runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Det er jo et svar, man bliver rystet over, for statsministeren snakker jo lige præcis udenom.
Der har været et valg i Tjetjenien, der resulterede i en tjetjensk regering, og hvordan stiller den danske regering sig til det?
Det er spørgsmålet.
Jeg tror måske nok, at udenrigsministeren er det, men er statsministeren enig med talsmanden for Europarådet, Frans Timmermanns, som sagde, at der var tale om et sovjetagtigt valg med kun én kandidat?
Er statsministeren enig i det? Og er statsministeren enig i, at Danmark selvfølgelig under ingen omstændigheder kan have noget at gøre med en regering, som er et resultat af et sådant valg, og at en sådan regering selvfølgelig ikke kan have nogen som helst form for legitimitet nogen steder og ingen som helst kompetence til at tale på vegne af det tjetjenske folk i nogen international forsamling?
Det er relativt simple spørgsmål, og statsministeren må kunne svare relativt simpelt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Svaret er meget kort: Danmark anerkender Ruslands suverænitet og territoriale integritet, som det hedder, over hele det russiske territorium, og det omfatter som bekendt også Tjetjenien.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-19:
Jeg synes egentlig, det er bemærkelsesværdigt, at statsministeren ikke vil vise den storhed - når man kommer med en fuldstændig forkert fremstilling om, at venstrefløjen modsatte sig ophævelse af sanktionerne, og så får at vide, at det er direkte løgn - at gå op og sige: Beklager, det var jeg ikke opmærksom på.
Det er en forkert fremstilling, som statsministeren også har prøvet at fremture med i tv.
Det er simpelt hen lodret usandt.
Det var højrefløjen plus de daværende regeringspartier, der ønskede at fortsætte sanktionerne.
Når vi synes, det var forkert, var det, fordi det formentlig har betydet, at 1,5 millioner irakere er blevet dræbt.
Det er Hans von Sponnecks, den tidligere FN-udsending i Irak, bedste bud på, hvor mange der måtte lade livet.
Vi synes ikke, at man skal tage mennesker som gidsler på den måde, også fordi de, der skulle være modstanden mod Saddam Hussein, var i en situation, hvor hele deres liv gik med overhovedet at opretholde livet.
Så derfor: Kan vi ikke godt vænne os til en debatform, hvor man, når man som statsminister bliver taget i en direkte usandhed, så rejser sig op og siger: Jeg beklager, jeg beklager, jeg beklager?
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
»Kan statsministeren oplyse, hvem den danske regering anerkender som Tjetjeniens retmæssige regering, herunder hvordan man karakteriserer den regering, som blev resultatet af det seneste såkaldte valg i Tjetjenien?«
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Statsministerens svar er et angreb, en tilsvining af Socialdemokratiet, jeg tænker på udtrykket selvovervurdering, og på den måde undgår statsministeren at svare.
Jeg tror sådan set, det er lige meget, hvad statsministeren og socialdemokrater her i salen står og slynger af ord mod hinanden.
Det, der er centralt, er, om ikke statsministeren vil svare på spørgsmålet, sådan at ikke bare socialdemokrater, radikale, SF'ere, folk fra Enhedslisten, men også gode Venstrefolk i Århus og Østjylland får et svar på spørgsmålet og ikke en tilsvining af oppositionen.
Det er ikke statsministeren værdigt at bruge den debatform.
Statsministeren bør svare på de spørgsmål, han bliver stillet, frem for at bruge lejligheden til polemik.
Louise Frevert (DF), 2003-11-19:
Fordi man giver et tilsagn om et tilskud i Finansudvalget, er det jo ikke ensbetydende med, at man derved direkte permanentgør en uddannelse. Så mener statsministeren ikke, at det var i enighed, at Dansk Folkeparti og regeringen ville fjerne tilskuddet til KaosPiloterne over en 3-årig periode, og at det var med velberåd hu og ikke som en tyv om natten?
Og mener statsministeren ikke, at det er relevant at fjerne tilskud fra selvopfundne nicheuddannelser, hvis erhvervslivet vil, eller skal vi sige kan støtte uddannelsen, i stedet for at staten skal gøre det.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-19:
Statsministeren må undskylde, at smilebåndet kommer på hårdt arbejde.
