runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-02-08:
En modernisering af museumslovgivningen har været længe undervejs.
Det er sådan set års arbejde, der ligger bag lovforslaget, og jeg synes, det er et godt arbejde.
Det er med stor glæde, jeg på Det Radikale Venstres vegne giver principiel tilslutning til dette meget vigtige lovforslag, som moderniserer reglerne og lovgivningen for vore museer og skaber nye, bedre rammer for museernes vigtige opgaver.
Behovet for kendskab til vore rødder bliver ikke mindre, men større i lyset af globaliseringen og den udvikling, der i øvrigt finder sted på det teknologiske område.
Sigtet om, at museer skal være videns- og oplevelsescentre, er rigtigt, og det tilslutter jeg mig med glæde.
Jeg vil gerne understrege, at lovforslagets bemærkninger om, hvor vigtigt det er at give børn og unge de bedst mulige vilkår for oplevelser, og sigtet med at gøre museerne så tilgængelige som overhovedet muligt for handicappede medborgere er vigtige elementer i lovforslaget.
Lovforslaget indebærer så ændrede finansieringsprincipper for arkæologiske udgravninger.
Jeg synes, det er vigtigt at slå fast, at der hermed ikke lægges op til et mindre statsligt samlet engagement.
Vi har en fantastisk forpligtelse til som samfund at sikre, at de arkæologiske fund bliver beskyttet, og at vores byggeaktivitet ikke uigenkaldeligt skader vore muligheder for at gennemføre de nødvendige arkæologiske udgravninger.
De principper, der er nedfældet i lovforslaget, har som sigte at skabe et større incitament end de nuværende regler til, at bygherrer inddrager museerne så hurtigt som overhovedet muligt, således at et museum på et tidligt tidspunkt kan skabe sig et overblik over, hvad det er sandsynligt man står over for, og hvad man skal tage højde for i situationen.
Meningen er som sagt ikke at svække den samlede statslige indsats på området, men hensigten er netop at skabe incitament til hurtig inddragelse af museerne i anlægsprocessen.
Det er et rigtigt sigte, og jeg tror, at en ændring af principperne på dette punkt kan få meget stor betydning for, at vi på en mere talentfuld måde tidligt kommer ind for at sikre arkæologiske fund.
Nedsættelse af en museumsstyrelse synes jeg ser ud til at være en helt rigtig fremgangsmåde.
Det er vigtigt med en større faglighed også i rådgivningen af ministeren og offentlige myndigheder.
Ole Sohn (SF), 2001-02-08:
Jeg er meget enig i den konservative ordførers bemærkning om, at forudsætningen for, at vi kan forstå vores nutid og forme fremtiden, er, at vi skønner på vores kulturarv.
Derfor ser vi i SF også meget positivt på forslaget, og vi synes, det er meget fine formål, der er skitseret i lovforslaget, nemlig at vi skal bidrage til at udvikle museerne til moderne videns- og oplevelsescentre, som kan være med til at bidrage til samfundets uddannelsesmæssige og kulturelle udvikling.
Vi synes også, det er meget fint, at man understreger vigtigheden af, at der skal være tilgængelighed for handicappede, og at man styrker formidlingen over for børn.
Det er jo netop her, der skal sættes ind, for at den nye generation også skal forstå vores kulturarv.
Men nok så væsentligt synes jeg, det er vigtigt at understrege museernes forpligtelse og indsats i det kulturelt mangfoldige samfund, som vi er en del af.
Disse målsætninger er overordentlig positive, og dem vil vi meget gerne medvirke til at realisere.
De skærpede kvalitetskrav, der ligger til museerne, skal også følges op af museernes økonomiske grundlag, og her kan man nok sætte spørgsmålstegn ved, om der er afsat en tilstrækkelig økonomi.
Nu kan man selvfølgelig sige, at økonomien i indeværende år er kendt, og det er på det grundlag, vi skal forme loven, men vi mener, det er ret væsentligt, at vi også sætter fokus på økonomien for de kommende år.
