runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Det synes jeg ikke er klædeligt, og det er i hvert fald ikke sandt.
Det er det ingen tvivl om.
De beder selv om, at der fortsat er hjælp fra det internationale samfunds side.
Vi forsøger at dreje hjælpen i den retning, hvor det er hensigtsmæssigt, med henblik på det mål, at irakerne selv skal tage ansvaret.
FN har lagt an til, at man her ved 12-måneders-dagen skal vurdere situationen.
Den vurdering skal vi da give plads til.
Danmark sidder i Sikkerhedsrådet, og det ville da være galt, hvis vi allerede nu skrev facitlisten på den vurdering.
Vi må give udviklingen den tid, der skal til, og vi må have respekt for den resolution, som vi selv har stemt for, og som vi er bundet af.
Vi må simpelt hen tage tingene i den rækkefølge, det giver mening.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-17:
Når man læser FN’s resolution, står der direkte en opfordring til medlemslandene om at bidrage til fred og stabilitet i Irak.
Det er jo det, det handler om, og spørgsmålet er, hvordan vi mest effektivt gør det.
Jeg skal bare forstå regeringens og Det Konservative Folkepartis holdning helt klart, for der er jo flere og flere der siger – med rette synes vi fra Socialdemokraternes side – at hvis man skal skabe fred og demokrati i Irak, er det vigtigt at overlade ansvaret til irakerne selv, uddanne irakerne til at overtage ansvaret for sikkerheden, støtte den politiske proces i landet, lade dem overtage den, så det er dem, der har kontrol over og styring af deres eget land.
Det er den måde, hvorpå man vinder sikkerheden og freden på længere sigt.
Derimod kan vi forstå på regeringen, at det, regeringen siger, er, at man bare skal være der på, ja, nogle siger på ubestemt tid, andre til evig tid, og andre igen vil så gerne sætte en tidsgrænse.
Man skal bare være der.
Det, der skal sikre freden, er, at koalitionen er massivt til stede.
Jeg synes ikke, at de to synspunkter kan forenes, og derfor vil jeg gerne have en klar melding fra Det Konservative Folkeparti: Er det sådan, at vi gradvis kan begynde reduktionen af vores styrke eller en ændring i vores styrkebidrag, så vi kan lade irakerne selv overtage sikkerheden?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
jeg synes, at hr. Jeppe Kofod lider af partiel hørelse her i aften.
Det første, som hr. Kofod refererede mig for, er ganske korrekt, men det sidste, nemlig at vi ikke vil være med til at ruste irakerne til selv at overtage sikkerhedsarbejdet i deres eget område, er jo galt.
Det er simpelt hen det, der er vores mission.
Det er faktisk også derfor, at vægtningen i vores bidrag nu i højere grad bliver fokuseret på optræning af irakerne, så de selv kan løfte opgaverne både politimæssigt og på anden måde.
Ideen er jo at hjælpe dem til, at vi kan blive, hvad skal man sige, overflødige.
Jeg er enig i, at der er forskel på truslen, om man er i syd eller man er i nord, eller om det er Bagdadområdet, vi kigger på.
Selvfølgelig er der betydelige forskelle.
Det kan i øvrigt også forandre sig over tid.
Vi vil ikke på nuværende tidspunkt sende et signal om, at den og den dato vil vi trække vores tropper tilbage, men vi anerkender, at der ligger nogle implicitte forudsætninger i FN’s resolution, nemlig demokratiseringsprocessens indledende faser med først valg af interimregering, derefter folkeafstemning om en forfatning og endelig et parlamentsvalg til december.
Her ligger en forventning om, at man så måske kan begynde at reducere den militære støtte i Irak til fordel for en mere civilorienteret indsats.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-17:
Først vil jeg sige til De Konservatives ordfører, at vi fuldt ud deler, at Danmark skal gøre sit i Irak.
Det arbejde skal vi styrke.
Spørgsmålet er, hvordan vi gør det mest effektivt og bedst muligt.
Det er jo det, vi diskuterer her i dag.
