runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-25:
Ja, det har jo unægtelig været en munter debat, hvor folk og partier, som egentlig er positivt indstillet over for forslaget, alligevel siger, at de vil stemme imod.
Det er dog helt utroligt, hvad man skal opleve.
Kristeligt Folkeparti er positivt indstillet over for dette forslag.
Her er tale om en person, som er præsident i et frit, demokratisk land med fri markedsøkonomi, og som har fået en pris, og den skulle han jo gerne kunne modtage her i Danmark.
Så vi synes, det ville være naturligt, hvis han fik et visum, hvis han søgte.
Derfor er vi helt enige med ordføreren for Det Konservative Folkeparti, hr. Per Stig Møller, som sagde, at skulle der komme en ansøgning, så burde den imødekommes.
Hvis man har det synspunkt, er det jo mærkeligt, at man alligevel ikke kan stemme for det her forslag.
Det kan
Kristeligt Folkeparti, og vi kan i hvert fald godt, hvis man ændrer ordlyden fra »pålægger regeringen« til »opfordrer regeringen til«, for hr. Per Stig Møller har jo ret i, at man skal adskille den udøvende og den lovgivende magt.
Den udøvende magt ligger jo hos regeringen, og det her er et stykke administration; den lovgivende magt ligger her i Folketinget.
Men et Folketing kan selvfølgelig godt opfordre regeringen til noget.
Heller ikke det her forslag er grundlovsstridigt, men det var det rigtige at opfordre regeringen til det, og hvis det ord bliver ændret, kan Kristeligt Folkeparti i hvert fald stemme for. Vi mener også ligesom Det Konservative Folkeparti, at regeringen overfortolker EU's beslutning på det her område, hvis man i øvrigt går ind for - det har jeg jo forstået at partierne gør, også Socialdemokratiet, De Radikale, Venstre og De Konservative - at Danmark er et frit, selvstændigt land, og at EU-samarbejdet er og fortsat skal være et samarbejde mellem frie, selvstændige lande. Frie, selvstændige lande har altså deres egen udenrigspolitik.
Den kan man altså også føre på det her område, og hvis man synes, at der skal gives visum her, så giver man naturligvis visum.
Det dér med etkinapolitik - jamen vi synes, det er lidt mærkeligt, at man så vælger det Kina, som er kommunistisk, diktatorisk, ufrit, menneskerettighederne overtrædes på det groveste, at man er bange for at træde dette land over tæerne og derfor fører en politik, som er negativ og i virkeligheden fornærmende over for det lille frie, demokratiske Kina, er ikke værdigt.
Vi har også for ikke så længe siden i verden haft to Tysklande, og det var jo ikke sådan, at vi havde en ettysklandspolitik.
Da var der sandelig repræsentanter for det ækle østtyske regime her i København og også fra Vesttyskland naturligvis.
Det er verdens største land i indbyggertal, og det er selvfølgelig et enormt marked, hvor alle erhverv og virksomheder ligger på lur.
Og kan man komme ind på dette marked, er lykken gjort.
Men vi synes heller ikke i Kristeligt Folkeparti, at dette økonomiske og profitmæssige hensyn skal gå forud for principielle betragtninger, så vi er altså positivt indstillet over for forslaget.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-25:
Socialdemokratiets ordfører har jo kort redegjort for det, der er elementerne i de to forslag, vi behandler sammen, og det behøver jeg ikke at gentage.
Jeg er også enig i, at de mindre ændringer med rentetilpasningslån og forlængelse af aktieombytningen er udmærkede lovinitiativer, der her tages.
Så lægger vi vægt på i Venstre, at forslagene er udgiftsneutrale, altså at der ikke er nogen skattestigning, skattebelastning, i forslaget.
Vi lægger vægt på, at forslagene er udmøntet efter dialog med pensionsbranchen
, og vi lægger vægt på, at det kan være med til, jo navnlig L 20, at fremme investeringerne i innovative virksomheder, de mindre virksomheder.
Det har vi virkelig behov for i Danmark.
Det er næppe for meget sagt, at der er noget teknik i forslagene.
Det skal vi heldigvis ikke diskutere her.
