runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FRI), 1999-12-09:
Frihed 2000 er positive over for lovforslaget fra ministeren.
Jeg var jo med i sin tid i beslutningsforslaget, som lå forud for lovforslaget her.
Vi kan godt tage en længere diskussion, og den tror jeg også vil fortsætte i udvalgsarbejdet, om hvorvidt lovforslaget nu også lever op til det beslutningsforslag, der blev vedtaget i Folketinget.
Noget af det kunne man mon så også spørge, om vi ikke kunne se igennem fingre med.
Jeg tænker f.eks. på den øvre aldersgrænse.
Når kvinder mellem 50 og 69 år hvert andet år har fået tilbudet, dvs. igennem 20 år altså har været vant til, at hvert andet år er det her tilbud kommet om, at de kunne få den her undersøgelse, så tror jeg, at alle er så meget med på den rytme og er så meget opmærksom på det her, at selv om de er blevet 69 år, fortsætter de helt naturligt med så at konsultere deres egen læge hvert andet år og lige få tjekket, om der er noget, og hvis der er mistanke om det, så får de en egentlig mammografiundersøgelse.
Så jeg tror ikke, det er et problem i sig selv, at man sætter en øvre aldersgrænse for, hvornår myndighederne skal sende en invitation ud.
Spørgsmålet om, hvorvidt man så skal sende denne her invitation hvert andet år, eller man skal nøjes med at sende den første invitation, når kvinden bliver 50 år, og i den invitation lægger op til, at kun de, der vil være med, fortløbende skal have tilsendt et tilbud hvert andet år, synes jeg også man kan diskutere.
Jeg tror ikke, at ministeren kan have noget imod det. Det kan godt være, at det administrativt bliver lidt mere bøvlet, men det må vi så se på.
Det, jeg er langt mere interesseret i med hensyn til det her lovforslag, er: Hvornår kan ordningerne træde i kraft?
Ministeren har jo sagt, at man vil prøve, så hurtigt som det kan lade sig gøre, at få indrettet hospitalerne, få det nødvendige personale osv., og det er fint nok, at man har den holdning.
Det, der så er det vigtige for os, er at holde ministeren fast på, at ministeren følger det her nøje, at ministeren hele tiden prikker til amterne og siger: Nu er det altså meningen, I skal se at blive færdige og se at komme i gang.
Den tidshorisont, som ministeren i værste fald har lagt op til, synes jeg er noget lang, men lad os nu se.
Vi kan naturligvis ikke gennemføre det her fra dag til dag, det ved vi godt, men vi vil i hvert fald for vores vedkommende holde meget øje med det tempo, amterne bliver klar til at kunne opfylde det her lovforslag i.
Det er noget af det, vi kommer til at holde meget øje med og vil holde ministeren fast på.
Men som sagt: Vi er positive over for lovforslaget
, ligesom vi var medforslagsstillere til beslutningsforslaget.
Birthe Skaarup (DF), 1999-12-09:
Det var lige en kommentar til hr. Frank Aaen.
Jeg er faktisk glad for at hr. Frank Aaen sagde, at tilgangen til området, nemlig screeningen, er åben.
Det er det, der er så utrolig vigtigt, at tilgangen er åben til screening, ud fra at de praktiserende læger overhovedet ikke er nok uddannede til at føle, om der hos en kvinde nu er en knude, der har en farlig karakter eller det bare er en knude.
Derfor er det nødvendigt med det her tilbud.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Kræftbehandling er et utrolig vigtigt område i den danske sundhedspolitik, spørgsmålet om mammografi ligeledes.
Samtidig er det et område, hvor der er mange gode hensigter, men mangel på personale, og det er jo nogle af de problemer, vi har stået over for, ikke blot i forbindelse med det her forslag, men på kræftområdet generelt.
Lad mig sige, at Det Radikale Venstre selvfølgelig kan støtte forslaget, der jo også har tilknytning til finansloven.
Vi finder det utrolig positivt, at vi med finansloven giver kræftbehandlingen et virkelig stort løft.
Der er selvfølgelig en forhistorie ud over finansloven til det her forslag, det føromtalte beslutningsforslag fra sidste sommer.
og selvfølgelig skal ses i sammenhæng med, at der er en udbredt mangel på personale.