Så vil jeg i den forbindelse sige, at vi meget interessant kunne læse, at den tidligere danske chef for irakstyrkerne, John Dalby, i januar i Jyllands-Posten rent faktisk estimerede, at man i løbet af 12-18 måneder kunne færdiggøre den militære indsats i Irak i det danske område.
I det danske område har vi et perspektiv med hurtigere at kunne overdrage ansvaret for sikkerheden til irakerne selv og dermed også kunne give et perspektiv og vise tillid til irakerne om, at de selv kan stå for sikkerheden.
Hvorfor vil Det Konservative Folkeparti ikke være med til det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Det behøver ikke kun være Socialdemokratiets opfattelse.
Vi har ikke til hensigt at fastsætte en dato her og nu, heller ikke i morgen, for så vidt angår, hvornår de danske tropper skal trækkes hjem, for vi mener ikke, det er hensigtsmæssigt i forhold til den sikkerhedssituation, vi ser for os i Irak netop nu.
Vi mener, at det vil være at gå de gale kræfters ærinde.
Det er altså ikke nogen hemmelighed.
Så jeg bliver slet ikke spor skuffet eller ærgerlig eller ked af det, når hr. Kaalund sådan meget forsigtigt prøver at presse mig.
Jeg vil gå langt videre: Vi vil ikke sætte en dato nu.
Det at opstille forskellige scenarier vil heller ikke være særlig hensigtsmæssigt netop nu, for vi frygter, at det vil være at spille for stærke kort i hænderne på terrorister og andre demokratiundergravende kræfter i Irak, hvis de ved, at nu kan de bare indstille skydningen, nu kan de bygge våbenlagre op og skaffe kræfter, for juli 2006 er banen fri, og så kan de virkelig muntre sig og gøre, som det passer dem.
Det er set med vore øjne et helt galt signal at sende til disse dæmoniske kræfter.
Det vil vi ikke være med til.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Nu er begreberne ubegrænset tid og ubestemt tid, og hvilke begreber der i øvrigt har været fremme i dag, jo meget, havde jeg nær sagt, vidtstrakte.
Kunne man ikke forestille sig nogle scenarier, hvor man f.eks. tog udgangspunkt i vores bemærkninger om, at det skal være i juli 2006, og så argumentere for, hvorfor det ikke er en god idé, eller man kunne måske lægge et halvt år eller et helt år til, hvis det er den konservative opfattelse?
For så fik vi nogle scenarier for det her.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Jeg ville meget gerne have citeret hele punkt 8, for den sags skyld gerne hele trusselsbeskrivelsen, for der er ikke for mig at se noget som helst at skjule der.
Men der er heller ikke behov for, at vi i Det Konservative Folkeparti overvejer, om det skal være tidsbegrænset, for selvfølgelig skal det være det.
Selvfølgelig skal vi ikke være i Irak tidsubegrænset eller for evig tid.
Den diskussion, som vi har oplevet før, er i mine øjne absurd.
Det, vi ikke mener er hensigtsmæssigt i den konkrete situation, er at sætte en fast dato på tilbagetrækningen.
Det er vores faste overbevisning.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Nu er det jo adskillige gange sagt både i indlægget og i svar, at det er et spørgsmål om, hvad irakerne synes og mener og beder os om osv.
Og det er også oplagt, for der står i FN-resolutionen, at hvis irakerne beder os om ikke at være der længere, så skal vi ikke være der længere.
Det er alle jo enige i.
Det vil sige, at man ifølge denne her efterretningsrapport overvejer i parlamentet at have en tidsbegrænset periode.
Ville det så ikke være rigtigt af Det Konservative Folkeparti, at regeringen også overvejede, at der var en tidsbegrænset periode og så lagde en exitstrategi ud fra det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Jeg er desværre bange for, at demagogien løber lidt af med hr. Frank Aaen her i aften – nu er det også halvsent.
Men for det første er der ikke nogen besættelse i øjeblikket af Irak.
Den ophørte i 2004.
Der er nogle styrker til stede på irakisk anmodning.
Det er det første.
