runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-10-26:
Ja, dermed er det jo ligesom ved de store bankfusioner; da var virksomhedsoverdragelsesloven jo også gældende, og de fleste kan stadig huske prikkerunderne.
Så når nu hverken fru Marianne Pedersen eller nogen minister har villet garantere de offentligt ansatte noget som helst omkring deres fremtidige løn- og ansættelsesvilkår, når statsministeren på trods af, at vi skriftligt har stillet de spørgsmål, som Forbundet af Offentligt Ansatte sendte fra deres kongres, ikke har villet give nogen som helst garanti til de offentligt ansatte om, at der ikke er nogen, der får forringet deres lønog ansættelsesvilkår
, og når vi kan se, at der bliver flyttet meget rundt, og at der vil være folk, der kommer til at gå på samme arbejdsplads med meget store forskelle, og at der ikke er sat nogen som helst penge af til at tage højde for det her problem, har fru Marianne Pedersen så slet ingen forståelse for, at de offentligt ansatte er usikre, når de samtidig oplever, at finansministeren på en konference for en måneds tid siden sagde, at de offentligt ansatte må regne med, at der går år, før de ved, præcis hvor de er ansat og på hvilke vilkår?
Mener fru Marianne Pedersen så stadig, at det er oppositionen, der fremmaner skræmmebilleder, og at de offentligt ansatte bare kan være helt trygge og være ligeglade med, hvor de skal være ansat, på hvilke vilkår og til hvilken løn?
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Jeg bekræfter, at virksomhedsoverdragelsesloven vil være gældende i forbindelse med denne her kommunalreform.
Line Barfod (EL), 2004-10-26:
Ja, det er fuldstændig korrekt.
Fru Marianne Pedersen bekræftede også under den forespørgselsdebat, vi havde om strukturreformen i foråret, at det var noget af det, Venstre var glad for ved strukturreformen, at den åbnede for mere privatisering.
Og det er der vel næppe nogen der kan være uenige i; de ansatte er altid helt afgørende i forhold til fusioner, større omlægninger osv.
Så sagde fru Marianne Pedersen, at oppositionen fremmaner skræmmebilleder, men at de offentligt ansatte slet ikke behøver at være bange, for virksomhedsoverdragelsesloven gælder.
M009S05500649subh.fm Page 572
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM Kan fru Marianne Pedersen bekræfte, at virksomhedsoverdragelsesloven bare garanterer, at de offentligt ansatte er ansat dag et efter, at denne her reform er ført ud i livet og deres opgaver er flyttet, men at den ikke siger noget som helst om, hvorvidt de derefter kan blive fyret, og at den ikke siger noget som helst om, hvad deres fremtidige løn- og ansættelsesvilkår vil være?
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Det er jo Venstres generelle politik, at vi gerne ser, at også andre end det offentlige løser opgaverne, og det har for så vidt ikke noget med kommunalreformen at gøre.
Det har vi jo gerne set, inden kommunalreformen er trådt i kraft, og det ser vi også gerne, når kommunalreformen er trådt i kraft.
Så vi synes, det er et gode, og det har vi ikke lagt skjul på.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-26:
Det er måske ikke det bærende princip, men det er vel noget, som Venstre synes er en god ting følger med, og det var i hvert fald det, som f.eks. Venstres politiske ordfører, hr. Jens Rohde, på et tidspunkt udtalte ville være en logisk konsekvens af det, altså at man i højere grad ville se flere ting udbydes.
Så må Venstre vel også have en holdning til det.
Er det noget, der er godt, eller er det noget, der er skidt?
Er det noget, man betragter som positivt, eller noget, som man mener er neutralt i den her forbindelse?
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Umiddelbart synes jeg ikke, det er det mest interessante i forhold til denne her meget store kommunalreform.
Det er selvfølgelig interessant, når andre uden for det offentlige system også får lov til at byde på de opgaver, der måtte være, men det er ikke det, der er det bærende princip i kommunalreformen.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-26:
I Venstres ordførers indlæg var der ikke noget om det, som forskellige Venstrefolk var fremme med i foråret, nemlig at en kommunalreform med større kommuner ville give bedre grundlag for, at man kunne få opgaver lagt ud til private virksomheder, som så til gengæld kunne udføre disse funktioner.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-26:
Det er korrekt, at i den model, jeg skitserer, har man ingen garanti for, at man får en hel masse nye opgaver, for vi mener sådan set, at en række af de opgaver, som Dansk Folkeparti har været med til at placere i kommunerne, fortsat burde ligge på et regionalt niveau.
