatteministeren i, at uanset hvilket antal man vælger, vil der altid være en, som gerne vil have et mere.
Det, vi bare kan konstatere, sagt til skatteministeren, når vi ser på det kort, der nu er tegnet, er, at der er dele af landet, også dele af landet, hvor der bor ganske mange mennesker, hvor man kommer til at skulle bevæge sig meget, meget langt.
Det er der, jeg synes at skatteministeren og regeringen og aftalepartierne mangler et sagligt kriterium, nemlig et kriterium, der tager hensyn til borgerne.
Om det så giver 33 eller 35 eller 37 centre, skal jeg ikke kunne sige.
Men hvis man bygger et sådant kriterium ind, vil man kunne tage et ordentligt hensyn til de mennesker, det her også bør handle om, og man vil kunne holde sig klart inden for rådgivningen om, hvad der er fagligt, ordentligt, rigtigt, for at sikre, at også fagligheden er i orden – noget, jeg tror vi begge to er optaget af.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Når vi har lagt os fast på 30 skattecentre, er det jo, fordi vi ønsker også at leve op til det første kriterium, der er, nemlig at det skulle understøtte en rationel og effektiv skatteforvaltning.
Kommuneaftalen sagde 25-30 skattecentre.
Jeg tror, at hvis man begynder at argumentere for, hvorfor der ikke er 31 eller 32 eller 33 eller 34, vil man altid støde ind i, at der lige på den anden side af den grænse, vi måtte trække, vil være en by, et område, en erhvervsforening, der mener, at lige præcis hos dem burde vi så lægge det næste.
Derfor har vi valgt at trække grænsen ved de 30, og det står jeg fast ved, for det giver mig muligheden for både at lave en regional spredning og at gennemføre en effektiv og rationel ligning.
Ole Stavad (S), 2004-11-17:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, hvorfor de 30 centre er blevet et helligt tal?
Hvis vi tager Strukturkommissionen og sektoranalysen, der er fra Strukturkommissionen, er det budskab, der ligger, vel, at der kan være en ordentlig faglighed med op til 50 centre.
Derfor er de 30 centre jo et politisk valg, som jeg opfatter det.
Når vi ser på de fem kriterier, som skatteministeren har nævnt her, synes jeg, at der mangler et kriterium, nemlig et borgerkriterium.
Hvor langt skal den enkelte borger bevæge sig for at nå et skattecenter?
For selv om meget kan løses på telefon og net og servicecentre, er det jo et skøn i hvert fald hos de faglige folk, at op imod 1 million borgere bliver nødt til at bevæge sig hen til et af centrene, altså cirka halvdelen af dem, der i dag henvender sig personligt.
Derfor vil jeg godt spørge skatteministeren, om ikke han vil være med til at prøve at se på de steder, hvor afstanden er op til næsten 100 km, om ikke man skal fravige det hellige tal 30, da det ikke er noget, der er fagligt bestemt, men et politisk valg.
Arne Toft (S), 2004-11-17:
Jeg ved ikke, hvem det er mest synd for.
Jeg tror, det er mest synd for skatteministeren, der ikke har oplevet at sidde i byrådet.
Jeg vil godt spørge skatteministeren: Vi ved alle sammen, at når der er folk, der søger bort, så er det jo i hvert fald ikke de dårligste.
Har man taget højde for det, når man laver de nye skattecentre og planlægger det nye skattehold, som skal ud, og som man ønsker skal have en højere kvalitet?
Har man taget hensyn til, at det bliver nødvendigt at skulle uddanne flere folk til at arbejde på skattecentrene?
Så vil jeg også godt spørge ministeren, om man ikke forventer, at der bliver betydelig mere kørsel for de medarbejdere, også når de møder på arbejdspladsen.
Eller får medarbejderne mulighed for at få hjemmearbejdsplads og at kunne starte hjemmefra?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg bare svarede på spørgsmålet om det.
Jeg tror, at det klart fremgik, at hr. Jens Peter Vernersen opfattede sænkningen af jordskatterne med det antal millioner, jeg nævnte før, som en sænkelse af skatten.
Det var jo sådan set bare det, jeg sagde.
Kristian Jensen (V), 2004-11-17:
Hvis jeg starter bagfra, så vil jeg sige, at spørgsmål omkring muligheden for hjemmearbejdspladser klart er et af de elementer, som vi kigger på i forbindelse med den kommende struktur, fordi det vil være naturligt, at en række af de medarbejdere, som bor et stykke fra skattecenteret, får mulighed for hjemmearbejdspladser og også får mulighed for derfra at kunne lave udadgående rådgivende kontrol.
Men jeg har ikke endeligt grundlag for at træffe beslutning om, hvorvidt det skal gennemføres eller ej, men det er klart en af de muligheder, vi kigger på.
