runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Lad os først slå fast, at regeringen ligesom Folketinget i sin helhed, har jeg indtryk af, støtter USA's kamp mod terrorismen, og at regeringen lægger vægt på, at de, der tages til fange i denne kamp, behandles humant i overensstemmelse med de grundlæggende garantier, der gælder ifølge den humanitære folkeret.
De skal behandles humant, dvs. med respekt for deres integritet og religion og de krav, de har om en retfærdig rettergang, og jeg noterer, at USA vil sørge for, at de tilfangetagne Al-Qaida- og Talebanmedlemmer får en korrekt behandling i overensstemmelse med de internationale beskyttelsesregler.
Jeg konstaterer også, at Det Internationale Røde Kors vil få adgang til at besøge fangerne.
Det er selvsagt positivt, og regeringen har, indtil andet er bevist, selvfølgelig kun tillid til, at USA vil overholde sine internationale forpligtelser.
Med hensyn til retsopgøret med terroristerne er regeringens politik klar: Alle terrorister skal retsforfølges for deres ugerninger, uanset hvor og af hvem de er begået.
Men når det er sagt, skal al retsforfølgning selvfølgelig også ske i overensstemmelse med internationale retssikkerhedsgarantier.
Desuden kan jeg lige sige, at Den Europæiske Union ikke har taget stilling til en demarche over for USA.
Vi har Rumsfelds udtalelser, de kan fortolkes på mange måder, og de er ikke særlig præcise.
Men vi må gå ud fra, at man respekterer den humanitære folkeret, og det vil også være den indstilling, vi vil have i EU.
Morten Østergaard (RV), 2002-01-22:
Så vil jeg spørge udenrigsministeren, om svaret skal opfattes således, at også når det gælder regeringens planer om at overholde internationale konventioner, som de omtales i regeringens udspil af 17. januar om en ny udlændingepolitik, skal det tilsvarende opfattes som »i det store og hele« og
»for de flestes vedkommende«.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Ministeren siger, at han kun kan have fuld tillid til, at USA overholder reglerne.
Jeg synes faktisk, at de oplysninger, der foreligger tilgængelige i pressen, tyder på, at USA rent faktisk overtræder reglerne, og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om han, ligesom jeg har forstået den svenske regering har gjort, vil rette henvendelse til USA for at få en redegørelse om det. Jeg spørger ikke mindst på baggrund af, at Danmark jo som krigsdeltager har et særligt ansvar, faktisk et direkte medansvar.
Føler ministeren ikke, at det er meget pinagtigt, hvis Danmarks allierede, som Danmark fører direkte krig sammen med, overtræder de grundlæggende konventioner?
Vil ministeren gå til USA og anmode USA om en redegørelse, eller har ministeren bare blind tillid til, at alt, hvad USA gør til hver en tid, bare er i orden?
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Men vi står også sammen i kampen mod terrorismen, og så vil jeg ikke dømme Amerika på en enkelt bemærkning, som Rumsfeld har ladet falde, og som jeg også studsede over, men som jo kan underkastes mange fortolkninger.
Amerika har forpligtet sig til at respektere den humanitære folkeret.
Jeg går også ud fra, at de vil gøre det, og vi vil holde øje med det.
Må jeg så sige i den forbindelse, når nu hr. Keld Albrechtsen taler om at rette henvendelse til USA: Det gør vi også i anden anledning, for jeg kan oplyse, at den danske regering er bekendt med, at der er taget en dansk statsborger til fange i Afghanistan.
Vi er bekendt med den pågældendes identitet, men finder ikke at kunne give yderligere oplysninger på nuværende tidspunkt.
Regeringen undersøger nemlig hos de amerikanske myndigheder, hvad der kan oplyses om den pågældendes situation og forhold, og justitsministeren vil tage initiativ til, at Folketingets Kontroludvalg kan blive orienteret om sagen. Så vil jeg gentage, at regeringen støtter USA i kampen
Regeringen har altså tillid til, at den pågældende danske statsborger bliver behandlet i overensstemmelse med de internationale forpligtelser.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-01-22:
Jamen så meget desto mere grund er der jo til at tage det her alvorligt.
