runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bodil Kornbek (KD), 2003-11-28:
Det Radikale Venstre foreslår, at 2005 udnævnes til et officielt designår.
Ønsker vi at fastholde den position, som dansk design har, ønsker vi til stadighed at høste anerkendelse og kunne udvikle, så er der noget fornuftigt i at kunne sætte fokus konkret på et område.
Det kan være med til netop at kunne tænke både fremtid og kunne tænke visionært, at kunne være med til at fremme et vækstlag, at kunne udvikle, tænke i nyskabelse.
Så et designår er jo også med til at lægge en bund for fremtidens muligheder inden for dette område. Som det bliver fremhævet i forslaget, er det også muligt, at det kan blive en del af et større, fællesnordisk initiativ.
Det ville også kunne være med til at skabe nogle samarbejdsfordele og nogle muligheder for udvikling - også for uddannelse og vækstlag - som vil være til gavn for dansk design, men også være gavnlig til fremme af den nordiske linje, der er på det her område.
Så vi finder, at forslaget er positivt, med alt hvad det indebærer.
Vi så måske også gerne, at der kunne komme noget ind om vækstlag og udvikling, og der på den måde kunne sættes fokus på den del.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-28:
Forslaget om at udnævne 2005 til officielt designår er godt og sympatisk, og det er et forslag, der har Enhedslistens støtte
Det samme gælder forslaget om at gøre det til et fællesnordisk samarbejdsprojekt.
Vi ønsker ikke kun et designår, der lægger sig i slipstrømmen af internationale konferencer og VIP-begivenheder, men et designår, der tager fat på at udvikle dansk og nordisk design i en positiv ånd, for
Der skal kigges på design, der bringer skønhed ind i hverdagen med de helt enkle ting, også i det offentlige rum.
Det kunne være en hospitalsseng, det kunne være et fængsel, det kunne være ældreboliger, det kunne være et stort kollegium, eller det kunne være en børneinstitution.
Ud over hverdagsdesign er der andre aspekter, som Enhedslisten mener skal med.
Ikke mindst kombinationen mellem design og bæredygtighed er vigtig, og jeg tror, man kan være overbevist om, at bæredygtighed bliver vigtigere i de kommende år.
Vi behøver også design i forbindelse med tilgængelighed
for vores svage grupper i samfundet, både bevægelseshæmmede, døve og blinde, eksempelvis i form af telefoner, elevatorer, metrostationer, brandalarmer, offentlige toiletter, lufthavne osv. osv. Det er mit indtryk, at internationale trendsættere har fået øjnene op for dansk design; den anden guldalder i Danmark, nemlig 1950'erne, skulle efter sigende være yderst trendy i udlandet.
Afslutningsvis vil jeg godt fremhæve, at det er nødvendigt med ordentlige vilkår for vækstlaget, hvis dansk design fortsat skal kunne hævde sig og være et begreb.
Det handler om noget så jordnært som uddannelse og SU, det handler om arbejdslegater og prioritering af kunst, det handler om ligeværdige levevilkår for udøvende kunstnere, det handler om at respektere udvikling og vækstlag på linje med det etablerede og det kendte. Alt i alt: Enhedslisten kan støtte forslaget.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Jeg vil godt stille det spørgsmål til hr. Naser Khader, om hr. Naser Khader kan oplyse os, hvor meget Sverige og Finland i 2004 har afsat til gennemførelsen af designåret i 2005.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er, hvor meget Det Radikale Venstre mener, at der i Danmark skal afsættes i 2004, for at vi gennemfører designåret i 2005.
Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Jamen det kan jeg godt gøre.
Jeg har via mail været i kontakt med en, der hedder Henrik Orrije, projektleder for designåret 2005 i Sverige, og han oplyser, at budgettet for designåret 2005 i 2003 er 2 mio. svenske kroner.
Budgettet for 2004 og 2005 er under forhandling, så det er ikke fastlagt endnu.
Det var det ene, det andet spørgsmål fik jeg ikke fat i.
Jamen som sagt er vi åbne.
Det kommer an på, hvad vi beslutter os for af arrangementer.
Altså vi er åbne over for, hvor meget man vil bruge på det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Jeg forstår på svaret fra hr. Naser Khader, at det så må være måske i omegnen af 2 mio. kr. eller måske lidt mere, der skal anvendes i 2004.
