Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Jeg vil gerne takke ministeren og ordførerne for en god debat og også for den forholdsvis positive modtagelse, vores forslag har fået, i hvert fald i den forstand, at alle er enige om, at det er vigtigt at få diskuteret, hvordan vi kan få sat skub i solvarmen igen.
Udgangspunktet for vores forslag er jo, at det er gået støt og roligt ned ad bakke for solvarmen i de seneste år, og fortsætter den udvikling, ja, så får vi problemer med at opfylde vores energipolitiske målsætning og også de eksplicitte målsætninger, for så vidt angår solvarmen.
Vi har allerede i dag mere end svært ved at leve op til vores energimålsætninger, bl.a. målsætningen for CO2-reduktionen, og selv om solvarme bestemt ikke er det vigtigste bidrag til at få reduceret vores CO2-udslip, så er det dog et bidrag.
Når vi så kan gøre det bedre på det her område, mener jeg også, at vi er forpligtede til det.
Der har været mange ordførere, som har været inde på diskussionen om, hvor meget det skal koste, hvordan vi skal bruge de offentlige tilskudskroner, hvad det koster at fortrænge 1 t CO2 på den her måde i forhold til andre måder.
Det er klart, at solvarme i den sammenhæng ikke ligger
specielt godt på hitlisten.
Det er forholdsvis dyrt at fortrænge CO2 ved hjælp af solvarme i forhold til andre energikilder, men jeg synes nok, det er vigtigt at påpege, at der her også er tale om en vedvarende energikilde, og det er svært i og for sig at beregne, hvad omkostningen er ved, at vi fortsætter med at bruge af de ikkefornybare ressourcer, i sammenligning med, hvis vi forbruger de fornybare ressourcer, som solvarmen jo hører til.
Jeg synes også, at man ikke skal undervurdere, at vi her har en branche, som har opnået meget stort knowhow, også i international sammenhæng, og som vi ikke bare skal holde liv i, fordi det nu kan være sjovt nok, men fordi det produkt, den leverer, faktisk også er vigtigt for, at vi kan leve op til de målsætninger, vi har.
Det helt store tema i debatten har været tvang kontra frivillighed, og det er klart, at det er noget, der kræver debat.
Det må man altid forholde sig meget nøjeregnende til.
Jeg synes, det dog er værd at fremholde også her - jeg tror også, miljø- og energiministeren var inde på det indledningsvis - at vi jo altså på mange måder stiller krav, ikke mindst i bygningsreglementet, til boligers indretning.
Vi har allerede i dag en række krav, også for så vidt angår energiforbrug og energiforsyning i boliger, vi har f.eks. krav om maksimalt varmetab for bygninger og mindstekrav til varmeisolering som sådan, og det er i virkeligheden i den kategori, vi ser det krav, som vi nu ønsker at stille til installation af solvarme i nybyggeri uden for de kollektive forsyningsområder.
Vi har i den sammenhæng også været meget fokuserede netop på omkostningseffektiviteten både for samfundet og sådan set også for den enkelte forbruger.
Det mener jeg faktisk også er et mål, for forbrugerne skal selvfølgelig ikke betale mere end nødvendigt.
Jeg vil på grundlag af debatten her sige, at jeg håber på, at vi under det videre udvalgsarbejde kan nå videre og også kan skride til handling.
Jeg har oplevet signaler i debatten fra forskellige ordførere, som er gået i retning af, at det er værd at fokusere på, hvordan vi kan indpasse solvarmen i det offentlige byggeri, både i nybyggeri og da måske især i renoveringer.
Dér bør vi også kunne nå til et resultat inden sommerferien.
Der har også været nævnt erhvervslivet, og der har været nævnt fritidshuse i visse områder, hvor det kunne være værd at se på udnyttelse af solvarme.
Det er vi selvsagt interesserede i fra Kristeligt Folkepartis side og i øvrigt også interesserede i, hvis det måtte være så, at indarbejde det i vores eget forslag, så vi kan nå det optimale.
Det gør vi meget gerne.
Hovedformålet for os er, at vi får sat skub i solvarmen igen.
Det er ved at være sidste udkald, og derfor skal der handling
Det vil vi i de efterfølgende forhandlinger holde regeringen fast på.