runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2006-11-23:
Det er jo nærmest både-og med dette lovforslag.
Det er lidt underligt at høre Venstres ordfører gang på gang på gang præcisere vigtigheden af det heroppe fra talerstolen, når det samme parti og den samme regering i virkeligheden i andre sammenhænge har været med til at skære betydeligt ned på de midler, der skal gå til selv samme type projekter og hjælpeforanstaltninger, gennem de seneste år.
Det er lidt bagvendt, men det skal nu ikke afskære os fra at glæde os over forslaget som sådan og glæde os over de ekstra aktiviteter, der vil kunne sættes i værk som følge af den forhøjede fradragsmulighed.
Det er den ene del af forslaget.
Der er en væsentlig knude i forslaget, nemlig at folk skal registreres, og at deres cpr-numre skal registreres, når de indbetaler.
Det siger sig selv, at det giver en nemmere skatteligning og giver en nemmere gennemgang af, hvad folk har betalt, og hvilket fradrag de har ret til.
Det medgiver jeg gerne, men i udvalgsarbejdet vil vi lægge en del vægt på registreringen af oplysningerne.
Jeg har læst ministeriets bemærkninger til lovforslaget, men det er noget, vi vil bore i, for vi synes, det er vigtigt, og vi håber også, det kan sikres, at registreringen ikke kan misbruges.
Det er altså kommunerne, der åbenbart skal bære byrden i denne sammenhæng, og i udvalgsarbejdet vil vi lægge op til, om finansieringsbyrden ikke kan lægges et andet sted, for kommunerne har sådan set rigeligt at tage sig til.
Med de bemærkninger vil vi gå positivt ind i udvalgsarbejdet med lovforslaget, men der er altså nogle knaster, der lige skal files til.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-23:
Som det allerede er sagt, gøres der et fantastisk stort stykke arbejde i de frivillige organisationer, og med det her lovforslag mener jeg at der lægges op til at animere flere borgere til at støtte organisationerne yderligere økonomisk.
Dansk Folkeparti har igennem flere år haft en ønske om at kunne gøre noget mere og forbedre forholdene for indsamlingsorganisationerne, og med finanslovaftalen, der er indgået med regeringen, lægges der netop op til som et af elementerne, at organisationerne kompenseres for stigningen i købsmomsen svarende til deres egenfinansieringsgrad.
Dermed lægges der op til, at organisationerne får et incitament til at få yderligere finansiering gennem indsamlinger.
Det skulle meget gerne føre til, at flere får lyst til at støtte med større beløb.
Sidst, men ikke mindst, som de andre ordførere også har været inde på,
Det synes jeg er en udmærket foranstaltning, både administrativt for SKAT, men også for at undgå, at folk, som ikke er berettiget til fradraget, men alligevel skriver det på deres selvangivelse, nu fratages denne mulighed for at tiltage sig et fradrag, de ikke er berettigede til.
Med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-23:
Ja, så kommer den anden ting, jeg havde et problem med.
Først og fremmest er det sådan, at Enhedslisten ikke er specielt glad for skattefradrag, fordi vi mener, at det udhuler progressiviteten i vores skattesystem, og at det betyder, at en del af de mennesker, der tjener rigtig mange penge i vores samfund, ender med ikke at betale så meget i skat, som vi gerne ville have de skulle.
Og de, der tjener færre penge, kommer til at betale en lidt større del af byrden, end vi synes er rimeligt.
Så det er det første principielle udgangspunkt: Vi bryder os altså ikke om den her type fradrag.
Dermed er jo ikke sagt, at vi ikke ønsker at give tilskud til de organisationer, som man sigter efter at give tilskud med det her forslag.
Så af de årsager kan Enhedslisten ikke støtte det her forslag i sit udgangspunkt.
Den anden ting er så det her med retspolitikken.
Det bekymrer mig, ikke fordi jeg ikke synes, at vi skatteordførere i Folketinget er nogle af de mest kompetente mennesker i denne verden, men det er nok ikke retspolitikken, vi er stærkest i.
Og jeg synes, at det her forslag har nogle retspolitiske virkninger, som ville have rigtig godt at blive behandlet i Retsudvalget og med de høringsparter, som er omkring Retsudvalget.
