runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Antonsen (V), 1998-10-29:
Venstre har også sympati for forslaget.
Generelt mener vi, det er en god idé, at man sparer op, og at man investerer, og vi mener faktisk, at der med dette forslag bliver bedre mulighed for, at man kan spare op, fordi der er måske nogle mennesker, der føler, at det er rarere at investere via en investeringsforening, og når man letter skatten dér, vil det alt andet lige fremme opsparingen. Vi så gerne, at man udvidede forslaget i tråd med det, der er foreslået fra Foreningen af Registrerede Revisorers side og fra Finansrådets side, og det vil vi se på i udvalget.
Flemming Hansen (KF), 1998-10-29:
Jeg skal gøre det lige så hurtigt og kort som fru Charlotte Antonsen.
Det er jo et forslag, som det i virkeligheden er logisk bliver gennemført, for det er en urimelighed, der bliver fjernet, og det støtter vi naturligvis.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-29:
SF er også positiv over for forslaget.
Det er et spørgsmål om at lave nogle ligestillinger, og spørgsmålet er, om man kunne gå længere i den retning.
Men vi er altså positive over for forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1998-10-29:
Lovforslaget tilsigter, at der skal anvendes ens skatteregler i forbindelse med renteindtægter af obligationer
, hvad enten der investeres i obligationen gennem en investeringsforening, eller ved at en privat investor selv ejer obligationen direkte. Tilsvarende eller måske i konsekvens heraf foreslås det,
for så vidt angår de såkaldte pengemarkedsforeninger, at der gives adgang til at modregne et tab ved salg af investeringsbevis i udbyttet, således at det i realiteten er selve udbyttet, som beskattes.
Det lyder jo alt sammen meget fornuftigt.
Jeg får det imidlertid ikke rigtig til at hænge sammen, når det i bemærkningerne til forslaget er anført, at forslaget hverken får provenumæssige eller økonomiske konsekvenser for erhvervslivet.
Enhver ændring, der medfører fremrykket afregning af kildeskat og arbejdsmarkedsbidrag, må jo medføre likviditetsændringer og dermed en nedsættelse af renteindtægterne eller en forøgelse af renteudgifterne hos den ene eller den anden part, altså henholdsvis investoren og det offentlige. Jeg håber, at vi under udvalgsbehandlingen får klarlagt dette spørgsmål nærmere, men ellers kan jeg sige, at Dansk Folkeparti er positivt stemt for forslaget.
Erik Mortensen (S), 1998-10-29:
Dertil skal lige knyttes den bemærkning, at firmaet rent faktisk lukkede på et tidspunkt, hvor man ikke havde kendskab til eller sikkerhed for, at afgifterne ville blive indført,
hverken 50 eller 100 pct.,
og man fik faktisk nogle politiske signaler, der burde have gjort, at man havde fortsat.
Det gjorde man ikke.
Det vil sige, det i hvert fald ikke var passagerafgiften
Det var helt andre forhold, der gjorde det.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-29:
Med dette lovforslag om at nedsætte selskabsskatten sender vi et signal om, at vi tager virksomhedernes bekymringer for deres konkurrenceevne alvorligt.
Med den lavere selskabsskat kommer vi nærmere et ensartet niveau for EU-landene som sådan, og det finder vi i Det Radikale Venstre vigtigt af tre årsager.
For det første er det ideen om, at Danmark kan være med i konkurrencen om at tilbyde selskaber og virksomheder attraktive vilkår for etablering.
Dernæst synes vi, det er vigtigt at arbejde hen imod et fælles niveau og gerne et fælles minimumsniveau for EU-landenes selskabsbeskatning.
Det er vigtigt, at virksomhederne vælger at placere deres produktion ud fra andre hensyn end de rent skattetekniske, for det kan hverken danske eller udenlandske virksomheder være tjent med.
Vi ser altså gerne et fælles minimumsniveau på EU-området, og der er da også udarbejdet en EU-kodeks, som går ud på, at man skal arbejde for at undgå en nedadgående spiral i en ubehagelig skattekonkurrence, hvor firmaerne hele tiden underbyder hinanden på skatteområdet.
Det er jo faktisk lykkedes på momsområdet, hvor det på trods af reglerne om enstemmighed gennem mange års arbejde er lykkedes at få enstemmighed om en minimumssats på 15 pct. på almindelige forbrugsvarer i EU, og en tilsvarende indsats kunne man gøre på selskabsskatteområdet.
