runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2006-04-18:
Det synes jeg er lidt ærgerligt, for jeg synes, det kunne være meget rart, hvis man kunne få en fornemmelse af, hvornår Venstre egentlig synes at nok er nok – altså hvor mange fejl der kan tillades, og hvor meget kaos der kan tillades, før man siger: Nu kan det ikke længere være rigtigt, nu siger vi stop.
Jeg prøver at stille spørgsmålet en gang til: Hvis der kommer en kritik for 2006, som er lige så skarp som den sidste, vi har set for 2005, vil det så være nok til, at man siger, at nu duer det ikke længere, og nu må transport- og energiministeren gå af?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
Nu vil jeg altså først se en skarp kritik for 2006, før jeg tager stilling til den.
Det er fuldstændig rigtigt, at rigsrevisor har bebudet, at man også i 2006 vil følge Banedanmark og holde nøje tilsyn med Banedanmark, så derfor vil jeg ikke forholde mig til noget, der ikke foreligger en færdig analyse af her og nu.
Det kan godt være, hr. Rune Lund meget gerne vil forholde sig til ting, som ikke er sket endnu, og noget lignende, men det har jeg sådan set ikke tænkt mig at gøre.
Rune Lund (EL), 2006-04-18:
Der har været en kraftig kritik fra statsrevisorerne i 3 år, 2002, 2004 og 2005, og for hver eneste gang er kritikken blevet skarpere og stærkere.
Nu står ordføreren for Venstre og lover bod og bedring, at det også er for dårligt, at det ikke er så godt, men det bliver meget bedre, og vi har sat en masse ting i gang.
Men hvad nu, hvis der også kommer en meget alvorlig og skarp kritik for 2006?
Hvad skal konsekvensen af det så være?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
Nu ved jeg ikke, om hr. Morten Helveg Petersen var til stede i Folketingssalen, da transport- og energiministeren afgav sin besvarelse på forespørgslen, men der blev rent faktisk remset en lang række tiltag op med hensyn til det øgede tilsyn, som lige præcis skal føres med Banedanmark, og som jeg nævnte i min ordførertale, er der ikke nogen grund til, at jeg står her og remser de samme tiltag op en gang til.
Jeg mener faktisk, der er sket en masse, og jeg mener også, at vi tager problemet meget alvorligt.
Men det, der måske kan undre mig, er, at hr. Morten Helveg Petersens partifælle, hr. Martin Lidegaard, som jo sidder med som forligspart i det store 10-årige transportforlig, vi har indgået med Dansk Folkeparti og De Radikale, ikke på de møder, vi har mindst en gang om måneden, og hvor sagerne bliver taget op, har udtrykt kritik af departementets håndtering af sagerne på Banedanmarks område, eksempelvis analyserne af, hvor skinnerne og signalerne skal udskiftes.
Hr. Martin Lidegaard er altså ikke så kritisk på forligsparternes møder, som hr. Morten Helveg Petersen tilsyneladende er,
men det viser måske bare, at når alt kommer til alt, er der alligevel to fløje i Det Radikale Venstre.
Der er dem, som gerne vil samarbejde, og så er der dem, som ikke vil samarbejde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Det synes jeg er lidt ærgerligt.
Jeg havde selvfølgelig håbet, at Venstre kunne støtte forslaget, som det foreligger, men det var måske at nære for store forhåbninger.
Men jeg vil spørge fru Gitte Lillelund Bech: Er det indtryk, man står tilbage med, ikke noget i retning af, at der er begået nogle graverende fejl?
De er påtalt tre gange af statsrevisorerne, og så siger man fra regeringens side: Nu kigger vi fremad og indgår i øvrigt nogle fornuftige forlig og afsætter flere penge, så vi har tillid til systemerne, og så går det jo nok.
Er det ikke det, befolkningen vil stå tilbage med efter i dag?
Det er da første gang, jeg kan erindre, at statsministeren har været i nærheden af at beklage ting i embedsførelsen eller regeringsførelsen, så det er da en meget speciel dag i dag.
Men spørgsmålet er, om man ikke tager lidt for let på sagen fra Venstres side.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
Jeg tror, der tidligere har været afgivet lige så kritiske bemærkninger fra statsrevisorerne.
Jeg kan ikke på stående fod henvise til enkeltberetninger, der har været lige så kritiske, men jeg er helt sikker på, at der i tidens løb er afgivet beretninger med lige så kritiske bemærkninger som dem, vi finder her.
