runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Niels Helveg Petersen (RV), 1999-04-06:
OSCE er ofte placeret på en anden politisk interessant platform, derved at OSCE er i allerforreste række, når det drejer sig om at forsøge at løse konflikter, at mægle og at overvåge valg.
Men min erfaring fra formandskabet, både i OSCE og i Europarådet, er, at det kan sagtens lade sig gøre i praksis at tilrettelægge samarbejdet mellem disse organisationer på en sådan måde, at det er til glæde, og at man udnytter styrken i begge organisationer.
Jeg vil derfor gerne slutte med endnu en gang at sige tak for debatten, og jeg vil også sige tak for vedtagelsen.
Den vedtagelse, der sker i dag, er et godt grundlag for Folketingets videre arbejde med Europarådsproblemerne, og det er en god idé, at vi skal aflevere en årlig skriftlig redegørelse.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-04-06:
Kristeligt Folkeparti kan selvfølgelig også støtte dette lovforslag, som jo er en opfølgning af det, vi ratificerede den 21. december 1998.
Jeg mener, at vi ved at vedtage dette lovforslag sender et kraftigt signal til atomvåbenmagterne om at lægge bånd på sig selv og efterfølge de vedtagelser, som gælder internationalt.
Henning Gjellerod (S), 1999-04-06:
Den 5. maj fylder Europarådet 50 år.
I sig selv er en sådan anledning velegnet til at skabe opmærksomhed om organisationens virke, og med Europarådet tror jeg det forholder sig sådan, at de fleste mennesker i Danmark egentlig godt ved, at Europarådet eksisterer.
I hvert fald ved de, at der er en Menneskerettighedsdomstol i Strasbourg, som man kan henvende sig til, når man føler sig uretfærdigt behandlet af samfundsmaskineriet - af systemet, om man vil.
Hvad Europarådet i øvrigt beskæftiger sig med, er det forbeholdt en meget lille kreds i samfundet at vide.
Medierne på vore breddegrader beskæftiger sig meget lidt med Europarådets arbejde, og i den danske delegation har vi længe følt, at det er en skam, at arbejdet i Rådet er så lidt kendt, selv om vi har en vis forståelse for, at medierne hellere vil beskæftige sig med organisationer, der har økonomiske og militære magtinstrumenter, som de kan tage i anvendelse i deres virksomhed.
Selve Europarådet består af to organer: ministerkomiteen og den konsultative forsamling, til daglig kaldet den parlamentariske forsamling.
I den parlamentariske forsamling har vi længe følt, at samarbejdet mellem de to organer kunne være bedre, især hvis regeringerne lyttede mere til parlamentarikerne og i højere grad reflekterede på forsamlingernes anbefalinger.
Vi har derfor i den danske delegation følt, at 50-års jubilæet er en ekstra anledning
Jørn Jespersen (SF), 1999-04-06:
I SF er vi godt tilfredse med, at der nu bliver mulighed for at give en erstatning til patienter, som er blevet opereret med Boneloc-cement også før den 1. juli 1992.
Det har jo været sådan, at patienter, der er opereret efter 1992, har kunnet komme ind under den almindelige patientforsikring med deraf lempeligere krav til bevisførelse osv., men der har så været et problem for patienter, der var opereret tidligere.
Det bliver der rådet bod på og rettet op på med det her forslag, og derfor kan vi selvfølgelig støtte det og så samtidig tilkendegive, at vi ønsker, at man fremover også i forbindelse med alle mulige andre former for behandlinger inden for sundhedsvæsenet lægger meget vægt på at lære af de sager, der har været, med henblik på en løbende kvalitetssikring, hvad denne her sag jo i høj grad viser at der er behov for.
Tom Beck (KF), 1999-04-06:
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at sundhedsministeren nu har fremsat lovforslag om erstatning og godtgørelse til Boneloc-patienter.
Det er patienter, som i mange tilfælde har ventet alt for længe på at få de helt rimelige rettigheder.
