Søren Kolstrup (EL), 1998-12-02:
Det er svært at være modstander af det her forslag, men man kan måske godt undre sig lidt over, hvad der er meningen med det.
Jeg har i hvert fald haft samme refleksioner som hr. Aage Frandsen fra SF.
Enhedslisten synes selvfølgelig, det er fornuftigt at sætte gang i et udviklingsprojekt for ungdomsuddannelserne.
Det giver god mening at lave forsøg og udvikling, som peger frem mod løft for den enkelte uddannelse og for sammenhængen mellem de forskellige ungdomsuddannelser.
Vi hæfter os ved beslutningsforslagets ord om flere elevaktiverende undervisnings- og arbejdsformer, altså udvikling i form af forsøg med, hvordan eleverne på ungdomsuddannelserne kan inddrages og aktiveres mere og bedre i den daglige undervisning.
Men jeg synes også, det er vigtigt, at det her forslag får en mere præcis retning, og derfor kan jeg tilslutte mig de syv punkter, som hr. Aage Frandsen opridsede.
Men jeg vil gerne tilføje to til: Punkt 8: Enhedslisten lægger vægt på, at udviklingsprojekterne har en demokratisk vinkel; at de medfører en demokratisk kvalificering.
Dette indebærer inddragelse af eleverne i tilrettelæggelse og planlægning af undervisningen gennem f.eks. temauger og projektarbejder, hvor eleverne er med til at definere den opgave, der stilles.
Men det indebærer for os at se også, at elever og studerende forhåbentlig gennem det her forsøg - eller det her program - kan få mulighed for at få langt større indflydelse på styringen af skolen.
til ministeren - at der også i det her forsøg, inden for de her forsøgsrammer, kan blive plads til eksperimenter med udvidet arbejdspladsdemokrati.
Vi har jo oplevet her gennem 1990'erne, at arbejdspladsdemokratiet er blevet reduceret til fordel for et såkaldt brugerdemokrati.
Men i og med at brugerdemokratiet er meget diffust, så er det jo i virkeligheden lederne, som har fået en lille smule mere magt i hvert fald formelt set.
Derfor håber jeg meget, og det er så mit spørgsmål til ministeren, at vi også kan få eksperimenter med arbejdspladsdemokrati, der giver elever, studerende, lærere og undervisere langt større kompetence og mulighed for løbende at evaluere deres undervisning, måske med henblik på at vi også kunne reducere evalueringsinstituttets betydning lidt, hvis man nu selv kunne tage over gennem lidt selvorganisering.
Det sidste punkt, jeg skal nævne, og som ligger i forlængelse af hr. Aage Frandsens indlæg, er, at jeg også tror, det er vigtigt at lave nogle forsøg, hvor man tager udgangspunkt i en række praktiske kompetencer, især for de skoletrætte, en erstatning for den gammeldags mesterlære.
Endelig finder Enhedslisten, det er vigtigt, at der gives ordentlig tid og ressourcer til, at udviklingsprogrammerne kan gennemføres ordentligt og grundigt rundt omkring i uddannelserne.
Vi håber ikke, der sker det, som skete i 1980'erne, nemlig at man lavede en række forsøg, og så arkiverede man de forsøg og brugte dem ikke.
Vi fik så en undervisningsminister, der i slutningen af 1980'erne sagde, at hans reform var forsøget.
I bedste fald kan vi se det her som en indledning til, at vi nu slår gækken løs igen, og at vi bruger forsøgene til at forny ungdomsuddannelserne.
Jeg må sige, at vi går ind for forslaget, men vi vil gerne medvirke meget aktivt for at forbedre forslaget og give det en mere præcis stødretning.