runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2006-01-12:
Ja, det kan jo godt kaldes vækst og service og alle mulige pæne ord.
Men når man har budgetteret og regnet med et bestemt antal ansatte til at udføre hjemmehjælp, tage sig af handicappede børn osv., og man nu får at vide, at man skal bruge færre penge, kan det ikke betyde andet, end at der i et eller andet omfang bliver færre mennesker til at udføre de opgaver, som man ud fra det budgetterede havde regnet med at udføre i 2006.
De 3 mia. kr. er jo ikke bare tal på et stykke papir.
Der er nogle mennesker ude i kommunerne, der skal udføre nogle opgaver for nogle andre mennesker, der har behov for, at nogle tager sig af dem, og det her betyder jo, at et eller andet antal mennesker ikke skal udføre det arbejde, de ellers skulle have udført.
Ellers giver det jo ikke nogen mening at sige, at der skal spares 3 mia. kr. i forhold til det, man har budgetteret med skulle anvendes i kommunerne og amterne i år.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Jamen man har jo et ansvar over for den aftale, som kollektivet har indgået.
Kommunernes Landsforening har lavet en aftale med regeringen, og den aftale omfatter rammerne for budgetlægningen.
Aftalen giver et budgetløft, der er taget højde for demografiske forhold, og der er drøftet engangsomkostninger osv.
Alt det skal indarbejdes i de budgetter, man lægger, og så har man jo et ansvar for at sikre, at budgettet er i overensstemmelse med aftalen, og at man ikke overskriFttmo036.fm Page 2636 Friday, March 10, 2006 4:42 PM der det.
Jeg ved udmærket godt, at Enhedslisten ønsker flere, uendelig mange flere penge til kommunerne, men det kan man bare ikke, hvis man ønsker at holde styr på væksten i den offentlige sektor.
Derfor har vi foreslået at gøre det på den måde, det bliver gjort på, og jeg synes, det er fuldt legitimt.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-12:
At skulle være med til at ophæve en lov fra 1872 er jo ret historisk, ikke mindst når teksten lyder »ophævelse af lov, hvorved »Regjeringen bemyndiges til at meddele den danske Landmandsbank, Hypothek- og Vexelbank i Kjøbenhavn forskjellige Begunstigelser««.
Jeg vidste faktisk dårligt, der var noget, der hed det.
Når man nu læser loven fra 1872, kan man jo hurtigt konstatere, at der i sin tid, dengang for så mange år siden, faktisk var et stort behov for, at der kunne ydes supplerende lån til landbrug og kommuner.
Disse har nu nok for længst fundet andre finansieringsmuligheder, hvilket jo bedst bevises ved, at der ikke i årevis er ydet nye lån fra den kreditinstitution, som vi har til behandling her i dag.
Det er Danske Bank, der har rejst sagen, og det er også dem, der ejer 2,5 mio. kr. af de for i alt 3,3 mio. kr. obligationer, der ligger.
Der er altså kun ca. 800.000 kr. ude som det, der i lovforslaget hedder »frie midler«.
Det, der er vigtigt for Dansk Folkeparti, er, at låntagerne kan videreføre deres lån, men også kan vælge at indfri disse, og nu er det Danske Bank, der skal stå for den her afvikling.
Dansk Folkeparti vil støtte forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Jamen helt ærligt, man kan da ikke komme til anden konklusion.
Hvis jeg skal tage stilling til Ny Næstved Kommunes befolkningsændringer og deres mulighed for at lade udgifter eller indtægter stige eller falde, så er vi da ude i, at staten, Folketinget og regeringen diskuterer den enkelte kommunes økonomi.
Så er spørgsmålet: Vil vi det?
Det har ikke været vores udgangspunkt.
Vores udgangspunkt er, at der laves aftaler mellem regeringen, som så efterfølgende skal i FolketinFttmo036.fm Page 2630 Friday, March 10, 2006 4:42 PM get, og kommunerne under et, KL, der forhandler på vegne af alle kommuner.
Der går man så ind på landsplan og vurderer: Hvordan er befolkningsændringerne?
Så diskuterer man det i forbindelse med den aftale og lægger typisk også korrektioner ind afhængigt af, hvordan tallet ændrer sig.
