Tom Behnke (FRI), 1999-11-04:
Ideologisk set er det Frihed 2000's opfattelse, at et ansættelsesforhold er noget, der bliver aftalt mellem arbejdsgiveren og lønmodtageren, både når vi taler om løn, vilkår, ferie, osv.
Det er vores ideologiske opfattelse, at det er et anliggende, der udelukkende ligger mellem arbejdsgiveren og arbejdstageren.
Om arbejdsgiveren så på den ene side og/eller lønmodtageren på den anden side vil organisere sig og gå sammen om at stille nogle fælles krav, synes vi er helt fint.
Men det bør principielt være sådan, at det er et anliggende
mellem den ansatte og den, der udbyder arbejdet. Når det er sagt, så vil jeg også skynde mig at tilføje, at vi i Frihed 2000 principielt støtter lovforslaget, og det er, fordi lovforslaget handler om nogle helt basale ting, som bør være fælles for alle arbejdsgivere og alle lønmodtagere, uanset at man indgår en individuel aftale, når man bliver ansat. Det er f.eks., når vi taler om arbejdsmiljø. Arbejdsmiljø bør ikke være noget, man kan fravige ved indgåelse af ansættelseskontrakter.
Der bør være nogle fælles spilleregler for, hvordan arbejdsmiljøet skal være, for at nævne ét eksempel.
Så principielt støtter vi lovforslaget, men der er også nogle konkrete ting, vi ønsker belyst bedre f.eks. omkring ferie.
Vi kan godt se det rigtige i, at hvis en udenlandsk virksomhed udstationerer nogle medarbejdere i Danmark til at udføre en opgave, så skal man følge de spilleregler, der er i Danmark for afvikling af ferie.
Men hvordan skal man opgøre det?
Altså, hvis en udenlandsk lønmodtager kun i en kortere periode er i Danmark og arbejder her og så i øvrigt vender tilbage til sit hjemland og arbejder videre dér resten af året, skal man så have en brøkdel af de danske 5-ugers ferieregler og en brøkdel af hjemlandets måske 3-ugers ferieregler, og hvordan vil man i øvrigt opgøre det?
Men principielt mener vi, det er rigtigt.
Og hvis det er sådan, at den udenlandske lønmodtager er her i et helt år, så er der ingen problemer, så er det jo nemt nok at regne det ud.
Men hvis vedkommende er her i en kortere periode end et helt år, så bliver det vanskeligt at beregne.
Vi har noteret os, og det er vi glade for, at ministeren har valgt at udtage det element, der hedder fælles lønvilkår.
Vi er så til gengæld ikke helt så glade for, at ministeren har skrevet, at man på det punkt vil tage loven op til revision senere.
Vi mener ligesom en række andre ordførere, at lønvilkårene bør være et anliggende, der bliver aftalt mellem arbejdsgiveren og lønmodtageren, hvad enten det nu foregår individuelt, eller man slår sig sammen i forskellige foreninger. Så synes jeg også, at det er væsentligt, når vi taler om det her lovforslag, som Frihed 2000 altså principielt mener er rigtigt, at vi skal passe på.
Vi skal passe på, at reglerne ikke bliver så snævre og så stramme - det mener vi ikke at de er med det her lovforslag, men det kunne de måske blive i fremtiden, og det vil vi gerne advare imod - at udenlandske virksomheder simpelt hen siger: Det kan slet ikke lade sig gøre at sende medarbejdere til Danmark.
Det hænger slet ikke sammen.
Vi er simpelt hen nødt til at sige nej til at løse opgaver i Danmark.
Og det vil være problematisk, for vi skal passe på ikke at forhindre, at udenlandske virksomheder bidrager positivt med f.eks. ekspertise og nytænkning og en anden måde at gøre tingene på ved at sende en lønmodtager til Danmark.
På samme måde som vi fra dansk side jo også har haft stor erfaring med og glæde af at sende danske lønmodtagere til udlandet og udføre opgaver dér.
Den strøm og udveksling bør fortsætte, og det bør fortsat være sådan, at det er muligt også for udenlandske virksomheder at sende medarbejdere til Danmark for at udføre nogle konkrete opgaver.
Vi har nogle ting, vi gerne vil have nærmere belyst under udvalgsbehandlingen.