Derfor er det vigtigt at se på området i sin helhed, derfor er det nødvendigt at have et solidt fagligt grundlag at læne sig op ad.
I virkeligheden er det jo et eksempel på et område, hvor penge ikke løser problemerne på kort sigt, i og med at der er en så kraftig mangel på personale. Vi finder det positivt, at vi med det her lovforslag kan gå videre i behandlingen af kræft, og vi ser frem til kræftstyregruppen, og vi er i det hele taget positive over for lovforslaget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1999-12-09:
Lovforslaget er en del af finanslovforliget og skal så give 22 mio. kr. i år 2000 og 30 mio. kr. i år 2001.
Og det, man sparer ved det, skal bruges til at finansiere en del af politiforliget.
Nu kan man jo så spørge sig selv, hvad politiforlig og begravelseshjælp har med hinanden at gøre, men hvis man kigger på det samfundsøkonomisk, så er det altså nødvendigt at dække merudgifter ved at spare på andre områder.
Det, der sker, er jo, at begravelseshjælp i stedet for at blive udbetalt til alle og i mange tilfælde til boet gøres trangsbestemt.
Det vil sige, at de mennesker, der har brug for hjælpen, får den.
Og det er vel ikke det ringeste, der kan ske.
Samtidig så sker der det, at de beløb, der bliver givet, reguleres lidt opad, og så gør man også udbetalingen formueafhængig.
Det kan CD støtte.
Birthe Skaarup (DF), 1999-12-09:
Jeg vil se, om jeg kan afkræve sundhedsministeren et løfte her i dag, og det er om forskningen, fordi det var noget af det, jeg også pegede på er utrolig vigtigt. Det, jeg gerne vil bede sundhedsministeren om, er at lytte til de forskningsresultater, der eksempelvis er i USA, og der er også mange i Sverige, der er værd at lytte til. Man har udtalt om det svenske system, at man er overrasket over, hvor perfekt og strømlinet netop det system er.
Jeg ved, der er gode resultater også i USA, resultater, som man er ved at tage lidt op herhjemme, men ikke nok synes jeg.
Man har lavet nogle tiltag, hvor man undlader at gå
videre i nogle operationer omkring lymfekirtelsystemet, og man har nogle resultater om, at folk ikke, når de får kemoterapi, skal miste deres hår osv., osv. Men det er utrolig vigtigt.
Jeg synes, det er et område, der har været nedprioriteret.
Jeg ved ikke hvorfor, for tallene viser tydeligt, at det er et område, der skulle opprioriteres.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Det er radikal politik, at vi konstant skal søge at blive bedre til at hjælpe dem, der virkelig har behov.
Det gælder vores socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik og i det hele taget diskussionen om velfærdssamfundet generelt.
Det betyder, at der er visse typer ydelser, som man godt kan gå efter i sømmene, og det her er en af dem.
Vi finder, at lovforslaget er helt fornuftigt udformet.
Der er en høj grad af social ansvarlighed, i og med at begravelseshjælp fortsat kan ydes til boer efter ubemidlede personer, efter børn under 18 eller efter personer, der i øvrigt må antages at have et grundlovssikret krav på begravelseshjælp.
Så alt i alt et fornuftigt lovforslag, der er med til at finansiere en række andre fornuftige ting.
Vi kan støtte det.
Frank Aaen (EL), 1999-12-09:
Jeg tager ordet her i anden omgang, fordi det ikke lykkedes mig at få et svar på mit spørgsmål før til fru Fergo fra Venstre.
Og jeg synes, det er vigtigt at få oplyst, hvad der er Venstres politik.
Altså Venstre fører sig frem med, at man ikke ønsker nogen skattestigninger, ingen brugerbetaling uden skattelettelse i den anden ende.
Man har en meget høj, stærk profil.
Og så ser vi altså her, at man uden videre støtter et forslag, som rammer ganske mange af landets pensionister, fratager dem 7.500 kr. i begravelsesstøtte.
Og man gør det oven i købet på en måde - og jeg er fuldstændig enig i den beskrivelse, hr. Tom Behnke kom med før - der jo gør, at mange pensionister altså skal ud og optage lån i deres hus for at kunne klare deres forpligtelser.
