runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Men det er faktisk hr. Poul Fischer og fru Gitte Lillelund Bech, der stiller spørgsmål om aflysninger, der stiller spørgsmål om forsinkelser, og dem svarer jeg naturligvis på.
Så man må ligesom selv vælge, hvad man vil diskutere, for jeg ville gerne diskutere det problem, at man valgte den dyreste løsning, som efterfølgende, hvilket man kunne have forudset, hvis man havde lyttet til de advarsler, vi andre kom med, viste sig at være den dårligste løsning.
Så noterer jeg mig, at der, efter jeg går op og konstaterer, hvor dårlig den kontrakt er, som hr. Kaj Ikast har et dybt medansvar for, efter at han har stillet mig spørgsmål om den, ikke kommer flere bemærkninger fra hr. Kaj Ikast.
Det forstår jeg egentlig godt, for han har et kolossalt forklaringsproblem.
Især fordi han ikke i dag vil være med til at træffe en beslutning om at gøre noget ved problemerne.
Jeg ville gerne snakke og diskutere alt det, som man ønsker at stille mig spørgsmål om.
Men jeg har ikke ubegrænset taletid, og det kan formanden formentlig bekræfte.
Så jeg går også gerne ind i den del af debatten, men jeg kan ikke lide, at man prøver på at snakke sig væk fra de problemer, vi står midt i her og nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Det er glædeligt, synes jeg, at Venstre nu erkender, at det, der sker, er stærkt kritisabelt.
For lidt siden var der en tendens til, at man ville bagatellisere problemerne.
Det vil man så ikke mere.
For betingelserne i kontrakten giver jo ikke mulighed for på kort sigt at gribe ind over for Arriva.
Der skal meget, meget, meget store driftsforstyrrelser i mange måneder til, før man kan gøre noget andet end at pålægge en lille smule bod, og det kommer der jo ikke til at køre nogen tog af.
Derfor forstår jeg ikke rigtig, hvad det egentlig er, man vil med det forslag til vedtagelse, man her har fremsat, for der er i hvert fald én ting, der er stensikker, og det er, at hvis man ikke gør andet end det, der står i det forslag til vedtagelse, som Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative nu har fremsat, så varer det meget længe, før togene kommer til at køre.
Der er ikke udsigt til, at Arriva kan få det til at hænge sammen.
Så jeg vil godt spørge: Hvad er det for sanktioner, man snakker om i det her forslag?
Margrete Auken (SF), 2003-02-04:
Jeg var lige ved at tro, at kynismen over for den kollektive trafik nu slog så voldsomt igennem, at Venstre var ved at synes, det var i orden, men nu kunne jeg høre til sidst, at det gør man så ikke.
Det er godt, og det vil jeg godt takke for. Jeg vil så godt spørge til de der planer om ligesom bare at byde ud og byde ud og byde ud.
Jeg vil godt lige gøre Venstres ordfører opmærksom på, at de problemer, man har haft i England, jo skyldes, at man har budt det hele ud, og så får vi problemer, for hvis hovednettet også kommer i udbud, sker der det, at man begynder at konkurrere med hinanden for at ødelægge hinanden. Man kan sige, at hvis hovednettet er i et fælles system, så kan man have udbud, hvor alle parter for at få
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg hørte en masse spændende ting i Venstres ordførers tale, men det, jeg måske savnede lidt, var et bud på, hvad der konkret skal ske for at rette op på denne her fuldstændig uholdbare situation i Midt- og Vestjylland med en meget, meget høj andel aflyste tog.
Man henviser til, at kontrakten selvfølgelig skal overholdes, og det er selvfølgelig også meningen, når man nu laver en kontrakt, men hvad forestiller Venstres ordfører sig, at der skal ske i det tilfælde, at kontrakten faktisk ikke bliver overholdt.
Så hæfter jeg mig ved en anden ting, og det er, at Venstres ordfører erkendte, at der var nogle ting i den kontrakt, som trafikministeren har fået lavet med Arriva, som ikke var optimale, og som man skulle lave om, hvis man skulle til at lave udbud en anden gang. Dér kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvad er det for nogle erfaringer, Venstres ordfører har gjort sig?
Hvad er det for nogle ting, man forestiller sig skal være anderledes, hvis man skulle begive sig ud i at lave et nyt udbud på et tidspunkt?
