runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2004-10-19:
Da vores ordfører på lovforslaget, fru Sandy Brinck, desværre ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre hendes ordførertale, og den lyder som følger: Hver gang, der tages et billede af et barn i en seksuel situation, begås der et overgreb mod dette barn.
Den, som tager billederne, dem, som har billederne, og dem, som kigger på billederne, krænker barnet på billedet.
Uanset hvor i verden det foregår, er det uacceptabelt og forkasteligt, at voksne udnytter børns loyalitet, tillid og magtesløshed så skånselsløst til egen tilfredsstillelse og især for penge.
Uanset om det foregår i Umanak, Nuuk, Frederikshavn eller Gentofte, så skal følgerne selvfølgelig være de samme.
Skaderne er mange og langvarige.
Vi skal forebygge, at det sker.
Vi skal sørge for, at det straffes, når det sker, og vi skal sikre, at de børn, der bliver udsat for overgreb, får en ordentlig hjælp, når det er sket.
Dette lovforslag handler som så ofte før kun om straffen.
Grønlands hjemmestyre har bedt os om at skabe dette forbud, og det vil Socialdemokraterne selvfølgelig gerne give deres fulde støtte til.
Men som det også er bekendt, har det grønlandske retsvæsen gennem længere tid været til gennemsyn af en retsvæsenkommission for at blive moderniseret.
Det har taget lang tid, og jeg tror, at alle partier efterhånden er lidt utålmodige, det er vi i hvert fald.
Derfor håber jeg også, at ministeren i dag vil oplyse, hvilken tidshorisont regeringen arbejder med for at få en sådan reform gennemført.
Det er desværre blevet meget lettere at skabe og distribuere børnepornografi ved at bruge internettet.
Det gør, af bekæmpelsen af disse grove overgreb mod børn også skal foregå internationalt på tværs af grænser og over store afstande.
Grønlandske børn har også krav på beskyttelse, og jeg er glad for, at hjemmestyret har vurderet, at vi på dette punkt ikke kan vente og have det noget sløve tempo, som desværre har lagt sig over spørgsmålet om retsvæsenkommissionen.
Der skal gøres noget nu, og det bidrager Socialdemokraterne gerne til.
Som sagt: Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Per Dalgaard (DF), 2004-10-19:
Lovforslag nr. L 4 er en opdatering af den grønlandske kriminallov til også som den danske at indeholde forbud mod besiddelse og udbredelse af børnepornografisk materiale.
Ønsket om et sådant forbud skal også gælde i Grønland, fremgår det af den nylig fremkomne betænkning fra den grønlandske retsvæsenkommission, og det skal selvfølgelig imødekommes.
Selve elementerne i forslaget svarer til de danske, hvor både konkrete billeder, tegninger, computerskabte billeder og lignende falder ind under kategorien børnepornografi.
Ligeledes vil benyttelsen af pornomodeller under 18 år blive forbudt.
Det fremgår af lovforslaget, at det ingen økonomiske konsekvenser får.
Det kan vi da så håbe på er rigtigt, selv om det allerede nu vurderes, at man ikke helt ved, hvor mange personer der vil blive ramt af loven.
Om der således vil komme et større pres på grønlandske arresthuse vides ikke, men jeg er sikker på, at grønlænderne selv vil tage hånd om det, hvis det skulle ske.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Per Kaalund (S), 2004-10-19:
Fru Line Barfod siger jo – og det er hele Folketinget vel enig i – at man dels kan konstatere, at grænseoverskridende kriminalitet er stigende, dels at det skal bekæmpes, og det skal forhåbentligt også, går jeg ud fra, gøres grundigt.
Nu er der et samarbejde her mellem 25 EUlande inden for Europol og inden for Eurostat og også her tilsvarende med fuldbyrdelse af straffe idømt i andre lande, udlevering af bevismateriale osv.
Det gode spørgsmål er: Når fru Line Barfod ikke vil det her, men taler så smukt om alt det, der skal gøres med at bekæmpe kriminalitet og begrænse det osv., hvordan skal det så gøres?
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-19:
Grønlands landsstyre har anmodet om, at der indføres regler om børnepornografi i den grønlandske kriminallov, som svarer til dem, der gælder i Danmark.
Dette har ikke hidtil været tilfældet.
