runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg vil gerne sige, at hvis man med denne her udlægning prøver at så splid mellem den konservative ordfører og ministeren, så kan det ikke lade sig gøre.
Det, vi har sagt i denne her sag her omkring ejerforeningen, er, at det jo er sådan, at når man sælger en bolig, så får man 3.000-10.000 kr. med over i ejerforeningen, der bl.a. skal være med til at betale for den administration, der er.
Jeg har læst lovforslaget igennem.
Det her med at sige, at salg af nogle få boliger i en forening betyder massivt store huslejer, har jeg hørt mange gange i dag, og det kan jeg afkræfte, sådan er det ikke.
Men det er da klart, at hvis et flertal i en forening beslutter sig for nogle gennemgribende renoveringer, er alle jo med til at betale for det her.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Jeg beklager meget, men jeg troede, jeg havde fået bekræftelsen før, da jeg så, at der blev nikket.
Det, jeg godt vil spørge om, er, om ministeren dermed, med det svar vi lige har fået, har taget afstand fra De Konservatives ordfører, som sagde, at lejerne ikke bliver berørt af det. Det er faktisk ikke så uvæsentligt.
Vil ministeren afkræfte det og sige, at det gør de faktisk?
Det var det svar, vi fik her nu.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
I dag er det også sådan i en lejerforening, at hvis der er nogle lejere, der bestemmer sig for at få foretaget nogle forbedringer, så vil det give et udslag i huslejen.
Men nu forudsætter hr. Keld Albrechtsen, fordi vi nu laver en forsøgsordning, hvor vi i nogle boliger forsøger at give lejerne muligheden for at overtage deres egen bolig, at de lige pludselig er i mindretal og så bliver knægtet, fordi det er delt mellem ejere og lejere.
Vi har en forsøgsordning, og det der skræmmebillede med, at nu stiger huslejen, kan jeg ikke se.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Ja, det var et ærligt og fuldstændig brutalt svar.
Så bliver boligorganisationen sat under administration. Så er beboerdemokratiet væk, ikke alene i den afdeling, hvor der skal ske et tvangssalg, men i hele boligforeningen - også i alle de andre afdelinger.
Så skal der en advokat ind.
Velbekomme, siger jeg bare til ministeren, at han skal i gang med sådan noget.
Så var der det andet spørgsmål, jeg stillede ministeren, og som jeg heller ikke fik svar på.
Ministeren hørte det åbenbart, som om jeg havde ytret bekymring for de lejere, der havde købt for dyrt.
Jo, det er nu ikke lige der, jeg har den allerstørste bekymring.
Jeg spurgte rent faktisk, hvad ministeren vil stille op med den situation, at der bliver lejere tilbage i afdelingen, som mister deres rettigheder og kan blive udsat f.eks. for store huslejestigninger, som de ikke længere har nogen indflydelse på?
Det er faktisk, tror jeg, 4 timer siden, dette spørgsmål første gang blev stillet til ministeren.
Det er også blevet stillet til samtlige de borgerlige ordførere.
Jeg tror også, hr. Jesper Langballe kan bekræfte, at det også er blevet stillet til Dansk Folkeparti, som heller ikke var i stand til at besvare spørgsmålet.
Det er sådan set et af de allermest centrale spørgsmål i denne debat.
Vi må bare konstatere, at efter 4 timers debat står ministeren tilbage ude af stand til at besvare selv de mest centrale, mest elementære, mest grundlæggende spørgsmål, som eksisterer i denne debat.
Det er altså ikke en pryd for ministeren.
Jeg har egentlig medlidenhed med ministeren.
Han skal vandre hjem og prøve at falde i søvn efter denne debat, og det bliver ikke nemt, men jeg håber naturligvis, at ministeren alligevel vil kunne falde i søvn.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis en boligorganisation ikke ønsker at sælge, og kommunen ønsker at sælge, afdelingen ønsker at sælge, så bliver det altså den enkelte lejer, der får mulighed for at købe sin lejlighed, og det kommer boligorganisationen ikke til at kunne blokere.
Så er det sagt meget klart.
Hr. Kramer Mikkelsen spørger, om det ikke er vigtigt, at kommunerne spiller med.
Jo, selvfølgelig er det da vigtigt, og det er der også kommuner der vil gøre.
