runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2003-10-09:
Jeg synes ikke, man skal laste den konservative ordfører, fordi hun kan jo kun være inspireret af statsministeren, som i sin åbningstale sagde: Og derfor vil vi løbende vurdere, om der læres det, der skal læres. Så hvis nogen opsiger folkeskoleforliget, er det altså Venstre og De Konservative, eller også er der nogen, der har lavet et barn på Socialdemokratiet, for det er tilsyneladende det, der er gangen i det.
Derfor er mit spørgsmål til fru Pia Christmas-Møller: Hvordan forbindes de konservative værdier frihed og fantasi med det skolesyn, der her lægges for dagen?
Det Radikale Venstre går også meget stærkt ind for, at vi har en god historisk bevidsthed, ikke kun evnen til at kunne historien, men også evnen til kildekritik og kritik over for tolkning af historien.
Det har på det seneste vist sig at være en særdeles god evne at have, når historien bliver udlagt endog særdeles kreativt i forhold til det, eksperterne er enige om.
Og det sidste er: Skulle De Konservative komme igennem med disse nationalt stillede test, hvad er så konsekvensen for børnene, hvis de ikke består dem?
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Jeg kan altså ikke hidse mig op over fru Pernille Blach Hansens meget pauvre forsøg på at skabe dramatik omkring noget, der intet er i.
Vores uddannelsesordfører, fru Sjelle, har på intet tidspunkt og intetsteds krævet evalueringer en gang om ugen eller en gang i timen for den sags skyld.
Det har hun ikke.
Det er et forslag, som vi meget gerne vil bringe ind i forligskredsen, og vi håber, at vi kan tolke den socialdemokratiske ordførers indlæg sådan, at man gerne vil i dialog om ideen, bare der ikke bliver evaluering en gang i timen eller en gang om ugen.
Se, så har vi straks opnået noget på nuværende tidspunkt i debatten, og det vil jeg gerne kvittere for.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-09:
Når man citerer den konservative uddannelsesordfører, er det, fordi hun er blevet fejlfortolket - det må hun så beklage over for journalisten - men der står jo også her, at der skal være test, der er ens over hele landet.
Mig bekendt står det f.eks. ikke i folkeskoleforliget, så det er da ikke Socialdemokratiet, der er ved at opsige et forlig her.
Hvis der er nogen, der løber så hurtigt, som remmer og tøj kan holde, er det da Det Konservative Folkeparti. Jeg synes, her er brug for en klar melding.
Hvad er det præcis, Det Konservative Folkeparti så foreslår?
For det er da ikke uvæsentligt, om der skal være test en gang om ugen, en gang om måneden, en gang om året eller en gang hvert tiende år.
Nu når man har haft hele dagen til at udvikle et klart svar, fra avisen kom i morges, synes jeg, det er på tide, vi kan få at vide: Hvad er det præcis Det Konservative Folkeparti forestiller sig? Som det står at læse her, synes jeg, det er udtryk for noget, der minder om andre landes skolesystemer, f.eks. det amerikanske.
Der vil vi ikke hen.
Hvor er det, Det Konservative Folkeparti vil hen med det her?
Og hvad er det mere præcist man forestiller sig?
Som det ser ud nu, peger det hen imod en helt anden type folkeskole end den, vi i hvert fald vil have, med test på test på test, måske flere gange om ugen.
Det ved vi jo ikke, fordi den konservative ordfører ikke er i stand til at give et mere præcist svar på, om det er en gang om ugen eller en gang om året eller en gang om måneden - eller en gang i timen.
Det er jo ikke helt uvæsentligt for diskussionen, så jeg håber på, at vi kan få et lidt mere præcist svar, og det vil også øge oplysningsniveauet her i salen, nu vi snakker om faglige færdigheder.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Jeg ved ikke, om fru Pernille Blach Hansen ikke vil høre efter.
Jeg har én gang sagt til hr. Holger K. Nielsen, at det er en vild overtolkning af vores uddannelsesordførers udtalelser til Jyllands-Posten at påstå, at vi vil have én evalueringstime om ugen.
