runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jeg vil tage det første og det sidste, for det i midten fortabte sig sådan en lille smule for mig.
Med hensyn til det første om tonen i verden må jeg sige, at mit indtryk er – jeg er jo medlem af delegationen til Europarådet og kommer derfor i internationale organer – sådan set er, at der har vi i den grad behov for at feje for egen dør.
Vi har sådan set også fra Europarådet fået en rapport, som er ganske kritisk med hensyn til, hvordan vi behandler minoriteter i Danmark.
Men som det er lige nu, kan man i hvert fald sige, at inden for Europa er det sådan set i Danmark, at det brænder mest på, når det handler om en anstændig tone.
Hvis man synes, at jungleloven skal eksistere i verden og det bare er de stærkes ret, der gælder, så kan man selvfølgelig det.
Men det, vi jo sådan set arbejder på, os, som har en idé om et internationalt retssamfund, er jo at lave konventioner og aftaler, bindende aftaler, som netop skaber det, at vi får et retssamfund, hvor det ikke er den stærkestes ret, men hvor det er overholdelse af de retsakter og juridiske ting, regler, konventioner, som ligger til grund.
Derfor mener jeg, at det er den vej, vi skal gå for at undgå netop den junglelov, som hr. Jesper Langballe gjorde sig til talsmand for.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jeg er da lidt skuffet over, at ministeren ikke – hvad skal man sige? – modtager de roser, som vi sådan set har uddelt i dag i forbindelse med, at regeringen nu har fremlagt det her lovforslag, og er helt uforstående over for at blive nævnt som eksempel på politikere, der fremhæver, at Danmark ikke er en del af det internationale retssamfund.
Jeg havde en lang og varm debat med hr. Jesper Langballe, hvor vi ønsker et internationalt retssamfund og i øvrigt ønsker, at Danmark skal være en størst mulig del af det.
Men ministeren kan jo ikke sidde overhørig, at den europæiske menneskerettighedskommissær, UNHCR, Ministerrådet i Europarådet har rettet en kritik mod Danmark på forskellige tidspunkter i forbindelse med den politik, der føres på det område, ministeren har ansvar for.
Det er vel rimeligt i et internationalt retssamfund, at politikere netop tager den kritik alvorligt og bringer den til torvs i deres lande.
Det er sådan set nærmest pointen med hele den måde, vi arbejder med det på.
Men jeg vil gerne spørge ministeren indledningsvis, om ministeren ikke også ser lovforslaget som et udtryk for det, som fru Irene Simonsen var inde på i sin ordførertale, at der nu bl.a. i reglerne om offentlig forsørgelse kommer mere retfærdighed ind.
Det er vel sådan set derfor, at det er fair nok at sige, at det her er et udtryk for, at regeringen tager noget af den kritik til efterretning, der har været, og det fører forhåbentlig til, at der er nogle, der får en mere retfærdig behandling, og på den måde også i sidste ende til, at der formentlig er flere, der får ophold i Danmark, hvad vi synes er helt fornuftigt.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-01-20:
Vi har ingen intention om at skabe uretfærdigheder, når vi laver lovgivning.
Det er jo sådan, det ved vi også fra den debat, der var om bekendtgørelser, som jeg også er på vej med ændringer af, at der kan opstå nogle konkrete sager, hvor man siger, at det sådan set ikke var det, vi mente med reglerne i første omgang.
Der er faktisk også nogle offentlige ydelser, som har ændret sig og flyttet kasser, som gør, at der så er nogle, der utilsigtet bliver ramt.
Der laver vi de tilpasninger og justeringer, så vi kan fastholde den retfærdighed, som vi sådan set gerne vil have i lovgivningen.
Jeg er ked af, hvis hr. Morten Østergaard ikke hørte det første, for jeg har kvitteret for de tilsagn, der er givet, og de roser, der er til lovforslaget, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Derfor glæder jeg mig også til udvalgsarbejdet.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Det var jo godt.
Så vil jeg sige, at netop de offentlige ydelser og de ting, der nu foreslås her, også må ses som et udtryk for, at der er nogle, der er blevet urimelig ramt, og at det derfor er en urimelighed, der rettes op på med det her.