Det gælder på det sociale område med en række specialiserede opgaver, det gælder på miljøområdet, det gælder på trafikområdet, og sådan vil der være en række steder.
Der har vi så sat 20.000 indbyggere som mål.
Vi har heller aldrig nogen sinde sagt, at der ikke kunne ske en tvangssammenlægning, og vi har i øvrigt heller ikke – som Dansk Folkeparti på et tidspunkt var inde på – sagt, at man sådan set helst skulle have en folkeafstemning lokalt, for at man kunne få det gennemført, og sådan nogle ting; vi synes, det er fint, hvis der er nogen, der vil have folkeafstemninger, men det vil vi ikke blande os i.
Men det der med at sige, at Folketinget ikke på noget tidspunkt ville skride ind, det har vi ikke sagt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-10-26:
Jeg er sådan set enig med hr. Aage Frandsen i det sidste, hvis der ligger deri, at der er nogle kommuner, der efter Strukturkommissionens anbefalinger og også vores politiske ønske ser ud til at ville vokse sig lige lovlig store.
Vi har valgt en frivillighedsmodel, og så har vi reelt også valgt en frivillighedsmodel, og så må de selvfølgelig om det.
Det, der bare er ærindet med mit spørgsmål, er at få hr. Aage Frandsen til at anerkende, at der er en stor forskel i tilgangen til det her.
Der er stor forskel på, om man siger til kommunerne: I har en interesse i at blive større, for I skal nu løse en masse nye opgaver, eller man siger til kommunerne: I skal nu blive større – punktum – og så et eller andet sted siger: Og så kan det i øvrigt godt være, at nogle kommende Folketing vil give jer nogle flere opgaver.
Det første er jo en utrolig positiv udfordring.
Man sidder som lokalpolitiker og siger: Hvis vi bliver 20.000 eller 30.000 indbyggere i nogle forskellige konstellationer, så kan vi få lov til her i vores eget hus pludselig at løse en masse nye opgaver.
I den anden model har de ingen som helst garanti for, at de får de nye opgaver, de har kun garanti for, at de bliver større.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-26:
Uanset om man vælger den model, som regeringen og Dansk Folkeparti har valgt, eller man vælger en anden model som den, jeg beskrev, så vil det kræve, at kommunerne og regionen gik i gang med frivillige sammenlægninger.
Hvis man så satte et mål som det, jeg skitserede, at man skulle nå frem til et indbyggerantal på f.eks. 20.000, og man skitserede, at det var fornuftigt, at nogle af de mindste amter blev slået sammen til større regioner, så ville der ligge en ansporing til, at man ville gøre det.
Det, der er tilfældet her, er jo, at man har lagt en hel masse nye opgaver ud, og så er det en ansporing til, at de skal være endnu større.
Det, vi jo ser i øjeblikket, er, at nogle steder får vi nogle kommuner, som i geografi og delvis også i befolkningstal kommer til at minde om de gamle amter, som vi havde før 1970.
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
På den måde kan man sige, at det virkelig er lykkedes at få lavet store kommuner, netop fordi man har valgt den model, som Dansk Folkeparti sammen med regeringen har valgt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-26:
Lad os lige tage det lidt i forlængelse af det, som ministeren er inde på her.
Når De Konservative melder ud, at landbruget skal være ligesom industri, er det så den reelle miljøbelastning, De Konservative nu ønsker at gå efter?
Og betyder det så, at hvis man investerer i bl.a. separeringsanlæg, så kan man slippe for at have harmonikrav og alle de ting, som der reguleres med i dag?
Er det en af de ting, som den konservative minister har overvejet, inden hun sagde, at landbruget skal reguleres som industri?
Så vil jeg også godt komme ind på den sag, der er i Horsens.
Ser ministeren ikke, at det er et problem i henhold til Naturklagenævnet, at ministerens eget organ nu ligesom bliver underkendt af Højesteret?
