Frank Jensen (S), 2002-05-23:
Også jeg vil gerne starte med at takke Kristeligt Folkeparti for at have rejst denne debat her i aften, og selv om de små børn for længst er puttet og de store børn nok sidder og slider med de sidste lektier, så tager vi debatten. Skolen er altid til debat, og det skal vi glæde os over.
Det viser den store opmærksomhed og opbakning, der er til folkeskolen både i offentligheden og her i Folketinget, og selv om vi ofte diskuterer skolen også her i salen, har alle partier hidtil afstået fra at få forslag til ændringer i skolen vedtaget, uden at de først var forankret i brede politiske forlig.
Derfor blev onsdag den 10. april i år også en historisk dag, desværre for det dårlige, nemlig VK-regeringens forligsbrud på folkeskoleområdet.
Med ordene »...jeg vedkender mig, jeg bryder en mangeårig tradition, nemlig når
regeringen nu ønsker et forslag vedtaget, som ikke har fuld opbakning i den tidligere forligskreds«, brød undervisningsministeren en næsten 100-årig tradition for, at folkeskolen og ændringer heri bygger på brede politiske aftaler.
I Socialdemokratiet anser vi det for at være meget alvorligt, at VK-regeringen på den måde vælger ideologien og blokpolitikken fremfor hensynet til børnenes skolegang.
Det skal jeg ikke bruge mere tid på her i dag, men blot konstatere, at det var VK-regeringens valg, at det eksisterende folkeskoleforlig fra 1993 skulle brydes.
Der var en anden mulighed, det vidste undervisningsministeren, men den ønskede regeringen ikke at benytte.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Socialdemokratiet ønsker, at det brede parlamentariske samarbejde om skolen genskabes.
Vi kender vort ansvar for, at det sker.
Og vi håber også, at undervisningsministeren og regeringen er sig deres ansvar bevidst.
Principperne for den danske folkeskole er hjerteblod for Socialdemokratiet, ligesom det jo også er for alle andre partier.
For os er gratis undervisning og lige muligheder for alle et helt afgørende element i vores forståelse af skolen.
En god skolegang skal ikke være afhængig af den sociale baggrund.
Vi vil bekæmpe den negative sociale arv.
Det bidrager skolen og vores daginstitutioner ikke godt nok til i dag.
Det skal bl.a. ske ved at styrke lærerens viden om de mekanismer, der fører til, at de sociale problemer går i arv.
Som bidrag til bl.a. at bryde den negative sociale arv bør daginstitutionerne konsekvent arbejde med sproglig udvikling og begrebsdannelser.
Børnehaveklassen bør gøres til en del af den obligatoriske undervisningstid, men den skal fortsat bygge på udviklende aktiviteter og leg.
Skolefritidsordningen skal understøtte skolens undervisningsmæssige og sociale opgaver mere systematisk.
Skolen hverken kan eller skal løse alle problemer.
Den skal koncentrere sig om sine kerneydelser.
Forældrene har et ansvar for børnene.
Forældrene må også engagere sig i skolearbejdet og forberedelsen.
Forældre og lærere skal i fællesskab sikre, at eleverne forberedes til at blive fagligt kompetente og menneskeligt stærke unge, der er godt rustet til at tackle et samfund, der er under stadig forandring.
Stærke fælles værdier skaber samhørighed.
De værdier, der bærer skolen i dag, vil bære samfundet i næste generation.
Folkeskolens værdier skal udvikles, så de står mål med den verden, vi lever i i dag.
Fællesskab og ligeværd skal stå stærkt i folkeskolens virke.
Værdier skal ikke kun komme til udtryk i undervisningens indhold, men i hele skolens dagligdag.
Der skal være en ordentlig balance mellem den enkelte og hensynet til fællesskabet.
Fordybelse og fantasi skal gå hånd i hånd.
Det er der bedre mulighed for, hvis skolen og skolefritidsordningen fungerer som en helhed.
Dagens aktiviteter skal bestemmes af børnenes læring og behov, ikke af, hvad tid på dagen det er. Mere helhed i skolen vil give bedre plads til alle elever, også til dem, der har deres styrke i det praktiske og kreative fremfor i de boglige fag.
I den verden, vi lever i i dag, må alle børn som minimum være tosprogede.
Engelskundervisningen bør derfor fremrykkes til 3. klasse.
Socialdemokratiet vil endvidere arbejde for at nedbringe elevtallet i klasser med mange elever og navnlig dér, hvor der er mange fremmedsprogede elever.
Det handler om at sikre kvalitet i undervisningen og om at give bedre muligheder for at tage udgangspunkt i den enkelte elev.
Der skal være rum og plads til at integrere børn med andre kulturelle og sproglige baggrunde.
Alle elever skal lære at læse og regne og skrive.
Vi er jo alle enige om, at vi skal styrke skolens faglighed.
I Socialdemokratiet er vi stærkt optaget af, at vi får alle med, at skolen kan rumme og udvikle både de fagligt stærke elever og de fagligt svage elever.
Det skal ændres.
Der er på mange felter overensstemmelse mellem mange af de forslag, som også ministeren har omtalt.
Vi håber, at ministeren er sig sit ansvar bevidst, så vi igen kan samles her i Tinget om at give forældre, elever og lærere den opbakning fra Folketinget, som et bredt forlig kan være med til at give i dagligdagen.