Men vi er altså også positive indstillet over for begge forslag.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-25:
Jeg skal til gengæld sige, at jeg er blevet bedt om at tale på fru Sonja Albrinks vegne for CD, og ikke overraskende støtter de forslaget, da de er medforslagsstillere.
Jeg vil sige, det er rigtigt, at det er en genfremsættelse.
Der er meget, der er sagt, der er rigtigt i dag.
Der er også meget, der er sagt af tidligere skatteministre, der er forkert, nemlig at lejeværdienskatten og ejendomsværdiskatten ville give det samme provenu.
Det er der vist ikke mange, der kan lade sig overbevise om i dag.
En af de smarteste måder, den nuværende regering har stjålet penge op af folks lommer på, er den nuværende ejendomsværdibeskatning. Jeg forstod, at der var mulighed for at søge løsninger
Det vil vi se på.
Vi kan dog have meget svært ved at se, hvorfor man lige skal have to måneder som en eller anden tilfældigt valgt grænse.
Er man fraflyttet et hjem, så er man fraflyttet et hjem, og så skal man naturligvis ikke betale ejendomsværdiskat for at bo i hjemmet, når ikke man bor i hjemmet.
Det er jo direkte logisk.
Det kan regeringen altså ikke se, men lad os se på det under udvalgsarbejdet, det kunne da være, vi kunne nå en fornuftigere løsning.
Så til hr. Jens Peter Vernersens betragtninger om, at man er gunstigere stillet i dag end under Schlüterregeringen.
Altså det er en stærkt amputeret regering, der skal tilbage til 1987, 1989, 1990 og 1991 for at bruge det i en argumentation.
Nu må man ikke sige gudfaderbevares fra Folketingets talerstol, ellers havde jeg nær sagt det.
Men det er en sørgelig argumentation, må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg var da egentlig glad for det positive svar, for det bekræfter mig egentlig i det, at regeringen er inde på en kurs her, hvor man måske har mulighed for at påvirke situationen i EU.
Jeg vil så på den baggrund godt spørge Det Radikale Venstre som regeringsparti: Hvordan har Danmark forsøgt at påvirke de her ting indtil nu i EU, sådan at der kan gives visum til Taiwans præsident?
Og hvordan vil regeringen fremover - for jeg kan forstå, at et af regeringspartierne er af den opfattelse, at man skal arbejde for at ændre de her ting, sådan at der kan gives visum - arbejde for, at der kan gives visum til præsidenten fra Taiwan?
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-25:
Jeg kan selvfølgelig godt forstå, at det gør ondt på hr. Flemming Hansen, når jeg giver sådan en faktuel oplysning om, hvordan situationen var.
Nu var jeg jo nødt til at tage en oplysning fra det tidspunkt, hvor vi havde en borgerlig regering, og det var jo altså rent faktisk i 1992 med afslutning 25. januar 1993, og det var dengang, vi havde den situation, at 20.000 boliger var på tvangsauktion.
Det er virkeligheden.
Det ændres jo ikke af, at det er 9 år siden.
Sådan hænger det faktisk sammen.
Forslaget, der jo er en genfremsættelse af nr. B 6 fra folketingssamling 2000-2001, blev behandlet her i Folketinget og i udvalget fra oktober sidste år og i en stor del af sidste folketingssamling.
Vi havde en grundig udvalgsbehandling.
I Socialdemokratiet er vi fortsat af den opfattelse, at vi må se på det problem, der kan opstå, når en ejerbolig fraflyttes og der ikke hurtigt sker et salg.
Det forudsætter selvfølgelig, at vi kan skaffe et flertal til at lave en ændring.
I Socialdemokratiet har vi givet tilsagn om, at ejere, der står med to boliger i forbindelse med køb af ny bolig,
efter en kortere tid ikke skal beskattes af den ekstra bolig, de har.
Vi har hørt her, at skatteministeren har givet tilsagn om, at den kortere tid kunne være en periode på to måneder.
På samme måde gav daværende skatteminister, Ole Stavad, sidste år et tilsagn om, at der ikke skulle ske en dobbeltbeskatning, men som sagt lykkedes det ikke her i Folketinget at få et flertal for skatteministerens forslag.
Det er såmænd det, det drejer sig om.