Jeg synes, det var skuffende svar, vi fik fra ministeren.
Da jeg så ham i fjernsynet i morges, syntes jeg, der var en meget klar konstatering af, at Genèvekonventionen gælder for disse fanger, og at USA også er forpligtet til at overholde konventionen over for dem.
Men det mener den amerikanske regering ikke er tilfældet, og derfor går spørgsmålet på, om den danske regering vil fastholde over for USA, at Genèvekonventionen gælder for disse Al-Qaidafanger, og om man i forlængelse af det vil gøre opmærksom på det helt klare forhold.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Vi er jo i et område, hvor vi både kan komme til at tale om den tredje Genèvekonvention, hvis regler drejer sig om beskyttelse af krigsfanger, og om den fjerde konvention, hvorefter civile nyder omfattende beskyttelse efter tillægsprotokollen.
Vi er også i den situation, at også det begreb, der hedder ulovlige kombattanter, kan komme ind i billedet, og jeg kan ikke afgøre, om vi står med krigsfanger, civile eller ulovlige kombattanter.
Det er jo i virkeligheden en domstol, der skal afgøre det.
Jeg er glad for, at hr. Holger K. Nielsen var tilfreds med det, jeg sagde i morges, og det gælder stadig væk.
Vi går ud fra, at man respekterer de humanitære folkeretsbegreber i denne forbindelse, sådan som jeg har rekapituleret dem, og det er også regeringens opfattelse, at det skal USA naturligvis gøre.
Som jeg sagde i morges, vil vi holde øje
med det, også i anledning af den kedelige sag med en dansker, der nu er inde i situationen.
Morten Østergaard (RV), 2002-01-22:
Jeg vil godt slå fast, at vi er enige i, og at der ingen tvivl er om, at USA, jf. aktivering af Atlantpagtens artikel 5, har ret til at tage de soldater til fange og gennem rettergang stille dem til regnskab for deres handlinger.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Jeg kan faktisk ikke tage stilling til det, for som jeg sagde før, er det jo i sidste instans en domstolsafgørelse, og derfor er det også vigtigt, som jeg måske ikke fik sagt tydeligt nok til hr. Holger K. Nielsen, at vi forventer en almindelig rettergang.
Vi forventer, at retsstatens principper bliver respekteret.
Hvad angår den danske statsborger, er jeg nødt til at sige, at på et eller andet tidspunkt vil justitsministeren tage initiativ til, at Folketingets Kontroludvalg kan blive orienteret om sagen.
Men længere kan jeg ikke gå på indeværende tidspunkt.
Morten Østergaard (RV), 2002-01-22:
Ganske kort: Lederen af Det Danske Center for Menneskerettigheder, Morten Kjærum, har udtalt på samme måde, at det er en dom, der skal afgøre det.
Men hans udgangspunkt er, at man er krigsfange, indtil en dom har afgjort noget andet.
Er det et synspunkt, som regeringen deler?
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Det højere juridiske skoleridt må man altså ikke forvente, at jeg kan stå her og levere på stående fod.
Jeg har netop gjort opmærksom på, at vi har både den tredje Genèvekonvention om krigsfanger og den fjerde tillægsprotokol om civile
, og vi har også begrebet ulovlige kombattanter.
Hr. Morten Østergaard kan ikke forlange, at vi her i Folketingssalen kan stå og afgøre i hvert enkelt tilfælde, hvad der er hvad.
Det er præcis en domstolsafgørelse.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-22:
Jeg vil først lige beklage min tidligere fejl i formuleringen
over for Dansk Folkeparti
Jeg vil gerne spørge i forlængelse af statsministerens svar om vigtigheden af at være til stede om onsdagen.
Som statsministeren udtrykte det, er regeringens kalender vel til at forudsige i længere tid frem, og er det så ikke uhensigtsmæssigt, at onsdagen efter, at en stor udlændingepakke bliver lanceret, er integrationsministeren ikke til stede i spørgetiden?
Finder statsministeren det ikke uhensigtsmæssigt?
