runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Der er en ting, hr. Jens Rohde har sagt, og det er, at Socialdemokraterne fik klø ved det sidste valg, og det er jo et spørgsmål, hvorvidt det skyldtes efterlønnen.
Vi har forstået på hr. Jens Rohde, at det er det, han mener ligger til grund.
Vi ved jo ikke, hvordan det vil gå med denne regering og dens løftebrud, men at komme her og fortælle, at befolkningen da godt kan forstå, at når man trækker det, man har fremlagt, tilbage, så kan det faktisk ikke siges, at man er en forbryder!
Det tror jeg ikke er et retsprincip, der vil tjene
et dansk retssamfund ret godt.
Derfor tror jeg ikke, at den melodi, som man prøver at spille fra forskellig side her, kan give det resultat. Statsministeren siger: Før et valg vil vi lægge tingene frem.
Hr. Jens Rohde siger gang på gang, at efter at Velfærdskommissionen har barslet, vil man komme med de forslag, for man vil godt have en stor debat.
Så vidt jeg ved, kommer Velfærdskommissionen først med noget efter valget, og derfor er jeg nødt til at spørge: Hvem er det, der taler sandt i denne her forbindelse?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-17:
Jeg synes altså, det er fornuftigt, at vi i et trods alt lille land som Danmark med kun 5 millioner indbyggere, et land, som også er rimelig overskueligt rent geografisk, har mulighed for på nogle områder på landsplan at koordinere den arbejdsmarkedspolitik, vi fører, og også lægge nogle prioriteringer ind i arbejdsmarkedspolitikken nationalt.
Det hindrer jo ikke de regionale arbejdsmarkedsråd i på en lang række områder inden for de rammer at udstikke en kurs og prioritere osv. Men når vi nu skal have en så virksomhedsrettet formidling som muligt, er det også fornuftigt nok, at man nationalt, det vil sige fra ministerens side, lægger nogle målsætninger ind, akkurat som den tidligere regering jo budgetterede med.
Det var godt nok en lavere uddannelsesaktivitet, som den tidligere regering budgetterede med, det var kun 50 pct., man lagde ind som et loft, men det var egentlig ud fra de samme intentioner som den nuværende regering: At man så direkte som muligt skulle fokusere på, at folk skulle have privat jobtræning.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
Jeg er nødt til at sige til hr. Søren Søndergaard, at det ikke er korrekt.
Folk, der bliver ansat i privat jobtræning, er jo ikke folk, der holder andre ude fra ordinær beskæftigelse, og de samme ville ikke blive ansat i ordinær beskæftigelse.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-17:
Det er jo ikke underligt, at den private jobtræning er den, der er mest effektiv med henblik på at få folk i beskæftigelse.
Det er jo logik.
Sagen er, at hvis man ikke havde den private jobtræning, så ville mange af de virksomheder jo ansætte folk alligevel. Der er tale om virksomheder, som ønsker nogle flere folk, som kan se, at de har et behov, og som bruger det her som et middel til at få kontakt til nogle, som de så kan tage ind og give ansættelse i virksomheden.
Det er jo typisk det, der sker.
Det eksempel, jeg nævnte fra Jydsk Rengøring, er jo ikke enestående.
Derfor er det jo ikke underligt, at den form for privat jobtræning er den, der giver det bedste resultat.
Sagen er bare, at det resultat ville man også have uden at have ordningen, for folk ville blive ansat alligevel.
Der er jo ikke nogen virksomheder, som, hvis de mangler arbejdskraft, ikke ansætter den, hvis der ellers er ledige at ansætte.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jeg synes, jeg lige vil starte med at spørge statsministeren, om statsministeren er imod lovpligtig ansvarsforsikring, altså det at man har nogle forsikringer, som alle er en del af.
Det er det ene.
Det vidner lidt om, at der er en brist i vidensgrundlaget, for virkeligheden er jo, at der i den periode, hvor »Flere i arbejde« har været i funktion, er arbejdsløsheden steget dag for dag for dag.
