Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-26:
Arbejdet i konventet om EU's fremtid er både spændende og vigtigt.
Det handler om rammerne for Europas fremtid.
Det handler om de værdier og opgaver, som er grundlag for et samarbejde, der om få år vil omfatte en halv milliard mennesker.
Konventet er ikke en regeringskonference.
Konventet forbereder den regeringskonference, der skal finde sted i forlængelse af konventet.
Men alt tyder på, at konventet vil fremlægge et slutprodukt, som vil få en væsentlig betydning for de videre forhandlinger.
Det er konventets endelige rapport, konventets udkast til en ny traktat, der bliver grundlaget for arbejdet i den efterfølgende regeringskonference.
Derfor er det også vigtigt at følge arbejdet i konventet tæt.
Det er nødvendigt, at vi fra dansk side engagerer os aktivt i den debat, der er i gang på europæisk plan.
Vi skal påvirke drøftelserne, og vi skal skabe resultater.
Konventet er nu gået ind i sin afsluttende fase.
Vi har set de første forslag til egentlige artikler i en ny traktat.
Derfor bliver de kommende måneders arbejde afgørende.
På den baggrund hilser regeringen forespørgselsdebatten her i dag velkommen.
Udgangspunktet for regeringens tilgang til denne debat om EU's fremtid er de erfaringer, vi høstede under det danske formandskab for EU.
For mig at se viste formandskabet to ting af grundlæggende betydning for dansk Europapolitik
: For det første står EU efter topmødet i København som den samlende ramme om fremtidens Europa.
EU er stedet, hvor Europas nationer i fremtiden løser deres fælles problemer.
Det er ikke en påstand, der er genstand for diskussion.
Det er faktisk en realitet, det er et faktum.
Det er ubetinget i Danmarks nationale egeninteresse at engagere sig i dette samarbejde.
Og en aktiv deltagelse i det europæiske samarbejde er grundlaget for en videre dansk indsats på internationalt plan.
For det andet bekræftede formandskabet, at regeringens aktive og offensive europapolitik er rigtig.
Danmark kan ved at gå i spidsen skabe resultater og påvirke udviklingen på europæisk plan i den retning, vi ønsker.
Det er på dette grundlag, regeringen arbejder i forhold
til konventet.
Og det er på dette grundlag, vi vil deltage i den kommende regeringskonference.
Den grundlæggende betingelse for at opnå indflydelse i konventet er at forholde sig til realiteterne i den debat, der foregår.
Ja, man kan synes, at det er overflødigt at fastslå dette, men erfaringen viser desværre, at dansk europadebat alt for ofte har handlet om fortiden i stedet for om nutiden og fremtiden.
Det ønsker regeringen at gøre op med.
Vi vil påvirke debatten om Europas fremtid både herhjemme og i konventet.
Og det er i lyset af dette, at regeringen i øjeblikket i samarbejde med en række af Folketingets partier arbejder på at fremlægge et samlet bud på offensive og resultatorienterede danske holdninger til alle de væsentlige spørgsmål, der drøftes i konventet.
Jeg vil gerne fremhæve tre hovedbudskaber, som regeringen ser som centrale danske holdninger i den aktuelle debat:
Men det skal være et stærkt fællesskab og et fællesskab, hvor medlemsstaterne har besluttet at løse en række opgaver i forening ved at overlade kompetencen til EU.
Dette stærke fællesskab af nationalstater skal have den politiske og økonomiske styrke
til at optræde internationalt og dermed præge verden med de vestlige værdier, som EU bygger på.
For det andet finder regeringen, at tiden er inde til, at vi i Traktaten tydeligt angiver arbejdsdelingen mellem nationalstaterne og fællesskabet, mellem EU og medlemslandene, og at vi samler og beskriver de grundlæggende rettigheder og principper, som fællesskabet bygger på og respekterer.
Derfor er det også helt rigtigt at tale om en forfatningstraktat.