Det vil sige, at enten skal kommunerne og afdelingen være enige, eller også skal det være boligorganisationen og afdelingen, der skal være enige.
Og det er jo nogle af de kriterier, vi har lagt ind.
Så må vi se, hvor mange der vil benytte sig af at spille med på det her område.
Og at hr. Kramer Mikkelsen ikke forstår, at vi ønsker at give lejerne den mulighed for at få muligheden for at overtage de her boliger, kan jeg så ikke lave om på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Ja, man kan mærke på ministeren, at hans batterier er tæt på at være brændt ud, og det kan man godt have forståelse for, for nu har han i 4 timer forsvaret en umulig sag og været ude af stand til at besvare selv de mest elementære spørgsmål.
Men der er bare to spørgsmål, som jeg stillede ministeren, som var meget præcise, og som ministeren ikke svarede på.
Det ene spørgsmål er: Hvis bestyrelsen i en boligorganisation, hvor hvert eneste medlem har et personligt bestyrelsesansvar, modtager en rådgivning fra boligorganisationens advokat, som meddeler bestyrelsen, at det vil være uforsvarligt at gennemføre et salg af boliger i en afdeling, skal boligselskabets bestyrelse så alligevel gennemføre det, eller kan de nægte det, og vil de blive sat under administration, hvis de nægter?
Det synes jeg da er et rimelig enkelt spørgsmål at besvare, om de vil blive sat under administration, for
det er jo situationen, ministeren vil komme i.
Det er jeg ikke i tvivl om.
Derfor bør ministeren da kunne besvare det, for jeg går ud fra, at ministeren har gennemtænkt de mest sandsynlige situationer, der vil opstå, hvis det her bliver vedtaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Så må jeg spørge, om sandheden i virkeligheden ikke er den, at ministeren er rystende ligeglad med hundredvis af høringssvar, som går imod det her forslag, fordi man har lavet en aftale med Dansk Folkeparti og har valgt at føre ensidig blokpolitik i Folketinget på en sag, som rammer lejere?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Det med at ministeren ikke gider høre på det, passer ikke, det gør jeg.
Det gør jeg gerne i timevis.
Men jeg er nødt til at sige, at regeringens intention med det her forslag er at prøve at løbe en forsøgsordning i gang, som en boligorganisation og en boligafdeling ønsker at gå om bord i.
Vi mener nemlig, at flere skal have mulighed for at blive ejere, hvis de vel at mærke selv ønsker det.
Se, det var den korte version, men det er den, vi har brugt 4 timer på nu, må jeg sige til hr. Kramer Mikkelsen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Det var, fordi det er det spørgsmål, der har rejst sig, det vil jeg godt tilstå, flest gange i mit hoved, når jeg har set det her lige fra første færd, da regeringen foreslog det.
Jeg synes ærlig talt, det er imponerende af ministeren.
Jeg har henvist til høringssvar efter bedste evne, fra Aalborg, fra striber af kommuner i Københavns Amt, fra Københavns Kommune, Ældremobiliseringen, Rådet for socialt udsatte, DSI osv. og får at vide, at vi taler social massegrav.
Det siger de mennesker, som ved, hvor skoen trykker.
Selv formanden for Kommunernes Landsforening, Venstremanden Ejgil W. Rasmussen, gider ministeren ikke at høre på.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Vi er jo netop nødt til at se boligpolitikken, der er så bredspektret, som den er i dag, og så siger hr. Morten Homann, at isoleret set bliver der færre almene boliger.
Vi øger boligmassen med det her.
Det er jeg nødt til at sige en gang til.
Det er utroligt, når vi har diskuteret det i 4 timer.
Så et klart, kontant spørgsmål: Hvad gør vi, når nu den her 7-pcts.-ordning udløber?
Jeg har jo taget initiativ til at være med til at forlænge den i et år, må jeg sige til hr. Morten Homann, og så må vi hele tiden vurdere situationen og dansk boligbyggeri, når vi kommer længere frem.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Ja, folk er glade for, at der bliver bygget f.eks. flere almene boliger, som bl.a. SF pressede på for, og det er glædeligt, og jeg har heller ikke ladet nogen chance gå fra mig for at rose ministeren for at medvirke til at gennemføre en aftale, den gamle regering lavede med Kommunernes Landsforening. Det er alt sammen fint.