Så jeg vil stærkt opfordre til, at vi på den ene eller den anden facon får behandlet det her forslag af nogle mennesker, som i lidt højere grad end skatteordførerne beskæftiger sig med retspolitiske spørgsmål, og at det så også betyder, at f.eks. menneskerettighedsorganisationer og andre kan tage stilling til, hvilke konsekvenser det har, når man i en database ville kunne undersøge, hvad hver enkelt dansker har lyst til at støtte og ikke har lyst til at støtte.
Så en tur ind over Retsudvalget ville jeg være rigtig glad for, og jeg er glad for de positive tilkendegivelser, der kom om, at der er en opmærksomhed på, at det kan være vigtigt at gå lidt mere ind i det.
Under alle omstændigheder: Enhedslisten kan ikke støtte ideen om et ekstra fradrag, men vi vil gerne medvirke til, at lovforslaget bliver bedre, end det er i sin nuværende form.
Og jeg skal sige på vegne af SF, at de senere vil komme med en melding om, hvad de mener om forslaget, men at de som udgangspunkt er kritiske, netop fordi der er nogle retspolitiske problemer i det.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-23:
Årsagen til, at jeg tager ordet, er, at jeg i min ordførertale stillede et spørgsmål, som forbigik ministerens opmærksomhed.
Der står i forslaget, at det samlede provenutab er 15 mio. kr., hvoraf de 11 mio. kr. er skatteindtægter, som kommunerne mister.
Nu er 11 mio. kr. ikke meget, når man ser på de store problemer, kommunerne har haft med budgetterne i forbindelse med kommunalreformen, men 11 mio. kr. er trods alt penge, og får kommunerne nogen kompensation for de manglende skatteindtægter?
Kristian Jensen (V), 2006-11-23:
Der er jo sådan, at når staten kommer med forslag, ideer, tiltag eller lovforslag, der påvirker den kommunale økonomi, laver kommunerne en samlet liste, og hvert forår starter forhandlingerne om den fremtidige kommunale økonomi med udgangspunkt i det, som kaldes det udvidede totalbegreb, altså det, vi herinde kalder for DUT.
Jeg er ret sikker på, at når DUT-forhandlingerne går i gang, har de kommunale parter sikret, at udgiftslisten er total, og jeg er også ret sikker på, at Finansministeriet har sikret, at listen af lettelser for kommunerne er total.
Derfor er jeg ikke i tvivl om, at DUT-forhandlingerne sikrer, at der også bliver taget hånd om den slags problemer.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Andersen (V), 2006-11-23:
Det lovforslag, vi her har til behandling, L 86 fra skatteministeren, er et rigtig godt eksempel på, at det ikke er alting her i Folketinget, som er meget ideologisk, meget principielt, meget partipolitisk eller en del af en stor finanslovaftale eller en stor reformpakke.
Lovforslaget er meget, meget jordnært og indeholder alt godt fra havet, kan man næsten sige.
Forskellige elementer er i hvert fald indarbejdet godt og grundigt i forslaget, og det er udtryk for, at her i landet skal vi i såvel store som små sager have en tryg retstilstand og et ordentligt forvaltningsgrundlag på alle ledder og kanter.
Forslaget har tre hovedelementer, og det ene skyldes, at EU-retten har talt angående råstofafgiften på behandlede jordnødder.
Derfor ligestiller forslaget importører og producenter af sådanne behandlede jordnødder.
Dækningsafgiften foreslås nedsat fra 14,20 kr. pr. kg til 8,50 kr. pr. kg varer, som indeholder behandlede jordnødder, og det betyder, at en importør af coatede jordnødder kommer til at betale den samme afgift som en dansk producent.
Kaffe- og teprodukter har man jo betalt lovformelig afgift af, men der er ikke nogen refusionsregel, hvis nogle af disse varers salgsdato overskrides og de derfor ikke kan sælges, men skal destrueres.
For andre afgiftspligtige varer er en sådan refusionsregel gældende, og derfor skal der rettes op på dette lille hjørne, så man også kan få afgiftsrefusion for kaffe og te, som ikke længere kan sælges.
Endelig ændres registreringsafgiftsloven, vægtafgiftsloven og ejerafgiftsloven, så eldrevne køretøjer fortsat kan afgiftsfritages.
