runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2004-10-19:
Jeg vil også godt her takke Folketingets partier for behandlingen af lovforslaget.
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Helge Adam Møller var inde på, at det var en befriende god oplevelse at være nede at besøge Europol.
Jeg synes, det gav meget god inspiration til, hvordan samarbejdet kan udvikle sig, og hvordan det kan give en betydelig merværdi i forhold til den fælles bestræbelse på at bekæmpe kriminalitet i Europa.
Der var et enkelt spørgsmål fra fru Line Barfod, der omhandlede selve den centrale kontrolinstans, og hvorledes vi sikrer os et ordentligt databeskyttelsesniveau.
Det, jeg vil sige i dag til fru Line Barfod, er, at det, som vi i Danmark i hvert fald vil arbejde for, er, at vi får en slags safeguard.
Jeg tror først, at den endelige beslutning og konstruktion bliver vedtaget, når protokollerne bliver underskrevet, men jeg vil meget gerne under udvalgsbehandlingen medvirke til at tage en kontakt og prøve at undersøge, om vi kan komme det nærmere, således at fru Line Barfod kan få et klarere svar end det, jeg kan give her og nu inden den endelige afslutning af behandlingen af lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-19:
Som udgangspunkt synes vi, at det er et ganske udmærket lovforslag, som også bygger på nogle erfaringer, som Københavns Kommune har gennemført; måske ikke med så stort et antal, men selv med det antal, der er kørt igennem, ser det ud til, at det har en meget positiv virkning.
Vi ved udmærket godt, at en lang række unge mennesker kan komme ud i problemer, og det er der så forskellige værktøjer til at håndtere.
Men en af de gode ting, som vi også vil støtte i det her, er, at man kombinerer de socialpolitiske værktøjer, der findes i vores system, med det, at de kommer ud på en ganske almindelig arbejdsplads.
Det er mit håb i den her forbindelse, men vi ved, at en lang række virksomheder ikke er særlig flinke til at åbne døren for mange unge, der har behov for praktikplads osv.
Så alene af den grund er det selvfølgelig et spørgsmål om, hvorvidt virksomhederne vil lukke op.
Det håber jeg meget de vil.
For så er den kombination, at de unge har noget at tage sig til og noget at stå op til, og at de kommer ind i en god gænge, slet ikke så dårligt endda.
Den kombination støtter vi meget.
Vi støtter også meget, at de her unge mennesker bliver klædt på til at kunne komme ind i det almindelige ordinære uddannelsessystem, så de kan komme videre ad den gode vej.
Det tror vi ikke så meget på.
Vi tror mere på, at der er fornuft i, at de bliver tilknyttet det ordinære arbejdsmarked, når det er muligt.
Der er nogle ting i lovforslaget, som gør, at det er vi med på.
Men vi er ikke med på det, hvis det fører til misbrug.
LO har bl.a. nogle bemærkninger, som vi i hvert fald under udvalgsarbejdet vil lytte til.
Det er spørgsmålet om, at vi har en række forlig på forskellige områder.
Det er spørgsmålet om, hvorvidt det er virksomhedspraktik, eller om det er løntilskudsordninger osv.
Med hensyn til misbrug er det et spørgsmål om, at det ikke skal være sådan, som vi oplever det en gang imellem, at folk skal placeres i de her ordninger i alenlange tider.
Det skal ikke være sådan, at de skal bruges som billig arbejdskraft eller noget som helst andet.
Så hvis vi kan få nogle positive tilsagn, og hvis de forhandlinger, man skal have med kommunerne, hvad de så end måtte bestå i, ender positivt, vil vi ikke afvise, at vi kan støtte det her lovforslag, for som sagt synes vi faktisk, at intentionerne er ganske udmærkede.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-19:
Kristendemokraterne kan tilslutte sig det fremsatte lovforslag, som ændrer på Europol-konventionen.
Det er ikke kun et spørgsmål om at give Europol flere beføjelser, men også at pålægge Europol nogle forpligtelser, som reelt er en opstramning i forhold til nogle af de muligheder, der er i dag.
