Klaus Hækkerup (S), 2004-10-20:
Ja, men den mistanke, man ikke kan frigøre sig fra, er, at Indenrigs- og Sundhedsministeriet faktisk lader de kriterier, der skal veje tungt, når der skal gives et tilskud efter ansøgning, indgå i overvejelserne om, hvorvidt man på den måde kan undgå en kommunal skattestigning for på den måde at kunne gå ud og slå sig på brystet og sige: Nu har vi overholdt skattestoppet.
Jeg finder ikke, at ministeren har redegjort fyldestgørende for de kriterier.
Han siger bare, at man har lavet nogle kriterier og tildeler efter ansøgning, og jeg finder ikke, det er fyldestgørende.
Jeg finder ikke, det er en beskrivelse, der i tilstrækkelig grad lægger op til, hvad det præcis er for kriterier.
Hvad er det, der gør, at Ølstykke kan slippe for en deponeringsforpligtelse, som andre kommuner skal leve op til?
Er det objektive kriterier, eller er det en vurdering af, at man på den måde kan undgå en skattestigning?
Vi vil selvfølgelig følge op på sagen med yderligere spørgsmål til ministeren, der over for udvalget må redegøre helt præcist for, hvilke kommuner der har fået, og hvad det præcis er for kriterier, der har været lagt til grund, så vi kan se, hvorledes sagerne egentlig forholder sig, når regeringen skal prøve at forvalte et skattestop, der i øvrigt fremtræder mere og mere gennemhullet.
Hvis jeg ikke har redegjort fyldestgørende, er det nok, fordi der ikke er spurgt fyldestgørende.
Jeg er altså ikke blevet spurgt om kriterier.
Jeg er blevet spurgt om, hvor mange kommuner, der havde planlagt en skatteforhøjelse, som har fået et særtilskud og efterfølgende ikke har sat skatten op, og det spørgsmål har jeg svaret fuldstændig klart på, ligesom jeg vil svare klart på alle andre spørgsmål, hr. Klaus Hækkerup kunne finde på at stille mig.
Man er velkommen, der er intet at skjule.
Det kan jeg til enhver tid gøre uddybende rede for.
Så må jeg anholde hr. Klaus Hækkerup i, at skattestoppet skulle fremstå gennemhullet.
Skattestoppet er en succes.
Denne regering har magtet det, tidligere regeringer ikke har gjort, nemlig at skabe disciplin i den kommunale budgetlægning, og det betyder sådan set, at der netop nu er afsluttet en budgetlægning i amter og kommuner, hvor amterne rammer fuldstændig bulls eye i relation til skattestoppet, og kommunerne rammer 151 mio. kr. ved siden af et samlet primærkommunalt skatteprovenu på 152 mia. kr.
Det er mindre end 1 promille fra målet.
Det rokker ikke ved, at regeringen ønsker at stå så tæt vagt om skattestoppet, at borgerne nu skal lettes for 151 mio. kr.
Men når man ser på de verbale tilkendegivelser, der har været i tidligere økonomiaftaler, om at skatten skulle holdes, men som er blevet svigtet år for år, må man sige, at regeringen har et flot skattestop.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg må sige, at jeg kan nu ikke frigøre mig fra en fornemmelse af, at forøgelsen af særtilskudsmidler er blevet brugt til at finansiere kommuner, mod at de til gengæld holdt skatteprocenten i ro, så regeringen kunne gå ud og prale med, at den havde overholdt sit skatteloft.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Det tilsagn, der er givet Ølstykke Kommune, det tilsagn, der er givet Svendborg Kommune, og det tilsagn, der er givet andre kommuner – JyllandsPosten fra i går nævner jo Bogense, Jelling, Lunderskov og Brovst, for bare at nævne nogle – er jo tilsagn, som jeg forstår er givet telefonisk.
Forvaltningsloven og offentlighedsloven siger, at i sådanne tilfælde skal der laves et skriftligt notat, som skal indlægges i sagen, både i ministeriet og i kommunen, og jeg skal spørge ministeren, om ministeriet vil stille de notater til rådighed under henvisning til offentlighedslovens bestemmelser herom.