Men jeg tror, at samtlige ordførere i denne debat kan bekræfte, at det her forslag i sig selv giver færre almene boliger.
Der er mange andre problemer ved det, men hvis bare man kan løse det problem og sørge for, at der er almene boliger nok, så skal ministeren levere initiativer, som sikrer, at der bliver bygget flere almene boliger.
Der ligger ingen initiativer i forslaget, som sikrer, at der bliver bygget flere almene boliger.
ved salget.
Derfor spørger jeg: Hvad er det for nogle initiativer, ministeren vil lancere, når den lave grundkapitalprocent udløber, så man kan sikre, at man får bygget de boliger, der skal til?
Hvad er det for nogle initiativer, ministeren vil sætte i scene for at sikre, at der bliver bygget flere almene boliger, når vi nu skal have lagt det her dræn ned i kassen?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg er nødt til at sige til hr. Morten Homann, at jeg gerne fortsætter med at besvare spørgsmål, men jeg synes faktisk, vi efterhånden begynder at køre i ring.
Hvad gør regeringen for at få flere boliger fremover?
Vi har jo netop sammen med Socialdemokratiet og en række partier i Folketinget indgået en bred boligaftale, som hr. Keld Albrechtsen ikke ønskede at deltage i, som hr. Morten Homann ikke ønskede at deltage i.
Det er fair nok.
Det giver mange flere ældreboliger, det giver flere handicapboliger, det giver flere ungdomsboliger.
Når tiden så udløber, må vi vurdere det, men vi holder et år mere på 7 pct.
Hvad skal vi gøre?
Regeringens målsætning i regeringsgrundlaget er at bygge flere boliger.
Det er en linje, regeringen vil fortsætte.
Vi må hele tiden vurdere, og her ved forårspakken har vi jo netop trukket investeringer ned i 4-5 pct. for at få noget mere gang i byggeriet.
Og det, jeg hører udefra, er, at folk synes, det er godt, at der bliver bygget noget mere.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg noterer mig med glæde, at ministeren er engageret i, at der også skal bygges flere boliger fremover.
Derfor stiller vi visse forventninger til, hvad det er for nogle initiativer, ministeren vil tage for at sikre, at de boliger også bliver bygget.
Nu er der i de seneste par år blevet bygget væsentlig flere almene boliger end der plejer, takket være et forslag, som stammer fra den tidligere regerings tid, nemlig nedsættelsen af grundkapitalen.
Kommunernes Landsforening siger, at der ikke er nogen incitamenter, så ministeren må have nogle forslag i posen, hvis han vil sikre, at man i det mindste bygger almene boliger nok til at dække det tab ind, det her forslag forårsager.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Det der med at regeringen fører ensidig blokpolitik.
Nu tror jeg, at hr. Kramer Mikkelsen skal lade være med at tage munden alt for fuld.
Senest i går blev der indgået et meget, meget bredt forlig her i Folketinget på energipolitikken.
Så er der nogle ting en gang imellem, vi er uenige om.
Denne sag er vi uenige om.
Det er jo fair nok, vi er ikke medlemmer af det samme parti.
Indimellem har de borgerlige flertal her i Folketinget, og så er går der nogle år, så er Socialdemokraterne i flertal med venstrefløjen.
Sådan er det nu.
Problemstillingen her er, at man ønsker at skyde spurve med kanoner i en sag, hvor vi taler om 5.000 boliger set i forhold til 470.000 set i forhold til, at vi bygger og vi bygger og vi bygger.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg kan så forstå, at økonomiministeren er ligeglad med, hvad man mener i Kommunernes Landsforening.
Det vil jeg godt sige
undrer en Socialdemokrat, som ved, at det her forudsætter, at kommunerne spiller med, og at kommunerne ønsker at bygge almene boliger.
Det, som vi godt kan undre os over, er jo, at man har sagt, man mener, at det her skal ændre beboersammensætningen og dæmpe ghettoiseringseffekten i nogle af vore store boligområder i de store kommuner, som alle sammen har sagt, at de ikke tror på det her instrument og på det her redskab.
Tværtimod mener de i virkeligheden, at det øger ghettoisering, og at det øger den sociale koncentration i de dårligst stillede boligområder.
