runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Vi er det land i verden, som har færrest elever pr. lærer og har de mindste klassekvotienter, især i de små klasser.
Vi har en tårnhøj standard i den danske folkeskole, og når det gælder lærernes undervisningsforpligtelser, er vi et af de lande, hvor lærerne underviser i den mindste del af deres arbejdstid, hvilket jo gør, at skolen er godt forsynet med forberedelsestid og tid til alle mulige andre ting.
Jeg synes i øvrigt, man skal vurdere, om det er en optimal prioritering, der foretages.
Der er jo store forskelle fra kommune til kommune, men fru Majbrit Berlau kan ikke komme uden om, at den danske skole er utrolig velforsynet sammenlignet med alle andre lande, som det i øvrigt også fremgik af OECD-rapporten fra 2004 om grundskolen i Danmark.
Blandt skolens styrkesider blev det udtrykkeligt nævnt, at udgifter ne pr. elev er blandt de højeste i verden, at bygninger og lokalers kvalitet vurderes som gode og velholdte, og at lærerne er veluddannede, så det er ikke en skrantende skole, vi har.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg hører ministeren afvise et forslag om, at lærerne ikke skal have lov til at fungere i 25 år uden efteruddannelse, men tværtimod løbende skal pålægges krav om efteruddannelse, med det argument, at det er for centralistisk.
Jeg undrer mig over det, for vi har jo behandlet anden lovgivning om folkeskolen, hvor ministeren selv siger, at det handler om en mere fast central styring.
De godt 200 mio. kr., som ministeren selv nævnte fra talerstolen, bliver jo ikke lagt ud til skolerne, som så selv kan bestemme, hvor de skal bruges på bedre undervisning, uanset om det skal være i dansk eller idræt osv.
Nej, de er øremærkede til historie og dansk, og hvis det ikke er centralistisk, ved jeg ikke, hvad det er.
Man kunne jo foreslå, at pengene blev lagt ud til skolerne, som så selv kunne vurdere, om de skal bruges til historietimer eller måske til efteruddannelse af lærerne.
Ville det ikke være bedre, hvis det virkelig er sådan, at ministeren ikke ønsker den centralistiske holdning, som åbenbart kommer til udtryk i Enhedslistens forslag?
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Det, spørgsmålet egentlig gik på, var, om Socialdemokraterne er parate til at give eleverne rettigheder.
For hvis man nu overfører den argumentation, som ordføreren lige havde, til arbejdsmarkedet, så ville der jo være lagt op til, at arbejdsmiljøet måtte sikres mellem arbejdsgiveren og medarbejderne på den pågældende virksomhed.
Jeg tror heller ikke, ligesom ordføreren har præciseret, at det er kommunernes manglende vilje, der gør, at skolerne ser sådan ud, men det er simpelt hen spørgsmålet om, at det er der, hvor der kan skæres, når man fra regeringens side kræver, at der skæres.
Så det, jeg synes er vigtigt ved det her forslag, er at etablere de rettigheder, der gør, at man ikke kan skære på de danske unges uddannelsesniveau.
Så helt basalt: Mener Socialdemokraterne ikke basalt – om det så skal være de her rettigheder, eller de kan forhandles – at den generation i Danmark, der vokser op i den danske folkeskole, har ret til rettigheder?
Kim Mortensen (S), 2006-04-26:
Jeg tror godt, vi kan blive enige om, at der er mange skoler, hvor standarden simpelt hen er for dårlig, hvor lokalerne er for dårlige, hvor faciliteterne er for dårlige.
Vi ved, at der er en række kommuner, der bl.a. nu sidder med voldsomme besparelser, der går ud over folkeskoleområdet.
Jeg tror ikke, det er manglende vilje i mange kommuner.
Jeg kan være en lille smule bekymret for den kommune, jeg selv kommer fra, men det skyldes måske, at det er en Venstreborgmester, der sidder for bordenden.
Generelt har jeg da en tiltro til, at kommunerne gerne vil, men de har den opgave at gennemføre nogle voldsomme besparelser, der så også kommer til at gå ud over skoleeleverne.