Jeg efterlod det nede på mit bord, men det er mit klare indtryk, at Venstre ikke kan støtte det – jeg takker formanden mange gange for overrækkelsen – Venstre kan ikke støtte dette forslag, for jeg mener sådan set, at statsministeren påtager sig et ansvar hver eneste dag, og statsministeren og transportministeren har også påtaget sig ansvaret i denne sag og har strammet tilsynet op.
Derfor kan Venstre ikke støtte forslaget til vedtagelse fra Socialdemokraterne m.fl.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-04-18:
Jeg må sige, at jeg synes, Venstres ordfører tager lidt let på sagerne i betragtning af, hvor alvorligt det her er.
Jeg skal i min ordførertale prøve at citere bare nogle af formuleringerne i statsrevisorernes beretning, og det er virkelig alvorlige formuleringer.
Det andet spørgsmål er, om Venstre har forholdt sig til det forslag til vedtagelse, som ligger på Folketingets bord nu.
Jeg skal ikke gentage hele ordlyden, jeg går ud fra, at Venstres ordfører har haft mulighed for at se det forslag til vedtagelse, som er omdelt.
Kan Venstre støtte forslaget, som det ligger her, og i givet fald – eller rettere sagt hvis ikke – hvad skulle begrundelsen for det så være?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
På baggrund af beretningerne er der jo blevet handlet, men allerede på baggrund af beretningen fra 2002 siger rigsrevisor også meget klart, at der ikke er handlet stærkt nok.
Det medgiver jeg gerne, og det er i øvrigt også derfor, vi har Rigsrevisionen til lige præcis at have mulighed for at holde regeringen og embedsapparatet i ørerne.
Med hensyn til den høje moralkodeks, hr. Ole Sohn taler om, har jeg også lige præcis noteret mig, at rigsrevisor er blevet skrappere i sin kritik og har påtalt, at Finansudvalget har fået mangelfulde oplysninger.
Der er efterfølgende taget initiativer i Transport- og Energiministeriets departement, som skal rette op på sagen, for sådan noget må selvfølgelig ikke forekomme.
Ole Sohn (SF), 2006-04-18:
Det er en letsindig omgang med virkeligheden, for sandheden er jo, at når Rigsrevisionen er nødt til at gentage og forstærke kritikken, er det et udtryk for, at man ikke har fulgt de retningslinjer, som Rigsrevisionen er kommet med, for hvis det havde været tilfældet, havde man rettet op på skaderne allerede i 2002.
Men det gjorde man ikke.
Man fik en fornyet og forstærket kritik i 2004, og her foretog man sig heller intet – i hvert fald ikke i tilstrækkeligt omfang, for i 2005 måtte Rigsrevisionen gentage og forstærke kritikken så meget, at man faktisk næsten aldrig har set en skrappere kritik fra Rigsrevisionens side.
Eftersom forespørgslen drejer sig om, hvorvidt der er handlet i overensstemmelse med det, man kan forvente af en regering og en regeringsleder, er det vel derfor meget fair, at man spørger Venstres ordfører, om Venstres ordfører mener, at det er i overensstemmelse med god regeringsførelse, at man skal have tre gange skrappere og skrappere kritik, før man tager sig sammen til at foretage sig noget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
Nu kan jeg ikke tale på statsministerens vegne, men jeg kan tale på egne vegne, og som jeg sagde i min ordførertale, synes vi rent faktisk, det er problematisk, at Rigsrevisionen gentagne gange har påpeget, at tilsynet ikke har været godt nok.
Men der er iværksat tiltag, hvor der er strammet op, og rigsrevisor har sagt: Ja, ministeriet har fulgt de anbefalinger, som Rigsrevisionen har givet.
Derfor vil jeg sige, at det ikke er tilfredsstillende, men tingene har altså heller ikke fungeret på en tilfredsstillende måde tidligere.
Jeg ved godt, det ikke er nogen undskyldning, og som jeg sagde i min ordførertale, synes vi da også, det er problematisk, at rigsrevisor tre gange har påpeget det.
Men der er blevet rettet op på tingene, og rigsrevisors anbefalinger er blevet fulgt i alle tre beretninger.
Ole Sohn (SF), 2006-04-18:
Jeg går ud fra, at Venstres ordfører er blevet godt briefet af sine Venstrekolleger i Finansudvalget, eftersom det jo er konflikten mellem Finansudvalget og ministeriet, der er genstand for forespørgslen, så det er ikke nogen undskyldning, at ordføreren siger, at det kender hun ikke noget til.
