runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2005-12-01:
Derfor undrede det mig også, da ministeren holdt sin tale, at hun lagde vægt på, at det var forskellen på varige og ikkevarige ydelser.
Jeg kan ikke huske ministerens konkrete formulering, men den kan ministeren helt sikkert selv finde frem.
Derfor synes jeg så, det er underligt, når man lægger den skelnen ind, at man ikke vil stå ved den.
For det er jo helt rigtigt, at det virkelig ville vække jubel i mange kontanthjælpshjem, hvis ministeren ville stå fast på den opdeling, der hedder, at når det er varige ydelser, så er der modregning, men i alle tilfælde, hvor der er tale om ikkevarige ydelser, er der ikke modregning.
Så jeg vil spørge: Kom ministeren til at fortale sig, og vil hun spise de ord i sig igen?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Nej, for ministeren kom ikke til at fortale sig.
Men det er rigtigt, at jeg gjorde opmærksom på, at førtidspensionen er en varig ydelse.
Men jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at f.eks. det her med ægtefælleindkomstafhængigheden i forhold til kontanthjælpssystemet ikke gjorde sig gældende.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Det var et af regeringens standardsvar: Når der kommer nogle nye forslag til at løse de problemer, vi står med her og nu, skal der ses på spørgsmålet i et råd eller et nævn, og nogle eksperter skal kulegrave området.
Jeg vil godt spørge socialministeren, om hun ikke synes, det er et lidt sølle svar til de mennesker, som vi jo sådan set er enige om betaler en højere husleje i den almene sektor, end de burde, og der egentlig er grund til.
Er det ikke et lidt sølle svar, at de må vente og væbne sig med tålmodighed, når beslutningsforslaget påviser, at det rent faktisk kan lade sig gøre her og nu at få noget, der ligner 25 pct. lavere starthusleje i nye almene boliger, uden at det koster staten en krone?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Jeg skal sige til hr. Morten Homann, at det hverken er et råd eller et nævn, der skal i gang med at analysere, men en arbejdsgruppe, der skal analysere de fremtidige vilkår for den almene sektor.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-01:
Nu har jeg en til næsten vished grænsende sikkerhed for, at der, hvor Enhedslisten ønsker at hente de her midler, er, som det ofte er for Enhedslistens vedkommende, i Nordsøen, og at Enhedslisten derfor også næsten er ligeglad med, hvad det koster, for man kan jo altid skrue lidt op for skatterne derude.
Det er jeg ikke sikker på at vi sådan på forhånd kan udskrive en blankocheck til, desværre.
Men det, jeg vil sige, er, at hvis man afgrænser det her problemfelt på en eller anden måde, så man ikke skal bruge en forfærdelig masse penge, men måske kan lave det lidt mere målrettet, så er vi altid klar til at diskutere et fornuftigt forslag.
Men en helt generel omlægning på nuværende tidspunkt kan vi ikke støtte.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
B 6 er et forslag stillet af Socialistisk Folkeparti om en ny huslejemodel i almene boliger.
Socialistisk Folkeparti vil reducere begyndelseshuslejen med 25 pct., ved at realkreditlån erstattes med statslån, ved at bidraget til Landsbyggefonden nedsættes, valsetakten afskaffes og lejerne betaler de almindelige prisstigninger i samfundet, altså en dyrere regulering for lejerne end nu, hvad angår prisstigninger.
Socialistisk Folkepartis reform gælder kun fremtidigt byggeri samt eventuelt, med dispensation, byggeri opført inden for de sidste 10-12 år.
Jeg kan i forslaget se af tabel 1, at den statslige ydelsesstøtte falder til 0, og at kommunernes grundkapital, der er sat til 14 pct., men som kun er 7 pct., ændres til 36 pct.
Kommunerne vil for mig at se helt holde op med nybyggeri, når de i fremtiden skal betale 36 pct., medmindre de selvfølgelig bliver kompenseret over DUT-midlerne, og så er det staten, der betaler alligevel
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt kunne følge Socialistisk Folkepartis tankegang, så jeg vendte tilbage til deres nye huslejemodel, B 74 af 8. december 2004.
Jeg kunne se forslaget, men kunne ikke se, at det var blevet førstebehandlet, og det fremgår af forslaget, at det blev afvist af bl.a. regeringen.