Det er jo noget surrealistisk, at statsministeren siger, at han fuldt ud kan henholde sig til sine tidligere svar, når han ikke har besvaret spørgsmålet.
Det er jo en virkelig kunstnerisk form for at snige sig udenom.
Spørgsmålet er sådan set utrolig enkelt, og for en statsminister, der er kendt for at have stor kontrol med, hvad der sker i regering og folketingsgruppe, er det da påfaldende, at man ikke kan give et svar på så enkelt et spørgsmål.
Er man enig i, at der er grund til at revurdere beslutningen, og at man vil tage kontakt til Dansk Folkeparti, som Venstres ordfører på sagen - går jeg ud fra - hr. Eyvind Vesselbo har udtalt, eller er man ikke enig?
For det er faktisk ret væsentligt for de mennesker, der i disse timer sidder i Århus og rundtomkring i landet og venter på et svar: Vil regeringen gøre noget her, eller er løbet kørt?
Hvad har man at forholde sig til?
Venstre er altså i dag kommet med en udmelding, og statsministeren nægter at svare på den indtil videre.
Jeg synes egentlig, det er uværdigt, at statsministeren på den måde prøver at smyge sig udenom.
Jeg er sådan set ligeglad med, om statsministeren bliver sur på mig og vil skælde mig ud for ikke at have forstået noget, men jeg synes nok, at de mennesker, der ved, at de er i en meget, meget svær situation lige nu, men som til gengæld ikke ved, om regeringen vil være med til at løse den, har behov for et svar og har krav på et svar.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Det spørgsmål, hr. Nicolai Wammen stiller nu, er præcis det samme, som hr. Nicolai Wammen stillede før, og mine svar er derfor også de samme, og dem kan jeg helt henholde mig til.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-19:
Begrundelsen er den, at vi har konstateret, at regeringen lavede denne aftale, som smækker låget i i forhold til, at KaosPiloterne kan fortsætte, og nu prøver vi her i, hvad man kunne kalde anden halvleg, at finde ud af: Hvad vil regeringen så gøre for at hjælpe KaosPiloterne?
Statsministeren har nu to gange undgået at svare på den åbning, som hr. Eyvind Vesselbo har givet, hvor hr. Eyvind Vesselbo siger: Vi er parate til at lave om på det her, hvis Dansk Folkeparti er til at snakke med.
Vi er parate til at åbne, vi er parate til at diskutere.
Er det Venstres holdning?
For ud over at være statsminister er det også Venstres formand, vi har siddende, og selv om formanden og statsministeren har været en tur i Mexico, har man vel haft lejlighed til at se den byge af kritik fra både indland og erhvervsliv, fra uddannelsesinstitutioner og fra kulturliv, der er over det her.
Det ville da klæde statsministeren at sige: O.k., vi lavede en fejl, vi kan godt se det.
Nu er vi til gengæld parate til at åbne op for, at vi kan løse den fejl. Er statsministeren enig med hr. Eyvind Vesselbo?
For tredje gang spørger jeg.
Nu håber jeg, der kan komme et svar.
»Vil statsministeren oplyse, hvilke konkrete tiltag regeringen vil tage for at sikre, at kaospilotuddannelsen kan overleve, set i lyset af, at den netop indgåede finanslovaftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti fratager uddannelsen 5,5 mio. kr. i statslig støtte?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Det er efterhånden ved at blive sådan her i Folketingssalen, at så snart man er uenig med Socialdemokraterne, påstår Socialdemokraterne, at der er tale om løftebrud.
Det er altså en selvovervurdering, der savner enhver baggrund i virkeligheden fra socialdemokratisk side. Jeg kan ikke føje så meget mere til, hvad der allerede er sagt, og jeg kan helt henholde mig til, hvad jeg nu har svaret flere gange.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jan Petersen (S), 2003-11-19:
Jeg tror, statsministeren nu sidder og ønsker: Bare det snart går over, det her.
Jeg forstod på statsministerens besvarelse, at det her kun var udtryk for et ønske om at prioritere.
