Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-21:
Det bliver den største udenrigspolitiske opgave for Danmark i nyere tid.
De overordnede rammer kender vi, de ligger fast.
Det danske formandskab er karakteriseret af to grundvilkår:
For det første har formandskabet en meget klar hovedopgave, nemlig udvidelsen af EU.
At afslutte den første runde af optagelsesforhandlingerne er den afgørende opgave, vi har foran os.
For det andet overtager det danske formandskab ud over udvidelsen en ualmindelig omfattende og tung dagsorden.
Regeringen lægger stor vægt på også at løfte denne opgave.
Forberedelserne af formandskabet har været i gang længe.
Hele regeringen og store dele af centraladministrationen har arbejdet målrettet i månedsvis.
Vi er velforberedte og ivrige efter at komme i gang.
Et endeligt formandskabsprogram foreligger endnu ikke.
Det kan det i sagens natur først gøre efter Det Europæiske Råds måde i Sevilla.
Først til den tid kender vi nøjagtigt den dagsorden, vi overtager fra det spanske formandskab, og vi skylder det spanske formandskab arbejdsro til at nå så langt, som det er muligt indtil da.
Men det skal ikke forhindre mig i her i dag at angive hovedtemaerne for det danske formandskab.
Der er fem overskrifter: For det første: EU's udvidelse fra København til København.
For det andet: Tryghed og sikkerhed.
For det tredje: Bæredygtig udvikling.
For det fjerde: Sikre fødevarer.
For det femte: Globalt ansvar.
Lad mig tage dem én ad gangen.
Formandskabets hovedprioritet er at afslutte udvidelsesforhandlingerne med op til 10 nye medlemslande.
Det var i København i 1993, at betingelserne for optagelse i EU blev definerede, og det kan nu blive i København i 2002, at forhandlingerne om udvidelsen gøres færdige. Om det lykkes at afslutte første runde af udvidelsesforhandlinger i København, er vi i sidste ende ikke selv herre over, men regeringen er indstillet på at prioritere meget klart.
Ingen skal bagefter kunne sige, at Danmark ikke gjorde sit yderste for at sikre et succesfuldt resultat.
Det er mit indtryk, at der er en klar forståelse i såvel EU-lande som kandidatlande for, at tiden er inde til at indfri løfterne om udvidelsen, men samtidig er det også klart, at vi står over for en række komplicerede problemer: landbrug, strukturfonde, budget, usikkerheden om, hvorvidt alle 10 lande vil være klar, det cypriotiske spørgsmål og en folkeafstemning i Irland om Nicetraktaten her til efteråret.
Formandskabet kan skabe rammerne, formandskabet kan fastholde fokus og prioritere klart, men i sidste ende kræver en løsning, at der er en kompromisvilje hos alle parter.
Vi vil følge tre ledelinjer i udvidelsesforhandlingerne: For det første skal princippet om klare kriterier som grundlag for optagelse fastholdes.
Forhandlingerne skal afsluttes med de lande, som er klar.
Jeg håber, at det vil gælde for 10 lande, men vi bør ikke gå på kompromis med det principielle krav. For det andet skal ingen lande ende med at skulle vente på andre.
Der er forskelle på landes størrelse, men ikke på deres rettigheder eller forpligtelser.
Hvis kun nogle, men ikke alle de 10 lande, er klar til december, skal vi afslutte forhandlingerne i København med dem, der er klar.
For det tredje vil jeg fastholde december 2002 som en afgørende og forpligtende tidsfrist. Når vi i EU har fastsat en tidsfrist, bør vi også overholde den.
Al erfaring viser, at EU er bedst til at håndtere én stor opgave ad gangen.
Det næste halvår er afsat til udvidelsen, derefter presser nye opgaver sig på.
I 2003 skal vi afslutte drøftelserne i konventet om EU's fremtid og begynde arbejdet i den efterfølgende regeringskonference.
2004 vil være domineret af regeringskonferencen samt valg til Europa-Parlamentet, og i 2005 og 2006 skal rammerne for næste budgetperiode, som strækker sig fra 2007 til 2013, fastlægges. Det er her og nu i de kommende måneder, at vi har en enestående mulighed for at bringe udvidelsen i hus.
Men samtidig lægger regeringen stor vægt på at løfte den betydelige EU-dagsorden, der i øvrigt ligger foran os.
Det gælder generelt, og det gælder med særlig fokus på fire områder: For det første vil vi arbejde for større sikkerhed og tryghed.
