runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kurt Kirkegaard (V), 2005-12-07:
Jeg takker ministeren for redegørelsen »Dansk Luftfart 2015«.
For første gang fremlægger regeringen en samlet tilgang til luftfart.
Hermed angives retningslinjer og målsætninger for Danmarks fremtidige luftfart.
Redegørelsen lægger således op til en helhedsorienteret politisk tilgang til luftfart.
Det giver Folketinget et godt grundlag at arbejde videre med.
Det ser vi i Venstre frem til.
Der er nemlig et stort behov for en styrket politisk indsats over for dansk luftfart, som udmøntes i et konkret politisk tiltag.
Jeg tænker bl.a. på Billund Lufthavn, der her har en særlig status som stor indenrigslufthavn og Danmarks næststørste internationale lufthavn.
Denne position er vigtig fortsat at understøtte politisk, så jyske virksomheder og uddannelsesinstitutioner sikres et regionalt brohoved til den store verden.
Gode og direkte flyforbindelser er centrale økonomiske vækstbetingelser for Danmarks erhvervslivs konkurrenceevne.
Redegørelsen tydeliggør, at det er nødvendigt med en handlingskraftig politisk tilgang til dansk luftfart.
Det er tiltrængt, hvis vi skal opretholde og forhåbentlig endda styrke vores position i international luftfart, for der er jo helt klart tale om en branche under hårdt pres.
Det skyldes dels liberaliseringen af markedet, der har medført en hård konkurrence, dels de høje oliepriser.
Med dette mener jeg rammer, der er konkurrencedygtige i forhold til andre lande, som vi konkurrerer med.
For Venstre er det vigtigt, at luftfarten sikres administrative og økonomiske lettelser i Danmark, således at dansk luftfarts konkurrenceevne skærpes.
Flytrafikkens miljøbelastning er et centralt indsatsområde inden for de retningslinjer for fremtidens luftfart, som vi nu er i færd med at udforme.
Luftfartens energiforbrug bør nedbringes, men dette skal ske gennem internationale reguleringer, for dansk enegang giver ingen miljømæssige forbedringer.
Til gengæld resulterer det i en masse negative økonomiske og beskæftigelsesmæssige konsekvenser.
Vi skal i Danmark arbejde for internationale regler, der begrænser udledninger fra flytrafikken.
Et af midlerne bør være fokus på miljøvenlige teknologier.
Redegørelsen anlægger også en samlet tilgang til uddannelserne på området for at skabe en bedre luftfartsuddannelse.
Dette er ligeledes en meget positiv ting.
Luftfartsuddannelsernes kvalitet skal øges, så vi fremtidssikrer uddannelserne og styrker udviklingen af den danske luftfarts konkurrenceevne.
Med denne redegørelse er der taget et vigtigt skridt mod en mere helhedsorienteret politisk tilgang.
Med redegørelsen har vi et fornuftigt og konkret politisk tiltag for fremtiden, der kan styrke dansk luftfart og herigennem dansk konkurrenceevne.
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Magnus Heunicke, at der intet nyt er – ikke for Folketinget, og der burde heller ikke være det for hr. Magnus Heunicke.
Jeg havde ikke prøvet at være minister før, så dengang jeg tiltrådte, blev jeg præsenteret for en række forhold i ministeriet, bl.a. at der er en ministerbil til rådighed, at der er et sekretariat og en lang række forskellige forhold, der skal til, for at ministeriet fungerer.
Det tror jeg ikke er nyt for ret mange i Folketinget; og specielt ikke, når jeg tænker på, hvor megen tid vi har brugt på den her sag.
Og som jeg siger, er det en dag, hvor der måske var ting, der var nok så væsentlige at bruge tid på i folkestyrets tjeneste.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Magnus Heunicke (S), 2005-12-07:
Men lad os så – for lige at runde af – få det præciseret, for vi hører faktisk en ny forklaring i dag fra ministeren.
Ministeren fik nu her sagt, at de regler, ministeren blev præsenteret for, da han tiltrådte, var sådan og sådan.
Tidligere har vi jo hørt, at der ikke var nogen regler, og at man bare formodede, at man gjorde, ligesom andre gjorde.
Nu hører vi så, at man blev præsenteret for et regelsæt.
