runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marie Daugaard (SF), 2003-12-10:
Da SF's ordfører ikke kan være her, har jeg lovet at sige følgende: SF hilser indførelsen af et klippekortsystem velkommen.
Vi har længe ønsket et sådant system og er tilfredse med, at de mange sten, der lå på vejen, nu er væk.
På et punkt er vi dog lidt forundrede, nemlig det, der drejer sig om, at bilister, der kun har haft kørekort i kort tid, får betinget fradømmelse allerede efter to klip.
Hvorfor skal bilister, der har haft kørekort i over 3 år, slippe billigere?
Er det en formildende omstændighed, at en lovbryder er mere erfaren?
Det forstå vi ikke i SF.
Vi ønsker lighed for loven, og for vores skyld må det gerne være to klip for alle.
Vi er enige med ministeren i, at der ikke er megen virkning i strengere straffe, hvis risikoen for at blive opdaget er meget lille.
Men hidtil har regeringens faktiske interesse i skærpet kontrol været meget begrænset.
Her ser vi frem til en grundig redegørelse af, hvordan ministeren vil gennemføre dette, især på motorvejene, hvor ulykkestallet helt som forudset er steget med al den fortvivlelse, der følger deraf.
Det sidste punkt, vi vil fremhæve som problematisk, er forslaget om varierede hastigheder.
Hvis det betyder, at man i højere grad end i dag vil sænke hastighederne, hvor de generelle hastigheder er for høje, er vi helt enige.
Men betyder det, at man på landeveje med blandet trafik vil sætte hastighedsgrænsen op, er det katastrofalt, for så får folk jo ret til at køre 90 km/t. eller 100 km/t., uanset om der er cykler eller fodgængere. Jeg ved ikke, hvad det er for en type bilisters forståelse for hastighedsgrænserne, der skal pusles på denne absurde måde, for at den indfinder sig.
Det skulle vel ikke være dem, Havarikommissionen kalder risikovillige, ja, risikoblinde?
Skal dette være forsvarligt, skal disse veje ombygges til motortrafikvej eller det, der ligner,
og det er dyrt.
Per Dalgaard (DF), 2003-12-10:
Også inden for færdselsloven er det lovgivernes pligt at forsøge at gennemføre adfærdsregulerende regler
, hvis udviklingen tegner til at glide i en uheldig retning.
Og det gør den specielt, når vi ser på helt unge køreres indblanding i meget alvorlige færdselsulykker.
Vi vil ikke acceptere den til tider fuldstændig vilde og hæmningsløse ræsen i vore byer, som nogle af disse unge præsterer.
Her vil den nye lov ramme hårdt og kontant.
Unges overrepræsentation i ulykkesstatistikken for meget alvorlige ulykker taler sit eget tydelige sprog.
Derfor er en skærpelse mod denne gruppe nødvendig. Men forslaget er selvfølgelig ikke kun rettet mod unge.
Også voksne kan præstere en til tider alt for vild kørsel.
Lovforslaget falder derfor godt i tråd med de hastighedsgrænser på motorvejene, 130 km/t., som træder i kraft den 30. april 2004.
Dansk Folkeparti er ikke interesseret i generelt at begrænse bilisters færden, men til tider er der behov for at stramme op og forebygge på visse områder, således at vi får en lovgivning, der står i mere realistisk forhold til den virkelige verdens hændelser.
Det klippekortsystem, der nu indføres, finder vi ret og rimeligt.
Tre grove forseelser og en betinget frakendelse af kørekortet er helt o.k.
For de unge førstegangskørekorterhververe vil to klip inden for de første 3 år medføre en ny prøve.
Det nye klippekortsystem er en god måde at få en hensynsfuld kørsel gennemført på.
At miste sit kørekort ved tre klip må have en præventiv virkning, og det vil efter vores mening være på sin plads at indføre en sådan.
Her udviser trafikanten netop en fuldstændig uforsvarlig kørsel, der, hvis den ender galt, kan få katastrofale følger for andre medtrafikanter.
Dansk Folkeparti finder også, at det er en naturlig reaktion på gentagne overtrædelser af færdselsloven, at netop dette medfører en skærpelse af straffen.