Forespørgslen drejer sig alene om forholdet mellem Finansudvalget og ministeriet.
Derfor vil jeg gerne spørge, og det tror jeg godt ordføreren kan svare på, selv om hun ikke sidder i Finansudvalget
Er den form for slendrian i overensstemmelse med det kodeksprogram for regeringen, som statsministeren lagde frem?
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-04-18:
Jeg har tiltro til, at man i Transportministeriets departement kan finde ud af, hvorvidt man skal orientere på den ene eller den anden måde.
Jeg er ikke embedsmand, så jeg kan altså ikke vurdere, hvorvidt man skal gøre det med et aktstykke, eller man skal gøre det med en beretning, og som hr. Klaus Hækkerup er klar over, sidder jeg heller ikke i Finansudvalget, så derfor kan jeg simpelt hen ikke svare på det spørgsmål.
I øvrigt synes jeg rent faktisk, at man måske skulle koncentrere sig lidt mere om, at det faktisk går fremad, at det faktisk går i den rigtige retning.
For mig er det sådan set tilfredsstillende at sidde i en forligskreds, som bliver meget, meget tæt orienteret om, hvilken vej det går, specielt med hensyn til, at man nu har fået ASICmanagementsystemet til at fungere fuldstændigt, så man nu har det overblik over skinnenettet, som jeg altid har troet man havde.
Men det havde man faktisk ikke i Banedanmark, og man havde det heller ikke under den tidligere regering.
Derfor vil jeg sige: Fordelen ved, at man er med i en forligskreds – og det er Socialdemokraterne jo ikke, hvilket man også kan høre af nogle af spørgsmålene – er jo, at her får man den tætteste information.
Jeg er faktisk fuldt tilfreds med den måde, det fungerer på i dag, både med departementets arbejde og med det, der foregår i Banedanmark.
Klaus Hækkerup (S), 2006-04-18:
Ja, jeg har også godt læst, at der er gennemført et aktstykkeprogram, så man nu sidder og går aktstykkerne igennem, og jeg synes, det er tilfredsstillende, at det fungerer.
Men det, at man har et aktstykkeprogram, og det, at man vil gå aktstykkerne igennem, forhindrer jo ikke, at der i hver enkelt sag skal foretages en afvejning af, hvornår Folketinget skal orienteres, og hvordan det skal orienteres, og mit spørgsmål til fru Gitte Lillelund Bech var: Finder Venstres ordfører det tilfredsstillende, at man orienterer Folketinget gennem Banedanmarks årsberetning i stedet for at fremsende et aktstykke?
Rune Lund (EL), 2006-04-18:
Jeg synes ikke, det burde være svært at svare på, det burde være meget nemt at svare på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-04-18:
Jeg tror, der er en, der lige skal læse lidt på teksten.
Sagen er, at det, vi har foreslået, er en nøjagtig afskrift af det, statsrevisorerne påtaler i sagen.
Vi har blot, i stedet for at der kun står »statsrevisorerne påtaler«, skrevet »Folketinget påtaler, i lighed med statsrevisorerne« osv. Og »statsrevisorerne påtaler skarpt« er blevet til »Folketinget påtaler skarpt, i lighed med statsrevisorerne« osv.
Det er med baggrund i rigsrevisors beretning en direkte afskrift af statsrevisorernes egne ord i sagen.
Hvis ikke det viser en klar sammenhæng mellem den alvor, de har lagt i det her, og den alvor, vi lægger i det, så ved jeg ikke, hvad det gør.
Ole Sohn (SF), 2006-04-18:
Jeg kender godt formuleringen, så jeg kan godt huske, hvad statsrevisorerne skrev, og jeg er også helt indforstået med, at det er en afskrift.
Men hvori ligger det nye?
Finansudvalget har sådan set foretaget den skarpe påtale i enstemmighed.
Det er der jo ikke noget nyt i.
Og på den baggrund har vi jo repræsenteret Folketingets kritik, i og med at Finansudvalget i den slags sager repræsenterer sine partier.
Så hvad er egentlig det nye?
Er der noget nyt, eller er det bare en konstatering af det, vi har gjort i Finansudvalget?
Normalt er det jo sådan, at man overlader det til statsministeren at drage de konsekvenser, der skal drages, hvis et ministerium ikke har forvaltet sin ressort og gjort sine gerninger med rettidig omhu.