Flere er kastet ud i arbejdsløshed, færre er kommet i job.
Statsministeren må have misforstået ideen med »Flere i arbejde«, for virkeligheden er den stik modsatte.
De eneste, der sådan set har æren i behold i forhold til kravet om at skaffe folk et reelt arbejde, er faktisk Enhedslisten og SF, som var imod reformen, fordi den er lavet i en forkert tid.
Den er lavet i et forsøg på en opgangsperiode, og nu har vi nedgangsperiode.
Det sidste, jeg vil spørge statsministeren om
- når man nu er så kritisk over for at lave en eller anden form for finansiering af a-kasse-systemet via tvungent medlemskab, kalder det a-kasse-skat - er: Hvem betaler a-kasse-udgifterne, hvis ikke det er medlemmerne?
Jo færre medlemmer, der er, jo større bliver udgifterne for staten.
Hvem betaler det?
De dumper jo ikke ned fra himlen.
Enten må de betales via skattesystemet, det gør de også i dag i en vis udstrækning, og hvis ikke man hæver skatten, når der er skattestop, så er det sociale nedskæringer.
De skal jo betales af en eller anden kasse.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-17:
Jeg var lidt skuffet over statsministerens manglende kendskab til det parlamentariske arbejde, eller i hvert fald til hvad Venstre og Konservative har deltaget i af forlig.
Jeg har skoset hr. Jens Rohde en smule for ikke at have udvist det store kendskab til det, og statsministeren sagde, at de reformer, som den tidligere regering gennemførte, var støttet af Venstre og Konservative.
I 1993 lavede vi en arbejdsmarkedsreform, der trådte i kraft den 1. januar 1994.
Den var hverken Venstre eller Konservative med i.
I 1996 var det kun De Konservative, der var med i reformen
på banen, for parterne kom med hinanden i hånden og sagde: Nu har vi fundet ud af, hvordan dagpengesystemet skal være, og vil I gennemføre det?
Der var der en kreds af partier, bl.a. mit eget og statsministerens og De Konservative, som valgte at sige, at det gør vi, og det er så det, der ligger der.
Jeg ved også, at Venstre og De Konservative har været med til at udskrive en regning på 7-8 mia. kr. i forbindelse med efterlønsreformen.
1,4 millioner lønmodtagere betaler 7-8 mia. kr. om året i efterlønsbidrag, og det har man trods alt også været fælles om.
Er det ikke korrekt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-17:
Det kan jeg faktisk gøre meget kort, for i den ene runde efter den anden får vi blot bekræftet, at der ligger en plan i det hemmelige papir om noget, som jeg synes bedst kan beskrives som en a-kasse-skat, der skal hvile på alle.
Men jeg håber bare, at de, der går ind for det, fortæller befolkningen det helt klart før næste valg, så hver eneste vælger kan gøre op med sig selv, om man er parat til at betale en sådan ekstraskat.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-17:
Jeg forstår, at statsministeren er enig med Enhedslisten i, at det bedste middel til at forhindre misbrug af dagpengesystemet er at sætte folk i arbejde.
Det er da godt, at vi er enige om det.
Men det, der ikke er godt, er, at statsministeren har den opfattelse, at aktivering er lig med arbejde.
Systemet er sådan, at man antager portører, der bliver fastansat til en overenskomstmæssig løn under normale arbejdsvilkår, så fyrer man dem, og når de så har været arbejdsløse nogle år, ansætter man dem i såkaldt aktivering eller et eller andet. Hele det system er jo vanvittigt, så derfor vil jeg selvfølgelig invitere statsministeren til at blive her under det næste punkt, hvor vi lige præcis skal diskutere hele spørgsmålet om aktivering og skal gennemgå de vanvittige sager, hvor man sætter folk til at lave reelt arbejde, men bare til nedsat løn.
Det er ikke løsningen.
Løsningen er rigtigt arbejde, og det håber jeg statsministeren kan være enig i.
