runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-04-18:
Jo, jeg er helt enig i, at digitaliseringen giver os en række af ny valgmuligheder, også for, hvordan vi skal finansiere vores tv-forbrug.
Men som sagt er der én ting, jeg er specielt optaget af, det er, hvordan digitaliseringen kommer til at foregå, for hvis det ender med, at digitaliseringen kommer til at foregå
f.eks. alene via satellit, så er der altså mellem 20 og 30 pct. af befolkningen, der ikke kommer med i den her digitale udvikling.
Det er jeg nødt til at være dybt bekymret for.
Altså mit ansvar som minister er også at være med til at beskytte minoritetsgrupper i samfundet, og under alle omstændigheder har regeringen et ønske om at være med til at skabe et samfund, hvor alle kan være med, også når det drejer sig om adgange til de nye muligheder, som IT-samfundet åbner op for. Så det er dér, min bekymring ligger, altså: Hvordan får vi de sidste 20-30 pct. med?
Det ved jeg ikke endnu.
De kommercielle stationer har forskellige bud på, hvad der er nødvendigt for, at de er interesserede i at komme med.
Men under alle omstændigheder bliver jeg som minister nødt til at forholde mig til mediekonvergensen, altså at de forskellige medier smelter sammen.
Det betyder så også, at man kunne overveje sådan et fuldstændig rent snit, hvor man sagde, at for public service-stationerne, altså de stationer, som vi giver licensmidler til, gælder nogle særlige regler.
Og for alle andre gælder der nogle andre regler.
Men som sagt har regeringen på ingen måde lagt sig fast.
Noget af det, der bl.a. har givet anledning til bekymring, er selvfølgelig de sundhedspolitiske aspekter i det her, og derfor synes jeg da også, man skal lytte til borgerne, og det er meget klart, at når man spørger borgerne, om de vil have flere reklamer, så er svaret et klokkeklart: Nej tak.
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Ja, det er da fuldstændig rigtigt.
Jeg hører også til dem, der synes, at det kan være småirriterende at skulle bruge en hel aften på at se en film, fordi der kommer reklamer indimellem.
Men der skal jo altså være en eller anden form for finansiering, hvis der ikke skal være sort skærm. Men kan ministeren ikke bekræfte, at netop den digitale teknologi gør det muligt for den enkelte selv at vælge, f.eks. hvorvidt man vil have fjernsynskanaler med reklamer, eller hvorvidt man vil have dem uden?
Den digitale teknologi gør det rent faktisk teknisk muligt, at man selv kan gå ind i den store tv-sø, vælge en film, vælge, om man vil have film uden reklamer og så betale noget for dem, eller om man vil se film med reklamer og så eventuelt få det gratis, og at her vil markedskræfterne helt naturligt regulere, alt efter hvordan den enkelte borger selv vælger, hvordan vedkommende ønsker at se sit tv-program.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-04-18:
Tak for omsorgen.
Det vil sige, at den tredje analogkanal, vi har til rådighed, skal vi bruge til digitalisering, og det samme gælder en række af de multiplex, vi håber at få til rådighed i løbet af kort tid.
Spørgsmålet er så, hvordan vi får økonomi i sådan et digitalt net.
Hvordan sikrer vi os, at det bliver så interessant, så det er noget, som de kommercielle stationer interesserer sig for, og så det også er noget, som vores internetstationer interesserer sig for?
Overvejelserne har været mange forskellige.
Vi har også haft den overvejelse: Hvad kommer det til at betyde, hvis nu internet-tv og det tv, vi sender via det jordbaserede net, smelter sammen?
Hvad er det så for nogle regler, der skal gælde?
På Internet er der ingen regler for øjeblikket.
Så hvis internet-tv-stationerne skal være interesserede i at komme ind på det jordbaserede net, er forudsætningen sandsynligvis, at de er nødt til at tage de reklameregler med, de har.
Man kan også overveje, om internetstationerne overhovedet skal være med.
Det gør vi også.