Mit ministerium er altså til alle tider indstillet på at efterleve landets lovgivning, det gælder offentlighedsloven, og det gælder også det regelgrundlag, der ligger til grund for tildeling af særtilskud, hvor det er sådan, at vi af de omkring 600 mio. kr., der stilles til rådighed for vanskeligt stillede kommuner uden for hovedstadsområdet, har fordelt langt den største del før sommerferien efter rent objektive kriterier og har tilbageholdt en del til uddeling efter ansøgning.
Med hensyn til uddeling efter ansøgning har vi defineret i alt fem kriterier, hvorefter vi har rubriceret de kommuner, der har lagt billet ind på individuel ansøgning, for at tage stilling til, hvorvidt en kommune kunne komme i en situation, hvor et særtilskud kan komme på tale.
Derudover har der været en dialog med kommunerne.
Der har været situationer, hvor det har været fornuftigt, at man har fulgt op på den ansøgning, kommunen har sendt.
Der har været kommuner, der har bedt om at få et møde med mit embedsværk, der har været kommuner, der har henvendt sig administrativt til mit embedsværk, og der har været borgmestre af alle partifarver, der har bedt om at få et møde med mig.
Det er sådan set det, jeg kalder sober og grundig sagsbehandling: Vi har søgt at danne os det tættest mulige billede af, hvad situationen er i de præcis 130 kommuner uden for hovedstadsområdet, der har søgt særtilskud.
Blandt dem vil man finde kommuner, der ikke har sat skatten op, man vil finde kommuner, der har sat skatten op, man vil givetvis finde kommuner, der på et tidspunkt har overvejet at sætte skatten op, men som ikke har gjort det alligevel, og man vil givetvis også finde kommuner, der har overvejet at sætte skatten op og har valgt at sætte den op i reduceret omfang, efter at de har fået et særtilskud.
Det er jo sådan set hele ideen med særtilskud, at vi støtter de vanskeligst stillede kommuner.
Og hvad siger forligspartierne så til det?
Det siger de selvfølgelig ja tak til.
Man kan bare undre sig over, at det er den fremgangsmåde, regeringen har anvendt.
Jeg ved også, at der har været rettet henvendelse til Svendborg Kommune, om Svendborg Kommune ville undlade at sætte skatten op.
Der har endda været to henvendelser, som endte med, at Svendborg Kommune fik 8 mio. kr. i tilskud som særlig vanskeligt stillet kommune.
Jeg vil bare spørge, om ministeren kan bekræfte, at der har været den slags henvendelser fra ministeriet til både Svendborg Kommune og Ølstykke Kommune.
Det er muligt, at hr. Klaus Hækkerup er nødt til at forholde sig til, hvad der står i Frederiksborg Amts Avis, men jeg er altså nødt til forholde mig til det, jeg får at vide af mine embedsfolk, og det, jeg får at vide af mine embedsfolk, er, at ministeriet på forespørgsel fra Ølstykke Kommune har oplyst, hvilken indstilling embedsværket ville fremlægge på mit bord om en ansøgning, som Ølstykke Kommune havde sendt om deponeringsfritagelse.
Tilkendegivelsen over for Ølstykke Kommune var, at man ville indstille til mig, at der kunne gives en dispensation svarende til 11 mio. kr.
Nu taler jeg altså efter min erindring, som jo kan svigte mig, men efter min erindring har jeg faktisk også senere tiltrådt den indstilling.
Det er sket inden for de allerseneste dage.
Angående det, der ligger bredere i spørgsmålet, må jeg blot gentage det, jeg sagde før, nemlig at spørgsmålet om skattestigning eller ikke skattestigning er ikke indgået som noget isoleret kriterium.
Men omvendt er spørgsmålet om en skattestigning, der trænger sig på, jo et delelement i vurderingen af, hvilken samlet økonomisk situation en kommune befinder sig i, og derfor er det da såre naturligt, at en række af de kommuner, der har modtaget særtilskud, via særtilskuddet er kommet i en situation, hvor de har kunnet aflyse en skattestigning.