Det er jo derfor, vi synes, det er positivt, og det er jo bl.a. noget, som har været udsat for international kritik og været udsat for kritik fra Institut for Menneskerettigheder.
Det er det, vi roser.
To konkrete spørgsmål: Lovforslaget har en passus om fremskaffelse af oplysninger om behandlingsmuligheder i hjemlandet, det står i bemærkningerne under punkt 2.3, men er ikke en decideret lovændring.
Jeg vil bare spørge ministeren, om det er noget, der kunne finde anvendelse i nogle af de sager, der har været omtalt for nylig, hvor man jo netop har truffet nogle afgørelser og genoptaget nogle sager, fordi man måske ikke var helt klar over, hvad der foregik i hjemlandet.
Er det det, der tilsigtes med det, eller hvad er formålet i øvrigt?
Så vil jeg i øvrigt spørge ministeren med hensyn til genopdragelsesrejser, om ikke ministeren kan bekræfte, at der var ti konkrete anbefalinger i den rapport, som fremkom sidste forår, og at ingen af dem krævede lovændringer for at blive sat i værk, hvis man ønskede at adressere det problem med længerevarende udlandsophold.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-01-20:
Vi arbejder meget aktivt med de anbefalinger, og som jeg har sagt, er de på trapperne.
Vi vil gerne komme med et sammenhængende udspil på det her område, så hr. Morten Østergaard kan tage det helt roligt.
Med hensyn til at få indsamlet viden fra de lande, hvorfra der er nogle, der søger i det her tilfælde humanitær opholdstilladelse, om, hvad tilstanden er, hvordan behandlingsmulighederne er, så har vi jo allerede i dag mulighed for at trække på UNHCR, WHO og andre organer, der kan hjælpe os med det.
Det, vi gerne vil, er at sikre os, at de fact finding-ture, som Udlændingestyrelsen udfører, ikke kun har fokus på asyl, og hvad der kan være grunden til, at folk flygter fra de pågældende lande, men netop også i deres fact finding-missioner undersøger, hvilke behandlingsmulighederne der er, således at vi endnu bedre kan forholde os til de humanitære ansøgninger.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Det er jo egentlig interessant, at jeg ikke snakkede om tonen i mit ordførerindlæg.
Hr. Jesper Langballe har så nu gjort det til min sag, og det må man sige, jeg svarer høfligt på de spørgsmål, jeg bliver stillet.
Så vil jeg sige, at det jo sådan set er rigtig nok, at vi havde et valgslogan, der hed »Vi tænker på andre end dig«, og det er jo sådan set, kan man sige, forskellen på den politik, som vi ønsker at føre, nemlig solidaritet med de svageste og en retfærdig og rimelig behandling, og så den politik, vi mener i stort omfang føres, men hvor vi håber, at det her lovforslag kan være et lille skridt på den rigtige vej.
Til det her med, at det skulle være et stort illusionsnummer og grundnaivt at kunne skabe et internationalt retssamfund, vil jeg bare spørge: Hvad er det modsatte?
Altså, jeg forstår det sådan, at Dansk Folkepartis ambition er, at vi ikke skal have retfærdighed i verden.
Vi må arbejde, hvor vi nu kan, i Folketinget eller i internationale organer, for at bringe verden mere og mere i retning af at blive et internationalt retssamfund og blive mere retfærdig.
Men det betyder ikke, at jeg forventer, at vi kan klare det med et lovforslag i Folketinget i næste uge.
Henriette Kjær (KF), 2006-01-20:
Jeg er jo meget, meget tilfreds med, at vi starter det her med, at vi får en indberetning, for det vil alt andet lige føre til, at vi får bedre føling med, hvor stort omfang det her har, og at man også i kommunerne er mere opmærksom på det, der foregår.
Men det er da klart, at jeg også er meget utålmodig i forhold til at få begrænset de her opdragelsesrejser, for som jeg også sagde, så synes jeg, at det er noget, der nærmer sig børnemishandling.