Men en lettere adgang til at konfiskere køretøjer er desværre ikke et led i den her lov.
Jeg har tidligere fremført det synspunkt, at man i forbindelse med f.eks. en fyrs spritkørsel for 17. gang burde kunne konfiskere kørekortet.
Jeg håber, at det er et tiltag, man vil tage op i det nye år.
Dansk Folkeparti finder det også rigtigt, at der gennemføres en differentiering af hastighedsgrænserne, således at man f.eks. på det, der står omtalt i forslaget som lange, lige strækninger, måske specielt i Jylland, kan tillade sig at køre mere end 80 km/t. Jeg tror også, at sådan en differentiering af hastighederne har en god effekt på bilisterne, fordi de her kan se det fornuftige i færdselsreglerne.
Vi vil under udvalgsarbejdet se på, om visse elementer i at opnå et klip er for restriktive.
F.eks. er det måske lige lovlig stramt, at det skal medføre et klip, at passageren ikke er i sele, og at det er farligt.
Man kan måske sige, at det næsten er hans egen risiko.
Så har vi også et andet lille punkt med hensyn til den procentvise nedsættelse af hastighederne i byerne, jeg tror, det er fra 70 til 60 pct., som skal give et klip.
Det er måske også lige lovlig restriktivt.
Men det vil vi se på med positiv vilje i udvalgsarbejdet.
Karsten Nonbo (V), 2003-12-10:
Jeg mener, og det står for øvrigt også i den lov, vi lavede sidst omkring hastigheder på motorveje
, at justitsministeren specielt har garanteret, at der er midler til yderligere kontrol på færdselsområdet.
Frode Sørensen (S), 2003-12-10:
Det sidste vil jeg gerne kvittere for, og så vil jeg gerne høre hr. Karsten Nonbo om, hvorvidt det, hr. Karsten Nonbo siger om midlerne til politiet, så er det, vi kan betragte som en garanti for, at der også kommer de rimelige midler til en styrkelse af færdselspolitiet?
Karsten Nonbo (V), 2003-12-10:
Med hensyn til færdselskontrollen og styrkelse af politiet er der heldigvis indgået en finanslovsaftale, som medfører væsentlig flere politifolk, end vi nogen sinde har haft før, så det er jeg glad for.
Jeg er lidt ked at, at Socialdemokratiet ikke ville være med til det.
Til det andet punkt vil jeg sige: Jo, alt er til drøftelse.
Alle gode forslag er til drøftelse.
Der er ikke noget, der automatisk er fejet af bordet.
Jeg har også haft nogle drøftelser med mig selv, om vi kunne lægge mere ind, men det her blev snittet, og det er jeg godt tilfreds med. Men alt er til drøftelse.
Frode Sørensen (S), 2003-12-10:
To små spørgsmål til Venstres ordfører, hr. Karsten Nonbo.
Nu ved vi jo, at hvis de her bestræbelser skal krones med succes, så skal der jo lidt kontrol og lidt måling til.
Og nu er der vel sket det, at færdselspolitiet er blevet nedprioriteret her de seneste år.
Jeg vil godt høre hr. Karsten Nonbo, hvor meget hr. Karsten Nonbo mener, at man skal have kampagne, og om der vil være behov for en styrkelse af færdselspolitiet med henblik på, at vi kan afsløre dem, der ikke lever op til lovens intentioner?
Og så vil jeg egentlig godt høre, hvordan hr. Karsten Nonbo, som jo er formand for Færdselssikkerhedskommissionen, har det med, at overtrædelse af køre- og hviletidsbestemmelserne ikke vil medføre et klip?
Vil det ikke være noget, hr. Karsten Nonbo kunne tænkes at ville være med til at drøfte i forbindelse med udvalgsbehandlingen og måske ikke blot drøfte, men også være med til at gennemføre?
Karsten Nonbo (V), 2003-12-10:
Allerede i det supplerende regeringsgrundlag fra august 2003 bebudede regeringen, at der skulle strammes op på færdselsloven, således at overtrædelser vil medføre en strengere konsekvens.
Derfor førstebehandler vi nu lovforslaget om klippekort, højere straffe og lavere tolerance for hastighedsovertrædelser.
