runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Der er jo en række ændringer, det lykkedes at få igennem i lovforslaget om bekæmpelse af rockerkriminalitet.
Der er kommet yderligere domstolskontrol, der er kommet retningslinjer for anvendelsen af civile agenter, der er indført en indberetningsordning til Rigsadvokaten, så vi sikrer, at enhver anvendelse af civile agenter bliver gennemgået af Rigsadvokaten og kommer med i en redegørelse fra Rigsadvokaten, og vi får en redegørelse til Folketinget, når loven har virket i 2 år.
Der får vi mulighed for her i Folketinget på baggrund af en redegørelse fra justitsministeren efter Folketingets forretningsordens § 19
På samme måde ser vi det, der nu er gennemført her med denne undtagelsesbestemmelse for anvendelsen af civile agenter.
Jeg tror, fru Anne Baastrup bliver nødt til på et tidspunkt, når vi diskuterer det fænomen, vi har, det problem, vi har med at få knægtet den hårde kerne, vi har i Hells Angels og Bandidos - jeg brugte 5 år som justitsminister på det, men det lykkedes ikke - at indse, at vi er nødt til at diskutere, hvordan vi kommer videre med at få udryddet det fænomen, at vi har en egentlig mafiaorganisation i Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2003-06-03:
Det kunne jeg ikke.
Det kan være, det handler om, at jeg ikke kan finde rundt på Socialdemokratiets hjemmeside, men alligevel. Det var i hvert fald slående, at man i det program, man nu lægger op til skal diskuteres, ikke er inde på spørgsmålet om retssikkerhed.
I sidste runde spurgte jeg hr. Frank Jensen, hvordan han oplevede hele lovforslaget om en ændring af retsplejelovgivningen, således at vi får civile agenter og hemmelig retspleje.
I svaret oplyste hr. Frank Jensen, at det såkaldt markante ændringsforslag, som Socialdemokratiet har fået igennem, havde støtte fra Dommerforeningen.
Det er ikke rigtigt.
Det, vi har forstået efterfølgende på dommerne, er, at det problem, som står tilbage, nemlig hemmelig retspleje, fortsat vil eksistere.
Derfor stemte SF og Det Radikale Venstre heller ikke for det såkaldt markante ændringsforslag, som skulle have afhjulpet det.
Derfor vil jeg endnu en gang bede hr. Frank Jensen om at forklare her fra talerstolen: Hvordan kan Socialdemokratiet - på trods af at Socialdemokratiet, da hr. Frank Jensen selv var justitsminister, forsøgte at holde fast i en retssikkerhedsvinkel - på nuværende tidspunkt i den grad springe i mål?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-06-03:
Jeg vil godt udfritte hr. Frank Jensen lidt igen omkring udlændingepolitikken, for jeg synes ikke, at det, som hr. Frank Jensen kom med før, var godt nok.
Det, jeg kan forstå, er, at den lave integrationsydelse og 7-års-reglen for ansøgning om permanent opholdstilladelse vil Socialdemokratiet have sløjfet.
Det andet, siger Socialdemokratiet, vil man bibeholde.
Nu er det jo de to nævnte ting, som i virkeligheden har givet det meget, meget store fald i antallet af asylsøgere til Danmark.
Det har været hundrede procent berettiget, og jeg synes, det var forkert af hr. Frank Jensen at stå her og tale om verdens flygtninge, om, at der skulle gives plads, og om integration osv. Integrationen lykkes ikke, hvis man ikke vil erkende, at det er antallet, der er et problem.
Mit spørgsmål til hr. Frank Jensen er: Når nu Socialdemokratiet påtænker at få regeringsmagten - og det vil Socialdemokratiet gerne - er det så stadig væk et væsentligt spørgsmål?
Hvad er Socialdemokratiets svar til Det Radikale Venstre, der siger, at de ikke kan leve med nogen former for opstramninger i udlændingeloven, som dem, regeringen og Dansk Folkeparti har foretaget?
Søren Søndergaard (EL), 2003-06-03:
Jeg er fuldstændig enig i og glad for Socialdemokratiets klare afstandtagen fra starthjælpen, som jo betyder, at et par, der har et barn, på starthjælp får 5.298 kr. mindre til rådighed end det, et dansk par, der har et barn, får på kontanthjælp.
Problemet er, at det jo ikke er den eneste gruppe, der er dernede.
Der er nogle grupper, der er længere nede, oven i købet med Socialdemokratiets hjælp.