De har været afgiftsfritaget gennem mange år, og nu er der behov for at forlænge fritagelsen yderligere 3 år, dvs. til og med den 31. december 2009.
Eldrevne køretøjer har en række miljømæssige fordele, men teknologiudviklingen af eldrevne køretøjer er ikke sket så hurtigt, som man kunne have troet og måske også håbet, og derfor er der brug for denne afgiftsfritagelse.
Man kan ikke på nogen måde undgå afgiftsfritagelse for disse køretøjer, hvis de fortsat skal kunne finde anvendelse i driften og udbredes i konkurrence med dieselog benzindrevne køretøjer.
Der er tale om tre praktiske tilretninger af ting, som vi kender fra hverdagen.
Men i et retssamfund skal det hele foregå ordentligt, hæderligt og redeligt, og derfor støtter Venstre lovforslag nr. L 86 fra skatteministeren.
Tak for ordet, formand.
John Dyrby (S), 2006-11-23:
Lovforslaget vedrører, som Venstres ordfører nævnte, chokolade- og sukkerafgiften i form af en reduktion af afgiften på det, der hedder behandlede jordnødder.
I virkeligheden er det noget, vi er pålagt af EU, men det er meget fornuftigt, fordi en importør nu betragtes som en dansk producent af disse jordnødder.
En lille krølle i lovforslaget er, at nikotintyggegummi ikke skal pålægges chokoladeafgift.
Det synes vi sådan set er meget fornuftigt, og kan det medvirke til, at folk nemmere kan holde op med at ryge, er det jo en fordel.
At man kan få tilbagebetalt afgift på kaffe og te, hvis salgsdatoen overskrides eller produkterne går tabt af andre grunde, kan vi også godt støtte.
Det er meget fornuftigt.
Det helt centrale og det rigtig gode i lovforslaget er i virkeligheden det sidste punkt, hvorefter eldrevne køretøjer afgiftsfritages i endnu en periode.
Det synes vi er særdeles fornuftigt, og det støtter vi varmt og helt, så alt i alt støtter vi lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-23:
En tidligere ordfører var inde på, at forslaget er alt godt fra havet.
Jeg vil hellere sige en gang blandede bolsjer eller blandede jordnødder.
Lovforslaget består af tre forskellige elementer, og for variationens skyld vil jeg vælge at tage dem bagfra.
Det tredje element i lovforslaget er, at afgiftsfritagelsen for eldrevne biler forlænges.
De har været afgiftsfritaget siden 1984, og nu forlænges fritagelsen til udgangen af 2009.
Vi synes, det lyder ganske fornuftigt, at man på den måde fremM022S14881543tojo.fm Page 1540
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM mer udviklingen af den teknologi, som på længere sigt kan give os nogle biler, som ikke forurener deres nærmiljø, så det er i og for sig udmærket.
Det andet element i lovforslaget er, at der kan ske tilbagebetaling af afgift, hvis salgsdatoen for kaffe- og teprodukter overskrides.
Det synes jeg også lyder ganske udmærket, så det element i lovforslaget kan Dansk Folkeparti også støtte.
Det sidste element er, at importører og producenter af behandlede jordnødder ligestilles afgiftsmæssigt.
Det synes jeg også lyder meget retfærdigt.
I løbet af udvalgsbehandlingen bliver jeg nok nødt til at stille et enkelt opklarende, faktuelt spørgsmål, nemlig hvad der ligger i udtrykket coatede jordnødder.
Udtrykket optræder flere gange i bemærkningerne til lovforslaget, men trods flere gennemlæsninger er det ikke lykkedes mig at komme helt til bunds i, hvad det egentlig dækker over.
Men som sagt: Vi er positivt indstillet, så medmindre det viser sig, at der er noget farligt forbundet med de coatede jordnødder, kan vi støtte lovforslagets vedtagelse.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-23:
De mange velgørende organisationer gør et stort, positivt arbejde både i Danmark og i den øvrige verden, og disse foreninger vil Det Radikale Venstre gerne støtte.
Disse velgørende foreninger får med lovforslaget reguleringer for stigningen i købsmomsen i forhold til 2004.
Det Radikale Venstre kunne ønske sig en yderligere kompensation, idet vi finder det rimeligt, at bidragsbeløbene ikke beskæres med den resterende del af købsmomsen.
