runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 1999-02-24:
»Hvor lang tid vil det tage at foretage en ændring hos told- og skattemyndighederne ud fra tekniske og edb-mæssige forhold, så Håndværksrådets ønsker om en ændring af momsreglerne kan imødekommes, og hvad vil en sådan ændring koste i likviditet og rente for told- og skattemyndighederne?«
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Til det supplerende spørgsmål, som her er stillet fra fru Margrete Auken, kan jeg sige, at jeg har svaret på baggrund
af det oprindeligt stillede spørgsmål, nemlig: Hvornår er ministeren blevet orienteret om, at Ansaldo i slutningen af 1998 indgik en aftale med Ørestadsselskabet om at udskyde testkørslen i Ørestaden til engang i efteråret?
Den misforståelse, der ligger i det spørgsmål, håber jeg jeg har ryddet af vejen med det svar, jeg har givet.
Til de øvrige ting, der her føres frem, må jeg sige, at jeg kan altså ikke her stå og forholde mig til diverse journalisters udlægninger af, hvilke problemer der er i Metroprojektet.
Jeg forsøger nøje at finde ud af, om der er problemer, og i givet fald hvilke problemer, og er der problemer, ja, så tager vi også hånd om dem.
Det synes jeg jeg har vist, også med nedsættelse af den arbejdsgruppe, som går tidsplanerne igennem, herunder også sammenhængen mellem den tekniske udvikling af projektet, samtidig med den mere papirmæssige dokumentation af projektet.
Det udvalgsarbejde er i gang, og det skal jeg vende tilbage til under svaret på et af de næstfølgende spørgsmål.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-02-24:
»Hvor meget likviditet mister virksomheder på grund af delregistreringen i forhold til en situation, hvor mulighederne for kvartalsvis og halvårlig momsafregning havde været tilstede?«
»Hvor mange virksomheder er i dag delregistrerede, og hvor mange virksomheder er delregistrerede med en samlet omsætning under henholdsvis 10 mio. kr. og 1 mio. kr.?«
Svend Aage Jensby (V), 1999-02-24:
Vil ministeren under henvisning til artiklen i Jyllands-Posten den 7. februar 1999: »Var der nogen der lo i DR-kantinen?« oplyse, om udgifterne til den omhandlede reception er afholdt af Danmarks Radio?«
Begrundelse
Det skønnes at have almindelig interesse at få klarlagt, om skatteborgernes licensbetalinger bl.a. anvendes til receptioner af den omhandlede art.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Spm. nr. S 1131
Margrete Auken (SF), 1999-02-24:
Nu siger vi ikke, at vi helt kan sammenligne Jernbanetilsynet med en domstol, men det er trods alt sådan, at domstole ikke bare skal forsikre, at de er uafhængige.
De skal også ifølge domstolsreglerne fremstå som uafhængige.
Og når den tredjedel af de ansatte derovre har været den person, der har anbefalet til Ørestadsselskabet, at man valgte Ansaldo, så vil jeg godt spørge ministeren, og jeg vil godt bede hende om også at svare på det: Finder ministeren, at en sådan person, som kan være fremragende dygtig, have enorm god forstand på det, men jo altså er viklet ind i det, er en uafhængig person?
En af de udtalelser, der er kommet fra Jernbanetilsynet, har været, at det trods alt var ham, der vidste mest om det, men det svarer til - og undskyld mig sammenligningen - at man i forbindelse med selskabstømmersagerne siger: Lad os hellere tage en af dem, der selv har haft fingrene inde i maskinen, for han ved jo meget mere om det end en eller anden tilfældig advokat, som man graver op et eller andet sted.
Og det er jo rigtigt nok. Men jeg vil så sige: Mener ministeren, at den ekspertise, som vedkommende medarbejder har, alligevel er så meget værd, at man må se bort fra, at han også samtidig er den person, der med navn og med en underskrift har anbefalet, at man tog Ansaldo?
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
indholdet var tilladt.
Det ligger i Jernbanetilsynets funktion at være uafhængig og sikre, at Jernbanetilsynet i Danmark fungerer efter den måde, som Jernbanetilsynet nu er lagt til rette.
Og det har jeg ikke yderligere kommentarer til.