Mit spørgsmål til Socialistisk Folkeparti er: Er forslaget overhovedet blevet førstebehandlet?
B 74 var udarbejdet efter følgende retningslinjer og var nemmere at forholde sig til: Den nuværende finansiering med private realkreditlån, som staten giver ydelsesstøtte til, erstattes af 100-årige statslån med lavere rente og bidragssats.
Her kunne vi i Dansk Folkeparti sige nej til forslaget, da det ville lade det almene byggeris renovering overgå til vores børnebørns børnebørn.
Man kunne så spørge, om der overhovedet var noget at renovere.
, det ville blive enormt dårlige boliger.
Det næste var huslejens kapitalandel, det vil sige, at ydelsen på statslånet reguleres med inM025S17191783tojo.fm Page
1767 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
flation i stedet for som nu i valsetakt.
Som sagt tidligere ønsker vi ikke lejernes regulering mere omfattende end i dag.
Et andet punkt, vi heller aldrig ville kunne støtte, var, at staten skulle afholde den fulde udgift til grundkapitalen, så det ikke belaster kommunerne at opføre almene boliger.
Det står direkte sidst i forslaget, B 74.
Hvis Dansk Folkeparti sagde ja til det, kunne kommunerne opføre endnu flere boliger, uden at det ville koste dem noget, og huslejen for de lejligheder, der var ledige, kunne overføres til andre lejere.
Så alt i alt et dårligt forslag for lejerne.
Jeg vil ikke komme ind på flere tiltag, men kan blot konstatere, at vi ikke på baggrund af Socialistisk Folkepartis indstilling ønsker at opfordre regeringen til i indeværende folketingssamling at fremsætte forslag om ændret finansiering af almene boliger.
I Dansk Folkeparti afventer vi analysen vedrørende de almene boligers mulighed for øget selvfinansiering, der er færdig i juni 2006.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-01:
Jeg må sige, at jeg ikke har tallene præsent, men jeg er bange for, at vores erhvervsfrekvens i andre befolkningsgrupper end den etnisk danske er faldende.
Og det er et meget stort problem, for det er jo ikke begrundet i, at de ikke er lige så velbegavede som etnisk danske, lige så dumme, har lige så mange fordele og ulemper, nej, det er, fordi der er nogle – nu bruger jeg et fint ord – sociologiske barrierer, eller hvad ved jeg, som vi må have nogen til at hjælpe os med at udrede.
De problemer skal løses, sådan at de mange mennesker, der er i det her land, som er uden for arbejdsmarkedet, men ellers er ved deres fulde fem både psykisk og fysisk, skal ind på vores arbejdsmarked.
Vi har en kæmpe udfordring, og det er en udfordring, som den her regering vil tage op, og at det ikke allerede er lykkedes, er udtryk for, at der har været alt for meget slendrian i meget lang tid.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Nu tror hr. Morten Homann meget godt om kommunerne.
Det gør jeg også, men jeg tror, at hvis de ikke skulle betale en krone, så var det altså noget andet.
Hvis man bare selv skal betale lidt, er det en anden sag, det ved jeg da i hvert fald, når det er mine egne penge, det drejer sig om, men sådan har jeg det også med andres.
Hvis kommunerne selv skal ind og finansiere med 14 pct., så kan det godt være, de ikke vil gå ind og bygge helt så mange boliger.
Men hvis man gør det gratis for kommunerne, så er der jo ingen risiko for dem.
Så har bl.a. de kommuner, der mangler nogle boliger, en helt anden mulighed for bare at give los.
Og hvis de ikke kan leje dem ud, så lægger de bare udgifterne, som også SF har været inde på tidligere, over på de lejere, der bor der.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Den radikale ordfører gør sig nogle betragtninger omkring hele lighedsspørgsmålet, ret interessante tanker, vil jeg sige.
Det er altså et meget sådan positivt lighedssyn, hvor man giver lige muligheder til folk.
Skal det forstås sådan, at De Radikale i virkeligheden mere er tilhængere af et negativt lighedssyn, hvor man siger, nå ja, der er nogle lejere, der har det dårligt, nu må vi sørge for, at der også er nogle boligejere, der får det dårligt, så lad os skynde os at beskatte dem?