Der vil vi da gerne lægge et pres på ministeren, for at vi inden længe kan tage nogle initiativer i den retning.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jeg har noteret mig det og vil skrive det op et sted, hvor jeg altid kan finde det frem, at det nu også er konservativ udlændingepolitik, at man i videst muligt omfang skal have lov til at leve med sin ægtefælle.
Det synes jeg sådan set er meget positivt, og i nogle af de her sager må man sige, at det lidt er en kovending.
Der vil jeg gerne give den samme ros, som jeg også gav fru Irene Simonsen, for, at man nu får præciseret det og tillige får familiens enhed præciseret i lovgivningen efter den kritik, der har været, også internationalt set.
Det er meget positivt, at vi på den måde kommer tilbage på sporet og i retning af noget, der er mere klassisk konservativ familiepolitik, og så kan vi jo bedre leve med et lille 4årigt fejltrin.
Men det, jeg gerne ville spørge til helt konkret, er det her med genopdragelsesrejser.
Nu fik jeg sagt til hr. Jesper Langballe, at han jo ikke kunne gøre for, at rapporten var gammel, men det står også meget klart i bemærkningerne, at der i meget beskedent omfang er tale om de her genopdragelsesrejser, som også bestemmelserne her adresserer.
Jeg har stillet et spørgsmål til integrationsministeren, som har svaret, at der er en arbejdsgruppe i gang med at se på de anbefalinger, hvoraf ingen handler om det, der fremgår af det lovforslag, der er nu, og de initiativer, man hidtil har taget, fordi det handler om en indsats rettet mod de længerevarende ferieophold, en indsats, der foregår i kommunerne.
Hvornår slipper den konservative tålmodighed op med hensyn til, hvor lang tid en arbejdsgruppe skal have lov at arbejde med det, samtidig med at man fører symbolpolitik eller det, der ligger i forslaget?
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Nu lyder det, som om hr. Erling Bonnesen ikke ved, at det her har været undersøgt, jeg havde nær sagt fra den ene ende til den anden, at der har været forsøg i Odense, og at alting er på plads, og at vi ved det hele.
Derfor synes jeg, at Venstre har et rigtigt problem i dag.
Vil Venstre sørge for, at der laves effektive miljøzoner, f.eks. i Københavns Kommune, eller er modellen faktisk, at det ønsker Venstre ikke?
For så er det jo en helt ny situation.
Så handler det jo slet ikke om det, som ministeren siger, altså om jura.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jeg kunne bare godt tænke mig at rose Venstre for, at der nu skal lidt retfærdighed ind i reglerne om bl.a. selvforsørgelse, kan jeg forstå.
Det er vi meget positive over for.
Men jeg vil også gerne generelt rose lovforslaget, for det virker, som om man på en eller anden måde for første gang, kan man sige, går lidt fra den her stop stram straf-linje og ligesom prøver at indarbejde noget af den kritik, der har været, bl.a. af selvforsørgelseskravet.
Derfor vil jeg bare ud over rosen spørge fru Irene Simonsen, om det ikke er rigtigt, at det her formentlig vil føre til, at flere får ophold i Danmark.
Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Jeg tror ikke, det vil føre til, at der er mange flere, der får ophold.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jeg er bare glad for så at kunne konstatere, at den kritik, der har været af, at de her regler var for stramme, og at de medførte, at nogle, som egentlig burde have lov at være, fik en uretfærdig behandling, har haft virkning.
Trods det hensyn, som har stået lysende klart, nemlig at nu skulle man på trods af kritik, uretfærdighed osv. for alt i verden stoppe for tilstrømningen, er man nu alligevel trods alt gået fra stop stram straf-linjen til noget, man måske kunne kalde samvittighed, samfundssind og solidaritet med de svageste.
Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Jeg vil jo meget hellere rose på en anden måde, nemlig rose regeringen for, at den sammenlignet med den forrige regering i den grad har fået samlet op på udlændingepolitikken, har fået sund fornuft ind i den, fået sørget for, at den store ladeport er blevet lukket.