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Jeg kan helt ærligt ikke se, hvilken interesse der skulle være i sådan at komme med det forslag, hvis ikke det var noget, vi mente noget med.
Jeg vil meget gerne have lejlighed til at studere hr. Torben Hansens og Socialdemokratiets forslag og måske også gå i dialog om det.
Det er sådan, at i der jo dag gælder nogle regler for større landbrug med over 250 dyreenheder.
Det kan være, at det er det, vi skal nedsætte.
Jeg tror ikke, at hr. Torben Hansen mener, at fem får og tre høns skal til at blive reguleret som industri, så vi skal jo ind og tale om et tal sådan et eller andet sted derimellem.
Jeg tror, vi begge to er enige om, at så langt når vi nok ikke, så vi skal jo ind og finde en eller anden måde.
Er der et håndtag, vi kan dreje på, hvor flere brug end i dag kan komme ind og blive behandlet som industri?
Det synes jeg da vi skulle gå i dialog om i stedet for at stå her og grave grøfter.
Spm. nr. US 8
Torben Hansen (S), 2004-10-26:
Det synes jeg ikke selv, men det må jo være udtryk for, at ministeren måske er presset på det her område.
Jeg glæder mig da også over, at det, som har været socialdemokratisk tankegods i meget lang tid, at man skal have individuel miljøgodkendelse af landbrug, nu også er konservativ politik.
Men jeg kan bare konstatere, at man de seneste 2 år har stemt imod forslaget en gang om året.
Mit spørgsmål er stadig væk: Hvis vi lægger det frem i salen om 14 dage – vi vil også gerne snakke om det inden – hvis vi, Socialdemokratiet, sammen med resten af oppositionen lægger forslaget om individuel miljøgodkendelse af danske landbrug frem, vil ministeren så være med, eller er det her bare sådan lidt hul tale for ligesom at vise en ny konservativ profil på det her område?
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Jeg tror, at Det Konservative Folkepartis landsråd er som andre partiers landsråd.
Jeg tror, at den konservative folketingsgruppes indstillinger har samme kraft som andre partiers indstillinger.
Det er en holdning fra den konservative folketingsgruppes side, som man nu også fik landsrådets markante opbakning til, at vi i højere grad skal behandle landbrug som industri, fordi landbruget ikke længere er Jens Hansens bondegårde.
Derfor undrer jeg mig lidt over tonen hos hr. Torben Hansen.
Hvorfor nu skabe en kunstig konfrontation?
Skulle hr. Torben Hansen ikke hellere være glad over, at der nu måske er en åbning, at vi faktisk kunne mødes og snakke om nogle af de her ting?
Hr. Torben Hansen ved jo udmærket godt, at den konservative folketingsgruppe har haft den indstilling.
Det har den fået vedtaget på Det Konservative Folkepartis landsråd, og det vil vi selvfølgelig nu bringe videre i regeringens drøftelser.
Jeg synes da egentlig, hr. Torben Hansen skulle glæde sig i stedet for at blive så aggressiv over, at der ikke længere er sådan en total front, man hele tiden kan køre på.
Så må hr. Torben M009S05500649subh.fm Page 558 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM Hansen undskylde, at jeg ikke kunne svare i første omgang, men jeg har jo kun 1 minut.
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Det eneste, der er for galt, er, at fru Sandy Brinck ikke kan forstå det.
Det er jo det eneste, der er galt.
For vi sikrer penge til, at der er flere ressourcer til rådighed til service end tidligere.
Vi siger også, at det må være en opgave, at hvis der er et faldende behov, fordi der er tale om færre børn, så tilpasser man også totaludgiften i nedadgående retning, så den afspejler, at der er færre børn at passe.
Så det er et erklæret mål for overhovedet at være ansvarlig at finde penge til områder, hvor der er vækst, og hvor behovene er stigende.
Det mener vi ikke, og der er det selvfølgelig et ansvar at tilpasse nedad.
Men det har jo ikke noget at gøre med at reducere i service.