Hvad er det for nogle overvejelser, man har gjort
sig for at undgå, at det skal gå så galt, som det er gået denne her gang?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-04:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at der jo er indgået en juridisk bindende kontrakt, hvori de sanktionsmuligheder, som der faktisk er mulighed for at anvende, også er præciseret, og det er faktisk de sanktionsmuligheder, som vi opfordrer ministeren til at se på.
Så bringer hr. Keld Albrechtsen også spørgsmålet om lokoførerne på banen, og der har jeg jo med glæde noteret mig, at det ser ud til, at i hvert fald Railion har tænkt sig at udlåne en række lokoførere til Arriva, således at man faktisk kan få kørslen til at fungere.
I den forbindelse vil jeg i øvrigt lige kommentere, at jeg synes, det er lidt absurd, at vi faktisk nu oplever, at vi har et monopol, der har monopol.
Vi har faktisk DSB, som har monopol på at uddanne lokoførere.
Det er i hvert fald en ting, som vi fra Venstres side ønsker at der bliver kigget på. Med hensyn til fru Margrete Auken vil jeg sige, at det, jeg sagde i min ordførertale, var, at vi er åbne over for at se på yderligere udbud.
Vi har ikke nogen planer om, at man så tager de resterende 85 pct. af hovednettet uden for København og siger: Så udbyder vi det sådan her.
Men vi synes, det er væsentligt at tage ved lære af de første 15 pct., vi har udbudt nu, og derudover se på, hvad der kunne være af muligheder næste gang.
For vi mener faktisk, at en konkurrenceudsættelse er sund; vi kan se, at DSB faktisk er effektiviseret en hel del.
Jeg vil så også lige gøre hr. Morten Homann, som taler om det, som om det er 90 pct. af togene, der er aflyst, opmærksom på, at det ikke er tilfældet.
Det er meget, meget, meget langt under det tal.
Rent faktisk er det sådan, at i de her uger, der har været i januar, ligger vi og svinger mellem 1,7 og 3,6 pct. af togene, der er aflyst.
Det er beklageligt for de passagerer, der står på perronen og ikke får besked; det medgiver jeg gerne.
Og det er det, jeg finder er stærkt kritisabelt.
Men jeg synes, at vi skal lade være med at tage bedemandsstemmen på og lyde, som om det er alle togene, der er aflyst. Endelig vil jeg sige med hensyn til, hvad der skal laves om ved næste udbud, at det jo kommer an på, hvad det er for et udbud, der skal laves, men jeg synes, det her udbud klart har vist os, at det ikke har været tydeligt for nogen som helst, at de udbudsbetingelser, der er blevet lavet, faktisk ikke var udbudsbetingelser, som var hundrede procent lig med eller lå klos op af det, man havde haft før.
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-04:
Jeg synes, vi skylder at kalde en spade for en spade.
Det første er - og det er lidt i forlængelse af hr. Keld Albrechtsens spørgsmål om sanktionsmuligheder og påbud, som også er nævnt i Venstres forslag til vedtagelse: Så vidt jeg har forstået, er det faktisk muligt, efter at vi nu har fået en redegørelse fra Arriva selvfølgelig, og hvis ikke vi inden for en rimelig tid kan få sikkerhed for, at de her ting kommer i orden, at lave et påkrav.
Og hvis ikke det påkrav på de her udvalgte strækninger er blevet fulgt efter 30 dage, kan vi så ifølge kontrakten, så vidt jeg har forstået, indsætte alternative operatører. Er man også villig til fra Venstres side at kigge på det, hvis det kommer så vidt - hvad jeg da ikke håber det gør?
Men jeg går ud fra, at det også er det, der ligger i de formuleringer her, for ellers giver det jo ikke nogen mening.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er et spørgsmål, som har optaget os en del i Det Radikale Venstre, og som jeg var glad for at ministeren nævnte i sin tale, nemlig: Hvordan sikrer vi i de fremtidige udbud en mere klar adskillelse af udbyderen og ejeren af DSB?
Har man gjort sig nogen overvejelser i Venstre om, hvordan vi kan løse det problem?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
En række af de problematikker, som fru Lillelund Bech rejser, er der sådan set givet svar på.
Der ligger jo en række svar fra trafikministeren på spørgsmålene: Hvor mange tog skal der køre?
Hvor mange tog skal man have til rådighed?