Statsministeren har jo medvirket til, at andre forslag blev trukket, og så fandt man lynhurtigt finansiering dertil.
Kunne statsministeren ikke, når det drejer sig om KaosPiloterne, have en tilsvarende høj hastighed og finde
alternativ finansiering med det samme
Det er jo muligt, der er lidt ekstra penge i Hypotekbanken, det har jeg ikke undersøgt, men finansministeren er da åbenbart i stand til lynhurtigt at finansiere ting, hvor regeringen forbryder sig mod løfter, den har afgivet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg kan jo ikke opfinde nye svar.
Og der er det, jeg siger, at jeg altså så må henholde mig til, hvad jeg allerede har svaret.
Så når det kører i ring, må man altså finde sig i, at jeg så også svarer det samme.
Med hensyn til det, hr. Nicolai Wammen nu siger om usikkerhed osv., så kan jeg afvise det fuldstændig.
Det er jo sådan, at de studerende, som er optaget på uddannelsen i 2003, naturligvis fortsat vil få tilskud.
Og det vil sige, at de frem til 2006 vil få statstilskud til at afslutte uddannelsen.
Det er altså ikke sådan, at tilskuddet pludselig bortfalder for studerende, der allerede er optaget på uddannelsen.
Som jeg også har sagt før - nu kan jeg så gentage det igen, for hvis jeg skal bruge tid på at gentage de samme svar, så kan jeg da godt gøre det - så har jeg da en forventning om, at kaospiloterne vil kunne fortsætte som en privat uddannelse.
Og med den store opbakning, der er til uddannelsen fra en række erhvervsledere, burde det jo være muligt.
Men det er jo hele tiden et spørgsmål om at prioritere de offentlige midler.
Hvis man gerne vil have ekstra midler til ét område, så er der nogle andre områder, hvor man må finde dem.
Jeg synes da, der skulle være baggrund for at mene, at KaosPiloterne vil kunne fortsætte som en privat uddannelse.
Med den store opbakning, der er om deres uddannelse fra bl.a. en række erhvervsledere, burde det være muligt, og som jeg sagde før, er det også muligt at søge om at blive SU-berettiget til privat uddannelse.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-19:
Jeg kunne forstå på statsministerens svar for et øjeblik siden, at regeringen stadig væk ikke havde fundet noget at udsætte på KaosPiloternes uddannelse.
Så sagde statsministeren før, at derfor var det jo ikke nødvendigt, at de skulle have statstilskud.
Jamen det mente
man altså i maj.
I maj måned vedtog samtlige Folketingets partier i Finansudvalget, at der fortsat skulle være statstilskud, så det mente man i maj.
Det var undervisningsministeren enig i, og det var Århus' borgmester glad for, og det var der i øvrigt mange, der var glade for.
Men så i november måned skal man ikke mere give statstilskud.
Jeg kan kun se en eneste forskel, der er indtrådt i mellemtiden, nemlig at Dansk Folkeparti er kommet ind med et krav om, at KaosPiloterne skal lukkes.
Det er den eneste forskel, der i virkeligheden er indtrådt imellem maj og november måned.
Hvis ikke det er tilfældet, så savner jeg i hvert fald en forklaring fra statsministerens side.
Jeg har ikke hørt nogen som helst kritik af KaosPiloterne på noget tidspunkt fra regeringen.
Nicolai Wammen (S), 2003-11-19:
Jeg vil gerne bede statsministeren om at forholde sig til en udtalelse, der er kommet fra statsministerens partifælle i Århus borgmester Louise Gade, som har kaldt beslutningen grotesk set i lyset af, at regeringen jo netop i sit finanslovforslag også har afsat penge til innovation og udvikling, hvilket er det, den her uddannelse til fulde lever op til.
Den sender unge mennesker i arbejde på et tidspunkt, hvor arbejdsløsheden stiger; den skaber flere selvstændige erhvervsdrivende på et tidspunkt, hvor de fleste er enige om, at det er noget af det, vi mangler i Danmark.
Derfor er det jo så håbløst, når regeringen argumenterer, som den gør.