Svend Aage Jensby (V), 1999-02-24:
»Kan ministeren bekræfte, at Danmark i forbindelse med krisen i det tidligere Jugoslavien af NATO er blevet forespurgt, om man ville stille en ubåd til rådighed og i bekræftende fald, hvorfor Danmark ikke efterkom forespørgslen?«
Begrundelse
Der henvises til Jyllands-Posten den 16. februar 1999 »NATO søgte hjælp fra dansk ubåd«.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Ja, igen er jeg meget imponeret over spørgerens indsigt i, hvem der er teknisk mest kvalificeret, og hvem der har den bedste ekspertise på de her meget vanskelige ting, vi her drøfter.
Det vil jeg gerne tilkendegive.
Så vil jeg også gerne sige, at Jernbanetilsynet er et uafhængigt tilsyn.
Det er Jernbanetilsynet, der bærer ansvaret for, at der sker en sikkerhedsgodkendelse af metroen.
Det er Jernbanetilsynet, der også bærer ansvaret for, hvilken ekspertise man trækker på for at sikre sig, at den opgave, man løser, løser man fuldstændigt.
Og dertil skal jeg sige, at Jernbanetilsynet er ikke noget gummistempel, og det betyder altså også, at TÜV Rheinlands indstillinger også bliver vurderet i Jernbanetilsynet. Der er ikke noget gummistempel i Jernbanetilsynet.
Det er Jernbanetilsynet, og Jernbanetilsynet alene der bærer ansvaret for sikkerhedsgodkendelsen.
Margrete Auken (SF), 1999-02-24:
Jeg er selvfølgelig stolt over, at ministeren er imponeret over, at jeg har sat mig ind i tingene.
Det er jeg ikke selv stolt over.
Det burde være det mindste, man gør, når man ulejliger Folketinget med at stille spørgsmål: at man har sat sig ind i tingene.
Det, jeg refererer til, er altså det materiale, vi sad og drøftede ved høringen herinde den 10. juni, hvor ministeren også var til stede, så mere imponerende er min forberedelse altså ikke, end at jeg har læst lektier.
Det kunne man jo gøre ved lejlighed.
Men så vil jeg så også sige til ministeren, at hvis det er sådan, at den der kontraktlige test af toget er så lang, så kommer der altså nogle ekstra spørgsmål.
Det kan da godt
være, at det koster Ørestadsselskabet tusind kroner i timen at få dem besvaret, fordi de ikke har ekspertise til det.
Det skal jeg så ikke blande mig i.
Men så kommer der altså nogle ekstra spørgsmål, for så bliver vi nødt til at høre, om grunden til, at Banestyrelsen ikke må komme med i den ekspertgruppe, som skal følge det her op, er, at de har nogle andre meninger om, hvordan sådan en godkendelse bør foregå, end den, som Jernbanetilsynet har, når det gælder de her tog.
Og om det så er i orden, at vi tager dem op i sådan småbidder, i stedet for når de er helt færdige.
Nu er ansvar jo indimellem sådan en lidt bøjelig størrelse, for Jernbanetilsynet består altså af ganske få mennesker, i hvert fald ifølge de oplysninger, som de selv har givet til de der journalister, vi snakkede om før.
På vores høring herinde blev det også understreget, at den ekspertise, som jo i givet fald skulle til for at kunne godkende det her, var meget behersket, og derfor havde man lagt meget over til TÜV Rheinland. Ministeren skal ikke være så imponeret af, at jeg ved det, for det står alt sammen i vores høringsmateriale, undtagen det der med bilinspektionen, det har jeg først hørt nu, men altså det andet.
Og så er det lidt vigtigt, at vi bliver klar over habilitetsspørgsmålet.
Jeg siger ikke, det er et gummistempel, men de forklaringer, vi hidtil har fået fra Jernbanetilsynet, har været, at det gjorde ikke noget, at en tredjedel af medarbejderne havde været med til at anbefale Ansaldo, for de ville, når der var habilitetsspørgsmål, blive sendt ud.
Og her er vi dér, hvor vi står med et helt uafhængigt tilsyn, og alligevel er der en tredjedel af dem, der mener, at man stort set ikke har haft habilitetsproblemer, men kun i ganske enkelte tilfælde, nemlig når der forelå en ikkegodkendelse fra TÜV Rheinland.