I svenske kroner, ja, det er rigtigt, at det ikke er lige så meget, men i den omegn.
Hvad er så grunden til, at der i Det Radikale Venstres forslag til finanslov er afsat 0 kr.
Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Jamen det er helt bevidst, at jeg ikke nævner økonomien i forslaget, for vi vil ikke i forvejen fastlåse os på et bestemt beløb.
Jeg synes, det er noget, vi skal diskutere og forhandle om.
Det kommer an på, hvor ambitiøs man vil være i forhold til designår 2005.
Derfor er der ikke nogen økonomi her.
Men jeg nævner også, at det offentlige ikke behøver at dække det hele, altså alle omkostninger ved designåret.
Der kunne være virksomheder, der kunne gå ind i det, og de, der deltager i designår 2005, kunne også bidrage med noget, som man har gjort i Sverige.
Derfor er det svært at fastsætte et beløb, og det er også derfor, det ikke er med i vores finanslovudspil.
Louise Frevert (DF), 2003-11-28:
Det har jeg stor respekt for og stor forståelse for.
Men så må hr. Naser Khader også kunne forstå, at forslaget virker lidt diffust, for det er jo svært bare at tage stilling til nogle overordnede mål, når man skal være en ansvarlig politiker. Man kan pludselig risikere at sige ja til noget, man kan sige ja til nogle rammer, hvor man ikke vil være klar over, hvad det økonomisk vil indebære, og det synes jeg er en meget vanskelig situation. Når hr. Naser Khader siger, at det ikke behøver at koste ret meget, mener hr. Naser Khader så, at det ville være muligt at etablere et såkaldt designår uden at det ville få økonomiske konsekvenser?
Carina Christensen (KF), 2003-11-28:
Hr. Naser Khader har flere gange nævnt de andre lande, som har udnævnt år 2005 til designår.
Der synes jeg, det kunne være interessant at få at vide, hvor mange år de har været i gang med planlægningen af det her designår.
År 2005 er altså ikke ret langt væk, og hvis man nu har været i gang i de andre lande i rigtig mange år, hvad jeg formoder man har, jeg tror altså ikke, de er gået i gang i den her måned,
hvorfor er De Radikale så ikke kommet med det her forslag noget tidligere?
Jeg synes måske, vi er lidt sent ude.
Hvis det ligger dem så meget på sinde, så kunne det være dejligt, hvis de måske var kommet med forslaget sidste år.
Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Til fru Carina Christensen: Bedre sent end aldrig.
Vi er også i gang, og vi har også været i gang.
Der er en masse ting, der sker her i 2005 i Danmark på designomårdet, så det er ikke noget med, at vi skal starte fra punkt 0.
De har været i gang i et par år, 2-3 år, sådan som jeg har forstået det. Men det er egentlig underligt, at vi kommer til at være det eneste nordiske land, der ikke har et designår, når Sverige, Norge og Finland har det.
Vi er sent ude, men som sagt bedre sent end aldrig.
Med hensyn til finansiering: Som sagt kommer det an på, hvad man vælger.
Der kan komme bidrag fra organisationer, virksomheder, foreninger, dem, der deltager i hele det år, så det behøver ikke at være det offentlige, der betaler alle omkostningerne. Vi kan ikke få et designår for nul penge, det vil komme til at koste, men hvordan det skal finansieres, synes jeg
Louise Frevert (DF), 2003-11-28:
Men som sagt, man kunne jo ikke forvente andet af fru Bodil Kornbek.
Til hr. Peder Sass: Det er rigtigt, det ligger
Dansk Folkeparti meget på sinde, at vi gør noget for sporten og idrætten.
Det er også en af grundene til, at der overhovedet ikke bliver rørt i statstilskuddet og heller ikke i tipsmidlerne til organisationerne.
Så den frihed, der er, vil de jo stadig væk kunne have, og det er en af grundene til, at vi har været med til at lave den her pulje, så de små blade kan få tilskud.
Men stadig væk er det jo et prioriteringsspørgsmål, og det her er også stadig væk et spørgsmål om, hvad de små foreninger selv har tænkt sig, og hvordan de vil prioritere.