Er det den form for lighedssyn, man har i Det Radikale, altså et negativt frem for et positivt?
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Vi går meget ind for lige muligheder i Det Radikale Venstre, men jeg synes, det er lidt af et fatamorgana at begynde at tale om at skabe præcis de samme og lige vilkår for lejere og ejere.
Det må vel skulle gå både den ene og den anden vej.
Så længe det er sådan, at boligejere skal bære byrden den dag, det går galt, men lejerne ikke skal det, og lejerne kun skal have fordelene, når det går godt, synes jeg ikke, vilkårene er særlig lige.
Der er altså en asymmetri, og derfor bliver man nødt til at indM025S17191783tojo.fm Page 1776
Friday, February 10, 2006 12:33 PM rømme, at det sådan set ikke er de samme vilkår, der gør sig gældende for ejere og lejere.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Jeg vil gerne sige helt klart og tydeligt, at der er ingen lejere i Danmark, der skal være nervøse for, at Socialdemokratiet vil gå med til en politik, som går ud på, at huslejen skal stige.
Det er et spørgsmål om, at vi vil have huslejen ned.
Selvfølgelig vil der være nogle inflationsstigninger osv., men vi vil altså ikke gå med til drastiske stigninger, heller ikke hvis det er sådan, at renten stiger.
Med hensyn til huslejenedsættelser hæftede jeg mig lidt ved, at den radikale ordfører sagde, at der ikke er noget, der taler for, at det er en god idé med huslejenedsættelser.
Kan den radikale ordfører forklare, hvorfor det så er sådan, at store boligselskaber som f.eks. KAB og DAB Himmerland, Boligselskabernes Landsorganisation BL, Lejernes Landsorganisation, Danmarks Lejerforening og BOSAM, altså stort set alle, der arbejder professionelt med at varetage lejernes interesser og bygge lejeboliger, mener, det er en god idé?
De synes, det er noget, der kan være med til at løse problemerne med stigende ghettoisering osv.
De anbefaler det, så hvad er det, der får den radikale ordfører til at sige, at det ikke nytter noget?
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Det går altså ikke at snakke om lighed, når pilen vender den rigtige vej, når man vil kaste ligheden væk, lige så snart pilen vender den anden vej.
Det er da en mærkelig form for lighed.
Til det andet vil jeg sige: Vi har jo bevilget 200 mio. kr. til målrettede huslejenedsættelser, som skal ske via Landsbyggefonden.
Vi har foretaget en prioritering i erkendelse af, at alting ikke kan nås på én gang i dette land.
Pengene skal i første omgang gå til de steder, hvor behovet er størst.
Ude i de enkelte boligafdelinger må man afgøre, om det er huslejenedsættelser, der virkelig vil gøre forskellen, eller om det snarere er renovering, sociale tiltag, eller hvad det nu kan være.
Men generelle huslejenedsættelser mener vi er den forkerte vej at gå, hvis ghettoproblemerne skal løses.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg troede faktisk ikke rigtig mine egne ører, da jeg hørte fru Charlotte Fischers tale.
Efter at man nu flere år i træk har været med til at flå 8 mia. kr. af lejernes opsparede penge ud af fonden og bruge dem efter forgodtbefindende, siger man: Jamen nu skal indbetalingerne til Landsbyggefonden ikke ændres, for der skal også være penge nok til at renovere på lang sigt.
Jeg synes simpelt hen ikke, verden står længere.
Er der ingen grænser for De Radikales foragt for lejerne i den almene sektor?
Ja, undskyld, men det er altså Det Radikale Venstre, Dansk Folkeparti og regeringen, som har stjålet pengene i den almene sektor.
Det, SF i al beskedenhed foreslår, er, at man ser på, hvad der skal til for at holde en almen bolig ved lige.
10 pct. af huslejen er vel et meget godt bud på, hvad der skal til for at rette op på byggesjusk og udføre den almindelige vedligeholdelse og renovering.
Men det er rigtigt, at 10 pct. ikke forslår, hvis Det Radikale Venstre sammen med regeringen og Dansk Folkeparti bliver ved med at stjæle lejernes penge, så jeg er ked af, at vi ikke har taget hensyn til i SF, at der skulle være penge nok til, at De Radikale kunne stjæle videre.