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
Hvis den her meget lange, snørklede forklaring stod til troende, så burde finansministeren have svaret min kollega, fru Lotte Bundsgaard: Det kan jeg ikke forstå; vi har aftalt, at der kun må ske udgiftstilpasninger i forbindelse med faldet i børnetal.
Men det, undersøgelsen viser, er, at over halvdelen af kommunerne skærer, når der er taget højde for demografiske udviklinger, såsom hvor mange børn der er.
Så hvis finansministerens nuværende svar skal hænge sammen med det, han tidligere har svaret fru Lotte Bundsgaard, så synes jeg ikke, jeg kan få regnskabet til at passe.
Finansministeren burde jo rejse sig op og sige: Det er for galt.
Vi har faktisk aftalt med kommunerne, at det må de ikke, og derfor vil jeg selvfølgelig tage fat i kommunerne.
Men finansministeren får en chance til.
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Jeg finder for det første ikke, at der er noget forkert i, at hvis man har en institution uden børn, så har man heller ingen udgift til at passe børnene.
Som udgangspunkt er det vel rigtigt.
Og i takt med at børnetallet øges i institutionen, så øges udgiften til løn også.
Det er altså ikke i strid med noget som helst, at dér, hvor børnetallet falder, falder udgifterne også, i takt med at børnetallet falder.
Det er jo ikke en lavere service.
Og hvis udgifterne falder mindre end børnetallet falder, så er der tale om stigende service.
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
Jeg er egentlig lidt overrasket over finansministerens svar til min kollega.
Jeg synes altid dybest set, det er usympatisk, når folk prøver sådan at skubbe ansvaret fra sig og sparke nedefter.
Jeg står med regeringens aftale med kommunerne for 2005, og der vil jeg godt læse noget op for finansministeren, som han åbenbart har glemt.
På side 17 under daginstitutioner står der: »Der er enighed om, at det er vigtigt, at kommunerne tilpasser udgiftsniveauet i takt med udviklingen i børnetallet for at kunne frigøre ressourcer til områder, hvor der er stigende udgiftsbehov.«
At frigøre ressourcer betyder i min ordbog, at nogle penge skal væk fra området, og jeg synes finansministeren skulle vedkende sig sit ansvar.
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Jamen familiepolitikken er ganske klar.
For det første at sikre, at kommunerne er i stand til at give den service, man har i år, plus en endnu bedre service næste år.
For det andet er der noget, vi fra centralt hold direkte pålægger kommunerne: en pasningsgaranti.
Det er altså noget, man bliver tvunget til at levere, uanset at der har været en frihedsgrad for kommunerne tidligere.
Så har vi indført 1 års betalt forældreorlov i forbindelse med fødsel.
Selv om Socialdemokratiet ikke kunne lide det og kaldte det det største bluffnummer i nyere tid, så er det gennemført ved lov.
Så noget gennemføres ved lov.
Frihedsgraden for familien til selv at vælge gennemføres ved lov.
Frit valg gennemføres ved lov, men niveauet i den enkelte kommune hører hjemme under det kommunale selvstyre.
Hvis Socialdemokratiet vil gøre op med det, må de fremsætte et lovforslag her i salen.
Så kan vi få en debat om at begrænse det kommunale selvstyre.
Indtil da står det ved magt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 5
Lotte Bundsgaard (S), 2004-10-26:
Jeg er egentlig glad for at få bekræftet nogle bange anelser, jeg havde, for det er jo altid godt at få klarhed over tingene.
Mine bange anelser var, at selv om regeringen taler rigtig meget om familiepolitik, og selv om regeringen taler rigtig meget om, at der skal være sammenhæng mellem familieliv og arbejdsliv, så siger den, når det kommer til stykket, at det alligevel ikke er dens ansvar.
Det vil sige, at næste gang vi hører en af regeringens ministre tale om, at der skal være en bedre familiepolitik i Danmark, at det skal være nemmere at være forældre og få dagligdagen til at hænge sammen, så ved vi godt, at det, regeringen egentlig mener, er, at det vil den faktisk ikke gøre noget ved som regering.
Det er ærgerligt, at det ser sådan ud, men det er jo meget godt at få klarhed over regeringens familiepolitik.
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Man kan være tilhænger af det kommunale selvstyre, og man kan være modstander.