Den Grønlandske Retsvæsenkommission har et lignende ønske, men dens rapport er endnu til høring og har i øvrigt været meget, meget længe undervejs.
Det Radikale Venstre er fuldstændig enig i indholdet af det her lovforslag og vil også støtte det.
Naturligvis skal børn beskyttes mod misbrug og udnyttelse overalt, hvor vi har lovgivningsmuligheder og lovgivningskompetence.
Jeg vil blot komme med en enkelt bemærkning.
Det har sådan set ikke noget med børneporno at gøre, det har noget at gøre med Den Grønlandske Retsvæsenskommission, for det er jo meget, meget længe, vi har måttet vente på initiativer som følge af retsvæsenskommissionens meget store arbejde, og der må jo også være andre ting, som det grønlandske landsstyre venter spændt på, at Danmark udfører.
F.eks. er der problemerne med de tidsubestemt anbragte på Herstedvester, hvor grønlandske tidsubestemt dømte sidder i op til 25 og 30 år.
Det er et kæmpestort problem både for dansk retskultur og for det grønlandske samfund, at man anbringer strafafsonere 4.000 km væk fra hjemmet, og de har ingen mulighed for at opretholde nogen som helst forbindelse til deres gamle land.
Så der må også være andre ting fra retsvæsenskommissionen, som trænger til at blive gennemført i praksis, og derfor vil jeg da gerne bede ministeren om at redegøre for, hvordan tidshorisonten er for, at retsvæsenskommissionens rapport efterhånden kan blive omsat i aktuel lovgivning.
Men det aktuelle forslag om børnepornografi, som vi behandler her, er vi naturligvis fuldstændig enige i og slutter op om.
Line Barfod (EL), 2004-10-19:
Jeg skal ikke trække forhandlingerne i langdrag, men bare meddele, at Enhedslisten også støtter, at vi gennemfører det forslag, som det grønlandske landsstyre har anmodet om, og så tilslutte mig de mange ordførere, der har bedt justitsministeren redegøre for tidsperspektivet for Den Grønlandske Retsvæsenskommission.
Lene Espersen (KF), 2004-10-19:
Jeg vil også gerne indlede med at takke for den meget brede tilslutning til det her lovforslag.
Jeg deler den opfattelse, som flere af ordførerne også har fremført her i dag, at da det her har været et udtrykkeligt ønske fra Grønlands side, er det vores pligt at sikre, at den grønlandske kriminallov på det her område bliver bragt i overensstemmelse med de regler, som vi også kender herfra.
Så har der også været et enkelt spørgsmål, og det har ikke så meget gået på selve lovforslaget, men nok nærmere på spørgsmål om Den Grønlandske Retsvæsenskommission meget tykke betænkning.
Jeg deler opfattelse med samtlige de ordførere, der har udtrykt sådan en smule opgivenhed over for, at det har taget så lang tid.
Den deler jeg fuldt ud.
Det har været en ekstremt lang proces, men det har også været en grundig proces, og det har været en proces, hvor jeg også syntes man skulle vise Grønland det rette hensyn, herunder også at sikre, at det meget, meget digre værk, som betænkningen udgør, var oversat til grønlandsk inden offentliggørelse.
Det har altså taget længere tid, end i hvert fald jeg som lægmand umiddelbart havde forestillet mig.
Men nu foreligger betænkningen jo, og jeg vil da gerne sige til både hr. Morten Bødskov og fru Elisabeth Arnold, at processen jo er den, at betænkningen for øjeblikket er i høring, og at høringsrunden afsluttes her ved årets udgang.
Vi har fået oplyst, at man herefter i Grønland under forårssamlingen vil have en politisk drøftelse af betænkningen, og efter at man har haft den politiske drøftelse i Grønland, vil hjemmestyret så kunne tage stilling til, hvordan man fra Grønlands side vil prioritere de mange gode initiativer, som står opført i betænkningen.
Så tidsprocessen er altså den, at når det kommer til foråret, vil den reelle politiske drøftelse starte.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Helge Adam Møller (KF), 2004-10-19:
Det her er et godt og nødvendigt lovforslag, og jeg og den konservative folketingsgruppe kan støtte det.
Man kan stadig væk i dag finde enkelte mennesker, som synes, at det er o.k. at have et billede af et barn i en pornografisk situation eller at have det på sin computer.
Men det, de personer glemmer, er, at der bag billedet jo er sket en forbrydelse.