Det er jo derfor, vi f.eks. også ofte diskuterer udgiften pr. folkeskoleelev.
Det sker jo på baggrund af, at man på landsplan går ind og laver sådan nogle vurderinger.
Det, som jeg nu kan forstå Socialdemokratiet vil, er, at man ikke skal sige, at der nu er en aftale samlet set.
De vil, at man skal gå ind i den enkelte kommune og dér præcis se på: Hvordan har væksten dér været i en befolkningsgruppe?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Jeg vil vælge at svare, at den normale procedure er, at før et lovforslag fremsættes, bliver det naturligvis drøftet med ordførerne.
Jeg tænker tit på, at prisen for at kunne give regeringen gode råd undervejs er, at vi som borgerlige ordførere skal stå her og forsvare alt, hvad der kommer, og det gør vi også med glæde, idet vi mener, at der kommer mange rigtige og gode ting.
Men hvordan det helt præcis er foregået her, kan jeg ikke orientere om, må jeg desværre sige til hr. Ole Stavad.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Ja, det forstår sig, men her er det jo netop ikke et lovforslag.
Det er et ændringsforslag, som der jo kommer rigtig, rigtig mange af til Finansudvalget i forbindelse med behandlingen af finanslovforslaget, og det lå upåagtet mellem en hel masse rent tekniske ændringer.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at vide, om hr. Christian Wedell-Neergaard har haft mulighed for at varetage ordentlige folketingsinteresser i denne sag, eller om han har været udsat for det samme som finansministerens partifælle, hr. Leif Mikkelsen, som er kommunalordfører, og som jeg vil tro med sin respekt for demokratiet ville have gjort nogle bemærkninger, hvis han havde fået lejlighed til det.
Der blev ikke rigtig svaret på det spørgsmål, jeg stillede: Har den konservative ordfører været inddraget i denne sag, inden den endte i Finansudvalget som et ændringsforslag til finansloven?
Jeg kan godt se, at finansministeren på forskellig vis forsøger at undgå, at finansordføreren svarer på spørgsmålet, men jeg går ud fra, at det kan hr. Christian Wedell-Neergaard selv kan tage stilling til.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Jeg er altså ikke enig i, at demokratiet er sat ud af spil, for jeg mener, de demokratiske spilleregler er fulgt.
Det er normalt sådan, at når problemerne skal løses, kommer regeringen med sine forslag, og når det drejer sig om lovforslag, bliver de naturligvis drøftet med ordførerne.
Det er den normale procedure.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Jeg har lært den konservative ordfører, hr. Christian Wedell-Neergaard, at kende som en gennemført regulær og ordentlig kollega her i huset.
Nu har vi kunnet konstatere, at centrale ordførere fra ministerens eget parti overhovedet ikke har været inddraget i debatten om måden at gribe sagen an på.
Som det vist er fremgået, er vi mange, der synes, der er valgt en fuldstændig uacceptabel form, og derfor vil jeg egentlig godt høre: Har den konservative ordfører været med i tilrettelæggelsen og diskussionen om at bruge en så usædvanlig metode som den, der er valgt fra finansministerens side, og som betyder, at Folketinget og dermed demokratiet kan sættes fuldstændig ud af spillet?
Har den konservative ordfører været inddraget i sagen og accepteret fremgangsmåden, inden sagen endte i Folketingets Finansudvalg?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Der er 271 kommuner og dermed 271 historier om, hvordan man vil løse problemet, men det er ikke tilsigtet, at der skal skæres i de basale ydelser, og der har aldrig været flere penge i den kommunale sektor, end der er i 2006.
2006 er et pauseår.
De skal sikre sig, at de kan gennemføre struktur- og kommunalreformen, og opgaven i 2006 bliver bl.a. samkøringer af edb-systemer osv.
De 271 kommuner indgår en kollektiv aftale via Kommunernes Landsforening, og i den aftale er der indlagt så store beløb, at der bl.a. kan tages hensyn til den demografiske udvikling med flere ældre.
Set som helhed er der penge til Fttmo036.fm Page 2637
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-12:
Ja, så nåede vi dog så langt, og det er jo netop det, der er problemet.
Ingen ude i kommunerne kender svaret, og vi kender heller ikke svaret.