Vi er naturligvis opmærksom på, at der fra flere sider har været røster fremme om yderligere undersøgelser, men vi finder de gennemførte undersøgelser fuldt tilstrækkelige og tror ikke på, at yderligere undersøgelser vil kunne tilvejebringe noget nyt, som ville kunne gavne patienterne. Der er ingen tvivl om, at man på hele sundhedsområdet har taget ved lære af denne sag.
Det gælder ibrugtagen af nye stoffer og teknikker og ikke mindst patientinformationen, og på det grundlag mener vi fremover at kunne undgå tilsvarende sager.
Vi synes, det er vigtigt at få gennemført loven nu og ikke trække den i langdrag, og det understreges i særlig grad af, at gennemsnitsalderen for de patienter, vi taler om, i dag allerede er 73 år.
Sundhedsministeren anslår de samlede udgifter til ca. 10 mio. kr., og vi kan med tilfredshed konstatere, at staten påtager sig den økonomiske byrde.
Enhver patient, der falder ind under bestemmelserne, vil altså kunne få sin sag behandlet og i givet fald få erstatning og godtgørelse udbetalt, uanset hvor mange der melder sig.
Vi støtter lovforslaget.
Lone Møller (S), 1999-04-06:
Med dette lovforslag bliver der nu mulighed for at give de patienter, der er blevet opereret med Boneloc-cement, før patientforsikringsloven trådte i kraft den 1. juli 1992, en erstatning efter reglerne i lov om patientforsikring.
Lovforslaget er en udmøntning af den aftale, som et stort flertal af Folketingets partier indgik i februar måned dette år, om, at der skal gælde samme erstatningsvilkår for alle Boneloc-patienter.
Det vil sige, at erstatningsgrundlag og praksis for erstatningsudmåling skal være ens, uanset om man er opereret før eller efter patientforsikringsloven trådte i kraft.
Der er altså tale om en helt særlig gruppe patienter, der har været opereret med det samme produkt, Boneloc-cement, i en afgrænset periode på 5 år fra 1990 til 1995.
Under forespørgselsdebatten den 2. marts i år om Boneloc-operationerne blev det fremført, at en erstatningsordning burde medtage alle patienter opereret med Boneloc og ikke, som det fremgik af aftalen, blot hofteopererede patienter.
Det er nu medtaget i lovforslaget, og det hilser vi med tilfredshed i Socialdemokratiet.
Sundhedsministeriet vil nu i samarbejde med Patientforsikringsforeningen ved offentlig annoncering gøre opmærksom på nyordningen, ligesom sygehusene vil blive anmodet om at foretage opsøgende virksomhed for at oplyse om erstatningsadgang for patienterne.
Det forudsættes desuden, at Patientforsikringsforeningen af egen drift genoptager sager, der tidligere er afvist under henvisning til, at skaden er forårsaget før patientforsikringslovens ikrafttræden den 1. juli 1992.
Jeg mener, at vi nu med dette forslag sikrer, at alle Boneloc-patienter får en ensartet behandling.
Jeg kan støtte forslaget og tilsige en hurtig udvalgsbehandling.
Niels Helveg Petersen (RV), 1999-04-06:
Jeg takker for den enstemmige tilslutning.
Jeg kan sige om straffebestemmelsen, som vi selvfølgelig gerne vil dyrke lidt mere under udvalgsarbejdet, at den jo udtrykkeligt er subsidiær.
Den kan komme i anvendelse, hvis ikke højere straf er forskyldt, som der står, efter anden lovgivning, f.eks. efter straffelovens § 183. Det synes jeg vi skal tage os tiden til at se på i udvalget, for at vi i fællesskab finder frem til en løsning, vi alle kan være helt tilfredse med.
Tom Behnke (FP), 1999-04-06:
Fremskridtspartiet kan naturligvis også støtte lovforslaget
her, som det foreligger
Vi har dog også ved vores gennemgang af forslaget studset lidt over de straffebestemmelser, der er forbundet med lovforslaget, for man må jo sige, at uanset hvordan man så i øvrigt havde tænkt sig, at man kunne lave
disse atomprøvesprængninger i Danmark, er det jo et faktum, at det i sig selv ville være ulovligt ifølge den nugældende straffelov, hvoraf det jo klart fremgår, at man ikke må foretage den slags spredninger af skadelige stoffer.