Vi giver også vores positive tilslutning til det her lovforslag på baggrund af, at Europol for os at se har udviklet sig positivt, måske også mere positivt – for at sige det direkte – end vi havde forventet, da man i sin tid oprettede det, hvor det også fra os var med det store advarselsblink osv., men vi synes faktisk, at samarbejdet har fundet et ganske udmærket leje, og at det bidrager positivt til, at vi får efterforsket kriminalitet på tværs af grænserne.
Det er noget, som vi mener er helt nødvendigt i disse år, hvor man må sige, at kriminalitet er grænseoverskridende.
Vi medvirker positivt til udvalgsarbejdet om behandlingen af dette forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-19:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, fru Irene Simonsen, om lovforslaget, også hvad angår høringssvarene.
Der er kommet en række bemærkninger, bl.a. fra nogle organisationer, hvor jeg synes, det ser ud til, at man kan kvalificere lovforslaget, hvis man lytter til nogle af de ting her.
Det er bl.a. for måske også at undgå nogle misbrugsmuligheder.
Jeg skal nok i min ordførertale give mit bud på, hvordan Socialdemokratiet ser på det.
Men der er nogle ting, der bliver peget på i høringssvarene – også det, der står i lovforslaget om, at det skal forhandles med kommunerne.
Hvad kommer det reelt til at betyde?
Det kunne være, at kommunerne havde yderligere bemærkninger dertil.
Er Venstre positivt stemt over for at lytte til nogle af de her ting, så vi kan få et konstruktivt udvalgsarbejde om det her lovforslag?
Bent Bøgsted (DF), 2004-10-19:
Det her forslag går ud på at gøre en indsats for unge under 18 år, der har været ude i noget kriminalitet.
Jeg tror egentlig, at vi alle sammen er enige om, at vi skal prøve på at få dem på rette spor, før det går helt galt for dem.
Det kan være svært at sige noget om, hvor lang tid de har behov for at blive rettet op.
Nogle kan rettes op på et par år, andre skal måske have 3, 4 eller 5 år, før de er rettet op.
Det kan man ikke vide.
Men det her er for 15-18 årige, så de kan højst være 3 år i det.
For manges vedkommende har der ikke været nogen forbedring, og det har faktisk den betydning, at de nemt bliver opgivet af den sociale instans, når de er inde under social service.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt at prøve at gøre en indsats for at rette dem op.
Forslaget vil kunne finde anvendelse netop på unge, hvor servicelovens regler om særlig støtte, herunder praktiktilbud, har vist sig utilstrækkelige, og derfor vil der heller ikke kunne blive tale om misbrug af ordningen; det synes jeg kan være svært at forestille sig.
Hvis vi kan rette nogle unge op på en eller anden måde, så kan der efter min vurdering ikke være tale om misbrug.
Men det kan være med til, at der er færre unge, der bliver tabt, og det kan kun være positivt.
Det er baseret på forsøg gennem projekt Spydspidsen, der siden 2000 har opnået gode resultater med at få unge væk fra det kriminelle miljø, og det er et rigtig godt udgangspunkt.
Der kan selvfølgelig altid være nogle nuancer, som man kan sige skal rettes til, og jeg vil da heller ikke udelukke, at der frem til tredjebehandlingen dukker noget op, hvor vi må sige: Der er lige noget, vi skal have set lidt på og så få det rettet til.
Vi skal også give mulighed for, at der er nogle, der går hen og måske finder noget ekstra, vi kan putte ind i det, der kan være til gavn for de unge.
Det skal jeg ikke kunne afvise.
Men vi er i hvert fald åbne for det i Dansk Folkeparti.
Det kan blive 1.000 unge på landsplan, men det kan også være, at det kun bliver 500, det er da ikke nemt at vide.
Men for Dansk Folkepartis vedkommende vil vi godt støtte det her lovforslag.
Men vi er også klar til at se på det, hvis der skulle dukke noget op undervejs inden tredjebehandlingen.
Lige for en god ordens skyld vil jeg godt sige til hr. Bjarne Laustsen, at det her ikke er aftalt med Dansk Folkeparti, så der er ikke noget med, at der ligger nogen færdig aftale på det her område.
Men vi er positivt indstillet over for det, og samtidig er vi klar til at kigge på det, hvis der skulle dukke noget op undervejs.
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-19:
Det vil jeg gerne bekræfte.