Det kommunale selvstyre betyder jo, at kommunerne i virkeligheden styrer selv.
Det, regeringen kan sikre, er, at kommunerne har penge nok, set under et, til det, man kender i dag, plus noget mere.
Det, vi har sikret i kommuneaftalerne, er, at der er penge til mere næste år end det, man har M009S05500649subh.fm Page 552 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM haft af tilbud i år.
Hvordan det konkret fordeles i den enkelte kommune, er jo ikke noget, regeringen eller Folketinget blander sig i.
Så skal man fjerne det kommunale selvstyre, og så kan vi styre det hele fra Finansministeriet.
En spændende tanke, det har måske bare ikke meget at gøre med demokrati og folkestyre.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-10-26:
Nu viser den her undersøgelse foretaget af Vilstrup og citeret af Ritzau, at kommunerne skærer ned, bl.a. på åbningstiderne.
Det kan man sammenholde med, hvad der står i regeringsgrundlaget, nemlig: »Regeringen ønsker en ny og bedre familiepolitik.
En familiepolitik, som er indrettet ud fra familiernes behov.
Og en familiepolitik, som skaber bedre muligheder for, at familierne kan kombinere arbejds- og familielivet.«
Når man sammenholder disse ting, så er det, der står i regeringsgrundlaget, bare nogle hensigtserklæringer, som regeringen ikke har tænkt sig at sikre at kommunerne gennemfører.
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Der indgår ikke, at man skal skære ned på noget som helst.
Der indgår, at man aftaler en ramme, der giver mulighed for den service, man har i år, plus noget mere.
Og det fordeles til kommunerne under et.
Hvordan man i den enkelte kommune vælger at anvende sine midler, ligger i det kommunale selvstyre.
Det er også helt legitimt, at man reducerer på et område, hvor behovene er faldet, for at flytte penge over til områder, hvor behovene er stigende.
Det ligger i det kommunale selvstyre, og det blander regeringen sig ikke i.
Men det, der fremgår af aftalen, er, at det er det niveau, man har nu – kommunerne under et – plus vækst.
Det fremgår også eksplicit, at der f.eks. ikke er grundlag for at øge brugerbetalingen, forældrebetalingen, fordi det er forudsat ved uændret niveau for forældrebetaling, at man giver det ekstra statslige tilskud.
Så kommunerne under et kan holde skatten uændret og kan øge væksten, og det betaler statskassen.
Nej, det er det ikke, og det er også derfor, det er sådan, når vi indgår kommuneaftaler, at aftalegrundlaget er det serviceniveau, man har, f.eks. i år, og oven i det serviceniveau lægger vi en ekstra vækst, således at der er råd til kommunerne under et at finansiere det, man har, plus noget mere.
Sådan er hele grundlaget, og det er det, som staten betaler til: 48 mia. kr. over bloktilskuddet, 11 mia. kr. over balancetilskuddet oven i bloktilskuddet.
Det er, for at man med uændret skat er i stand til at bruge flere penge.
Hvordan man rent faktisk disponerer i den enkelte kommune, ligger i det kommunale selvstyre, men der er flere penge til rådighed næste år, end der har været i år.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-10-26:
Gang på gang hører vi regeringen tale om, at børnefamilierne og børnene her i Danmark skal have gode forhold.
Børnene skal have det godt, og der skal være god sammenhæng mellem forældrenes arbejdsliv og familieliv.
Det er vi Socialdemokrater ret glade for at man taler om.
Mindre glade bliver vi, når vi nu ser, hvordan virkeligheden ser ud.
Lidt om denne virkelighed fik vi i sidste uge, for kommunerne mangler nemlig penge og sparer derfor på vores børn.
En undersøgelse, som blev offentliggjort i sidste uge, foretaget af analyseinstituttet Vilstrup, viser ifølge Ritzau, at halvdelen af kommunerne skærer ned på daginstitutionerne, skærer ned på åbningstiderne, skærer ned på antallet af medarbejdere, og det vel at mærke, når der er taget højde for, at der er færre børn, der skal passes; så skæres der stadig væk ned.
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om det er den vej, regeringen ønsker at gå, om regeringen ønsker, at der skæres ned på vores børns dagligdag.