I fremtiden ryger kørekortet betinget ved overtrædelser på mere end 60 pct. på landeveje og i byer.
Det vil sige, at kører du mere end 80 km/t. igennem en by bare én gang, så ryger der en betinget frakendelse, og næste gang så sker det
ubetinget.
Forseelserne ved klippekortet har det tilfælles, at der klippes for forseelser, som kan bringe medtrafikanter i fare.
Det gælder overhalinger, slalomkørsel, ikke at holde tilbage for rødt lys, manglende afstand til forankørende, vigepligt, kørsel i nødspor og hastighedsovertrædelse.
Vi får nu forhåbentlig også løst problemet med egoismen og utålmodige bilister, som blokerer nødsporet ved ulykker på motorvej.
Det vil nok være den rigtige løsning med et klip i kørekortet.
Der er ingen tvivl om, at bilisterne har mest respekt for at miste kørekortet, og derfor bliver vi nok desværre nødt til at tale et sprog, som gør, at alle kan forstå, hvad vi mener.
Klippekortet er et af punkterne i Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan, helt nøjagtigt punkt nr. 17.
Der er også en skærpet indsats mod unge nævnt i det punkt.
Unge vil nemlig kun få én chance de første 3 år, de har kørekort, mod de erfarnes to chancer.
Men læg lige mærke til, at der for så vidt ikke er tale om nogen aldersdiskrimination.
De 3 første år gælder nemlig for alle.
Men det er jo mest de unge, som får kørekortet straks, som mærker forskellen.
Vi kan derfor i Venstre støtte lovforslaget.
Vi er meget tilfredse med det og vil også gå ind i en saglig debat i udvalgsarbejdet.
Lene Espersen (KF), 2003-12-10:
Først til fru Elisabeth Arnold: Det er sådan med det her lovforslag, at det virker, som om at de, der ikke vil forstå lovforslaget, gang på gang forsøger at komme med eksempler på, hvad lovforslaget lige præcis ikke handler om.
Men hvis den unge Jimmy tager på diskotek og medbringer en syl, en skruetrækker eller den længste strikkepind, der kan anskaffes, så tror jeg, at fru Elisabeth Arnold og jeg kan være enige om, at så er der ikke noget anerkendelsesværdigt formål.
At medbringe en syl på diskotek har jeg svært ved at forstå overhovedet kan have nogen som helst relevans.
Men det er klart, at under udvalgsbehandlingen besvarer vi naturligvis gerne spørgsmål også angående de spidse genstande, som åbenbart optager Det Radikale Venstre.
Men jeg vil godt sige til hr. Per Kaalund om det holdningsbearbejdende: Vi er indstillet på under udvalgsbehandlingen at tale om det videre forløb, for der bliver et regelsæt om ikke mindst det, som har optaget Socialdemokratiet, spørgsmålene om lightere, smykker og andet.
I og med at der bliver iværksat et forbud, så synes jeg også, vi skal overveje, hvordan det bliver kommunikeret ud på en fornuftig måde, så det er vi interesseret i.
Men det er selvfølgelig klart, og det vil jeg ikke lægge skjul på i dag, at det jo ville være nemmere at kommunikere et holdningsbearbejdende budskab ud, hvis der var et generelt forbud
Det er jo meget godt at kommunikere, at det ikke er sejt at gå med kniv, men for øvrigt er det lovligt, hvis bare den er under 7 cm.
Nuvel, så mener jeg, at man må respektere, at den vidtgående model, som jeg tror ville virke stærkest på den gruppe, vi gerne vil have i tale, er der ikke opbakning til.
Så må vi se, hvor langt vi kan komme med en teknisk tilretning.
Per Kaalund (S), 2003-12-10:
Jeg vil medgive, at en strikkepind kan være et farligt våben, men jeg synes, det vil være en formildende omstændighed, hvis man også medbragte garn, sådan at man så, hvad formålet var.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-12-10:
Jeg synes, jeg hørte justitsministeren sige, at man også arbejdede på at gøre alle disse spidse genstande ulovlige.
Det kan ikke være rigtigt, at jeg ikke kan tage et strikketøj med på offentlig gade og vej - at jeg så kan risikere at blive standset af politiet og få konfiskeret mine strikkepinde.