Fru Sjelle har foreslået, at man kunne afsætte én undervisningstime.
Det kunne være en gang i kvartalet eller en gang om året, eller jeg ved ikke med hvilken hyppighed, men der skal følges op på, hvorvidt de bindende faglige mål nås.
Det siger da sig selv, for ellers er det jo ikke bindende mål.
Vi ønsker en fælles folkeskole, en national folkeskole, som giver muligheder for, at lille Peter eller lille Hanne uden de store problemer kan flytte fra Århus til København eller fra Odense til Gedser.
Vi vil altså, at der er et vist fælles grundlag for undervisningen i folkeskolen, og det har vi fået igennem i folkeskoleforliget.
Jeg håber ikke, at det er folkeskoleforliget, fru Pernille Blach Hansen her står og opsiger.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-09:
Lad mig sige med det samme, at vi selvfølgelig også ønsker, at børnene lærer noget i skolen.
Men jeg er noget chokeret over, at fru Pia Christmas-Møller her i dag fra talerstolen ikke klart kan tilbagevise det, vi kan læse i Jyllands-Posten i dag, hvor der jo netop står - det er et citat af fru Helle Sjelle, uddannelsesordfører fra Det Konservative Folkeparti - at paratviden skal testes ved at afsætte en undervisningstime til f.eks. en multiple-choice test, og det skal være test, der er ens over hele landet.
Betyder det, at det går Det Konservative Folkeparti alligevel ind for?
Hvis det er det, synes jeg, at det er sort og gammeldags og et udtryk for, at man tror, børn lærer bedst ved at blive testet og testet og testet og testet hele tiden.
Forskellen på det syn og vores syn er, at vi ikke tror på, at man kan producere mennesker på samme måde, som man producerer i en virksomhed.
Vi tror ikke på, at kontrol og kontrol og kontrol på nogen måde øger kvaliteten af undervisningen i folkeskolen, sådan som Det Konservative Folkeparti foreslår, og jeg synes, det er sørgeligt, hvis det er det, som også de helt små børn i skolen skal udsættes for i fremtiden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Jeg synes ærlig talt, det er for billigt, at hr. Holger K. Nielsen prøver at personliggøre denne diskussion, som faktisk rækker meget videre, og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad det egentlig er, hr. Holger K. Nielsen har imod, at vi har en fælles historie og har en fælles viden om den, og at der bliver sat de nødvendige ressourcer af til formålet i folkeskolen.
Hvorfor lægge afstand til det ved at kalde det centralisme og begynde at parallelisere til DDR?
At det, vi fik at vide om DDR's samfundssystem i vesten, var stærkt begrænset og forvansket, viste det sig jo siden hen, da Muren faldt, men det ved hr. Holger K. Nielsen garanteret meget mere om.
Det Konservative Folkeparti ønsker faget historie styrket, for derigennem kan vi sikre viderebringelsen af forståelsen for vores fælles kulturarv og vore fælles værdier ved brug af en fælles referenceramme.
Det er forudsætningen for et dynamisk demokrati og et homogent samfund med sammenhængskraft.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Nå, det var da altid noget, at jeg fik det afklaret.
Men jeg må altså foreslå, at fru Pia Christmas-Møller tager fat på kulturministeren og giver ham eneundervisning i historisk viden, for det har jo været helt pinagtigt at høre, hvordan han roder rundt i det.
Så tror da pokker, at det er svært at få en fælles referenceramme, når selv ledende ministre ikke er i stand til at sige noget som helst sammenhængende om det historiske.
Om den centralistiske skoleform: Jeg tror virkelig, at man er på gale veje, og jeg forstår heller ikke, at Venstre kan acceptere den form for centralisme, som De Konservative har i deres skolesyn.
Jeg må tilstå, at når man læser det her i dag, og når man hører De Konservative snakke om skolen, minder det mig altså en del om DDR.
Her havde man simpelt hen hver dag ens skoleskema for alle elever i hele DDR.
De terpede tyske verber på samme tid alle steder i hele DDR, og det er altså i virkeligheden det, De Konservative ønsker.