Når bidragydere ønsker at donere et beløb, er den første tanke ikke, at den danske stat skal have sin andel i form af moms.
Der er i lovforslaget en fordobling af skattefradragsbeløbet, der helt sikkert vil give foreningerne et større gavebeløb til gavn for det humanitære arbejde, der er så vigtigt for både Danmark og den øvrige verden.
Denne forhøjelse vil give kommunerne en manglende skattebetaling på 11 mio. kr., hvorimod staten kun mister 4 mio. kr.
Kan skatteministeren oplyse, i hvilket omfang kommunerne bliver kompenseret herfor?
Dette giver en mere sikker angivelse, men vil flytte den administrative byrde fra stat til forening med økonomisk belastning for foreningerne til følge.
Hvis ministeren ikke vil fremsætte et ændringsforslag, der giver fradrag for den totale købsmoms, bør der dog i det mindste gives en kompensation for de administrative omkostninger, forslaget stiller foreningerne over for.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Jeg forstår ikke helt, at man meget gerne vil binde kommunerne og stille nogle krav som dem, der er skitseret her.
Hr. Steen Gade siger, at der kom en grøn indkøbspolitik.
Jamen den var jo baseret på frivillighed, og det kan jo være, at nogle af de kommunalbestyrelsesmedlemmer, som sidder i dag, faktisk er nogle af de samme, der sad i 1990'erne.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-23:
Jeg er ked af at måtte gentage, hvad hr. Mikkel Dencker sagde: Det er ærgerligt, at hr. John Dyrby ikke lytter efter, hvad der bliver sagt heroppe fra.
Det, jeg sagde, var, at det, vi gør løbende, er at vurdere, hvordan man sikrer, at det samlede indhold af indkøbsvognen, man stormer over grænsen med, bliver mindre attraktivt.
Det vil sige, at det her er en lille brik i løbende at holde øje med, hvordan vi bedst ændrer og justerer afgifterne, så vi sikrer os, at det bliver mindre attraktivt.
Sagen er jo den, at er man på vej derned efter f.eks. sodavand og beslutter sig for, at det alligevel ikke kan betale sig, så er der også mulighed for, at man ikke køber slik, cigaretter, øl og vin, som man måske ville have gjort, hvis man var dernede alligevel.
Det gælder altså om med de her afgiftsjusteringer, som vi løbende har lavet, og som vi også har lavet i de tidligere finanslove, at sikre, at færrest muligt finder det attraktivt at bruge den benzin og den tid, det også koster at tage ned over grænsen.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Jeg har bare et enkelt spørgsmål til hr. Steen Gade, og det er sådan set ud fra en oprigtig interesse for at kende baggrunden for det, hr. Steen Gade på et tidspunkt sagde om, at der er tre personer til stede her i salen, nemlig hr. Svend Auken, hr. Steen Gade og hr. Johs. Poulsen, som sad i nogle centrale positioner på miljøområdet i 1990'erne.
Det er overhovedet ikke for at være polemisk, men jeg vil bare gerne have at vide: Hvorfor blev det forslag, som er til debat i dag, ikke fremsat i 1990'erne?
Hvorfor var de tre personer ikke så fremsynede dengang?
Man kunne jo godt have gjort det i 1990'erne, men hvorfor skete det ikke?
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Det forslag til vedtagelse, som hr. Eyvind Vesselbo har fremsat, taler om sådan en slags bæredygtighed i lightudgave.
Jeg vil så spørge til nogle lidt mere hardcore ting: Er Venstre enig i, at vi faktisk skulle bygge hele den her proces på at få de rigtige priser, så priserne på de varer, vi køber, og omkostningerne ved den måde, virksomhederne producerer på, bedre afspejler de omkostninger, der er ved at producere og forbruge – altså indregne miljøomkostningerne i priserne og på den måde få en god udviklingsretning?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Da jeg startede, roste jeg SF for at have bedt om denne forespørgselsdebat, fordi jeg synes, det er M022S14881543tojo.fm Page 1495 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM vigtigt, at vi kan diskutere nogle ting på det her område.
Indholdet er ikke skitseret endnu, men der er lavet nogle overordnede rammer, så det vil være svært for mig at stå her på talerstolen og nu helt konkret gå ind på og sige ja til bestemte målsætninger, sige ja til det, hr. Steen Gade foreslår her.