For det andet: Påstanden om, at vi i Det Konservative Folkeparti – jeg kan jo kun tale på mit eget partis vegne – ikke skulle have et nuanceret billede af situationen i Irak og af virkningerne af vores indsats, kan jeg ikke give min tilslutning, for selvfølgelig er der vanskeligheder i Irak, men når vi gør regnebrættet op, er det vores bedømmelse, at vores indsats, vore dygtige soldaters indsats i Irak, samlet gør en mærkbar positiv forskel.
Det understøttes altså af den valgdeltagelse, som var ved valget den 30. januar, det understøttes af, at 80 pct. mener, at udviklingen går i den rigtige retning, og selvfølgelig er det da meningen, at irakerne skal overtage herredømmet i eget land, og at både danskere og amerikanere, briter og alle andre fra alliancen ikke skal optræde i Irak militært.
Det er da perspektivet, at vi skal have gennemført en fuld irakisering.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Jeg synes i virkeligheden, det mest forstemmende i den diskussion, vi har haft hidtil, er, at de, der står bag, deltog i krigen, og at de, der står bag, at vi skal blive ved med at deltage militært, overhovedet ikke forholder sig nuanceret på nogen måde til udviklingen i Irak, men bare siger, huhej, hvor det går, og mener, at der kun er én vej frem, det er mere militær.
Det er faktisk sådan i opinionsundersøgelsen, at 57 pct. siger, at de gerne vil have USA og England hjem, altså at besættelsen ophører.
I det valg, som nu bliver skamrost ud over, hvad jeg tror de fleste andre er indstillet på at skrive under på, var det alligevel tydeligt, at et af valgløfterne fra alle de partier, der stillede op, var, at man skulle stemme for at få besættelsen bragt til ophør.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Er der slet ikke nogen overvejelser hos regeringspartierne om, hvorvidt den kurs, man forfølger, er den rigtige, at den militære retning er den rigtige, eller om man måske skulle overveje andre udviklingsveje?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Jeg kan ikke dele tolkningen af Forsvarets Efterretningstjenestes trusselsvurdering, sådan som vi lige har fået den præsenteret.
Nu giver tiden ikke mulighed for, at jeg kan læse hele trusselsvurderingen op, men på side 2 i trusselsvurderingen fremgår det bl.a. af punkt 8: »Der er et stærkt fjendskab mellem en række af grupperingerne i Irak.
Derfor vil der sandsynligvis udbryde borgerkrig, hvis koalitionen på nuværende tidspunkt trækker sig ud.«
Det synes jeg er en meget klar melding om, hvad der vil ske, hvis man lige nu og her trak tropperne tilbage.
Det understreges af, at irakerne selv har bedt FN om at fortsætte deres tilstedeværelse.
Så der er ingen tvivl om, at vi er der efter irakisk ønske.
Punkt 1.
Punkt 2: Meningsmålinger gør da altid indtryk, men rigtige, ægte, regulære valg gør nu en hel del større indtryk, i hvert fald på mig.
Og det irakiske valg den 30. januar var en demonstration – sådan ser jeg resultatet – af befolkningens vilje til at betræde demokratiets vej.
Man havde en valgdeltagelse på næsten 60 pct., hvilket tilsidesatte alle varsler, alle forestillinger.
Af de 60 pct. var 80 pct. – det gav man udtryk for i en måling efterfølgende – meget tilfredse, eller i hvert fald tilfredse med udviklingen, med, at der skete noget, der gik i den rigtige retning i al fald.
Det synes jeg er et meget godt mål for situationen.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Før havde vi nogle korte bemærkninger til Venstres ordfører, som jo havde den opfattelse, at modstand mod besættelsen bare er fra terrorister.
Det er en forsimpling af situationen.
Forsvarets Efterretningstjeneste er jo meget mere nuanceret og ser situationen som udtryk for store befolkningsgruppers utilfredshed med udviklingen.
Jeg vil spørge den konservative ordfører: Er man indforstået med, at store dele af de problemer, der er i Irak i dag, også skyldes, at irakerne reelt er utilfredse med udviklingen?
Gør det indtryk på Det Konservative Folkeparti, at 57 pct. af irakerne i den største meningsmåling, der er lavet på noget tidspunkt og den nyeste af sin type, synes, at USA og England skal trække sig ud hurtigst muligt?