Der var engang i 1970'erne, hvor der kom en vælger ud fra et valglokale, og så spurgte man vælgeren: Hvad stemte du?
Jeg stemte på De Konservative, jeg satte kryds ved liste K, sagde han så.
Jeg må indrømme, at den mand var klogere end som så, og det var nok helt utilsigtet.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Jeg skal dybt beklage, at hr. Holger K. Nielsen i den grad har misforstået mit ærinde.
Jeg har ikke været ude i et forsøg på at anføre en moralsk vendetta mod uvidenhed eller manglende historiske kundskaber eller lignende.
Det kunne jeg ikke drømme om.
Nej, det jeg har været ude i, er et forsøg på at klargøre, hvilke store problemer vi har i dag som følge af et folketingsflertals svigt af bl.a. faget historie gennem mere end to årtier.
Det er efter min bedste opfattelse intet mindre end en trussel mod vores fællesskab, at man ikke har en fælles referenceramme, og nøglen til det er svigtet i faget historie.
Det er vi ved at rette op på, og jeg vil gerne videre.
Jeg vil gerne afsætte flere ressourcer til faget historie og til til viderebringelse af de fælles værdier og viden om dem.
Med hensyn til det centralistiske syn er det en overtolkning - sådan har jeg forstået det - når man skriver i Jyllands-Posten i dag, at vi vil have evaluering hver eneste uge.
Det giver jo ikke mening.
Men vi har ønsket bindende delmål, og vi vil følge op på, at vi vil have evaluering af dem, men ikke med en time hver eneste uge.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-10-09:
Jeg synes, det var en noget patetisk tale, der blev holdt om den manglende historiske viden og den manglende fælles historie, der blev slynget ud til landets skoleelever.
Hvis det endelig var, kunne fru Pia Christmas-Møller jo starte med kulturministeren.
Han har jo afsløret en ganske betragtelig mangel på viden om de mest enkle facts og enkle historiske kendsgerninger, og derfor vil jeg da foreslå, at De Konservative starter med at gribe i egen barm, før de kører denne moralske vendetta mod den manglende viden rundtomkring.
Men det, som er det interessante, er, om De Konservative virkelig tror, at man kan løse de problemer, der måtte være i folkeskolen, med det centralistiske skolesyn, som de har.
Jeg må tilstå, at jeg altså er rystet, når jeg kan læse i avisen i dag, at man agter at afsætte en time hver uge til at foretage test af eleverne.
Ikke nok med at der skal foretages test, der skal foretages ensartede landsdækkende test, som der afsættes en time til. Sådan må man læse det ud af artiklen i dag, men det kan måske dementeres af fru Pia Christmas-Møller.
Men tror fru Pia Christmas-Møller virkelig, at en sådan måde at lave pædagogik på kan tage hensyn til det enkelte barn og løse de problemer, der måtte være med indlæringen i folkeskolen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Nu har man indset, at vi faktisk har
overordentlig stor indflydelse i regeringen, og det noterer jeg naturligvis med tilfredshed.
Jeg håber, at det strategiskifte, der er anlagt her fra hr. Keld Albrechtsens side i første runde, vil blive fulgt op af de øvrige ordførere fra venstrefløjen, for det er faktisk udtryk for kendsgerninger.
Vi har en meget fin indflydelse i regeringen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-09:
Ja, og jeg fremhævede jo netop også, at det er fuldstændig korrekt, at det er en konservativ regering, vi har, og ikke en liberal.
Det er vi enige om.
Men så må jeg spørge: Hvordan ved vi, at det er en mere robust olieaftale?
I går stod ministeren her i Folketingssalen og sagde, at han ville ikke lave de beregninger, som vi bad om - nej, det kan ikke nytte, ministeren ryster på hovedet, for det sagde han.
Han ville ikke lave de beregninger, vi bad om.
Vi gerne vil have beregninger, der viser, om det rent faktisk er en mere robust aftale, og når man ikke vil lave de beregninger, er der jo nok en grund til det.
Så vil jeg godt spørge i den forbindelse: Hvor mange penge får Det Konservative Folkeparti egentlig af A.P. Møller?