Hvis man ser på beslutningsforslaget, ses det, at det samlede provenutab for staten ville være ca. 50 mio. kr., hvis man gennemførte beslutningsforslaget, som det ligger.
Det er også en af grundene til, at vi har afvist beslutningsforslaget.
Vi har mange udgifter, der skal finansieres.
Velfærdssamfundet har brug for, at vi også kommer med nye forslag, og det er jo også en af grundene til, at vi har afvist dette her forslag.
Må jeg i øvrigt i forbindelse med beslutningsforslaget nævne, at boligejere i dag er langt gunstigere stillet, er i en langt gunstigere situation, end de var, da Schlüterregeringen trådte tilbage.
I dag er vi heldigvis nede på en tiendedel af det tal.
Det tyder jo på, at det er noget rarere at være boligejer her i 2001 under Nyrupregeringen, end det var under Schlüterregeringen, hvor vi havde denne meget, meget ulykkelige situation.
Socialdemokratiet skal afvise forslaget, og jeg skal også afvise forslaget på vegne af SF og Det Radikale Venstre.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-25:
Muligheden for, at pensionsbranchen nu i højere grad kan engagere sig i at investere i mindre, innovative virksomheder er et rigtig godt initiativ.
Netop mindre, innovative virksomheder er mange gange inden for de mest lovende vækstområder og har i sagens natur ofte problemer med at få den fornødne investeringskapital til brug for, at virksomhederne kan udnytte deres fulde vækstpotentiale.
Derfor er dette forslag godt erhvervspolitisk nyt, som vi så skattemæssigt med de her forslag skal implementere i dag.
Ved at anerkende, at der kan oprettes investeringsforeninger ned til ét medlem også i skattemæssig sammenhæng, sikres formålet om mere risikovillig kapital til mindre, innovative virksomheder.
Såvel lovforslag nr. L 20 som lovforslag nr. L 21 indeholder en grundig revision af de lovtekniske forudsætninger for ovenstående formål og medfører en klarere og mere retvisende lovgivning.
De er alle sammen ændringer, som vi i Socialdemokratiet kan støtte. Herudover hilser Socialdemokratiet det velkomment, at der i forbindelse med ejerskifte af en ejendom gives mulighed for, at kurssikringen af rentetilpasningslån også kan falde ind under kursgevinstlovens regler om, at en sådan aftale kan behandles efter skattelovgivningens almindelige regler, dvs. sammen med det underliggende lån.
Således undgår man, at långiver skal beskattes direkte af en sådan aftale.
Endelig indeholder forslaget en mulighed for at dispensere for 6-månders-fristen for skattefri aktieombytninger, hvilket vi ligeledes kan støtte. Derfor kan Socialdemokratiet tilslutte sig både L 20 og L 21 i deres helhed.
Jeg skal også på vegne af Centrum-Demokraternes ordfører, fru Sonja Albrink, sige, at også de kan støtte forslaget, og skulle der være nogle problemer i forbindelse med behandlingen, vil man tage dem op under udvalgsbehandlingen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-25:
Kristeligt Folkeparti vil gerne støtte de to forslag, vi her har til behandling.
Som flere ordførere har været inde på, er det jo teknisk svært stof, men sigtet er rigtigt, nemlig at give øget mulighed for, at mindre virksomheder kan få tilført kapital.
Så er der en række tekniske omskrivninger osv., som selvfølgelig kan være svære at gennemskue til sidste detalje, men sigtet er rigtigt.
Nu vil vi se under udvalgsarbejdet, om der er enkelte detaljer, der skal være lidt anderledes, men ellers må jeg sige, at vi kan støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2001-10-25:
Enhedslisten har for nogen tid siden udtrykt en vis positiv holdning over for at lave sådan en konstruktion, der fremmer, at pensionskasser kan investere i mindre virksomheder, men som forslaget ser ud her, kan vi ikke støtte det, og vi forstår det heller ikke helt.
Hvis det er for at kunne dele ledelsesansvaret over for en række nye virksomheder, så forstår jeg, at nogle pensionskasser kan sætte sig sammen for på den måde at lave én administration, og de sørger så for det hele på alles vegne.
Det kan jeg godt forstå.
