runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Jeg vil gerne sige til hr. Henrik Sass Larsen, at skattestoppet på ingen som helst måde er fleksibelt.
Det er netop kernen i skattestoppet, at det ikke er og ikke skal være fleksibelt.
Skattestoppet er en beskyttelse mod dem, der tror, at man kan løse alle mulige opgaver bare ved at gå ud og finde på en ny skat eller afgift.
Derfor er det ikke, skal ikke være og må aldrig blive fleksibelt.
Skattestoppet er benhårdt og firkantet.
Derfor kan man ikke bare gå og lave det på alle mulige områder.
Men her sidder vi altså med et område, som absolut ikke er i berøring med statskassen.
Så hr. Henrik Sass Larsen må endelig ikke gå fejl af det her og tro, at man så kan lave det på alle mulige områder.
Det kan man ikke.
Må jeg i øvrigt sige til hr. Henrik Sass Larsen i al venskabelighed, at når man har dørmænd, er det jo ikke for at holde interesserede gæster ude, men for at holde de voldelige typer ude.
Så hvis man opfører sig ordentligt, er der jo ikke noget problem.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-06-15:
Det må statsministeren ikke misforstå.
Vi synes også, at det er en fremragende ordning.
Vi havde såmænd i sin tid selv indført meget af det, så vi synes, at det er en rigtig god ordning.
Den har vi ingen problemer med.
Det, jeg bare skal forstå, er: Hvis nu man laver den type af afgifter eller bidrag, eller hvad vi nu kalder dem, og vi så sørger for, at de slet ikke kommer i berøring med statskassen, men ligesom bliver derude i det lukkede rum, så må man godt, kan jeg forstå, lave nogle afgiftsforhøjelser eller nye afgifter eller finde på et eller andet?
Vi har ikke nogen planer om det, men det lyder meget, meget fleksibelt.
Hvis de betingelser bare er opfyldt, kan jeg forstå, at så må man godt gøre det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Må jeg sige om AER-bidraget, at det er karakteriseret ved, at det på ingen som helst måde kommer i berøring med statskassen.
Derfor er svaret til hr. Henrik Sass Larsen jo, at det kan man ikke M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4712
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
bare lige gøre på alle mulige områder.
Det kan man bestemt ikke.
For det var meget nemt, hvis man gjorde det på alle mulige områder, altså kom i konflikt med skattestoppet.
Men det er det netop ikke, for så vidt angår AER-bidrag, for det har ikke noget med statskassen at gøre.
Det er i øvrigt ikke en skat.
AER-bidraget opkræves til et ganske bestemt formål, det hviler i sit eget system fuldstændig uden for statskassen, og derfor har det ikke noget med en skat at gøre.
Lige så meget, der kommer ind, lige så meget går tilbage til arbejdsgiverne.
De, der så får gavn af tilskuddet, er de arbejdsgivere, der rent faktisk opfylder den forpligtelse, de har til at være med til at løfte uddannelsesopgaven for de unge.
Det synes jeg ærlig talt er en rigtig god ordning.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-06-15:
Et er de trængsler, der indtil videre har været nævnt om det at komme ind ad døren, men der er også problemet med dørmændene.
Vi mener bestemt, at vi kan genkende folk fra Dansk Folkeparti i den forbindelse.
Skal de altid være der?
Eller findes der et kodeord for, hvordan vi kan slippe af med dem, når vi skal ind og have forhandlinger?
Vi har også stor omsorg for, at statsministeren har fået den der fod i klemme, men vi tænkte på, at det også kunne være dørmændene, der har revet lidt hårdt i den dør en gang imellem.
Det tror vi nemlig er det, der sker en gang imellem, nemlig at man ikke er så fleksibel, som man gerne vil give indtryk af med hensyn til det brede samarbejde.
Men lad mig så stillet et spørgsmål til skattestoppets mester.
Det er om det her med AERbidraget, og vi havde tidligere en omgang om det med den konservative ordfører.
Når nu det er alle arbejdsgivere, der skal betale noget mere i afgift, og der kun er nogle arbejdsgivere, der skal modtage det her, og det bliver inden for fællesmængden, er det så noget, man må gøre på alle mulige forskellige områder, hvis man nu har en veldefineret gruppe?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Jeg må sige, at jeg ikke tror ret meget på Enhedslistens mange forskellige hokuspokusordninger.
Men jeg er i øvrigt enig i, at vi bør have et arbejdsmarked, hvor man tager hensyn til den enkeltes muligheder og behov.
Der skal være plads til alle, og i den forbindelse synes jeg også, at det ville være godt, om man i det hele taget fik meget mere fleksible arbejdstider på arbejdsmarkedet, for der er nogle, som i en periode gerne vil give den en skalle, og til gengæld vil de i andre perioder måske gerne trappe lidt ned.
Det synes jeg der i det hele taget burde være større mulighed for.
Men til syvende og sidst er det jo noget, som arbejdsmarkedets parter bør aftale.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Vi lover, at vi nok skal banke på, hvis der er en chance for, at vi bliver lukket ind.
Jeg forstår bare ikke helt den snak om kunstige tilskudsordninger, for hvad er det reelt, der er problemet i dag på danske arbejdspladser?
Det er, at de, der er der, arbejder for meget.
De arbejder for hurtigt, de får stress, de bliver slidt ned.
I dag er 280.000 på førtidspension, slidt ned på det danske arbejdsmarked.
Deres arbejdskraft går til spilde alt for tidligt i deres liv.
Var det ikke værd, også selv om statsministeren ikke er medlem af Enhedslisten, at kigge på de forslag, vi har til en fordeling af arbejdet, som ikke er noget med kunstige tilskudsordninger, men hvor vi blot og bart siger: Hvorfor skal nogle arbejde for meget, mens andre mangler et job?