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Jeg vil ikke gå med i den retorik om at stjæle lejernes penge og flå lejerne og alt det, for det er jo simpelt hen en kendsgerning, at de penge, der går ind i Landsbyggefonden, bliver brugt i den almene boligsektor.
Jeg ved godt, at andre partier sondrer utrolig meget mellem lejere og ejere.
Vi mener altså, at skal der tages hensyn til lejerne, er løsningen at skabe en god, samlet almen boligsektor, og det går pengene i Landsbyggefonden til, så der er ikke noget med at tage lejernes penge.
Det lyder simpelt hen, som om vi bruger pengene til at bygge motorveje eller broer til Femern, men det er altså penge, der går til den almene boligsektor.
M025S17191783tojo.fm
Page 1777
Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Ja, det er penge, der går til den almene boligsektor, for lejerne i den almene boligsektor betaler dem jo gennem deres husleje.
Fru Charlotte Fischer står her og siger: Nej, nej, nej, nej, nej, vi skal endelig sørge for, at lejerne sparer så meget op af deres husleje, at vi kan tage nogle af pengene.
Det går ikke, at man kun ser på, hvor meget der skal bruges for at vedligeholde en almen bolig, og så sparer lejerne det beløb op, præcis som folk, der bor i ejerbolig, sparer op til at vedligeholde deres bolig.
Nej, det går ikke.
Lejerne i den almene sektor skal spare ekstra meget op, og så kan regeringen og Det Radikale Venstre stjæle de penge.
Jeg synes, det er en meget, meget bagvendt tankegang, og jeg synes på en eller anden måde, det er at udvise foragt for de mennesker, som bor i den almene sektor og betaler deres husleje og også har en forventning om, at de får noget for de penge, de betaler.
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Nu er det jo sådan, at vi synes, det er et sympatisk princip, at den almene boligsektor er selvbærende, og det er sådan set derfor, vi er utrolig glade for, at der nu bliver sat gang i analysearbejdet med henblik på at skabe en mere selvbærende almen boligsektor.
Det er sådan set noget, som boligbevægelsen selv også er positiv over for, det er selvfølgelig utrolig kompliceret, men vi vil gerne i gang med det, og det er det mål, vi på en eller anden måde gerne vil nå.
Så må jeg minde SF's ordfører om, at Landsbyggefonden sådan set altid har haft det princip – det er også blevet sagt flere gange i dag – at pengene skal gå både til lejerne og til at bygge nye boliger.
Der er altså mange steder, også her i København, hvor de folk, der bor i de eksisterende almene boliger, ikke kan bryde ud af den negative sociale spiral, der måske findes, hvis der ikke bliver bygget noget nyt, så jeg synes, det er vigtigt at se sektoren under et, og det har altså overhovedet ikke noget at gøre med at flå lejerne eller tage lejernes penge.
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
På baggrund af debatten i dag ville jeg godt stille to meget korte spørgsmål til SF's ordfører, og det ene handler simpelt hen om det her med ligheden mellem ejere og lejere.
Når nu SF har den holdning, at lejerne skal nyde godt af den lave rente, hvad så, når renten går op?
Skal lejerne så også bære byrden?
Er det symmetrisk på den måde, eller hvad?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg oprigtig talt meget gerne ville vide, om SF støtter tanken om en mere selvbærende almen boligsektor, altså noget, som jo også boligbevægelsen Boligselskabernes Landsforening støtter?
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Til det første ganske kort: Det har jo egentlig altid været sådan, at huslejen i den almene sektor også afspejler, hvad det er for nogle kapitaludgifter, der er forbundet med den.
Det vil selvfølgelig også sige, at lejeniveauet i et eller andet omfang også har afspejlet det renteniveau, der har været.
Det er ikke noget, der afspejler sig hundrede procent, men det er dog noget, man kan se på lejeberegningen også i den almene sektor.
Så stiller fru Charlotte Fischer spørgsmålet, om ikke den almene sektor skal være mere selvbærende, hvilket den almene sektor også selv beder om.