Line Barfod (EL), 2004-10-26:
For at tage folkeafstemningen først: Hvis Dansk Folkeparti er tilhængere af, at vælgerne skal kunne kræve folkeafstemning, så må det vel M009S05500649subh.fm Page 591 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM også betyde, at hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti er indstillet på, at de beslutningsforslag skal behandles så hurtigt, at det kan træde i kraft, så borgerne i Mariager og eventuelt andre steder kan nå at få den folkeafstemning, der gør, at de ikke får trukket en kommunesammenlægning ned over hovedet.
Det håber jeg at hr. Thulesen Dahl vil give tilsagn om.
Det andet er så spørgsmålet om borgerne i forhold til kommunen: Når nu mange kommuner ikke er i stand til at behandle borgerne ordentligt, når mange kommuner ikke ser på det samlede forløb, ikke går ind med forebyggende foranstaltninger, selv om det økonomisk bedst kunne betale sig, hvad er det så, der får Dansk Folkeparti til at tro, at det, man gennemfører på socialområdet og på sundhedsområdet, pludselig skulle medføre, at kommunerne opfører sig anderledes, end de har gjort i de sidste mange år, og pludselig skulle begynde at tænke helt anderledes, end de har gjort i de sidste mange år?
Hvor er det belæg, de analyser eller noget som helst andet overhovedet, som gør, at Dansk Folkeparti kan sige, at her har man pludselig et mirakelmiddel til, at kommunerne vil opføre sig helt anderledes?
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
Jeg er selvfølgelig ked af, at min fatteevne ikke er så stor som finansministerens.
Jeg tror nu, finansministeren skulle prøve at læse den undersøgelse, som spørgsmålet er stillet på baggrund af, fordi det netop dér står meget klart, at besparelsen sker ud over det faldende børnetal.
Altså det faldende børnetal kan ikke bruges som argument.
Hvis det bare er mig, der har et problem med at forstå, at når halvdelen af kommunerne skærer mere, end det faldende børnetal kan svare for, så skal man opfatte det som en serviceforbedring, hvis jeg er den eneste, der ikke kan få det regnestykke til at hænge sammen, så har regeringen jo kronede dage.
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Jeg føler mig ganske overbevist om, at kommunerne generelt har en stor interesse i, at der er et stort antal arbejdspladser i den enkelte kommune.
Derfor tror jeg også, at kommunerne vil værne om de institutioner, de nu bliver ejere af fremover.
M009S05500649subh.fm Page 573
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Vi har været inde på, at der vil blive denne videns- og rådgivningsorganisation, som er en paraply, og derfor vil der ikke ske noget skred i forhold til udvikling af ekspertisen her.
Derudover vil jeg også gerne sige, at det er regionerne, der driver disse institutioner, som de har gjort hidtil, og regionerne har fortsat ansvaret for at udvikle tilbud og sørge for, at der er de fornødne pladser.
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Jeg er da også ked af, at fru Sandy Brinck ikke kan forstå det.
Den kedsomhed, om jeg så må sige, kan vi så dele i fællesskab.
Det, der er regeringens ansvar, er at sikre, at der er den nødvendige ressource til rådighed i respekt for det kommunale selvstyre.
Det vil sige, at vi forhandler med kommunerne under et og sikrer, at der er flere penge til service næste år, end der var i år.
Vi sikrer, at man ikke kan bruge argumentet med, at man hæver forældrebetalingen, fordi der er et skattestop.
For vi sikrer skattestoppet udefra, og det, som kommunerne måtte mangle for at bruge endnu flere penge næste år, betales af statskassen ud fra uændret brugerbetaling, altså uændret forældrebetaling.
Hvordan man rent faktisk i den enkelte kommune ønsker at disponere over midlerne, det ligger i den enkelte kommune.
Jeg siger igen: Hvis Socialdemokratiet vil begrænse det kommunale selvstyre, så må de fremsætte et lovforslag om det i Folketinget, altså at de ikke ønsker, at kommunerne selv bestemmer.
Så styrer vi det hele fra Finansministeriet.
Jeg forstår godt, man ønsker, at det skulle være sådan, men jeg mener blot, at det er i strid med begrebet folkestyre.