Frank Jensen (S), 2001-10-09:
Ja, de skiftende formænd, der har været under debatten her, har jo tilladt, at debatten om L 28 kom meget langt omkring.
Jeg skal ikke forlænge debatten ud over det, som er genstand for vore forhandlinger i dag, nemlig L 28, lov om indfødsrets meddelelse.
Jeg kan sige, at fru Dorte Bennedsen jo har ganske ret, når hun prøver at holde fast i, hvad grundlaget er, for at man overhovedet kan komme med i loven og få dansk statsborgerskab ved naturalisation, altså ved lovgivning her i Folketinget.
Det er, at man har tilladelse til varigt ophold her i landet.
Det er ikke noget, der reguleres via indfødsretslovene.
Den borger, der skal kunne få vores statsborgerskab, har et varigt opholdsgrundlag her i landet.
Det er vigtigt at holde fast i.
Dernæst stilles der jo altså krav om, at man har skullet være her ganske længe, minimum 7 år, som det også er oplyst under debatten.
Har man så i de 7 år begået overtrædelser af vores lovgivning, så får man forlænget den periode, hvor man skal have opholdt sig her.
Der er altså en karenstid lagt oven i de 7 år.
Så når ordføreren fra Dansk Folkeparti har forsøgt at fastholde, at man med det lovforslag her får et mere multikulturelt samfund, et mere multietnisk samfund, så har det intet på sig.
Det er mennesker, der har lovligt ophold her, uanset om de får vores statsborgerskab eller ej.
Det er også sjældent, at et lovforslag, der bæres af så mange partier her i Folketinget, giver anledning til så stor
en debat ved første behandling.
Lovforslaget her bygger jo på de regler, som et stort flertal af partier har indgået aftale om.
Ja, der er sådan set kun Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, som ønsker, at reglerne skal være endnu strammere, og så er der på den anden side Enhedslisten, som mener, at reglerne er for stramme.
Men et meget, meget stort flertal er enige om de regler og om de regler, der også har været lagt til grund for behandling af det her lovforslag. Forinden det her lovforslag blev fremsat, har der jo været forelagt nogle sager for Folketingets Indfødsretsudvalg.
Jeg tror også, som fru Dorte Bennedsen som formand for udvalget gennemgik, at det altså ud af de 4.308 personer, der er optaget på lovforslaget her, drejer sig om 24 personer, hvoraf de 16 sager har været forelagt for udvalget i samråd, og de 8 har været forelagt efter forelæggelsesreglerne.
Ud af de 16, der har været forelagt efter samråd, er der 14, der vedrører sprog, en, der vedrører opholdstid og for dem, der er forelagt efter forelæggelsesreglerne, er det fire af de her sager, der vedrører gæld, og fire, der vedrører kriminalitet.
Det er jo tankevækkende, også lidt forstemmende, at det, når tallene er af den her størrelse, og det er oplysninger, udvalget er bekendt med, så kan give anledning til så ophedet en debat, hvor beskyldningerne mod de her personer er føget gennem luften, ikke mindst fra Dansk Folkepartis side.
Det er jo, som de fleste danskere ved, fordi de er vores naboer, vores kolleger på vores arbejdspladser, nogle, man møder henne i ungernes daginstitution, mennesker ligesom os.
Derfor er det ærgerligt, at man benytter lejligheden til at så mistillid, at man benytter lejligheden til at skabe angst og utryghed i befolkningen.
Det er der ingen særlig grund til.
Hr. Skaarup spurgte mig, om jeg ville komme med lovforslag i denne samling, der vedrører muligheden for at fratage folk, der har fået statsborgerskab, deres statsborgerskab, hvis det var opnået ved svig.
Det kan jeg svare ja til.
Det er et lovforslag, der forventes at blive fremsat i Folketinget i morgen, og det er et lovforslag, der giver hjemmel til, at man kan indbringe spørgsmålet om fratagelse af statsborgerskab for domstolene, hvis statsborgerskabet er opnået ved svigagtig optræden, og det er svigagtige oplysninger og optræden, der har givet anledning til, at man har fået statsborgerskabet.
Jeg kan også oplyse, at det er et lovforslag, der vil have tilbagevirkende kraft i den forstand, at har nogen opnået det forud for, at loven bliver vedtaget,
vil de sager også kunne indbringes for domstolen.
Så var fru Inger Marie Bruun-Vierø, den radikale ordfører, inde på spørgsmålet, som knytter sig til situationen her i landet, om der er et stigende antal personer med anden etnisk baggrund, der bliver chikaneret her i landet.
for Dansk Folkeparti, som forsøgte at undertrykke de her oplysninger, som i dag er viderebragt til offentligheden af chefen for Politiets Efterretningstjeneste, og jeg opfordrer til, at vi nu ikke får rykket de her kampe ind i de danske gader.
Vi vil heller ikke have, at folk skal chikaneres, fordi de har en anden etnisk oprindelse.
Vi vil ikke have, der skal være ildspåsættelser og alt andet, lige så vel som vi har sagt til dem af anden etnisk oprindelse, at vi ikke under nogen omstændigheder vil tolerere, at de overskrider vores lovgivning.
Gør de det, vil vi have en effektiv retsforfølgelse.
Og benytter de begivenhederne, der finder sted i øjeblikket i Afghanistan eller andre steder, til at opildne til modstand, der har en ikkelovlig karakter, så vil vi have en effektiv retshåndhævelse imod dem, og i øvrigt vil vi lægge afstand til sådan en optræden, også selv om den ikke skulle være ulovlig.
Kunne Dansk Folkeparti ikke oppe sig og sige det samme
til dem, der i dag optræder med chikane over for dem, der har en anden etnisk baggrund.
Det vil være klædeligt, hvis det kunne finde sted.