Når vi kikker på det her, så kan vi sige, som Københavns Kommune har gjort: Vi har så og så mange unge, der er så og så mange, der falder inden for den her målgruppe.
Men så ved vi alligevel godt, at de her unge har forskellige problemsæt, og derfor skal der også findes forskellige løsninger.
Så vi er helt med på, at man prøver at kigge individuelt på hver enkelt for at se, hvad der lige nøjagtigt skal til, for at han eller hun kan komme videre.
Så det er vi ikke så bekymrede for.
Men derfor synes vi alligevel, at det er godt at sende det signal til dem, der skal modtage den ene form for ydelse og den anden form for ydelse, men også til erhvervslivet, at det er det, vi gerne vil med det her lovforslag, nemlig at bringe de unge ind på en god kurs for at komme igennem det ordinære uddannelsessystem, hvor jeg synes, at så mange som muligt skal placeres.
Bent Bøgsted (DF), 2004-10-19:
For mig lyder det, som om hr. Bjarne Laustsen prøver på at sikre sig et eller andet med både livrem og seler og hiv og sving og det hele for ikke at komme til at stå i en situation, hvor der måske var en lille detalje, der lige glippede.
Nu er det her bygget på grundlag af projekt Spydspidsen, og de har virkelig gode erfaringer med det, de har lavet for de unge.
Er det virkelig så svært for hr. Bjarne Laustsen at sige: Her er et godt projekt, som vi godt vil udbrede til resten af landet til gavn for de unge, der er i samme knibe som dem, der går i Spydspidsen i dag?
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-19:
Nu skal jeg ikke sige noget om, hvordan Dansk Folkeparti håndterer sagerne i udvalget og i deres gruppe osv., men jeg har haft lejlighed til at læse forslaget.
Jeg har læst de høringssvar, der er kommet, og deri står bl.a., at der har været så kort en høringsfrist, så blandt andre KL ikke har kunnet behandle det politisk, og derfor kan der komme yderligere ting ind.
Jeg gør bare, hvad jeg synes er klogt, nemlig lytter til de folk, der skal leve med det her system bagefter.
Vi skal ikke komme og trække noget ned over hovedet på dem, medmindre vi har fået et ordentligt lovudvalgsarbejde.
Det her haster sådan set ikke mere, end det jager, så derfor forstår jeg ikke, hvorfor man har sat så kort en høringsfrist, at man ikke har haft tid til at behandle det i KL.
Men jeg kommer med min generelle bemærkning om det her: Jeg kan lide intentionen, og jeg synes, det er udmærket, at man kobler en indsats i forhold til erhvervslivet på det her felt, og det er derfor, at mine bemærkninger er, som de er.
Det var rart at høre sådan en imødekommende ordfører, der bestemt ikke gik med livrem og seler, sige, at der var plads til ting.
Nu vil jeg ikke spørge dybere ind til, om Dansk Folkepartis ordfører har haft hårde forhandlinger med resten af Dansk Folkepartis gruppe, for vi ved jo, at der er synspunkter, der går i retning af, at sådan nogle lømler bare skal bures inde.
Derfor vil jeg bare kvittere for, at den kamp tilsyneladende i det her tilfælde må være vundet af hr. Bent Bøgsted.
For den kombination, der er her, er jo den, der er interessant, og spørgsmålet er: Hvordan får vi de unge mennesker, som hr. Bent Bøgsted taler om, på ret kurs igen?
Det skal ske på nogle ordentlige vilkår, og er det ikke det, der ligger i det lovforslag her, altså at vi får nogle unge mennesker kørt igennem vores uddannelsessystem på helt ordinære vilkår, men at der er nogle, der skal have en hjælpende hånd for at komme derhen?
Er det ikke korrekt?
Bent Bøgsted (DF), 2004-10-19:
Det er fuldstændig korrekt, og det er da også derfor, at det her projekt kan være med til at hjælpe dem, der skal have lidt ekstra hjælp.
I den forbindelse vil jeg da godt sige til det, hr. Bjarne Laustsen siger om, at vi er blevet enige i Dansk Folkeparti, at Dansk Folkeparti alligevel ikke er så slem igen.
Vi vil gerne være med til at hjælpe dem, der vil modtage hjælp.