Jeg ved ikke, om ministeren behøver at svare på det her, men det kan hun jo så gøre, som hun har lyst til, men jeg vil så bare bede ministeren om lige at gå igennem én gang til, hvad det er for en uafhængig godkendelsesprocedure, vi påstår vi har.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Jeg har ikke yderligere kommentarer til fru Margrethe Aukens teorier, men kan alene henholde mig til mit indledende svar.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 1999-02-24:
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af JP København den 19. februar 1999, at Ansaldo allerede har startet en serieproduktion, selv om der endnu ikke foreligger en eneste godkendelse.
Det er jo i hvert fald godt at høre, at det ikke er Ørestadsselskabet, der har givet grønt lys for det, for når vi igen går tilbage til den der høring, som jeg altså har været henne at kigge på, så sagde ved den lejlighed Banestyrelsen og også Flemming Lund det samme: at man ville følge CENELEC-reglerne, selv om de endnu ikke er blevet, om jeg så må sige, et direktiv.
Og ifølge CENELEC-reglerne er der sådan en procedure for, hvordan man gør, og hvordan man tester, og dér tager man først testen, når man har fået godkendt tingene hen ad vejen.
Så jeg vil ved denne her lejlighed lade det blive ved, at ministerens ord er, at Ørestadsselskabet i hvert fald ikke på det her punkt har fået puttet et ekstra drænrør ned i tegnedrengen, men at vi her står med noget, som Ansaldo selv gør.
For det er ikke i overensstemmelse med det, som både Banestyrelsen og Jernbanetilsynet fastslog, nemlig at man ville følge CENELEC-reglerne i den her testmetodemodel.
Men jeg tager ministerens ord for pålydende og glæder mig til at se notatet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Der er tale om, at Ansaldo ifølge Ørestadsselskabet har påbegyndt serieproduktion af en række delsystemer uden forudgående godkendelse.
Det drejer sig bl.a. om skinner, sveller, sporskiftere, transformere, kabler, aluminiumsprofiler til vognproduktionen og så elementer til ATC-anlægget.
Ørestadsselskabet har ikke villet og har heller ikke ment at kunne forhindre en påbegyndelse af serieproduktion, idet der i vid udstrækning er tale om det, man kan kalde hyldevarer.
Men serieproduktionen sker for Ansaldos egen regning og risiko.
Ja, spørgsmålet er, om ministeren er enig med Ansaldos projektmanager, Andrea Cozzani, i, at TÜV Rheinland ikke har haft alvorlige bemærkninger til Ansaldos dokumentation, og så er spørgsmålet, om byggeledelsen i Ørestadsselskabet også er af samme opfattelse.
Som nævnt i mit svar af 8. februar 1999 på spørgsmål 17
fra Finansudvalget - det er et svar, som jeg også har orienteret Trafikudvalget om - har TÜV Rheinland ikke kunnet godkende en række dokumenter, idet der er påpeget fejl og mangler.
Efter det for mig oplyste er der tale om alvorlige indvendinger fra TÜV Rheinlands side vedrørende karakteren af den leverede systemdokumentation.
Jeg vil ikke gå nærmere ind på, hvad Ansaldos projektmanager, Andrea Cozzani, er citeret for i den nævnte artikel i JP København, men jeg kan oplyse, at Ansaldo efter nærmere drøftelse med Ørestadsselskabet og TÜV Rheinland er i færd med at revidere den del af dokumentationen, der ikke er godkendt, med henblik på fornyet fremsendelse til TÜV Rheinland.
på, at Ansaldo efter TÜV Rheinlands opfattelse løber en betydelig procesrisiko ved ikke på nuværende tidspunkt at have leveret hele den dokumentation, som er omtalt i mit svar på spørgsmål 17 fra Finansudvalget, i fyldestgørende stand. Ørestadsselskabet og dets byggeledelse er meget opmærksomme på den risiko, som TÜV Rheinland har påpeget, og følger sagen ganske nøje.
Hvorvidt den dokumentation, som endnu ikke er leveret i fyldestgørende stand, vil påvirke den samlede tidsplan for metroprojektet, behandles af den arbejdsgruppe, som jeg har omtalt, og som jeg har nedsat for nylig.
Formålet med arbejdsgruppen er at få klarhed over, om Ansaldos arbejder som helhed, men også på et mere detaljeret niveau, lever op til tidsplanen.