Hvor mange lokoførere skal der være ansat? Og i alle svarene siger trafikministeren: Det kan jeg ikke blande mig i; jeg kan forlange, at togene kører, og at der skal være 95 pct. siddepladser osv., men der ligger fuldstændig klare svar på, at man ikke kan blande sig i, hvor mange tog der skal køre, og man kan ikke blande sig i, hvor mange lokoførere der skal ansættes. Det har jo vist sig, at det lige præcis var på de to områder, man også svigtede i England, hvor Arriva kører.
Lige præcis: færre tog og færre lokoførere.
Det spørgsmål, jeg synes jeg vil stille til fru Lillelund Bech, er: Er det acceptabelt, at det hænger sammen på den måde?
Er det virkelig acceptabelt også for Venstre, det, vi oplever her?
Jeg vil så også sige, at nu har det vist sig, hvor mange aflysninger der har været, og at der har været halvdelen aflyst på Thy-banen.
For at sanktionerne kan træde i kraft, er det så ikke rigtigt, at så skal det faktisk være dobbelt så slemt, som det er nu?
Det tror jeg man skulle tænke lidt over.
Det er det, der ligger af tilbud til os.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg lagde også mærke til, at Venstre tilsyneladende ikke har overvejet, hvad det helt præsic er for sanktioner, der i givet fald skulle kunne hjælpe noget.
Det er jo rigtigt, som flere ordførere nu også er ved at komme på banen med, at Arriva jo faktisk skal køre meget, meget dårligt i meget lang tid, før man i givet fald ville kunne udskifte Arriva med et andet selskab. Er det ikke korrekt, at hvis det f.eks. drejer sig om at stille påkrav, så skal Arriva faktisk have ignoreret tre henvendelser med krav om at afhjælpe mangler efter en periode på 3 måneder - det vil altså sige, at de første 3 måneder kan man faktisk ikke foretage sig noget - eller der skal være kørt med 10 pct.s forringelse af driften i 3 måneder?
Det vil sige, at der i 3 måneder skal have været en værre situation - det har hr. Jens Peter Vernersen fuldstændig ret i - end der er nu, før vi kan gøre noget. Derfor er det, jeg stiller spørgsmålet: Hvad er det for nogle sanktioner, som fru Gitte Lillelund Bech har forestillet sig at man skulle kunne bruge for at få togene til at køre i februar måned 2003?
Jeg vil godt spørge: Er det regeringens og Venstres holdning, at det, der sker i februar måned 2003, er der ikke noget at gøre ved?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-04:
Med hensyn til sanktionsmulighederne - og det er både hr. Jens Peter Vernersen, hr. Martin Lidegaard og hr. Keld Albrechtsen, der er inde på det - vil jeg gøre det meget, meget klart, at jeg gerne vil afvente og se, hvad det er, Arrivas direktør kommer med på torsdag.
Jeg mener ikke, det kan være rigtigt, at vi fra Folketingets talerstol går ind og dikterer, hvilken køreplan der skal være hvornår, hvilken slags tog der skal være hvornår, hvilket antal lokoførere der skal være hvornår.
Jeg vil sige om især om det med de færre tog og
færre lokoførere, som hr. Jens Peter Vernersen bl.a. bringer op, at en hel del af de her ting, vi diskuterer, jo stammer tilbage fra de udbudsbetingelser, der er sat op, for i udbudsbetingelserne er der sat nogle minimumskrav, der er sat, at der skal køres det samme antal togkilometer, som der blev kørt tidligere, og derudover er der sat nogle minimumskrav til afgange på de forskellige strækninger.
Det er jo det, man har budt ind på.
Min pointe var sådan set i min ordførertale, at når udbudsbetingelserne laves - og dér vil jeg i øvrigt lige erindre om, at udbudsbetingelserne altså blev lavet under den tidligere regering - så er det altså vigtigt, at man er fuldstændig præcis, for vi får det, som vi har skrevet i udbudsbetingelserne. Så vil jeg vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Martin Lidegaard rejser om adskillelse mellem udbyder og ejer, for det synes jeg nemlig er et af de interessante spørgsmål, og dér synes jeg, det er værd at se på, hvad man har gjort mange andre steder.
