Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-14:
Det beslutningsforslag fra Venstre og Det Konservative Folkeparti, vi her taler om, synes vi absolut er positivt.
Venstre er jo som bekendt, som vi har hørt flere gange i dag, med i et forlig, hvor Fremskridtspartiet også er med.
Vi har imidlertid den holdning i partiet, at selv om man er med i et forlig, må man have lov til at komme med ønskesedler om, hvordan man helst ser i dette tilfælde uddannelsessystemet organiseret.
Der skal derfor ikke herske nogen tvivl om, at vi ikke fra Fremskridtspartiets side vil klandre Venstre for, at Venstre fremlægger de ønsker, de har på området.
Jeg må også sige, at efter min opfattelse er vi enige med Venstre i, at det folkeskoleforlig, som både Fremskridtspartiet og Venstre som sagt er med i, er en væsentlig forbedring i forhold til tidligere.
Der er virkelig mange positive opstramninger, som har gjort, at vi fremover vil se nogle helt anderledes dygtige unge mennesker gå ud fra folkeskolen, end vi har set tidligere.
Vi må erkende, at mange steder rundt omkring i samfundet kritiseres de unge mennesker stadig for ikke at kunne noget, og den kritik gentages af en vis ordfører her i salen.
Jeg må sige til de bemærkninger, at som bekendt er der jo endnu ingen unge mennesker, der har gennemgået den fulde uddannelse efter det nye forlig, så man kan altså endnu ikke konkludere, om der er sket en forbedring.
Vi er i Fremskridtspartiet dog overbevist om, at der er så mange gode elementer i det nye folkeskoleforlig, at der vil ske forbedringer.
Det fjerde element går ud på at styrke samspillet mellem de videregående uddannelser og erhvervslivet samt øge dets indflydelse på uddannelsen, herunder den enkelte studerendes faglige vejledning, og at styrke ledelsens indflydelse og kvalitetssikre forskeruddannelsen.
Det femte element drejer sig om at styrke de organisatoriske rammer gennem mindstekrav til lokaler, udstyr, elevtal etc., at målrette uddannelserne således, at de studerende gennemfører forløbene i undervisningen, og endelig at give undervisningstillæg til gode undervisere. Hovedsigtet med B 81, som vi behandler her, er altså at styrke kravene til indholdet i det danske uddannelsessystem, og det er vi som sagt stort set positive over for.
Der er også ting i forslaget, vi synes er mindre positive, men det vil føre for vidt at komme ind på de mindste detaljer nu.
Jeg må dog sige, at med hensyn til kvaliteten af undervisningen er det jo således, at man i Ugebrevet Mandag Morgen kunne læse for nylig, at i forhold til Holland er det således, at der bruges 66 pct. flere midler mere i det danske undervisningssystem pr. elev, og at danske elever i 6.-8. klasse har 500 færre undervisningstimer om året end de hollandske skoleelever - i hvert fald ifølge Mandag Morgen.
Det er i hvert fald et område, hvor vi kunne forbedre situationen herhjemme.
Konklusionen er, at vi stort set kan støtte forslaget, fordi sigtet med det er en opstramning af kravene til indholdet af uddannelserne.
Oprettelsen af et uafhængigt, ikkestatsligt overvågningsorgan må også vurderes som en konstruktiv nyskabelse, og bedre organisatoriske rammer synes
vi er et positivt tiltag, der kun kan skabe bedre indlæringsforhold, ligesom erhvervslivets indflydelse på og samspil med de videregående uddannelser vil styrke uddannelsernes relevans i relation til senere ansættelser.
Så stort set synes vi, der er mange, mange positive elementer i dette VK-forslag.