Men jeg vil da gerne spørge, også i lighed med fru Elisabeth Arnold: Er regeringen parat til at genoverveje det her?
Jeg har set, at hr. Eyvind Vesselbo, fremtrædende medlem af Venstres folketingsgruppe, siger - jeg går ud fra, at han udtaler sig på vegne af Venstre, ellers må statsministeren jo dementere det - at Venstre er parat til at lave om på det her.
Er statsministeren parat til at lave om på det her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg kan sige til fru Elisabeth Arnold, at det jo altid er sådan, at de, der indgår en finanslovaftale, selvfølgelig samlet påtager sig et ansvar for den pågældende finanslovaftale. Sådan er det jo.
Det, jeg blot anførte, var, at personligt er jeg af den opfattelse, at der finder mange spændende ting sted under kaospilotuddannelsen, men det er jo altid en afvejning, om man absolut skal give offentlige tilskud til det.
Der findes altså andre private uddannelser her i landet.
Det er jo således, at hvis uddannelsen fortsætter som en privat uddannelse, vil den på lige fod med andre private uddannelser kunne ansøge om f.eks. at blive SU-berettiget.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-19:
Jeg vil gerne gå lidt videre til den holdningsændring, der er sket i Finansudvalget eller i de partier, som i maj måned var enige om at give tilsagn om støtte fremover til KaosPiloterne.
Der var der jo fuldstændig enighed blandt Folketingets partier repræsenteret i Finansudvalget, og så få måneder efter i forbindelse med finansloven er der altså tre partier, der har skiftet standpunkt. Jeg kan forstå på statsministerens svar til hr. Nicolai Wammen lige før, at det såmænd ikke er, fordi man har noget særligt at udsætte på KaosPiloterne, men sådan et forlig indgås nu engang i forbindelse med forhandlinger, og så går det sådan, som det ofte går, at der altså er nogle ting, der bliver beskåret, for det går man i forlig om.
Men eftersom statsministeren ikke har noget at udsætte på Kaospiloterne, må ønsket om at beskære KaosPiloterne jo komme fra partneren, nemlig Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne spørge statsministeren: Er det sådan, det forholder sig?
Nicolai Wammen (S), 2003-11-19:
Det er pinligt.
Det er det ord, der står tilbage, når man hører både statsministeren og i øvrigt også repræsentanter fra Dansk Folkeparti prøve at løbe fra det tilsagn, man i enighed gav en uddannelse den 28. maj, hvor man netop fra regeringens side sagde: Lad os permanentgøre det her, lad os give dem trygge arbejdsvilkår, for det er en god uddannelse.
Og så kommer man få måneder senere og har lavet den største kovending, som er set på uddannelsesområdet, siden statsministeren lige prøvede at løbe fra løfterne om handelsskolerne.
Jeg har ikke hørt et eneste sagligt argument fra statsministeren for, hvorfor man lige pludselig skulle fjerne pengene.
Man kommer med en tynd forklaring, der lyder: Jamen med alle de erhvervsvirksomheder, der er inde, må man da kunne klare sig.
De erhvervsvirksomheder er jo allerede på banen.
Der er allerede samarbejde med dem.
De udgør en væsentlig del af KaosPiloternes økonomi, og derfor kan man ikke blot sende sorteper videre til de mennesker, der i forvejen støtter op.
Statsministeren har et ansvar.
Jeg vil gerne spørge endnu en gang: Er der et eneste sagligt argument for, at man har lavet en kovending fra den 28. maj og til finanslovaftalen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Personligt vil jeg gerne sige, at jeg ikke har noget at udsætte på den uddannelse, der har fundet sted, og som kaldes KaosPiloterne.
et spørgsmål om, hvordan man skal prioritere offentlige midler, og om det så absolut også skal være med offentlige tilskud, uddannelsen skal foregå.
Der findes jo stribevis af eksempler på, at andre uddannelser foregår som private uddannelser.
Jeg må da sige, at i lyset af, hvor mange fremtrædende erhvervsfolk der har udtalt deres støtte til uddannelsen, er det da nærliggende, at erhvervsvirksomheder og andre i givet fald går ind og fører uddannelsen videre.