Men hvorfor skal én pensionskasse have lov til at lave ét selskab, for så har de jo samme ledelsesansvar, som hvis de ejede aktierne selv?
Den konstruktion forstår jeg ikke, og det synes jeg ikke at der er nogen grund til at gøre.
Det vil sige, at ethvert aktieselskab kan få lov til at lave sådan en konstruktion
Det ser jeg ikke nogen som helst grund til, og jeg har det altid sådan, at når jeg ser i sådan et lovforslag som det, vi har fået her, at vi lige pludselig skal til at arbejde med værnsreglerne for at hindre misbrug, så bliver jeg altid nervøs for, om værnsreglerne i virkelighedens verden hindrer misbrug.
Derfor vil jeg sige, at som det ser ud her, støtter vi det ikke.
Men det her går langt videre.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-25:
Formålet med L 20 er at fremme tilførslen af kapital til mindre og til innovative virksomheder, og forslaget skal ses i sammenhæng med L 21, hvorfor de to forslag behandles samlet.
Efter den praksis, der gælder i øjeblikket, kan investeringsforeninger med ganske få medlemmer ikke anses for selvstændige skattesubjekter, hvilket medfører, at de i dag beskattes direkte af foreningens indkomster, som om de selv ejede foreningens aktiver. Det foreslås derfor, at når et eller meget få medlemmer er i en pensionskasse, et livsforsikringsselskab eller et andet selskab, så anses investeringsforeningen som værende et selvstændigt skattesubjekt.
Videre foreslås det, at der sker en præcisering af den gældende administrative praksis vedrørende definitionen på investeringsforeningen, således at det almindelige krav til antallet af medlemmer, hvor et eller flere er fysiske personer som udgangspunkt, skal sættes til mindst 8.
Af de høringssvar, der er modtaget, er der sat spørgsmålstegn ved netop antallet 8, og vi vil naturligvis under udvalgsbehandlingen se på, om der ikke kunne være mulighed for at reducere minimalkravet til et mindre tal end de nævnte 8.
Endelig foreslås der som et tredje punkt i denne del af forslaget, at der sker opstramninger af forskellige bestemmelser, som skal sikre, at foreninger med kun få medlemmer ikke bruges til at omgå skattelovgivningen.
Ud over ændringerne vedrørende investeringsforeningerne indeholder lovforslaget to andre ændringer, nemlig at kurssikringsaftaler vedrørende rentetilpasning for realkreditlån behandles sammen med det underliggende lån, hvis aftalen i forbindelse med overdragelse af fast ejendom overtages af en ny debitor eller opsiges af køber eller sælger i forbindelse med overdragelsen.
Endelig foreslås det at forlænge den gældende 6-måneders-frist for skattefri aktieombytning, når fristen i særlige tilfælde ikke kan overholdes.
Bemærkningerne i de indkomne høringssvar er særdeles omfattende, og nogle af bemærkningerne vedrører slet ikke lovforslaget.
En del af bemærkningerne er der taget hensyn til i lovforslagets endelige udformning, men stadig resterer der nogle bemærkninger, som vi under udvalgsbehandlingen vil søge nærmere belyst.
Lovforslagets intentioner er imidlertid gode og letter mulighederne for de enkelte aktionærer, som i højere grad kan overlade det administrative arbejde til investeringsforeningen.
Når forslaget oven i købet er stort set udgiftsneutralt, er det noget af det, der trækker i den rigtige retning, og Dansk Folkeparti er derfor i udgangspunktet positivt over for lovforslaget.
Til L 21 har jeg blot den bemærkning, at det er naturligt, at der nu samtidig med L 20 foretages en fuldstændig gennemskrivning af gældende lov om beskatning af medlemmer af kontoførende investeringsforeninger, og det lovforslag er vi i Dansk Folkeparti også positive over for.
Lene Garsdal (SF), 2001-10-25:
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtrykke SF's positive interesse i, at der bliver mulighed for investeringer i de små og mellemstore virksomheder.
Den politiske side af forslaget er vi derfor positive over for.
Men da det samtidig er et meget teknisk betonet forslag, som ikke alle steder er lige gennemskueligt, vil vi godt tage forbehold over for, at der kan være enkelte elementer, som vi vil se nærmere på i forbindelse med udvalgsarbejdet.