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Nu beskrives det som en helt speciel situation i Irak.
Var det ikke specielle situationer, vi havde på Balkan i forskellige sammenhænge, Bosnien, Kosovo osv.?
Det var da også meget specielle situationer.
Mit spørgsmål går i og for sig ganske åbent på: Har Dansk Folkeparti totalt skiftet politik, så man nu fremover er villig til at sende et dansk bidrag, som vi andre har gjort i mangfoldige tilfælde, når der i øvrigt var brug for det, på baggrund af en beslutning her i Folketinget?
Så synes jeg da, det på mange måder er udmærket, men hvor har vi Dansk Folkeparti henne sådan mere principielt i de sager her?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Dansk Folkeparti er et politisk parti på lige fod med alle mulige andre, som indgår i politiske drøftelser og i politiske forlig og tager stilling fra sag til sag i sager som denne her f.eks., hvor man jo stod i en meget, meget speciel situation, hvor det var verdenssamfundet, der efter mange, mange år prøvede på at finde en løsning, en diplomatisk løsning, en politisk løsning, en løsning, som kunne tilgodese både den ene og den anden part.
Det kunne man ikke, man kunne ikke blive ved med at have den her lange snor over for det irakiske styre, som dengang var med Saddam Hussein i spidsen.
Der var man nødt til til sidst at sige, at hvis der skal være troværdighed i FNregi, hvis der skal være troværdighed om den måde, som FN opererer på, og den måde, man laver aftaler på, så har FN også pligt til at gribe ind.
Det var det, man gjorde, ikke med det FNmandat, som er blevet nævnt af flere her i dag, men med et mandat fra en masse nationer, som gik sammen i en koalitionsstyrke og sørgede for at åbne for det, der var nødvendigt, netop at man fik fjernet Saddam Hussein.
Det har ikke noget at gøre med alle mulige andre verdenspolitiske brændpunkter.
Dem kan vi finde mange af, vi behøver ikke at gå så langt væk, vi har Irlandproblematikken osv.
Dem har vi mange af rundtomkring i verden.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Nu er hr. Hans Kristian Skibby jo ny her i Folketinget, men han har selvfølgelig haft lejlighed til at følge med i politik.
Jeg tænker også lidt på Israel og sådan nogle ting.
Man er blevet hundrede procent FN-orienteret i sine beslutninger og har glemt alt om den politik, man tidligere førte.
Det er altså en helt ny politik fra Dansk Folkepartis side.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Jeg skal ikke gøre mig til dommer over, hvor mange angreb der var mellem terrorister og andre, som bekrigede hinanden i Irak, før koalitionsstyrkerne greb ind i Irak.
Men det, der er vigtigt at holde sig for øje, er altså, at FN-diplomatiet har gjort alt.
Nej, de, der er skyld i situationen, man er havnet i, er altså den daværende ledelse i Irak, som ikke ønskede dialog med FN, som ikke ønskede at overholde konventioner, som ikke ønskede at indgå i et diplomati osv. om at sikre borgerrettigheder, om bare de simpleste borgerrettigheder, f.eks. at man ikke skulle have giftgas i hovedet, som man jo fik i det kurdiske mindretals område, som jeg nævnte før, hvor man skønner, at 300.000 mennesker blev dræbt.
De ting har man fra verdenssamfundet følt sig nødsaget til at gribe ind over for efter en mangeårig indsats på diplomatisk vis.
Diplomatiet ophører også et vist sted.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Jeg behøver nok ikke at erindre om, at på det tidspunkt, hvor f.eks. det officielle Danmark var gode venner med Saddam Hussein, og hvor Vesten forsynede Saddam Hussein med giftgas og våben, var det venstrefløjen, der krævede en støtte til oppositionsbevægelserne i Irak for at få væltet Saddam Hussein.
Sådan er det, sådan er historien.
Men det, jeg synes er lidt fantastisk, er, at man ikke i Dansk Folkeparti, når man har gjort sig til hovedansvarlig sammen med regeringen for den politik, der føres, er i stand til mere nuanceret at kigge på, hvad der så foregår i Irak.