Nu har jeg jo nævnt Vamdrup Kommune nogle gange her i dag.
Her sidder hr. Christian Wedell-Neergaards partifælle som borgmester, og man har gentagne gange sagt: Vi har haft en stor befolkningstilvækst, men vi har ikke fået penge i samme forhold, så de deraf følgende udgifter kan dækkes.
Vi har tre områder, hvor vi kan mærke befolkningstilvæksten.
På ældreområdet er vi nødt til at bygge flere plejeboliger, og hvis vi skal finde de 6 mio. kr., vi har fået besked på at finde, får vi ikke råd til at bemande det nye plejehjem og de nye pladser, vi ellers har fået oprettet.
Vi får heller ikke råd til at sikre pasningsgarantien, og til trods for at man må sige, at vores folkeskoleforhold ikke er ekstravagante, er vi også nødt til at skære ned her.
Er det virkelig det, man vil fra konservativ side?
Man kan selvfølgelig sige, at det er nemmere at lade de lokale gøre det, for så bliver regeringen fri for at tage ansvaret.
Men de har ikke lavet noget ekstravagant, og de har brug for at få et svar, der fjerner uvisheden.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Det er min holdning, at den uvished, der er i denne situation, ikke er større, end at den er til at overskue.
Jeg må desværre skuffe fru Lissa Mathiasen, for jeg sidder ikke inde med nogen viden om, hvordan et indgreb vil blive gennemført, hvis det skal gennemføres.
Jeg har ikke nogen detailviden, men jeg håber da, at kommunerne selv løser problemet, så det overhovedet ikke bliver nødvendigt at gøre brug af den hjemmel, finansministeren har fået.
Jeg håber, at kommunerne nu genåbner deres budgetter og sikrer, at der sker en regulering, og jeg håber også, at Socialdemokratiet på trods af modstanden mod den måde, det er gjort på, nu går ansvarligt ind i processen og er med til at sikre, at der sker en justering af budgetterne, så vi får en situation, hvor det slet ikke bliver nødvendigt at lave disse indgreb.
Men der er mulighed for, at det både kan ske en bloc og over for hver enkelt kommune.
Det er indeholdt i teksten.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-12:
Jeg studsede lidt, da jeg hørte hr. Christian Wedell-Neergaard sige, at der ikke er nogen uvished, og at alt er udredt.
Så har De Konservatives ordfører i hvert fald en viden, som vi ikke er i besiddelse af, men som – og det er langt værre – kommunerne og befolkningen heller ikke er i besiddelse af.
Kunne vi ikke få løftet sløret?
Det er jo sådan set det, der har været både vores, befolkningens og i den grad også kommunernes problem, at vi ikke ved, på hvilken måde man vil gøre et indgreb, hvis et sådant bliver nødvendigt.
Bliver det et indgreb over for den enkelte kommune i forhold til den overskridelse, der måtte være her, eller bliver det, som jeg tidligere har stillet spørgsmål om, én for alle og alle for én?
Der ligger tre muligheder i det, finansministeren har fået et flertals accept til at kunne gøre, og derfor spørger jeg: Hvad er det, der er udredt?
Hvad er det, der ikke er nogen uvished om?
Det var da en interessant udtalelse.
Nu nævnte jeg over for finansministeren – jeg tror også, hr. Peter Christensen hørte det – at sådan en lille jysk kommune som Vamdrup, som altså har været igennem en meget, meget stor befolkningstilvækst, der både slår igennem på børnetallet, dvs. i daginstitutioner og skoler, men som også har betydet en væsentlig øgning i antallet af plejehjemspladser, ikke er i stand til inden for den vækstramme, der er lagt, at leve op til den service, som de hidtil har haft, set i forhold til den vækst, der har været i befolkningstallet.
Samtidig oplever de, at der i forbindelse med de udgifter, der er ved overgangsordningen til en ny storkommune, også skal betales en sum penge.
Den kommune, Vamdrup, har meget svært ved at forstå, hvorfor der ikke må være en åben debat herinde i Folketinget om, hvad det rent faktisk er, der vil ske i forhold til det her.
Samtidig vil jeg godt høre
: Hvad er begrundelsen for, at man i hvert fald som minimum ikke vil tage den andel, som man i en kommune har af ekstraordinære udgifter i forbindelse med overgangsordningen, ud af budgettet, sådan at det i hvert fald ikke tonser derudad og ødelægger det?