Det kræver enstemmighed, men det kan sikkert godt skaffes, og det arbejde vil Det Radikale Venstre meget gerne støtte.
Her har vi altså taget et enkelt skridt af betydning
for, at vi i Danmark kan fastholde og tiltrække arbejdspladser.
Vi er derfor godt tilfredse med, at det nu lykkes at få sat skattetrykket på virksomhederne og arbejdspladserne lidt ned, og Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Sonja Albrink (CD), 1998-10-29:
Det er et godt forslag, vi her har til første behandling, og som også andre ordførere har været inde på, er det jo noget, som indgår i finanslovforhandlingerne.
Jeg kan fra CD's side tilkendegive, at vi ønsker at få procentsatsen længere ned, både på grund af konkurrenceevnen
over for Sverige og det ene med det andet
Men det er et godt forslag, og det støtter vi selvfølgelig, men vi vil under udvalgsbehandlingen og i finanslovforhandlingerne kigge nærmere på det.
Anders Samuelsen (RV), 1998-10-29:
Da vores sædvanlige ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, er forhindret, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne fremlægge følgende: Forslaget om, at der ved investering i obligationer igennem en investeringsforening fremover ikke skal indeholdes kildeskat, er et fornuftigt forslag ifølge Det Radikale Venstre.
Det fornuftige ligger i, at vi nu sidestiller investeringsforeningernes forhold med forholdene for de personligt ejede obligationer.
De nuværende regler indebærer, at der skal indeholdes kildeskat, når der udbetales udbytte fra en investeringsforening, mens der i dag ikke skal indeholdes kildeskat, når en investor får udbetalt obligationsrenter fra sine direkte ejede obligationer. Denne forskel i beskatning mener vi ikke er hensigtsmæssig, og reglerne for beskatning af investeringsforeninger skal derfor laves om.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-29:
Det første lovforslag, vi behandlede i dag tømte den offentlige sektor for 700 mio. kr., og her er det så 1 mia. kr., hvor det dog stadig væk er sådan, at det heller ikke om den ene milliard præcist er sagt, hvordan den skal finansieres.
Forslaget betyder 2 mia. kr.
Den ene af dem er en gave, og den anden ved vi ikke hvem der kommer til at betale.
SF er klart imod dette lovforslag, som det foreligger, og jeg vil i denne forbindelse gerne fremføre fem grunde: For det første mener vi ikke, at der under nogen omstændigheder er grundlag for en generel lempelse, således som vi mener der her er tale om. For det andet mener vi, at med den økonomi, som Danmark har i øjeblikket, hvor man skal spare forskellige steder, er det uansvarligt at øge provenutabet for statens vedkommende med 1 mia. kr., og som sagt ved vi heller ikke, hvordan man finder den milliard, som man har lovet at finde.
For det tredje mener vi, at Folketinget i stedet for at lave det her isoleret skulle se på, hvordan man kunne lave beskatningen af erhvervslivet på en mere hensigtsmæssig måde, og i den forbindelse mener vi, det var fornuftigt at se på erhvervslivets beskatning af forurening, CO2-afgift og sådan nogle ting.
Man kunne så som en modregning se på en lempelse
af selskabsbeskatningen
Der skal altså være en sammenhæng i det og ikke kun tale om en lempelse af erhvervslivets beskatning.
For det fjerde mener vi, at regeringen i stedet for bare at acceptere, at når andre lande nedsætter, skal vi også nedsætte, burde regeringen ikke mindst i EU-sammenhænge, men også i andre sammenhænge, diskutere, hvordan vi sikrer, at de enkelte lande ikke bare dumper for at få lavest mulige selskabsskatter.
Uanset om regeringen får dette forslag igennem eller ej, burde den under alle omstændigheder lægge sig i selen for at sikre, at det ikke fortsætter med, at man skal konkurrere om at have lavest mulig selskabsskat.
Vi er tilhængere af, at man bruger internationale organisationer, når der er tale om klart grænseoverskridende ting, og det er der tale om her.
Derfor er det helt oplagt, at EU er noget, man skal bruge i denne forbindelse, og det mener vi er noget regeringen skal prioritere højt.