Så forstod jeg på det, statsministeren siger nu, at i modsætning til det, statsministeren har sagt tidligere, kan vi sådan set frygte, at lige så snart Velfærdskommissionen kommer med et oplæg, kan vi risikere hvad som helst med hensyn til nedskæringer på dagpengeområdet, hvis der har været et valg forinden.
Sådan må jeg forstå
statsministerens sidste udtalelse.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Jeg skal selvfølgelig først og fremmest glæde mig over, at det er et radikalt forslag, som optager i hvert fald en meget stor del af diskussionen, nemlig spørgsmålet om obligatorisk a-kasse-medlemskab, som statsministeren nu kalder en a-kasse-skat, som vi vil tvinge ned over hovedet på alle danskere.
Faktum er altså, at 80 pct. af befolkningen i forvejen er medlem af en a-kasse, og ud over at betale for at være medlem af en a-kasse betaler de 80 pct. også via deres skatter for dem, der ikke er medlemmer af en a-kasse, men i stedet får kontanthjælp.
Det vil sige, at 80 pct. af befolkningen får skattelettelser ud af forslaget.
Det er altså en meget, meget speciel form for tvungen og ubehagelig a-kasse-skat, når 80 pct. af befolkningen får en lettelse, fordi de sidste 20 pct. får et medansvar for det system, vi har i dag.
Hvis det er meget ubehageligt for statsministeren, må det være ubehageligt, men jeg skal bare lige sige ganske kort til statsministeren, at den tidligere borgerlige regering var meget langt fremme med det selv samme forslag i 1991, så særlig vederstyggeligt burde det altså ikke være.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Jeg skal blot takke statsministeren for, at det nu nærmest er blevet til et blålys, fordi man sådan set mener, at det er noget, man kun tror vil eksistere.
Så rejste statsministeren det spørgsmål, om vi ikke alle sammen kunne være enige om den vedtagelse, der ligger fra regeringen.
Jamen der er jo ikke noget nyt i den vedtagelse, der er jo ikke noget nyt i, at vi skal være på vagt og bekæmpe misbrug.
Det har vi jo vedtaget indtil flere gange
herinde.
Det, vi savner, er sådan set, at der er blevet afsat midler.
Der er faktisk blevet skåret ned på Told og Skat, og under politiforligsforhandlingerne har der heller ikke været lagt op til, at der skulle gøre en ekstra indsats her.
Derfor er det et lille blålys, hvor man sådan set prøver at sige, at man virkelig er fremskridtsvenlige og sådan set vil skabe en ny situation.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-17:
Jeg vil blot sige, at under denne debat har jeg sådan set overhovedet ikke forholdt mig til indholdet af forslaget om en særlig a-kasse-skat.
Jeg har bare konstateret, at der er altså nogle partier, der erkender, at de går og tumler med tanken, fordi de nærmest er blevet presset til det og er blevet tvunget frem.
Nogle gør det altså i hemmelige papirer, og andre gør det mere åbent. Men det er også tankevækkende, at mens hr. Anders Samuelsen siger, at de penge, der kommer ind ved denne ekstra a-kasse-skat, skal bruges til at sænke skatten på arbejdsindkomst, siger hr. Bjarne Laustsen: Nej, det skal de ikke, de skal gå solidarisk til at sænke a-kasse-bidraget.
Allerede her kan vi se, at der er al mulig grund til at være meget på vagt over for, hvad det er for nogle planer.
Men det er velgørende for den offentlige debat at få sådan noget på bordet.
I stedet for, at det bare ligger i nogle hemmelige papirer, som Socialdemokraterne har hos sig,
Det, der hidtil har ligget som hemmelige skuffeplaner, er nu kommet mere frem i lyset, så også på den måde har det været en udmærket debat.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jeg skal ikke bruge megen tid på at runde debatten af og takke statsministeren for hans deltagelse i den.
Jeg vil blot konstatere, at eftermiddagen er gået med, at regeringspartiernes ordførere og sådan set også statsministeren har bekræftet, at der intet kommer fra denne regering.