Er det Venstres politik, at en efterladt pensionist, som ikke har andet end folkepensionen at leve af, skal tvinges til at optage et lån i sit hus for at kunne bisætte sin afdøde på en ordentlig måde?
Og jeg vil gerne gentage, at der er nogle af os andre, der har været inde i nogle af de her overvejelser om, at selvfølgelig skal man ikke give hjælp til folk, der har meget store formuer - vi har ikke været inde i det her konkrete forslag - men vi har også koblet det sammen med et forslag om en generel efterlevelsesydelse, som alle pensionister med lave indtægter og lav formue får, nemlig 10.000 kr. i stedet for i dag, hvor mange ingenting får.
Det er jo en konkret forbedring for en masse mennesker.
Her går Venstre altså bare ind og laver en konkret forringelse for ganske mange pensionister.
Hvis det er i overensstemmelse med Venstres politik, så er vi blevet lidt klogere på det.
Og i hvert fald vil jeg sige, at jeg synes, det er en mærkelig måde at finansiere et politiforlig på.
Tove Videbæk (KRF), 1999-12-09:
Lovforslag nr. L 135 synes jeg er lige til at græde over.
Jeg er glad for, at Kristeligt Folkeparti på det her område ikke er en del af finanslovforliget og derfor ikke skal stemme for det, som flere tidligere ordførere har udtrykt det.
Lovforslaget bygger på, at det ikke kan anses for en offentlig opgave at yde begravelseshjælp i de tilfælde, hvor der på dødstidspunktet er tilstrækkelige midler efter afdøde til begravelsen.
Og disse tilstrækkelige midler eller formue, som der også skrives et andet sted, eller familieformue, som der er blevet nævnt af en anden ordfører, det defineres som 23.000 kr. for en efterlevende ægtefælle eller for en afdød enlig 11.000 kr.
Det er de beløb, som man definerer som formue og tilstrækkelige midler eller familieformue.
Jens Heimburger (KF), 1999-12-09:
Det Konservative Folkeparti er særdeles tilfreds med indholdet i det forlig, der er indgået om det rummelige arbejdsmarked, som bl.a. også det her forslag drejer sig om.
Der er ingen tvivl om, at virksomhederne gerne vil, og der er heller ingen tvivl om, at de har haft svært ved at finde ud af: Hvad er det egentlig for nogle ordninger, der har været i spil, fleksjob, skånejob og andet?
Jeg tror, at en forenkling af kontakten mellem den enkelte virksomhed og kommunen bestemt vil være med til at skabe flere af de her job.
Forslaget viser også, at der er brug for en mere præcis service over for virksomhederne.
I alt for mange år har vi godt nok indbudt det private erhvervsliv ved store og festlige lejligheder, men konkret er der ikke etableret nok af denne type job på arbejdsmarkedet.
Vi håber derfor, at dette forslag sammen med den øvrige del af aftalerne om det rummelige arbejdsmarked vil bane vej for et bedre samarbejde mellem virksomhederne og kommunerne.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1999-12-09:
Det er så foreløbig sidste kapitel i en meget lang debat for og imod screening i det hele taget, og her mammografiscreening.
Lovforslaget er det resultat, der blev ud af et folketingsflertals ønske om at give de danske kvinder et tilbud om en regelmæssig screening for brystkræft, som vi kender det fra så mange andre lande.
Lovforslaget er gået hen og blevet en del af finanslovforliget på sundhedssiden.
Det var egentlig ikke nødvendigt for at kunne fremsætte det, men sådan blev det.
Og jeg vil da også tro, at når kræfthandleplanen ligger på bordet, vil vi se, at mammografiscreening er en del af den.
I debatten om indførelsen af tilbudet har det været fremført, at der ikke har været ressourcer til at gennemføre en landsdækkende ordning.
Der manglede apparatur, radiologer, radiografer til at udføre mammografien og også fysikere til at sikre, at kvaliteten var i orden.
I debatten blev det bl.a. fremhævet, at man i Sverige havde været 10 år om at indføre screeningen på grund af de samme ressourceproblemer, som gør sig gældende herhjemme.
En redegørelse fra april 1999 fra Sundhedsministeriet beskriver problemerne, og disse synspunkter støttes af formanden for Dansk Radiologisk Selskab, fru Anne-Grethe Jurik. Jeg har i dag fået en mail fra samme selskab, som oplyser mig om, at det eventuelt er muligt at gøre det lidt hurtigere.