Man kunne også slå nogle blade sammen, man kunne gøre
Så der er vide rammer.
Det er jo rent hypotetisk at komme frem med de her synspunkter om, at der vil ske det og det, og at dommedag er lige foran os.
Det her er jo et spørgsmål om at give nogle penge til nogle organisationer på positivlisten, og det fremstår fuldstændig klart og tydeligt i lovforslaget, hvad det drejer sig om.
Sagt til hr. Bjarne Laustsen: Det er næsten en gentagelse af min argumentation over for hr. Peder Sass, for skal vi ikke holde os til sagen?
Skal vi nu ikke holde os til det her lovforslag en gang for alle og så se på det?
Det er jo ikke arbejdsmarkedspolitik, vi diskuterer her, men det her lovforslag om en pulje til støtte af de små blade.
Så jeg synes, det er irrelevant at svare på en anden måde, og derfor har jeg svaret både hr. Bjarne Laustsen og hr. Peder Sass på den her måde.
Carina Christensen (KF), 2003-11-28:
Design er et yderst vigtigt tema både fra en kulturpolitisk og en erhvervspolitisk vinkel, og umiddelbart lyder det da også tiltalende at udnævne 2005 til officielt designår
Desværre byder forslaget ikke på ret meget andet end det, og efter vores opfattelse er et designår i sig selv ikke meget værd, hvis det ikke indgår i en bred og mere langsigtet designpolitisk indsats.
Der er god grund til at glæde sig over, at Danmark ligger i toppen af den internationale designliga som et af de lande i verden, der bruger flest penge på design pr. indbygger.
Ude i verden får Danmark da også ros for at ligge helt i front.
Men det betyder ikke, at vi skal hvile på laurbærrene.
Der er masser af udfordringer for dansk design.
Vores produkter udsættes i stigende grad for global konkurrence, markedet for designydelser er stadig væk ikke helt velfungerende, der er behov for mere forskning og viden om design, og mange af vores virksomheder har stadig ikke lært at bruge design som en væsentlig konkurrenceparameter.
Fra konservativ side glæder vi os meget over, at regeringen i udspillet »Danmark i kultur- og oplevelsesøkonomien« fokuserer på design som et af de helt afgørende midler til at styrke økonomisk vækst og innovation.
Udspillet er fuld af gode og spændende tiltag, som ministeren også præsenterede i sin tale her i dag, og vi er meget tilfredse med, at der nu vil blive nedsat en arbejdsgruppe, der skal fortsætte det gode arbejde og sikre en samlet fokus i designindsatsen.
Arbejdsgruppen skal bl.a. også se på, hvordan vi kan styrke dansk designs globale gennemslagskraft i forbindelse med designbegivenheder i Danmark i 2005.
Man kan jo godt gøre noget, uden at det nødvendigvis behøver at være et officielt designår, men vi vil også være positive, hvis arbejdsgruppen peger på, at 2005 skal være officielt designår.
Det skyldes ikke mindst, at geniale designere som Arne Jacobsen og PH og hæderkronede firmaer som Fritz Hansen og Louis Poulsen i mange år har holdt fanen højt for dansk design.
Mere kritiske røster siger dog, at dansk design som brand forbindes med en gammel stol, og at Danmark ikke kendes for moderne design og højteknologi.
Det skal vi naturligvis ikke finde os i, og derfor mener
Vi synes derfor også, det er positivt, at regeringen sammen med Københavns Kommune giver 8 mio. kr. til Index 2005.
Vi skal sætte fokus på design, men vi skal gøre det på en gennemtænkt og strategisk måde, vækstpotentialet er nemlig enormt.
Vi kan ikke støtte Det Radikale Venstres forslag, men vi er meget enige i målet om at styrke dansk design som en kilde til vækst i Danmark med eller uden et officielt designår.
Louise Frevert (DF), 2003-11-28:
Umiddelbart kan indstillingen være meget sympatisk, men når man har læst bemærkningerne til forslaget igennem, og man til slut læser, at disse initiativer vil være grundlaget for, at design i fremtiden vil være en grundpille i videnssamfundet og højt prioriteret i kultur- og erhvervspolitikken, mener jeg, at det er en konklusion, der kræver lidt mere end blot at foreslå 2005 som officielt designår.