Det synes jeg ikke er helt uinteressant, og det kunne jo også være interessant at få offentliggjort, hvordan udviklingen er i de penge, om det f.eks. bliver et større beløb til næste år, end det var i år.
Det kan man da ikke udelukke.
Jeg synes, det ville være i Det Konservative Folkepartis interesse at lægge de tal frem, for ellers ville der jo opstå den mistanke, at der kunne være en sammenhæng.
Det ville der da.
Så vil jeg tillade mig at fremsætte følgende forslag til vedtagelse:
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Jeg kan garantere hr. Albrechtsen for, at vi i Det Konservative Folkeparti mener, at den indgåede aftale om Nordsøolien er udtryk for rettidig omhu. Vi har fået en aftale, som sikrer, at staten i nutidskroner får en øget indkomst på omkring 2,4 mia. kr. hvert eneste år.
Vi har sikret, at vi fortsat kan få glæde af olien, vi har i Nordsøen, og vi har fået en langt mere robust beskatning end den, vi har haft indtil nu.
Det er i den grad udtryk for rettidig omhu.
Så må jeg sige, at jeg er glad for, at hr. Albrechtsen noterede, at jeg ikke har svigtet mine konservative rødder.
Det forsøgte jeg faktisk også at kreditere i min ordførertale, og det var med velberåd hu.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-09:
Jeg forstår godt, at fru Pia Christmas-Møller er så glad for den regering, vi har i øjeblikket, for som hun jo slog fast: Den er konservativ.
Så vil jeg godt spørge, når nu rettidig omhu - med et A.P. Møller-udtryk - er Det Konservative Folkepartis parole: Er det rettidig omhu, at man indgår en aftale med A.P. Møller om Nordsøolien, hvor man i næsten 40 år fremover afskærer os fra at ændre beskatningen?
Uanset hvad der sker i de næste 40 år, kan vi ikke ændre beskatningen.
Er det rettidig omhu, fru Pia Christmas-Møller?
Jeg synes, det er fuldstændig uansvarligt.
Det er at lukke øjnene for fremtiden og helt frivilligt binde sine egne hænder på ryggen.
Er det rettidig omhu, at man har indgået en aftale om at forære A.P. Møller al olien fra 2012 med et tab for skatteyderne på 27 mia. kr. til følge?
Er det rettidig omhu?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Fru Marianne Jelved sagde på et tidligt tidspunkt i sin tale, at Danmarks navn ikke længere er respekteret overalt, og kom med nogle fordomme, vil jeg faktisk sige, om Danmarks udlændingepolitik, om Danmarks bidrag til ulandsbistanden.
Dem føler jeg overhovedet ikke er rigtige.
Tværtimod føler jeg faktisk, at mange andre lande følger Danmarks eksempel med hensyn til udlændingepolitikken.
Men det er da korrekt, at jeg en overgang lige efter valget også følte, at der var problemer.
Det var meget ubehageligt, hvad man kunne blive udsat for og blive udråbt til i udlandet. Men det, der er det helt store problem, er, at omdømmet blev skabt af danskere.
Det synes jeg faktisk var et problem.
At det var danskere selv, der pustede til den ild, som man absolut ikke burde puste til.
Det synes jeg overhovedet ikke fremmede Danmarks sag.
Det fandt jeg på et tidspunkt var et meget, meget stort problem.
Er det ikke rigtigt, at det på det tidspunkt var danskere, der følte sig forurettet over ikke at være kommet med i det flertal, der så var kommet i Folketinget på det tidspunkt, og andre, som pustede til ilden?
Det synes jeg ikke tjener Danmarks sag, og det mener jeg så der er rettet op på.
Er fru Marianne Jelved ikke enig i, at det egentlig var godt, at det så endte med at blive sådan?
Margrethe Vestager (RV), 2003-10-09:
Den meget fine målsætning for historieundervisningen, som fru Pia Christmas-Møller giver udtryk for, tror jeg at vi i meget vid udstrækning vil være enige om.