De ville gerne levere en plan og diskutere den for en hurtig gennemførelse.
Det vil jeg da ikke lukke øjnene for.
Det kan være, det bliver vanskeligt, men bestemt spændende, synes jeg, at høre, hvad de har at sige nu, hvis de har ændret deres mening om det.
For det, vi alle sammen ønsker, er jo, at man kunne gøre det noget før.
Samtidig kan vi godt se den problemstilling, der er i, at kvinder, der har fået konstateret brystkræft, eventuelt skal stå og vente, fordi behandlingssystemet er optaget. Men 10 år er lang tid, og vi satte jo penge af, mener jeg, i kommuneforhandlingerne til apparaturanskaffelse, og nu har vi så sat penge af til en kræfthandleplan.
Så det er da mit håb, at man med fælles indsats kan forkorte perioden.
Og jeg kunne godt tænke mig, at ministeren ville give mig tilsagn om, at hvis det overhovedet kan lade sig gøre, så at skynde lidt på udviklingen, så de 10 år muligvis kunne blive 8.
Erik Larsen (V), 1999-12-09:
Lovforslaget, som her er til behandling, er det første initiativ i rækken af en del lovforslag, som sikkert vil komme som udløbere af den rammeaftale omkring førtidspension, som er aftalt mellem en række partier.
Det har altid været Venstres holdning, at fleksjobordningen var en god ordning, som vi burde gøre bedre for dem, som skal modtage fleksjob.
Derfor er det også glædeligt, at der for de enkeltpersoner, som skal ind i et fleksjob, er forskellige initiativer til forbedring af deres vilkår.
Men vi er også opmærksomme på, at det er utrolig vigtigt, at virksomhederne lettes for de administrative byrder og andre ting, der kan være i forbindelse med at gå ind og beskæftige personer under fleksjobordningen.
Derfor er det efter Venstres opfattelse godt, at vi får sådan en virksomhedsservice, at kommunerne i forhold til de enkelte virksomheder kan give en målrettet service og lette virksomhederne
i det administrative arbejde
Vi er af den opfattelse, at hvis kommunerne kan have en person i den kommunale forvaltning, som virksomhederne skal henvende sig til og dér få løst de spørgsmål og de opgaver, de gerne vil have løst, så vil det være et stort fremskridt.
Virksomhedsserviceordningen vil efter vores opfattelse kunne være det første skridt til, at fleksjobbene bliver udbredt i højere grad.
Jeg vil godt understrege, at det for Venstre er vigtigt at få en dialog med kommunerne, når dette her skal implementeres, at kommunerne og måske ikke mindst koordinationsudvalgene bliver inddraget i den faktiske udmøntning af det her positive initiativ.
Venstre kan fuldt ud støtte forslaget.
Peder Sass (S), 1999-12-09:
Fleksjob, skånejob, individuel jobtræning og virksomhedsrevalidering er nogle af de muligheder i den øgede indsats for at fremme beskæftigelsen af personer, der ikke kan opnå eller fastholde ansættelse på arbejdsmarkedet på normale vilkår.
Ideen bag dette forslag er at gøre det administrativt lettere for virksomhederne at overskue de muligheder, som samfundet stiller til rådighed, for at gøre vores arbejdsmarked endnu mere rummeligt.
Den kommunale virksomhedsservice vil bidrage til at modvirke private virksomheders skepsis over for at anvende de mange forskellige ordninger og støttemuligheder.
Vi forventer, at det vil motivere de private virksomheder til at gøre en øget aktiv social indsats, en indsats, der bl.a. indebærer, at formidlingen af job kan ske hurtigt og smidigt, herunder ved, at der sker et match mellem person og job, at virksomheden generelt kan søge vejledning til at fastholde medarbejdere, eksempelvis langtidssyge eller andre, som er i risiko for at blive udstødt af arbejdsmarkedet.
Vi forudsætter, at denne virksomhedsservice drøftes med arbejdsformidlingen og dens konsulenter på området og ligeledes drøftes med de ansvarlige for den indsats, som vi her senest ved lovgivningen for kort tid siden har gennemført gennem det, der hedder de sociale koordinationsudvalg.