Det regelsæt kunne jeg da godt tænke mig at få at høre, for det er altså helt nyt for Folketinget, at der skulle have været præsenteret et regelsæt for ministeren, da han tiltrådte, som gik ud på, at ministeren godt måtte spise på skatteydernes regning, når/hvis han var helt alene i sit kontor.
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Nej, jeg betragter det ikke sådan – selv om vi nærmer os julen – at der er tale om nogen gave.
Men jeg føler anledning til at sige, at når man sidder om aftenen i ministeriet, er det jo ikke for at sidde med benene på bordet og se tv.
Så er det rent faktisk, fordi man arbejder.
Det, jeg har forstået det handler om primært, er, om der var tale om eksterne eller interne møder.
Men ellers må jeg sige, at jeg er forholdsvis afslappet over for hr. Per Clausens formuleringer.
Per Clausen (EL), 2005-12-07:
Så må det være en anden, der har skrevet under på de svar, jeg har fået fra ministeriet.
Det vil jeg da ikke håbe.
Jeg bekymrer mig meget om store sager, men også om sager, som beløbsmæssigt måske er små, men som principielt er vigtige.
Jeg må forstå ministerens sidste svar på den måde, at ministeren nu faktisk selv mener, at han giver en gave til de danske skatteydere, fordi han er gået over til selv at betale for sin aftensmad i ministeriet.
Og så er spørgsmålet selvfølgelig, om skatteyderne føler, at der er noget at takke for.
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Den første del af hr. Per Clausens spørgsmål vil jeg gerne anerkende.
Det er jo faktisk derfor, vi bl.a. står her om onsdagen, og jeg synes, det er utrolig vigtigt, at der er den mulighed for at tjekke vores embedsførelse.
Så er der dele af embedsførelsen, som man måske kunne synes var vigtigere end andre.
Og der er tilsyneladende tillid til – det går jeg ud fra, da der ikke er givet udtryk for det modsatte – at jeg kan administrere de ca. 13 mia. kr. om året, som er i Videnskabsministeriet.
Så det er lidt i det lys, jeg ser det her spørgsmål.
Men jeg bliver nødt til at fastslå, for så vidt angår sidste del af hr. Per Clausens spørgsmål: Der er ikke begået nogen fejl, og derfor sker der ikke nogen tilbagebetaling.
Per Clausen (EL), 2005-12-07:
Hvis ministre havde mulighed for at sortere i disse spørgsmål ud fra, hvad de syntes der var vigtigt, ville papirmøllen nok kværne lidt langsommere her i salen.
Men det er jo et af privilegierne ved at være folkevalgt, at man kan spørge ministrene om det, man har lyst til, også når det handler om at kontrollere deres embedsførelse.
Hvad er det, der gør det så vigtigt for ministeren ikke at sige: Det var en fejl?
Jeg er sikker på, at han kan få tilgivelse hos statsministeren.
Hvis han kan få tilgivelse for, at vi skal igennem det her hver anden onsdag, så kan han også få tilgivelse for at indrømme, at han har begået en fejl.
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Jo, men nu er det jo altså skatteyderne, der betaler driften også af ministerier.
Så derfor kan jeg kun sige: Der er ingen regler, der er overtrådt.
De regler, som jeg fik præsenteret, da jeg tiltrådte, er fulgt, og derfor kan jeg altså ikke tilføre noget nyt, selv om hr. Magnus Heunicke meget gerne vil have det.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-12-07:
Der er selvfølgelig nogle lande, som indfører de der lufthavnsafgifter, men langt den største part af Europas lande har ingen lufthavnsafgifter.
Og det er det, der ligger til baggrund for, at Danmark fjerner dem over en 2-årig periode, sådan at dansk luftfart har en mulighed for at konkurrere på det europæiske og på det internationale niveau.
Magnus Heunicke (S), 2005-12-07:
Jeg kan forstå, at ministeren prøver ligesom at lægge afstand til og gør måske næsten lidt grin med, at vi i oppositionen også varetager Folketingets kontrolmyndighed.
Hvad er det for en forestilling, man åbenbart har nu i Venstre om, at skatteyderne skulle synes, det var helt i orden, at man brugte deres penge på helt private formål som f.eks. at give gaver eller at spise på deres regning?
Jeg må sige, at jeg synes, det er lidt af en omgåelse af sandheden, at vi nu skal høre, at husreglerne er blevet overholdt.
Dertil er at sige: Er det et nyt sæt husregler, vi hører om her?