Det er det, der ligesom er de helt snævre ting, der skal vedtages i den her strategi, og det mener jeg vil være at overskride grænsen for udarbejdelsen af strategien.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg ved ikke, hvornår hr. Eyvind Vesselbo overskrider nogle grænser, så det må han selv tage stilling til.
Det, jeg citerede her, var ikke kun SF's principprogram – der kunne det sådan set godt have stået – men det er en beslutning om bæredygtig udvikling, som EU's statschefer tog den 15.-16. juni 2001.
Det var ikke for at bringe hr. Eyvind Vesselbo i vanskeligheder, at jeg gjorde det på den her måde; det var for at illustrere over for hr. Vesselbo og vel også over for regeringen, at der er en lang række ting, som faktisk allerede er skrappere end det, der ligger i det her forslag til vedtagelse, og som Danmark i princippet og overordnet har tilsluttet sig gennem EU.
Kan det være rigtigt, at de principper og tilkendegivelser skal kasseres?
Eller skal der bygges videre på dem, man har givet i forvejen?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Jeg må sige til hr. Steen Gade, at det nu bliver noget snævert.
Jeg synes, at hr. Steen Gade ser tingene meget snævert.
Det her er noget retningsgivende for den bæredygtige strategi, som skal komme til foråret.
Det er klart, at hvis man har den holdning, som hr. Steen Gade giver udtryk for her, kunne man fremsætte et forslag til vedtagelse, som var fem eller ti sider langt – hvis man altså skulle have alt det med, som omfattede både det, som EU havde vedtaget, og det, som SF har i deres partiprogram – og nu er vi her altså ikke for at vedtage SF's partiprogram.
Sagen er, og jeg tror også, at hr. Steen Gade kender reglerne, at der kun er plads til 150 ord i de her forslag til vedtagelse.
Der har vi prioriteret nogle overordnede ting, som lægger rammerne for den bæredygtighedsstrategi, der skal komme til foråret.
Det er klart, at man kunne tage 120 andre ting med i det her forslag, men det er der bare ikke plads til, for så ville formanden ikke godkende det her forslag til vedtagelse.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Der er utrolig mange elementer, man ville kunne diskutere, når man forsøger at belyse, hvad der skal til for at få en mere bæredygtig udvikling både ude i verden og nationalt.
Et af de elementer, som vi fra radikal side synes fylder meget i udfordringerne, er hele transportområdet, og hvad der sker på det felt.
Jeg vil spørge Venstres ordfører, om Venstre har den opfattelse, at den politik, der i øjeblikket føres på transportområdet – lad os bare tage det nationalt – overhovedet bidrager til at trække i den rigtige retning, når vi vurderer, hvad der skal til for at sikre en bæredygtig udvikling og sikre, at vi kan aflevere både vores nation og hele kloden i en bare rimelig forfatning til vore efterkommere.
Synes Venstre, at man med den transport- og trafikpolitik, der føres i øjeblikket, og med det afgiftssystem, der er, trækker i den rigtige retning?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Johs. Poulsen i, at transportområdet er fantastisk vigtigt for en bæredygtig udvikling, og at det er klart, at hvis man skal have en grundlæggende forbedring af miljøet både globalt og i Danmark, så er man nødt til at kigge på transportområdet.
Det er jo også derfor, at Danmark har indgået aftaler, bl.a. Kyotoprotokollen, om at nedsætte CO2-udslippet.
Danmark skal reducere CO2-udslippet med 21 pct. i perioden 2008-2012 – et af de skrappeste krav i hele verden.
Og det er jo bl.a. også i den reduktion, vi skal have inddraget transportsektoren.
M022S14881543tojo.fm
Page 1496
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Ja, transport er jo netop undtaget på det område, så man kan sige, at desto mere er der så grund til at sætte fokus på transportområdet som et af de områder, hvor der principielt burde være meget at hente.
Nu var hr. Steen Gade i sin ordførertale og forelæggelsestale inde på, at vi jo i visse sammenhænge kan tale om 5 spildte år under regeringen her.
Vi må vel også sige, at der stort set ingen tiltag har været på transportområdet, på trafikområdet, som har medvirket til at vende udviklingen i en mere bæredygtig retning.
