Margrethe Vestager (RV), 1998-10-22:
Jeg synes, der har været utrolig mange gode indlæg, set fra hver sin side.
Men samlet set
synes jeg, debatten i dag viser et Folketing, som er engageret, optaget, har en stor grad af indlevelse i forhold til vores uddannelsessystem og ser det som grundlag for det danske samfund.
Det er jeg meget glad for.
Jeg er også meget glad for de konkrete, gode input, betragtninger og ideer, som er blevet udtalt fra talerstolen her i dag, for jeg synes, det giver udgangspunkt for en fin diskussion i efteråret i forhold til de lovforslag, som regeringen vil fremsætte, og i forhold til de ideer, som også vil komme til at præge foråret.
Jeg vil forsøge at svare på nogle af de ting, som er blevet rejst, men måske også forsøge at sætte lidt flere ord på nogle af de ting, jeg sagde i min indledning.
Jeg tror, det er helt afgørende, at vi fastholder det udgangspunkt, at folkeskolen er grundlaget for vores uddannelsessystem, og at vi også gør det på en sådan måde, at vi respekterer den aftale, som er indgået, »Folkeskolen år 2000«.
Jeg synes, det er helt afgørende, at man med den aftale har vist, at der er kræfter i kommunerne, hos lærerne, i ministeriet til at sørge for, at den folkeskolelov, som blev vedtaget i 1993, bliver til virkelighed på den enkelte skole.
Det, som vi jo så er forpligtet til at holde os for øje, er, at år 2000 faktisk er en meget snarlig dato, og vi bliver nødt til at forholde os til, hvordan vi kommer videre derfra.
Jeg tror ikke, vi kan sige, at de otte punkter er opfyldt i år 2000, men jeg håber, vi kan se, at vi er kommet et langt stykke ad vejen på samtlige otte punkter.
Jeg håber også, at vi vil fortsætte arbejdet, og det er derfor, vi i regeringen allerede nu er begyndt at forberede de ting, som skal ske efter år 2000.
Men jeg ville synes, det var at undergrave aftalen, hvis vi kom ind med forandringer for folkeskolen i dens nuværende virke og i den store proces, den er midt i, og lave nye forandringer før år 2000, og før vi har set den første evaluering af aftalens virkning.
Det, som har været meget interessant, har været at lytte til de nuancer i uddannelsessynet, som viser sig blandt Folketingets partier.
Jeg ser de tre kernekompetencer, nemlig de faglige kompetencer, de personlige kompetencer og de sociale kompetencer som noget, der skal udvikles i det, man kunne kalde for en samtidig treenighed.
Vi bliver nødt til at sikre, at vi hele tiden er optaget både af det faglige, af det personlige og af den sociale udvikling.
Måske kunne man udtrykke det sådan, at det vil give os en mulighed for at demontere den konflikt, som industrisamfundet har været årsag til, og at det dermed giver os mulighed for et helt nyt syn på uddannelsen.
Når et nyt syn på uddannelsen er afgørende, er det, fordi det arbejdsliv, som venter os, bliver et helt andet end det, der har været tidligere.
Jeg tror, at det arbejdsliv, som er blevet kommenteret her i dag, er meget præcist set.
Det er et arbejdsliv, hvor der forventes stor selvstændighed, stort engagement, men også en stor grad af faglighed og vilje til konstant faglig opdatering for den enkelte.
I det hele taget synes jeg at registrere, at der er en fælles målsætning her.
Jeg vil gerne kvalificere den en lille smule og sige, at det, som må være vores mål, det fælles mål for regering og Folketing, er at skabe verdens bedste, danske uddannelsessystem.
For jeg synes, vi må bestræbe os på at få et uddannelsessystem, der er i overensstemmelse med de traditioner, vi har i Danmark.
Det uddannelsessyn, som vi i øvrigt har haft ...