Det er jo det, der er lagt op til, og hvis det skal til at være dansk lov, jamen så er vi ude på et fuldstændig latterligt område.
Jeg synes hellere, ministeren skulle koncentrere sig om to ting.
Ministeren skulle koncentrere sig om at lave en holdningsbearbejdende kampagne, der siger, at det ikke er sejt at bære kniv, og den anden del, der siger, at den eksisterende våbenlov, vi har, med de knivtyper, der allerede er forbudt, skal håndhæves.
Så vil vi være kommet et langt stykke ad vejen.
Men forbud mod strikkepinde og hæklenåle - nej, nu må ministeren holde op.
Helge Adam Møller (KF), 2003-12-10:
Den konservative folketingsgruppe kan støtte dette forslag.
Vi synes, at det er rimeligt, at store overtrædelser af hastigheder i byer og på landeveje nu fremover vil give nogle større bøder.
Og vi synes også, det er helt rimeligt, at den der kører mere end 60 pct. for hurtigt, får frakendt sit kørekort betinget.
Det betyder jo i virkeligheden, at hvor man hidtil har skullet op at køre mere end 136 km/t. på en landevej, før kørekortet var i fare, sænker vi nu den hastighed med 8 km/t.
Klippekortet er jo den store ting, og tak for det.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg i mange år har kæmpet for det.
Jeg synes, det var en god idé, også da jeg
var formand for Færdelssikkerhedskommissionen.
Derfor er det jo altid en glæde, når man så ser det endelige lovforslag ligge der fikst og færdigt.
Det er nemlig et godt forslag, fordi det i virkeligheden ikke vil berøre det kæmpestore flertal af alle danske bilister og motorcyklister.
Men da der går 3 år, og så er klippet væk, får det ikke nogen betydning.
Men de, der vil blive ramt, er jo dem, der groft og systematisk uge efter uge eller dag efter dag bryder loven, kører over for rødt lys.
De kører promillekørsel, de kører tæt, meget tæt bag en anden bil på motorvejen, halvanden eller to meter, overhaler indenom, kører slalomkørsel o.s.v
Altså dem, om hvem man indimellem siger, at de kører råddent.
Det er ikke så mange, men der er nogen, og de skaber ulykker.
De vil ganske hurtigt få deres tredje klip, og så kan de ikke betale sig fra det mere.
Så ryger kørekortet betinget, og de skal op til ny prøve, både teoretisk og i praksis.
Og fortsætter de, ja, så ryger kørekortet rigtigt.
Så kan de ikke engang klare sig med nye prøver.
Så vi vil få sorteret
det lille mindretal fra, som faktisk er årsag til ganske mange dræbte og kvæstede i trafikken.
Jeg er også glad for, at der nu lægges op til en anvendelse af mere differentierede hastighedsgrænser både ned og op.
Der er jo forskel på at køre på en smal vej i et parcelhuskvarter og så en bred landevej i Vestjylland.
Derfor synes jeg, det er godt, at man kan lægge op til en individuel vurdering, at man både går ned i fart og op i fart. Endelig til sidst: Jeg kan se, at ministeren lægger op til en kampagne og til informationsaktiviteter.
Det vil jeg godt støtte og understrege, at det er utrolig vigtigt, specielt lige før klippekortsystemet træder i kraft, at befolkningen virkelig bliver bombarderet i aviser og tv med, hvad det her betyder, for formålet er jo ikke at få en bunke klip til folk.
Formålet er i virkeligheden, at folk nu, dem, der bryder loven, skal være klar over, at fremover har det alvorlige konsekvenser og derfor lader være med at køre råddent.
Vi kører ordentligt, og derfor får vi færre dræbte og kvæstede.
Altså: Så meget information, som overhovedet muligt.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-10:
Jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om hun virkelig finder, at det er anstændig politik, at man, når man ikke har begået kriminalitet i 9 år, 11 måneder og 14 dage, alligevel skal lide under en gentagelsesvirkning, når man jo reelt har været ikkekriminel i en meget lang periode af sit liv.