De enkelte kommuner skal have en kompensation for de merudgifter, der er forbundet med denne virksomhedsservice,
en merudgift, der vil blive reguleret via bloktilskuddet og afholdt over satspuljemidlerne, som der jo er et forlig omkring.
Socialdemokratiet synes, det er et godt forslag og kan varmt anbefale forslaget til videre behandling.
Carsten Koch (S), 1999-12-09:
Jeg skal takke for tilslutningen til forslaget fra en bred kreds.
Det er klart, at når man indgår et finanslovforlig, hvor der er en række udgiftsforøgelser, hvor der er en række goder til befolkningen helt generelt, lad os bare nævne det område, som vi her beskæftiger os med, sundhedsområdet, så skal - til oplysning for mange - regningen også betales.
Og det, det drejer sig om,
er, at alle jo kan slutte op om de gode ting, men så snart der skal findes finansiering, så begynder det at tynde ud i rækkerne.
Det har vi også fået markeret her ved denne her
lejlighed
Men jeg skal takke for, at der er partier, som er parat til at slutte op om også at finansiere nogle af de mange gode ting, som vi på sundhedsområdet har fået igennem her i forbindelse med finansloven.
Tove Videbæk (KRF), 1999-12-09:
Tak til fru Birthe Skaarup for støtten.
Jeg mener stadig væk, at det er en meget svag gruppe, vi her står med, når en ægtefælle er død.
Og vi støtter det ikke.
Birthe Skaarup (DF), 1999-12-09:
Nej, o.k., jeg fortsætter.
Fru Tove Videbæk har fuldstændig ret i de betragtninger, fru Tove Videbæk er kommet med omkring de økonomiske ting, også de svage ting, ud fra, at man ved tidligere lovforslag netop også går ind på dødsdagen og tager pension fra de ældre.
Det her er så et yderligere tiltag, så stor applaus til, hvad fru Videbæk er inde på omkring det her lovforslag.
Jeg giver fru Tove Videbæk fuldstændig ret i hendes betragtninger omkring det her.
Problemet for Socialdemokratiet er helt og holdent, at nu er man gået ...
Hanne Andersen (S), 1999-12-09:
Jeg vil gerne spørge fru Tove Videbæk, om man er specielt svag i den situation, fordi man ikke kan hæve på den fælles konto.
Det er dog en løjerlig udlægning, for det forhold kunne man jo have bragt i orden for 30 år siden.
Og så vil jeg også gerne sige, at jeg synes, det er i orden, at man måske er meget ked af det, men man bliver jo ikke svag, fordi man er ked af det.
Tove Videbæk (KRF), 1999-12-09:
Jeg vil gerne stå ved det, jeg har sagt, og jeg vil sige, at
når man står og har oplevet, at ens ægtefælle er død, så er man svag på mange måder.
Man har måske mistet en ægtefælle, som man har været sammen med et helt liv, 30-40 år eller 5 år, det betyder ikke så meget, men man står i en meget svag position socialt, på mange måder, over for banker, man har fællesbo osv.
Man har sågar i aviserne for nylig læst om efterlevende ægtefæller, som stod og ikke kunne hæve i banken på den fælles konto, og nu kommer der så yderligere det her, at man ikke kan få begravelseshjælp.
Når jeg siger meget, meget svag, er det i den situation, hvor man pludselig står og skal klare det hele selv, men ud over det står man også og er økonomisk svag.
Svagheden går på mange felter i det her, på mange områder, ikke kun på det økonomiske, men jeg synes, at med det her forslag lægger man en yderligere byrde på dem, som i forvejen er svage.
Lone Møller (S), 1999-12-09:
Jeg vil gerne medgive fru Tove Videbæk, at det er en meget svær situation at stå i at miste en ægtefælle, men jeg vil gerne bede fru Tove Videbæk om at forklare, at fordi man har mistet en ægtefælle, så tilhører man en meget, meget svag gruppe, og at det har sammenhæng med beregning af formuegrænser, som ellers bliver fastsat også for andre meget svage grupper i dette samfund.
Jeg har meget svært ved at se en sammenhæng, og jeg vil gerne spørge, om fru Tove Videbæk mener, at formuegrænsen er ensbetydende med, at man er meget, meget svag.