Det er jo muligt at køre uddannelser på privat basis her i landet.
Det er der faktisk mange der gør.
Louise Frevert (DF), 2003-11-19:
KaosPiloterne startede som en privat undervisningsvirksomhed, der derefter blev tilført støtte på et tidspunkt, hvor det var meget moderne at støtte alle mulige eksperimenterende tiltag.
Vil statsministeren ikke mene, at KaosPiloterne kan fortsætte deres virke, hvis de ønsker det, på de almindelige markedsmæssige vilkår?
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Der har jo været afholdt et valg i Tjetjenien - et valg, som var et totalt farceagtigt svindelvalg uden nogen som helst legitimitet, og derfor synes jeg, det er vigtigt at få fastslået, hvem Danmark og den danske regering egentlig anerkender som den legitime repræsentant for det tjetjenske folk, og hvem Danmark anerkender som den retmæssige regering.
Jeg håber ikke, og jeg regner heller ikke med, at regeringen overhovedet kunne drømme om på nogen måde og på noget tidspunkt at anerkende den regering, der blev resultatet af det farceagtige valg.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
»Kan statsministeren bekræfte, at han på en flyvetur hjem fra Bruxelles i efteråret 2003 kaldte tjetjenerne for »kriminelle fanatikere«, som ikke fører en legitim kamp for selvstændighed?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg vil gerne klart afvise over for fru Margrete Auken, at regeringen skulle have skiftet politik.
Jeg kan nævne, at sagen har været drøftet på det seneste udenrigsministermøde, hvor det fra dansk side blev gjort klart, hvad vores holdning er, og jeg tror også, jeg kan sige, at resultatet af det udenrigsministermøde er, at EU fastholder sin linje over for Rusland. Hermed sluttede spørgsmålet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-19:
Jeg har også bidt mærke i, at statsministeren ikke svarer på andet end det, han ønsker at svare på.
Bl.a. har han ikke svaret på fru Louise Freverts spørgsmål, om ikke også det var sådan, at et enigt Finansudvalgs tilsagn i maj måned ikke på nogen måde skulle opfattes som et løfte om permanentgørelse - det kunne man derfor roligt rende fra - og at det ikke var en statsopgave at understøtte selvopfundne nicheuddannelser.
Vil statsministeren ikke tage afstand fra dette udsagn, så må vi opfatte det på den måde, at statsministeren er fuldstændig enig med fru Louise Frevert i hendes spørgsmål. Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2003-11-19:
Det er jo ikke godt at høre, at statsministeren siger, at det vigtigste er enighed i EU-kredsen.
Vi er enige om, at det er godt med enighed i EU-kredsen, men når det netop er Berlusconi, der står i spidsen i øjeblikket, er det måske ikke så godt.
Der er jo ingen, der tvinger nogen til at tale så meget i takt, at man fra dansk side skifter politik, alt efter hvem formanden er, så jeg synes nok, at det er et meget, meget spinkelt argument.
Vi har som medlemmer af Europarådets parlamentariske forsamling været på nippet til at føle, at det snart var det eneste sted, hvor der kom en forholdsvis højrøstet og præcis kritik af russernes overgreb, ja, næsten folkedrab i Tjetjenien.
Det har været meget godt, at der trods alt har lydt lidt fra Danmark engang imellem, men det har været meget, meget stille, og jeg håber meget, at vi nu vil høre statsministeren sige, at det selvfølgelig ikke er Berlusconi, der er talsperson for den danske regering i Tjetjenienspørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-19:
Ja, men med al respekt for det, der sker her, er det jo ikke bare et spørgsmål om, hvad der sker på nogle topmøder, og jeg vil sige, at erklæringen fra Sankt Petersborg er jo ikke ligefrem lysende præcis i sin kritik af den russiske fremfærd - i hvert fald ikke set i lyset af, hvad den fremfærd består i.
Hvis man ikke vil nøjes med, at der bare udtales et eller andet på et topmøde, må man spørge: Hvad sker der indimellem?
Jeg synes, vi må høre konkret fra regeringen: Hvad er det, regeringen har gjort på det sidste?