Så kan man jo godt undre sig over, at man fra borgerlige ordførere og fra ministeren har det her mantra, at det her skulle dæmpe ghettoisering.
Jeg forstår det ikke, og jeg må tilstå, at jeg forundres over, at man i sådan en grad kan afvise en Venstremand fra Kommunernes Landsforening, sådan som ministeren gør.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg vil gerne sige til hr. Kramer Mikkelsen, at som jeg også tidligere i dag tilkendegav i mit svar til hr. Kramer Mikkelsen og til Folketingets partier i øvrigt, er vi da enige i, at nedsættelsen af grundkapitalen fra 14 til 7 pct. medvirkede til, at der blev bygget nogle flere boliger.
Vi har også med forårspakken givet mulighed for i nogle måneder at melde fuld låneadgang til det almene byggeri, hvis spaden er i jorden inden den 1. januar, også et positivt tiltag.
Men med hensyn til spørgsmålet om det nu er regeringens skyld, at der kom en ketchupeffekt, tror jeg, de fleste er enige om, at på det almene område var der en forventning om, at man ikke skulle bruge så mange penge på at bygge, og at det var det, som gav en ketchupeffekt.
Men så kan det jo være, hr. Kramer Mikkelsen kan bekræfte, at selv i 2003 er vi 3.000 over det niveau, der var i 2000, og lidt mindre i forhold til det, der var 2001.
Da var der 7.700.
Nu har vi et tilsagn på over 10.000.
Flere boliger, ja, jeg kan bekræfte, at det her giver flere boliger.
Og med hensyn til, hvad formanden i Kommunernes Landsforening mener, så kan jeg selvfølgelig lade ham selv kommentere det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg vil sådan set bare bede ministeren om at bekræfte, at det var SR-regeringen, som valgte at sænke grundkapitalen fra 14 til 7 pct. Så vidt jeg husker, fremgik det af ministerens tal, at det var ca. 15.000 boliger i 2002 og ca. 11.000 boliger i 2003.
Det er hele tiden blevet sagt af VK og Dansk Folkeparti, at der kommer flere boliger på grund af forslaget, og så vil jeg godt spørge: Er det flere boliger, end der ellers ville være kommet?
Mener man virkelig, at forslaget vil give et incitament til, at der trylles flere bygherrer frem, som vil sætte mere boligbyggeri i gang, end der ellers ville være kommet?
Så vil jeg også godt høre lidt om den ideologiske modstand, som ministeren omtalte.
Den ideologiske modstand skyldes bare, at Socialdemokraterne ønsker at modarbejde regeringen.
Kommuner i hele Københavns Amt, Aalborg, Odense, alle de store kommuner, også Københavns Kommune, har sagt nej, men hvordan harmonerer det med, at Kommunernes Landsforening med en formand, som er Venstremand, også siger nej til forslaget?
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg vil gerne bekræfte over for hr. Kramer Mikkelsen, at det her er endnu en knibtangsmanøvre på kommunernes økonomi.
Der er ikke nogen tvivl om, hvad man også kunne forvisse sig om ved at læse den oprindelige rapport »Ejer, andelshaver eller lejer?« at der er en part, som tjener stort på den her øvelse.
Der er mange, der taber, men der er en part, der vinder stort, og det er statskassen.
Man forstår jo godt i en tid, hvor man har banket hul ved hjælp af skattestoppet og yderligere skattelettelser, at man gerne vil tjene, men jeg synes, det er en uærlig måde at gøre det på at klemme lejerne, klemme boligorganisationerne og klemme kommunerne på den her måde.
Mit svar til fru Carina Christensen gik udelukkende på, at den ordning, vi så i England, på flere punkter adskiller sig fra det, der ligger her, selv om det er klart, at den har været den væsentligste inspirationskilde til at gennemføre det her.
Men derudover kan jeg fuldt genkende hr. Lars Kramer Mikkelsens beskrivelse, som man også kan se ved at gennemlæse rapporten om Boligudvalgets studietur,
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Homann, om han kan bekræfte, at de kommuner, som skulle vælge at sige ja til det her, skulle vælge at deltage i forsøgsordningen og sælge ud af de boliger, som ligger i kommunen, mister det indskud, som de har skudt ind i de almene boliger, der er bygget?
