Per Stig Møller (KF), 2004-05-26:
For præcis 1 år siden havde vi en debat her i Tinget om den amerikanske anmodning om opgradering af Thuleradaren.
Den mundede ud i en vedtagelse, hvori Folketinget med bred opbakning opfordrede regeringen til sammen med Grønlands landsstyre at indlede en forhandlingsproces mellem Danmark/Grønland og USA om det dansk-grønlandske udspil med henblik på at nå til enighed, inden opgraderingen af Thuleradaren kan finde sted.
Det var vedtagelse nr. V 117.
Regeringen kan her 1 år senere med tilfredshed konstatere, at der nu er opnået enighed mellem på den ene side Danmark/Grønland og på den anden side USA
om et aftalekompleks vedrørende de tre grundlæggende elementer i det dansk-grønlandske forhandlingsudspil: en modernisering af forsvarsaftalen af 1951, etablering af et økonomisk-teknisk samarbejde og samarbejde om miljø i Grønland.
Det betyder også et ja til den amerikanske anmodning om opgradering af Thuleradaren, som udenrigsminister Powell på vegne af den amerikanske regering fremsendte i december 2002.
Det var præmissen, hvorpå forhandlingerne blev indledt og måtte afsluttes.
Vi havde sidste forår en god debat om de sikkerhedspolitiske konsekvenser af missilforsvaret og Thuleradarens mulige rolle.
Det er stadig regeringens holdning, at et missilforsvar vil bidrage til at øge sikkerheden for Danmark og vore NATO-allierede. For det første kan det være hensigtsmæssigt at supplere, ikke erstatte, politiske initiativer til ikkespredning af missiler og masseødelæggelsesvåben med et missilforsvar.
For det andet kan man ved at råde over et effektivt missilforsvar begrænse interessen for at nyerhverve eller udvikle missilteknologi, og for det tredje finder regeringen ikke, at der er belæg for påstanden om, at et missilforsvar vil føre til øget oprustning og et nyt våbenkapløb.
Efter USA's udtræden af APM-traktaten i 2002 har USA og Rusland med Moskvatraktaten forpligtet sig til drastiske reduktioner i antallet af deployerede atomsprænghoveder.
Den nye strategiske ramme åbner samtidig for et udvidet samarbejde om et missilforsvar.
Det er også værd at huske på, at NATO på topmødet i Prag i november 2002 traf beslutning om at undersøge mulighederne for at etablere et missilforsvar, der kan dække NATO's og andre allieredes territorium.
Dette arbejde fortsætter.
En opgradering af Thuleradaren er et væsentligt led i opbygningen af det begrænsede missilforsvar, som USA har truffet beslutning om.
Kl. 9.05
Det har hele tiden været regeringens klare holdning, at eventuel beslutning om at sige ja til den amerikanske anmodning om en opgradering af Thuleradaren må tages i enighed med Grønland.
Det førte som sagt til udviklingen af et fælles dansk-grønlandsk forhandlingsudspil, og efterfølgende lykkedes det i fællesskab på mindre end 1 år at afslutte vanskelige forhandlinger med USA.
Det er ikke mindst lykkedes, fordi Danmark og Grønland har stået sammen og talt med en fælles røst med udgangspunkt
i det fælles forhandlingsmandat
I Itilleq i maj sidste år kunne regeringen og landsstyret tillige præsentere en fælles principerklæring om Grønlands inddragelse i udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Det handler om medinddragelse, medindflydelse og ligeværdighed i spørgsmål af særlig betydning for Grønland, og de dansk-grønlandsk-amerikanske forhandlinger med USA er et glimrende eksempel på, at regeringen er fast besluttet på at sætte handling bag det princip, som vi sammen skrev i Itilleq.
Hvad er vi så nået til enighed med USA om?
Tingets medlemmer har modtaget de tre tekster vedrørende grundelementerne: for det første modernisering af forsvarsaftalen, for det andet etablering af et økonomisk-teknisk samarbejde og for det tredje samarbejde om miljø i Grønland.
Lad mig kort skitsere nogle af de afgørende punkter i de tre tekster.
For Danmark/Grønland
har det været vigtigt at kodificere gældende praksis i forbindelse med den amerikanske militære tilstedeværelse, som den har udviklet sig med tiden.
Jeg vil her særlig fremhæve spørgsmålet om anvendelsen af NATO's Status of Forces Agreement, den såkaldte SOFA, og dens bestemmelse i Grønland.
Især har spørgsmålet om strafferetlig jurisdiktion haft bevågenhed.
USA ønskede at fastslå de begrænsninger på Danmarks og Grønlands myndigheders adgang til at retsforfølge udsendt personel, som følger af forsvarsaftalen.
Det kunne vi imidlertid ikke acceptere, og resultatet blev, at amerikanerne imødekom os, således at der i aftalen slet og ret står, at SOFA'ens bestemmelser om strafferetlig jurisdiktion gælder, uden at der er knyttet nogen forbehold dertil.
Efter vores opfattelse er det et helt naturligt og nødvendigt resultat.
for, hvorledes et vedvarende og substantielt Grønland-USA-samarbejde til gavn for Grønland forventes udfoldet.