Der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at Dansk Folkeparti anser dansk design for at være nødvendigt og en af de hjørnesten, der er med til at give Danmark et godt renomme i udlandet, vi kan blot nævne nogle få eksempler som B&O og Arne Jacobsen.
Jeg tror dog, at man skal passe på, at det ikke bliver det altoverskyggende at tro, at det er kultur og kunst, der får hjulene til at snurre i Danmark, men at det trods alt er faglighed, dygtighed og videnskab, der absolut må stå som primus motor. Desuden mener vi, at 2005 bliver et år, hvor der kommer kunstnerisk trængsel.
Sagt på en anden måde, det er jo trods alt både vores nationalpoet, H.C. Andersens, år, og samtidig er det Bournonvilleår, hvorfor der vil blive en del aktiviteter, som vil distancere intentionerne om, at 2005 skulle være et officielt designår.
Men jeg glæder mig til at diskutere dette under udvalgsarbejdet, for hvis forslagsstillerne kan overbevise Dansk Folkeparti om noget andet, er vi da åbne over for at gøre et ihærdigt forsøg på at finde konstruktive løsninger hen ad vejen, f.eks. på længere sigt finde tiltag, der vil sætte dansk design mere i fokus.
Desuden mener vi, at beslutningsforslaget ikke er gennemarbejdet, da de økonomiske konsekvenser overhovedet ikke er blevet belyst.
Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte regeringens forslag.
Principielt støtter vi, at man afskaffer portostøtten for store fagblade og tidsskrifter ud fra det princip, at det ikke er en offentlig opgave at støtte disse blade.
Det er blade med store oplag, som godt kan klare sig selv; det har vi ikke lagt skjul på under finanslovforhandlingerne. Endvidere har portostøtten en række besynderlige konsekvenser, som f.eks. at man ikke går over til elektroniske ugebreve, som er mere miljøvenlige, interaktive og på højde med den teknologiske udvikling.
Nogle af bladene, som f.eks. Samvirke, er fulde af reklamer, som næppe kan betragtes som en folkeoplysningsopgave.
Samtidig er der nogle fordelingspolitiske problemer: Hvorfor skal en kontanthjælpsmodtager f.eks. bidrage til, at en jurist eller en økonom som mig kan modtage DJØFbladet uden noget vederlag?
Alt i alt kan man sige, at portostøtten ikke er en dårlig ting, der er bare bedre måder at bruge pengene på, og vi er nødt til at prioritere.
Alligevel kan vi ikke støtte regeringens forslag til en erstatning.
For det første er regeringens forslag til, hvilke blade der kan modtage distributionstilskud, for restriktive.
Forslaget betyder bl.a., at mange små blade ikke kan få distributionsstøtte, som f.eks. handicaporganisationernes blad, små forskningsnetværkstidsskrifter, SOS-børnebyen, Folkekirkens Nødhjælp.
For det andet vil regeringens forslag indebære en uheldig bureaukratisering af området, idet et udvalg nu skal udvælge tidsskrifter, som skal modtage støtten.
I stedet havde vi foretrukket klare, objektive kriterier.
For det tredje mener vi, at regeringens opremsning og puljen på 30 mio. kr., som regeringen har afsat, er for lille; den dækker for lidt.
Det var også noget, vi gav udtryk for under finanslovforhandlingerne.
Alt i alt kan vi ikke støtte regeringens forslag.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Venstre anser det for meget vigtigt, at der til stadighed og vedholdende sættes fokus på design.
Dansk design har i mange sammenhænge vist sig at være noget centralt i oplevelsen af dansk kultur og dansk udtryksmåde, og derfor er dansk design et mål i sig selv.
Imidlertid er det også vigtigt, at design indgår som et helt naturligt element i udviklingen af dansk erhvervsproduktion.
Design er ligesom al anden kunst udtryk for det æstetiske, det eksperimenterende og det udviklende - der, hvor udtryksformer dannes, og hvor talenter fødes.
Design er derfor også basis for det nyskabende i samfundet.
Alt det skal vi fastholde og hele tiden sørge for æres og næres, og derfor er vi i Venstre også særdeles glade for, at det lykkedes at få afsat midler til fremme af design i finansloven for 2004 og de efterfølgende overslagsår.