Klaus Hækkerup (S), 2002-01-22:
Jeg vil bare spørge udenrigsministeren, om den domstol, der skal træffe afgørelse om, hvorledes den danske statsborger skal behandles, er en amerikansk domstol eller en dansk domstol eller eventuelt en amerikansk militærdomstol, og hvad den danske regering forestiller sig, den vil gøre for at sikre, at det bliver efter civilretlige regler, den pågældende bliver dømt.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-01-22:
Det er sådan set om det samme emne, så vi kan jo fortsætte lidt endnu.
Det, debatten har handlet om, er jo Genèvekonventionen i forhold til krigsfanger, og man kunne kun forstå ministerens udtalelse sådan, at det er relevant.
Det er jo det, som Solana har udtalt sig om, det er jo det, som Røde Kors har udtalt sig om, det er jo det, alle diskuterer, og derfor forstår jeg ikke, at man forsøger at snakke udenom.
Jeg vil godt høre, om ministeren er enig i, at på baggrund af det, man faktisk ved allerede nu - det drejer sig om den amerikanske forsvarsministers udtalelser, hvor han siger, at man i et vist omfang lever op til Genèvekonventionen - er det jo en ren tilståelsessag.
Det drejer sig også om noget andet: Der er udsendt billeder fra fangelejren, og ifølge Internationalt Røde Kors er det i hel, hel klar modstrid med Genèvekonventionen, at man tager billeder af krigsfanger og sender dem ud til hele verden.
Allerede på de punkter ligger der jo en klar overtrædelse af Genèvekonventionen i forhold til krigsfanger.
Jeg vil godt høre, om regeringen ikke kunne tænke sig i stil med den svenske regering at tage dette spørgsmål op over for USA og klart tilkendegive, at USA for det første skal overholde Genèvekonventionen og for det andet behandle de fanger anderledes.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Jeg har jo allerede svaret på det i en tidligere runde.
Jeg bryder mig heller ikke om, at man siger, at man stort set overholder konventionerne, og her svarede jeg måske hr. Morten Østergaard for kort tidligere.
Man skal selvfølgelig overholde konventionerne.
Der er jo ikke nogen grund til at skrive under på konventionerne, hvis ikke man overholder dem.
Det agter vi også at gøre.
Det finder jeg er en selvfølge.
Derfor svarede jeg hr. Morten
Østergaard så kort.
Men selvfølgelig overholder man konventionerne.
Det hedder ikke »stort set«, eller »så godt man nu kan komme af sted med det«, eller »så godt man nu synes«.
Man overholder dem selvfølgelig.
Det har også været den danske regerings synspunkt i forbindelse med det spørgsmål, hr. Holger K. Nielsen har stillet.
Der er det bredere begreb humanitær folkeret, og det er den, vi går ud fra og har tillid til at amerikanerne respekterer.
Og der vil jeg så godt bede til, at det videre forløb finder sted i Kontroludvalget.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-01-22:
Jeg går ud fra, at regeringen er enig i, at alene i det, at der er taget billeder af de pågældende krigsfanger, at offentligheden nu kan følge med i, hvem det er, ligger der en overtrædelse af Genèvekonventionen.
Det er jo helt uacceptabelt, at USA gør den slags ting, og derfor kan det jo ikke være rigtigt, at den danske regering som sædvanlig agerer skødehund for USA og bare accepterer alt, hvad USA gør, ligegyldigt hvad USA gør.
I en række andre europæiske lande har der faktisk været en diskussion af de her ting.
Der har været en i Storbritannien, den britiske regering har godt nok også sådan trukket sig lidt ind i sig selv, men alligevel har der været en debat om det.
Solana var ude med klare synspunkter i går.
Anna Lindh har været ude med klare synspunkter på det her.
Burde så ikke også den danske regering vise
sådan lidt mandsmod og sige til den amerikanske regering, at det her finder vi helt uacceptabelt, for stadig flere mennesker bliver altså oprørte over den måde, USA behandler krigsfanger på? Vi har støttet USA omkring terrorbekæmpelsen, men så kan det da ikke nytte, at USA efterfølgende blæser på internationale konventioner og behandler mennesker på den måde, som man gør her.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Jeg er glad for, at hr. Holger K. Nielsen fastslår, at vi støtter USA i opgøret med terrorismen.
Det er så grundlaget.