Lad os tage gruppen af aktiverede, som har fået en gennemsnitlig nedgang på 26 pct., eller lad os tage unge under 25 år, som er kommet ned på et beløb på 1.400 kr., efter at boligen er betalt, til at leve for.
Er det virkelig socialdemokratisk politik?
Socialdemokratiet har i hvert fald været med til at gennemføre det.
Jeg synes, Socialdemokratiet skulle begynde at interessere sig alvorligt for ikke bare problemet med østarbejdere, men det problem, der består i, at man skaber et proletariat i Danmark, der reelt er tvunget til at gå ud og acceptere hvad som helst for at kunne overleve.
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Der skal ikke herske tvivl om, at det har været forudsætningerne fra første færd, så derfor skal man ikke lave de her aktiveringsfabrikker, som hr. Søren Søndergaard også var inde på.
I forhold til det med at det skal kunne betale sig at gøre en indsats for at komme på arbejdsmarkedet, vil jeg sige, at jeg godt forstår spørgsmålet, for jeg tror, hr. Søren Søndergaard er inde på det med startydelsen.
Jeg deler fuldt og helt hr. Søren Søndergaards kritik af startydelsen.
Den bidrager ikke til, at mennesker kan integreres i det her samfund, tværtimod bidrager den til, som hr. Søren Søndergaard var inde på, sort arbejde og plat, og det skal vi bekæmpe.
Vi skal bekæmpe enhver form for plattenslageri og kriminalitet i det her land, uanset om det er sort arbejde og momsspekulation, eller hvad vi ellers har.
Jeg er helt med på, at den startydelse, som regeringen har fået gennemført imod vores stemmer, er med til at skabe et fattigdomsproblem for en gruppe i vort samfund.
Søren Søndergaard (EL), 2003-06-03:
Først vil jeg sige til hr. Frank Jensen, at det vil glæde Enhedslisten, hvis Socialdemokratiet virkelig vil være med til at stoppe produktionshusene rundtomkring i kommunerne, for det, der foregår der, er jo simpelt hen helt uantageligt.
Det er jeg glad for, hvis der er den melding fra
Socialdemokratiet
Derudover forstod jeg på den socialdemokratiske ordfører, at det bekymrede Socialdemokratiet utrolig meget, at der ikke skulle være bare et enkelt eksempel på én, der kunne få lige så meget i overførselsindkomst, som vedkommende kunne få ved at have arbejde.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge
: Bekymrer det ikke Socialdemokratiet, at regeringen helt bevidst og desværre med Socialdemokratiets hjælp på en række områder er ved at skabe en gruppe borgere i det danske samfund, som har en indtægt, de simpelt hen ikke kan eksistere for, og som derfor er tvunget til at begive sig ud i alle mulige former for fikumdik for at overleve?
Det er jo det, der er kendsgerningerne.
Det var jo bl.a. det, vi fik afklaret meget, meget tydeligt med hensyn til avisbuddene og det, der foregik dér, nemlig at der var en række folk, der havde så lav en indtægt,
at de blev brugt til at lave sort arbejde for at få uddelt aviserne
Bekymrer det ikke Socialdemokratiet?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Det er jo kun korte bemærkninger, og jeg vil bare sige til fru Marianne Jelved, der har stor indsigt i de nordiske lande: I Sverige og i Norge har man adgang til at benytte civile agenter uden begrænsning.
I Danmark har vi fortsat et forbud mod at bruge civile agenter.
Det, der bliver vedtaget i Folketinget i morgen, er en lille undtagelsesbestemmelse med hensyn til at anvende civile agenter, nemlig hvor der er domstolskontrol.
Skal man der være tvunget til at lægge det hele frem over for forsvareren og over for den domstol, der skal dømme i den konkrete sag?
Der siger man: Nej, det skal man ikke, men man skal have - og det er det, vi har fået ind - en anden dommer til at bedømme det samlede grundlag.
Det kan så, hvis dommeren skønner det, friholdes fra den konkrete straffesag og ikke bruges som bevisbedømmelse dér, men det er domstolenes frie bevisbedømmelse, om det, der forelægges i den konkrete sag i retten, kan føre til domfældelse, ja eller nej?