De, der er ansat i ministeriet, har ifølge overenskomsten ret til at få mad, hvis de arbejder over, men det er jo noget helt andet for chefer og ministre, og det vil jeg gerne have bekræftet.
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Jeg er i forlængelse af det svar, som statsministeren gav hr. Magnus Heunicke tidligere i eftermiddag, helt enig i, at et ministerium ikke bør afholde udgifter, som ikke kan henføres til ministeriets virksomhed eller ministerens funktion som minister, og det mener jeg heller ikke har været tilfældet i Videnskabsministeriet.
Jeg har fulgt de husregler, der gælder i Videnskabsministeriet, og de går ud på, at alle naturligvis selv betaler morgenmad og frokost, men at ministeriet betaler aftensmad, hvis man arbejder om aftenen.
Det gjorde jeg, fordi jeg fornemmede, at denne praksis har stødt nogle, men jeg vil gerne understrege, at husreglerne om betaling af mad naturligvis fortsat er gældende for Videnskabsministeriets medarbejdere.
Magnus Heunicke (S), 2005-12-07:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er, at jeg tidligere i eftermiddags havde statsministeren her i salen, og emnet var videnskabsministerens middagsspisning i Videnskabsministeriet uden nogen mødedeltagere.
Spisningen var altså for det offentliges regning, og statsministeren sagde, at ministeriet selvfølgelig ikke bør afholde udgifter, som ikke kan henføres til ministeriets virksomhed.
Jeg kan forstå, at ministeren har ændret praksis og nu ikke mere spiser aftensmad i ministeriet for statens regning, og mit helt klare spørgsmål er: Vil ministeren så tilbagebetale de penge, ministeren har spist for?
»Agter ministeren at drage konsekvenserne af statsministerens kommentar til ministres fortæring uden for møder og tilbagebetale de penge, ministeren har spist aftensmad for uden for møderne i den tid, hvor ministeren har været minister?«
Skriftlig begrundelse
I forbindelse med statsministerens svarreplik den 2. november 2005 på spørgsmål nr. S 589 udtalte statsministeren, at han sådan set var meget enig i, at et ministerium selvfølgelig ikke bør afholde udgifter, som ikke kan henføres til ministeriets virksomhed eller ministerens funktion som minister.
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Nej, jeg mener ikke, debatten er slut, og jeg vil ikke kun svare ja og nej.
Men når nu spørgsmålet er stillet tidligere, er det jo lidt mærkeligt af hensyn til varigheden af Folketingets forhandlinger at begynde at gentage det, jeg har svaret hr. Per Clausen for et kvarter siden.
Med hensyn til det relevante spørgsmål, der blev stillet, om det er således, at ministeren og regeringen vil lytte: Ja, det vil vi gerne.
Det giver mig også anledning til at sige, at når vi kommer måske blot en uge eller to længere frem, bliver der selvfølgelig udarbejdet en ny eksamensbekendtgørelse, hvoraf den beslutning, som vi har diskuteret nu i lang tid her i dag, vil fremgå.
Så kommer der selvfølgelig en høringsrunde, og så går jeg ud fra, at hr. Per Clausen og jeg både her og i Aalborg kan få en videre diskussion af dette meget vigtige emne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-12-07:
Jeg kan forstå, at ministeren mener, at han nu har svaret på vores spørgsmål, og at han derfor kan gå over til kun at sige enten ja eller nej.
Det kunne man ønske, for så ville det blive klarere, men det bliver det bare ikke.
Vi står tilbage med en minister, hvis eneste argument er, at regeringen har ret.
Det er et skidt argument, og jeg tror ikke, man ved en individuel eksamen ville klare sig godt med det.
I et gruppearbejde ville det gå skidt, det kan jeg godt love, men heller ikke ved en individuel eksamen ville det gå godt.
Vil man overhovedet lytte til dem?
Eller er det sådan, at nu står det i regeringsgrundlaget, og det støtter hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti, fordi de vil have universiteterne tilbage til tiden før 1968?
Og er diskussionerne og overvejelserne på universiteterne sådan set spild af tid, fordi ministeren fremover kun vil svare ja og nej og: Jeg har ret, fordi jeg har ret?
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Til det første kan jeg sige ja, og til det sidste kan jeg sige nej.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-12-07:
Det vil sige, at ministeren overhovedet ikke agter at tage hensyn til, at to studerende har brugt et langt forløb på at udføre et projekt.