Vi står i dag over for en række nye former for kriminalitet med international terrorisme, menneskesmugling, kvindehandel og børnepornografi på internettet.
Det er problemer af en grænseoverskridende karakter, og de skal bekæmpes gennem et stærkere samarbejde på europæisk og globalt plan.
Det danske formandskab vil prioritere arbejdet med gennemførelsen af EU's handlingsplan for bekæmpelse af terrorisme, og vi vil lægge vægt på udviklingen af et stærkt internationalt samarbejde.
Vi vil søge at afslutte forhandlingerne om en samarbejdsaftale mellem EU og USA om gensidig bistand i straffesager og om udlevering af mistænkte og dømte.
For det andet vil det danske formandskab arbejde for bæredygtig udvikling.
Det gælder økonomisk, socialt og miljømæssigt.
Vi vil prioritere gennemførelsen af det indre marked og udviklingen af EU-landenes økonomiske samarbejde.
En stærk og konkurrencedygtig europæisk økonomi er forudsætningen for vækst, velfærd, øget beskæftigelse og bæredygtig udvikling.
Vi skal kunne følge med i den globale konkurrence, ikke mindst i forhold til USA.
Der ligger en betydelig dagsorden foran os på de enkelte politikområder, det gælder ikke mindst de økonomiske politikområder, transportområdet og miljøområdet.
Vi vil søge resultater i forhandlinger om et indre marked for finansielle tjenesteydelser.
Vi vil arbejde aktivt for, at EU som aftalt kan afslutte forhandlingerne om den såkaldte skattepakke inden årets udgang.
Det vil sikre beskatning af renteindtægter på tværs af landegrænserne, og det vil forhindre en unfair skattekonkurrence mellem de enkelte EU-lande til skade for os alle.
Vi vil prioritere færdiggørelsen af liberaliseringen på energimarkederne.
Det vil betyde friere valg og lavere priser
for virksomheder og almindelige forbrugere.
Et tredje hovedområde, det danske formandskab vil sætte fokus på, er fødevarer.
Vi vil arbejde for sikrere fødevarer og reformer af EU's politikker.
Fødevaresikkerhed fra jord til bord er en meget vigtig opgave for EU.
Under dansk formandskab vil vi lægge vægt på dette arbejde.
Drøftelserne om en reform af den fælles landbrugspolitik vil ligeledes blive indledt under dansk formandskab.
Det er en drøftelse, som skal foregå uafhængigt af udvidelsesforhandlingerne, og som ikke skal afsluttes under dansk formandskab, men det er drøftelser, som flere EU-lande tillægger stor betydning, ikke mindst set i lyset af udvidelsen. Endelig vil formandskabet prioritere arbejdet med en ny fælles fiskeripolitik for EU-landene.
Det er en omfattende og vanskelig opgave.
Regeringen ser frem til, at Kommissionen præsenterer sine forslag sidst i denne måned.
EU's globale ansvar er formandskabets sidste hovedoverskrift. EU har et særligt ansvar for fred og stabilitet i en verden, der hænger stadigt tættere sammen.
Det gælder ikke mindst i kampen mod international terrorisme og i indsatsen for at mindske fattigdom. For at EU kan leve op til sit globale ansvar, skal den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik
Det er formandskabets mål, at vi på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg indgår en global aftale, som forpligter både rige og fattige lande.
På det såkaldte ASEM-topmøde i København vil relationerne mellem Asien og Europa blive udbygget, og vi vil lægge op til en styrkelse af forholdet til Rusland og EU's nye naboer mod øst: Ukraine, Hviderusland og Moldova.
Regeringen vil tilstræbe en meget høj grad af åbenhed og information under formandskabet.
over for Europa-Parlamentet, og det gælder naturligvis sidst, men ikke mindst i forhold til Folketinget.
Det Europæiske Råd drøfter i Sevilla de fremtidige rammer for Rådets arbejdsmetoder.
Fra dansk side arbejder vi for, at dette munder ud i beslutninger om større åbenhed i Rådets arbejde.
Sker dette, vil vi selvsagt anvende sådanne nye regler under dansk formandskab i det omfang, det overhovedet er muligt.
Lad mig slutte med at sige, at regeringen lægger op til et tæt samarbejde med Folketinget.
Vi vil tilstræbe løbende information og dialog, og det er samtidig regeringens håb, at Folketinget vil vise forståelse for de særlige betingelser, der vil gælde for ministrenes virke op til og under formandskabet.
Jeg ser frem til samarbejdet.