Som spørgeren kan høre, er vi inde i en række forskellige overvejelser lige nu og har ikke lagt os fast.
Det eneste, jeg virkelig er optaget af, er, at public service-stationerne også i fremtiden skal kunne ses af alle danskere.
Det er nemlig det, der ligger i begrebet public service.
Så jeg er ude på at fremtidssikre vores public service-stationer, og det er baggrunden for, at jeg er parat til at overveje alle muligheder for at sikre det.
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Jeg håber, at kulturministeren og den kommende lille verdensborger er glade og friske og veludhvilede i dag, så vi kan høre lidt om regeringens planer for liberaliseringen af reklamereglerne på tv i Danmark.
Jeg skal jo ikke lægge skjul på, at det for os i Venstre har været en glæde at se, at regeringen og medieforligspartierne er nået til den erkendelse, at hvis det digitale sendenet skal blive til noget, så bliver det nødvendigt at liberalisere reklamereglerne.
Det har vi jo i Venstre slået meget hårdt på i 2 år, og det har været meget svært at vinde gehør for.
Men jeg kan forstå, at det nu er en del af regeringens plan.
Så den er jeg meget spændt på at høre lidt om.
»Vil ministeren oplyse om regeringens planer for liberaliseringen af reklamereglerne på tv i Danmark?«
Jacob Buksti (S), 2001-04-18:
Jeg ved ikke, om det er, fordi spørgeren har været uopmærksom under min besvarelse af spørgsmålet.
Men jeg vil gerne citere fra mit svar: »... systemet skal teknisk udformes på en måde, så der ikke sker en registrering af bilisternes færden.« Det sagde jeg allerede i min første besvarelse, og jeg sagde videre: »Regeringen lægger vægt på, at en eventuel omlægning af bilafgifterne ikke må betyde, at det samlede afgiftstryk på bilisterne øges.«
Hermed sluttede spørgsmålet.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-18:
Det er jo svært at spå om fremtiden.
Det vil jeg jo give trafikministeren ret i, selvfølgelig er det det.
Men man kan jo godt, og derfor er diskussionen interessant, lægge nogle præmisser, nogle konsekvenser for, hvad man vil med det udredningsarbejde. Mit konkrete spørgsmål til trafikministeren lød altså: Hvis roadpricing har som konsekvens, at man skal registrere alle bilers kørsel, vil regeringen så gå med til det?
Det er jo en præmis.
Præmis nummer to: Er det uomgængeligt vigtigt for regeringen, at det her ikke betyder flere penge i statskassen for bilisterne?
Det er jo sådan set et spørgsmål, man kan tage stilling til helt konkret, uden at man behøver at henvise til, at der er nedsat et udvalg omkring det.
Jens Rohde (V), 2001-04-18:
Man kan jo sige, at de analogkanaler, der er i dag, lige bortset fra vores to satellitkanaler, giver mulighed for, at alle har muligheden for det.
Men det er også helt fint.
Det er udmærket, at man har en politik for public service-kanaler.
Men vil ministeren ikke erkende - altså sådan har jeg da lidt opfattet åbningen fra ministerielt hold, men også fra de øvrige medieforligspartier - at det er bidende nødvendigt, at man liberaliserer reklamereglerne, for at man ikke kun i forhold til internetstationer, men generelt i forhold til det kommercielle marked gør det attraktivt at komme ind under en dansk lovgivning og ind under det jordbaserede net, så alle får adgang til de her kanaler.
Jeg tror, jeg vender tilbage med et tillægsspørgsmål senere.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole M. Nielsen om hans holdning til vedtagelsen.
Jeg er selvfølgelig meget opmærksom på, at han har været medforslagsstiller til et forslag til vedtagelse, som bygger på noget uforpligtende, i og med at det ikke bygger på et grundlag.
Det gør det første forslag derimod.
