Niels Sindal (S), 2006-02-21:
Lov om ændring af sikkerhed til søs og sømandsloven har også en første del, som går ud på at ændre en formulering, så man ikke bare skal forhindre at forurene havet, men generelt skal forhindre forurening.
Det vil jeg gerne nævne til indledning, idet de emissioner, der er fra skorstene fra de store skibe, ofte forurener lige så meget som det forankrede skib.
Anden del af lovforslaget er så som nævnt fastsættelse af regler for promillegrænser for at forhindre spiritussejlads til søs.
Som udgangspunkt synes Socialdemokraterne, at det er på sin plads at drøfte og fastsætte regler, der øger sikkerheden på havet.
Det foreliggende forslag har bl.a. baggrund i ulykken med »Karen Danielsen« og Storebæltsbroen.
Jeg skal i den sammenhæng gøre opmærksom på, at skibet ikke var dansk, ikke havde dansk besætning, og at det, vi måske vedtager med denne lov, ikke vil ændre på fremmede landes lovgivning.
Fremmede skibe i danske farvande vil fortsat være underkastet IMO’s anbefalinger og hjemstedslovgivningen.
Der er i Europa en del forskelle på de enkelte landes gældende regler, og den internationale rekommandation er så fra IMO.
Gældende lov indeholder ingen faste promillegrænser, men det er selvfølgelig ikke tilladt at sejle, hvis man er beruset.
Lovforslaget lægger som nævnt op til at fastlægge grænser, og det er nok en god idé.
Men vi er optaget af, at love skal kunne håndhæves.
I fremmede havne har vi havnekontrol, men på søen skal de også kunne håndhæves.
Skal det være myndighederne i udlandet, eller skal det være skipperen om bord?
Det er meget vigtigt, at vi ikke vedtager love, som ingen effekt har.
Det er også vigtigt, at vi lovgiver for befolkningen og ikke for virksomheder.
I en lovoversigt fra ministeriet hedder det, at man også tilnærmer sig den politik, der føres i rederierne.
Men hvor rederier på nuværende tidspunkt selv håndterer sagen, er vi måske på vej til at kriminalisere en situation: Mange søfolk er påmønstret i op til 4-5 måneder; der er måske også et hensyn til privatlivet, når man har fri, og mange rederier har en personalepolitik på området, der skal respekteres.
Så sammenligningen med togdrift og luftfart er måske ikke rimelig, når vi taler om hele besætningen, hvor kokken om bord underlægges den samme regel som skipperen.
Hvis vi ser på situationen i Europa, bør Danmark finde et niveau, der er fornuftigt, håndterbart og internationalt gangbart.
Høringssvarene er jo forudsigeligt delt, men det er min subjektive opfattelse, at rederier og organisationer egentlig ikke synes, at der er brug for lovgivning, at man selv kan håndtere det, som man gør i dag.
Jeg har fået en del henvendelser om lovforslaget, og min kollega, hr. Bjarne Laustsen, har bl.a. påpeget redningsfolkenes situation.
Jeg skal på Socialdemokraternes vegne foreslå, at vi går i gang med udvalgsbehandlingen, får uddybende svar af ministeren og får en diskussion i udvalget.
Jeg er sikker på, at vi kan finde noget, der er håndterbart, og Socialdemokratiet er parat til at forhandle alle mulige løsninger også i forhold til lystbåde og andet, der kunne være med til at sikre sikkerheden til søs.
Så jeg foreslår, at vi går direkte i gang med at forhandle i udvalget, idet lovforslaget indeholder en række uhensigtsmæssigheder.