Når der foreligger et resultat af arbejdsgruppens arbejde, vil jeg selvfølgelig orientere Trafikudvalget og Finansudvalget, som jeg har lovet.
Margrete Auken (SF), 1999-02-24:
Jeg vil godt sige tak for svaret, og jeg blev glad for, at ministeren denne her gang også har læst det svar fra 8. februar, som jeg også havde fået læst, for her havde jeg nemlig set, at det var anderledes end det, de siger her i denne her artikel om, hvordan situationen er.
Jeg vil godt spørge ministeren - nu spørger jeg om noget, som ministeren vil sige at det ved hun ikke, og jeg har først fået det at vide i dag - om ministeren kan bekræfte, at TÜV Rheinland svarer til den tyske bilinspektion, at den altså svarer til Bilinspektionen.
Man har nemlig ikke, det har jeg fået at vide, og det er, synes
jeg, da en kendsgerning, brugt det tyske jernbaneselskab, det, der hedder EBA, altså Eisenbahnbundesamt, men TÜV Rheinland, som er et bilinspektionsfirma.
Altså blandt dem, der sidder nu og skal lave den der følgegruppe, som ministeren har nedsat, og tak for det, der sidder Jernbanetilsynet, som vi nu har set har fået sig sådan viklet forholdsvis heftigt ind i det, og så sidder derefter »sig selv«.
Så skriver ministeren i et svar til mig, at Jernbanetilsynet er blevet forstærket. Ja tak, de er altså 3 personer.
Den tredje, de er blevet forstærket med - det er igen pressen, jeg ved det fra - er den person, som sad ovre i COWIconsult og anbefalede, at man i sin tid valgte Ansaldo.
Når vi så samtidig ved, at hele godkendelsesproceduren nu stort set er lagt over til TÜV Rheinland,
så vil jeg godt spørge ministeren: Har man egentlig helt fod på, om den ekspertise, der nu sidder og skal vurdere det her, er kvalificeret nok?
Eller jeg kan spørge på en anden måde: Hvorfor har man dog ikke taget EBA, altså det tyske jernbanetilsyn, ind? Hvis man skal have tysk ekspertise og skal have sådan en offentlig ekspertise, så tag den relevante ekspertise.
Og det andet spørgsmål er, om ministeren ikke lige vil genoverveje, at man tager den danske ekspertise ind, nemlig Banestyrelsen.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Jeg vil gerne sige, at TÜV Rheinland - så vidt jeg ved - er et meget anerkendt prøvningsinstitut, og der er ikke tidligere nogen, der har sat spørgsmålstegn ved TÜV Rheinlands kompetence i relation til metroprojektet.
Det er det ene. Hvorvidt TÜV Rheinland også har ekspertise til at udføre biltilsyn, og om en anden del af TÜV Rheinland udfører biltilsyn i Tyskland, er ministeren ikke bekendt med.
Og jeg mener i øvrigt også, at det er sagen fuldstændig uvedkommende.
Om Banestyrelsens eventuelle deltagelse i arbejdsgruppen vil jeg gerne sige, at eftersom det er Jernbanetilsynet, der i Danmark har kompetencen og dermed også pr. definition har kompetencen til at sikre sig ekspertisen, så har jeg ikke fundet anledning til at pålægge Jernbanetilsynet at inddrage specifikt Banestyrelsen i denne her sammenhæng.
Men der er ikke nogen begrænsning i Jernbanetilsynets muligheder for at trække på ekspertise og bruge ekspertise i det omfang, som Jernbanetilsynet selv har behov for det.
Margrete Auken (SF), 1999-02-24:
Det sidste er jeg selvfølgelig glad for kom med, for det betyder så, at vi kan skubbe ansvaret en lille smule over på Jernbanetilsynet, som har ansvaret for, at det her bliver så kvalificeret som muligt.
Det er godt.
Så vil jeg lige sige, at når jeg spørger til det med TÜV Rheinland, så er det, fordi der ligger så meget ansvar dér ifølge de tidligere - o.k. - presseforlydender.