Man kan være uenig, det forstår jeg så hr. Ole M. Nielsen er på et enkelt punkt, men stort set er Kristeligt Folkeparti jo positivt stemt over for de initiativer, som er sat i gang, har stemt for en lang række af dem.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Jeg synes, hr. Ole M. Nielsen var ved at rette bager for smed i sit indlæg, og jeg synes, han gav kommunale borgmestre hele skylden, hvis der er noget, der går galt i udliciteringen.
Jeg synes, at når man hylder det private erhvervsliv, hvad jeg ved hr. Ole M. Nielsen gør, så skylder man også at sige, at ISS jo fik kontrakten, man bød på opgaven.
Men det, man glemte at gøre, det var at levere den vare, der var aftalt.
Det var ikke noget med, at man havde købt katten i sækken, men man kunne simpelt hen ikke levere varen og løb fra kontrakten.
Det synes jeg er meget, meget dårligt af en stor virksomhed som ISS.
Det undlader man at nævne i den her sag.
Så igen i forhold til ønsket om mere forskning i sygefravær.
Og så må hr. Ole M. Nielsen jo kunne støtte det forslag til vedtagelse, som vi har lagt frem her i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jeg tror lige præcis, at det er de muligheder, der er, også i kraft af de initiativer, der nu kan tages i fremtiden.
Det er som sagt også derfor, jeg tror, at CD sådan set med god grund kunne stemme for det forslag til vedtagelse. En anden ting, som fru Susanne Clemensen sagde i sin ordførertale, og som jeg godt vil hæfte mig ved, var henvisningen til staten som arbejdsgiver.
Det synes jeg var meget interessant.
Jeg tror, at CD og Enhedslisten kan komme med nogle rigtig gode forslag til, hvordan finansministeren skal forholde sig som arbejdsgiver med henblik på at sikre mange af de ting, som vi her foreslår, konkret udmøntet i den statslige personalepolitik.
Så dér tror jeg, at der er en mulighed for, at man kan lave nogle temmelig gode forslag og måske også bindinger til regeringen.
Det tror jeg vi kan arbejde videre med fremover.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Jo, vil jeg sige til hr. Ole Sohn, det er en præmis, vi diskuterer på.
Det står udtrykkeligt i teksten, at det alene er i forbindelse med udlicitering, at vi skal drøfte de her problemstillinger.
Når man ikke kan uddrage noget dokumenteret om dårligere arbejdsforhold generelt i private virksomheder og i offentlige virksomheder, så giver det i og for sig ingen mening alene at fokusere og debattere arbejdsmiljøproblemer i relation til udliciteringer.
Vi må hele vejen rundt.
Og hr. Ole Sohn var jo også selv inde på det i sin ordførertale. Jeg synes, at hr. Ole Sohn var en af de få talere til venstre i salen, som netop gjorde en del ud af at nævne, at man selvfølgelig skulle fokusere både på private arbejdsgivere og på offentlige arbejdsgivere, og, det forstod jeg også på hr. Ole Sohn, at det væsentligste måtte være, at arbejdsmiljøforholdene er i orden, uanset om arbejdsgiveren er privat eller offentlig.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jeg vil godt sige til fru Susanne Clemensen, at jeg er meget enig i, at der er store og gennem en årrække også voksende arbejdsmiljøproblemer både inden for den private sektor og inden for den offentlige sektor.
Det har vi i øvrigt også tidligere i denne her valgperiode haft store forespørgselsdebatter om. Når vi har rejst denne her forespørgselsdebat specifikt på spørgsmålet om udlicitering, er det jo netop, fordi vi har konstateret målbare forringelser af arbejdsmiljøet specifikt på de områder, hvor der er sket udliciteringer.
Og når vi har ønsket at koncentrere debatten om det, så har det været, fordi vi så har haft mulighed for at være langt mere konkrete.
Netop derfor skulle bl.a. noget af det, vi laver her - det er grunden til den her debat - kunne gå ind i den lovbehandling, vi f.eks. har om udbyderansvar.
Så baggrunden for, at vi har indsnævret også forslaget til vedtagelse, er for at give mulighed for at være mere konkret.