Der er et eller flere børn, der er blevet misbrugt, og det er, som den socialdemokratiske ordfører sagde, lige alvorligt, om det sker i Danmark, eller om det sker på Grønland eller andre stedet.
Derfor hilser jeg med tilfredshed, at det grønlandske Landsting har bedt os her i det danske Folketing om at vedtage de samme regler, som gælder i Danmark, også for Grønland, således at det altså også bliver forbudt og strafbart – det straffes ganske alvorligt – hvis man har billeder eller udbreder billeder eller ser på billeder, hvorpå børn er misbrugt.
Derfor en fuld og hel tilslutning fra Det Konservative Folkeparti, og vi håber, at lovforslaget vil få en hurtig gang, således at det hurtigt kan sættes i kraft også på Grønland.
Per Kaalund (S), 2004-10-19:
Den grænseoverskridende kriminalitet er stigende, og fra Socialdemokratiets side vil vi gerne være med til at bekæmpe og begrænse disse former for kriminalitet.
Det, der er tale om med dette lovforslag, er jo, at kendelser afsagt i et andet EU-land kan fuldbyrdes her i Danmark.
Det gælder, som det blev nævnt, beslaglæggelse af formuegoder eller bevismaterialer.
Det skal dog runde en dansk dommer, inden det effektueres.
Hvis danskere til eksempel får bøder i udlandet, så kan de altså også inddrives her i landet.
Vi finder det rigtigt, at man udvider samarbejdet her inden for den rammeafgørelse, der er.
Det er vigtigt med et tæt samarbejde mellem EU-landene.
Det skal ikke være sådan, at kriminelle blot kan gå over grænsen til et andet EUland og så slippe for straf eller få en begrænset straf.
Vi er også af den opfattelse, at det kræver tillid retssystemerne imellem.
Det vil sige, at de regler, der nu engang er for overhovedet at kunne være EU-medlemsland, kræver naturligvis et retssystem, som grundlæggende er rimeligt og retfærdigt, og det tror vi også kan komme til at fungere.
Vi kan fra Socialdemokratiets side anbefale lovforslaget.
Vi har jo altid fra Socialdemokratiets side sat retssikkerheden i højsædet, og det vil vi fortsætte med at gøre.
Det er udelukket, dertil når vi aldrig.
Men det skal heller ikke være sådan, at kriminelle blot ved at gå over grænsen til et andet land enten kan unddrage sig straf eller slippe betydelig billigere.
Her må vi have visse regler EU-landene imellem, for en konsekvens af det åbne marked og en lang række andre ting er jo netop fri bevægelse over grænserne af kapital og alt muligt andet, og det medfører selvfølgelig, at der skal være en vis ensartethed.
Men vi er selvfølgelig åbne over for at tage mere principielle drøftelser af hele dette kompleks og kommer vel også til det i forbindelse med den nye forfatningstraktat.
Line Barfod (EL), 2004-10-19:
Socialdemokratiets ordfører talte meget om forenkling og effektivitet osv.
Jeg vil gerne høre, om retssikkerhed også indgår i Socialdemokraternes overvejelser, og om Socialdemokratiet ligesom Venstre er begyndt at stoppe op og sige: Det kunne være, vi lige skulle finde ud af, hvor vi er på vej hen med denne totalharmonisering af strafferetten i EU.
Er Socialdemokratiet villig til, at vi prøver at se nærmere på det samlede billede af hele den harmonisering, der finder sted af strafferetten, se på, hvor det egentlig er, vi er på vej hen, og hvorhen vi ønsker at gå?
Ønsker vi virkelig en situation, hvor ting, der ikke kan gennemføres efter dansk ret, vil kunne gennemføres, fordi udenlandske myndigheder kan kræve, at danske myndigheder gennemfører dem i Danmark?
Per Kaalund (S), 2004-10-19:
Mit svar fra før kan ikke tolkes, som om vi blot vil sidde og høre på, at andre partier har en principiel drøftelse.
Jeg gav udtryk for, at vi gerne deltager i en principiel drøftelse, også med socialdemokratiske synspunkter, om disse ting.
Med hensyn til den del af lovforslaget, som angår beslaglæggelse, herunder af bevismaterialer og andre ting, er det sådan, at selv om der er faldet en kendelse i et andet EU-land, og den skal fuldbyrdes her i landet, skal den forelægges en dansk dommer.