Andre europæiske lande arbejder bl.a. med lige præcis det princip, der handler om, at ejerrollen altid ligger i Finansministeriet, og udbyderrollen ligger i det pågældende fagministerium, således at man i hvert fald på den facon forsøger at have en adskillelse af, hvilke kasketter der er tale om.
Det synes jeg da ville være interessant at kigge på - det ved jeg også at regeringen allerede har kigget på - men jeg synes, det er interessant at kigge ud over landets grænser: Hvilke andre muligheder er der?
Poul Andersen (S), 2003-02-04:
Nu skal vi ikke stå her og ligesom lade problemerne sive andre steder hen end dér, hvor de reelt er.
Det skurrer lidt i mine ører, vil jeg gerne sige til fru Gitte Lillelund Bech, når man siger, at der måske kunne være et eller andet odiøst ved, at DSB uddanner de her togførere.
Sådan lød det, da der blev svaret på spørgsmålet.
Jeg skal bare sige, at det er der ikke noget mærkeligt i.
Sådan har det også været på teleområdet.
Der har man uddannet alt, hvad der hedder telefonmontører, teknikere osv., for der var det også en statsinstitution, der kun havde det fagområde.
Her er der tale om en statsinstitution, der ligesom Tele Danmark er under opbrud, og derfor har man jo vidst det her i over et år.
Jeg synes, vi skal lade være med at hoppe på den forklaring, som jeg har lyttet mig til at Arriva ligesom har brugt, for der er ikke noget, der er bevist i den sammenhæng.
Det lyder lidt odiøst, men der er jo ikke noget underfundigt i det, for de mennesker kan ikke få nogen uddannelse noget andet sted.
Det, vi må sigte på, er at få det lagt ud på erhvervsskoler eller AMU-centre eller et andet sted, hvor det vil være naturligt at lægge uddannelsen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-04:
Én ting er, at man nu fremsætter et forslag til vedtagelse, noget andet er jo, hvad der kommer ud af munden på fru Lillelund Bech.
Det gamle ord om, at hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med,
passer måske meget godt her.
Det er jo helt tydeligt ud fra de udsagn, der har været, at Venstre har taget Arrivas parti i denne her sag.
Man har jo ikke vedrørende f.eks. antallet af lokoførere overhovedet været påvirket af, at lokoførerne siger, at der er ansat for få, og at det ikke kommer til at køre, så længe der er ansat for få.
Og dem, man har lånt fra DSB, skal tilbageleveres, så problemet bliver åbenbart ikke løst hverken her i februar eller marts måned.
Det er ikke sådan, at det overhovedet påvirker, og det synes jeg er dybt bekymrende.
Lad mig bare tage et par overskrifter: Hvert andet Arrivatog blev aflyst.
Lokoførerne: Aflysninger bliver en del
af hverdagen.
Jeg tror altså, der skal tages hårdere fat, end der er gjort nu, og kravet til Arriva må være, at vil de have kontrakt fremover, så skal problemet løses ikke i marts og ikke i april, de må løse opgaven nu og her.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-02-04:
Hvis jeg skal starte med det sidste til hr. Jens Peter Vernersen: Uh, du skulle bare vide, hvad mit hjerte er fuldt af.
Det er sandelig ikke det, jeg stod og talte om
heroppefra
Med hensyn til hvad man skal gøre, og hvad der konkret skal ske: Jamen altså jeg synes da, det lyder, som om hr. Jens Peter Vernersen i højere og højere grad taler sig fra at stå ved de udbudsbetingelser, der faktisk var, og det undrer mig da en smule.
Jeg synes, jeg har svaret på hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål.
Så vil sige til hr. Morten Homann: Jeg sagde faktisk i min ordførertale, at det er stærkt kritisabelt, at vi har de mange togaflysninger, at vi har frysende passagerer uden informationer, at vi har elever, der ikke kan komme til deres uddannelsesinstitutioner, og folk, der ikke kan komme på arbejde.
Det mener jeg fortsat er kritisabelt.
Med hensyn til hvornår det skal løses: Jamen, når vi har en juridisk kontrakt, så fremgår det af den juridiske kontrakt, hvilke sanktionsmuligheder der er, og hvilke deadlines der er.
Og qua at trafikministeren har annonceret, at han har taget initiativ til en samtale med Arrivas direktør, hvor jeg selvfølgelig forventer, at det bliver sagt
helt klart, at vi forventer, de lever op til kontrakten, så vil jeg ikke begive mig ind i at tale om deadlines på det og det og det, for det synes jeg faktisk ikke tilkommer mig, når vi har en kontrakt på det her område. Hvad vi kan lære af det?