Vi har oplevet i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, at selv bilimportørerne, selv de, der importerer bilerne, nu kommer til regeringen og siger: Vi synes, vi kan tilrettelægge f.eks. afgiftssystemet på en mere genial og hensigtsmæssig måde, hvis vi også skal indtænke miljømæssige hensyn og lignende.
Giver det ikke anledning til, at Venstre må overveje, at man trods alt også der efterhånden ikke kan nøjes med de pæne ord fra Folketingets talerstol, men må sætte handling bag?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Jo, og det er sådan set også det, vi gør
Der må være noget, der er smuttet for hr. Johs. Poulsen omkring transportsektoren.
Regeringen har jo bevilget 200 mio. kr. til udvikling og demonstration af bioætanol i forbindelse med udvikling af forskningsområdet og har i øvrigt givet 60 mio. kr. til udvikling af biodiesel.
Og samtidig er det jo sådan, at både Venstre og Konservative arbejder for, at man skal lave beskatningen af biler om, sådan at miljørigtige biler får en miljørigtig beskatning, sådan at miljørigtige biler ikke bliver dyrere, fordi de er miljørigtige og i øvrigt også sikkerhedsmæssigt rigtige, men tværtimod får en fordel i forhold til dem, der forurener.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Det er rigtigt, at isbjørnene sveder, og det er blevet varmere, og det er også rigtigt, at vi ikke har to ekstra jordkloder –
jeg kender i hvert fald ikke et alternativ, og den, vi har, er jo også rar og god, hvis vi ellers passer ordentligt på den.
Men når hr. Torben Hansen siger, at hvis vi opgør det globale fodaftryk, så vil vi få en situation, hvor den danske belastning vil blive mindre, er hr. Torben Hansen så ikke bange for, at en sådan stor opgørelse i virkeligheden ender i en total regneøvelse, hvor vi bare sætter os ned og skal bruge en masse tid på at regne og regere, men at det ikke er noget, der i princippet fører til noget?
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Når man har de diskussioner, skal man passe meget på, at det netop ikke bliver taløvelser og regneøvelser om, hvem der har gjort hvad.
Det, der er vigtigt her, er at Verdensnaturfonden sådan set bare sætter fingeren på det ømme punkt, nemlig at den måde, vi i dag forbruger ressourcer på i Danmark og den vestlige verden, simpelt hen ikke er holdbar i længden.
I princippet er det fuldstændig ligegyldigt, om vi lægger beslag på en, to eller tre jordkloder.
Det er inderlig ligegyldigt, og jeg mener, Folketinget skal bruge budskabet til at få reduceret det ressourceforbrug, vi har i dag.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Hr. Torben Hansen har måske ikke haft mulighed for at læse det forslag til vedtagelse, som jeg fremsatte på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti.
Hvis hr. Torben Hansen satte sig til at læse det, ville han kunne læse, at det altså er nogle rimelig kraftige ting, regeringen her binder sig til.
At vi ikke helt lægger os på maven for det andet forslag til vedtagelse, som oppositionen fremsætter, er vel en naturlig ting.
Regeringen laver nu sin bæredygtighedsstrategi, og der siger jeg fra Venstres side, og jeg tror, at næsten alle vil være enige i det: Lad os hen ad vejen få en drøftelse af indholdet af den i en løbende proces.
Det er det, der åbnes for, og så kan hr. Torben Hansen og oppositionen komme med deres synspunkter.
Lad os tage fat i den debat.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Hr. Torben Hansen siger, at vi skal være varsomme med at slynge om os med tal.
Det er jeg sådan set enig i, og jeg er også enig i, at vi skal tage et globalt ansvar.
Men hr. Torben Hansen vægrer sig jo alligevel ikke ved at slynge om sig med løfter og forkromede tal, nemlig at i 2025 skal vedvarende energi udgøre 50 pct. af forbruget.
Har hr. Torben Hansen regnet på, hvad det vil koste, og hvad det vil betyde for vækst og velstand i Danmark, hvis vi skal lave en total omM022S14881543tojo.fm Page 1498
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM lægning af samfundets energiforsyning på så kort tid?
Per Clausen (EL), 2006-11-23:
Jeg synes, det var nogle meget interessante betragtninger, hr. Dohrmann kom med om import af blomster, der ikke er bæredygtige.