Det har regeringen ikke ønsket, og det, Dansk Folkeparti foreslår, er jo sådan set bare en gentagelse af den konstatering, Finansudvalget en gang tidligere er kommet med.
Er det ikke korrekt?
Klaus Hækkerup (S), 2006-04-18:
Jeg har et spørgsmål til Venstres ordfører.
Man begyndte faktisk i Banestyrelsen at udarbejde et aktstykke, men så tog Banestyrelsen en drøftelse med departementet, og så blev departementet enig med Banestyrelsen – eller også var det omvendt – om, at den rette måde at orientere Folketingets Finansudvalg var ved slet ikke at fremsende et aktstykke, men via den beretning, som Banedanmark skal afgive, at orientere Folketinget og Folketingets Finansudvalg om overskridelsen.
Finder Venstres ordfører, at det er en tilfredsstillende måde at orientere Folketingets Finansudvalg på?
Ole Sohn (SF), 2006-04-18:
Jeg er ikke uenig i det, statsrevisorerne har sagt.
Så det er der jo ikke noget nyt i.
Grunden til, at jeg formulerede mit spørgsmål på den måde, var sådan set, at det, hr. Magnus Heunicke var inde på, er der jo måske så et eller andet om: Man kan godt sådan have en masse ord i sig, men ikke ønske at bidrage til at tage den nødvendige konsekvens.
Men jeg kan forstå, at det stadig væk kun er i retorikken, og det er også meget rart at få bekræftet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-04-18:
Jo, men hvis hr. Ole Sohn mener det, skulle der jo heller ikke være nogen problemer i, at hr. Ole Sohn stemmer for forslaget til vedtagelse.
Der ligger jo det i det, som vi ser det, at det, der er naturligt at gøre i den her debat, er at konkludere på baggrund af et års proces, hvor vi stille og roligt har arbejdet os frem mod at få afdækket de forhold, der er i Banedanmark i særdeleshed og så i Transportministeriet i almindelighed.
Det har vi fået afdækket, og vi har på en lang række punkter fået belyst, hvad der er kritisabelt.
Der er det naturligt, at Folketinget efter den forespørgselsdebat, vi så har nu, konkluderer på baggrund af det.
Og der mener jeg, at det, vi kan konkludere, medmindre vi har god indholdsmæssig grund til andet, er det samme, som statsrevisorerne har konkluderet.
Jeg mener, at de er så dybt nede i materien omkring de her ting, at de er klædt godt på til det, og derfor føler jeg, at det er rigtigt af Folketinget at konkludere det samme.
Så er der et andet arbejde, som jo er mindst lige så vigtigt, det er at finde ud af, hvordan man så kan få genoprettet tingene.
Og der foregår der så et arbejde omkring det.
Der synes jeg faktisk, at det rigtige er, at Folketinget konkluderer i lighed med statsrevisorerne.
Rune Lund (EL), 2006-04-18:
Det går ikke så godt med navnene!
O.k., der har været rod.
Der har været kritik i 2002, 2004, 2005.
Så kan man sige: Jamen
hvad så, hvis der i 2006 endnu en gang kommer kritik?
Skal vi så endnu en gang igen bare se fremad?
Og i 2007, hvis der kommer kritik, skal vi så endnu en gang se fremad?
Hvor ligger smertegrænsen for ordføreren?
For vi kan jo ikke blive ved med hele tiden at se skeletterne vælte ud af skabet.
Vil en kritik for 2006, hvis der kommer en sådan, være nok til at sige til transport- og energiministeren: Nu er vi nået så langt, nu går den ikke længere? Vil det være nok?
Eller hvad er nok?
Henriette Kjær (KF), 2006-04-18:
Jeg synes, statsministeren har svaret temmelig klart i sit svar på denne forespørgsel, at der skal være en ordentlig, troværdig offentlig administration.
Mere klart kan det ikke siges.
Så der er jo ingen interessekonflikt.
Der er sket nogle fodfejl, og der er sket nogle graverende fejl, nogle meget beklagelige fejl.
Det er en anerkendelse af, at der er sket nogle fejl, man ikke bare kan negligere.
Og det har man lært af, både i Banedanmark og i ministeriet.
Det synes vi også man skulle acceptere i Socialdemokratiet og så sige: Så må vi komme videre ad den konstruktive vej.
Klaus Hækkerup (S), 2006-04-18:
Jamen det er jo lige præcis derfor, vi har formuleret vores forslag til vedtagelse, som vi har, hvor der står, at vi opfordrer statsministeren til at påtage sig et ansvar og drage konsekvenserne.