Jeg vil dog også her, som CD's ordfører gjorde opmærksom på det, udtrykke betænkelighed ved den ændring, der lægges an til i lovforslaget, nemlig at man vil gå væk fra betingelsen om en faguddannet leder og over til, at lederen skal have en faglig relevant baggrund.
Vi mener, det er et skred, der sker, og som også er sket i andre sammenhænge.
Vi mener, det er væsentligt at fokusere på, at man har den faglige baggrund, når man skal være leder af et museum.
Derfor skal vi blot indledningsvis her under førstebehandlingen tilkendegive, at vi ønsker at gå positivt ind i arbejdet med lovforslaget, fordi vi finder det væsentligt, at der bliver et bredt politisk flertal bag den kommende museumslov.
Ester Larsen (V), 2001-02-08:
I Danmark har vi et rigt og et varieret museumsliv.
Og vores mange museer er kommet til verden som følge af lokale kræfters initiativ og engagement.
Det har kunnet lade sig gøre, fordi vi har haft en fremsynet og en god museumslovgivning her i landet.
Så skal man ændre på denne lovgivning, skal det gøres med både omtanke og omhu.
Og så må man da håbe, at det lange tilløb, som har været, så også er udtryk for omhu.
Nu ligger forslaget jo så omsider i endelig udgave.
De mange høringssvar, der er kommet ind under høringsrunden, har heldigvis fået ministeren til at rette udspillet til på nogle områder.
Noget er forbedret.
En del museer, der var usikre på deres fremtid, er bragt lidt mere i sikkerhed nu.
Ministeren har også måttet tage et tilbørligt hensyn til nogle af de reelle vilkår, som mange af de statsstøttede museer lever under.
Det er måske lidt uinteressant med bygningsvedligehold, og det er positivt og progressivt at give børn gratis adgang, men de ildsjæle, som kæmper rundtomkring på landets museer for at holde skindet på næsen, har været nødt til at udtrykke bekymring for de forslag, der lå i det første udspil.
Der er mange takter i lovforslaget, som har vores sympati.
Men der er én anstødssten, som skygger meget.
For Venstre er det helt uforståeligt, at ansvaret for kulturarven nu pludselig ganske vilkårligt skal spredes ud over helt tilfældige personer, som sætter jordarbejder i gang.
Det er ikke svært at give entreprenørerne ret, når de betegner finansieringen af arkæologiske undersøgelser som ren skat.
Det er urimeligt, at den person, der ønsker at rejse skov, hvad der for øvrigt ellers har regeringens sympati, skal straffes økonomisk, hvis der tilfældigvis befinder sig spor af hengangne slægter på den aktuelle jord.
Vores kulturarv er betydningsfuld for os alle, fortiden tilhører os alle, det er derfor også rimeligt at danefæ og danekræ tilhører fællesskabet, men så er det altså også fællesskabet, der skal betale for de arkæologiske undersøgelser.
Men der er også en anden skønhedsplet på lovforslaget set med vores øjne.
I Venstre er vi meget opmærksomme på at værne om borgernes retssikkerhed.
Vi er imod bestemmelser, som giver myndigheder adgang til private områder uden retskendelse, og vi finder, at der ikke her er forhold, der berettiger til en krænkelse af grundlovens § 72.
Vi er som sagt positive over for, at vi skal respektere kulturarven, men man bør overveje at finde andre finansieringskilder end dem, som forslaget peger på.
Peter Duetoft (CD), 2001-02-08:
Jeg er ikke sikker på, at alle museer i dette land har en styrelse, men det kan vi jo vende tilbage til.
Men her er der jo to forskellige indfaldsvinkler.
Den ene indfaldsvinkel er, om hovedformålet er, at man har den kunst, der kan tjene sig selv ind.
Eller det modsatte, som jeg siger: Javel, det vigtige er altså, at der er et fagligt indhold, at det grundlæggende er der, og så kan vi vælge at spørge, om der er råd til alle tilbudene.