Magnus Heunicke (S), 2006-01-12:
Ja, og det er selvfølgelig heller ikke sandt.
Det er der jo ingen af os her der har sagt.
Det, vi efterlyser, er bare et svar på: Hvad skal de gøre i Ny Næstved, når de skal presse 300 flere elever ind i folkeskolen, når de skal presse 250 flere ældre ind i den service, der er til ældre i forbindelse med hjemmepleje og andet?
Hvordan skal man gøre det, når budgetterne ikke må stige, som de ellers burde have lov til, når man har den her ret voldsomme stigning?
Det er lidt som opfølgning på det, fru Lissa Mathiasen sagde.
Det drejer sig om den kommune, jeg nu kender bedst til, nemlig Ny Næstved Kommune, for der har jeg lige fået de tal, de har beregnet for befolkningstilvæksten hos dem.
Der kan man se, at der fra 2005 til 2007, altså nu her i år, vil være 300 flere børn, der går i folkeskole, og 250 flere ældre over 70 år.
Befolkningsstigningerne på de her områder, som skyldes tilflytning og den demografiske udvikling, er altså noget af det, som virkelig koster penge for kommunerne.
Der må man så bare ikke have lov til at lade det serviceniveau, man har i dag, følge helt med.
Hvorfor må man ikke det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-01-12:
Jeg bliver nødt til at sige til fru Pia Gjellerup, at der er flere ting i det, hun siger, der ikke er korrekt.
Det er den aftale, der skal stå ved magt, og det er sådan set det, det handler om.
Det nye er, at man nu vil ændre de forudsætninger, Folketinget har godkendt for den aftale, der er indgået, og ændre de økonomiske vilkår, de økonomiske rammer for kommunerne, og det er faktisk det modsatte af det, fru Pia Gjellerup er inde på.
Det handler om at overholde aftalen.
Det synes jeg helt grundlæggende man skal, jeg synes helt ærligt, at man skal arbejde på at overholde de aftaler, man indgår, og det er derfor, vi har forståelse for det, regeringen har gjort.
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Jeg ved ikke, om det burde overraske mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke forholder sig til forslaget, jeg ved heller ikke, om det burde overraske mig, at han egentlig ikke synes, det er afgørende for demokratiet, at Folketinget bliver orienteret, og det burde måske ikke overraske mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke synes, det er foragt over for Folketinget, at vi kun får en orientering om en ændring af en beslutning.
Folketinget har truffet en beslutning om bloktilskud til kommuner og amter, og det er denne beslutning, det nu er overladt til regeringen at ændre.
Vi ved ikke med hvor meget, vi ved ikke hvordan, og vi ved knap nok hvorfor, så derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, siden han synes, det er glimrende og i orden: På hvilket tidspunkt i beslutningsprocessen blev hr. Fttmo036.fm Page 2623
Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Jamen jeg bliver efterhånden i tvivl om, hvorvidt hr. Peter Christensen overhovedet har forstået, hvad det her handler om.
For det handler jo ikke om, at der er en regering, der laver en aftale med et flertal i Folketinget om, at man vil noget bestemt politisk.
Det kan vi være uenige om, det kan vi tage vores dyster om, det er helt sædvanligt, det er helt fair.
Når vi har spurgt til, hvad konsekvensen af den pågældende tekstanmærkning, som et snævert flertal i forbindelse med finansloven har vedtaget, er, nemlig hvordan regeringen vil bruge den, så siger regeringen, at det kan vi slet ikke få noget at vide om.
Og den er udformet, så finansministeren har frit valg på alle hylder.
Er der én, han specielt godt kan lide, så kan han fritage den pågældende kommune, hvis han har et særligt venskab med den kommunes borgmester.
Jeg vil sige, at med de erfaringer, vi har med den her regering og med flere af ministrene, så gør det jo, at behovet for at få kontrol fra Folketingets side ikke er mindre her, end det plejer at være, snarere tværtimod.