Og så må statsministeren jo drage de konsekvenser og sige, at han ikke ønsker, at den her regering fremover informerer Folketinget gennem årsberetninger om overskridelser på budgettet, men må sende det direkte.
Han må også sige til dem med hensyn til de andre konkrete områder, jeg har nævnt, at den slags vil vi ikke have.
Vi vil ikke have, at ministeriet tilbageholder investeringer, fordi de frygter, at der kommer noget, og så kan det se smart ud, at man nu lige pludselig slipper de investeringer løs.
Sådan et moralkodeks ønsker vi ikke der skal være.
Henriette Kjær (KF), 2006-04-18:
Jamen så var det jo det, man skulle lave en vedtagelse om.
Så skulle man jo have skrevet ned, hvad man forventer at få af oplysninger, og hvordan procedurerne skal være.
Jeg forstår udmærket godt det spørgsmål, jeg får her fra hr. Klaus Hækkerup, og jeg har også respekt for den vrede, hr. Klaus Hækkerup viser, for naturligvis skal Folketinget oplyses ordentligt, men jeg mener jo så, at ministeren har udvist åbenhed og hele tiden arbejder på at sikre, at de korrekte informationer kommer til Folketinget, og at de kommer, når de er der.
Nu er der en konkret sag her, som hr. Klaus Hækkerup nævner.
Den vil jeg gerne tage op over for ministeren, eller også kan det være, at ministeren svarer, når ministeren selv har mulighed for at få ordet til sidst.
Det er jo den slags ting, som jeg da bestemt synes vi skal se at få løst og se at få en konstruktiv løsning på, så vi igen er inde i det konstruktive spor.
Men hvis det bare handler om, at vi skal sige, at den her kritik kan vi ikke acceptere, så kan vi jo ikke rigtig komme videre.
Den er blevet accepteret af ministeren.
Ministeren har læst skriften på væggen, den er temmelig tydelig, hvilket han også har redegjort for i sit svar på den her forespørgsel.
Klaus Hækkerup (S), 2006-04-18:
Om De Konservatives ordførers udfald mod hr. Ole Sohn med beskyldninger om, at han bare vil kaste mudder, vil jeg gerne sige: Her står vi med flere beretninger fra Rigsrevisionen, der påpeger en meget forkert og urimelig behandling af Folketinget på forskellige områder.
Jeg vil bare gentage en af de sager, jeg har nævnt, nemlig det at man vælger at orientere Folketinget og Folketingets Finansudvalg om en budgetoverskridelse gennem årsberetningen.
Jeg vil godt sige, at det synes vi er meget forkert.
Vi vil gerne have præciseret og have et tilsagn om, at den slags ikke gentager sig.
Sådan er det på en række af de konkrete områder, der har været nævnt, og jeg synes faktisk, at det er for dårligt, at den konservative ordfører – måske i et forsøg på at dække over ministeren – giver udtryk for, at det her er mudderkastning.
Det her er et forsøg på at få fremlagt, at få fastlagt nogle mere præcise spilleregler mellem regeringen og Folketinget end dem, regeringen har fundet det nødvendigt at overholde indtil i dag.
Henriette Kjær (KF), 2006-04-18:
Jeg troede, jeg havde siddet herinde i lang tid.
Jeg har været medlem af Folketinget i snart 12 år, og stadig væk misforstår jeg noget, fordi jeg tror, det her drejer sig om, at nu skal vi have Banedanmark til at fungere; der skal ikke være flere problemer; man skal overholde budgetterne, man skal få repareret skinnerne, man skal have nogle nye signaler.
Det var det, jeg troede var det politiske mål.
Nu kan jeg forstå, at vi har en forespørgsel, hvor der skal kastes mudder.
Det er sådan set det eneste, hr. Ole Sohn ønsker.
Der kan ikke blive kastet mudder nok.
Det må jeg sige at jeg ikke kan se det konstruktive i.
Det konstruktive her er: Ja, der skal være en erkendelse af, at der har været problemer, at der er nogle ting, der er blevet håndteret forkert både fra Banedanmarks side og fra departementets side.
Den erkendelse synes jeg står tydeligt, efter at vi har hørt ministerens tale.
Så er der det fremadrettede, det, det hele handler om.
Det synes jeg faktisk er utrolig vigtigt, og der er jeg åbenbart uenig med hr. Ole Sohn.
Jamen jeg mener jo, at man skal dele det her op i to forskellige dele.