Men man skal ikke styre tilbud efter, om de kan betale sig eller ej. Jeg går ud fra, at hr. Nødgaard er enig med mig i, at hvis man af økonomiske grunde står med valget mellem at ansætte nogen i kantinen eller ansætte en museumsinspektør, er det ud fra et fagligt synspunkt altså vigtigere at få museumsinspektøren. Og dér er det, jeg så bare kobler de to ting sammen, og siger, at i det her med resultatkontrakter osv., som godt kan være udmærket, hvis man styrer det forsigtigt, i alt det, som jeg ikke bryder mig så meget om, genkender jeg samme træk i det, at man fjerner fagligheden fra lederen.
Og det er det, jeg advarer imod.
Poul Nødgaard (DF), 2001-02-08:
Jeg vil godt lige sige til hr. Peter Duetoft, at jeg tværtimod vil rose ministeren for, at hun har ændret den paragraf sådan, at den bestyrelse, der sidder - der sidder en bestyrelse ved hvert eneste museum i dette land - frit kan ansætte deres leder, som de vil.
Jeg tror, hr. Peter Duetoft skal regne med, at i 99 ud af 100 tilfælde vil man ansætte en uddannet.
Men måske ønsker man i tilfælde nr. 100 at ansætte én, der ikke er uddannet, men som er selvlært - vi kender masser af mennesker i dette land, der på nogle områder er selvlærte, og som udøver en formidabel indsats.
Derfor kan jeg ikke helt forstå, at hr. Peter Duetoft brugte stort set hele sin taletid på at sable den del af lovforslaget ned, som jeg faktisk synes giver en frihed til de enkelte bestyrelser, hvilket også hr. Peter Duetoft burde være positiv over for.
Søren Hansen (S), 2001-02-08:
»Hver spån, du finder i Danmarks jord, er sjæl af dem, der har bygget riget.«
Sådan skrev Johannes V. Jensen i sin tid.
Henfarne slægter i landets marv sig ej fornægter.
Bevar din arv.«
Indimellem er vi så heldige at finde en spån fra vores forfædre, og så skulle der vel være glæde blandt os alle sammen.
Men i stedet for glæde er situationen ofte den, at Fanden er løs.
Byggeri bliver forsinket og fordyret, og museumsfolk løber kulturministeren og de kulturpolitiske ordførere på dørene, så snart vi bare er en måned eller to inde i finansåret og kvoten til udgravninger er brugt op eller på det nærmeste brugt op.
Dette problem tror jeg aldrig bliver løst, men med lovforslaget her prøver man i hvert fald at finde en bedre løsning på det problem, som vi med jævne mellemrum igennem alle år har mødt.
Det er godt, at man nu får gjort et forsøg
på at finde en bedre løsning.
Vi pløjer dybere, vi bygger mere, vi skovrejser osv; alt sammen medfører det, at vi finder mere.
Derfor er det godt, at man har taget fat om dette her problem.
Lovforslaget vil også betyde en højnelse af kvaliteten,
både den museumsfaglige kvalitet og på de mere traditionelle områder, men også på nye indsatsområder, børn og unge, samspillet med verden omkring os, de aktiviteter, der må vokse ud af, at vi er et kulturelt mangfoldigt samfund i stadig større grad.
På disse områder bliver der
bedre muligheder for at løse opgaverne på en ordentlig facon
, fordi vi styrker det økonomiske grundlag for museerne landet over. Så etableres der en museumsstyrelse.
Det synes jeg er rigtigt og fornuftigt, men jeg har to bemærkninger at gøre.
Først vil jeg gerne understrege betydningen af, at man bedre vil kunne koordinere og sikre et samarbejde mellem museerne.
Den anden bemærkning skal gå lidt i samme retning, men drejer sig om de museer, der inden for museets egne rammer bryder den normale opdeling: det kulturhistoriske område, kunstmuseumsområdet og det naturhistoriske område.
Den type museer er jo vokset frem; Den Gamle By, Arbejdermuseet osv. er eksempler på, at man ikke sådan umiddelbart kan passes ind i én af de kasser, vi normalt tænker, når vi drøfter museumsområdet.