Problemet er, at hvis der er nogle af de kriminelle unge, der ikke vil modtage hjælp, så er der kun én vej.
Men de unge, vi taler om her, er nogle, der er mulighed for bliver rettet op, og det er nogle, der er klar til at modtage hjælp, ellers så kom de jo ikke ind i det system her.
Selvfølgelig er vi klar til at hjælpe dem, så det var ikke så svær en beslutning at træffe.
Ole Sohn (SF), 2004-10-19:
Jeg vil også gerne kvittere for hr. Bent Bøgsteds ordførertale, og jeg er især glad for henvisningen til de gode erfaringer, der har været med Spydspidsen, som jeg kan forstå Dansk Folkeparti ligesom bruger som argumentation for det positive i forslaget.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i, og jeg synes faktisk også, at det i udgangspunktet er et godt forslag.
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor den væsentligste pointe i Spydspidsen-forslaget er pillet ud af forslaget fra regeringens side, men det får vi selvfølgelig regeringens svar på.
Jeg vil så spørge Dansk Folkeparti, om de ikke er enige i, at konklusionerne i den evalueringsrapport, man har lavet om Spydspidsen, netop siger, at en af de væsentligste ting går på det at kunne yde en overenskomstmæssig løn til de unge, at det har haft en forstærket normaliserende virkning, forstået på den måde, at det netop er det, der har været en fantastisk motivationsfaktor for de unge.
Er det så ikke lidt underligt, at regeringen piller lige nøjagtig den væsentligste pointe ud af Spydspidsen-forslaget?
Vil Dansk Folkeparti medvirke til, at også den del af evalueringsrapporten bliver en del af lovforslaget?
Bent Bøgsted (DF), 2004-10-19:
Nu er det sådan, at når unge skal i praktik under uddannelse, så får de en ydelse, der svarer til det, de skal igennem.
Om de skal have fuld løn, som hr. Ole Sohn var inde på her, for at kunne blive rettet op, mener jeg ikke nødvendigvis at der er behov for.
Men jeg vil da foreslå, at hr. Ole Sohn stiller spørgsmålet til ministeren.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-19:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er et godt forslag, vi er blevet præsenteret for her.
Vi taler jo om en gruppe unge mennesker, som har meget store problemer med at tilpasse sig samfundet og indrette sig i samfundet, og vel også en gruppe, som mange er tilbøjelig til nærmest at give op over for, fordi stort set alt har været prøvet.
Til sådan en problemfyldt gruppe unge mennesker har vi jo behov for alle de fleksible instrumenter, vi overhovedet kan finde, således at kommunerne har mange muligheder at sætte ind for at få de unge mennesker bragt ind på et fornuftigt spor, så de så tidligt som muligt i deres tilværelse kan få et normalt arbejde og i det hele taget et fornuftigt liv og ikke kommer længere ud ad den tangent med kriminalitet eller andet, som de er kommet ind på.
Derudover er det jo sådan, at der er meget positive erfaringer med projektet i København, og derfor har vi et vist erfaringsgrundlag at basere denne generelle lovgivningsmæssige mulighed på.
Endelig vil jeg godt sige, at det falder fantastisk godt ind i regeringens politik i øvrigt, der går ud på, at vi så vidt muligt skal have folk, som er ledige, ind på det ordinære arbejdsmarked i normale job så hurtigt som muligt.
Direkte ind på arbejdsmarkedet så hurtigt som muligt har været en målsætning i mange sammenhænge, og derfor falder det her lovforslag meget fint ind i den overordnede arbejdsmarkedspolitiske målsætning, som regeringen har.
Med de bemærkninger vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Jeg har lagt mærke til, at flere ordførere har fundet anledning til at sige, at de naturligvis vil lytte til, hvad der kommer frem under udvalgsarbejdet, måske oven i købet rette lovforslaget ind efter det, og det er da klart, at det skal man aldrig nogen sinde på forhånd udelukke.
Det ved Det Konservative Folkeparti naturligvis også, men vi støtter forslaget.
Irene Simonsen (V), 2004-10-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Bjarne Laustsen om den der udtryksmåde med, at det jo ikke er nødvendigt med en lang periode.
Der er jo stor forskel på de her unger.