Jeg synes altså, debatten her foregår på et forkert grundlag, og jeg ærgrer mig over det, for vi burde have kunnet samlet hele Folketinget om den her sag, netop fordi de meget vigtige angrebsflader, der har været fra dommerstanden imod det, er løst - er ændret ved en dygtig indsats fra to socialdemokratiske forhandlere.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Nu er vi altså ikke alene i verden om at have de forudsætninger, som jeg gjorde rede for her fra talerstolen, og jeg har stadig væk ikke fået svar på, hvad det egentlig er for meget centrale og grundlæggende ændringer i det her lovforslag, som Socialdemokratiet har fået igennem.
Det er stadig væk den dommer og den forsvarer, som har sagen, der bliver forholdt viden, så vidt jeg har forstået det. Men ikke desto mindre er der jo ud over det, Socialdemokratiet har arbejdet med, en række andre forhold, som er dybt, dybt problematiske set ud fra en retsstats principper.
Når man flytter principperne, flytter man også opfattelsen af, hvad der er rigtigt og forkert.
Det her handler ikke kun om mistænkte, der har gjort sig mistænkelige i forhold til rockerkriminalitet.
Det her handler om hele det danske retssystem.
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Jeg kan sige til fru Marianne Jelved, at det faktisk var til behandling flere gange i min tid som justitsminister, hvorvidt vi skulle gennemføre det her med en adgang til, at man i begrænset omfang kunne anvende civile agenter.
Når det ikke førte frem til et konkret lovforslag, var det begrundet i, at vi fik en række domme, hvor vi i forhold til meddelerbestemmelsen fandt ud af, at vi i det kriminalitetsmønster, vi havde på daværende tidspunkt, kunne forvente, at politiet kunne få domfældt de her bagmænd i rockermiljøet.
Vi indførte, som fru Marianne Jelved ved, en række andre bestemmelser for politiet.
Vi åbnede mulighed for beslaglæggelse, vi lavede udvidet adgang til telefonaflytning, og vi gav udvidet adgang til konfiskation.
Når vi afstod på det her felt, var det, fordi vi i SR-regeringen var bevidste om, at det var et nyt skridt og et meget vigtigt skridt.
Derfor har vi også i Socialdemokratiet under forhandlingerne været så optaget af at få de indrømmelser af justitsministeren, der skulle til, når det drejer sig om det vigtigste kritikpunkt, som har været rejst også fra retspræsidenternes side, og det er i forhold til det grundlag, hvorpå domstolene tager stilling.
Jeg synes altså, at man retorisk skal dæmpe sig en lille smule, ikke fordi jeg skal bestemme, hvad folk skal sige fra Folketingets talerstol, det har jeg jo ikke bemyndigelse til, men at sige, at vi får hemmeligt politi, er altså at gå lovlig langt.
Det er at gå lovlig langt at sige, at vi får brud på grundlæggende retssikkerhedsprincipper, al den stund det er en dommer, der giver politiet adgangen til at kunne anvende en civil agent i det her meget, meget snævre anvendelsesområde, der er åbnet op for.
Tiden tillader desværre ikke, at jeg kan gå i enkeltheder.
Det ville jeg gerne, men det kan vi gøre et andet sted, vil jeg sige til fru Marianne Jelved.
Jeg synes, det er en vigtig sag at få drøftet, for jeg synes, at den bygger på forkerte forudsætninger.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Faktisk har det ikke været min plan, at jeg skulle herop med korte bemærkninger til hr. Frank Jensen, men jeg blev provokeret af hr. Frank Jensens svar til fru Anne Baastrup, hvor hr. Frank Jensen stod her på talerstolen og sagde, at Socialdemokratiet havde fået meget afgørende ændringer ind i lovforslag nr. L 218.
Det er det, der har undertitlen
»Bekæmpelse af rockerkriminalitet og anden organiseret kriminalitet«
Hvad er det, Socialdemokratiet har fået ændret?
Vi har fået et lovforslag her, som bliver vedtaget i morgen, som uomtvisteligt eller - for at blive i jurasproget - utvivlsomt ændrer retsstatens principper, flytter dem, nemlig med hemmeligt politi, hvor en politibetjent, der er agent, ikke behøver at identificere sig rigtigt i retten; hvor forsvareren ikke kan få aktindsigt i det hele, hvis ikke politiet vil det; hvor civile agenter kan begå forbrydelser i samarbejde med politiet; hvor politiet skal kontrollere sig selv.
Hvad er det, Socialdemokratiet har fået ændret?
Og hvorfor fremsatte Socialdemokratiet ikke dette lovforslag, mens hr. Frank Jensen selv var justitsminister?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Men det er bygget på forældrenes, ofte faderens, beslutning.