Samtidig har den jo også har været åben over for at se på nogle enkelte elementer, efter at den fik lukket ladeporten, og virkelig gjort en massiv indsats her, der retter sig mod en fair, konsekvent og fornuftig udlændingepolitik.
Det er vigtigt, at man som regering og som politiker i øvrigt altid kan se på nogle elementer og få nogle ting rettet til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører om et af de spørgsmål, som jeg mener er et af problemerne i forslaget, nemlig den grænse på 15 dage efter indrejse, hvor man skal have søgt om humanitær opholdstilladelse, for at det får opsættende virkning med hensyn til en eventuel udrejsefrist.
Hvad skal de mennesker gøre for at få ansøgt om humanitær opholdstilladelse på grund af de psykiske lidelser, de får ved opholdet i et asylcenter?
Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Jamen det fremgår jo tydeligt af lovforslaget, at man selvfølgelig også kan søge om humanitær opholdstilladelse senere i forløbet.
Det vil blot ikke have en opsættende virkning, og det er forskellen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-20:
For at det nu skal være klart for alle, så betyder den forskel jo, at mens man får undersøgt sin sag om humanitær opholdstilladelse efter afslag på asyl, så kan man ikke befinde sig i Danmark, og det kan give endnu større problemer for de mennesker.
Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Jamen så må jeg igen oplyse, hvad der står i lovforslagets bemærkninger.
Det vil sige, at hvis der er et behov for det, kan man gøre det i ganske særlige tilfælde.
Det, det er væsentligt at lægge vægt på, er, at vi har en regering, der overholder konventionerne og er meget obs på det.
Derfor kan vi være helt sikre på, at det regelsæt, der er her, bliver overholdt, og det er jeg helt tryg ved.
John Dyrby (S), 2006-01-20:
Jeg tror ikke, det står helt så slemt til, men der er nu ingen tvivl om, at integration fortsat er en af de store udfordringer for det danske samfund.
Vi er i Socialdemokratiet parat til at tage et medansvar for at løfte udfordringen, og vi synes faktisk, at det lovforslag, vi her behandler, L 94, grundlæggende indeholder en række fornuftige og fremadrettede tiltag.
Jeg vil ikke gå så vidt som til at gennemgå alle elementerne i lovforslaget, jeg syntes egentlig, at Venstres ordfører gjorde det sådan ganske udmærket, men jeg vil godt fremdrage nogle af de elementer, der kan give anledning til yderligere overvejelser, og som er værd at bemærke.
Med hensyn til fremrykket ansøgningstidspunkt om humanitær opholdstilladelse, så er det jo rigtigt, at 15-dages-reglen kan være en meget begrænsende faktor i nogle tilfælde.
Vi bemærker, at 15-dages-reglen ikke er til hinder for, at man kan søge om humanitær opholdstilladelse på et senere tidspunkt, og i enkelte tilfælde kan det såmænd også give anledning til udsættelse af sagen.
Det synes jeg man skal bemærke.
Så er der indberetningspligten ved mistanke om de såkaldte genopdragelsesrejser.
I øvrigt synes jeg, det er et noget kraftigt ord, for sandheden er jo, at vi ikke ved, hvornår en rejse er en genopdragelsesrejse eller bare er led i et besøg hos familien i et fjerntliggende land.
Det, der er værd at bemærke, synes jeg, er, at den her indberetningspligt jo ikke i sig selv forhindrer, at sådanne rejser finder sted, men vi synes, det er vigtigt, at vi også får lidt bugt med de længerevarende ophold i udlandet, der går ud over børnenes skolegang, for der er ingen tvivl om, at et meget, meget afgørende led i integrationen er børnenes skolegang, at de får lavet lektier, og at de får fulgt med i skolen.
Vi støtter sådan set tiltaget, men vi skal også bemærke, at det her sandsynligvis ikke er nok til at forhindre sådanne rejser.
Med hensyn til begrænsning af familiesammenføring for personer, der er dømt for børnebortførelse, så støtter vi det varmt, herunder selvfølgelig også, at det administreres i overensstemmelse med børnekonventionen og menneskerettighedskonventionen.