Designforskningen har også fået et væsentligt løft i forbindelse med aftalen om Kulturministeriets uddannelser fra 2002.
Oprettelsen af Center for designforskning med et betydeligt årligt budget sikrer en særdeles væsentlig vidensopbygning, der sætter design i fokus i bl.a. erhvervsmæssige sammenhænge, og det glæder vi os over i Venstre.
Det er vigtigt, at vi ikke kun ser dansk design i et nationalt perspektiv, men også i et internationalt perspektiv.
Som andre kunstarter skal dansk design også kunne begå sig på verdensscenen, og det har også vist sig at være tilfældet.
I sammenhæng med mange produktioner har dansk design vist, at det kan begå sig meget overlegent på verdensplan, og det har vi grund til at hylde de danske designere for. Talent, kreativitet og karakteregenskaber har været og er grundlaget for denne manifestation, og udfordringen har været og er stadig drivkraften.
Med det, vi har set, er der ingen tvivl om, at vi også i de kommende år og i det hele taget i fremtiden vil se dansk design markere sig internationalt, både kunstnerisk og i erhvervsmæssige sammenhænge.
Erhvervslivet har set de markedsføringsmæssige kvaliteter, som er forbundet med design.
Derfor er der i virkeligheden designår hvert år, og at udråbe 2005 til et designår er derfor ikke bydende nødvendigt.
Vi må også huske, at 2005 gerne skulle være et markant H.C. Andersen-år, som ikke må sløres af, at vi også markerer andre væsentlige temaer.
Venstre vil imidlertid meget gerne debattere, om vi på anden måde kan sætte dansk design ind i en strategisk sammenhæng.
Jytte Wittrock (S), 2003-11-28:
Vi i Socialdemokratiet er meget glade for, at man har ændret holdning til Dansk Designcenter, og at der igen er kommet penge til den institution.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor man i Venstre ikke synes, at der også skal være et dansk designår, når der er taget initiativer til det i Sverige og Finland, og det ser ud til, at man også vil være med i Norge.
Som ministeren gjorde opmærksom på, er der jo også allerede planlagt store internationale begivenheder her i København, som fint kan ligge under den paraply, og jeg synes ikke, man handler med rettidig omhu, hvis man ikke tager den handske, der ligger lige foran en, op.
Alle de gode ord om design og erhvervsliv er vi fuldstændig enige i, men jeg kan ikke forstå, hvorfor man i Venstre ikke også synes, at der kunne være plads til et designår, selv om det også er et H.C. Andersen-år.
De to ting bliver ikke umiddelbart blandet sammen i folks bevidsthed, det tror jeg i hvert fald ikke på.
Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Det blev sagt, at hvert år er et designår, men i år har vi handicapår, og så kunne man jo også have sagt, at hvert år er et handicapår, osv., osv.
Det synes jeg ikke man kan bruge som argument.
Venstres ordfører, hr. Flemming Damgaard Larsen, nævnte en masse gode initiativer på designområdet, og ville det så ikke være en idé at udnævne 2005 til designår, der kan være ramme om, sætte fokus på og samle ideerne, så de ikke bliver udvandet?
Som Socialdemokratiets ordfører, fru Jytte Wittrock, nævnte, har Sverige, Norge og Finland udpeget år
som designår.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Først til fru Jytte Wittrock: Jeg kan jo af gode grunde ikke svare på, hvorfor fru Jytte Wittrock ikke kan forstå tingene, så det kan jeg ikke komme nærmere ind på.
Til hr. Naser Khader: Der er bestemt gode argumenter i Det Radikale Venstres beslutningsforslag for at udnævne et år, i dette tilfælde 2005, som designår, men jeg mener, jeg har redegjort for vores overvejelser.
Naser Khader (RV), 2003-11-28:
Jeg forstår ikke, hvorfor man ikke kan kombinere de to ting: et H.C. Andersen-år og et designår.
H.C. Andersen lavede jo en masse papirklip, og det er jo også design.
Vi er et land, der godt kan rumme design- og H.C. Andersen- og flere år samtidig.
Det er det ene.
Eller hvad er det egentlig, der er problemet?
Det vil jeg gerne forstå helt konkret.
Hvorfor vil man ikke være med til at udnævne år 2005 til designår
, når der sker så meget?