Jeg tror, at den type museer, specialmuseer, der vokser uden for de normale grænser og opdelinger, vil vokse, og derfor ser jeg for mig en opgave for Museumsstyrelsen i at drøfte, hvordan man finder en fornuftig løsning på den type museer her, der som sagt har vist sig, og som der sikkert vil blive flere af.
Derfor synes jeg, det vil være en naturlig opgave for Museumsrådet at drøfte dette her.
Lissa Mathiasen (S), 2001-02-20:
For Socialdemokratiet er der en klar sammenhæng mellem det at trives godt og bo godt, og derfor har det også været typisk for Socialdemokratiet, at vi har været i front for at sikre, at der var gode boliger nok til alle.
Vi har været i front for at sikre en række muligheder
Vi har også været i front for at sikre, at boligstøttesystemet skulle være til stede for netop at give alle en reel mulighed for at kunne bo godt.
Vi har også været i front for at sikre gode og sunde boliger, der er tidssvarende, ved hjælp af byfornyelsesloven.
Sådan kunne jeg blive ved, men jeg siger det her, for
ingen skal i hvert fald beskylde Socialdemokratiet for at have været passive, tværtimod har vi hele tiden været i front.
Vi har stået bag opførelsen af privatbyggeri, og vi ser gerne, at der bygges mere privat udlejningsbyggeri, herunder også af pensionskasser m.v., ligesom vi naturligvis også har stået bag såvel den traditionelle type af andelsboliger som den nye type af ustøttede andelsboliger.
Derudover har vi jo heller aldrig lagt skjul på, at vi finder det afgørende, at også den almene sektor fortsat kommer til at spille en stor rolle på boligmarkedet.
Afgørende er det, at der i et velfærdssamfund som vores er gode boliger til alle, uanset om man er ung, er en børnefamilie eller er ældre. Forslaget her går specifikt på at give forsikringsselskaber, pensionskasser og pensionsfonde mere lempelige regler for at bygge - eller sagt på en anden måde: Give 2 mia. kr. om året i støtte til opførelse af byggeri til netop de her nævnte kategorier.
Der er nok heller ikke nogen tvivl om, at forslaget her har nogle klare ideologiske overtoner, en melodi, som jeg ikke rigtig tror nogen af de mange, der står og mangler en bolig, kan bruge til så forfærdelig meget.
Vi ønsker, at der bliver bygget flere lejeboliger, for det er der behov for.
Derfor er vi også i Socialdemokratiet åbne over for at tage en drøftelse og sammen med partierne herinde prøve at finde muligheder, der kan styrke og fastholde det alsidige boligmarked.
Men jeg er nødt til at sige, at vi finder det ikke bare rimeligt, men også naturligt, om pensionskasser m.v. fremover deltager i løsningen af de boligsociale opgaver, ligesom det ikke kun skal være luksusbyggeri, der skal opføres fra selvsamme kassers side.
Vi er i Socialdemokratiet optagede af, at vi netop i kraft af et varieret boligudbud også sikrer, at der fremover bliver bygget lejeboliger, som ganske almindelige mennesker ønsker at bo i, og som ganske almindelige mennesker med ganske almindelige indkomster også har råd til at bo i.
Under de her forudsætninger og naturligvis også under respekt for indgåede forlig er vi parate til at deltage i en konstruktiv debat om lejeboligbyggeriet, og det vil jeg til gengæld håbe vi også kan på baggrund af det her.
Mogens Lykketoft (S), 2001-02-20:
Jeg skal sige tak for en helt overvejende velvillig modtagelse af den her aftale, som jeg også mener at vi må vurdere som noget meget positivt.
Den vil styrke samarbejdet mellem EU og Sydafrika, og den vil være i stand til at yde sit bidrag til at konsolidere demokrati og økonomisk og social udvikling i det Sydafrika, som vi alle sammen har været så optaget af kunne få lov til at kaste apartheidstyret over bord og begynde en helt ny og god udvikling for.