Med hensyn til ændrede regler om udvisning og aktivering af voksne asylansøgere er det værd at bemærke høringssvarene fra bl.a. Dansk Røde Kors, der jo fremhæver, at alle afviste asylansøgere også har glæde af at deltage i forskellige aktiviteter, hvad enten de samarbejder med myndigheden om hjemsendelse eller ej.
Jeg tror, det er vigtigt at gøre det klart, at hjemsendelsen bliver bedre, hvis vi også giver nogle relevante tilbud til den gruppe mennesker.
Jeg er med på, at det er der også lagt op til, men Dansk Flygtningehjælp foreslår jo, at man også giver mulighed for individuel rådgivning af de afviste asylansøgere, der ikke samarbejder, og det tror jeg faktisk vil være en god investering med henblik på at få de her mennesker godt i gang med deres videre tilværelse.
Reglerne i lovforslaget i øvrigt kan vi støtte, og jeg skal bare sige her med de bemærkninger, at Socialdemokratiet kan støtte det samlede lovforslag.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Nu gik roserne til fru Irene Simonsen, fordi man har imødekommet den kritik, som bl.a. er kommet fra internationalt hold, og det ville alligevel – hvad skal man sige? – bringe hr. Jesper Langballe i forlegenhed at rose ham for det.
Jeg er sikker på, at den blomst ikke er groet i Dansk Folkepartis baghave.
Derudover vil jeg gerne spørge helt konkret til det, der handler om genopdragelsesrejser, ikke så meget det, der er med her, som vi et eller andet sted betragter som værende ren symbolpolitik, da også de rapporter, som Integrationsministeriet har fået udarbejdet og fremlagt, jo viser, at det sådan set ikke er det problem, der er relevant, man adresserer med den her lovgivning, nemlig de længerevarende ferieophold.
Der vil jeg gerne spørge hr. Jesper Langballe, om ikke man også fra Dansk Folkepartis side er noget skuffet efter den rapport og de anbefalinger, der lå om, hvad man skulle gøre ved det reelle problem, nemlig længerevarende ophold, som også nævnes i bemærkningerne, over, at man her, hvor rapporten snart nærmer sig sin 1års-fødselsdag, stadig væk ikke har fremlagt initiativer, der tager hånd om den problemstilling, mens man altså har travlt med den type initiativer, som adresserer en meget, meget, meget isoleret problemstilling og formentlig næppe får nogen relevans for noget som helst.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
Jeg forstår simpelt hen ikke rigtig logikken i spørgsmålet, for hvordan sondrer hr. Morten Østergaard mellem genopdragelsesrejser og længerevarende ferieophold.
Derfor er der jo også sat en bestemt tidsgrænse på det, man altså her vælger at benævne som genopdragelsesrejser.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jamen så bliver jeg endnu mere glad for mit spørgsmål, for det er klart, der er noget, der trænger til at blive opklaret.
Nu er rapporten jo også ved at være noget gammel, og derfor kan man jo heller ikke forlange, at Dansk Folkepartis ordfører lige har den in mente.
Det, der gør sig gældende og kendetegner de længerevarende ferieophold, er, at forældrene som regel er med på rejsen, at de foregår i løbet af skoleåret og derfor sætter eleverne noget tilbage, og at de ikke varer 6 måneder, som det fremgår her, men kortere tid; de er måske væk 2 måneder ind i skoleåret eller noget i den stil.
Det var det, som rapporten viste var den reelle problemstilling i modsætning til, hvad den nuværende og den tidligere integrationsminister gik og fablede om med hensyn til det, der bliver kaldt genopdragelsesrejser, og som adresseres her.
På trods af at der var en rapport med ti anbefalinger, er der intet foretaget, ud over at man har syltet det i endnu en arbejdsgruppe, mens man altså har travlt med at forberede lovgivning om en problemstilling, som man i hvert fald ikke løser med det foreliggende forslag.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
Jeg vil spørge ministeren, som ganske givet er fortrolig med den rapport, som jeg ikke har fået læst.
