Svend Auken (S), 2004-05-06:
Det har været et meget omfattende forhandlingsarbejde, der har ligget forud for indgåelse af denne her aftale, og vi er, lad det være sagt med det samme, tilfredse med det samlede resultat.
Vi er bekymrede for lovkvaliteten ved den meget forcerede behandling, som Folketinget udsættes for, og vi vil anstrenge os for under udvalgsarbejdet at sørge for, at vi kommer rundt om alle hjørner, og at alle kan få deres interesser varetaget eller i hvert fald blive lyttet til.
Skulle der vise sig at være uoverensstemmelser eller teknisk set efterfølgende løsninger, så vil jeg gerne have ministerens ord for, at vi så selvfølgelig retter det til i overensstemmelse med det, vi har aftalt, og som er optrykt som bilag til lovforslaget.
Jeg går også ud fra, at ministeren vil finde en måde at inddrage dem, han har indgået aftaler med omkring udmøntningen af lovens mange bemyndigelser - jeg tror, det er vigtigt, at ministeren herfra slår det fast.
Det betyder jo også, at ikke bare taler man med Dansk Energi, man taler altså også med partier, som man har aftale med, og ad den vej får vi en demokratisk proces omkring det. Der er faktisk kun en ting, jeg for alvor er utilfreds med i lovforslaget, men det skal jeg ikke bruge lang tid på.
Det er beskrivelsen af den såkaldte kapitalsag.
Det er en røverhistorie, der er beskrevet.
Kapitalsagen opstår, fordi man i et eller andet bizart udvalgsarbejde mellem folk, der aldrig burde have siddet i udvalg sammen, nemlig kammeradvokaten, det uafhængige Energitilsyn og Energistyrelsen, opfandt begreber, som ellers ikke har stået i loven, nemlig begreber som fri og bunden kapital, med alle de problemer, det har givet os lige siden.
Havde man holdt fast i den oprindelige NESA-lov og fortolkningen og det, der lå bag ved det,
så havde man været fri for alle de her problemer.
Men nu er vi enige i, at det er kørt så langt ud ad sporet, at vi skal have det løst, vi skal videre.
Vi skal bruge en løsning af denne her sag til dels at sikre forbrugerne, dels at få et nationalt transmissions- og systemansvarsselskab, og det har vi fået.
Jeg håber også, at den forbrugerbeskyttelse, vi har lagt op til, er tilfredsstillende.
Men man kan stadig væk ikke skjule det helt urimeligt i, at milliarder af kroner bliver taget ud af en sektor til kommunalt forbrug i en situation, hvor der virkelig var behov for det modsatte, nemlig tilførsel af penge til investeringer.
Men her må vi altså notere, at en enig samlet opposition med fornuften og samfundsinteresser på sin side har kæmpet forgæves mod ministeren og hans flertal i Folketinget. Men det er det kritiske, så er der mange af de positive ting f.eks. det nationale transmissionsselskab.
Vi lægger vægt på, at det bliver en alsidigt sammensat bestyrelse.
Vi går ud fra, vi bliver inddraget i drøftelserne om det.
Jeg ville gerne høre ministeren bekræfte her i dag, at vi får sådan en alsidig sammensætning, at der kommer folk, der har forstand på, hvordan energimarkeder fungerer, men også på langsigtede forsynings- og teknologiske spørgsmål og miljøhensyn, således at vi får en så alsidigt sammensat bestyrelse, som tilfældet er.
Noget af det, der kunne tiltale mig ved at lytte til fru Aase D. Madsens forslag om at tage gassiden ind i det her forslag, var at få den samme mere nuancerede bestyrelse, som vi har her, overført også på gassiden.
Men lad os drøfte det - synes jeg - i en god ånd.
Jeg ved, at mange på elsiden ikke er så begejstrede for at få gassiden ind, men i hvert fald må vi jo sørge for, at det er de samme typer mennesker og ekspertiser, der er repræsenteret i begge bestyrelser.
Det går jeg ud fra at ministeren vil svare bekræftende på.
Vi har diskuteret forbrugerbeskyttelsen i det.
Der synes jeg, der var en interessant meningsudveksling med fru Helga Moos, som jeg håber vi også kan fortsætte med ministeren.
Med hensyn til placeringen af selskabet er vi blevet bestormet af henvendelser både fra Københavns Amt, hvor Elkraft System i dag har til huse, og fra Vejle Amt, hvor Eltra har til huse, om, hvor placeringen skal være af det kommende.
Der tror jeg, den sagligst rigtige måde er at skaffe et beslutningsgrundlag og så tage stilling ud fra dette beslutningsgrundlag til, hvor der er den bedste placering.
Det gode i aftalen set ud fra vores synspunkt
er, at man bryder et dødvande omkring udbygningen med vedvarende energi. Der bliver nu bygget mindst 400 MW havvindmølleparker; det er en minimumsaftale, et nyt flertal kan gå videre på dette område.
Det vil jeg også gerne have ministeren bekræfter her.
Der skal bygges 350 MW - det er ikke nogen minimumsaftale, det er en maksimumsaftale - men der kan altså laves 350 MW inden for rammerne af en ny skrotningsordning.
Men jeg har et par spørgsmål i denne forbindelse til ministeren.