En traktat, fordi det er klart, at der fortsat skal være tale om et forpligtende samarbejde mellem selvstændige stater.
Derfor er det en traktat.
Men samtidig knyttes ordet traktat sammen med begrebet forfatning.
Det er ikke, fordi der er tale om noget, der på nogen måde ligner en grundlov for en ny statsdannelse, men fordi tiden er inde til at sikre, at vi på en måde, som vi kender det fra de nationale forfatninger, får afspejlet en række af de traditionelle borgerlige og demokratiske grundrettigheder klarere i EU-Traktaten.
For det tredje ønsker regeringen, at vi også efter udvidelsen af EU bevarer og styrker EU's effektivitet.
Det skylder vi de nye medlemmer, og det skylder vi os selv.
Regeringen ønsker et EU, der kan levere varen.
Det gælder for alle EU's institutioner, også for Rådet.
I denne sammenhæng er et centralt spørgsmål, der præger debatten i konventet, hvorvidt en valgt formand for Det Europæiske Råd kan være et middel til at skabe større kontinuitet og sammenhæng i Rådets arbejde.
Jeg vil gerne gøre det klart, at regeringens holdning er, at i en moderniseret form kunne man godt fortsætte med det system med roterende formandskab, som vi kender i øjeblikket, men vi skal gøre os klart, at under alle omstændigheder kan vi ikke fortsætte uændret, for et EU med 25 lande er et andet EU end et EU med 15 lande. Man kan ikke bare sige, at vi fortsætter uændret.
Hvis vi fortsat skal have et system med rotationsformandskab, vil det under alle omstændigheder indebære en væsentlig modernisering af systemet. Derfor er det også regeringens holdning, at vi skal være åbne over for at gå ind i en debat om forskellige måder at organisere Rådets arbejde på.
Regeringen har valgt at gå
Skal Danmark kunne støtte en sådan model, så er der i hvert fald to ting, der skal sikres: For det første skal balancen mellem større og mindre lande bevares.
For det andet skal det være klart, at det, der er tale om, er en formand, der løser en konkret opgave, nemlig at få Det Europæiske Råd til at fungere optimalt og med størst mulig effektivitet, og som samtidig kan repræsentere EU udadtil på højt niveau.
Lad mig afslutningsvis redegøre for, hvordan jeg ser den videre proces:
Jeg ser gerne, at vi i dag når frem til en vedtagelse
her i Folketinget med bredest mulig støtte blandt Folketingets partier
Det vil være et godt udgangspunkt for en videre dansk stillingtagen.
Med udgangspunkt i denne vedtagelse vil regeringen udarbejde et europapolitisk oplæg med henblik på at påvirke arbejdet i konventet mest muligt.
Når så konventet har afsluttet sit arbejde og vi kender dets slutresultat, er det regeringens hensigt at iværksætte udarbejdelsen af et egentligt forhandlingsgrundlag med henblik på de kommende forhandlinger i regeringskonferencen.
Og jeg vil allerede i dag gerne opfordre til et konstruktivt samarbejde om denne vigtige opgave.
Jeg har med tilfredshed konstateret, at debatten om EU's fremtid er styrket herhjemme i den seneste tid.
Det gælder i befolkningen, det gælder i medierne, og det gælder på politisk hold.
Det er en udvikling, vi skal gøre alt for at støtte.
Jeg synes, vi må sige, at regeringen har bidraget til det.
Vi har meldt klart ud, og det vil vi fortsat gøre.
I den forbindelse kan jeg nævne, at jeg på fredag vil holde en europapolitisk tale i Warszawa.
Regeringen ønsker at påvirke debatten både herhjemme og på europæisk plan.
europapolitiske udspil og udmeldinger fra flere af Folketingets partier
i den seneste tid
Det vil jeg gerne hilse velkomment.
Det er afgørende nødvendigt, at vi fra politisk side går foran i den vigtige debat om EU's fremtid.
Jeg håber, at forespørgselsdebatten her i dag kan blive et skridt yderligere i den retning.