Det vil styrke de handelsmæssige og økonomiske forbindelser i overensstemmelse med WTO's grundliggende principper, men med en vis asymmetri til fordel for Sydafrika, som det både er ret og rimeligt.
Vi skal også hæfte os ved - selv om jeg ikke har nogen grund til at tro, at det bliver et problem - at som i alle aftaler mellem EU og tredjelande, så er respekten for de demokratiske principper og for menneskerettighederne et væsentligt element, der ved misligholdelse kan føre til suspension.
Jeg hører de forskellige andre temaer, der har været bragt ind på banen.
Jeg kan ikke, det må jeg indrømme,
helt lodde dybden i hr. Keld Albrechtsens forsøg på at gå imod
, men det får vi jo rig lejlighed til at dyrke i udvalget.
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen ser nogle spøgelser eller også lader sig overmande af sin almindelige modvilje mod hele WTO- systemet, og lad det så være baggrunden for hans »attack«.
Det får vi lejlighed til at dyrke, og jeg tror også, at vi på det her punkt får lejlighed til at berolige hr. Keld Albrechtsen i løbet af udvalgsarbejdet.
Det er klart, at en sådan aftale jo på alle måder er et forhandlingsresultat, et kompromis mellem modstridende interesser på nogle punkter.
Jeg tror, det er et godt kompromis, jeg tror, det er til fælles gavn for EU og for Sydafrika.
Gennemført efterlader det selvfølgelig en masse andre uløste problemer i den her verden.
EU's landbrugspolitik er i almindelighed en hæmsko for liberaliseringen af verdenshandelen.
Det kommer man også til at tage fat på.
Hele medicinproblemet, som fru Anni Svanholt rejste, kommer man også til at forholde sig til, herunder hvordan man kan sikre de svagere udviklede og de fattigere lande en billigere adgang til livsvigtig medicin.
Man kan ikke med en sådan aftale løse alle verdens problemer, men den yder et væsentligt bidrag til, at vi kan få en bedre fungerende verden.
Jeg skal afslutningsvis sige, at vi også synes, at den detalje omkring vin og spiritus, som ikke er på plads, er irriterende.
Vi støtter en imødekommelse af Sydafrika, og vi håber i de mekanismer, der nu vedtages, at det problem også kan blive løst.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-02-20:
Jeg prøver igen: Når nu de, som hr. Keld Albrechtsen støttede til at kunne vinde demokratiet ved flertalsafgørelser i landet, rent faktisk indgår en aftale med EU, som de indholdsmæssigt bakker op og gerne havde set, at vi fra EU-landenes side tidligere havde tilsluttet os, gør det så ingen som helst indtryk, når alternativet er, at der ingen aftale er?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-20:
Jeg kender ingen, der som hr. Keld Albrechtsen bevidst kan misforstå det, der bliver sagt her fra talerstolen.
Jeg misunder ikke Sydafrika den stilling, de havde under apartheid, hvor de blev isoleret af den ganske verden, udsat for sanktioner af samtlige FN-medlemslande, boykottet ved olympiader osv.
De var totalt isoleret.
For Sydafrika er det et fantastisk gode, at de har fået en demokratisk udvikling, har fået et medlemskab af det store verdenssamfund.
Denne her aftale er et udtryk for, at et medlemskab af verdenssamfundet også indebærer nogle bindinger til nogle fælles aftaler, som man laver.
Andet er det ikke.
Den store frihed, som man får ved at blive et frit samfund og et demokratisk samfund, indebærer altså også, at man skal indgå nogle aftaler med andre lande, og dem skal man holde.
Man lever af, at også de andre lande holder deres del af aftalen.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-20:
Enhedslisten ikke alene påstår, at vi støttede kampen mod apartheid i Sydafrika, men vi gjorde det faktisk også.
Det vil hr. Claus Larsen-Jensen kunne se, hvis han går tilbage i forhandlingerne, men lad det historiske ligge.
Hr. Claus Larsen-Jensen kan jo ikke kalde det her en detalje.
Det er et grundelement i aftalen, fordi Sydafrika underlægges WTO-systemet på en måde, som er endnu mere restriktiv end den, Danmark selv er underlagt.