Det er sådan set bare et eksempel på, at vi har ramt plet med særtilskudsmidlerne, og det skal man i øvrigt glæde sig over, for det betyder jo, at vi har kunnet fastholde skattestoppet.
271 kommuner, der hver især har lavet budgetter, rammer under 1 promille fra målet.
Det er historisk flot, og der er ingen tvivl om, at det har denne forøgelse af særtilskudsmidler også bidraget til.
Begrundelsen for dette spørgsmål er jo, at der i Frederiksborg Amts Avis den 9. oktober var en omtale af, at Ølstykke Kommune få timer før vedtagelsen af næste års budget fik en opringning fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der gik på, at hvis de blev fritaget for at deponere 11 mio. kr. i forbindelse med et stort skolebyggeri efter sale and lease back-modellen, kunne de undlade eller få mulighed for at undlade at sætte skatten op.
Det fik de, og så undlod de at sætte skatten op.
Det fører så frem til det spørgsmål, jeg har stillet her, nemlig: Hvad gør ministeriet egentlig, når det ønsker at undgå en skattestigning?
Regeringen har jo overordentlig svært ved at overholde skattestoppet.
Ringer man så ud til kommunerne og siger: Hvis I nu lader være med at sætte skatten op eller kun sætter den lidt op, kan I enten få et tilskud som vanskeligt stillet kommune, eller vi kan lempe på deponeringsreglerne, eller vi kan gøre noget andet?
Jeg vil godt spørge indenrigs- og sundhedsministeren: Hvor mange kommuner har man egentlig givet den slags tilsagn?
Det har vi ikke, og det skyldes jo det forhold, at vi i ministeriet ikke modtager nogen systematiske indberetninger af budgetovervejelserne fra kommunerne.
Vi ved, hvad resultatet af den kommunale budgetlægning er, når kommunerne har vedtaget deres budgetter.
Hvorvidt kommuner har planlagt en skattestigning, har ikke været noget isoleret kriterium for, om de eventuelt er blevet fundet berettigede til et tilskud fra særtilskudspuljerne.
Særtilskudspuljerne, som i parentes bemærket jo er tre gange større end under den tidligere regering, er blevet fordelt efter faste kriterier eller med udgangspunkt i kommunernes ansøgninger ud fra en konkret vurdering af den enkelte kommunes økonomiske situation, og det samme gælder fuldt ud ved vurderingen af dispensationsansøgninger fra lånereglerne, herunder deponeringsfritagelse.
Her har ministeriet typisk kunnet imødekomme en vis del af ansøgningen med en dispensation.
Selv om særtilskuddene ikke fordeles ud fra et isoleret hensyn til, hvorvidt kommunerne sætter skatten op, hører muligheden for skattestigninger også med til beskrivelsen af en kommunes samlede økonomiske situation og pres.
Det betyder utvivlsomt også, at nogle kommuner, som i forbindelse med budgettet for 2005 har overvejet en skattestigning, har været i stand til at reducere den eller helt undgå en skattestigning efter tildeling af særtilskud, og det samme kan gælde for lånedispensationer.
Så kan jeg i relation til spørgsmålet om Ølstykke Kommune også understrege, at der i forbindelse med planlagte kommunale skattestigninger og fordelinger af særtilskud og lånedispensationer naturligvis ikke generelt er givet dispensation fra gældende regler.
Denne indstilling var på 11 mio. kr.
Det svarer til 40 pct. af det ansøgte beløb, og der er i øvrigt typisk anvendt en procentsats mellem 30 og 50 ved fordelingen af den ordinære lånepulje for indeværende år.
Skriftlig begrundelse
Af Frederiksborg Amts Avis fra den 9. oktober 2004 fremgår det, at Ølstykke Kommune få timer før vedtagelsen af næste års budget fik en opringning fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet, der fjernede den lille skatteforhøjelse, som partierne i kommunen ellers var enige om.
Ministeriet fritog nemlig kommunen for at deponere 11 mio. kr. i forbindelse med er stort skolebyggeri efter sale and lease back-modellen.