Hvad er er grunden til, at fru Birthe Rønn Hornbech støtter det forslag? Og så til spørgsmålet om vold mod tjenestemænd: Har fru Birthe Rønn Hornbech ikke overvejet, at man i stedet for, hvad der formentlig sker allerede nu, laver en kombination af § 191 plus 244/245/246, hvis der sker et groft overfald på en offentligt ansat?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-12-10:
Med hensyn til vold mod tjenestemænd i funktion synes vi altså, det er rimeligt, at strafferammen passer med voldsbestemmelserne.
Uanset hvad man kan anføre, og hvad der ellers citeres af bestemmelser, så er det meget vigtigt at understrege, at de mennesker, der i højere grad er potentielle ofre på grund af deres stilling, har en særlig beskyttelse.
Det er nu vores opfattelse i Venstre.
Jeg forstår ikke det, man siger, at det overhovedet ikke har nogen betydning, at man ændrer gentagelsesvirkningen, for så siger man jo, at domstolene ikke læser, hvad der bliver lavet herinde, og det gør de naturligvis.
Så det vil selvfølgelig på lang sigt have en betydning.
Jeg tror heller ikke, at det bliver voldsomt skærpende.
Men jeg synes ikke, at det kan sammenlignes med den bestemmelse, der siger, at man, når man er under 18 år, når man begår en gerning, kan få en mildere straf.
Gentagelsesvirkningen er, at når man er blevet over 18, er man blevet gammel nok til at forstå, at man altså ikke sådan med tilbagevirkende kraft kan undskylde sig med, at man var yngre første gang.
Line Barfod (EL), 2003-12-10:
Det glæder mig meget, at fru Birthe Rønn Hornbech er imod plea bargaining.
Vi må så kigge på under udvalgsarbejdet, hvordan bestemmelserne skal udformes for at undgå, at det kan vinde indpas i dansk ret.
Det, der var formålet med Straffelovrådet, var jo at gennemgå straffeloven og få en sammenhæng i de forskellige strafferammer i forhold til hinanden, men her har regeringen jo primært plukket strafskærpelserne ud, mens de mange steder, hvor man havde foreslået at lave formildelser og få en større indre sammenhæng i strafferammerne, stort set ikke er kommet med.
Forventer fru Birthe Rønn Hornbech, at der kommer et forslag på et senere tidspunkt, hvor man så at sige så tager resten med fra betænkningen, så vi får den samlede gennemgang af straffeloven med en bedre systematik, der passer til vore dages retssyn, eller har man bare ønsket fra regeringspartiernes side at tage det ud, der passede i regeringens eget kram? KL. 19.55
Christian H. Hansen (DF), 2003-12-10:
I Dansk Folkeparti finder vi det positivt, at regeringen med dette lovforslag forsøger at opnå en forbedring af lovgivningen ved at samle en række af Fødevareministeriets love og bestemmelser om hold af dyr i ét samlet forslag.
Jeg er udmærket bekendt med, at i bemærkningerne til lovforslaget er det anført, at lovforslaget må ses i sammenhæng med dyreværnsloven, der henhører under Justitsministeriets ressort.
Vi ser jo i mange sager, at det vil man gerne, og derfor mener vi overordnet, at der i dyreværnsloven også skulle stå »skal beskyttes mod smerte, lidelse, angst, osv.«
Derfor burde der også i lovforslaget, der er til behandling i dag,
stå i § 1, at »Lovens formål er at sikre, at hold af dyr skal ske på ansvarlig vis«, ikke som udformet i lovforslaget »... sker på ansvarlig vis ...«.
Dansk Folkeparti kan godt følge Dyrlægeforeningens kommentar til § 1, nemlig at Dyrlægeforeningen finder, at bestemmelsen er for svag med hensyn til dyrenes sundhed, og at det bør fastslås, at dyrenes fysiologiske, adfærdsmæssige og sundhedsmæssige behov skal tilgodeses.
En bedre præcisering i formålsparagraffen kunne altså være ønskelig.
Der er en række nye tiltag i lovforslaget, som Dansk Folkeparti er meget enig i, bl.a. bestemmelserne om offentliggørelse af kontrolresultater og indsættelsen af en bestemmelse, der svarer til fødevarelovgivningens offentligørelseshjemmel.