Der foregår altså en systematisering af selvmordsbombere, som ikke er set før i historien, og der foregår i øjeblikket en udvikling, hvor ingen kan være i tvivl om, at den islamiske fundamentalisme står stærkere og kommer til at stå stærkere, end den har gjort nogen sinde før i Irak, på grund af den politik, der føres.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Jeg tror og jeg mener, at vi står i samme situation, som Enhedslisten ville stå i, hvis man skulle forsvare det, der foregik i Irak, før amerikanerne gik ind i Irak for at jage Saddam Hussein på porten.
Det er jo således, at hvis man kigger på perioden, før koalitionsstyrkerne kom til Irak, så var det jo meget, meget udbredt, at der var tortur, og der var giftgasangreb osv. på almindelige civile befolkninger, primært det kurdiske mindretal i Irak.
Man har gennem flere år prøvet igennem FN at køre en sag mod Irak og mod Saddam Hussein og få ham til at forstå, at han altså skulle til at overholde nogle menneskerettigheder, han skulle overholde nogle FN-aftaler.
Alt diplomatiet igennem en lang årrække var nyttesløst.
Jeg synes, det er et rimelig godt svar på, hvorfor man var nødt til at gribe ind.
Det modsatte må jo være, at hvis Enhedslisten skulle have stået for det, så havde vi stadig væk stået med en Saddam Hussein, vi havde stadig væk stået med en meget, meget utryg situation i Mellemøsten, hvor Saddam Hussein stod for ledelsen af et land, som var gennemkorrumperet.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Man kunne jo forestille sig, når man nu taler om en tidsubegrænset fortsættelse i Irak fra dansk side, at man så måske havde gjort sig nogle overvejelser over, hvad erfaringerne af den aktion, Dansk Folkeparti har været med til at få os ind i, er.
Hvad er erfaringerne indtil nu?
Hvordan har Dansk Folkeparti det med, at den politik, der har været ført, har medført en udvikling, hvor selvmordsbomber er sat i system og har antaget et i verdenshistorien hidtil uset omfang?
Hvordan har Dansk Folkeparti det med at være medansvarlig for en politik, der har medført, at islamisk fundamentalisme står stærkere i Irak end nogen sinde før?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Jeg beklager da meget, hvis ordføreren ikke kan se eller forstå forskellen på tidsubestemt og evig tid.
Det kunne man så tage en anden diskussion om.
Men det, der er vigtigt at påpege her, er jo altså, at hvis vi kigger på de efterretningsopgørelser, vi har fået netop her den 12. maj fra Forsvarets Efterretningstjeneste, så står der ganske klart præciseret, at der ikke engang over en 2-årig periode vil være en så stabil situation i Irak, at man mere eller mindre kan forlade landet, uden at der opstår nogle andre risici.
Derfor er det da vigtigt, at vi ikke giver et signal om, at vi ikke ønsker at bakke op om den koalitionsstyrke, som i øjeblikket opererer i Irak.
Det er meget, meget vigtigt, at vi bliver ved, og det er vigtigt, at vi siger: Vi bliver ved, indtil missionen er gennemført.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-17:
Jamen vi er jo inde på noget helt centralt her.
Det er: Hvorledes sikrer man sikkerheden i Irak på længere sigt?
Og der er tænkningen for de fleste efterhånden – og det er også mange af de lande, som har annonceret, at de vil reducere eller helt trække sig ud af Irak – at de, der bedst er i stand til at håndtere sikkerheden i Irak, er irakerne selv og desværre ikke en USA-ledet koalition.
Jeg kan ikke se den store forskel på de to begreber Jeg skal bare høre, om det ikke er sådan, at når nu vi har opstillet de forskellige irakiske sikkerhedsstyrker, og de overtager ansvaret for sikkerheden selv, det sker jo meget hurtigt, og de danske soldater gør et fremragende stykke arbejde i den henseende, er det så ikke sådan, at vi kan begynde at trække vores styrker tilbage?
Det perspektiv er jo inden for rækkevidde.