Hvis man ser til udlandet, ser man, at det, der er effekten af test, er, at undervisningen retter sig mod at gennemføre disse test bedst muligt - og man er efter min mening meget, meget naiv, hvis man tror, det forholder sig anderledes - for man vil jo selvfølgelig gøre sit bedste, for at man kan bestå testen.
Derfor synes jeg måske, at der er brug for et lidt andet pædagogisk syn i forligskredsen end det, som her bliver stillet til skue.
For det er en testskole, en eksamensskole, en udenadslæreskole, som vi bliver præsenteret for, og det synes jeg er ærgerligt, for jeg tror, vi er meget enige om målsætningen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Jeg er fuldstændig enig med fru Margrethe Vestager i, at en test primært er et øjebliksbillede.
Men det kan være et vigtigt øjebliksbillede til pejling af, hvor man skal forbedre sig, og hvor man skal styrke indsatsen.
Vi ønsker ikke bare multiple-choice-test, vi ønsker at modernisere både prøve- og karaktersystemet.
Det ligger faktisk også i det supplerende regeringsgrundlag, at det skal man sikre fra regeringens side i den kommende folketingssamling.
Det har vi faktisk lagt meget stor vægt på fra konservativ side.
Det handler om, at det er et supplement.
Hvilke metoder er eleverne blevet udstyret med?
Hvilke muligheder har de for at kombinere den viden, de er udrustet med?
Folkeskolen skal kunne meget, det er meget store udfordringer, de skal håndtere, men vi skal være bedre til politisk at give de bedste rammer herfor.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-10-09:
Jeg kunne godt tænke mig bare sådan i al fredsommelighed at få afklaret, om De Konservative stadig væk er bag folkeskoleforliget.
Det har jeg undret mig lidt over.
Nu synes jeg faktisk, der er ved at udspinde sig en diskussion om meget specifikke emner omkring folkeskolen og ikke bare sådanne overordnede betragtninger, som statsministeren kom med i åbningstalen.
Vi kan da godt åbne forliget igen.
Der er mange af de forslag, som fru Pia Christmas-Møller og fru Helle Sjelle er kommet med her i dag, som vi faktisk forsøgte at få gennemført, men hvor man sagde fra, også De Konservative, for man skulle finde et kompromis.
Fru Pia Christmas-Møller brugte udtrykket et folketingsflertals svigt over for skolebørnene.
Jeg vil da godt høre undervisningsministeren: Er døren på vid gab eller hvad?
Så medvirker vi gerne, helt sikkert.
Jeg synes, der breder sig noget forvirring fra De Konservatives side, jeg er i hvert fald forvirret.
Står forliget ved magt eller hvad?
Ulla Tørnæs (V), 2003-10-09:
Jeg føler anledning til her undervejs i debatten at benytte lejligheden til at redegøre for, hvad det egentlig var, vi aftalte sidste år.
Det er en aftale, som regeringen i øvrigt er utrolig glad for, en aftale, som er bakket op af et bredt flertal i Folketinget.
Aftalen går på, at vi har fået styrket de faglige færdigheder i folkeskolen - en styrkelse, som var helt bydende nødvendig.
Umiddelbart efter at regeringen tiltrådte, kom endnu en international sammenlignelig undersøgelse, PISA-undersøgelsen, som viste, at de danske elever ikke klarer sig godt nok.
De klarede sig middel i læsning, de klarede sig lidt bedre i matematik, og så dumpede de i naturfag.
Det er uacceptabelt.
PISA-undersøgelsen viste også, at op imod 20 pct. af eleverne i folkeskolen forlader folkeskolen uden brugbare læsefærdigheder.
Derfor var vi nødt til, og derfor var det regeringens mål at få styrket de faglige færdigheder i folkeskolen, og det lykkedes heldigvis.
Det lykkedes som sagt med opslutning fra et bredt flertal i Folketinget.
Det er regeringen meget glad for, og det er vi meget tilfredse med. En del af aftalen om styrkelsen af de faglige færdigheder går også på, at vi ønskede, at vi skulle have en mere fælles folkeskole.
Vi skulle sikre, at man som forældre trygt skal kunne flytte sit barn fra en folkeskole i Haslev til en folkeskole i Hanstholm og være sikker på, at barnet har forudsætninger for at følge undervisningen på et givent klassetrin.