Og så vidt jeg kan høre på alt, hvad fru Susanne Clemensen sagde, var hun faktisk enig, både i de initiativer, der er taget indtil nu, og hun har også stemt for dem, og i øvrigt også i forslaget til vedtagelse.
Så jeg vil da meget gerne opfordre hende til også at stemme for den vedtagelse.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Det er lige for at rette en misforståelse.
Dansk Folkepartis ordfører mente, at det var en forkert præmis, som forespørgslen var rejst på.
Og når vi har gjort det på den måde, er det, fordi vi er meget opmærksomme på, at der er arbejdsmiljøproblemer både hos privatansatte og hos offentligt ansatte.
Men hvis ikke man stiller nogle krav til arbejdsmiljøet i forbindelse med udliciteringer, så oplever vi det, som hr. Klaus Kjær og jeg ved er sket eksempelvis nede i Vestsjællands Amt, hvor man har udliciteret busruterne, og hvor man ikke har taget hensyn til det.
Nu er man i den situation, at den private entreprenør, som har fået opgaven, fordi han var den billigste, har lavet så stramme køreplaner, at skal de overholdes, så skal bussen på en af busruterne køre 105 km/t.
Derfor er det jo ret væsentligt, at man stiller nogle krav til arbejdsmiljøet i forbindelse med udlicitering, og for den sags skyld også, hvis man selv vil fastholde opgaven.
Men arbejdsmiljøet spiller en usædvanlig afgørende rolle i forbindelse med offentlige serviceopgaver.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Selv om man er købmand af oprindelse og måske er en god indkøber, behøver man jo ikke at være ensidig; det var derfor, jeg angreb hr. Ole M. Nielsen for i sit indlæg bare at klandre Aalborg Kommunes Kommunalbestyrelse, for der var den vinkel på det, at en stor virksomhed, en anerkendt virksomhed, går hen og siger til kommunen: Vi kan godt levere den vare her. Man kan diskutere pris og alt det andet, men man kan godt levere den vare.
Og så løber man af pladsen.
Det var derfor, jeg syntes, det var meget ensidigt kun at klandre den ene part.
Jeg synes, at der er meget god grund til også at sige, at om ikke andet må det være et kæmpestort prestigetab for en stor virksomhed, der gerne vil sælge en ydelse til andre.
Man kan jo ikke tro på, at ISS kan levere varen i et andet tilfælde.
Og så synes jeg bare igen med hensyn til forslaget til vedtagelse, at vores forslag, langt eller ej, dækker hele det område, som hr. Ole M. Nielsen taler om.
Så prøv at stemme
for det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jamen jeg kan godt forstå, at fru Jette Gottlieb er sur over det der med satspuljeforliget.
Det er jo simpelt hen, fordi fru Jette Gottlieb ikke er med i forligskredsen.
Det er en ganske enkel forklaring på det. Og jeg kan godt gøre opmærksom på, at der jo allerede af satspuljemidlerne er brugt beløb til forbedringer af danske lønmodtageres arbejdsmæssige situation på deres arbejdspladser.
Det synes jeg da falder smukt i tråd med det formål, der i øvrigt er for de penge, som befinder sig i puljen fra satsreguleringen.
Susanne Clemensen (CD), 2001-04-19:
For mig og for CD er det blot vigtigt at understrege, at det ikke er udlicitering som sådan, der er godt eller dårligt.
Det er i høj grad også et spørgsmål om de krav, man stiller, når man udliciterer en opgave.
Her tror jeg, at vi er i begyndelsen af en fase, hvor vi har høstet erfaringer.
Vi har fået nogle erfaringer på det her område, og kommunerne er også blevet klogere med hensyn til, at de altså skal være mere præcise og mere konkrete, når de stiller krav til dem, der byder på en opgave.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Det var hr. Ole M. Nielsen, som ikke helt kunne forstå, hvorfor det skulle være uforpligtende, det forslag, som Kristeligt Folkeparti er medforslagsstiller til.