Så det er allerede omfattet, men det er meget fint, hvis det er sådan, at den borger, der kunne have interesse i at sidde og jonglere med et eller andet eksperiment, allerede i den her lov kan se, at det, han er i gang med, altså er strafbart. Jeg tror ikke på, at det nogen sinde kommer så vidt, jeg tror ikke, at der er nogen som helst her i landet
, der overhovedet kunne finde på at tage skridt til at lave den slags forsøg, så det er formentlig ganske overflødigt.
Men det gør nok ikke noget at få det gentaget her. Fremskridtspartiet støtter lovforslaget.
Tove Fergo (V), 1999-04-06:
Venstre skal endnu en gang dybt beklage, at så mange syge mennesker uvillet og uvidende er blevet brugt som forsøgspersoner i forbindelse med, at de har fået indsat Boneloc-cement under bl.a. hofteoperationer.
Og spørgsmålet om, hvorledes det kunne gå til, at ortopædkirurger landet over benyttede sig af et materiale, der ikke var klinisk testet, savner vi stadig et svar på.
Men på baggrund af de mange undersøgelser af sagsforløbet, som er gennemført, må vi nok i dag erkende, at vi næppe på nuværende tidspunkt kommer videre.
Derfor hilser Venstre forslag til lov om erstatning til patienter opereret med Boneloc-cement før 1. juli 1992 velkommen.
Dette lovforslag kan ganske vist ikke gøre det gjorte ugjort, men det giver mulighed for de sagesløse patienter, der er blevet opereret før patientrettighedslovens ikrafttræden, for at søge erstatning på lige fod med de patienter, der er opereret efter lovens ikrafttræden.
På den baggrund kan Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-04-06:
Enhedslisten kan, jeg havde nær sagt naturligvis, støtte det lovforslag, som er fremsat her.
Vi forventer jo, der vil være meget få tilfælde, hvor man rent faktisk vil kunne afsløre forsøg på atomprøvesprængninger her i Danmark.
Men det, som også er det afgørende ved at gennemføre den her lovgivning, er jo at give grundlag for etablering af en global ordning for inspektion og lægge pres på andre stater, for at de tilslutter sig på lignende vis.
Det er det, der skulle være ideen med det, sådan som vi har forstået det.
Så kan jeg ikke lade være med at gøre den bemærkning, når vi nu har diskussionen om, at der er stater, som fortsat forbeholder sig adgang til at prøvesprænge atomvåben og i det hele taget anskaffe sig atomvåben, at det jo altså er meget vanskeligt at se sammenhængen i, at man gør sig denne bestræbelse, når man nu forbereder en ny NATO-strategi baseret på en meget offensiv strategi, baseret på brug af atomvåben.
De to ting hænger ikke sammen.
Derfor vil det jo være en gavnlig ting, om man kunne bringe overensstemmelse mellem det, der foregår i NATO, og så det, der gives udtryk for i den her lovgivning, nemlig bestræbelsen på at undgå nye atomvåben.
Jeg synes, det er i en skrigende modstrid med hinanden, og det kunne efter min mening være aldeles flot, hvis den danske regering også i NATO kunne bruge den tankegang, som ligger i den her lovgivning, nemlig at gøre en indsats for at kæmpe mod udvikling af en atomstrategi, som strider så meget imod de her intentioner.
Hvordan kan man forestille sig, at man skal kunne få nogen lande i den tredje verden til at afstå fra atomvåben, hvis vi samtidig her i Vesten videreudvikler en atomstrategi, som set fra den sydlige del af jordklodens folkerige stater må tage sig sådan ud, at det er NATO, som ønsker at have monopol på atomvåben og på brug af atomvåben, og som forbeholder sig retten til at bruge atomvåben, for det er jo det, der kommer til at ligge i NATO's strategi?
Der er noget, som simpelt hen ikke hænger sammen i NATO's tankegang, og som heller ikke den danske regering indtil dato har været i stand til at bringe en sammenhæng i.