Derefter kommer så, når man har fanget terroristerne, eller de, som formodes at være terrorister, at de selvfølgelig skal have en rettergang, og de skal også behandles efter de humanitære folkeretsregler.
Og det, som måtte være deres religions særpræg, altså at der er visse ting, man ikke gør eller kan udsættes for ifølge en religion, skal også respekteres, og de har krav på den retfærdige rettergang.
Det er den danske regerings klare opfattelse. Vi er her enige med Solana, men EU har ikke på indeværende tidspunkt foretaget en demarche i den forbindelse, for vi ønsker, ligesom jeg har sagt her, at få flere kendsgerninger på bordet og ikke nogle ganske få klip i fjernsynet.
Og som jeg har sagt tidligere i dag, vil vi holde øje med det, og vi får altså også anledning til det i anledning
af den anden sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Jeg vil godt stille ministeren et spørgsmål i forlængelse af det spørgsmål, som hr. Hækkerup stillede tidligere, om det forhold, som jeg har forstået at den svenske regering vil drøfte med USA, om at få udleveret den svensker, som er fanget.
Vil der da også fra dansk side blive stillet krav til USA om at få udleveret den danske statsborger, således at det bliver en dansk domstol, der skal tage stilling til de her spørgsmål?
Det synes jeg kunne være væsentligt, for vi risikerer jo, hvis en dansk statsborger stilles for en amerikansk domstol, at der kommer en dom, som strider mod danske retsprincipper.
Så derfor vil jeg opfordre til og spørge ministeren, om man på linje med Sverige, eventuelt i en fælles henvendelse, vil sikre, at svenske og danske statsborgere kan udleveres til deres hjemland.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Grundlæggende vil Udenrigsministeriet yde den danske statsborger den bistand, vi kan, og det vil sige, at der vil de spørgsmål også blive vendt.
Dernæst er der i denne situation kun det at sige, som jeg nu har sagt to gange, at justitsministeren vil tage initiativ til, at Folketingets Kontroludvalg bliver orienteret om sagen, hvor den så kan drøftes.
På indeværende tidspunkt kan jeg ikke sige mere, det ville være forkert.
Klaus Hækkerup (S), 2002-01-22:
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren om, hvorfor denne sag skal henvises til Kontroludvalget.
Kontroludvalget er jo et udvalg, der er nedsat for at kontrollere efterretningstjenesternes virksomhed. Her taler vi om en borger, der er grebet, om jeg så må sige, med fingrene i klejnekassen i Afghanistan, formoder jeg - en klejnekasse, jeg bestemt ikke sympatiserer med eller bryder mig om, men der er alligevel tale om en borger, der skal sikres en fair og retfærdig rettergang. Derfor vil jeg godt spørge, idet der jo ikke foreligger noget umiddelbart, der siger, at det her skulle være noget, der skulle behandles hemmeligt i Kontroludvalget: Hvorfor skal det henvises til Kontroludvalget?
Hvorfor kan det her ikke behandles som enhver anden sag med en dansk statsborger, der er grebet i udlandet i at overtræde retsreglerne i det pågældende land?
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Ét er jo altså, at først skal man blive oplyst, om der er en sådan situation.
Så skal man finde ud af, hvad den situation består i.
Derefter skal man finde ud af, hvordan den situation skal klares.
Jeg giver her Folketinget en helt ny oplysning.
Derfor kan Folketinget ikke forvente, at jeg allerede nu ved alt om denne persons forhold og vilkår, og hvad han anklages for.
Jeg siger her i Folketinget, at vi nu undersøger hos de amerikanske myndigheder, hvad der kan oplyses om den pågældendes situation og forhold.
Men i den forbindelse er det jo også relevant og ganske klogt, når vi har det Kontroludvalg - der er jo mange elementer i en sådan sag, når et menneske tages med fingrene i klejnekassen; vi er jo enige om kampen mod terrorismen, ikke? - at justitsministeren taler med Kontroludvalget.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-01-22:
Jo, men jeg er fuldstændig enig med hr. Klaus Hækkerup i, at denne sag ikke kan henlægges til Kontroludvalget.
Det er en sag af offentlig interesse for hele Folketinget.