Derfor indførte vi det, vi kalder bindende nationalt fastsatte trinmål.
Det vil sige, at vi for udvalgte klassetrin nøje har beskrevet, hvad det forventes, eleverne kan i de forskellige fag.
Vi var også enige om, at vi skulle bruge den løbende evaluering til at sikre, at alle børn får mulighed for at nå de nationalt fastsatte trinmål.
Det vil sige, at den løbende evaluering skal bruges.
Det sker åbenbart på hr. Holger K. Nielsens børns skole, men det sker ikke på alle skoler.
Den løbende evaluering skal bruges som et målrettet pædagogisk værktøj i tilrettelæggelsen af undervisningen, så vi sikrer, at alle børn får en undervisning, som sikrer, at de når de fastsatte trinmål.
Det er det, den løbende evaluering handler om.
Den løbende evaluering handler om, at vi fremover ikke vil acceptere, at op imod 20 pct. forlader folkeskolen uden at kunne læse.
Hidtil har det været sådan, at det først er blevet opdaget, når barnet forlader folkeskolen, og så er det for sent, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Det er derfor, vi har lavet de nationalt fastsatte trinmål, og det er derfor, at vi nu vil sætte et øget fokus på brugen af den løbende evaluering, som foregår meget forskellig fra skole til skole. Nogle steder tester man, nogle steder evaluerer man, nogle steder laver man multiple-choice og meget andet.
Men det er meget forskelligt, og der skal vi have det systematiseret, og vi skal have det målrettet, sådan at den løbende evaluering er et værktøj i den pædagogiske tilrettelæggelse af undervisningen.
Det er det, det handler om.
Frank Jensen (S), 2003-10-09:
Jeg skal ikke blande mig i, hvad Det Konservative Folkeparti mener om test og skole.
Det kunne aldrig falde mig ind.
Jeg er uenig, dybt uenig, men det, jeg er bekymret for, er, hvis Det Konservative Folkeparti formår at ødelægge billedet af det forlig om folkeskolen, hvor vi er forligspartnere.
Det er fuldstændig utilstedeligt, at Det Konservative Folkeparti på den måde får skabt forvirring om, hvad det er, vi har aftalt i folkeskoleforliget - et forlig, som undervisningsministeren brugte ganske mange kræfter på at få i land og få så bredt som muligt.
Det har vi sat pris på, fordi vi mener, det er vigtigt, at folkeskolen har en bred forligskreds bag sig.
Jeg synes, den konservative ordfører nu har fået skabt så meget forvirring om, hvad det er, regeringen vil på folkeskoleområdet og i forhold til prøvesystemet, også med henvisning til statsministerens åbningstale og det supplerende regeringsgrundlag, at det vil være godt for debatten, hvis undervisningsministeren nu fik sat den sag på plads, hvilket forretningsordenen åbner mulighed for.
Hvad er det, der er muligt inden for den ramme af folkeskoleforliget, en del partier står bag?
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-10-09:
Det sidste er en besværgelse, jeg ikke kan gøre meget ved, men jeg synes, der er anledning til at lykønske hr. Holger K. Nielsen med, at han er så heldig at have sine børn i en skole, der rent faktisk gør noget for at følge med i den faglige udvikling.
Når hr. Holger K. Nielsen nu så kraftigt betoner, at det allerede sker, i hvert fald i den virkelighed, han kommer fra, hvad er problemet så, når vi andre ønsker, at det skal gøre sig gældende over hele landet? Det, vi har talt om, er ensartede test med regelmæssige mellemrum over hele landet af, hvordan det går med de bindende delmål på national basis.
Det skal ikke nødvendigvis foregå på samme tid, men de må være ensartede, så man kan se, hvor står vi.
Vi har ikke på noget tidspunkt krævet, at det skulle ske ugentligt.
Det har jeg sagt tre gange fra Folketingets talerstol.
Det har vi ikke på noget tidspunkt hævdet.
Vi har talt om regelmæssige test, og vi vil gerne diskutere det i forligskredsen.
Hvad er så problemet?