De har hver især bidraget til det, men ministeren forlanger altså, at hver enkelt af de to studerende skal kunne forsvare projektet, selv om det måske er den anden studerende, som har bidraget med noget væsentligt.
Det vælger ministeren altså at se fuldstændig bort fra, men tror ministeren ikke, det skulle overvejes bare en enkelt gang mere?
Helge Sander (V), 2005-12-07:
Nej, det synes jeg ikke, og det synes jeg ikke af de grunde, som jeg nu har gentaget adskillige gange her i spørgetiden.
Nu er det jo et meget væsentligt spørgsmål i dag, hvor Velfærdskommissionens rapport er kommet osv., men jeg havde alligevel forestillet mig, sådan for at begrænse tidsforbruget lidt i Folketinget, at jeg ikke ville gå hele historien igennem.
Så derfor har jeg ikke gentaget hele historien.
Men hr. Magnus Heunicke er jo fuldt vidende om, at der er sket en posteringsfejl, for så vidt angår morgenmad og frokost.
Og allerede den 7. oktober kunne hr. Magnus Heunicke have forvisset sig om, at den fejl blev rettet – 1.266 kr. tror jeg det var.
Men ellers mener jeg i og for sig ikke, der er noget nyt, for alle de oplysninger, som kommer her, er oplysninger, som jeg har givet, dels i Folketingssalen, dels i skriftlige svar.
Jeg har forsøgt at anstrenge mig for at bibringe hr. Magnus Heunicke bare lidt nyt, men jeg tror desværre, at det meste er gammelt stof.
Jeg har dog tilladt mig at afkorte lidt i det, således at vi ikke bruger al Folketingets tid her i eftermiddag.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-07:
Men kan hr. Kirkegaard ikke give mig ret i, at den tendens, der er i øjeblikket, faktisk er, at de andre lande begynder at indføre afgifter?
Ville det ikke være mere naturligt at afvente, hvad EU-landene bliver enige om, så vi ikke først indfører en afgift, så fjerner den og så indfører den igen om 2 år?
Det bliver sådan et stop and go for branchen, i stedet for at vi får et fælleseuropæisk beslutningsgrundlag og følger tendensen i Europa, så vi undgår at lefle for nogle tendenser, som overhovedet ikke er underbyggede, som ikke er rapporterede, og som der ikke er nogen strategi bag, men som kan ligne valgflæsk.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-12-07:
Nu er to landes indførelse af lufthavnsafgifter ikke en tendens i Europa, så det vil jeg undlade at besvare yderligere.
Jeg mener, at vi har gjort det her for at styrke de danske luftfartsmuligheder i Europa og i verden.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-07:
Jamen jeg vil alligevel fortsætte lidt ad den linje der.
For kan ordføreren ikke bekræfte, at status har været, at Danmark havde en lufthavnsafgift, og de andre lande havde ikke?
Og nu er vi nået til et sted, hvor de andre lande begynder at indføre det, samtidig med at Danmark aftrapper det, og det på et tidspunkt, hvor vi også godt ved, at CO2-forureningen fra lufttrafik i 10 km’s højde er ca. tre gange så stærk, som den er på landjorden.
Er det ikke et overordentlig forkert signal at sende?
Poul Andersen (S), 2005-12-07:
Vi må jo konstatere, at det på det ene område betyder utrolig meget for Dansk Folkeparti, hvad prisen er, netop når det drejer sig om erhvervslivet og transport af varer med fly, men når vi snakker almindelige mennesker, der skal bruge kollektiv trafik, så har det ingen betydning, så er det kun et spørgsmål om, som ministeren har sagt, at der er tog til tiden, og at der er god kvalitet.
Man kan så stille spørgsmålet, om man mener, at man har fået det, men det er uvedkommende i denne her sammenhæng.
Det er jo det, der er essensen i det, som hr. Rune Lund også rejser her: Hvis det er et spørgsmål om, at man vil støtte erhvervslivet, hvorfor vil man så ikke være med til at give almindelige mennesker en billigere transport i dagligdagen?
Det er det, vi heller ikke kan forstå.
Walter Christophersen (DF), 2005-12-07:
Det er jo ikke umiddelbart sammenligneligt overhovedet.