Jeg ved også, at regeringen selv er optaget af det, men spørgsmålet er, hvor meget den lægger sig i selen for det. For det femte mener vi også, at det er urimeligt over for de mennesker, der via pinsepakken bidrog til en forbedring af statsfinanserne, at man nu forærer en milliard kroner væk til nogle helt andre.
Det er lidt svært at forklare over for de mennesker, og jeg er glad for, at det ikke er mig, der skal forklare det.
Jeg synes også, at skatteministeren må have lidt svært ved at forklare, hvorfor der var nogle, der i forbindelse med pinsepakken, som vi synes var helt rigtig, skulle bidrage i højere grad til finansieringen, når der så nu er nogle andre, der skal have nogle penge.
Det synes jeg også er et problem. Så af de grunde afviser vi lovforslaget, som det foreligger.
Erik Mortensen (S), 1998-10-29:
Det kan blive meget kort: Det lyder, som om der et eller andet sted skulle ligge en garanti for, at flyselskabet genoptager flyvningen, hvis de får 100 pct. fritagelse.
Det kunne jo være interessant at vide.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-10-29:
Det lovforslag, som vi behandler i Folketinget i dag, synes vi i Det Konservative Folkeparti er et skridt i den rigtige retning.
Som det formentlig er salen bekendt, var Det Konservative Folkeparti ihærdige modstandere af at pålægge indenrigsflyvning afgift på afgift.
Vi mener ikke, at indenrigsflyvningen skal betale for den økonomiske politik, som regeringen fører.
Den pakke, som fru Mariann Fischer Boel nævnte før, fra maj 1997 blev udelukkende indført på grund af regeringens manglende indtægter til staten, og på traditionel vis forsøgte man så at løse dette ved at indføre nye, såkaldt grønne afgifter.
Det har jo vist sig, og det kunne man jo nok have sagt sig selv, at det ville være ødelæggende for de små provinslufthavne.
Der er ikke noget vigtigere for et lokalt samfund, end at man også har en lufthavn, som kan servicere erhvervslivet og også de mennesker, der bor der.
Det er et kraftcenter, det er en tro på, at man vil investere i området.
Så derfor har en lufthavn selvfølgelig en stor psykologisk vægt, og derfor, hvis man mener noget med den landdistriktspolitik, der bliver ført her i salen, hvis man mener noget med, at man skal flytte aktiviteter også ud fra de store byer, er det selvfølgelig også vigtigt for mobiliteten og dynamikken i erhvervslivet, at man opretholder muligheden for, at der kan flyves fra de små provinslufthavne.
Argumentationen var jo også i 1997 fra regeringens side, at den forhøjede passagerafgift ville få positive miljømæssige konsekvenser.
Derfor er det en smule tankevækkende, synes jeg, at den foreslåede reduktion i passagerafgiften ikke ifølge bemærkningerne vil have miljømæssige konsekvenser.
Det fremgår af bemærkningerne til L 34.
Det er en sammenhæng, jeg ikke forstår.
Vi finder det anerkendelsesværdigt, at regeringen har indset en del af sine fejltagelser og selv forsøger at rage kastanierne ud af ilden.
Men vi mener som Venstre og støtter også det forslag, som fru Mariann Fischer Boel kom med, om, at man skulle tage skridtet fuldt ud og helt fjerne afgiften.
Det ville være med til at løfte de små lufthavne; det ville være med til at løfte de muligheder, der er i lufthavnene.
Så vi må sige: Lidt er som bekendt bedre end ingenting.
Derfor har vi besluttet os for at støtte lovforslag nr. L 34 for at hjælpe regeringen med at gøre det onde mindre ondt og for at hjælpe regeringen ud af den fadæse, som de har bragt sig i.
Så vi kan altså meddele tilslutning til forslaget, men kan også varsle, at vi vil støtte et ændringsforslag, som siger, at man fjerner afgiften fuldt ud.
Aage Frandsen (SF), 1998-10-29:
For SF er afgifter i trafikmæssig henseende en foranstaltning, som primært tager udgangspunkt i, at vi vil tage miljøhensyn.
Det er ikke mindst på trafikområdet, at vi har en masse problemer, som medfører større forurening, og derfor er det for os helt afgørende, når vi diskuterer afgifter, at det ikke så meget er i fiskal henseende, men at det er af miljøhensyn. Vi har flere år i træk, også under finanslovforhandlingerne, fremført et ønske om, at vi gerne vil have, at både fly og færger skulle belægges med afgift, på samme måde som det sker med biler.
