Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Når man ser Enhedslistens beslutningsforslag, kan det rent umiddelbart virke, som om det indeholder gode tiltag, som kan effektueres i den danske folkeskole.
Jeg vil medgive Enhedslisten, at rent bygningsmæssigt og klasselokalemæssigt er der et efterslæb på mange skoler, men vi må ikke glemme, at folkeskolerne er underlagt kommunernes selvforvaltning, og det anser Dansk Folkeparti for at være uhyre vigtigt at huske i diskussionen om folkeskolernes fremtid.
Desuden er der lige vedtaget en ny folkeskolelov, hvor Dansk Folkeparti sammen med Socialdemokraterne og regeringen har sat nye mål for folkeskolen, og vi er af den fulde overbevisning, at det er et syvmileskridt i den rigtige retning.
Jeg vil medgive Enhedslisten en anden ting.
Som Enhedslisten skriver i sit beslutningsforslag, anser de folkeskolen for at være en fælles folkeskole, og det tolker jeg på den måde, at man mener, at folkeskolen skal være for alle i Danmark.
Det er fuldstændig korrekt, det mener vi også at folkeskolen skal være, og derfor mener vi også, at der er taget højde for en del af de ting, som Enhedslisten foreslår, i den nye folkeskolelov.
Enhedslisten mener, at det er elevernes rettigheder, der er det primære.
Nu er det jo, som om der er et skisma mellem ret og pligt, idet folkeskolen er et tilbud.
Man har ikke ret til undervisning, man har undervisningspligt, og derfor er folkeskolen jo ikke den eneste institution, hvor man kan modtage undervisning efter folkeskoleloven.
Undervisningen kan også gives på private, frie grundskoler, og man kan sågar undervise sine børn hjemme, blot de får kundskaber, som er i overensstemmelse med folkeskoleloven.
Jamen er det ikke netop det, som begrebet differentieret undervisning tilkendegiver i udtrykkets bogstaveligste forstand?
Differentieret undervisning tager netop udgangspunkt i barnets egne forudsætninger.
Naturligvis har børnene også behov for at blive undervist af veluddannede lærere, hvis uddannelse er up to date.
Men ligefrem at sætte et minimumstal for, hvor megen efter- og videreuddannelse lærerne skal have, er helt hen i vejret, idet det må afhænge af behovet.
Mange af de retningslinjer, Enhedslisten har udstukket, er ikke behovsbestemt, men er foreslået ud fra et dogme om, at tingene skal fastlægges i rammer, og at der helst skal være et overforbrug, så man kan være helt sikker på, at der ikke er nogen slinger i valsen - eller sagt på en anden måde: Det skal være så centralt styret, at der faktisk ikke er mulighed for at kunne differentiere, tænke selv og forvalte selv i folkeskolerne. Jeg vil medgive Enhedslisten endnu en ting, nemlig at der er efterslæb på undervisningsmidlerne i den danske folkeskole.
Jeg mener det er vigtigt, at vi får klarhed over dette forud for diskussionen, og når tilbagemeldingen fra ministeren foreligger, er Dansk Folkeparti klar til at gå ind i en konstruktiv dialog om hele problemet med skolebøger og prissætningen af disse og spørgsmålet om, hvordan vi kan få flere bøger i folkeskolen i stedet for fotokopier. Når det er sagt, mener jeg imidlertid ikke, at forslaget kan bruges i denne sammenhæng, fordi der ikke er beskrevet nogen økonomiske konsekvenser.
Nok skal man have visioner, og det har Dansk Folkeparti så sandelig også, men visioner er svære at realisere, når man ikke har en økonomisk ramme, som sætter tingene i perspektiv, så desværre må Dansk Folkeparti sige nej til Enhedslistens beslutningsforslag.