Så derfor tror jeg ikke, det sådan er manglende vilje, men måske manglende økonomisk evne og formåen, der er problemet i kommunerne.
Personligt mener jeg, at mange af de her krav er helt relevante krav, men jeg mener stadig væk, at vi er nødt til også at lægge op til, at det her er kommunalt forankret, og at det er kommunerne, der sammen med vælgerne, sammen med forældrene, sammen med skolerne skal prøve at få det her til at fungere.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Tak for de pæne ord om, at det skulle være et særlig velmenende forslag.
Det er nu ikke ud af et eller andet specielt godt hjerte, vi har fremsat det her forslag, men simpelt hen ud fra en retfærdighedsopfattelse af, at elever ligesom mennesker på arbejdsmarkedet bør have nogle rettigheder i forhold til den hverdag, de går i møde hver dag.
Og hvis det skulle være specielt cen tralistisk, så er arbejdsmiljølovgivningen jo også et meget centralistisk element i den danske stat, og så har jeg ikke noget problem med at blive kaldt centralist.
Det, som det her forslag lægger op til, og det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at høre Socialdemokraterne om, er, om man overhovedet går ind for tanken om at etablere de her rettigheder for de danske elever.
For den Socialdemokratiske ordfører siger, at det må være op til kommunerne, men vi ved jo godt, at det er meget individuelt, hvad kommunerne beslutter, og vi ved jo også godt, at der bliver sparet på f.eks. efteruddannelse og specialundervisning ude i virkeligheden.
Kim Mortensen (S), 2006-04-26:
Enhedslistens forslag rammer på en række områder nogle af de centrale udfordringer, som den danske folkeskole står over for.
Og ligesom jeg går ud fra Enhedslisten er, er vi også i Socialdemokratiet meget bekymrede over det økonomiske kvælergreb, som regeringen har taget på kommunerne med forringelse i servicen, f.eks. på ældreområdet, på daginstitutionsområdet, og som også slår igennem på folkeskoleområdet.
På mange områder deler Socialdemokratiet også forslagsstillernes intention om at gøre skolen bedre, skabe bedre forhold for eleverne og for lærerne og sikre mere samarbejde mellem skole og hjem om barnets udvikling og skoleforløb.
I Socialdemokratiets forslag til finansloven for 2006 foreslog vi derfor også, at der blev afsat 650 mio. kr. ekstra til folkeskolen, og vi pegede bl.a. på behovet for bedre undervisningsmaterialer, flere bøger, bedre adgang til it og ikke mindst en massiv efteruddannelsesindsats over for lærerne i folkeskolen.
Samtidig har vi også ved flere lejligheder sat fokus på, at der er nogle skoler, der er nogle steder i det her land, hvor man slås med sociale og etniske udfordringer, der er større end i andre dele af landet.
Derfor har vi også ønsket, at lige præcis de skoler, der står med de her meget massive problemer, får et økonomisk løft.
Vi har også tidligere foreslået forbedringer af skolebygninger og lokaler gennem øget investering og renovering af nedslidte skoler og lokaler.
Jeg tror også, at det her samfund ville blive både rigere og bedre gennem et kvalitetsløft til skolerne.
For det er vores klare opfattelse, at det er et langt bedre og mere fremadrettet bud på, hvordan der kan gøres noget for at fremtidssikre det danske samfund.
Når vi ikke kan støtte det forslag, der ligger her fra Enhedslisten, så hænger det bl.a. sammen med, at vi har et forlig med andre partier om folkeskoleloven, og der er flere af de ting, der er indeholdt i forslaget, som er omfattet af det forlig.
Men det hænger også sammen med, at vi ikke ønsker at fratage det lokale kommunale selvstyre en række muligheder for selv at kunne prioritere og træffe beslutninger.
Vi er tilfredse med, at mange kommuner faktisk vælger at afsætte langt flere timer end skolens vejledende minimumstimetal, og vi har ikke mindst en forventning om, at de nye store kommuner vil sætte udviklingen af folkeskolerne højt på dagsordenen.
Det, der skal understøtte kommunerne, er en langt større vækstramme end den smalle vækstramme, regeringen tillader over for kommunerne, et forslag, vi allerede er fremkommet med i de igangværende velfærdsforhandlinger.