Men virkeligheden er jo, at alle pindene bygger på en virkelighed, en virkelighed, som består af, at en række af Folketingets partier har sat initiativer i gang, har afsat midler til det i finansloven, har givet tilsagn om også at fortsætte; så derfor bygger det på en konkret virkelighed. Forslaget uden indledningen er jo det samme som at sige: Jamen det lyder da meget pænt, de runde bemærkninger, og så må vi så se, om vi siden hen kan være med til at finde nogen penge, om man vil det. Og en række partier, i hvert fald flere af de partier, som er medforslagsstillere sammen med Kristeligt Folkeparti, har jo faktisk i modsætning til Kristeligt Folkeparti stemt imod en række af de gode og konkrete initiativer, og det er derfor, jeg mener, at Kristeligt Folkeparti er i en lidt anden situation end V og K i den her sammenhæng.
Carsten Hansen (S), 2001-04-19:
Hr. Knud Erik Kirkegaard har jo læst lovforslaget, og det er jo rart at se, at også oppositionen interesserer sig for lovforslag fra regeringens side.
Der ligger ingen formel vetoret, men der ligger jo det helt klare i lovforslaget, at det forudsætter, at man har en arbejdspladsvurdering, og dér skal medarbejderne være inddraget, det forudsætter, at sikkerhedsorganisationen er inddraget, og det forudsætter, at medarbejderne er med i et partssamarbejde.
Der er en lang række forhold, som skal være i orden.
Man skal have diskuteret det rummelige arbejdsmarked, sundhedsfremme, og det forudsætter, at medarbejderne er meddindraget.
Der er ingen klar vetoret til medarbejderne, men der er nogle forudsætninger, som skal være opfyldt, og det må selv hr. Knud Erik Kirkegaard kunne forstå.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jo, men hr. Carsten Hansen taler jo udenom
Jeg stillede et meget konkret og præcist spørgsmål, og så snakkede hr. Carsten Hansen helt udenom.
Noget tyder på, at man ikke har forberedt sig særlig godt til det her lovforslag.
Har medarbejderne vetoret, eller har medarbejderne ikke vetoret?
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jeg synes nu stadig, at hr. Knud Erik Kirkegaard skylder mig en forklaring på, hvordan han vil forsvare, at bevillinger til forskning i arbejdsmiljø hører ind under formuleringen af satspuljeforliget og de formuleringer, der står om, hvad satspuljepengene skal bruges til.
Jeg synes, han skulle komme med den forklaring i stedet for at skælde ud over, at jeg siger, at man skal finde pengene på finansloven.
Det er trods alt der, statens finanser bliver prioriteret, og ikke i satspuljen.
Carsten Hansen (S), 2001-04-19:
Jeg lagde i min tale meget vægt på medarbejdernes indflydelse
på den proces her
, men man kan vel ikke forestille sig, at en virksomhed med et særlig godt arbejdsmiljø ikke har en egenindsats, hvor medarbejderne er inddraget.
Det kan man vel ikke forestille sig.
Det forudsætter også, at sikkerhedsorganisationen på de her virksomheder er med i arbejdet, og det er jo medarbejderne, der er inddraget i sikkerhedsorganisationen.
Det forudsætter også, at man har en arbejdspladsvurdering liggende.
Her er medarbejdernes indsats også helt essentiel, så man kan jo godt sige, at uden et ordentligt samarbejde går den ikke, så kan det ikke lade sig gøre at få den her certificering, men jeg tror da også, at medarbejderne og også virksomhederne er interesseret i det. Jeg tror ikke på, at man nogen steder, hvor man har et særlig godt arbejdsmiljø, vil være interesseret i at blokere det, men efter min opfattelse og efter vores opfattelse forudsætter det, at der er et ordentligt samarbejde imellem parterne i virksomheden.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jeg kan sige, at jeg synes, det er fuldstændig naturligt, at man inddrager medarbejderne i den proces.
Men mit spørgsmål til hr. Carsten Hansen går på de formuleringer, der er i lovforslaget.