SF er afgjort positiv, med forbehold over for enkelte tekniske elementer.
Flemming Hansen (KF), 2001-10-25:
Vi har haft et interessant eksempel i Folketinget her de sidste par timer på, at et meget enkelt forslag tager 2 timer at behandle, men et meget kompliceret forslag tager formentlig 10 minutter.
Må jeg sige om de forslag, vi står over for her, at det virker, som om begge er fornuftige forslag.
Den konservative folketingsgruppe kan støtte dem, også rentetilpasningsdelen er vi tilfredse med.
Vi har noteret os, at det er udgiftsneutralt, og vi har læst høringssvaret, der er optrykt i lovforslaget, L 20.
Så vi er positive over for det, men jeg må sige, at så kompliceret, som det er - det indrømmer jeg det er også for mig at forstå - så kan der selvfølgelig opstå ting under udvalgsarbejdet, der gør, at vi ændrer holdning, men det tror jeg ikke på, og jeg håber heller ikke på det, for jeg synes, at der er meget fornuft i forslagene. Så indtil videre støtter vi dem.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-10-25:
Ja, det kan jeg da bekræfte, at det må være linjen, at dér, hvor der er problemer af den her karakter, må vi arbejde på dem enten i EU-regi eller FN-regi eller i det hele taget overnationalt.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg synes ellers, jeg normalt formulerer mig nogenlunde klart.
Jeg spurgte om en ret klar ting, og jeg vil godt gentage det i et spørgsmål her og nu til hr. Jens Hald Madsen og Venstre, for nu er det alvor.
Det er jo ikke et spørgsmål om en tilfældig sag.
Så vil jeg også godt gentage det spørgsmål, som jeg stillede før, og som jeg ikke fik svar på: Vil Venstre, hvis Venstre kommer i regering, arbejde i EU-regi for, at reglerne bliver sådan, at der bliver mulighed for, at Danmark fremover kan modtage Taiwans præsident på privat basis, hvis han ønsker det?
Vil Venstre arbejde for, at det bliver sådan, hvis Venstre kommer i regering?
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-10-25:
Der er god grund til her i Folketingssalen at drøfte de vanskelige balanceproblemer, der kan true den fredelige sameksistens lokalt og globalt.
Vi må ikke stikke hovedet i busken, selv om delikate spørgsmål og dilemmaer dukker op, for det er med til at anskueliggøre, at de nemme løsninger ikke lige kan rystes ud af ærmet.
Spørgsmålet er hele tiden: Hvad fremmer sagen bedst?
Kina og Taiwan er blot et enkelt eksempel på et regionalt potentielt konfliktfyldt balanceproblem.
Der er mere end nogen sinde et enormt behov for, at verdenssamfundet og EU for den sags skyld understøtter, at regionale balanceproblemer løses.
Det arbejder Det Radikale Venstre kontinuerligt for i de sammenhænge.
Sagen, vi diskuterer i dag, understreger, at der er et stort behov for at få normaliseret tilstanden mellem folkerepublikken Kina og Taiwan.
Men i denne meget komplicerede balance må Danmark ikke være den lille tue, der vælter læsset.
Vi kan ikke gå enegang i fortolkningen af etkinapolitkkken.
Så enkelt er det.
Og så enkelt er det ikke.
Det er ikke metoden til at hjælpe Taiwan.
Og det er vist formålet, vi alle sammen er optaget af.
Det er heller ingen løsning at udstede et visum til privatbesøg.
Det kunne man have gjort, hvis det var en minister af en lavere charge, men en præsident vil, om man så må sige, altid have kasketproblemer.
Ligegyldigt hvordan vi vender og drejer det, vil et præsidentbesøg have karakter af et politisk besøg.
Derfor må linjen være klar.
Vi skal ikke give visum til den taiwanske præsident Chen Shui-bian.
Det Radikale Venstre kan altså ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg siger tak for det klare svar, som altså er: Ja, det vil De Konservative arbejde for i EU-regi.
Så vil jeg gerne stille et tillægsspørgsmål, for det er jo meget naturligt: Hvordan vil man gøre det?