Jeg nævnte bl.a., at jeg synes, det er væsentligt, at vi kan lære, at når man laver et udbud, skal man være fuldstændig klar over - og det skal også være klart for offentligheden - hvad det er for nogle udbudsbetingelser, der er givet her.
Det har ikke været klart for offentligheden, at der i udbudsbetingelserne f.eks. ligger, at vi baserer det på antal togkilometer.
Det har ikke været klart, for de fleste har troet, at det er den gamle køreplan, der er blevet budt ud, og det er jo det, jeg synes er beklageligt.
Så det er bl.a. noget med en højere grad af offentlighed om, hvad det i realiteten er, der bydes ud.
Endelig til hr. Poul Andersen omkring det med togførerne: Jeg synes da, det er lidt bekymrende, at man har en monopolsituation på uddannelse.
Jeg så da meget hellere, at det var sådan, at man kunne bruge det ordinære uddannelsessystem.
Det kunne eksempelvis være ved en særlig tilrettelagt uddannelse i henhold til § 1 i loven om institutioner for erhvervsrettet uddannelse, hvor man faktisk har mulighed for at lave sådan en overbygning på en typisk erhvervsuddannelse, og dér kunne man sige: Det er det, vi går i gang med for lokoførerne.
For jeg bryder mig generelt set ikke om, at vi har monopoler.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
Men undersøgelsen skal optimeres mest muligt, og er Cancerregisteret i Danmark bedre til det, end man er i Tyskland, er det klart, at så må det bringes ind i overvejelserne at sætte en sådan undersøgelse i gang.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg er glad for, at vi har kunnet få denne forespørgselsdebat i dag, fordi det giver Folketinget mulighed for at træffe beslutninger og gribe ind i en situation, der har udviklet sig til det fuldstændig uacceptable med hensyn til aflysninger og forsinkelser i togdriften i det område i Jylland, hvor der er sket overgang til Arriva.
Det, som er sagens baggrund og årsagen til, at vi stillede forespørgslen her til trafikministeren i dag, er jo, at man dengang, da man skulle se på DSB's tilbud og på Arrivas tilbud, sagde fra ministerens side, at de oplysninger, DSB kom med, kunne man ikke stole på.
Man troede ikke på, at der var grundlag for den passagerfremgang, som DSB havde planlagt ud fra, men det viste sig så efterfølgende, at det var der udmærket.
Til gengæld havde man fuld tiltro til Arriva.
Årsagen var, at man ville fravælge den statslige virksomhed DSB.
Mere indviklet er det jo ikke.
Det har vi nu fået at føle.
Det har passagererne og pendlerne fået at føle på smertelig vis
den sidste måneds tid
Intet tyder på, det bliver bedre, medmindre Folketinget og det flertal her i Folketinget, som har ansvaret for denne her skandale, griber ind og er med til at træffe en beslutning i dag, der kan gøre det muligt for ministeren at sætte ekstra tog ind ved DSB's hjælp.
Det er nemlig det eneste, der her og nu kan føre til en løsning for passagererne i de kommende uger, ellers fortsætter det støt og roligt ned ad bakke. Så jeg håber, vi får en god debat.
og derfor ser jeg frem til ministerens besvarelse af denne her forespørgsel.
Besvarelse
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Man kan godt høre, at fru Gitte Lillelund Bech ikke har sin daglige gang i Nordvestjylland, når hun sådan kan sige, at nu skal man ikke piske en bedemandsstemning op, så slemt er det
jo ikke, og det er jo ikke så galt.
Når man på Thy-banen aflyser noget, der ligner 50 pct. af afgangene, når man står på den ene uddannelsesinstitution efter den anden i Nordvestjylland og siger, at man ikke kan gennemføre undervisningen som planlagt, når man står på erhvervsvirksomheder og siger, at det er et problem, fordi de ikke kan få deres medarbejdere på arbejde til tiden, så synes jeg, det kræver mere end almindelig god fantasi at sige: Nå, men det er bare bedemandsstemning.
har fru Gitte Lillelund Bech udråbt fire af landets amter til bedemænd. Jeg savnede fuldstændig konkrete svar på: Hvad er det, der skal ske nu?