Det er noget underligt noget, at man, når man skal betale afgift for at køre bil - vi synes, det er rigtigt - så ikke skal betale afgift, hvis man sætter bilen op på en færge.
Det er vores udgangspunkt.
Så er det problemet her, at EU har et direktiv, som forhindrer os i det, og som er af en sådan art, at man ikke kan lave det, der er mest hensigtsmæssigt, nemlig en afgift på brændstof, for det er selvfølgelig det, det drejer sig om.
Derfor var den afgift, der blev lavet på flysæder, en erstatning for det rigtige; det var ikke nær så godt, som hvis der var afgift på brændstof.
Når det så drejer sig om dette forslag, er jeg ikke i tvivl om, at selv om vi lemper denne afgift, har det ikke særlig stor betydning for, om der er nogle lufthavne, der vil blive bevaret, også selv om vi fjernede den fuldstændig.
Det, der er problemet i Thisted, er jo ikke så meget, hvad prisen er; det er, hvor mange flyafgange der er.
Hvis en rute skal overleve, er det også et spørgsmål om, hvor mange afgange der er.
Derfor, når vi går ind i det her og laver denne ændring, er det for det første, fordi vi da godt vil acceptere og høre på, at man kommer med nogle ting fra de forskellige områder og siger, at det her betyder noget negativt for dem.
Vi tror ikke på, at det betyder ret meget, men o.k., så laver vi den her lempelse.
For det andet er vi helt klart af den opfattelse, at det er rigtigt at have denne afgift.
Det er rigtigt i forhold til de lufthavne, som ligger tættere på hovedstaden, hvor man så flyver til, men det er også rigtigt i dette tilfælde. Når vi alligevel kan acceptere det her, er det, fordi alternativet for folk i Thisted er, at så tager man sin bil eller kommer frem til Aalborg og Karup på anden vis, og det er også en miljøbelastning.
Men altså, det generelle princip om afgift på fly
er vi tilhængere af, og det vil sige, at de henvendelser, som vi har fået fra andre steder, der siger, at når vi lemper her, skal vi sandelig også lempe et andet sted, preller selvfølgelig fuldstændig af på os.
Men vi støtter naturligvis dette forslag.
Klaus Kjær (DF), 1998-10-29:
Også Dansk Folkeparti havde helst set en total fjernelse af afgiften.
Dette forslag er imidlertid et skridt i den rigtige retning.
Det gør det mere attraktivt og konkurrencedygtigt, og det styrker det i forvejen typisk spinkle passagergrundlag, der er i forbindelse med denne såkaldte lette lufttrafik.
Der regnes med et provenutab på ca. 1 mio. kr., men det nævnes jo også samtidig i bemærkningerne til forslaget, at der kan være en lille effekt i form af en stigning i passagerantallet og antallet af flyafgange, hvilket naturligvis i givet fald vil kunne reducere det provenutab på 1 mio. kr., som man regner med.
Så de store økonomiske konsekvenser får det ikke.
Enhver nedsættelse af skatter og afgifter mener vi som sagt er et skridt i den rigtige retning, og Dansk Folkeparti
er derfor positivt stemt over for forslaget.
Sonja Albrink (CD), 1998-10-29:
Alle husker debatten fra sidste år om grønærteforliget; jeg skal straks sige, at i CD var vi ikke begejstrede for den afgift, der kom på passagerer, og vi stemte også imod den. Forslaget, som ligger til debat i dag, mener vi i CD er et skridt i den rigtige retning, men vi mener også samtidig, at det ikke er nok, og derfor vil vi under udvalgsbehandlingen stille nogle opklarende spørgsmål til skatteministeren, hvor vi kigger nærmere på de her ting.
Klaus Kjær (DF), 1998-10-29:
Det er naturligvis altid positivt i hvert fald set med Dansk Folkepartis øjne, når regeringen foreslår skattelettelser for erhvervslivet.
Men det er dybt skuffende at måtte konstatere, at nedsættelsen kun udgør 2 procentpoint fra 34 pct. til 32 pct. og ikke som lovet i forbindelse med vedtagelsen af pinsepakken en nedsættelse til 26 pct. over 2 år.