Det sker godt nok med en meget kort tidsfrist og uden et tilbundsgående politimæssigt eftersyn, men trods alt skal der ses på det, og det anser vi for betryggende.
Line Barfod (EL), 2004-10-19:
Spørgsmålet er, hvordan man kan få en ordentlig retssag og et ordentligt forsvar mod at være uskyldigt mistænkt, hvis sagen foregår i flere lande på én gang.
Der kan også være virksomheder, der ikke selv har begået noget kriminelt, men som kan blive inddraget, fordi der skal beslaglægges nogle maskiner, der står hos dem, og derfor er mit spørgsmål igen, om Socialdemokraterne selv har nogen overvejelser.
Det er selvfølgelig positivt, at Socialdemokraterne gerne vil medvirke til, at vi andre kan have nogle drøftelser, men vil Socialdemokraterne slet ikke selv gøre sig nogen overvejelser om, at det er vigtigt at sikre en retssikkerhed, at det er vigtigt at se på, hvor vi egentlig er på vej hen, hvor omfattende den harmonisering, man er i gang med, er, og hvordan vi sikrer en langt grundigere behandling i Folketinget, før vi vedtager rammeafgørelserne?
Det er fint, at vi kigger på det under udvalgsarbejdet.
Jeg vil så bare høre, om fru Birthe Rønn Hornbech er enig i, at hvis vi for alvor skal til at se på denne her type afgørelse og lovgivning inden for EU, så er det altså, når vi får rammeafgørelserne, at vi skal diskutere det, og rammeafgørelsen, der ligger til grund for det her lovforslag, blev jo behandlet på meget kort tid i Folketinget.
Det bliver vi nødt til at lave om, så det er på det tidspunkt – eller måske allerede når forhandlingerne føres nede i EU – at vi har debatten om, hvad konsekvenserne er, hvordan vi sikrer en ordentlig retssikkerhed.
Nu hvor lovforslaget ligger der, er der ikke meget, vi har mulighed for at ændre på, fordi det er på baggrund af en rammeafgørelse, som Danmark har tiltrådt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-10-19:
Jeg er da glad for, at fru Line Barfod stiller det spørgsmål, for så kan fru Line Barfod jo ikke skælde Venstre og de borgerlige partier ud for, at vi altid tænker på erhvervslivet.
Men det er præcis en af de ting, jeg synes, vi skal have afdækket under udvalgsarbejdet.
Vi må jo så også høre på de grupper, der eventuelt føler, at det her specielt får betydning for dem, og som forhåbentlig så vil indfinde sig i Retsudvalget.
Det er jo svært at overskue.
Jeg kan ikke svare på det, og det kan fru Line Barfod heller ikke, men spørgsmålet er jo godt, og det er ikke til at komme uden om.
Line Barfod (EL), 2004-10-19:
Det glæder mig at høre fru Birthe Rønn Hornbechs overvejelser om at tage en større drøftelse af hele den harmonisering, der er i gang på det strafferetlige område.
Det vil jeg meget gerne tilslutte mig.
Nu talte fru Birthe Rønn Hornbech selv om Venstre som et liberalt parti.
Jeg vil gerne høre med hensyn til det konkrete forslag, om det slet ikke, hvis man ser det fra virksomhedernes synspunkt, giver Venstre anledning til nogen overvejelser om, hvordan en dansk virksomhed skal beskytte sig imod, at der kommer en kendelse om beslaglæggelse fra en domstol i et eller andet af de 24 øvrige EU-lande.
Den beslaglæggelseskendelse kan betyde, at virksomheden må lukke, fordi der altså er nogle gammeldags maskiner, computere eller andet, men som er helt essentielle for den virksomhed.
Har det slet ikke ført til overvejelser i Venstre, at man kan have den slags problemstillinger, at der slet ikke er taget højde for, hvordan virksomheder skal kunne forsvare sig imod den type sager?
Helle Sjelle (KF), 2004-10-20:
Livslang læring er et yderst centralt begreb i dag.
Erhvervslivet stiller store krav til arbejdsstyrken om viden og tidssvarende kvalifikationer, og voksen- og efteruddannelse spiller således en vigtig rolle i bestræbelserne på at skabe et fleksibelt og konkurrencedygtigt arbejdsmarked.