I den her aftale stiller vi nogle krav til Sydafrika om favorisering af de store selskaber, som vi ikke engang har pålagt os selv her i Danmark.
Altså en ting var, hvis der stod, at de skulle overholde de almindelige WTO-regler - det går jeg ikke ind for, men det gælder dog for Danmark selv - men her stiller man krav om, at de heller ikke må lave forbedringer.
Man må ikke arbejde for forbedringer, man skal tværtimod acceptere fremtidige forringelser.
Det er dog et ret stærkt tilbageskridt at indføre det i en aftale, og det kan jeg ikke se som en detalje.
Det er så også et svar til fru Elisabeth Arnold, der siger, at det her er helt frivilligt.
Sydafrika kan selv vælge, om de vil skrive under eller ej, men hvis de ikke vil skrive under, så er der bare ingen, der vil handle med dem. Så det er helt frivilligt.
Det forstår jeg godt.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-20:
Jeg blev også lidt forvirret af hr. Keld Albrechtsens tale, for det lyder næsten, som om man nu vil pålægge Sydafrika en helt masse restriktioner, som de helt uforskyldt er kommet ud for.
Jamen sandheden er jo, at hvis man er isoleret af verdenssamfundet, så er man ikke med i nogen af alle de aftaler, der er.
Så er man sådan set fritstillet til at gøre, hvad man vil, men der er ingen, der vil handle med én, der er ingen, der vil lave sportsstævner sammen med én.
Det er et uomtvisteligt gode, også for et land som Sydafrika.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-02-20:
Er det ikke lidt fattigt, at når man faktisk har mulighed for endelig at indgå en aftale, som det sydafrikanske styre, som man påstår man har støttet varmt, anbefaler, at man så alligevel siger nej, når man ved, at alternativet er, at der ikke er nogen aftale?
Dette fordi man principielt i enkelte hjørner kan se problemer - jeg kan sagtens se, der kan være nogle problemer, der i givet fald skal tages op - og fordi man principielt er imod, at der hersker internationale spilleregler, frem for det er jungleloven, der hersker. Jeg synes, at Enhedslisten endnu engang burde overveje, om det er en rigtig konklusion, og om det signal, man skal sende til flertallet i Sydafrika, er, at man faktisk ikke mener, at man kan bakke op om det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-20:
Hr. Claus Larsen-Jensen spørger, om det ikke gør indtryk på Enhedslisten, at Sydafrika selv har underskrevet den her aftale.
Selvfølgelig gør det det.
Jeg understregede også, at Enhedslisten faktisk, indtil vi havde fået analyseret det afsnit i aftalen, som handler om WTO, var indstillet på umiddelbart at stemme for den, selv om vi principielt ikke stemmer for den slags aftaler.
Så langt var vi faktisk indstillet på at gå.
Det tror jeg ikke hr. Claus Larsen-Jensen hørte, eller også valgte han ikke at høre det.
Men så støder vi altså på det her problem og ikke på den måde, som fru Elisabeth Arnold åbenbart har læst det.
Jeg tror, at fru Elisabeth Arnold har læst teksten forkert.
Det er måske også grunden til, at hun ikke er så bekymret som mig over det problem, men rent faktisk kræver man, at Sydafrika skal forpligte sig til at acceptere ringere bestemmelser vedrørende de multinationale selskabers rettigheder end dem, Danmark er nødt til at overholde.
Man lægger en ekstra håndfæstning oveni.
Sådan har jeg altså læst det, ministeren må forklare det, hvis jeg tager fejl, men det står jo altså med beklagelig tydelighed i teksten.
Og en sådan ekstra underlæggelse under dette frihandelssystem og de store multinationale selskaber synes jeg ikke vi kan være bekendt at kræve skal være adgangsbilletten til den her aftale.
Det er det, der er problemet, og jeg synes, at det er et meget stort problem, og jeg kan slet ikke anerkende hr. Claus Larsen-Jensens forsøg på at gøre det til en detalje.