Forslaget er som sagt velmenende, men det blander sig i anliggender, som skal afgøres ved lokale beslutninger, og som bør være et anliggende mellem kommunalpolitikere, skoler og forældre, og endelig er forslaget meget udgiftskrævende.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte Enhedslistens forslag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Jamen umiddelbart synes jeg, som jeg sagde før, at der er områder, som man kan sige tilnærmelsesvis minder meget om, hvad der foregår på ret mange skoler, altså to årlige skole-hjem-samtaler, forældremøder og et arrangement planlagt sammen med klassen, hvor det har en anden karakter.
Det minder meget om, hvad der foregår i dag.
Så det, jeg siger, er, at der ikke er stor forskel.
Men jeg synes så i det samlede hele, at når jeg ser alle andre skoler end den skole, jeg selv har været en del af, så ser jeg altså også, at man har brug for fleksibiliteten.
For jeg skal ikke længere end til naboskolen, før de gør det på en helt anden måde, og det ville jeg ikke ønske at smadre.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Det er jo en melding – kan man sige – fra det ene centralistiske parti til det andet.
Men det kan man ordne med hinanden, så vi, der er liberale, skal nok holde os uden for den diskussion.
Men det var sådan set ikke det, der var meningen med mit spørgsmål.
Meningen med mit spørgsmål var: Hvis man ser konkret på folkeskolens virkelighed, på area let pr. elev, på lærernes efteruddannelse, på antallet af skole-hjem-samtaler, på undervisningsmidlernes tilstand, hvordan vurderer ordføreren så forslaget her?
Eller er det her et maksimum, som man kunne have den ambition at stræbe efter?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Samlet set synes jeg, det er langt.
Delemner kunne med gode forhandlinger eventuelt modereres, synes jeg, sådan at man kunne sige: O.k., det kan godt være, vi kan se på noget her.
Men jeg vil ikke sige, at jeg kan bruge det til noget som helst.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Først vil jeg sige, at efter ordførerens beskrivelse af, hvordan der er i Venstres gruppelokale, så er der mange ting, jeg forstår.
Jeg er så ikke så imponeret af det gode, der kommer ud af det, men jeg forstår, hvorfor det ikke står bedre til med den mængde af ilt, der må være tilbage i lokalet blot efter en times arbejde.
Men det er jo altid tankevækkende med den type af informationer.
Det Radikale Venstre støtter ikke det her forslag, men jeg synes alligevel, det er interessant at få ordførerens vurdering af, hvordan tilstanden er i folkeskolen.
Ordføreren har jo selv som tidligere skoleleder et personligt kendskab til, hvordan folkeskolen er.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Jeg vil så sige dertil, at jeg oplever en folkeskole, der har brug for fleksibiliteten til udnyttelse af bl.a. uddannelsen og efteruddannelsen af lærerne.
Her bliver det fastsat meget konkret, hvor mange timer der skal være pr. lærer.
Og så vil der være andre prioriteringer, der siger, at der så er ganske få timer tilbage til nogle andre kurser, til opfølgning og evaluering eksempelvis.
Det vil vi fuldstændig smadre, hvis vi vedtog dette.
Jeg ser også, at vi ikke har mulighed for en fleksibel udnyttelse af muligheden for forældresamarbejde.
Der er mange skoler, der har helt andre modeller end den, der lægges op til her.
Vil det så sige, at vi dermed smadrer deres chance for at have noget, som de har opbygget og har det rigtig godt med, og hvor de har den gode respons fra forældrene?
Jeg synes, det er urimeligt, at vi går ind og sætter de begrænsninger på mulighederne for den fleksible folkeskole.
Vi har evalueringer, og vi ønsker evalueringer, og derfor synes jeg, at vi med det her vil komme og lægge nogle begrænsninger ind, som er totalt urimelige.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Nu kunne jeg jo starte med at more mig, for hvis Venstres folketingsgruppe sad i det grupperum 8 timer om dagen, 5 dage om ugen, så ville det måske være berettiget at komme med det svar, ordføreren gjorde.
Men jeg er sådan set enig i, at vi skal have den fleksibilitet.