Det mener vi, og det står vi ved.
Det er også vores eget forslag.
Det har vi også støttet.
Når det drejer sig om de uhensigtsmæssige konsekvenser, der er, ikke så meget, tror jeg, af 24-års-reglen, men mere af tilknytningskriteriet,
har vi sagt til regeringen: Vi har ikke nogen bedre mekanisme, vi kan foreslå regeringen, men vi synes, vi har en fælles forpligtelse til at fjerne de uhensigtsmæssige konsekvenser, der er, altså tilknytningskriterier, der gør, at danske statsborgere f.eks. må bosætte sig 2 år i Ørestadsregionen, i Malmø, for derefter at kunne flytte tilbage igen, når de har fået svensk statsborgerskab.
Der er nogle uhensigtsmæssige konsekvenser, som også regeringen bør være stærkt optaget af at få fjernet, og det vil vi gerne bidrage til, men indtil videre har vi ikke selv noget bedre forslag til at undgå, at vi får de uhensigtsmæssige konsekvenser af tvangsægteskaber, og derfor ligger der beskyttelse i 24-års-reglen.
Jesper Langballe (DF), 2003-09-04:
Jeg synes, at fraserne vælter ud af munden på hr. Poul Nyrup Rasmussen, men jeg vil gerne forklare hr. Poul Nyrup Rasmussen, hvad det er vi taler om.
Jeg vil gerne give et yderst konkret og håndgribeligt eksempel på, hvordan det at mindes historien, når det går hen og bliver til kultisk dyrkelse, kan betyde, at man lige præcis kaster sig i armene på det, man prøver på at besværge.
Eksemplet, skoleeksemplet i nyere tid, er jo den Østrigsag, som hr. Poul Nyrup Rasmussen var ansvarlig for at sætte i værk, for hvad var meningen med det?
Utvivlsomt den, at nu skulle man for enhver pris undgå et holocaust, nu skulle man besværge det totalitære djævelskab, der var under nazismen, og det var virkelig djævelskab.
Og hvad skete der?
Der skete det, at man på antitotalitarismens vegne underkendte en demokratisk valghandling i Østrig.
Der skete det, at hr. Poul Nyrup Rasmussen og hans socialdemokratiske kolleger i Europa netop for at bekæmpe nazismen kastede sig i armene på en ensretning, som man godt kunne betegne som en udemokratisk, antidemokratisk ensretning, som man godt kunne betegne som værende en del i slægt med nazismen.
... hr. Jann Sjursen: Jeg har aldrig nogen sinde oplevet under nogen debat, heller ikke den her, at hr. Jann Sjursen stillet over for en principiel argumentation har taget den op og svaret på den.
Jeg tror aldrig nogen sinde, det er forekommet, ikke i min tid her i Folketinget.
Det er altid noget med: Jamen nu siger du ikke det samme, som ham der sagde for 2 år siden, og som du ellers er allieret med.
Og hvad nu med forholdet mellem regeringen og Dansk Folkeparti?
Jamen alle de der taktiske manøvrer, hr. Jann Sjursen - tag da i stedet for at beskæftige Dem lidt med sagen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2003-09-04:
Den amerikanske befolkning føler ikke, at der er tale om ensretning.
Befolkningerne i alle Europas lande føler ikke, at der er tale om ensretning.
I en lang, lang række europæiske lande har man allerede indført holocaustdagen som en historisk milepæl, der skal hjælpe den nye ungdom til at huske historien, fordi det at huske historien er forudsætningen for ikke at begå de samme fejl igen. De to talere, der har været heroppe fra Dansk Folkeparti, tillader jeg mig at antage kender historien, det er der i hvert fald blevet sagt fra dem nogle gange.
Og hvis man gør det, så ved man også godt, at det at minde hinanden om, hvad det var, der skete, er forudsætningen for at undgå at det gentager sig.
Og det har jo gentaget sig nogle gange.
Vi har nævnt forskellige eksempler heroppefra.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke den tankegang, at man kan stå heroppe og siger, at det er ensretning at afholde
en holocaustdag, at man står her og siger, at Stockholmkonferencen for holocaust var ensretning.
Hvem er det, der er blevet ensrettet?
Er det jøderne, er det de eksempler på historiens voldsomme overgreb på folkelige minoriteter, der er ensretning?
Er det blevet ensretning at huske sin menneskelige værdighed og sine historiske forpligtelser, er det ensretning?