Det tager vi højde for, når vi laver vores uddannelsesplanlægning, det tager vi højde for, når vi laver vores sammensætning af opgaver, for at sikre, at vi får de opgaver løst på et højt fagligt niveau.
Men jeg må sige, at med mit kendskab til kvaliteten af skattemedarbejdere, så er der ingen tvivl om, at vi vil få medarbejdere med et højt fagligt niveau, som kan løfte de opgaver, vi fra politisk hold beder dem om at løse.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
»Vil ministeren oplyse baggrunden for at reducere landbrugets grundskyld med 2,3 promille fra og med 2005?«
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg er nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jordskattelettelsen til landbruget ikke kan betragtes som hverken en skjult eller en indirekte statsstøtte til det danske landbrug, alene ud fra det synspunkt, at hvis der var tale om en statsstøtte, skulle den jo godkendes af Europa-Kommissionen, men der er strenge retningslinjer i EU for godkendelse af statsstøtte, og en reduktion af den amtskommunale grundskyld falder ikke engang ind under de regler.
Jeg mener i stedet for, at det helt enkle spørgsmål er, hvad Socialdemokratiet har imod skattelettelser til erhvervslivet og borgerne.
gen ser det altså ikke som et problem, at der bliver givet skattelettelser hverken til landbruget, erhvervslivet eller borgerne.
Det er en helt bevidst strategi.
I forhold til landbruget i andre af EU's medlemslande er der jo i Danmark en relativt høj beskatning af landbrugsjord.
Dermed bringes de danske landmænds rammebetingelser nu blot tættere på deres kollegers i andre europæiske lande.
Jeg har forklaret også under det første spørgsmål, at jeg synes, der er en fin balance i det, vi gør her.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
Når jeg har stillet det spørgsmål, om det nu er i overensstemmelse med de ting, der er sagt, at man reducerer grundskylden som kompensation, så er det jo, fordi jeg tror, at borgerne i Danmark havde forstået det på den måde, at regeringen var indstillet på at sænke støtten til landbruget.
Jeg tror, ingen havde forstået det på den måde, at når man sænkede EU-støtten, så kompenserede man sådan set via finansloven.
Kan vi ikke stole på det, man siger, når man holder møder og bliver refereret i avisen som forleden, hvor jeg så hr. Jens Kirk refereret for, at vi skal have landbrugsstøtten ned?
Så sker der bare det, at man sætter landbrugsstøtten op via finansloven.
Tror ministeren virkelig, at der er nogen, der kan forstå den sammenhæng?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Som jeg sagde lige før, så er det regeringens politik at mindske den direkte støtte til landmændene og samtidig forbedre rammebetingelserne for dansk landbrug, hvori et vigtigt element er lettelse af jordskatterne.
Dansk landbrugs konkurrenceposition i forhold til andre lande skal til stadighed bevares og styrkes.
Det er derfor regeringens politik, at der samtidig, som jeg indledningsvis lige sagde i det andet spørgsmål om den gradvise reduktion i den direkte støtte til dansk landbrug med landbrugsreformen, sker en lempelse af dansk landbrugs indenlandske omkostninger.
Det er baggrunden for, som jeg udtrykte det, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har besluttet at nedsætte landbrugets jordskatter.
Det er muligt, at der er nogle enten i Socialdemokratiet eller andre steder, der er skeptiske over for disse skattelettelser både til erhvervslivet og borgerne, men det er regeringen altså ikke.
Det er også muligt, da hr. Jens Peter Vernersen nu spørger mig om det, at Socialdemokratiet ikke kan lide, at vi sænker skattetrykket.
Det må vi tage til efterretning, uden at det jo ændrer på regeringens ambitioner på området: Skattetrykket skal ned, og det skal EU's direkte støtte også.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
»Finder ministeren, at en reduktion af grundskylden som kompensation for faldende EU-tilskud er i overensstemmelse med ønsket om at reducere landbrugsstøtten?«
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Uden at hr. Torben Hansen skal tage det fortrydeligt op, så vil jeg sige, at det selvfølgelig også har lidt at gøre med, hvor meget man er indstillet på at forstå tallene.
Her er det jo sådan set ret klart, for man tager et driftstilskud og sammenligner med direkte støtte.
Så jeg er ikke helt sikker på, at vi alle sammen nu arbejder lige hårdt for, at det skal stå klart, hvordan man kan sammenligne de her tal.
Men jeg har sagt det før: Man tager den direkte støtte, og så tager man driftstilskuddet, og driftstilskuddet indeholder nogle ting, der aldrig skulle have været inde i den beregning, nemlig alt omkring miljø f.eks.
Det er jo klart, at hvis man ændrer sin måde at dyrke jorden på, og man får en kompensation for det, så betyder det selvfølgelig, at de beløb, man har en aftale om skal udbetales, vil blive udbetalt.