Der er intet i det her forslag, der lægger op til at styre, hvordan undervisningen skal være, i modsætning til det folkeskoleforlig, der er indgået, hvor man jo i høj grad lægger op til at styre undervisningen og fjerne metodefriheden.
Det er der intet der lægger op til her.
Det her forslag lægger også op til at sikre, at undervisningsmaterialet er det mest optimale.
Jeg tror, vi alle sammen har hørt sjove historier om historiebøger, der er dateret før 1989, hvorved Tyskland stadig væk er to forskellige lande på landkortene.
Altså, det er ikke acceptabelt, at vi i den danske folkeskole har så dårlige forhold at undervise eleverne under, og det er lige præcis det, vi godt vil angribe.
Tværtimod synes vi i høj grad, at det er vigtigt, at folkeskolen får mulighed for at lave pædagogisk og metodisk frirum.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Jeg kan sige, at Venstres gruppeværelse er meget lille i forhold til antallet af medlemmer, da det gudskelov er et meget stort parti, jeg er medlem af.
Og dermed kan jeg i hvert fald sige, at vi hver dag mærker, hvad det vil sige at være i et godt lokale, hvor der er nærvær blandt medlemmerne, og det er ikke noget problem.
Jeg vil også sige, at vi har kommuner, der er meget seriøse omkring det her.
Der er kommuner, der har fundet råderum nu, så de hele tiden inviterer til indvielse af skoler, hvor de har fået bygget om for at opfylde de behov, som de ser skolerne har.
Jeg har også set, at der utrolig mange steder er kommet bl.a. nye udsugningsanlæg.
Så det er altså ikke sådan, at der intet er sket.
Det er ikke sådan, at man på samtlige folkeskoler i Danmark sidder i rum, der er totalt tætpakket, og hvor man ikke kan modtage undervisning.
Til gengæld ser jeg en folkeskole, hvor man bruger, hvad man har af muligheder for at gå udenfor.
Man går ud og bruger naturen til sin natur- og teknikundervisning.
Man går ud, og man laver grupper, sådan at eleverne ikke altid sidder på en stol inde ved bordet.
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Jeg vil gerne sige, at jeg helt medgiver, at det forlig, der er lavet omkring strukturen, betyder, at regionerne ikke har den samme rolle som amterne.
Men lige præcis med hensyn til dimensioneringen og optaget i regionen og den koordinerende rolle, den spiller i forhold til kommunerne, har man her en særlig rolle i regionen, og det er derfor, at det er uforståeligt for os.
I øvrigt var det en aftale, som vi havde forhandlet os frem til, og så røg vi af mange forskellige grunde ud af de der strukturforhandlinger, men regeringen valgte at bibeholde aftalen.
Ud fra den forudsætning forhandler vi så videre.
Så får vi det her ind om, at de kan indstille til ministeren, men at det er ministeren, der i sidste ende er ansvarlig; når vi sidder og forhandler noget helt andet, så ryger det ud.
Det er uforståeligt for os.
Nu er jeg jo en flink mand, men ellers kunne jeg godt finde på at sige, at det i virkeligheden er tæt på et brud på de forudsætninger, vi har forhandlet aftalen under.
I øvrigt er der en særlig begrundelse for det her.
Det er vi kede af, og vi mener ikke, at det ligner De Konservative at bryde de aftaler, vi normalt laver med dem.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Men det er jo helt tydeligt i den her debat, at der er en politisk uenighed om, hvilke rettigheder elever skal have, og jeg må indrømme, at jeg finder det en smule, ja, negligerende over for eleverne i den danske skole, når man står og snakker om, at der ingen dokumentation er for, at meget lidt plads giver dårlig indlæring.
Jeg kunne godt tænke mig at se Venstres folketingsgruppe have lige så lidt plads at arbejde på, som de danske elever har til at modtage indlæring i 10 år.
Så kunne vi se, hvordan kvaliteten af Venstres gruppes politiske arbejde ville være.
Det er faktisk sådan, at Danmarks Tekniske Universitet lige præcis er kommet med en undersøgelse for ikke mindre end en måned siden, hvor de dokumenterer, at jo mere plads, der er pr. elev, i desto højere grad forøges indlæringsmulighederne.