Fra statsministerens side kunne man f.eks. have sendt et brev øjeblikkelig, og det kunne såmænd godt have været et åbent brev, for statsministeren har jo erfaring med at sende åbne breve.
Han kunne have sendt et åbent brev til Berlusconi, hvor han kritiserede de fuldstændig skandaløse russiske overgreb i Tjetjenien og den lige så skandaløse opbakning af dem.
Der er mange ting, statsministeren kunne gøre.
Det er ikke sikkert, mine forslag er gode, men så kan statsministeren jo komme med noget andet og oplyse, hvilke konkrete ting man er i gang med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-19:
For det første vil jeg gerne slå fast, at det er dansk politik at stå sammen i EU-kredsen, når det gælder forholdet til Rusland, for vi kommer altså længst, når vi bevæger os i fællesskab.
Det andet er, at inden for rammerne af det presser vi hele tiden på fra dansk side for at holde Tjetjenienspørgsmålet på dagsordenen, og det gjorde vi også meget markant under det danske formandskab.
Men der er jo ingen grund til at skjule, at skiftende formandskaber har haft forskellige opfattelser af, hvordan den sag skulle håndteres.
Jeg tror, at den måde, det danske formandskab håndterede sagen på, havde bred opbakning i bl.a. Europa-Parlamentet, og jeg er helt sikker på, at den også har bred opbakning her i Folketinget, også selv om andre formandskaber har valgt at håndtere sagen på en anden måde.
Det er vores opfattelse, at det er vigtigt at holde sagen på dagsordenen på alle topmøder mellem EU og Rusland, og jeg kan nævne, at fra Sankt Petersborg-topmødet i maj i år blev der faktisk udsendt en erklæring, som også omhandlede Tjetjenien og netop understregede vigtigheden af en politisk løsning samt overholdelse af menneskerettighederne.
Denne erklæring blev altså udsendt i fællesskab af EU-landene og Rusland fra Sankt Petersborg-topmødet, og vi tror, det er vigtigt at holde den kritiske dialog i gang og få rejst spørgsmålet på hvert eneste topmøde.
Margrete Auken (SF), 2003-11-19:
Jeg synes det er rigtig, rigtig godt at høre, at statsministeren er stolt over, at Danmark fik ros for sin indsats over for Tjetjenien, som jo ellers havde været glemt, og den ros vil vi gerne deltage i.
Men jeg vil godt i lighed med de to andre spørgere efterlyse, hvad man har gjort for, at Tjetjenien ikke bare igen skal synke ned i den glemsel, som jo rammer en del konflikter.
Tjetjenien er vel en af de mere skandaløse glemsler, vi har set, så jeg håber meget, at statsministeren kan sige til os her og nu, hvad der gøres, for at EU ikke igen skal blive en glemmebog for Tjetjenienkonflikten, og at Danmark stadig er drivende kraft for, at den sag kan komme i fokus, også når vi ikke har formandskabet.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-19:
Jeg kan jo mindes, at under den tidligere regering var der en kritik, jeg tror faktisk fra bl.a. den nuværende statsminister, hvor man hævdede, at den daværende statsminister havde uld i mund.
Det var vist det udtryk, man yndede at anvende.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om der ikke er en risiko for, at han kan blive ramt af den samme kritik.
Når man lytter til udvekslingen af synspunkter mellem hr. Søren Søndergaard og statsministeren, synes jeg nemlig ikke, man kan høre et klart svar på det spørgsmål, hr. Søren Søndergaard har stillet.
Nu har jeg siddet og læst det meget omhyggeligt, og det lyder: Hvilke konkrete initiativer har regeringen taget på det seneste?
Jeg vil bare spørge statsministeren, om hans svar skal forstås sådan, at man ikke har taget nogen; så kan man jo sige det, som det er.
Det kan også være, man har sovet lidt i timen på det sidste, men så kan man jo gøre noget ved det.
Så kan statsministeren bare bede udenrigsministeren om det, og så skal vi ikke trampe mere rundt i det.
Jeg synes bare, statsministeren skulle give et svar på de spørgsmål, der er stillet.