Men vi støtter altså helt og fuldt lovforslaget, som det foreligger.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-06:
Også i Dansk Folkeparti hilser vi velkommen, at forslaget nu er kommet her i salen, efter at Danmark har ratificeret traktaten, og der skal ikke herske tvivl om, at vi også mener, det er meget vigtigt, at Folketinget vedtager lovforslaget, således at vi sender så kraftige signaler, som vi overhovedet kan, til omverdenen om, at atomvåbenprøvesprængninger ikke er noget, vi fra dansk side vil acceptere.
Dansk Folkeparti vil støtte det her, og vi håber selvfølgelig også, at det kan være med til at sende signaler til lande som Pakistan, Indien og Frankrig, som jævnlig overtræder den traktat, der er tale om.
Steen Gade (SF), 1999-04-06:
I SF ser vi også positivt på at få den tidligere beslutning ind i en samlet lov på det her område.
Selve det meget detaljerede regelsæt om inspektion har vel krævet en lovgivning, mens der på andre områder - som også nævnt af andre - er tale om, at der kommer noget ind i loven, som vi ikke er absolut forpligtet på, herunder straffebestemmelser.
Vi støtter en dansk opfølgning i et særskilt lov, som der her foreligger forslag til.
Jeg har kun ét spørgsmål, og det er i forbindelse med, at der nu kommer straffebestemmelser.
Den strafferamme, der så er angivet - det skrappeste er vel fængsel i indtil 2 år - undrer jo i hvert fald mig en smule.
Men om der er en parallel til andre traktater med strafferammer, f.eks. i forbindelse med overtrædelser af bestemmelser om kemisk krigsførelse, ved jeg ikke.
Vi får det vel ikke belyst i dag.
Hvis vi får det, er det godt, ellers må vi få det belyst i udvalget, og så vil vi gerne medvirke til at vedtage lovforslaget.
Per Stig Møller (KF), 1999-04-06:
Vi har jo haft denne sag på Folketingets bord i flere omgange, nemlig da vi gik ind for synspunktet om at stoppe atomprøvesprængninger, da vi gik ind for traktaten i FN, og da vi ratificerede den den 21. december 1998.
Det her er så en følgelovgivning, som betyder, at det er forbudt for både staten og civilpersoner at foretage atomprøvesprængninger i Danmark.
Hvis nogen skulle finde på det hjemme ved køkkenbordet, så er det altså hamrende forbudt. Det afgørende for os er her, at den traktat, vi har skrevet under på i FN, nu også har fået den nødvendige følgelovgivning, og den går vi naturligvis ind for.
Niels Helveg Petersen (RV), 1999-04-06:
Udgangspunktet for debatten i dag er regeringens skriftlige redegørelse.
Regeringen lægger især vægt på tre sider af Europarådets virksomhed.
De tre sider af sagen er Europarådets fremtid, Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg og samvirket mellem regeringerne og den parlamentariske forsamling.
På Europarådets topmøde i 1997 blev der vedtaget en handlingsplan for en øget indsats fra Europarådets side på kerneområderne menneskerettigheder, demokrati, retsorden og kultur.
I det danske indlæg på på topmødet understregede statsministeren alle medlemslandenes pligt til reelt at leve op til forpligtelserne som medlem af Europarådet, særlig på menneskerettighedsområdet.
Statsministeren fremhævede i den forbindelse behovet for løbende bistand til og overvågning af
Endvidere fremhævedes behovet for øget indsats for og støtte til demokratisk udvikling i medlemslandene, bl.a. gennem uddannelse, og dette er fortsat regeringens indstilling og holdning.
Sammen med vore partnere i EU og de nordiske lande arbejder vi for en forøgelse af Europarådets indsats på de nævnte kerneområder og for en rationalisering og tilpasning af Europarådets institutioner.
Efter topmødet har en vismandsgruppe afgivet en række forslag, som sigter mod en organisatorisk og funktionel modernisering af Europarådet inden for rammerne af den gældende statut.
En styrkelse af indsatsen er også et spørgsmål om Europarådets samlede ressourcer.
Her må vi konstatere, at selv om vi fra dansk side er positivt indstillet over for en kombination af omfordeling og forøgelse af ressourcerne, er den altovervejende indstilling, særlig blandt de store lande, at budgettet må holdes på reel nulvækst.