Jo bedre udluftningssystem, der er, i desto højere grad forøges indlæringsevnen.
Det er lige præcis den slags rettigheder, vi godt vil give de danske elever, at de ikke skal sidde i et horribelt arbejdsmiljø, et arbejdsmiljø, ingen på det danske arbejdsmarked ville acceptere.
De rettigheder mener vi også skal tilbydes de unge mennesker i det danske samfund, når de starter i den danske folkeskole.
Men jeg kan høre, at Venstres folketingsgruppe er helt kold over for at sikre ordentlige arbejdsforhold for de unge elever.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg kan så forstå, at Venstres ordfører også er uenig med Venstres egen undervisningsminister.
Nu står Venstres ordfører og siger, at man ikke ønsker en central skole eller en statsskole.
Altså, undervisningsministeren har jo klart sagt, at hvis ikke folkeskolen kan finde ud af at håndtere de øvrige lovgivninger ordentligt – jeg synes, de er noget miserable – så er der lagt op til en statsskole her i løbet af 10 år.
Altså, hvis ikke folkeskolen kan håndtere nogle andre krav end dem, Enhedslisten stiller, så er der en statsskole.
Hvor er forskellen henne?
Det er vel et spørgsmål om, hvilke krav man har, hvad man ønsker af skolen.
Det er åbenbart ikke et spørgsmål om, hvordan man ønsker at styre skolen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Jamen det har jeg netop forklaret.
Jeg mener virkelig, at det med alle de her ting, der bliver pindet ud, bliver en statslig skole, og det vil jeg ikke have.
Men jeg vil gerne have, at vi præciserer, hvilke rettigheder eleverne har, og hvilke ting de kan gøre krav på ved at gå i folkeskolen, og det er jo eksempelvis, at de skal være sikre på, at de får en god undervisning; at de skal være sikre på, at den undervisning følger op på den enkeltes behov.
Og det kan man måle ved netop at lave nogle præcise test, så man ved, hvor den enkelte elev er.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg synes simpelt hen, det er hykleri.
Jeg synes simpelt hen, det er hykleri, at Venstre i behandlingen af det her forslag står og snakker om Venstres gode ønsker til skolernes fleksible planlægning, når vi ved, hvilke forslag Venstre i øvrigt har på skoleområdet.
Der skal jo fastsættes centrale nationale test.
Den enkelte skole skal ikke have lov til selv at vælge.
Den enkelte elev skal ikke have lov til selv at vælge til og fra i folkeskolens afgangsklasse.
Jeg kunne blive ved med en række eksempler.
Jeg synes, Venstre skulle komme med nogle argumenter, der passer til det her beslutningsforslag.
Når nu man ønsker de centrale ting, som Venstre lægger op til på en række andre områder, hvad er det så, der gør, at man ikke kan støtte Enhedslistens forslag?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Jeg skal starte med at sige, at Venstre ikke kan bakke op om beslutningsforslaget, og det er der flere grunde til.
Enhedslisten vil fratage skolerne deres mulighed for at planlægge skoleåret fleksibelt, og de vil fratage den enkelte skole muligheden for at udnytte ressourcerne på den måde, som skolen finder er bedst.
Venstre ønsker til enhver tid at bakke op om skolernes fleksible planlægning og de individuelle hensyn, der kan tages lokalt.
Enhedslisten vil også fratage kommunerne de nuværende redskaber til fordeling af specialundervisningstimerne til skolerne.
Det er, som om Enhedslisten tror, at et fastlagt statsligt timetal vil være en garanti for, at specialundervisningstimerne udnyttes bedst muligt, men det er på ingen måde korrekt.
I dag er der skoler i Danmark, som netop bruger den pulje, de får tildelt, fleksibelt.
Det kan eksempelvis ske på den måde, at en socialpædagogstilling indeholdes i specialundervisningspuljen, fordi det nedsætter det kontinuerlige behov for specialundervisning af den enkelte elev.