Jeg vil godt spørge allerede nu, om regeringen har overvejet at sende en delegation derover, sende nogle mennesker derover for at se, hvordan forholdene er for vedkommende, for der er jo tale om ganske alvorlige anklager, der er kommet udefra i forhold til behandlingen af krigsfangerne på Cuba.
Jeg er sådan set tilfreds nok med, at ministeren før indrømmede, at det er imod konventionerne, at man udsender billeder af de her krigsfanger, og at der er ting, som USA skal overholde.
Jeg går også ud fra, at vi ikke er uenige om, at USA ikke har overholdt de regler.
Der er udsendt billeder.
Men det er da med den amerikanske regerings accept, at der er taget billeder af de krigsfanger, der er på Cuba. Allerede på det punkt har den amerikanske regering jo overskredet Genèvekonventionen. Derfor er der i allerhøjeste grad brug for, ikke alene i forhold til den danske statsborger, men jo også mere generelt, at den danske regering tager det her meget alvorligt.
Man sender en delegation derover, man finder ud af, hvad der sker her, også med henblik på at kunne sige til den amerikanske regering, at det her vil vi ikke finde os i.
Det er uacceptabelt.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
Derfor sagde jeg jo også, at vi vil yde den pågældende den bistand, vi kan.
Derefter må vi jo tage stilling til, hvori den bistand består.
Det kan vi jo først vide præcist, som hr. Holger K. Nielsen nævner, efter selv at have undersøgt forholdene konkret og have talt med amerikanerne om den pågældendes situation og forhold og talt med vedkommende.
Det vil vi selvfølgelig gøre.
Først derefter kan jeg jo faktisk vide, hvad der herefter skal gøres. Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Stavad (S), 2002-01-22:
Jeg vil gerne benytte den lejlighed, som statsministeren tidligere sagde han havde givet Folketinget i forhold til regeringens udlændingeudspil, til at spørge integrationsministeren om en formulering i det, der er fremlagt, nemlig dér, hvor regeringen skriver, at regeringen vil afskaffe de facto-flygtningebegrebet; kun de personer, der efter internationale konventioner har krav på beskyttelse, skal have lov til at opholde sig her i landet.
Jeg føler mig overbevist om, at man, inden man tager et skridt af den karakter, selvfølgelig har undersøgt tingene grundigt.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Hvis vi prøver at kigge på 2001 og 2002, hvor mange af de personer, som har opnået flygtningestatus efter de facto-begrebet, ville fortsat efter konventionerne, hvis vi forudsætter, at de her regler var gældende i 2000 og 2001, kunne opnå beskyttelse?
Eller sagt på en anden måde: Hvor mange ville ikke opnå ret til at tage bopæl i Danmark, hvis reglerne havde været gældende?
Bertel Haarder (V), 2002-01-22:
Tak for spørgsmålet.
Det er meget svært at svare præcist på, bl.a. fordi man kan være dækket af flere konventioner på én gang, og der har ikke hidtil været foretaget en opdeling af flygtninge efter, hvilke konventioner de er beskyttet af.
Det er derfor, jeg hele vejen igennem har sagt: Vi kan ikke sige præcis, hvad ændringen betyder.
Men vi kan for det første sige, at vi overholder konventionerne til punkt og prikke, og vi kan for det andet sige, at det betyder en reduktion. Men jeg vil gerne i anledning af det, der også har været nævnt tidligere, komme med en invitation: Eftersom der jo nødvendigvis må gå nogle uger, før Folketinget får disse lovforslag til behandling, vil jeg gerne invitere ordførerne over i ministeriet til en mundtlig gennemgang allerede i næste uge. Så kan vi få klaret både den ene og den anden uklarhed, og ved den lejlighed vil jeg meget gerne uddybe, hvad det er, der gør, at jeg hele tiden har sagt: Vi kan ikke sige noget præcist, men der er en effekt.
Det skyldes jo bl.a., at der er kriterier, som hidtil har givet asyl i et vist omfang, hvor vi vil lægge kursen mere på europæisk niveau og følge andre landes praksis.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-22:
For det første skal vi nu undersøge hos de amerikanske myndigheder, hvad der kan oplyses om den pågældendes situation og forhold, og derefter vil justitsministeren tage initiativ til, at Folketingets Kontroludvalg kan blive orienteret om sagen, herunder også de spørgsmål hr. Klaus Hækkerup rejser her.