Opgavefordelingen mellem ministerkomiteen og Europarådets Parlamentariske Forsamling er udstukket i statutten, og den må respekteres.
I praksis er der med Europarådets udvidelse siden 1989 imidlertid sket en klar forøgelse af den parlamentariske forsamlings aktiviteter og betydning.
Regeringen er opmærksom på det store arbejde, der løbende udføres af den parlamentariske forsamling, og anerkender dets værdi for fastholdelse af demokrati og retsorden i nye og gamle medlemslande.
Gennem formandskaber, næstformandskaber, rapportøropgaver og anden aktiv deltagelse
er den danske folketingsdelegation markant med i arbejdet, og på regeringens vegne vil jeg gerne benytte lejligheden til at takke delegationens medlemmer og stedfortrædere for denne indsats.
Udenrigstjenestens støtte til indsatsen er naturligvis fortsat til rådighed.
Regeringen ser for sit vedkommende gerne, at de foreliggende muligheder for øget praktisk samarbejde mellem den parlamentariske forsamling og ministerkomiteen udnyttes.
Gennem vor repræsentation i Strasbourg arbejdes der for større åbenhed omkring ministerkomiteens kritiske overvågning af medlemslandenes opfyldelse af forpligtelserne og for bedre udnyttelse af resultaterne af denne såkaldte monitorering.
Vi søger endvidere at udvirke en øget dialog om prioritering og løbende anvendelse af Europarådets ressourcer, herunder programmerne for demokratistøtten.
Forhandling
René Skau Johansen (S), 1999-04-06:
I forlængelse af Folketingets godkendelse og ratifikation af FN's traktat om et altomfattende forbud mod atomprøvesprængninger den 13. november sidste år er der behov
for et par ændringer i hjemmelsgrundlaget i eksisterende dansk lovgivning, så Danmark kan leve op til de forpligtelser, traktaten foreskriver
Det er netop det, lovforslaget går ud på.
For det første indeholder lovforslaget en omskrivning
til dansk ret.
Det er forslagets mere lovtekniske del, og det er der såmænd ikke så meget at sige til fra Folketingets side.
Hvad angår opfyldelsen af traktatens afsnit om inspektioner, indeholder dette forslag forholdsvis detaljerede regler for international inspektion på dansk område.
Man kan diskutere fordelene ved enten brede eller mere specifikke regler, men jeg tror, det er godt med en fast procedure og et mere uddybende regelsæt for udførelsen af eventuelle inspektioner her i landet, så der ikke opstår tvivl om, hvem der har ret til hvad og hvornår.
For det tredje indeholder lovforslaget et mere vidtgående forslag om en retlig konsekvens af eventuelle overtrædelser af det altomfattende forbud.
FN's traktat siger intet om sanktioner i tilfælde af en krænkelse af traktaten, men på dette område foreslår regeringen, at Danmark går et skridt videre og opstiller en konkret strafferamme, hvor overtrædelser skal straffes med bøde, hæfte eller fængsel i indtil 2 år.
I Socialdemokratiet er vi tilhængere af, at det på dette vigtige område på forhånd er klart, at det medfører en retlig konsekvens, hvis nogen skulle få lyst til at eksperimentere med atomvåben.
Det øger sikkerheden for, at ingen - hverken stater, enkeltpersoner, organisationer eller andre - handler i strid
med FN's traktat.
Erfaringerne fra opbruddet i det tidligere Sovjetunionen og også de erfaringer, vi har fra Pakistan og Indien, siger os, at det er nødvendigt med øget sikkerhed for, at stater, enkeltpersoner eller magtfulde militsgrupper ikke laver forsøg med a-våben.
Socialdemokratiet støtter lovforslag nr. L 197.
Jørgen Estrup (RV), 1999-04-06:
Det Radikale Venstre har været en varm fortaler for Traktaten
om Forbud mod Atomprøvesprængninger.
Det er et led i den generelle bekæmpelse af masseødelæggelsesvåben, og derfor hilste vi også ratifikationen i december velkommen.