Omø Stålgrunde, som også er nævnt i aftalen, har jo været regeringens bud på, hvad der var den bedste placering.
Vi har sagt, hvad jeg egentlig også tror regeringen er enig i, at vi skal se den screening, og vi skal se de naturmæssige interesser, før vi lægger os endeligt fast,
det vil jeg gerne have bekræftet, at sådan skal det forstås.
Det andet er, at der jo er skabt usikkerhed nu om planlægningen omkring de landvindmøller, der skal ind under skrotningsordningen under den nye strukturreform, og jeg vil gerne have, at ministeren fortæller os her og gerne uddyber det i udvalget, hvordan man vil sikre den del af aftalen, der gør, at der rent faktisk bliver anvist pladser til at få bygget de nye landvindmøller på.
Så vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte - det står jo i aftalen, men lidt kryptisk, men der er jo ingen tvivl om, at det er det, vi har aftalt - at nu er der ikke længere noget afregningsloft på 36 øre på strøm for nye vindmøller, heller ikke efter, om jeg så må sige, at de første fuldlasttimer er udløbet.
36-øres-loftet, som i øvrigt bliver smidigere, gælder for eksisterende vindmøller, det gælder ikke for fremtidige vindmøller.
Jeg vil bare gerne have, at det står fuldstændig klart.
Hvad angår de decentrale kraft-varme-værker, vil jeg også gerne have ministerens bekræftelse af, at vi har en aftale om, at hvis strømproduktionen synker til under 90 pct., så genoptager vi forhandlingerne og diskuterer.
Forudsætningerne er at lave en smidig markedstilpasning, ikke markant at sænke den strøm, der bliver produceret fra de decentrale kraft-varme-værker.
Må jeg i øvrigt sige, at jeg er helt uenig med fru Helga Moos i, at vi skal skabe usikkerhed for de små kraft-varme-værker.
Jeg synes, og det er jo først og fremmest fru Anne Grete Holmsgaard - jeg tror ikke, jeg røber noget fra forhandlingerne - som vedholdende med gode argumenter har kæmpet de små kraft-varme-værkers sag, nemlig at de kan, hvis de selv ønsker det, fortsætte på treledstariffen.
Den treledstarif, vi taler om, er den, vi hidtil har beregnet, og det vil sige med den vægt for kulpriser, som vi hidtil har haft.
Det synes jeg er godt.
Hvad angår handlingsplanerne, som også er en væsentlig del - jeg ved ikke, om fru Aase D. Madsen vil tillade mig, da jeg har tilmålt taletid, at have ministerens opmærksomhed ganske kort tid, og selv om synet er appellerende, vil jeg gerne have det frie udsyn til ministeren, for det er handlingsplanerne, jeg nu kommer frem til. Jeg var lidt skuffet over fru Helga Moos' indlæg her, der forlods sagde, at vi ikke skulle bygge storebæltskabel.
Jeg har forstået det sådan, at både ministeren og jeg i fællesskab har en positiv holdning til en udbygning, og vi har ikke på forhånd nogen negativ indstilling til storebæltskablet.
Vi har positiv indstilling til skagerrakforbindelsen og, tror jeg, måske også til kattegatforbindelsen og i det hele taget også at sørge for en bedre forbindelse sydover ind i det tyske marked.
Jeg vil ikke sige, at vi er maksimalister, men hvis vi skal have et elmarked af vores type til at fungere med så meget vedvarende energi-strøm og så meget kraft-varme-strøm, så skal vi have et godt motorvejsnet ud til resten af verden i det.
De er taget med her, men i høringssvarene er der rejst en lang række spørgsmål ved, om vi implementerer rigtigt, om vi går videre, eller om vi ikke går langt nok i forhold til, hvad vi burde gøre.
Jeg vil godt give det tilsagn, at vi nu efter at have studeret høringssvarene og i en dialog med ministeren vil sørge for at finde en løsning, der kan få en bred opbakning her i Folketinget.
Vi er helt enige i, at man skal opfylde sine direktivforpligtelser, men vi er også opmærksomme på det, en række af de høringsberettigede skriver i deres papirer, at vi jo på mange måder er længere fremme, end man er i resten af Europa med hensyn til de her spørgsmål om at liberalisere og løse op for strukturen for at undgå sammenfald osv. Så vi skal passe på ikke nu at ødelægge noget, der i øvrigt fungerer godt.
Men altså et positivt tilsagn og tak for et godt gennemarbejdet lovforslag.
Nu har jeg måske ikke været så opmærksom en avislæser, men det er vel lidt usædvanligt, at regeringen og et antal partier laver en aftale, og derefter laver man en anden aftale med nogle andre partier - de er optrykt i lovforslaget - og så hører vi nu om en tredje aftale, som jeg oven i købet gerne må se, hvilket jeg sætter pris på.
Den burde da have været optrykt som bilag.
Jeg spørger: Er der andre af den slags aftaler, som man har mellem Dansk Folkeparti og den nuværende regering, for så er det jo vigtigt for os andre at kende dem.
Er der andre aftaler?
Synes fru Aase D. Madsen selv, det er fair over for Folketinget, at man trykker nogle aftaler op, men at der er andre aftaler, som man skal granske aviserne for at få kendskab til?