På den måde kaster regeringen i virkeligheden endnu en gang byrder over på kommuner til trods for, at man roser sig af, at man har lavet et skattestop, og det her er i virkeligheden med til at finansiere regeringens skattestop.
Så vil jeg godt spørge, om hr. Morten Homann kan bekræfte det billede, fru Carina Christensen gav af Boligudvalgets tur til England?
Jeg vil bare spørge, om hr. Morten Homann kan bekræfte, at vi så endeløse husrækker i f.eks. Liverpool af tomme boliger, som folk havde forladt i nattens mulm og mørke, fordi de simpelt hen ikke havde råd til at blive boende der og vedligeholde deres bolig, hvor taget var ved at falde ned over hovedet på dem?
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg vil sige til fru Carina Christensen det samme, som jeg sagde til den socialdemokratiske ordfører og til Venstres ordfører, at det her forslag er ikke en kopi af det engelske forslag, selv om inspirationskilden er klar.
Der er selvfølgelig klare forskelle, det vil jeg godt sige endnu en gang.
Hvis det er det problem, vi skal løse, så er jeg helt sikker på, at vi kan sætte os sammen og finde en løsning på det.
Men når man sælger 5.000 almene lejeboliger, så bliver der 5.000 almene lejeboliger færre.
Så siger regeringen, at man vil bruge indtægterne fra salget til at bygge nyt.
Man kan så sætte spørgsmålstegn ved, om der vil blive bygget det ekstra eller ej.
Men på bundlinjen står, at selv hvis man brugte hver en krone, der kom ind på det her salg til at bygge nyt, som ikke ellers ville blive bygget, så vil der blive bygget en tredjedel, det vil altså sige 1.600-1.700 boliger. Når regnestykket siger, at vi mister 5.000, og vi får 1.700 nye, så er der altså stadig væk et voldsomt minus på bundlinjen, og det er det minus, som vil gøre, at endnu flere må tage til takke med parker eller herberger i stedet for at få et ordentligt sted at bo.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Allerførst vil jeg gerne sige til hr. Morten Homann
, at det er meget beskæmmende at høre hr. Morten Homann stå og sammenligne den her 3-årige forsøgsordning med den måde, man lavede salg af almene boliger i England på.
Jeg var med på den tur til England, og jeg kan forstå på det hele, at vi har oplevet noget meget, meget forskelligt på den tur.
Det var absolut ikke det indtryk, jeg kom hjem med efter at have været i London, så det lyder nærmest, som om hr. Morten Homann har været på en helt anden tur.
Jeg håber, at han kan bekræfte, at der absolut ikke er lighed, og at det ikke er en kopi af den engelske model, som vi nu implementerer her i Danmark.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Så kan jeg forstå på hr. Morten Homann, at man i SF bekymrer sig utrolig meget om ventelister.
Man er meget bange for, at folk overnatter i parker og på gader og på S-togsstationer osv. Hvis man virkelig bekymrer sig så meget om ventelister, hvorfor er SF så imod det her forslag?
Essensen i det her forslag er jo netop, at vi sælger nogle almene boliger og dermed frigiver midler, der kan bruges til at bygge flere almene boliger, og derfor bliver den samlede tilgang af boliger i Danmark øget.
Det hjælper os altså til at undgå ventelister og dermed hjælpe alle de mange mennesker, der er nødt til at overnatte i parkerne, som hr. Morten Homann taler om.
Dem kan vi hjælpe.
Hvorfor vil hr. Morten Homann ikke vil være med til at afhjælpe de danske ventelister?
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Det er rigtigt, at der ikke er noget, der hindrer kommunerne i at bygge.
Det skulle da lige være de økonomiske aftaler, som regeringen bakket op af Dansk Folkeparti laver i kommunerne, som lægger nogle meget klare begrænsninger på, hvad man kan gøre.
Den stramme styring af kommunernes økonomi er en medvirkende årsag til, at mange kommuner har svært ved at leve op til den efterspørgsel, der har været på almene boliger.