Jytte Wittrock (S), 2003-11-28:
Jeg spørger: Hvad er det, der er til hinder for, at man kunne tage ideen om at udnævne 2005 til designår op, putte de ting, vi har i forvejen, ind under den hat og sætte fælles nordisk fokus på det?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2003-11-28:
Det synes jeg er en meget handlingsorienteret måde at behandle situationen på.
Til fru Jytte Wittrock: Jeg mener, at jeg har redegjort for, at vi synes, det er meget væsentligt, at 2005 bliver betragtet som et H.C. Andersen-år her i Danmark, at vi virkelig sætter turbo på H.C. Andersen-året og ikke lader billedet blive sløret af, at der også er andre væsentlige temaer på scenen.
Design er jo et væsentligt tema, og derfor vil vi hellere gøre det på en anden måde.
Det er et politisk værn, og det værn vil jeg gerne stå ved.
Jytte Wittrock (S), 2003-11-28:
Socialdemokratiet ser dette forslag om at gøre 2005 til et officielt designår som et vigtigt forslag, der har rødder i et godt og konstruktivt samarbejde mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet.
Her satte man fokus på samarbejdet mellem kultur- og erhvervspolitikken, og med samarbejdet gav man nyt liv og nye udfordringer til både kultur- og erhvervspolitikken.
Vi lever i en tid, hvor vi ikke længere kan diskutere, hvordan vi styrker dansk kultur, uden samtidig at se på, hvordan vi skaber et kommercielt modspil til den internationale underholdningsindustri.
Men vi kan heller ikke tale om konkurrenceevnen uden samtidig at tale om kreativitet, oplevelse og design.
Det er en konklusion, der understreger det gensidige samspil mellem kultur og erhverv, og det er denne konklusion, vi kan bruge til nye udfordringer til samarbejdet mellem kreativitet, skaberlyst og nytænkning og de kommercielle markedskræfter.
Den udfordring kan vi tage op med forslaget om at gøre 2005 til et officielt designår, som ligger i fin fortsættelse af den linje, der blev lagt af den daværende regering.
Der er god grund til at bakke op om det faktum, at dansk design er en af de mest omtalte og perspektivrigeste udviklingsfaktorer i dansk erhvervsliv internationalt set.
Vi står altså her med et værdifuldt kort på hånden, som vi skal spille bedst muligt, og når vi ved, at Sverige og Finland, som jeg allerede har nævnt, har udnævnt 2005 som designår, ville det være dårligt spil, hvis vi ikke koblede os på, også set i lyset af, at også Norge kommer med.
Der ville altså være tale om en fælles koordinering i Norden, der kunne give genlyd i resten af verden. Samtidig har Danmark i forvejen planlagt flere internationale begivenheder.
Ministeren nævnte INDEX, og designår 2005 ville være en fin samlet overligger til disse begivenheder.
Derfor vil det være alt andet end rettidig omhu, hvis kulturministeren ikke griber handsken og kaster jokeren på bordet.
Jeg ser al mulig grund til at handle nu og til at udnævne 2005 til dansk designår.
Det vil vi i Socialdemokratiet tilslutte os, og vi vil gerne opfordre kulturministeren til endnu en gang at vende forslaget og måske tage det op til fornyet overvejelse.
Så skal jeg føje til, at da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være i salen på nuværende tidspunkt, skal jeg meddele, at SF også kan støtte forslaget.
Peder Sass (S), 2003-11-28:
Dansk Folkepartis ordfører siges jo at være meget idrætsinteresseret gennem sin fortid og nutid, og det er så det, jeg vil spørge om.
Det har jo været fremme offentligt i blade osv., at bl.a. Danmarks Idræts-Forbunds 3.000 lokalblade, som bruges i kommunikation imellem forældre, børn og seniorældre, som aktivt dyrker idræt for også at være sunde i deres alderdom, nu vil blive ramt.
Det fremgår, at konsekvensen af dette forslag vil være, at Danmarks Idræts-Forbund vil miste et sted mellem 40 og 50 mio. kr. Mener fru Louise Frevert, at det er helt i overensstemmelse med de holdninger, som vi tidligere har hørt fra Dansk Folkeparti om, at man skal støtte det frivillige foreningsarbejde?