Hele debatten har drejet sig om de forslag, som oppositionen fremlægger til reformer, initiativer og forandringer af samfundet, så derfor skal jeg blot slutte af med et citat fra Berlingske Tidende, jeg ved ikke om det er helt korrekt, men jeg går ud fra, at statsministeren erkender, at manglende reformvilje kan blive døden for enhver regering.
Der er altså håb forude.
Når vi har bedt om denne forespørgsel om, hvad regeringen kan oplyse om initiativer til at sikre arbejdsløse en meningsfyldt aktivering, der hjælper frem mod et ordinært arbejde, er det set i lyset af, at vi desværre dagligt i aviserne kan konstatere det ene eksempel efter det andet på meningsløs aktivering.
Jeg ved, at da den nuværende regering var i opposition, var den meget imod meningsløs aktivering, så jeg forventer også, at regeringen har nogle initiativer til at forhindre, at det fortsætter. Samtidig kan vi konstatere, at reformen »Flere i arbejde« blev tilrettelagt, forberedt og gennemført i en tro på, at opgangsperioden fortsatte.
Men vi har siden november 2001 konstateret, at opsvinget stort set er ændret fra dag ét, og at vi nu er i en lavkonjunktur med de problemer, det giver.
Derfor kan man sige, at reformen »Flere i arbejde« er tilrettelagt i en tid, som ikke eksisterer i virkelighedens verden i dag, og derfor mener vi faktisk, der er behov for, at regeringen fremlægger, hvilke initiativer den vil tage for at løse arbejdsløshedsproblemerne i den lavkonjukturperiode, vi er i.
Besvarelse
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jamen det er da også rart, når Venstres ordfører sådan repeterer, hvad der har været ønsket med reformen, men jeg vil indrømme, jeg er noget overrasket over, at hr. Jens Vibjerg mener, at forespørgslen er kommet for tidligt, fordi man ikke rigtig ved hvordan.
Jamen læser hr. Jens Vibjerg overhovedet ikke aviser, modtager han ikke post, hører han ikke radio?
Der går da ikke en dag, uden at der er kritik af, at regeringen har lagt loft over uddannelsesaktiviteterne, fordi der skal være sparemål.
AF-regionerne klager over det.
Nej, de skal skabe private jobtræningspladser, hvilket de har svært ved, og det ender givetvis med, at en lang række arbejdsmarkedsregioner må sende penge tilbage, fordi de ikke kan opfylde regeringens betingelser.
Der er masser af eksempler på meningsløs aktivering.
Det er jo derfor, vi har stillet forespørgslen.
Hvorfor gør man ikke noget konkret ved det?
Der er sendrægtighed med indberetninger fra de nye aktører, som gør, at en lang række arbejdsløse kommer i klemme.
Vi har ikke hørt et eneste bud, hverken fra ministrene eller fra Venstre, så det er da i allerhøjeste grad nødvendigt, at vi har den her forespørgsel, hvor vi sætter fokus på de problemer, som er blevet skabt på baggrund af den reform.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
Vedrørende meningsløs aktivering må jeg sige, at det egentlig er meget begrænset, hvad jeg har modtaget af eksempler på meningsløs aktivering.
Men det kan være, fordi vi forstår noget forskelligt ved meningsløs aktivering, og derfor kunne jeg da godt tænke mig at vide, hvad hr. Ole Sohn rent faktisk mener, når han snakker om meningsløs aktivering. Så med hensyn til uddannelse: Jeg har godt hørt en enkelt region klage lidt over, at den ikke havde midler nok til uddannelse.
Jeg må sige, at det er udelukkende dens egen skyld, for i det øjeblik, den nærmer sig loftet, er det bare et spørgsmål om at få nogle flere ud i f.eks. privat jobtræning, og så har man jo masser af luft igen til uddannelsesaktivering.
Hvis ellers man får lettet sig fra skrivebordet og kommer ud og besøger nogle af virksomhederne og får placeret nogle af de ledige i privat jobtræning, som jo er det, der først og fremmest giver ordinær beskæftigelse efterfølgende, så har man masser af luft til uddannelsesaktivering.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-17:
Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, mangler eksempler på meningsløs aktivering.