Det var jo netop en skefuld sukker, altså nedsættelsen til de
26 pct., som skulle få medicinen til at glide bedre ned og få befolkningen til i højere grad at acceptere de øgede byrder, som pinsepakken medførte. Provenutabet er beregnet til 2 mia. kr., men lettelsen for erhvervslivet udgør kun det halve, idet ca. 1 mia. kr. skal anvendes til kompensation for de ekstra byrder i form af forøgede afgifter, der allerede er væltet over på erhvervslivet.
Nettolettelse for erhvervslivet: 1 mia. kr. For det beløb mener regeringen ikke alene at kunne fastholde, men oven i købet at kunne tiltrække arbejdspladser i Danmark og tiltrække erhvervsinvesteringer her i landet.
Jeg vil i den forbindelse spørge, om ikke forligspartierne i forbindelse med pinsepakken føler sig rigtig godt og grundigt snydt af dette pauvre udspil.
Nå, men lidt har da også ret, og naturligvis kan Dansk Folkeparti også støtte en beskeden skattelettelse for erhvervslivet.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
Det er ikke lige sådan et forslag, som vi lægger mest vægt på.
Vi tror ikke, det har den store betydning, heller ikke miljømæssigt, også fordi hvis der skulle komme lidt flere ud at flyve på den måde her, vil det hovedsagelig være folk, der tager bilen, fordi de kommer fra udkantområderne, og det er også en meget miljøbelastende måde at transportere sig på.
Vi tror ikke, der er den store negative effekt ved det, men jeg vil da godt sige, at når vi støtter lovforslaget i dag, er det, fordi vi er aftalepart på den oprindelige lov, og vores aftalepartnere kom og spurgte så mindeligt, om vi kunne acceptere det her, og det sagde vi ja til for den gode stemnings skyld.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-29:
I Det Radikale Venstre vedstår vi os den lovgivning, der lå til grund for det såkaldte grønærteforlig, hvor der blev lagt afgifter på flypassagerer, og vi har ikke på noget tidspunkt troet, at det var det, der var afgørende for, om de små ruter i Nord- og Vestjylland kunne leve eller ej.
Vi er inde på et område, hvor det i meget høj grad er et spørgsmål om tro, håb og kærlighed, og det er ikke vores opfattelse, at det var lige præcis disse afgifter, der gav nogle af de små ruter dødsstødet.
Vi mener, der er mange komplekse faktorer, der spiller med ind i denne udvikling.
Men vi accepterer selvfølgelig, at der har været politiske røster, politiske ønsker om at få nedsat denne passagerafgift, og derfor accepterer vi også, at der nu indgås en aftale om, at der kommer en nedsat passagerafgift for de små fly.
Hvis det kan være en trøst for de små ruter, er vi da gerne med til at give den, men vi tror på den anden side heller ikke, at det vil betyde en voldsom lettelse for de små ruter.
Det er andre ting, der afgør det.
Men vi støtter naturligvis forslaget og håber, at det kan skabe en lidt bedre stemning imellem de forskellige nordjyske politikere her i Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 1998-10-29:
Det er jo et meget positivt forslag, vi har til debat her i dag, og derfor støtter Socialdemokratiet naturligvis nedsættelsen af skattesatsen for selskaber og fonde samt af virksomhedsskatteprocenten fra 34 til 32 pct. Først og fremmest støtter vi, at der med dette forslag sker en tilpasning til procentsatserne i de øvrige nordiske lande.
Vi støtter, at det hermed bliver mere tiltrækkende for virksomheder at slå sig ned her i landet.
Som vi ser det, skal selskabsskatten ikke alene være udslagsgivende for, om et land anses for værd at etablere virksomhed i. Danmark har meget at byde på som etableringsland for virksomheder af mange forskellige slags, og Socialdemokratiet ser alene denne ændring som et vigtigt signal til danske og udenlandske virksomheder om, at Danmark ønsker at fastholde allerede eksisterende virksomheder og at tiltrække etablering af flere såvel danske som udenlandske.
Vedrørende den finanspolitiske situation for 1999 er det vores opfattelse, at der hertil skal skaffes en finansiering på 1 mia. kr.
Frank Aaen (EL), 1998-10-29:
I forlængelse af debatten, vi havde tidligere, må vi jo undre os over, at Socialdemokratiet altså mener, at det er vigtigere at give 1,7 mia. kr. - først 700 mio. kr., nu 1 mia. kr. - til erhvervslivet og aktieejerne end at sikre, at børnene bliver passet, de ældre får ordentlig omsorg, og sundheden bliver styrket her i landet.