Peter Christensen (V), 2006-01-12:
Jamen er hr. Ole Stavad da ikke enig i, at der i den finanslovaftale, der blev indgået mellem regeringens partier og Dansk Folkeparti, klart og tydeligt står, at man vil sikre, at den økonomiaftale, der er indgået, bliver overholdt; at det var et politisk ønske at ville sikre det?
Derfor: Det var jo helt åbent.
Man kunne naturligvis i den aftale ikke skrive noget om de konkrete budgetter i kommunerne, fordi da kendte vi dem ikke, men det, at vi ville sikre den samlede ramme, har vi været åbne omkring også fra Venstres side i finanslovaftaler, med ord sagt i medierne, så jeg forstår ikke hr. Ole Stavads indlæg om, at vi har villet holde det politiske synspunkt hemmeligt.
Det er simpelt hen ikke rigtigt.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Enhver, der ved, hvor grundige man er i Finansudvalget og i vores sekretariater, vil vide, at det ville vi finde ud af.
Nej, det luskede, vil jeg sige til hr. Peter Christensen
, var, at man ikke ville vedstå konsekvensen af sin egen politik over for borgerne, ved at man ikke ville tage den åbne diskussion.
Det har vi ikke kunnet få.
Vi anede ikke noget som helst om, hvilken metode finansministeren ville anvende.
Han har endda skruet det sådan sammen, at han fuldstændig fritager gode venner, mens han straffer alle andre.
Peter Christensen (V), 2006-01-12:
Enhver regering skal man holde lidt i ørerne, det er vigtigt at have et stærkt Folketing.
Men jeg synes også, at det kræver et modent Folketing, det forudsætter det.
Og jeg synes, det er pinligt at skulle høre hr. Ole Stavad kalde tekstanmærkningen for lusket ført igennem.
Jeg vil på egne vegne sige, at jeg som en helt naturlig ting læser de ændringsforslag, der er til finansloven, og det burde hr. Ole Stavad også gøre.
Og så kan man jo ikke kalde det lusket.
Det blev sendt over som alle andre ændringsforslag, fordi regeringen med rette kan forudsætte, at vi læser tingene her i huset.
Jeg synes, at det er pinligt.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Nu synes jeg jo, hr. Christian Wedell-Neergaard helt har glemt, hvordan det her forløb har været.
Kommunernes Landsforening ved dets formand og næstformand var til møde i Finansministeriet, hvor Finansministeriet præsenterede de to repræsentanter fra KL for det, han mente at kunne opgøre som overskridelse.
Kommunernes Landsforenings repræsentanters reaktion var, at de var indstillet på sammen med finansministeren at skrive til kommunerne og bede dem om at genåbne budgetterne for at se, om det ikke var muligt at foretage ændringer, som gjorde, at man kunne holde sig inden for de rammer, der var.
Det vil sige, at finansministeren mødte en stor venlighed og stor accept af, at aftaler skal overholdes.
Umiddelbart derefter uden at orientere de pågældende – og vi kan se på tidsforløbet, at det har været forberedt i Finansministeriet på det tidspunkt for mødet med KL – sender finansministeren så sine sager over i Folketinget.
Ad den vej vil finansministeren forhindre, at offentligheden og Folketinget involveres.
Det må ikke foregå åbent, det skal foregå i dølgsmål, det skal foregå i de sene nattetimer uden indblanding fra Folketinget.
Det er uacceptabelt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Det, Flemming Bonne Hansen og i øvrigt også Tommy Dinesen fra Kalundborg forholder sig til, er jo substansen, nemlig at vi har en aftale, at den aftale skal overholdes, og at det for at overholde den aftale har været nødvendigt at bede kommunerne om at genåbne budgetterne, og det gør de så.
Det har jo ikke noget med processen at gøre.
Ole Stavad (S), 2006-01-12:
Tak til hr. Christian Wedell-Neergaard.
Jeg var bange for, at jeg slet ikke fik lejlighed til at uddybe.
Det er jo ikke det, det her handler om.
Først når vi kender finansministerens reaktion, og når vi kender gennemgangen af budgetter i kommuner og amter, kan vi forholde os til, om der er et grundlag for at agere yderligere.
Det, vi diskuterer her, er ikke spørgsmålet om, hvorvidt aftaler skal overholdes.