For det første er der kritikken fra statsrevisorerne, og det er klart, at den skal man tage meget alvorligt som minister.
Der mener jeg så også, at ministeren netop er gået ind og har taget imod den kritik og gjort, hvad han overhovedet har mulighed for at gøre i forhold til at rette op på de forhold, der er blevet kritiseret.
Sådan skal det også være.
Alt andet ville være meget beklageligt.
For det andet er der det fremadrettede.
Når jeg nævner det og lægger så meget vægt på det, er det, fordi det jo er en væsentlig del af historien i forhold til: Kommer vi videre, kommer det her til at fungere?
Jeg beklager, at den forligskreds ikke er bredere.
Jeg beklager da, at vi ikke har Socialdemokraterne med, som ellers har tradition for at være med i de store trafikpolitiske forlig.
Det er ærgerligt, men sådan er det nu engang.
Ole Sohn (SF), 2006-04-18:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er lidt afledt af en tilsvarende bemærkning fra Venstres ordfører.
Finder Det Konservative Folkeparti virkelig, at det er respektfyldt over for Folketinget at tilkendegive, at man i en forligskreds har et godt samarbejde – det er selvfølgelig fair nok – og at man kan løse problemerne dér, når vi har en sag, hvor det drejer sig om, at Folketinget og Folketingets Finansudvalg er blevet mangelfuldt orienteret?
Kan det så være en erstatning, at man i en forligskreds har et godt samarbejde?
Er man virkelig kommet så langt i betragtningerne over, hvad man kan gøre med statsapparatet, at det er tilstrækkeligt, at man bare kan løse tingene i en forligskreds og så i øvrigt være ligeglad med, hvordan man behandler Folketinget?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Mener Det Konservative Folkeparti virkelig, at der er tale om rettidig omhu og en handlingens mand, når der er tale om, at der er kritik fra Rigsrevisionen for 2002, 2004, 2005?
Det er søreme godt nok et langt tilløb til, at man begynder at foretage sig noget.
Ole Sohn (SF), 2006-04-18:
Jeg går ud fra, at der er tale om en fortalelse eller en mangelfuld oplysning om Folketingets arbejde.
Hvad man laver politisk i en forligskreds har da ikke noget at gøre med ministrenes forvaltning – det har intet med hinanden at gøre.
Derfor vil jeg gerne fastholde spørgsmålet: Finder Det Konservative Folkeparti virkelig, at der er tale om rettidig omhu og en handlingens mand, når man får kritik i 2002 og lader tingene sive, når den i 2004 gentages med øget styrke, og man lader tingene sive, og når man i 2005 for tredje gang får kritik, inden man tager fat i sagerne?
Er det virkelig den form for handling og aktion, som Det Konservative mener skal være gældende i ministeriernes forvaltning?
Rune Lund (EL), 2006-04-18:
Jeg forstår tydeligt, hvad det er, der foregår her.
Dansk Folkeparti vil ikke gøre noget.
Dansk Folkeparti vil bare vedtage det igen, som allerede er vedtaget i Finansudvalget.
Det, som ligger i forslaget til vedtagelse her, er, at man siger: Statsministeren bør drage nogle konsekvenser.
Dermed siger man også, at der bør foretages yderligere ting.
Det er også derfor, det er interessant, når Dansk Folkeparti siger: Jamen vi har ikke tænkt os at gøre noget, vi har tænkt os at holde hånden over regeringen.
Det er langt ude, når en minister selv siger, at skeletterne vælter ud af skabene.
« Skeletterne er godt nok væltet ud af skabene i den her sag i Banedanmark.
Så er det ikke Dansk Folkeparti, der har et problem, når man bare holder hånden over en minister og siger, at der ikke skal foretages yderligere i den her sag, at Dansk Folkeparti ikke kan være med til at sige til statsministeren: Der bør drages nogle konsekvenser, hvad synes statsministeren de skulle være?
Klaus Hækkerup (S), 2006-04-18:
Den seneste beretning tager jo lige præcis udgangspunkt i de syv sager.
Den seneste beretning forholder sig ikke til de tidligere beretninger, men henviser Folketingets Finansudvalg og Folketinget til, at de også ligger der.
Man kunne også have henvist til de mange bemærkninger, der har været til statsregnskabet.
Det er kritik punkt for punkt, år efter år, fremført af statsrevisorerne, og det forholder Dansk Folkeparti sig ikke til.
Fordi man endnu en gang er redningsplanke for regeringen.