Jeg synes, det er det rigtige sted at henvende sig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-20:
Jeg vil bare gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om jeg virkelig hørte rigtigt, da jeg hørte hr. Jesper Langballe sige, at de sygdomme, som nogle asylansøgere udvikler i forbindelse med deres ophold i Danmark, og som er basis for, at de søger om humanitær opholdstilladelse, er noget, som behandlerne har fundet på, at de ansøgninger, der kommer om humanitær opholdstilladelse efter et afslag på asyl, skulle være lidt fiktive og ikke reelle.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
Det er jo blevet til en fuldstændig automatik.
Hvordan går det til, at pludselig, når man nærmer sig det tidspunkt, bliver folk så forfærdelig syge?
Der er det en udbredt opfattelse blandt de embedsmænd, der arbejder med de her ting, at det altså i meget høj grad er behandlerne, der sygeliggør folk.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-20:
Nu spurgte jeg ikke, hvad nogle unavngivne embedsmænd kunne finde på at rende rundt og sige og mene.
Jeg vil godt høre, hvad hr. Jesper Langballe mener.
Mener hr. Jesper Langballe virkelig, at de sygdomme, der er basis for, at asylansøgere, som måske har fået afslag på asyl, søger om humanitær opholdstilladelse, er nogle sygdomme, som behandlerne finder på?
Er det hr. Jesper Langballes opfattelse, uafhængig af hvad diverse embedsmænd kunne finde på at mene?
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
Jeg er da fuldkommen ligeglad med, om hr. Arbo-Bæhr ikke interesserer sig for mine kilder, det behøver hr. Arbo-Bæhr slet ikke.
Det er da klart, at når jeg nævner det her fra talerstolen, så skyldes det da, at når jeg hører forstandige folk, der arbejder med tingene, udtale sig, så lytter jeg til det og tror på det, hvis ikke der er speciel grund til at lade være med at tro på det.
Sådan er det.
Det siger sig selv, at jeg ikke vil navngive de kilder, men enhver, der færdes lidt i det system, ved, at sådan forholder det sig formentlig nok.
John Dyrby (S), 2006-01-20:
Jeg synes jo, det er forfriskende for en gangs skyld at høre Dansk Folkeparti henvise til regeringen, når de skal forklare Dansk Folkepartis holdning.
Jeg synes altid, det plejer at være omvendt, at man skal spørge Dansk Folkeparti om regeringens holdning.
Derfor vil jeg godt fortsætte i hr. Morten Østergaards spor og spørge Dansk Folkeparti og hr. Jesper Langballe, om ikke man vil være med til i Dansk Folkeparti at tage nogle initiativer, når nu regeringen ikke vil gøre det, med hensyn til de her såkaldte ferieophold af længere varighed, der i hvert fald i nogle tilfælde går ud over børnenes skolegang.
Vil Dansk Folkeparti ikke være med til at tage nogle initiativer på det område?
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
Nej, den måde, regeringens og Dansk Folkepartis fortrinlige udlændingepolitiske samarbejde er skruet sammen på, er, at vi snakker om tingene, vi kommer frem med nogle ideer, og så er det ganske praktisk, at ministeriet tager initiativet til at udforme de konkrete lovforslag.
Men det her med genopdragelsesrejser og længerevarende ferieophold er da klart noget, som både regeringen og vi i høj grad har i kikkerten.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-01-20:
Hr. Jesper Langballe fremhævede i sin ordførertale, at nogle embedsmænd tilsyneladende skulle have den opfattelse, at de sygdomme, som asylansøgere, der har fået afslag på asyl, har, og som er grunden til, at de søger om humanitær opholdstilladelse, skulle være noget, behandlerne har fundet på.
Jeg går ud fra, at i hvert fald nogle af disse embedsmænd hører under integrationsministerens ressort, og integrationsministeren må således være boss for de her mennesker.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om integrationsministeren er bekendt med, at det skulle være en opfattelse, som embedsmændene har, at det er nogle sygdomme, som behandlere opfinder, for at man kan søge om humanitær opholdstilladelse, eller om integrationsministeren vil tage afstand fra de udtalelser.