Dem kan jeg ikke stå og give
færdige svar på her, men der kommer et møde i Kontroludvalget, hvor de vil blive drøftet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-01-22:
Jeg vil gerne takke statsministeren for, at vi på dette område ikke risikerer at havne i rene standardsvar fra ministeren, men at vi kan spørge direkte til indholdet og også kan forvente at få svar.
Tak for det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-22:
I det omfang, der allerede foreligger færdige modeller på de enkelte områder, kan og skal ministrene selvfølgelig svare, hvis der bliver stillet spørgsmål i udvalgene.
Det, der bør være respekt for, er, at der nu er lagt et oplæg frem, der - som fru Ritt Bjerregaard rigtigt påpeger - på en række punkter lægger op til spørgsmål og drøftelser, men hvor regeringen endnu ikke har færdige modeller, netop fordi vi gerne vil drage bl.a. kommunale repræsentanter ind.
Da er det jo ikke muligt for ministrene på nuværende tidspunkt at give klare eller færdige svar, hvis der spørges
i folketingsudvalgene.
Men på de områder, hvor der allerede er en afklaring, er der selvfølgelig ikke noget til hinder for, at ministeren kan give svar på spørgsmål, der stilles i udvalgene.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-01-22:
Må jeg forstå statsministerens svar på denne måde
: Når integrationsministeren er til stede her i dag, så der er mulighed for en mundtlig diskussion under de former, der nu gælder for tirsdagen, betyder det så også, at regeringen vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet i de forskellige udvalg vedrørende integrationsforslagene, sådan som de foreligger, og at vi ikke skal nøjes med henvisning til, at man forbereder lovgivning?
Villy Søvndal (SF), 2002-01-22:
Man kan også godt overveje, om vi skal tage den lange diskussion om det her forslag, der jo indeholder den meget store frihed, at det ikke bliver anvendt, så på den måde har vi en meget stor frihed til at diskutere frit, men jeg synes, man gør en fejl, hvis man ophæver grænsen mellem frivillighed og tvang. Jeg synes også, at hvis man kigger på de tilgrænsende områder, så har vi f.eks. psykiatrien, hvor der kan argumenteres på præcis samme måde, at for at gøre mennesker en tjeneste er det bedre, at vi i nogle situationer tvinger dem - der kan så også være situationer, hvor det er nødvendigt - men her har vi faktisk bevæget os i den stik modsatte retning.
Vi har systematisk forsøgt at gå væk fra tvang i psykiatrien.
Det gode ved at bevæge sig væk fra tvang er, at man så tvinger dem, der arbejder med sagerne, til at finde en pædagogik, en metodik, som ikke er en tvangsmetodik, men som er en frivillighedens og en opfordringens metodik.
Og til dem, der er optaget af de høje dødstal, vil jeg bare sige, at det har at gøre med helt andre ting end tvang.
Det har at gøre med, at Folketinget indtil nu ikke har været villig til at give en del af de stofmisbrugere det tilbud, der kunne hjælpe dem, der har det allerværst.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-22:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om statsministeren er enig med mig i, at den diskussion, der internationalt har været om Det Danske Center for Menneskerettigheder, har skabt et problem for Danmarks internationale anseelse, et problem, der blev forstærket med udenrigsministerens optræden i BBC.
Jeg vil godt spørge statsministeren, hvad regeringen vil gøre for at genoprette Danmarks internationale anseelse.
Det er jo meget pinagtigt at være vidne til, at Danmark, som gennem årtier har været et land, som er blevet opfattet som frontkæmper på menneskerettighedsområdet, nu står stemplet i den internationale offentlighed som et land, der nedprioriterer menneskerettighederne.
Jeg håber, at statsministeren er enig med mig i, at det er et dybt alvorligt problem, vi står overfor, som statsministerens ministre har været med til at skabe.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Hvad vil der blive gjort, og hvilke klare signaler vil der blive sendt
både her i Danmark og til udlandet om menneskerettighederne i den kommende tid