De 300 mio. kr. blev taget for at blive videreført til baneinfrastrukturen, og i den forbindelse vil jeg sige, at det jo også er vitalt, når mennesker skal bevæge sig fra deres bopæl til deres arbejdsplads.
Så det er ikke rigtigt, hvad hr. Poul Andersen siger.
Poul Andersen (S), 2005-12-07:
Det er jo ikke svar på spørgsmålene, for man har jo fjernet tilskuddet på 300 mio. kr. til almindelige danskere.
Walter Christophersen (DF), 2005-12-07:
Til hr. Rune Lund kan jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig har meget stor respekt for og ser meget alvorligt på den kollektive trafik.
I forbindelse med kommunalreformen har vi jo netop vedtaget lov om trafikselskaber, der vil gøre, at priserne på den kollektive trafik i hvert fald ikke vil stige, men vil blive holdt på det samme niveau, som de er i dag, qua de gode tiltag, der er i forbindelse med trafikselskaber.
Rune Lund (EL), 2005-12-07:
Men hvis ordføreren mener, det er så vigtigt at fjerne afgifter eller gøre det billigere for folk at benytte sig af bestemte transportformer, hvorfor har ordførerens parti, Dansk Folkeparti, så været med til at fjerne det tilskud til taksterne, som Enhedslisten og resten af oppositionen, indførte, før regeringen kom til i 2001?
Det er et klokkeklart eksempel på, at man så har fjernet noget, som støttede den kollektive trafik, som bestemt ikke er lige så forurenende som flytrafikken her.
Så det, ordføreren fra Dansk Folkeparti siger, er, at man gerne vil promovere flytrafikken, men man vil ikke promovere den kollektive trafik, som folk bruger i dagligdagen, som kommer de fattige mest til gode, og som i den grad sikrer et miljøvenligt alternativ til bilen så vel som fly.
Er det det, ordføreren siger?
Walter Christophersen (DF), 2005-12-07:
Jeg kan svare hr. Rune Lund således, at Dansk Folkeparti er meget tilfreds med, at passagerafgiften er taget af bordet.
Det hjælper jo i regionalt i det nordjyske område i særdeleshed, når man tænker på erhvervslivet og beskæftigelsesmulighederne i samme område.
Nu er det jo således, at vi, når vi taler om miljø, må forholde os til de infrastrukturelle trafikale tiltag, der er taget i Danmark.
Og med Storebæltsforbindelsen vil jeg sige, at meget af indenrigsflyvningerne jo allerede er nede på et niveau, hvor man rent tidsmæssigt kan forholde sig til, om man vil tage tog eller fly.
Det er således, at det private erhvervsliv er afhængig af at komme fra a til b til tider meget, meget hurtigt, så derfor skal vi selvfølgelig arbejde på, at også vore indenlandske lufthavne får mulighed for også der at gøre sig gældende i fremtiden.
Det er meget vigtigt.
Rune Lund (EL), 2005-12-07:
Når jeg læser den her redegørelse, synes jeg, at den er gennemsyret af en tankegang om, at flytrafikken skal promoveres og promoveres og promoveres, og at vi skal have endnu flere fly, og at vi skal flyve endnu mere rundt i flyvemaskiner.
I den forbindelse vil jeg da også godt spørge med hensyn til passagerafgiften: Virker det ikke lidt mærkeligt, at man fjerner en passagerafgift og dermed motiverer folk til at benytte sig af den mest forurenende måde at transportere sig rundt på overhovedet, frem for i stedet at bruge de penge på at styrke den kollektive trafik eller andre gode ting som f.eks. vedvarende energi, det kunne være vindmøller, det kunne være bølgekraftanlæg, i det hele taget en masse andre ting, som ikke går ud over miljøet?
Walter Christophersen (DF), 2005-12-07:
I dette spørgsmål er Dansk Folkeparti helt uenig.
Vi skal forholde os til de kommercielle vilkår, luftfartselskaber handler under, og vi mener, at luftfart er en evident del af vores muligheder for at bevæge os både nationalt og internationalt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-07:
Det var, om ikke den mest effektive måde at give en miljømotivation på var at indføre en almindelig brændstofafgift, som der nu er på andre transportformer.
Walter Christophersen (DF), 2005-12-07:
For så vidt angår passagerafgifterne, kan jeg meddele, at Dansk Folkeparti jo var initiativtager til, at denne blev afskaffet, så derfor ønsker vi selvfølgelig, at det bibeholdes.