Det nytter jo ikke ret meget, at man med floromvundne sætninger ligesom de liberale partier i Europa vedtager fine resolutioner om, at sådan burde det være, at han burde have visum, og så ikke arbejder konstruktivt for, at det rent faktisk sker.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvis De Konservative kommer i regering efter næste valg, vil De Konservative så sikre, at der på Danmarks vegne i EU-regi kommer et reelt forslag om at ændre de regler, så man fremover på privat basis kan modtage Taiwans præsident og de ministre, som er nævnt fra udenrigsministerens side her i dag?
Vil De Konservative sikre, at der bliver fremsat et reelt forslag i EU med et sådant indhold, at man kan give visum til Taiwans præsident?
Per Stig Møller (KF), 2001-10-25:
For det andet følger det også af alt, hvad jeg har sagt, at vi mener, han skulle have adgang til Europa og også til Danmark, og det vil vi selvfølgelig også arbejde for i EU.
Det siger jo sig selv.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg må indrømme, at vi er ude i nogle utrolige søforklaringer
fra De Konservative
Jeg havde faktisk regnet med, at De Konservative støttede forslaget.
Jeg var fuldstændig forberedt på, at sådan ville det være.
Vi ved, at den konservative formand den 16. marts i år har sagt, at det er galt, at der ikke gives visum, og så skal man selvfølgelig støtte et forslag om at give visum i stedet for at komme med alle mulige søforklaringer.
Men hvis vi ser bort fra, selv om det er svært, at De Konservative åbenbart ikke vil støtte forslaget - og det er jo nærmest grinagtigt, at man ikke vil det - har vi den situation om relativt kort tid, at der kommer et folketingsvalg, og vi får måske en ny regering.
Det kan endda være, hr. Per Stig Møller bliver udenrigsminister i en sådan regering, og jeg vil godt spørge De Konservative: Når man nu er enig i USA's etkinapolitik, der medfører, at man godt vil give visum til Taiwans præsident, vil man så fra Det Konservative Folkepartis side arbejde i EU for, at reglerne bliver ændret, hvis der overhovedet er tale om EU-regler, for det kan der nemlig godt være tvivl om?
Vil De Konservative som regeringsparti arbejde for, at reglerne bliver ændret, så der kan gives visum til Taiwans præsident?
Det er et meget klart spørgsmål, og jeg forventer et meget klart svar.
Per Stig Møller (KF), 2001-10-25:
Så tager vi det for sidste gang.
Det er sagt herfra, og det mener vi.
Så kommer diskussionen om grundloven, som hr. Thulesen Dahl vil føre.
Den synes jeg også er principielt vigtig, og det er rigtigt, at havde forslaget været lodret grundlovsstridigt, skulle det have været afvist af Præsidiet. Men der findes jo altid en gråzone, og vi mener, at dette forslag ligger i gråzonen.
Venstre talte om særlovgivning, som vi jo heller ikke er meget for.
Jeg mener ikke, at vi skal behandle konkrete visumansøgninger her i Folketingssalen; det er simpelt hen et principielt synspunkt.
Det er regeringens prærogativ, det bør regeringen gøre, og så kan vi være uenige med regeringen og meddele regeringen, hvad vi mener.
Det har vi gjort, og det har jeg gentaget nu fire gange.
Når Amerika kan give Chen indrejsetilladelse for at komme som privatperson til Houston og New York, bryder det jo heller ikke med Amerikas etkinapolitik, som er vigtig og fundamental, så jeg kan ikke se, at regeringen burde sige nej.
Der er foreløbig slet ikke nogen visumansøgning, men jeg mener, at når han kan komme til USA som privatperson, bør han også kunne komme til Europa.
Det er vores indstilling.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Jeg vil vende tilbage til det juridiske på et senere tidspunkt og blot spørge hr. Per Stig Møller, om hans udtalelser skal forstås sådan, at hvis der efter folketingsvalget kommer en regering med konservativ deltagelse, vil den regering, hvis der indløber en visumansøgning på privat basis fra Taiwans præsident, imødekomme ansøgningen, også uanset hvad EU mener om den sag.
Sådan må man jo forstå konsekvensen af det, hr. Per Stig Møller siger, men jeg synes, det er nødvendigt at få et svar, for det viser jo, i hvilken grad der er tale om oprigtighed
fra konservativ side.