Jeg skal så gerne sige, at det er i avisen, at jeg har læst, at Flemming Lund har sagt, at det stort set vil være sådan, at alt det, der bliver godkendt i TÜV Rheinland, går igennem - det sagde
han faktisk også næsten på vores høring heroppe - fordi de var jo så få, og de andre var så mange, og der var så mange tykke bind, så det var så svært at komme igennem alt, så de mange tykke bind skulle så TÜV Rheinland sidde med. Men nu viser det sig, at når han har forstærket sig med det, så er det kun, når der kommer en ikkegodkendelse fra TÜV Rheinland - jeg har ikke sagt, det kun var det, men det er ligesom det, der giver anledning til behandling i Jernbanetilsynet - og så bliver vedkommende medarbejder bedt om at gå uden for døren, mens Flemming Lund selv kigger på det, og om man eventuelt skal omstøde en ikkegodkendelse fra TÜV Rheinland. Så jeg vil godt sådan spørge ministeren, om hun - nu kan hun selvfølgelig ikke love så forfærdelig meget mere, end hun har lovet nu - men alligevel sådan med en lidt fast røst vil sige til Jernbanetilsynet, at det godt kunne være, at man lige skulle være opmærksom på, om man faktisk er stærk nok til den sag her. Og så måske alligevel også lige undersøge: Hvorfor har man ikke Eisenbahnbundesamt, altså EBA fra Tyskland, med i det her?
For det er dér, at den rigtigt store tunge ekspertise ligger i det tyske, og de er under alle omstændigheder uafhængige af dansk ekspertise.
Jeg har mange gange undret mig over, at man ikke har bedt dem om i hvert fald at bistå lidt i de her sager, i hvert fald som et minimum i en følgegruppe, der skal undersøge, om de andre er gode nok.
»Er ministeren enig med Ansaldos projektmanager Andrea Cozzani i, at TÜV Rheinland ikke har haft alvorlige bemærkninger til Ansaldos dokumentation, og er byggeledelsen i Ørestadsselskabet af samme opfattelse?« Skriftlig begrundelse
Det fremgår af ministerens svar til Trafikudvalget, at der er mange og væsentlige udeståender m.v. til den fremsendte dokumentation/specifikation til assessoren TÜV.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-24:
Jeg må indrømme, at jeg er meget imponeret af fru Margrethe Aukens tekniske indsigt i projektet.
Det vil jeg gerne sige.
Så vil jeg henholde mig til det svar, som jeg gav
Mogens Andreasen (DF), 1999-02-25:
Jeg synes, det er udmærket, at vi får den debat i dag om udviklingen i de tynde områder i Danmark, både erhvervsmæssigt og også institutionsmæssigt.
Jeg lagde mærke til, at statsministeren i sin indledning udtalte, at der er en sund økonomi, og at Danmark er ikke skævt.
Jeg mener i hvert fald, at der er visse skævheder i Danmark, som man ikke har været opmærksom på i en lang årrække.
Statsministeren understreger også, at der var fremgang i beskæftigelsen.
Jamen vi må da sige, at der er kommet arbejdspladser, men vi må jo også sige, at vi stadig væk har
et stort uløst problem omkring de langtidsledige, omkring ca. 189.000 ledige, som ikke er på arbejdsmarkedet.
Vi har lavet en lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik, som skulle virke for fremtiden, men når vi har set udtalelser i pressen de sidste dage fra DA, DI og vi har set de statistikker, der er kommet frem, jamen så må vi jo sige,
at hvis arbejdsformidlingen fortsætter den linje, som den har ført hidtil, skal vi lægge mærke til, at man ikke fra arbejdsformidlingen eller i AMU-centrene eller andre steder uddanner folk direkte rettet mod at komme ind på arbejdsmarkedet.
Som jeg tidligere har sagt, betragter jeg AF som en opbevaringsanstalt, hvor der i en lang årrække ikke har været
nogen konkrete resultater.
Men vi har nogle store problemer og store arbejdsløshedsøer, og det er jo nævnt før, at Lolland-Falster er et af de områder, som er meget hårdt ramt af arbejdsløsheden, og hvor man ikke har nogle muligheder for overhovedet at skaffe noget arbejde, også fordi man ikke har sørget for, at der er kommet en ordentlig erhvervsudvikling på Lolland-Falster.
Jeg håber jo så, at denne debat kan hjælpe med til, at regeringen bliver opmærksom på, at vi nu må i gang med at få løst problemerne omkring de tynde områder, også hvad angår infrastrukturen.
Det er jo afgørende, hvis man skal på arbejde, at man også kan komme der, og vi har lige talt lidt om bilkørsel og miljø, som det udviklede sig til.