På tilsvarende måde er denne følgelovgivning en helt nødvendig og selvfølgelig ting, som vi meget gerne støtter.
Birthe Skaarup (DF), 1999-04-06:
Nu bliver så aftalen fra den 9. februar omsat i et lovforslag.
Det har været en ulykkelig sag, som også andre ordførere har været inde på, hvor mange mennesker såvel fysisk som psykisk har været hårdt ramt, og deres krav om erstatning er blevet afvist, fordi de er blevet opereret, før patientloven trådte i kraft.
lovforslaget sker der nu en ligestilling, så patienterne har ret til erstatning efter afgørelse truffet af Patientforsikringsforeningen.
Der er ingen tvivl om, at Bonceloc-sagen siden 1993, hvor der blev rejst tvivl om holdbarheden af operationer, naturligvis ikke uden grund er blevet diskuteret bredt.
Hvad det har kostet af embedsmandstimer og papirarbejde vil være svært at gøre op.
Flere patienter er, siden Bonceloc-cementen blev taget i brug i 1990, blevet omopereret inden for en kortere årrække på grund af proteseløsning, også set i forhold til patienter opereret med andre typer cement.
Aftalen fra den 9. februar vil indebære nogle merudgifter på 10 mio. kr. og er nu i lovforslaget udvidet til at gælde alle Bonceloc-opererede patienter, selv om de har fået isat en protese med Boneloc i andre led.
Vi kan i Dansk Folkeparti tilslutte os selve princippet og hensynet til, at der nu ikke sker en forskelsbehandling af patienter opereret med samme type
cement
Med henblik på udmåling af erstatningen bliver muligheden med lovforslaget således, at et tab, som ikke tidligere er dækket af de driftansvarlige, nu kan anmeldes over for Patientforeningen.
Vi vil som sagt i Dansk Folkeparti bakke op om det her forslag, så denne penible og ulykkelige sag forhåbentlig kan få en ordentlig og værdig afslutning med mulighed for erstatning for de ramte.
Jens Hald Madsen (V), 1999-04-06:
Dette forslag er jo blot en opfølgning af et lovforslag, som allerede er vedtaget, altså en ratificering af det.
Men derfor har det da nogle elementer, som det er værd at gøre opmærksom på.
Man kan vel sige, at nu kan der foretages atomprøvesprængninger mere eller mindre pr. computer og simuleret, og det forandrer vel situationen for mange lande.
Men det, som jeg stadig vil gøre opmærksom på, er de nye atomlande som f.eks. Indien og Pakistan.
Dem skal vi være opmærksomme på, og her skal vi følge op med hensyn til, om vi giver bistand eller ej.
En anden ting, jeg gerne vil nævne, er forholdet til de internationale våbeninspektører.
Jeg vil godt påpege, at det er utrolig vigtigt at holde fast i, at et sådant korps af internationale våbeninspektører skal fastholde deres neutralitet, og at man på ingen måde kan mistænke dem for, at der er en sammenhæng mellem efterretningstjenester og det arbejde, de udfører.
Man kan måske sige, at i den forbindelse er det ikke atomprøvesprængninger og atomvåben, som er en fremtidig trussel, men mere de biokemiske våben.
Der vil jeg også nævne en udvikling, som jeg ikke ved
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-04-06:
Det Radikale Venstre hilser lovforslaget velkommen.
Hermed kan en ulykkelig sag nu forhåbentlig snart nærme sig en afslutning.
Lovforslaget ser ud til at opnå bred politisk opbakning, ligesom den aftale, som hovedparten af Tingets partier indgik i begyndelsen af februar måned.
Og dermed kan spørgsmålet om erstatningsmuligheder for de patienter, der i perioden mellem 1990 og 1995 gennemgik en operation med Boneloc-cement, forhåbentlig snart afsluttes.
Erstatningsgrundlaget og praksis bliver herefter ens, uanset om man er opereret før eller efter patientforsikringsloven, der trådte i kraft den 1. juli 1992. Det synes vi er et fornuftigt princip i Det Radikale Venstre, og vi kan støtte lovforslaget.