Hvad de andre nordiske lande har på tapetet, vil jeg ikke knytte nogen kommentarer til.
Kunne jeg lige få det sidste spørgsmål igen?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-07:
Jeg har to korte spørgsmål: Hvordan forholder ordføreren sig til den internordiske konkurrence, der er omkring flyafgifter, hvor Danmark fjerner sine og Sverige sætter dem op?
Det andet spørgsmål er: Hvis der skal være en effektiv motivation, hvad angår miljøeffekt, ville det så ikke i virkeligheden være at få almindelige afgifter for brændstof på fly?
Rune Lund (EL), 2005-12-07:
Når nu det forholder sig sådan, kunne det så ikke være en god idé, at i stedet for at bruge 500 mio. kr. på at fjerne en passagerafgift, hvilket bevisligt skader miljøet, hvilket bevisligt promoverer flytrafik frem for andre og mere miljøvenlige transportformer, så hellere bruge 500 mio. kr. på at forbedre togtrafikken, så man f.eks. bedre kunne overveje at tage toget fra København til Rom, hvis det var der, man ville hen, frem for at tage en flyver?
Var der ikke mange andre og mere fornuftige og mere miljøbesparende måder at bruge 500 mio. kr. på?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-12-07:
Det er naturligvis, når det gælder togtrafik kontra flytrafik, altafgørende, hvor i verden man skal hente godset.
Der er jo visse destinationer i Europa og i verden, man ikke kan have togforbindelse til, så der er det naturligt at bruge flyforbindelserne.
Det kan vi være enige om.
Men vi lever i et samfund, hvor behovet for at komme hurtigt frem og have nogle hurtige adgange til markederne byder os at bruge lufttrafikken.
Rune Lund (EL), 2005-12-07:
Jeg synes, det er lidt utroligt, at vi her får præsenteret flytrafik som nærmest sådan en miljøvenlig måde at transportere på.
Der er jo ingen tvivl om, at luftfart er den transportform med mindst potentiale for energibesparende forbedringer, lige så vel som at lufttransport er den værste sviner, hvad angår CO2-udledningen og problemer med at opnå målet om at reducere drivhuseffekten.
Så kan ordføreren fra Venstre i det mindste ikke for togtrafikkens vedkommende bekræfte, at udledningen af CO2 – og det svineri, der foregår ved brug af flybrændstof – er mange, mange gange større, end det tilsvarende er for togtrafik?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-12-07:
Hvis vi sammenligner med alternativ landtransport på lastbil, så giver det på alle måder en større miljømæssig belastning end at bruge lufttrafik.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-07:
Det sidste, at lufttransport ikke skulle give større forurening end andre transportformer, kunne jeg godt tænke mig at vide hvor kommer fra.
Jeg ville mene, at det var modsat.
I den her strategi er der lagt op til, at en stor del af fragten også skal over i lufttrafikken.
Kan ordføreren ikke bekræfte, hvis han nu lige tænker sig lidt om, at flytrafikken faktisk er den værste rent forureningsmæssigt, hvis vi sammenligner med alternativer som f.eks. tog?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-12-07:
For mig at se er det intet forkert signal at sende.
For det første er der andre lande, som er på vej, eller nogle enkelte lande, som har indført lufthavnsafgift.
Men langt de fleste lande i Europa har ingen lufthavnsafgift.
Hvis vi ser på den totale forurening fra transport i verden, så er lufttrafik jo på ingen måde en større forureningskilde end andre transportformer.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-12-07:
Men den viser heller ikke det modsatte, som jeg ved, hr. Jørgen Arbo-Bæhr meget gerne vil holde fast i, og så er det sådan, at vi i Danmark har et princip om gensidig forsørgerpligt, at hvis man som ægtefælle har indtægten til det, så skal man forsørge sin ægtefælle.
Det er et princip, som regeringen synes, vi skal fastholde, og dermed bliver man selvforsørgende.
Men jeg synes nu godt, man kan tillade sig her at formode, at det også betyder, at der er nogle, der er kommet i beskæftigelse og dermed er blevet selvforsørgende.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-07:
Jeg er helt enig med hr. Morten Østergaard i, at vi skal have fat i den lange ende.
Jeg har været inde på begrundelser for, at starthjælpen er, som den er, og det synes jeg er rimelige vilkår.