Samtidig bidrager voksen- og efteruddannelse til at gøre det attraktivt for folk at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det giver incitament til at arbejde endnu et par år, hvis man har mulighed for at tage nogle relevante kurser eller deltage i kortere- eller længerevarende uddannelsesforløb, selv om man har passeret de 60 år.
I Det Konservative Folkeparti er vi derfor glade for det forslag, der er kommet fra undervisningsministeren om at indføre SVU til de 60-64årige, der ønsker at videreuddanne sig.
Vi mener derfor, at den regelforenkling, regeringen lægger op til i forslaget, er yderst relevant.
Man bør nemlig bestræbe sig på at gøre forholdene så enkle og ligetil som muligt for den eller dem, der skal administrere eller gøre brug af tilbuddene.
På den baggrund støtter vi lovforslaget.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Det står ikke helt klart for mig, om hr. Bjarne Laustsen er enig i forslaget og ønsker at støtte forslaget, eller om han ikke ønsker at støtte forslaget.
Det står ikke helt klart for mig efter ordførertalen.
Men jeg har et enkelt spørgsmål derudover, og det er
: Mener hr. Bjarne Laustsen, at det er hensigtsmæssigt, at det, der afgør, hvilken ydelse man får, er måden, hvorpå man er blevet optaget på uddannelsen? Er det ikke mere hensigtsmæssigt, at ydelsesniveauet fastsættes efter behov?
Louise Frevert (DF), 2004-10-20:
I dette lovforslag er der mange gode fornyelser, men specielt den del, der giver regelforenkling, så de 60-64-årige kan få SVU, er strålende, synes vi i Dansk Folkeparti.
Der er i de senere år blevet talt meget om at gøre det mere attraktivt for gruppen af over 60årige at kunne blive fastholdt på arbejdsmarkedet, og i et lovforslag som dette må man sige, at der endelig bliver taget højde for, at de 60-64-årige skal have mulighed for at få uddannelse.
Konkurrencevilkårene er benhårde i erhvervslivet, og derfor er det vigtigt, at de over 60-årige, som har lyst til at fortsætte på arbejdsmarkedet, kan blive opdateret og tage kurser i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse, hvis man ønsker det, og hvis det er det, der skal til, for at medarbejderne kan fortsætte deres virke på arbejdspladsen.
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er et rigtig godt forslag, og at det absolut er en stor forbedring af forholdene for specielt denne aldersgruppe.
Det er netop tiltag som disse, der har været efterlyst flere gange, altså at forbedre uddannelses- og efteruddannelsesforholdene for personer, der er over 59 år, men fortsat ønsker at bevare et tilhørsforhold til arbejdsmarkedet og gerne bruger kræfter på videreuddannelse.
Man må tage i betragtning, at der er mange, der ikke ønsker at forlade arbejdsmarkedet som 60-årige, men de føler måske ikke, at de er godt nok rustede til at kunne fortsætte i en erhvervsvirksomhed, som vil ride med på højteknologiens bølge, og kan man løse problemet med at bevare de gode, stabile medarbejderkræfter i en virksomhed på denne måde, ser Dansk Folkeparti det som et kærkomment tiltag. Vi finder det yderst prisværdigt at gøre noget for det grå guld, som jo besidder erfaringerne efter mange år på arbejdsmarkedet, så alt i alt er det et godt forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-20:
Nu skal vi åbenbart i gang med lidt talgymnastik, og her har regeringen jo været rigtig god til at sammenligne forskellige perioder.
Vores opfattelse er, at regeringen gør sig skyldig i misbrug af statistik og alt muligt andet.
Vi kan bare se, at der har været et fald, og det er urimeligt at tage 2002, for det var faktisk det sidste finansår, vi havde ansvaret for.
Hvis man laver andre modeller, vil man se, at der rent faktisk er besparelser.
Det kan godt være, at fordi regeringen bliver presset til det, har den planer om at bruge nogle flere midler i fremtiden.
Men det er ikke det samme, som at det er noget, den gør af egen fri vilje, og den oplevelse, vi har, er, at der er begrænsninger og restriktioner i efteruddannelsen.
Men det, der er opgaven, når man har lagt det ud til fagbevægelsen, er jo at prøve at forsøge at få nogle andre til at betale regningen og løbe fra ansvaret, og det synes jeg ikke klæder hverken Venstre eller regeringen.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg skal lige til slut spørge hr. Bjarne Laustsen – det ville jeg ikke have gjort under alle omstændigheder, men han var selv inde på det i sin ordførertale – om de samlede udgifter til uddannelser under denne regerings tid.