Vi er forhåbentlig enige om, at det her udelukkende drejer sig om nogle meget marginaliserede unge, og at det også indimellem tager tid at få dem op.
Så jeg håber også på, at der fra socialdemokratisk side er en vis fleksibilitet i forhold til, hvilken målgruppe vi står over for.
Det vil jeg gerne have bekræftet at der er.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-19:
Jeg var også med på Retsudvalgets udflugt til Haag, hvor vi besøgte Europols hovedkvarter og fik en masse gode og nyttige oplysninger om Europols arbejde.
Den entusiasme, som de danske udsendte til Europol havde,
var ganske smittende og meget inspirerende for os andre.
Så det er med stor tillid til Europols ansatte, at jeg giver Det Radikale Venstres tilslutning til det lovforslag, der er fremsat.
Det handler om hvidvaskning af penge, om ændrede adgangsmuligheder for adgang til og opbevaring af data i registrene, om Europol-ansattes mulighed for medvirken i fælles efterforskningshold og om øget parlamentarisk kontrol med Europol gennem Europa-Parlamentet.
Hvordan man end vender og drejer det, så er Europol et mellemstatsligt samarbejde, som er – om jeg så må sige – forholdsvis sprængfarligt i debatten rundtomkring i medlemslandene, og vi synes, det er udmærket, at der bliver mulighed for, at Europa-Parlamentet kan få noget mere åbenhed omkring det.
Med hensyn til de Europol-ansattes medvirken til fælles efterforskningshold synes vi, det er afgørende vigtigt, at der er kommet en bestemmelse med ind om, at Europol-ansatte bliver underkastet de samme regler, som de nationale efterforskningsmedarbejdere, de arbejder sammen med, er underkastet, så de ikke er beskyttet af en immunitet, som de ellers ville have, hvis de blot arbejdede på Europols højeste plan.
Det er vigtigt, at de også kan retsforfølges, hvis de foretager hårdhændede anholdelser eller på anden måde overtræder de regler, der gælder i det land, de opererer i.
Det er, så vidt vi kan se, et fornuftigt og afbalanceret forslag.
Vi vil dog gerne i udvalget arbejde lidt med den risiko, der er i forbindelse med datareglerne.
Jeg kan ikke helt overskue datareglerne, men vil meget gerne have oplysninger i udvalget om, hvordan de helt nøjagtigt bliver overholdt, fordi der jo her bliver øget adgang til at søge i og opbevare data fra Europols registre.
I forbindelse med alle disse diskussioner, vi har om det retlige og indre samarbejde, vil jeg blot lige nu, hvor jeg har ordet, nævne, at der er udarbejdet et lille skrift i EU-sekretariatet her i Folketinget, der beskriver hele udviklingen i det retlige og indre samarbejde, fra den spæde begyndelse i TREVI-samarbejdet og helt frem til sommeren 2004; et meget aktuelt skrift, som burde være pligtlæsning for alle medlemmer af Retsudvalget
, i hvert fald for alle dem, der har ordførersager af den type, vi behandler i dag.
Lene Espersen (KF), 2004-10-19:
Gensidig anerkendelse handler jo netop om, at man ikke skal igennem en selvstændig prøvelse i hver enkelt sag hele tiden, når nu man anmoder et andet medlemsland om f.eks. at foretage et tvangsindgreb.
Det bygger jo altså på princippet om, at vi tror på hinandens lovgivning, at vi tror på, at de andre EU-lande har et velfungerende retssystem.
Det kan fru Line Barfod selvfølgelig have en anden opfattelse af.
Det er jo frit at have den opfattelse.
Vi tror på, at vi har den samme indfaldsvinkel til det.
Aage Frandsen (SF), 2004-10-19:
Da mit partis ordfører, fru Anne Baastrup, ikke kan være til stede under denne sags behandling, skal jeg fremføre SF's synspunkter på fru Anne Baastrups vegne.
Som det allerede er fremgået, drejer det her lovforslag sig om at indføre tre tillægsprotokoller til Europols arbejde: For det første en omkring ulovlig hvidvaskning af penge, for det andet en om at give Europol bedre muligheder for at deltage i støttefunktioner, og den tredje protokol indeholder så regler om, at andre internationale enheder kan have direkte kontakt med Europol.