For det er klart, der er en kontrakt, og den forventer vi selvfølgelig at der bliver levet op til.
Men hvilke deadlines synes Venstres ordfører der skal trækkes?
Hvornår skal vi trække en streg i sandet for, hvornår der skal ske noget?
Hvornår skal vi trække en streg i sandet for, hvornår vi vil sige: Nu er nok nok; nu må vi se, om der eventuelt skulle være andre, som kunne løse denne her opgave, hvis Arriva ikke kan gøre det?
Det synes jeg jeg savner helt konkrete svar på.
Og så savner jeg stadig også konkrete svar på: Hvis man nogen sinde skulle lave udbud igen, hvad er det så for nogle betingelser, som skal være opfyldt?
Hvad er det for en lære, man har draget af det her, ud over, at jeg kan forstå, at man endnu en gang synes, det er fornuftigt nok, at man har lagt kontrakten klos op af det eksisterende tilbud.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-02-04:
Det hele roder jo sammen her.
Men det er også fint nok.
Jeg skal oplyse hr. Ole Sohn om, at vi også er meget optaget af, hvad der sker i Vestsjællands Amt, men vi synes, at når det drejer sig om sygehuse og det at undgå lukninger, så burde hr. Ole Sohn, uanset hvor han er valgt, også se lidt længere end alene til Vestsjællands Amt og se, hvordan vi sikrer anstændige vilkår i hele landet. Derfor er det mig stadig en gåde, hvordan hr. Ole Sohn, når det drejer sig om Vestsjællands Amt, kan have det synspunkt, han har, men når det drejer sig om resten af amterne, så åbenbart stort set være ligeglad, når han ikke vil stemme for det beslutningsforslag, vi har, der lige præcis drejer sig om at sikre imod lukninger af sygehuse i hele Danmark.
Og med hensyn til spørgsmålet om den kollektive straf, altså de 60 mio. kr., som amterne som helhed skal betale, kan jeg oplyse hr. Ole Sohn om, at Dansk Folkepartis medlemmer af amtsrådene har stillet et forslag til Amtsrådsforeningens generalforsamling, der går ud på, at man tager det beløb fra Amtsrådsforeningens formue.
Det kan man gøre så nemt, som jeg sagde tidligere, som at klø sig i nakken.
Der er en formue på mig bekendt på mellem 500 mio. kr. og 600 mio. kr. Så man kunne meget nemt tage de penge fra Amtsrådsforeningens formue, og så ville det overhovedet ikke berøre budgetlægningen i de enkelte amter for 2004
, hvis man altså ønsker det.
Men det er Amtsrådsforeningens afgørelse, om man skal det, men det er vores indstilling og de medlemmers indstilling, som deltager for vores vedkommende.
Per Kaalund (S), 2003-02-04:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg vil blot spørge ministeren vedrørende den samme sag om radarstråling: Har man en fornemmelse af omfanget?
Hvor mange danske militærpersoner kan være omfattet af den undersøgelse, der forhåbentlig er iværksat?
Ole Sohn (SF), 2003-02-04:
Ja, det lykkes altså ikke over for vælgerne i det her lille, dejlige land at få hr. Kristian Thulesen Dahl til at bekræfte, at Dansk Folkeparti stemmer for lovforslaget med de konsekvenser, det har for nedlæggelse af sygehuse i Vestsjællands Amt og nedskæringer i amternes 2004-budgetter.
Det er jo en kendsgerning.
Vi mener faktisk, at amterne, så længe vi har dem, er sat i verden for at administrere eksempelvis sygehussektoren.
Det mener vi faktisk også, de er bedst til.
De er tættest på borgerne.
Jeg mener ikke, det tilkommer Folketinget at beslutte, hvilke sygehuse der skal være, og hvilke der ikke skal være.
Det er en amtskommunal opgave.
Det, vi kan sikre, er, at amterne og kommunerne har det økonomiske råderum, som gør, at det kommunale selvstyre også har indhold.
Det kræver, at der er
en vis økonomi i amterne og kommunerne.
Men når man så laver et skattestop, som man opretholder så rigidt og får tilslutning fra Dansk Folkeparti til at stemme det igennem, så er konsekvensen, at der bliver lukket nogle sygehuse.
Og det må Dansk Folkeparti også tage sit medansvar for.