Jeg nævnte, at der i efteråret allerede er opbygget en brigade og der kommer forhåbentlig også flere sikkerhedsstyrker, der bliver uddannet, vi er i hvert fald godt i gang med det.
Er det ikke sådan, at man kan have et perspektiv om så at afslutte det danske militære engagement i Irak i den form, vi kender i dag?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Dansk Folkeparti er enig i, at koalitionsstyrkerne skal være i Irak, indtil missionen er gennemført, og det er, som jeg svarede på før, indtil man har lavet en forfatning, indtil man har gennemført et demokratisk valg til en nationalforsamling, og indtil man har en fred og sikkerhed, som man kan forvente i det område.
Det er jo ikke sådan, at vi forventer, at der bliver ren Morten Korch-stil i Irak, hverken på kort sigt eller på længere sigt.
Det er noget, vi skal længere frem i verdenshistorien for at opleve, tror jeg.
Jeg tror i hvert fald ikke, at det bliver i min levetid.
Jeppe Kofod (S), 2005-05-17:
Jeg studsede også over »på ubestemt tid«.
Jeg skal bare høre, om Dansk Folkepartis ordfører er enig i, at det, der er formålet med vores tilstedeværelse i Irak, er at gøre irakerne i stand til selv at kunne tage hånd om sikkerheden, og at vi er godt på vej til at lykkes med det projekt.
Altså foreløbig har man opstillet omkring 153.000 irakere i de her sikkerhedsstyrker.
Bare i det danske område, som vi har været inde på, det står også i beslutningsforslaget, er der opbygget to bataljoner, og man er ved at opbygge en brigade.
Det, der er formålet med vores indsats, er at gøre irakerne i stand til at overtage sikkerheden selv, så de kan nedkæmpe de forskellige oprørere, der er.
Er Dansk Folkepartis ordfører enig i den målsætning?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Jeg nævnte ikke evig tid.
Jeg sagde, at så lang tid, der er en overhængende risiko, er det vigtigt, at man ikke foranlediges til at sætte en slutdato på og sige: Fra den og den dato er der ikke længere en sikkerhedsmæssig interesse i og en opbakning til, at man varetager en demokratisering af Irak.
Derfra indgår man selvfølgelig også i dialog med de lokale, der bliver valgt, altså irakerne, der bliver valgt til parlamentet, og den nye præsident osv., og efterfølgende skal man selvfølgelig ud igen.
At vende det om til, som De Radikale nu gør, at det er tid og evighed, synes jeg simpelt hen er uanstændigt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Jeg glæder mig til at forfølge det her FN-spor og menneskerettighedssporet, men det kan så være, det skal være ved anden lejlighed.
Men altså Venstres ordfører sagde jo sådan set meget klart, at man ikke ønskede at være i Irak til evig tid, og nu hører jeg hr. Skibby sige for Dansk Folkepartis vedkommende, at det kan man sådan set godt forestille sig.
Er der ikke en modsætning her?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Jeg synes da, det var mere spændende at høre, hvor vi har Socialdemokraterne henne i det billede, for omkring Balkanproblematikken, som ordføreren selv nævner, var Socialdemokraterne jo på daværende tidspunkt villige til at indgå i en aktion uden et FN-mandat.
Det kunne man godt gøre dengang.
Efterfølgende da man så skulle have problematikken omkring Irak op til drøftelse i FN, kunne man fra Socialdemokratiets side ikke stemme for det forslag, som der lå, uden et FNmandat.
Så jeg synes nok, at man taler med to tunger fra Socialdemokraternes side i den her sag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-17:
Hr. Steen Gade er jo stærkt kritisk over for regeringens indsats, men alligevel ligger der i dag en tekst, som et stort flertal i Folketinget kan støtte.
Vil hr. Steen Gade ikke anerkende, at grundlaget for den fælles forståelse af, hvad der skal ske i fremtiden, er, at vi står på et relativt godt og solidt fundament og har opnået store gevinster inden for miljøteknologi, når det drejer sig om vedvarende energi og en lang række andre felter, hvor der er gjort en markant indsats, og at regeringen vel også har en aktie i det?