Enhedslisten kan heller ikke bevise, at et dårligt undervisningsmiljø kun eksisterer i lokaler, som er under 60 m2, og da dette ikke kan bevises, er det jo på ingen måde noget, vi skal til at lovgive om fra Folketingets side, så vi dermed påfører kommunerne en totalt urimelig merudgift i størrelsesordenen 3-4 mia. kroner.
Hvis vi ser på, hvad man anslår at dette beslutningsforslag kan komme til at koste, og hvilke udgifter kommunerne vil blive pålagt, kan jeg forstå, det er sådan, at Enhedslisten uden at blinke med øjnene mener, det er helt i orden, at regningen til kommunerne kommer til at ligge tæt på 15 mia. kr., og helt ærligt: Det er så uanstændigt, at jeg gerne ville have haft mulighed for bare at sige, at Venstre på ingen måde kan bakke op om dette beslutningsforslag.
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Vi har i regeringen vedgået arv og gæld, når det gælder lov om undervisningsmiljø.
Vi har levet op til den, og da der var for få kommuner, som levede op til den, skrev vi til dem og formanede dem.
Vi skrev, at nu skulle de altså tage sig sammen, og de har også taget sig sammen.
Jeg har også forlænget tidligere folketingsmedlem Jes Lundes periode som formand for bestyrelsen, så fru Margrethe Vestager kan være tryg ved, at selv om de nuværende regeringspartier, så vidt jeg husker, ikke stemte for lov om undervisningsmiljø, har vi vedgået arv og gæld og levet op til den i enhver henseende.
Jeg kan i øvrigt tilslutte mig det meste af det, fru Margrethe Vestager lige har sagt, og jeg kan også tilslutte mig de pæne intentioner i Enhedslistens forslag.
Jeg sagde gang på gang, at de er velmente, men jeg beskrev også, hvordan jeg synes man skal stille kravene for Danmarks folkeskole op, fordi jeg mener, det er en bedre måde at gøre det på.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt at vi ikke kan komme en lille smule længere ad den vej, for hvis man ikke ligefrem har en principiel holdning til, hvem der skal styre folkeskolen, er det jo svært at afvise, at det sådan set er nogle meget rimelige minimumskrav, der bliver stillet i Enhedslistens forslag.
Det er sådan set meget rime ligt, at der er ordentlig plads i klasserne, at undervisningsmidlerne er hensigtsmæssige og velfungerende osv. osv. osv.
Det undrer mig, at ministeren ikke har trukket lov om undervisningsmiljø mere frem i sine indlæg.
Loven giver jo eleverne en helt central adgang til sammen med ledelsen, skolebestyrelsen og lærerne at lave en egentlig undersøgelse af, om undervisningsmiljøet rent faktisk er af en sådan kaliber, at det understøtter det indholdsmæssige, altså den læring, der foregår på den enkelte skole.
Ud fra Det Radikale Venstres synspunkt er det helt centralt, at der er en demokratisk og involverende tilgang til, hvordan undervisningsmiljøet skal være, frem for en firkantet regeltilgang til, hvordan undervisningsmiljøet skal være.
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Det kan jeg ikke på stående fod give et svar på, men jeg synes, jeg i mit første indlæg sagde det, der kan siges om sagen, nemlig at vel skal eleverne have rettigheder, og vel er folkeskoleloven en stor rettighedslov, men de rettigheder drejer sig om indholdet – om det krav, enhver elev har på at blive undervist, om det krav, vi stiller til kommunen om, at den påtager sig ansvaret for, at folkeskolen lever op til lovens intentioner osv.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Det kan jo ikke være nogen stor overraskelse, at Det Radikale Venstre hverken støtter dette forslag eller regeringens egen centralistiske politik, men jeg er alligevel blevet lidt fristet til at spørge om ministerens vurdering af, hvor langt virkeligheden er fra Enhedslistens forslag.
Hvordan ser det ud derude?
Er minimumsrettighederne opfyldt, er de langt fra at være det, eller er de overopfyldt?
Hvordan er det generelle billede?
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Jeg kan give tilsagn om, at lysten til at indbyde Enhedslisten og Socialistisk Folkeparti til drøftelser vil blive stærkt forøget, hvis de to partier begynder at interessere sig for, hvor man skal hente pengene.
Så meget kan jeg sige.