Jeg kan godt forstå, at de almene boligorganisationer og lejerne i den almene sektor ønsker, at de nu kan blive selvbærende, for de har jo set resultatet af, at de får støtte, ligesom alle mulige andre boligformer i øvrigt gør, fra den fælles offentlige kasse.
Det er nemlig, at fru Charlotte Fischer sammen med Dansk Folkeparti og regeringen finder på at stjæle af de penge, som man har sparet sammen.
Der kan vi sige, at det er en selvforsvarsreaktion at prøve at se, om man på en eller anden måde kunne klare sig selv.
Jeg ikke synes, at det er en solidarisk måde at finansiere boliger på i det her samfund, at man siger, at det er de fattigste mennesker, som alene skal betale for boliger til de fattigste.
Så mere selvbærende, det kan være fint nok, men det er altså stadig væk og skal være en fælles opgave at sørge for, at der er boliger til alle mennesker i det her land.
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-01:
Jeg tror i hvert fald, at jeg, når jeg lytter til de svar, godt kunne have brug for lidt mere afklaring; jeg synes, det var meget vævende.
Med hensyn til det med lejen må jeg jo forstå det sådan, at SF modsat Socialdemokraterne siger – og det synes jeg faktisk er utrolig sympatisk og konsekvent: O.k., når renten går op, så vil det også slå igennem på lejen, så vil det også blive en stigende leje.
Altså, når renten går ned, får man fordel af det, og går den op, må man så også bære byrden.
Jeg siger bare, at hvis jeg sad og var lejer et sted, så ville jeg da begynde at føle mig noget mere utryg ved sådan en holdning.
Med hensyn til det selvbærende ville jeg måske godt alligevel bede SF's ordfører om at være lidt mere præcis, for ordføreren siger på den ene side, at det at være selvbærende er meget godt, men at det på den anden side er en fælles opgave.
Det synes jeg kræver lidt en forklaring.
Er det et godt mål, at man måske får en sektor, som kan agere meget mere selvstændigt og klare de problemer, der er?
Det betyder jo altså også, at det er en sektor, der også skal betale til nybyggeri osv.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg sagde, tror jeg, meget klart, at som det er i dag, afspejles renteniveauet i huslejen i den almene sektor.
Sådan er det.
Det afspejler sig ikke hundrede procent, og jeg synes sådan set, det er fornuftigt, at det ikke bare afspejler sig hundrede procent, men at man har en vis sikkerhed for M025S17191783tojo.fm
Page 1780
Det princip vil jeg gerne være med til at forfægte, at det ikke hundrede procent skal afspejle sig i lejen, hvilket renteniveau der er.
Med hensyn til spørgsmålet om den almene sektor skal være selvbærende, kan vi selvfølgelig altid diskutere, præcis hvor man skal lægge snittet, hvor meget selvfinansiering der skal være.
Der har selvfølgelig altid været et vist mål af selvfinansiering.
Men jeg synes, at det er en afsporet diskussion, og jeg synes et eller andet sted, at det for det første er en undskyldning for det flertal, som fru Charlotte Fischer også er en del af, som ønsker at lægge sin klamme hånd på lejernes opsparede penge, og for det andet et selvforsvar fra en almen boligsektor, som er trængt ualmindelig meget af ideologiske angreb fra regeringen og Dansk Folkeparti og altså nu også fra Det Radikale Venstre.
Jeg synes ikke, den almene sektor skal være selvfinansierende og selvbærende.
Jeg synes, det er en fælles opgave at sørge for, at der er boliger til de fattige i det her land, og at alle mennesker i det her land kan få tag over hovedet.
Derfor synes jeg, at det er en forkert vej, men jeg kan selvfølgelig godt forstå, at der er nogle, som i selvforsvar mod bl.a. fru Charlotte Fischers angreb på Landsbyggefonden tyer til den løsning.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Jeg vil gerne takke SF's ordfører for den, synes jeg, meget fine og præcise opsamling på den debat, som vi har haft her.
For at imødekomme den kritik, som bl.a. den radikale ordfører har rejst med hensyn til hele proceduren omkring det her, vil jeg gerne for en god ordens skyld høre, hvordan SF ville stille sig, hvis man fra regeringens side kom med en udstrakt hånd og sagde: Der er nogle spændende tanker i det her, der er nogle gode intentioner, lad os løfte tankerne herfra om bord i den arbejdsgruppe, der skal være.