Det er klart, at her har vi et problem ude omkring.
Hvis man vil løse de problemer, er man også nødt til at tage fat på at løse den kollektive trafik i de områder.
Indenrigsministeren havde nogle bemærkninger om, at man nu havde fået nogle tilskud ude i landdistrikterne, og det har man da også.
Der er også mange steder, det er gået fremad, men der er meget lang vej endnu, vil jeg sige til indenrigsministeren, før vi får løst problemerne.
Og så skal vi lægge mærke til, at regeringens aftale med amter og kommuner ikke har gjort det bedre, idet man kun har fastsat én procent i realvækst.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-02-25:
Fru Jette Gottlieb havde nogle bemærkninger til bl.a. mit indlæg, der tyder på, at fru Jette Gottlieb i hvert fald har misforstået, hvad jeg sagde.
Men jeg er overbevist om, at sådan som tingene fungerer i dag, er et veludbygget vejnet, herunder motorveje, en forudsætning for en fortsat erhvervsudvikling, og det var det, jeg gav udtryk for.
Hvis jeg i øvrigt skal formulere et spørgsmål til fru Jette Gottlieb, vil jeg spørge: Er fru Jette Gottlieb ikke taknemmelig for, at jeg har reddet hende ud af den misforståelse?
Anders Samuelsen (RV), 1999-02-25:
Under den nuværende regerings ledelse har hele landet set under ét oplevet en markant fremgang.
Det gælder med hensyn til etablering af nye arbejdspladser, det gælder med hensyn til nedbringelse af ledigheden, og det gælder med hensyn til stigning i velstanden generelt, f.eks. målt på stigningen i det private forbrug.
Men det er også klart, at situationen ikke er ens over hele landet på trods af den generelt positive udvikling, og det er derfor glædeligt, at regeringen er opmærksom på dette forhold.
I dag er der grundlæggende erhvervsmæssige og strukturelle forskelle fra egn til egn og fra region til region.
I disse dage, hvor puljer generelt som begreb er under en vis beskydning, er det også værd at notere, at netop puljer og målrettede programmer som f.eks. varslingspuljen og EU's strukturprogrammer er tiltag, som kan fange noget af det op, som ikke kan fanges op gennem de generelle lovtiltag på f.eks. uddannelses- og arbejdsmarkedsområdet.
Ikke mindst EU's strukturprogrammer bør kunne være og har været en god basis for at få sat yderligere gang i en udvikling.
Dette sammen med en konstant satsning på en forbedret infrastruktur og en aktiv indsats fra de lokale aktører har bevirket og vil bevirke, at også udsatte områder får gavn af fremgang. Et konkret eksempel på, hvordan lokalt forankrede aktører spiller en væsentlig rolle i skabelsen af fremgang, findes på Lolland, hvor tiltag som Grønt Center, Sydtek, Erhvervsråd Lolland og Destination Lolland er med til at sætte skub i tingene på så forskellige områder som landbrug, fremstillingserhverv og turistvirksomhed.
Netop på Lolland har der været gennemført en analyse af udviklingen af Nellemannkonsulenterne, og i analysens konklusioner blev der peget på primært tre indsatsområder som særlig interessante for Lolland - men jeg tror også, at de indsatsområder kunne være af interesse for andre regioner og områder: for det første innovation i bred forstand, for det andet kompetenceudvikling og vidensudbygning og for det tredje en endnu tættere dialog og et endnu bedre samarbejde mellem lokale erhvervsfremmeaktører og en fælles forståelsesramme for områdets udvikling. Disse anbefalinger understreger vigtigheden af samspil
mellem centrale og lokale tiltag.
Ingen af delene kan stå alene.
En generel landsdækkende hævelse af uddannelsesniveauet skal kombineres med lokale tiltag for at fastholde den nødvendige arbejdskraft og det nødvendige mod til nye lokale investeringer.
Lokale tiltag skal altså ses som et vigtigt supplement eller måske snarere som en basis for de centrale tiltag.
Dette vil være den bedste kombination til sikring af marginaliserede områder i fremtiden, så marginaliserede områder i fremtiden vil få endnu større gavn af den generelle fremgang, som vi har oplevet under denne regering, og den fremgang, som vil forsætte under den nuværende regerings ledelse.