Hvad betyder de egentlig?
For ét er jo, når vi står her og siger, at det er godt, at medarbejderne inddrages, noget andet er, at vi jo skal være meget omhyggelige, når vi skal formulere det lovteknisk.
Betyder den formulering, der er i lovforslaget, at medarbejderne har vetoret og på den måde kan forhindre, at virksomheden opnår certifikat?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Hr. Lars Løkke Rasmussen siger, at han ikke kan se forskel på de to forslag, vi skal stemme om om et øjeblik.
Vi jo nødt til at fortælle hr. Lars Løkke Rasmussen, at der er den meget, meget væsentlige forskel i det, at hvis man ikke kan stemme for den incitamentspakke, som regeringen har fremlagt, som får støtte af bl.a. SF og Enhedslisten og sandsynligvis også Kristeligt Folkeparti, kan man ikke gennemføre det resterende.
Og så er det, hr. Lars Løkke Rasmussen står heroppe og siger, bare varm luft.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Det er givetvis ikke så konstruktivt at fortsætte debatten, men jeg er nødt til at understrege, at man her fremsætter et forslag til vedtagelse fuldstændig uforpligtende uden at anvise, hvordan man vil konkretisere det, sætte det igennem, fordi man har fjernet det helt fundamentale, som er i det forslag til vedtagelse, som regeringen, SF og Enhedslisten har fremsat, som netop bygger på vedtagelser på finansloven, og som også har anvist midlerne til det.
Deri ligger den helt fundamentale forskel.
Det eneste nye, der er kommet frem i debatten i dag, og det vil selvfølgelig også blive husket, er, at Det Konservative Folkeparti har givet tilsagn om at støtte øget arbejdsmiljøforskning med millioner af kroner - så kan vi diskutere, hvor stort beløbet skal være - men det er det eneste konkrete.
Ikke engang Venstre har på noget som helst tidspunkt i dag givet tilsagn om at medvirke konkret til at løfte arbejdsmiljøet.
Det beslutningsforslag, hr. Lars Løkke Rasmussen har brugt og gentaget gang på gang, er jo det, der hovedsagelig er bygget ind i L 172, og der glæder vi os jo til at se, om Venstre trykker på den rigtige knap, den grønne knap, når det forslag skal til tredje behandling.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-04-19:
Jeg har ikke nogen intentioner om at forlænge debatten, men jeg må sige, at når man sidder og lytter til, hvordan der nu samles op på den, må man jo konstatere, at folk åbenbart møder op til det politiske arbejde med meget forudindfattede opfattelser.
Jeg mener sådan set, at der er fuldstændig symmetri på det operationelle plan mellem det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne, SF og Enhedslisten har fremsat, og det, vi har fremsat.
Spørgsmålet går alene på, om man skal tage sigte alene på de medarbejdere, der arbejder på udbudte områder, eller om man derimod skal tage sigte på alle, der arbejder med at løse offentligt finansierede opgaver. Så må jeg sige til statsministeren, som fabulerer lidt over nødvendigheden af valg eller ej, at man måske også kunne være tilbøjelig til at nå den konklusion, at der ikke er nogen grund til at skifte regeringen ud.
For vi har jo en god regering, en selvgod regering.
Der er jo megen selvgodhed knyttet til, at man stiller sig op her på talerstolen og definerer, at der er nogle, der kerer sig, og så er der andre, der ikke kerer sig, og at man påstår, at vi ikke vil være med til at skabe forpligtelser.
Med hensyn til det reelle spørgsmål, der sådan set kunne flytte noget i denne her debat, nemlig den kommunale forpligtelse til at indtænke sociale klausuler, arbejdsmiljø, kvalitet og kvalitetsopfølgning i forbindelse med udbud for at nå det resultat, at man kun laver begavede udbud,
må vi jo bare konstatere, at der vil regeringen ikke være med til at forpligte nogen som helst.
Det bliver ved den tomme snak; magen til selvgodhed skal man lede længe efter.