Det er efter vores opfattelse alt sammen fornuftigt.
Det er jo sådan med hensyn til Europol, at der, hvor man måske kunne have været noget bekymret for den måde, det ville komme til at fungere på, har det været rimelig tilbageholdende i forhold til de ændringer, som det kunne have medført.
Vi ser gennemgående det her som positivt.
Det er derfor vigtigt at få slået fast, at den udvidelse kun kan finde sted, hvis justitsministeren har fået et mandat – det mener vi er vigtigt – i Europaudvalget eller på anden måde her i Folketinget.
Vi finder som sagt, at forslaget har mange gode elementer, og selv om vi vil studere det nærmere under udvalgsarbejdet, så regner vi med, at det ender med, at vi stemmer for lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-10-19:
Alle er jo i det positive hjørne i dag, og der er da også elementer heri, der er ganske udmærkede.
Nu færdes hr. Lars Barfoed jo ofte i arbejdsgiverkredse, og det forhold, at de unge ikke skal have løn, mens de er på virksomhederne, vil jeg godt bore lidt mere i, for det er også et spørgsmål, om det her skal være knyttet an til virksomhedspraktik eller til løntilskud.
Tror hr. Lars Barfoed, at hvis det var sådan, at virksomhederne skulle betale en del af det for at have de unge i en løntilskudsordning, ville det være sådan, at der var mange virksomheder, der så sagde, at nej, så ville de ikke have noget med det at gøre?
Tror hr. Barfoed, at det er det, der er barrieren, og at det er derfor, man piller det ud af lovforslaget?
Eller hvad kan årsagen være til, at man har valgt at gøre det præcis på den måde her?
Line Barfod (EL), 2004-10-19:
Først om det med bananrepublik: Jeg mener ikke, at de europæiske lande er bananrepublikker, jeg mener heller ikke, Danmark er en bananrepublik, men der er regler, vi har i Danmark, som for en del af de andre EU-lande vil være noget, der er i strid med de principper, de har sat op.
Det system, man har på strafferettens område, er meget forskelligt, historisk, kulturelt osv., og bare at harmonisere det hele uden overhovedet at sætte sig ind i, hvad der er baggrunden for de forskellige retssystemer, vil altså give masser af konkrete problemer.
Problemet er, at man har anvendt den metode, man brugte, da man lavede det indre marked for økonomien, og så siger man: Det gør vi også bare for strafferetten; vi starter med at åbne det hele, og så håber vi på, at vi kan løse problemerne hen ad vejen.
Det er der, vi løber ind i de store problemer, fordi vi ikke er startet med at undersøge, hvad det er for nogle systemer, der er.
Man kan så komme med masser af gode eksempler, f.eks. hr. Helge Adam Møllers eksempel med betjenten, der blev dræbt under bankrøveriet, bøder osv., hvor man siger: Her kan det være fornuftigt.
Men jeg mener, man er nødt til at starte omvendt med at se på, hvad det er for nogle regler, vi vil sikre, for at man kan garantere folk en ordentlig retssikkerhed.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-19:
Nu har fru Line Barfod igen sagt, at det handler om en harmonisering, og nu er man så bare ved »at harmonisere det hele«.
Jeg vil gerne bede fru Line Barfod om at bekræfte, at der her ikke er tale om en harmonisering, men tale om at gennemføre i hvert enkelt medlemslands nationale lovgivning, hvad man er blevet enig om på overordnet plan ved en rammeafgørelse.
Der er ikke tale om en harmonisering.
Line Barfod (EL), 2004-10-19:
Jeg vil gerne gentage, som jeg sagde i min ordførertale, at hvis man bruger EU-terminologien for, hvordan man vedtager forskellige typer afgørelser, så er det fuldstændig korrekt, at det er en mellemstatslig afgørelse med en rammeafgørelse, hvor et flertal i det danske Folketing kunne sige nej.
Men det, der sker, når man går ind og åbner for, at myndighederne i det enkelte EU-land kan anvende deres regler i de andre EU-lande, er jo, at man får en løbende harmonisering af, både hvad der er strafbart, hvor meget der straffes, og hvordan man gennemfører de forskellige indgreb, sanktioner osv.
Det er det, der er stillet op som mål: at man ønsker EU som ét retligt område.