Jeg synes, det er en sjov prioritering.
Da vi havde pinsepakken, var der jo forslag om et meget større finansieringselement end det, der nu lægges op til med den ene milliard kroner.
Da var der faktisk forslag om at afskaffe saldoafskrivningen, som ville give ca. 4,5 mia. kr. umiddelbart i kassen.
Hvorfor foreslår Socialdemokratiet ikke fuld finansiering af denne nedsættelse af selskabsskatten, så der dog kunne være nogen rimelighed i tingene?
Et direkte spørgsmål til sidst: Kan vi få garanti for, at L 35 ikke bliver gennemført, uden at man som minimum har den ene milliard kroner, man forestiller sig finansieret, hjemme?
Bjarne Laustsen (S), 1998-10-29:
Forslaget her skal jo ses i sammenhæng med alle de øvrige ting, vi gør.
Det, at vi går ud og giver et signal om, at vi er parat til at sætte selskabsskatteprocenten ned med et par procent, vil jo give øgede muligheder for allerede eksisterende virksomheder, således som vi har været inde på.
Håbet er jo, at der kommer flere virksomheder til, så det kan styrke den samlede danske økonomi.
Peter Brixtofte (V), 1998-10-29:
For anden gang i dag skal jeg rose skatteministeren - det skulle jo nødig blive en vane - men det er nu engang sådan, at hver eneste gang regeringen foreslår skattelettelser, ser vi positivt på det i Venstre.
Med stort set samme argumenter som for at afskaffe aktieafgiften vil jeg anbefale, at vi støtter det her lovforslag, idet forslaget naturligvis under finanslovsforhandlingerne indgår i en helhed om nogle erhvervsskattelettelser set i sammenhæng med andre dele af en finanslov.
Men lovforslaget isoleret set kan vi naturligvis kun støtte.
Flemming Hansen (KF), 1998-10-29:
Dette lovforslag har vi ventet længe på, ja, i virkeligheden burde det have været gennemført i forbindelse med pinsepakken, hvor man stillede virksomhederne og selskaberne i udsigt, at selskabsskatten skulle nedsættes fra 34 til 26 pct. Hr. Laustsen
Man kan jo roligt sige, at det er en noget slatten udgave af det oprindelige forslag, der her er fremsat af skatteministeren, men vi har ligesom hr. Peter Brixtofte den fulde tiltro til, at vi i forbindelse med finanslovforhandlingerne kan medvirke til, at der stilles ændringsforslag, der retter på procentsatserne i dette lovforslag.
Vi kan naturligvis støtte det.
Vi synes, det er ganske praktisk, at skatteministeren har lagt forslaget frem, sådan at når finansloven er faldet på plads, skal vi bare ændre nogle procentsatser, men det bliver også nødvendigt, for at vi er tilfreds.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-10-29:
Jeg læser det, som det er et stykke regionalpolitik, man vil fremme, man vil give mulighed for, at de små lufthavne fortsat kan overleve, hvor der er et behov for dem, og hvor der ikke er et behov for så store fly.
Så det sigte og det, lovforslaget gerne vil leve op til, kan vi støtte.
Men jeg har et spørgsmål til skatteministeren.
På side 3 under bemærkningerne til lovforslaget - for at begynde med den enkle opstilling - hedder det under miljømæssige konsekvenser »ingen«, både hvor det gælder positive eller negative konsekvenser.
Der står »ingen« i begge kolonner.
Men på side 2 under bemærkningerne til lovforslaget under de miljømæssige konsekvenser skriver ministeren: »Reduktionen af passagerafgiften for visse luftfartøjer« - og der får vi så præciseret jævnfør forrige taler, hvad der ligger i det - »kan øge antallet af afgange.« Og så står der: »En sådan øgning vurderes dog i givet fald at være særdeles begrænset, hvorfor forslaget ikke skønnes at have en væsentlig betydning for miljøet.« Jeg kunne have lyst til at få ministerens, hvad skal vi sige, semantiske analyse af det, der det ene sted hedder »væsentlig betydning for miljøet«, og det andet sted hedder »ingen«.
Jeg kender godt til, at når man skriver det kortfattet, kommer nuancerne ikke med.
Men ordet »ingen« på side 3 må vel skulle modificeres lidt i lyset af, hvad ministeren har sagt under bemærkningerne på side 2.
Det vil jeg da gerne have uddybet lidt.