Men man kan bare ikke bagefter putte dem ind og så sige: Der kan I se, så stiger det.
Sådan hænger tingene ikke sammen, og det har jeg faktisk også forsøgt at forklare.
Torben Hansen (S), 2004-11-17:
Tallene viser, at i 2005 får landbruget øgede midler fra EU's kasser til det direkte tilskud og til det indirekte tilskud.
Oven i det skal de danske skatteborgere så også lige pludselig bøde for det her.
Kan ministeren ikke godt sætte sig ind i, at der må være nogle rundtomkring ude i det åbne land, der også ser det her nu, der ikke kan forstå, at dansk landbrug først skal have i pose og i sæk, og når de så har fået i pose og sæk, så får de bagefter lettet jordskatterne.
Det er meget svært at forstå, og jeg synes ikke, det er ærlig politik, der hænger sammen med det, som jeg tror et bredt flertal i Folketinget er enige om, nemlig at få afviklet landbrugsstøtten.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg kan kun sige, at det er klart, at midler, man får for en ydelse, da formentlig går til de mennesker, som man laver aftalen med.
Men det er jo nogle modydelser, man får for det.
Jeg tror også, at hr. Torben Hansen godt ved, at hvis man kommer ind i MVJ-ordninger eller MB-ordninger, så er det klart, at der også sker en modydelse.
Man skal altså drive sine marker og sine jorder på en anden måde.
Og det er på grundlag af den ændring i måden at dyrke dem på, man får de ydelser, MVJ og MB.
Så man kan ikke sammenligne de ting.
Det er klart, at når man yder en modydelse og får penge for det, så går det til dem, man har lavet aftalen med.
Men det beskriver jo ikke på nogen måde, at det så kan opfattes som en ydelse, man derefter kan indregne som en ydelse, man kan bruge i sammenligningen med, om den direkte støtte stiger.
Det kan godt være generende, at det er sådan, fordi det måske for nogle ændrer forudsætningerne for tallene, men sådan er tallene.
Torben Hansen (S), 2004-11-17:
Jeg synes, det er udenomssnak fra fødevareministerens side.
Fødevareministeren forsøger at sige, at driftstilskud og direkte støtte skal holdes adskilt.
Men det korte af det lange er, at den bundlinje, der ligger, er det samlede offentlige tilskud til dansk landbrug – og det er stigende i 2005.
Som kompensation derfor – for at det samlede tilskud til landbruget er stigende – letter man jordskatterne oveni.
Tror fødevareministeren, at skatteborgerne synes, det er en fornuftig løsning?
Kan fødevareministeren ikke også bekræfte, at de driftstilskud, som fødevareministeren siger ikke kan sammenlignes med en direkte støtte, men som han trods alt siger går til økologi og miljøvenlige jordbrugsordninger, også ender i landmændenes lommer?
Det er jo ikke penge, der forsvinder ud i den blå luft, så landmændene bliver rent faktisk dobbeltkompenseret.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Nu vedtages det jo i forbindelse med årets finanslov, men jeg vil da gerne gentage det, og så tror jeg, at hr. Jacob Buksti måske også vil være opmærksom på det.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Det kommer vi til under et senere spørgsmål.
Ministeren undgik at svare på, om regeringen allerede nu ud fra den samme logik, som ligger i denne her finanslov – hvor man altså på grund af omlægningen og den der landdistriktsstøtte på 3 pct. giver 168 mio. kr. i lettelse i år direkte til landbruget, næste gang bliver det sat op til 4 pct. i 2006, i 2007 bliver det sat op til 5 pct. – kan sige, at næste gang, der skal laves finanslov, altså for 2006, vil der ligge ca. 100 mio. kr. mere, og for finansloven for 2007 vil der ligge yderligere ca. 100 mio. kr.
Det er jo efter ministerens egen beregning logikken.
Derfor ville det da være fint, hvis ministeren ville sige, at der er 200 mio. kr. mere i bøssen til landbruget her.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg vil bare sige til det spørgsmål, at jeg jo sådan set har svaret, at det er vores holdning, at på baggrund af, at landbruget i den direkte støtte bliver reduceret med 3 pct., så skal man lette omkostningerne.
Derfor vil jeg også sige, at når man diskuterer en fastlæggelse af de 168 mio. kr., så må man sige, at skønnet for reduktionen jo er fastsat på baggrund af, at der i 2005 vil ske en reduktion på 3 pct. af den direkte støtte, som landmanden modtager ud over de første 5.000 euro.
Så det er bare grundlaget for det, som jeg nævner her.
Igen er jeg nødt til at sige til hr. Jacob Buksti: Man sammenligner tal, som handler om driftstilskud, med noget, der hedder direkte støtte.
Man er nødt til at holde de tal adskilt, ellers duer sammenligningen ikke.