Centralt står her en fælles komité, Joint Committee, som skal identificere og beslutte fælles projekter under forbehold for bevillingsmæssig godkendelse.
For Danmark/Grønland har det været afgørende at forpligte USA på, at arbejdet i komiteen skal have opbakning fra de respektive systemer, så det, der aftales i komiteen, står til troende og vil blive implementeret - med andre ord: Det er ikke nok med en snakkeklub.
Også dette er USA enig i, og USA afgiver derfor i forbindelse med underskriftsceremonien forsikringer om, at fælleskomiteen får beføjelser til at sikre, at der kan produceres konkrete resultater - ikke kun her og nu, men så sandelig også i fremtiden.
Gennem et offentligt factsheet forventer vi endvidere at fastholde hinanden på en række konkrete samarbejdsmuligheder
på både kort og lang sigt.
Dette factsheet vil også fremhæve konkrete fordele for Grønland i form af kontrakter, når Thuleradaren skal opgraderes.
Alene i 2005 forventes der at blive brugt over 20 mio. dollars på bygningsarbejde og løbende vedligeholdelse på Thulebasen, og mere vil følge de næste år.
af 50 mio. dollars årligt de næste 10 år
Men giver Thulebasen ikke i forvejen et godt og stort økonomisk afkast for Grønland?
Jo, det gør basen.
Valget står imidlertid ikke mellem på den ene side at videreføre status quo og på den anden side status quo plus noget mere.
Desuden kan der peges på rammeaftaler for videnskabeligt samarbejde, som med tiden kan få meget stor betydning for Grønland, også når det gælder naturressourcer som olie, gas og mineraler.
Kl. 9.10 Fra amerikansk side har man endvidere givet tilsagn om, at USA vil indgå en rammeaftale med Danmark/Grønland om samarbejdsmuligheder vedrørende missilteknologi.
En sådan rammeaftale sigter bl.a. på at skabe indsigt i og mulig involvering af både staten og industrien i det amerikanske missilforsvarsprojekt.
Miljøerklæringen er en fremadrettet og forebyggende aftale.
Det fastslås bl.a., at de højeste miljøstandarder altid vil gælde på Thule Airbase, uanset om de er amerikanske, danske eller grønlandske.
Når strenge standarder etableres, reducerer vi risikoen for at komme til at stå over for et stort miljøproblem, når/hvis USA engang indskrænker eller forlader Thulebasen.
Desuden etableres en konsultationmekanisme med henblik på at drøfte standarder, prioriteter og generelle miljøspørgsmål på Thule Airbase, herunder afgive anbefalinger om konkrete miljøforanstaltninger.
I factsheet forventes det endvidere fastslået, at USA vil iværksætte en række miljøforanstaltninger på Thule Airbase i den nærmeste fremtid.
Det er aktiviteter, USA selv finansierer, men som vi nu får større indsigt i og indflydelse på.
Uden for Thulebasen er USA indstillet på bl.a. at samarbejde om en nærmere indkredsning af eventuelle behov for miljøtiltag nogle af de steder, hvor der i dag er efterladenskaber fra den amerikanske militære tilstedeværelse.
Det vil i nogle begrænsede tilfælde kunne kombineres med amerikansk bistand til helt bogstaveligt at fjerne affald, f.eks. som led i øvelsesvirksomhed.
At oprydning af efterladenskaber generelt ligger Grønland meget på sinde, har vicelandsstyreformanden gjort opmærksom på i flere omgange, også da han meddelte mig landsstyrets tilslutning til at aftale komplekset.
Jeg forstår godt den grønlandske interesse i oprydning
af affald overalt i Grønland, og der pågår allerede et samarbejde mellem Miljøstyrelsen og hjemmestyret om kortlægning af affald i det åbne land.
Men vicelandsstyreformanden og jeg er også enige om, at dette spørgsmål, herunder et muligt dansk-grønlandsk samarbejde, må holdes adskilt fra det foreliggende aftalekompleks, som der skal tages stilling til i dag, og som Josef Motzfeldt på landsstyrets vegne har meddelt accept af.
Det er regeringens holdning, at det hidtidige dansk-grønlandske sammenhold selvfølgelig også gælder i forbindelse med den endelige stillingtagen.
Uden enighed om et ja er der ingen beslutning om et ja.
En beslutning om et ja tages i fællesskab på fælles ansvar, og siger Danmark/Grønland ja til aftalekomplekset, siger vi altså også ja til en opgradering af Thuleradaren, som det også fremgår af landsstyrets meddelelse til mig.
Lad mig gøre det klart, at det, vi siger ja til, er den opgradering, som er beskrevet i udenrigsminister Powells brev fra december 2002, dvs. en opgradering, som alene vil føre til mindre ændringer af radaren.
Jeg vil dog godt slå fast, at regeringen ikke er bekendt med, at USA skulle have planer af den art for Thuleradaren
, og spørgsmålet har derfor heller ikke været rejst overhovedet i forhandlingerne.
Regeringen finder, at det foreliggende aftalekompleks på troværdig vis sikrer et øget grønlandsk-amerikansk samarbejde
til gavn for Grønland
på både det økonomiske og miljømæssige område.
Med aftalekomplekset etableres et nyt og langt bredere og bedre fundament for relationerne.