Er det nu blevet ensretning
overhovedet at have historieundervisningen som forudsætning for, at vi kan bevare vores grundlæggende humanisme?
Hvad er det, der tales om ud over et desperat populistisk forsøg på at sammenkoble diskussionen om holocaust med Østrig?
Det har overhovedet ikke noget med hinanden at gøre.
Jeg kan ikke se, hvad det er, man gerne vil have os til at kommentere, men jeg synes, at Dansk Folkeparti for en gang skyld - man har gjort det før, og det er et legitimt parti, der er valgt af et betydeligt antal mennesker,
Søren Krarup (DF), 2003-09-04:
Det er jo ganske tankevækkende at høre hr. Poul Nyrup stå og tale om historisk bevidsthed, han, der har været medvirkende til at skabe en historieløshed i en hel generation med en uddannelsespolitik, der har foragtet just det historiske.
Forholdet er, at det ikke er historie hr. Poul Nyrup Rasmussen taler for, det er netop den dyrkelse af en ganske bestemt holdning, som ligger i hele forslaget om denne Auschwitzdag.
Og jeg synes jo altså, når hr. Nyrup Rasmussen spørger om, hvordan man kan tale om det totalitære i forbindelse med en Auschwitzdag, ja, jeg kunne jo så spørge: Hvorfor så ikke også lave en gulagdag?
Der er mange andre, hvis man endelig skal begynde at lave den slags dage.
Men man skal undervise i det.
Man skal ikke dyrke det, for dyrkelsen er begyndelsen til det totalitære, og jeg vil minde endnu en gang om, at Østrigsagen er beviset på det.
Holocaustmødet i Stockholm førte til den undertrykkelse af en fri stats demokratiske ret til selv at vælge sin regering.
Der kom der ud af holocaustkonferencen.
Jeg vil blot sige til hr. Nyrup og i det hele taget til debatten, at jeg synes jo altså, det er meget væsentligt at fastholde sondringen imellem at mindes og at erindre.
Som det allerede er sagt, så mindes man ens kære, men man erindrer historien, man erindrer dens grusomheder. Og det, at man vil gøre historiens grusomheder til noget, man mindes, det er begyndelsen til den ensretning, som jo ligger i hele holocausttanken.
Det er jo ikke nogen tilfældighed, som det også er sagt, at Stockholmkonferencen, hvad fører den til?
Den fører til den dybt afslørende holdning, at en fri regering i Østrig bliver sat, jeg er lige ved at sige, under administration, men i hvert tilfælde bliver underkendt.
Der har man netop udtrykket for, hvordan dette, at man gør en mindedag ud af en historisk sag som holocaust er begyndelsen til den ensretning, som jo altså er det virkelig uhyggelige, det totalitæres princip.
Jeg er ganske klar over, at hr. Sjursen mener det godt, men jeg ville bede ham tænke sig lidt dybere om og tænke sig selv med i den selvretfærdighed, som udstråler.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2003-09-04:
Stockholmkonferencen var et sted, hvor folk kom fra Europa, fra hele verden, og gav udtryk for, at det var nødvendigt, at man ikke glemte.
Jeg vil derfor endnu en gang sige til ordføreren for Dansk Folkeparti: Det er nødvendigt, at vi ikke glemmer, det er nødvendigt, at vi husker, hvad der blev malet på Auschwitz' vægge, og derfor er det forslag, der er fremsat af Kristeligt Folkeparti, et nyttigt og et vigtigt forslag.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti vil overveje endnu en gang, det vil være mit spørgsmål, at man undlader at bruge den slags betegnelser, som blev brugt for et øjeblik siden heroppe.
Jesper Langballe (DF), 2003-09-04:
Ja, men den bliver meget kort.
Jeg synes, man tydeligt kan høre på hr. Jann Sjursens tonefald og det hele, at hr. Jann Sjursen mener det godt, og jeg havde nær sagt, at det faktisk er det værste ved det hele.
Det hele er båret af utrolig god vilje, og derfor finder hr. Jann Sjursen, at når jeg taler imod den der lidt kvalmende slåen sig til ridder på ofrene i Auschwitz, så er det mig, det ytrer foragt for ofrene i Auschwitz.
Jeg finder, at det er hr. Jann Sjursen, men jeg er overbevist om, at jeg ikke kan få ham til at se, at det, at man laver en statslig mindedag, som skal udgøre et omdrejningspunkt bl.a. i skoleundervisningen, vil gøre skoleundervisningen til en eller anden form for kultisk propaganda i stedet for sober undervisning i verdenshistorie, hvor de rædsler indgår, sådan at børnene forstår, at de selv er med i den historie.