Dansk Folkeparti er meget glad for, at det er kommet med i L 100. Det er vores håb, at man vil gøre brug af denne paragraf i langt flere tilfælde, end vi har set hidtil - altså forstået således, at man virkelig gør brug af paragraffen, når der er behov for det.
Der har bestemt været eksempler på, at man måske ikke har slået så hårdt ned, som jeg mener man skulle have gjort, så Dansk Folkeparti vil følge meget nøje, om paragraffen også bliver brugt efter hensigten, og at man i øvrigt bruger de redskaber, der i virkeligheden er mulighed for at bruge.
Sluttelig vil jeg nævne, at lovforslaget hæver strafferammen for alvorlige overtrædelser.
Det finder
Dansk Folkeparti også positivt.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti ser frem til en positiv udvalgsbehandling af lovforslaget, men jeg har også den slutbemærkning, at vi mener, at også de foreninger, som gør en aktiv indsats for at bevare gamle husdyrracer, burde have haft lovforslaget til høring.
Henrik Dam Kristensen (S), 2003-12-10:
Forslaget til lov om hold af dyr er en sammenskrivning af en lang række nugældende love og bestemmelser.
Socialdemokraterne lægger selvfølgelig vægt på overskuelighed i lovgivningen, og derfor sætter vi pris på sammenskrivningen.
Ministeren skal have ros for at videreføre det arbejde, vi påbegyndte under vores sidste regeringsperiode.
Det er positivt, at disse ting fremhæves i formålsparagraffen. Vi tilslutter os tanken om, at alle, der holder dyr eller har med dyr at gøre, påtager sig et meget omfattende ansvar for dyrenes sundhed og for menneskers sundhed via fødevaresikkerheden.
Det gælder også for alle i den animalske produktion, detailhandel, affaldsafskaffelse, ja, for hele området.
Socialdemokraterne er især tilfredse med, at lovforslaget indeholder, at folk i den primære sektor - altså landmanden selv - ligesom i veterinærsystemet kan straffes ved at få frataget retten til at have med dyr at gøre og retten til medicinering af dem, og at straffen kan skærpes til fængselsstraf i op til 2 år ved grov overtrædelse.
Til gengæld havde vi gerne set en større fokus på dyrevelfærd, og med de seneste skandalesager i frisk erindring kunne vi have håbet, at flere bestemmelser var blevet skærpet. Socialdemokratiet ønsker bestemmelser, der hindrer ekstrem avl af dyr, som medfører belastning for dyrenes fysiologi.
Det er for nylig kommet frem, at omkring 10 pct. af de grisesøer, som indsendes til slagtning, har sår, som er forårsaget af dårlig trivsel i staldene.
Her har tilsynet hos den enkelte landmand ikke været godt nok.
I det hele taget er det vanskeligt at forholde sig konkret til den foreslåede kontrol af tilsynet, fordi det først er ved selve anvendelsen af lovgivningen, man kan se konsekvenserne.
Der er for mange upræcise ministerbeføjelser.
Som nævnt lægges der i lovforslaget op til, at de enkelte ejere og producenter har det overordnede ansvar for fødevaresikkerheden og dyrevelfærden, og at ministeren afgør, hvilke forbud og påbud der udstedes.
Det er vanskeligt at se, hvordan kontrolinstansen kan håndhæve reglerne, og i det hele taget giver det anledning til spørgsmål med alle disse beføjelser, som tildeles ministeren.
Socialdemokraterne havde også håbet på en skærpelse af reglerne om jagtret og udsætning af vilde dyr.
Dyrenes Beskyttelse har netop offentliggjort en rapport, hvori de dokumenterer, at det ofte foregår under kummerlige og helt uacceptable forhold, og det vil vi i udvalgsarbejdet stille spørgsmål om.
I forbindelse med udvalgsarbejdet vil vi stille spørgsmål til § 11 om brugen af genteknologi og kloning og om de mulige fødevaresikkerheds- og dyresundshedsmæssige problemer på dette område.
Jeg håber ikke, at genteknologien og specielt kloning kommer ind ad bagvejen med dette lovforslag.
Vi vil fra Socialdemokratiets side gå ind i udvalgsarbejdet på en konstruktiv vis, og vi vil bestræbe os på at sikre dyrs velfærd og menneskers sundhed og ansvar i alle led.