Hvad synes Venstre om projekt Hokus Fokus i Hirtshals?
Ja, det hedder søreme Hokus Fokus, hvor udgangspunktet er, at man skal ændre dem, man tvinger ind på det kursus.
Man skal ændre deres psyke, fordi udgangspunktet er, at de åbenbart har en psykisk barriere mod at arbejde.
Nu er det ganske vist blevet stoppet, fordi folk er gået i strejke, og det er jo strålende.
Men hvad synes Venstre om sådan noget?
Venstres ordfører har jo ret i, at den private jobtræning er lidt bedre end de andre, hvad angår at få folk i arbejde.
Men hvad synes man f.eks. om det, de gjorde på Jydsk Rengøring, hvor der var brug for nogle flere rengøringsassistenter?
Man laver et aktiveringsprojekt under navnet Private Føl, og der får man så 12 kontanthjælpsmodtagere i jobtræning i 6 måneder, og når der er gået 6 måneder, piller man dem, som man anser for de seks bedste, ud, ansætter dem, og resten smider man ud igen.
Er det den måde, som Venstre mener at det her skal fungere på, altså fuldstændig leveringsdygtighed til arbejdsgiveren, så han frit kan vælge mellem forskellige folk efter at have afprøvet dem på de her betingelser i 6 måneder?
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Så er der alle de eksempler med kursus, som bliver arrangeret af andre aktører, hvor man sådan skal sidde i rundkreds, noget, som jeg formoder den nuværende regering ikke bryder sig særlig meget om, og krænge sjælen ud af hinanden.
Det er sådan set ret kendetegnende for mange af de andre aktører, at de mener, at det er folks egen skyld, at de ikke har arbejde. Derfor skal de sådan lære at komme ind i sig selv.
Nu er det altså ikke kun Århus Amt.
Jeg tror, det var det, hr. Jens Vibjerg tænkte på, da han kiggede her over til venstre.
Vestsjællands Amt har sådan set det samme problem.
Det, der er problemet, når arbejdsløsheden stiger dag for dag for dag, som den har gjort under den her regering, er, at så bliver der færre muligheder for private jobtræningspladser.
Så jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvad det er, Venstre har imod, at man så foretager en organiseret, konsekvent opkvalificering med kompetencegivende uddannelse af arbejdsløse, som gør, at når opsvinget forhåbentlig kommer tilbage igen, har man den kvalificerede arbejdskraft.
Vi ved jo alle sammen godt, at det ikke er den ufaglærte arbejdskraft, der bliver efterspurgt i tiden, der kommer.
Det er en investering.
Det er muligt, nej, ikke muligt, det er sandsynligt, at man ikke umiddelbart kan se effekten af det, men man er også en gang imellem nødt til at investere i fremtiden.
Det er derfor, man skal have politikere, der har visioner og udsyn, som også tør se længere end bare til det næste års finanslov, hvor der skal skæres lidt ned igen.
Det, den her reform bliver styret efter, er dybest set, hvad der kan leveres til finansministeren.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
Selvfølgelig, og det er både til hr. Søren Søndergaard og hr. Ole Sohn, har vi hørt om eksempler på meningsløs aktivering.
Der er noget, vi skal have luget ud.
Det har ministeren også sagt at man målrettet går efter.
Vi havde meget under den gamle reform.
Sådan er det.
De skal så luges bort, ingen tvivl om det.
Så med hensyn til uddannelser: Uddannelse er jo først og fremmest effektfuld, når den gives, efter at man har fået fodfæste på arbejdsmarkedet, og man så får supplerende uddannelse til det job, man har.
Det der med bare at uddanne sig, mens man er ledig, er der jo ikke stor effekt af, beklageligvis, men sådan er det.
I en række situationer er det måske endda direkte negativt, fordi man ikke er aktivt jobsøgende i den periode. Men når det er sagt, er der jo altså utrolig meget uddannelsesluft i det system, vi har.