Når man så samtidig fremsætter det her forslag, som jo gør, at man bag om ryggen på de kommuner, som forsøger at føre en ansvarlig boligpolitik, kan sælge ud af de almene boliger, som de i deres ansigts sved har fået bygget, så er der da ikke noget at sige til, at de mange, der virkelig brænder for at få løst problemet med boligmangelen, må kigge opgivende på regeringen og Dansk Folkeparti og spørge, hvordan i alverden de skal løse den opgave, når de ikke har pengene til det, og regeringen så samtidig sælger de boliger, de trods alt har fået bygget.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-03-30:
Kan hr. Morten Homann ikke bekræfte over for mig, at de kommuner, der har et ansvar over for de mennesker, som ikke har tag over hovedet, kan bygge alt det de vil af alment boligbyggeri?
Hvis de vil løse til dels bare lidt af boligproblemerne, så kan de bygge alt hvad de vil af almene boliger, når bare de betaler 7 pct. i grundskyldskapital.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Når regeringen fremsætter forslag om at sælge 5.000 almene lejeboliger, bliver der 5.000 almene lejeboliger færre, hvilket med hr. Søren Gades tal fra hans ordførerindlæg før nogenlunde svarer til et års kvote, som man sådan hiver ud af regnskabet.
Så er det rigtigt, at bl.a. SF med stor glæde i den tidligere regerings tid fik gennemført, at man fik nedsat den kommunale grundkapital til byggeri af almene boliger for at få sat noget hårdt tiltrængt gang i byggeriet af almene boliger.
Så det er kun glædeligt, at der er kommet lidt ekstra gang i det, men det er kun, fordi man har haft et stort efterslæb.
Og der er det da fuldstændig tåbeligt, at man så giver sig til at rulle den gevinst tilbage igen ved at fjerne et helt års byggeri for egenstøtte
Så ved siden af alle de negative konsekvenser har hr. Søren Gade peget på endnu en negativ konsekvens, nemlig at der kommer færre almene lejeboliger i en tid, hvor der er brug for flere.
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Jeg vil lige give hr. Morten Homann lejlighed til at svare på det med antallet.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jeg kan bekræfte over for hr. Søren Gade, at den britiske regering eller for den sags skyld partier i Storbritannien ikke har nogen adgang til at fremsætte forslag i det danske Folketing, og at det derfor er en dansk regering, der har fremsat forslaget, som på flere punkter afviger fra det engelske, bl.a. på det punkt, som hr. Søren Gade antydede, nemlig at det her ikke bliver en rettighed for lejerne, men man skal igennem den her godkendelsesprocedure.
Men det, man skal holde sig for øje, er, at de rettigheder, som kommunerne og boligselskaberne kan varetage,
er for de folk, som i dag står uden tag over hovedet.
Hvis man ser på f.eks. lejerorganisationernes høringssvar, så er de rettigheder, som lejerne mister ved det her, f.eks. rettigheden til at kunne være med til at beslutte, hvad ens husleje skal være, hvor man med det her forslag kan risikere at få voldsomme huslejestigninger.
Det er rettigheden til at sikre sig, at ens bolig er moderniseret og renoveret og i en ordentlig stand, hvor man risikerer, at man ikke fremover, fordi man kommer i mindretal i sin egen ejerforening, som det bliver, kan få gennemtrumfet nødvendige moderniseringer og renoveringer.
Så den enkelte lejer mister også indflydelse, mister også rettigheder på grund af det her forslag.
Så det er en gennemført dårlig idé.
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Jeg vil gerne have hr. Morten Homann til at bekræfte, at det ikke er den engelske model, der ligger til grund for det, vi nu diskuterer i Folketinget.
Det er en dansk model udarbejdet af danske politikere og fremsat af en dansk regering.
Jeg var selvfølgelig meget glad for at høre hr. Morten Homanns tale
Der var slet ikke tale om, at det faktisk er lejerne, som får en rettighed.
Lejerne kan bare sige fra.
Det er altså lejerne, der er tænkt på i forslaget; det er lejerne, som vi bekymrer os om.
Kan hr. Morten Homann ikke bekræfte, at det er lejerne, der afgør, om der skal siges ja eller nej til det pågældende salg af almennyttige boliger?
Og så lige en sidste ting: Er det ikke således, at når man over 2 år gennemsnitligt har bygget 8.000 almennyttige boliger, og man vil sælge 5.000 over 3 år, så vil 8.000 minus 1.700 stadig væk give en tilgang i antallet af almennyttige boliger?