Tove Videbæk (KRF), 1999-12-09:
Når jeg kalder det her forslag dybt bedrøveligt, er det simpelt hen, fordi man her er gået på strandhugst hos en gruppe, som er nogle af de svageste, der overhovedet er.
Ellers har vi det på andre områder fint med formuegrænser.
Men vi synes, vi her har fundet en meget, meget svag gruppe, hvor en efterlevende ægtefælle står og skal få styr på det hele, og så siger man: Jamen er der en formue et eller andet sted på 23.000 kr., kan man overhovedet ingen begravelseshjælp få.
Vi synes stadig væk, det er dybt beklageligt.
Lone Møller (S), 1999-12-09:
Jeg vil gerne spørge fru Tove Videbæk, om fru Tove Videbæk dermed så også siger, at formueberegningsgrænser, som der er på andre sociale ydelser, er dybt begrædelige, for så er jeg lidt forvirret, for dem har Kristeligt Folkeparti i stor udstrækning stemt for.
Der er ingen forskel på de beregninger her af formuegrænser og så mange andre, men så har jeg måske misforstået noget.
Frank Aaen (EL), 1999-12-09:
Det er såre fornuftigt, at man ikke giver begravelseshjælp til meget velhavende.
Vi har andet fornuftigt at bruge pengene til.
Derfor kunne vi sådan set godt støtte lovforslaget.
Det er en sammenhæng for os.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at den sammenhæng har
Den sammenhæng har De Konservative ikke, for de har bare syntes, de så gerne ville være med til at lave et politiforlig uden at betale for det.
Det var også derfor, at Venstres ordfører var så kortfattet.
Og det er altså også pensionister, som ikke er specielt velhavende.
Det er bare i almindelighed at tage lidt fra pensionisterne i Danmark.
Det gør man for at kunne give nogle penge til politiet.
Det er vi ikke med på.
Vi synes faktisk ikke, at det er pensionisterne, der skal betale for mere politi.
Det mener vi er en sag, der skulle klares over skatterne i almindelighed, og derfor stemmer vi faktisk imod det her lovforslag.
Men det er på grund af sammenhængen: At forslaget er, at pengene her tages fra pensionister og gives til at finansiere et politiforlig, fordi Venstre og De Konservative ikke vil være med til at finansiere en øget politiindsats på almindelig vis, men absolut skulle gå på strandhugst hos en gruppe mennesker, som står i en svag situation, fordi deres ægtefælle er død.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er meget sigende, at Venstre og De Konservative på den måde godt nok siger: Hov, vi vil ikke tage penge fra nogen, og så alligevel tilslutter man sig at tage penge fra en gruppe her.
Jeg synes, at vi faktisk havde fortjent en større redegørelse fra Venstres ordfører end den, vi fik. For hvad er det egentlig talt, der er Venstres politik?
Hvad er Venstres politik i forhold til skattelettelser, afgifter, brugerbetaling og i det hele taget at gribe ind i folks økonomi.
Jeg synes, vi har brug for det også i den her debat, og jeg håber, der kommer en kort replik fra Venstres ordfører, der kan besvare mit spørgsmål: Hvad er Venstres holdning?
Det, jeg kan se, er, at Venstre med glæde tager fra landets pensionister meget bredt og kun med det ene formål at give til politiet, som i øvrigt har penge nok i forvejen.
Hvis de bare brugte dem fornuftigt, så kunne der også komme flere betjente på gaden, uden at man skulle give dem flere penge.
Og vi vil gerne have flere betjente på gaden, men det er helt spild af penge bare at proppe flere penge ned i dansk politi.
Men det er en anden diskussion.
Jeg synes, det er interessant at vide: Hvor har vi egentlig talt Venstre?
Indtil videre kan jeg bare sige, at vi har et Venstre, der går på strandhugst hos pensionister, der lige har mistet deres ægtefælle - uden i øvrigt på anden måde at gøre noget til gavn for landets pensionister.
Birthe Skaarup (DF), 1999-12-09:
Nej, vi var ganske enige i de partier uden om regeringen om, at den øvre grænse ikke skulle være 69 år.
Det var jo begrundelsen for, at vi kunne få forslaget igennem.
Og jeg kan jeg lige så godt sige her, at Enhedslisten ønskede den øvre grænse fjernet, og dermed havde vi forslaget, ved at Enhedslisten var med.