Er det ikke korrekt, at denne regering bruger adskillige milliarder kroner mere om året på uddannelser, end den tidligere SR-regering gjorde?
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-20:
Jeg vil gerne sige, at de positive elementer, der er i lovforslaget, støtter Socialdemokratiet, det er klart.
Der er forbedringer på en række punkter.
Men der er et punkt i forslaget, som vi ikke bryder os særlig meget om, og det har jeg gjort rede for, sådan som man skal.
Partierne skal fortælle, hvad de mener om lovforslaget rent holdningsmæssigt, det punkt synes vi helt bestemt er dårligt, og jeg gør det, at jeg ved samme lejlighed siger til Folketingets partier, om det ikke er en tidsel, vi kan kigge på under udvalgsarbejdet og få fjernet.
Angående det hensigtsmæssige er det sådan, at systemerne er sådan, at der nogle gange kræves forskellige løsninger for at give folk de samme vilkår.
Derfor synes jeg, det er urimeligt, hvis man begrænser mulighederne for folk, der har forsørgelsesforpligtelser og alt muligt andet, for at få en uddannelse, fordi de ikke kan bruge systemet, sådan som det egentlig er tilsigtet.
Det skal ikke komme dem til skade, at de er kommet fra arbejdsløshed og ikke kan klare sig på en SU.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Jeg har overvejet den bekymring, som Enhedslistens repræsentant giver udtryk for, men det er jo ikke udbuddet af uddannelsespladser, vi indskrænker.
Det er forsørgelsesniveauet for det at være under uddannelse, vi sidestiller for de elever, som i dag kommer ind på tompladsordningen, og alle de andre studerende på de andre videregående uddannelser.
Vi rører altså ikke ved antallet af uddannelsespladser, men alene ved ydelsesniveauet for disse ganske få, der hidtil er blevet favoriseret.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-20:
Det, der er interessant ved tompladsordningen, er ikke den uddannelsessøgendes behov for et forhøjet ydelsesniveau.
Næh nej, det er sådan set måden, man kommer ind i uddannelsen på, og det virker altså højst mærkværdigt for mig, at det er den måde, man optages på til uddannelserne, der skal være afgørende for, om man får et højere ydelsesniveau eller ej
Jeg vil give et eksempel.
Hvis det nu er sådan, at der er tompladser på f.eks. statskundskabsstudiet, kunne man vælge at gå her med et forhøjet forsørgelsesniveau, mens man f.eks. ikke kunne gøre det på et dansk litteratur-studium.
Det giver jo ikke mening, at det er det, der er afgørende for forsørgelsesniveauet.
Det, der må være afgørende for forsørgelsesniveauet, er behovet hos den enkelte og den uddannelse, som man påtænker at begynde ud fra evne og ønsker og lyst og behov på arbejdsmarkedet.
Nu tror jeg ikke, hr. Bjarne Laustsen inderst inde kan mene, at uddannelsesforsørgelsen i Danmark er specielt lav eller ringe.
Faktisk har vi et meget højt forsørgelsesniveau i Danmark.
Det er ikke vores målsætning fra Venstres side, at vi her og nu skal ændre samtlige uddannelser og ordne samtlige de problemstillinger, der måtte være.
Vi afventer faktisk med en vis tålmodighed, men også i spænding, den redegørelse, som vil komme fra regeringen på netop dette område.
Jeg mener også, det ville være meget interessant, hvis Socialdemokraterne spillede aktivt med i den proces, for der er da behov for at kigge på, om det altid er hensigtsmæssigt at bruge penge på forsørgelse frem for at give folk en mulighed for at få en så god uddannelse, at de bagefter får beskæftigelse og dermed penge i lommen i form af løn.
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-20:
Det er også et spørgsmål om tompladsordningen.
Jeg vil gerne have den reelle forklaring på, hvorfor man har set sig gal på den mulighed, der har været tidligere, og så vil jeg spørge yderligere, om det her også skal gælde for alle andre uddannelser, hvor der er difference mellem de forskellige ydelser, når man går på den samme uddannelse.
Har Venstre som målsætning, at det skal gøres lige ringe for alle?