Det, vi spørger om her, er, at såfremt der bliver grundlag for at foretage indgreb over for kommunerne, bør Folketinget godkende et sådant indgreb, og det bør foregå i åbenhed over for de enkelte kommuner.
Vi bør kunne tage stilling til det her i Folketinget.
Det er det, hr. Christian Wedell-Neergaard – måske ikke med stor glæde, men af en eller anden loyalitet over for regeringen – har stemt igennem her Folketinget.
Det er det, vi vil forhindre.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Der er ikke nogen, der kan klare konsekvenserne af det her, men jeg har nu fundet et enkelt mandfolk ude i provinsen, havde jeg nær sagt.
Det er således, at hr. Flemming Bonne Hansen, Socialistisk Folkeparti, borgmester i Nakskov, har sagt, at Kommunernes Landsforening har lavet en aftale, og at en aftale er en aftale.
Og så siger han videre: Nu har vi hylekoret, men vi må også forlange, at Kommunernes Landsforening er troværdig som aftalepartner.
Er der ikke tale om, at der her er indgået en aftale, som skal overholdes, og at en aftale er en aftale, og at det er nødvendigt, at det også sker, for at sikre budgetterne i 2007 og fremefter?
Fttmo036.fm Page 2620 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Peter Christensen (V), 2006-01-12:
Jeg er nødt til at gentage det.
Og svaret vil være klart: Det er der.
Vi indgår helt sædvanligt aftalen med kommunerne under et.
Kommunernes repræsentanter har nikket til aftalen og sagt: Det er rimeligt; vi anerkender, at det beløb, som regeringen giver eksempelvis til nedsættelse af daginstitutionstaksterne, er det rigtige, og at det beløb, det vil koste for kommunerne at holde skatterne i ro, også er det rigtige.
Men nu har de enkelte kommuner så brugt endnu flere penge end det, der var aftalt.
Man anerkender, at det ikke er at overholde aftalen, og derfor åbnes den igen.
Fttmo036.fm Page 2619 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-12:
Nu kunne det jo være, hr. Peter Christensen skulle researche lidt.
Jeg er nødt til at sige, at der altså er et konservativt styre derude, men sådan kan man jo en gang imellem tage fejl.
Det er ikke socialdemokrater, der ikke har kunnet drive kommunen.
Tværtimod, vil jeg sige, er det måske andre partier, der har haft svært ved det, eller også er det et godt udtryk for, at de ligesom mange andre kommuner simpelt hen ikke kan få enderne til at nå sammen, og at det er borgerne og borgerservicen, der bliver berørt af det her.
Det her har intet med lånerammer at gøre.
Det er et kontant problem, i forhold til at det ikke hænger sammen med hensyn til rammerne.
Derfor stiller vi spørgsmålet, som jeg ikke synes vi har fået svar på fra finansministeren, vi har heller ikke fået det fra hr. Peter Christensen: Hvad er begrundelsen for, at vi ikke må få den åbne debat, men at vi her i Folketinget bare kan få en orientering, når man fra regeringens side har truffet beslutningen om, hvordan borgerne skal beskæres ude i de enkelte kommuner?
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Jeg kan konstatere, jeg ikke fik svar på mit spørgsmål om, hvornår hr. Kristian Thulesen Dahl blev involveret i processen, fik kendskab til beslutningen og støttede, at regeringen stillede sine tekstanmærkninger som ændringsforslag.
Det vil jeg gerne have svar på.
Så vil jeg sige, at man jo kan sagtens tage fejl, når man stiller et spørgsmål og kun har 1 minut til rådighed.
Men min fremstilling er fuldt ud korrekt, og jeg synes, det er stærkt beklageligt – det kan selvfølgelig ændres, og det skal jeg give Finansudvalgets formand en chance for – at Finansudvalgets formand virkelig mener, at Finansudvalget har godkendt og tilsluttet sig en aftale mellem regeringen og de kommunale parter.
Det, der er tale om, er, at ifølge loven om statstilskud til kommuner og amter fastsætter Finansudvalget bloktilskuddet ved et aktstykke.
Vi har i Folketinget vedtaget bloktilskuddet, det gjorde vi med aktstykket, og det er det bloktilskud, regeringen nu kan lave om, blot ved at orientere Folketinget.
Det er et afgørende brud med den måde, Folketinget normalt arbejder på.