Ville man være positiv over for det?
Ville regeringen kunne gøre det for at imødekomme og leve op til de ting, bl.a. Venstres ordfører nævnte i dag, om, at man ikke er imod lavere husleje?
Ville man fra SF's side være villig til at lade beslutningsforslaget blive imødekommet på den måde?
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Jeg synes da, det ville være ualmindelig positivt, hvis man kunne mødes om det.
Det har hele tiden været min mening, og det er også fremgået meget klart af beslutningsforslaget, at det, der er vores sigte, er: Hvordan kan vi få huslejerne ned i den almene sektor?
Hvad angår redskaberne, er vi åbne for diskussion.
Vi har med vores model vist, at det kan lade sig gøre, men vi er også åbne over for en diskussion af andre redskaber.
Der kunne jeg godt ønske mig, at socialministeren udviste den samme form for lydhørhed, som økonomi- og erhvervsministeren gjorde, da det her var hans ressortområde, og han den 4. juni 2002 svarede til Boligudvalget vedrørende netop SF's huslejemodel, at han syntes, det var spændende, at både regeringen og SF gjorde sig overvejelser om, hvordan man kunne få huslejerne ned.
Nu er SF så kommet med beslutningsforslaget med vores model, mens vi stadig væk her 3½ år senere venter på regeringen, og nu skal vi så vente yderligere på, at rådet eller nævnet eller arbejdsgruppen bliver færdig med sit oplæg.
Så lejerne må tilsyneladende væbne sig med tålmodighed.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Kan man forstå SF's ordførers svar sådan, at det her sådan set handler om, om man vil komme med en tilkendegivelse i dag af, om man vil sænke huslejen, eller om man ikke vil give den tilkendegivelse?
De, der stemmer for, siger til Danmarks lejere: Vi vil arbejde for, at I får adgang til at få lavere husleje.
Altså helt firkantet.
Man er så villig fra SF's side til at gå ind i et samarbejde på den måde, at det sådan set bare er spørgsmålet om en holdningstilkendegivelse for eller imod lavere husleje.
De, der stemmer imod, vil altså ikke give en lavere husleje til lejerne.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Ja, det er korrekt med den tilføjelse, at det også er noget, der skal ske nu.
Det er ikke noget, vi skal vente med år ud og år ind.
Så jeg synes, det her tjener som illustration af, at det kan lade sig gøre at få nedsat huslejen.
Det tjener som en illustration af, at ud over SF har Enhedslisten og Socialdemokraterne tilkendegivet, at man synes, M025S17191783tojo.fm
Page 1781
det er vigtigt, mens jeg synes, der står et meget kedeligt signal tilbage fra Folketingets øvrige partier, som siger: Selv om det kan lade sig gøre at nedsætte lejen for lejerne i den almene sektor, uden at det koster staten noget, kan vi altså ikke love, at vi vil gøre det; det kan godt være, at I bliver nødt til at blive ved med at betale mere, end I egentlig behøvede.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-12-01:
Jeg vil godt spørge hr. Morten Homann om det med at stjæle lejernes penge.
Jeg vil egentlig godt læse op af, hvad der står her, hvor man også har skrevet det ind med hensyn til Landsbyggefonden.
Der har man skrevet, og det er SF, der har skrevet det: »Beboernes betaling bortfalder ikke eller sættes ned, når realkreditlånene er betalt, men indbetales i en række almene boligfonde, bl.a. Landsbyggefonden, en nybyggerfond og en dispositionsfond.
Formålet med fondene er bl.a. at hjælpe økonomisk trængte afdelinger, udbedre skader på alment byggeri, forbedre det almene byggeri, eventuelt finansiere alment nybyggeri.«
Ergo: Vi stjæler ikke lejernes penge.
Men det, vi sådan set vil se hr. Morten Homann gøre, er at give nogle lejere, der bor i nybyggeri og i 10-12 år gamle boliger, en del af pengene, ved at man vil nedsætte indskuddet til Landsbyggefonden til de ældre boliger, der her i landet trænger til en renovering.
Synes hr. Morten Homann, at det er korrekt, at man gør det?