Jeg drømmer ikke om, at jeg nogen sinde får hr. Jann Sjursen til at forstå pointen.
Ja, det sidste var jo i hvert fald en afbødning af hr. Jann Sjursens perfide bemærkninger i Kristeligt Dagblad, en afbødning, som virkelig vil noget, og det kvitterer jeg da for.
Men jeg går i øvrigt ud fra, at det er korte bemærkninger til hr. Poul Nyrup Rasmussen, ikke sandt?
Selv uden hr. Poul Nyrup Rasmussens velmente pædagogik glemmer vi ikke holocaust, så lidt som vi glemmer gulag.
Det sidste er der en del, der er på vej til at glemme.
Vi glemmer heller ikke holocaustkonferencen i 2000.
Det var jo faktisk den begivenhed, der for mig endegyldigt kom til at undergrave den gamle regerings troværdighed gennem den skammelige og udemokratiske Østrigaktion.
Det var dér som sagt, den politiske korrektheds mekka, holocaustcentret, blev søsat, og det var dér, man forsøgte på at optræde i et sådant orgie af selvgodhed, at befolkningen simpelt hen ikke kunne holde det ud mere.
Jeg ser forslaget om en Auschwitzdag i forlængelse af den ideologiske selvgodhed, og derfor er jeg utrolig glad for, at der er et flertal her i Folketinget, der stemmer imod.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-09-04:
I går stod regeringen og Dansk Folkeparti bag en vedtagelse, hvori der bl.a. stod, at man vil fastholde og videreføre en klar konsekvent retspolitik, herunder en hård og konsekvent indsats mod vold, voldtægt og andre overgreb mod mennesker.
I dag stemmer de samme partier imod et beslutningsforslag, som har præcis det samme formål, nemlig
at sikre, at voldsramte udenlandske kvinder gift med en dansk mand tør anmelde volden, således at deres mand kan blive dømt.
147 udenlandske kvinder ud af 219, som har forladt deres mand på grund af vold, har også måttet forlade Danmark. Den danske stat tvinger således udenlandske kvinder til at udstå volden i stedet for at anmelde deres ægtefælle.
Først efter 7 år kan de være helt sikre på at få lov til at blive; først da er de sikre på en permanent opholdstilladelse.
For mig at se er det fuldstændig uforståeligt, at integrationsministeren, justitsministeren og dermed regeringen ikke ønsker at gøre op med dette problem.
De kan gøre, som det passer dem i op til 7 år.
Der er nemlig ikke den store fare for, at deres kone anmelder dem for hverken vold, rockerkriminalitet eller f.eks. alfonsvirksomhed.
Gør hun det, bliver hun selv straffet.
Det skal være trygt at gå på Strøget, sagde regeringen i går, men det skal altså ikke være trygt for en udenlandsk kvinde, som er blevet tævet gul og grøn af sin mand, at gå til politiet.
Jeg håber, at regeringen i løbet af sommerferien vil bruge tid på at tænke denne sag igennem endnu en gang.
Birthe Skaarup (DF), 2003-09-04:
Nej, det var ikke varm luft, da Dansk Folkeparti gerne ville have forslaget tilbage til udvalget.
Det var naturligvis, for at vi ville prøve at se, om der var en mulighed for at komme til forståelse med SF om netop det her ændringsforslag.
Det lykkedes så ikke, og vi førte nogle telefonsamtaler, må vi jo så sige; det var ikke en reel udvalgsbehandling i første omgang på grund af nogle private ting.
Men hvorom alting var, så var det helt klart, at man ikke ønskede, at vi skulle mødes.
SF's ændringsforslag jo går ud på, at man vil have pengene først, og så kan man kigge på strukturen bagefter.
Det er faktisk det, ændringsforslaget går ud på, og det var på den baggrund, vi ikke kunne støtte forslaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2003-09-04:
Jeg vil sådan set
bare sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at det jo overhovedet ikke er det, der er hensigten med det, hr. Eyvind Vesselbo og jeg selv har udtalt.
Derfor synes jeg, det er meget vigtigt at slå fast, at vi har haft en dialog med integrationsministeren, som har været ganske nyttig.
Vi bekymrer os om de voldsramte kvinder, men vi arbejder faktisk på, at det giver et resultat i modsætning til fru Elsebeth Gerner Nielsen.