Der bliver brugt meget på uddannelse, og det skal der også.
Vi skal bare passe på, at vi ikke falder i den grøft, at vi uddanner og uddanner og får ikke folk i arbejde.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Der findes faktisk også eksempler på meningsfyldt aktivering.
Det vil jeg gerne erkende.
Men det er en meningsløs måde, det bliver etableret på.
Vi kan tage eksemplet ude fra Vestsjællands Amt, hvor den samme å løber gennem to kommuner.
Holbæk Kommune har gennem årene haft faste medarbejdere til at foretage årensningen hver sommer.
Nabokommunen, Jernløse, har haft det samme.
De finder ud af, at de skal skære nogle stillinger væk, de skal spare nogle penge, fordi regeringen presser kommunens økonomi.
Så fyrer de nogle medarbejdere ved kommunen.
Året efter er de langtidsledige, og så kommer de tilbage igen i jobtræningsprojekter som årensere. Det er meningsfyldt arbejde, men det er en meningsløs måde, det er skabt på.
Det kan vel ikke være det, som er Venstres perspektiv
for aktivering?
Det andet, og det bliver så også det sidste spørgsmål, er, at jeg stadig væk savner et svar på, om Venstre synes, at det er fint, at de andre aktører har sådan en laissez faire-holdning over for arbejdsformidlingen, at de bare kan vente med at indberette folk, der eventuelt måtte udeblive eller glemme et møde, til de har lyst til at indberette dem, med de økonomiske konsekvenser det får for den arbejdsløse. Vil Venstre ikke være med til at sikre, at det ikke fortsætter, og at det skal stoppes fra dag 1?
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-17:
Med hensyn til effekten af uddannelsesaktivering vil jeg lige gøre hr. Jens Vibjerg opmærksom på, at hvis vi tager de folk, der var i uddannelsesaktivering i uge 9/2002, var 32 pct. af dem blevet selvforsørgende i uge 25/2003, altså en tredjedel.
Det kan man sige er et lille tal, men det er jo tal, der er bedre end for dem, der er i kommunal aktivering, eller dem, der er i offentlig jobtræning.
Det er jo rent faktisk bedre tal.
Så er der frem for alt det ved det, at de, der så har været i uddannelse, jo så er mere værd på den arbejdsplads, de kommer ind på.
De har fået tilført noget, tilført værdi, hvorimod det jo nok er ret begrænset, hvor meget yderligere værdi de murere, som har været på kurser i bækkenbundsøvelser og den slags ting, kan tilføre et arbejde.
De, der har været på en ordentlig uddannelse, har nogle muligheder, og det håber jeg at Venstres ordfører er enig i.
Derfor er det jo, som hr. Ole Sohn fuldstændig korrekt siger,
en investering i fremtiden at sørge for, at de, der er ledige, bliver uddannet.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-17:
Jeg er da glad for, at hr. Ole Sohn mener, der er meget meningsfyldt aktivering.
Vi kunne også høre fra ministerens side, hvor få klager der rent faktisk er kommet ind.
Jeg er også enig i, at der skal ske en rettidig indberetning
Det skal de nye aktører jo lære, og det er jeg også overbevist om at de vil lære, hvis de fortsat vil være med på vognen.
Med hensyn til effekten af de forskellige ordninger, og det er til hr. Søren Søndergaard, er det uomtvisteligt, at privat jobtræning er det bedste.
Det er rent faktisk dobbelt så godt som andre aktiviteter set i relation til efterfølgende at blive selvforsørgende.
Derfor er det jo det, vi skal satse på som det primære.
Det er der, vi først og fremmest skal sætte de ledige hen for netop at sikre, at de får ordinær beskæftigelse efterfølgende.
Så skal vi selvfølgelig derudover bruge uddannelsesredskabet så godt, som vi kan, for at give de ledige de kvalifikationer, de har brug for til at løse de opgaver, arbejdsmarkedet efterspørger.