Det synes jeg vil være værd at kigge på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-15:
Jeg vil gerne sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at man ikke får mere beskæftigelse på langt sigt i samfundet ved at lave alle mulige kunstige tilskudsordninger.
Det eneste, der virker på langt sigt, er at skabe ægte beskæftigelse ved, at der bliver flere job på rigtige arbejdspladser.
Det kan ske bl.a. ved at sørge for, at private virksomheder har ordentlige konkurrenceforhold, så vi kan sælge varer til udlandet, således at de kan klare sig i konkurrencen med udenlandske virksomheder.
Det er måden at skabe ægte beskæftigelse på, ikke at lave Enhedslistens mange forskellige kunstige tilskudsordninger.
Må jeg i øvrigt sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr: Jeg bryder mig ikke om det der med, at man forsøger at snige sig ind ad døren.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Det er jo ikke så ringe endda, at vi har en statsminister, som er i stand til at åbne en dør, for også i Enhedslisten vil vi jo meget gerne prøve at snige os ind ad den her dør.
Vi vil bl.a. komme med forslag til at løse nogle af de ting, som statsministeren totalt har ignoreret i dag, nemlig spørgsmålet om, at alt for mange mangler et job, M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4711
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM mens lige så mange knokler alt for meget på deres arbejde og bliver slidt ned og bliver psykisk syge og får stress.
Vi har forslag om, at vi får en fordeling af arbejdet ved at bruge dagpengene aktivt, så de, der i dag er på arbejdsmarkedet, skal arbejde mindre, og de, der i dag mangler et job, kan få et.
Den slags forslag vil vi meget gerne diskutere med statsministeren bag den lukkede dør, og jeg vil bare høre, om vi kan komme ind ad den uden at få næsen i klemme.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-15:
Så tror jeg, der er behov for, at statsministeren supplerer sin »Skattestoppets ABC« med en Miljøpolitikkens ABC, og det bidrager vi meget gerne med fra radikal side.
For vel er det rigtigt, at man skriver, at grønne afgifter kan bruges, hvis det er provenuneutralt osv., men de facto er det jo umuligt at gennemføre f.eks. en omlægning af vægtafgifterne, f.eks. en indførelse af kørselsafgifter med tunge køretøjer, som er provenuneutral for staten.
Yes, det kan jo ikke blive helt lige for alle, for når man laver store reformer, er der nogle der må betale lidt mere end andre.
Det har jeg forstået at vi heller ikke må.
De er som udgangspunkt provenuneutrale, men det bør være noget, som altså ikke gør, at vi ender i den her fuldstændig fastlåste situation.
Der er jo ikke sket noget i de sidste 4 år på det her område.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-15:
Jeg syntes, at der var en ting i hr. Villy Søvndals bemærkninger til hr. Hans Kristian Skibby, som jeg da godt ville have uddybet, for jeg forstod det lidt sådan, at fordi USA engang har været allieret med Saddam Hussein, det siger hr. Villy Søvndal i hvert fald, så er det forkert, at vi i dag er allieret med USA og fjerner Saddam Hussein.
Altså, fordi USA engang var for Saddam Hussein, så skal vi også følge den linje eller i hvert fald lade være med at følge den USA-linje, som i dag er imod Saddam Hussein.
Jeg kan slet ikke følge den logik, som hr. Villy Søvndal her lægger op til.
Vi må vel, uanset hvad de forskellige lande rundtomkring i verdenshistorien har foretaget sig, være glade for, at vi kan indgå i en koalition, hvor vi rent faktisk får fjernet en af de værste tyranner fra jordens overflade.
Det må vel være positivt, uanset hvad de lande, vi så allierer os med, har gjort i fortiden.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Ikke kun, men det er en del af den.
Vi synes, at det er vigtigt, at vi diskuterer: Hvordan indretter vi det danske velfærdssystem med alle dets overførsler osv.?
Vi er ikke færdige med at finde ud af, hvordan vores bud skal være.
Men hvordan kan vi indrette det i en verden, der er global, og hvor mennesker bor i perioder i forskellige lande, altså bevæger sig over grænser?
Der er det danske system presset, og vi vil gerne diskutere, hvordan vi kan løfte den opgave.
Vi har startet forsøgsmæssigt for at sætte den diskussion i gang og få nogle gode ideer fra folk, der beskæftiger sig med de her spørgsmål professionelt, det kan være universiteter osv.
Mange af de mennesker, som vil familiesammenføres, er jo universitetsuddannede, som har mødt en dansk universitetsstuderende i Australien, USA, Canada, eller hvor det nu er henne.
De vil gerne bo i Danmark.
Jamen jeg møder bare alt for mange, som ikke kan få lov til det, men det kan være, jeg skal tage dem i hånden og gå hen til ministeren med dem.
De kommer jo frivilligt, og man kunne lave et optjeningsprincip til dem, så de skal have boet her og bidraget et stykke tid, inden de kan få sammenføring.
Det her gælder ikke flygtninge.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-06-15:
Nu er jeg ikke sikker på, at ordføreren er i stand til at skifte holdning, og det vil jeg heller ikke bede ordføreren om.
Men jeg synes dog alligevel, at man må prøve at tage udgangspunkt i realiteterne.
Det er jo da for den enkelte borger totalt selvmodsigende at opleve SF stå hernede og tage udgangspunkt i 100.000 dræbte som begrundelse for, at man ikke skulle være gået ind med en fredsskabende aktion i Irak, i stedet for at tage udgangspunkt i, hvor mange dræbte der var, før man gjorde den fælles koordinerede indsats i Irak for at skabe fred og stabilitet.
Jeg vil da gerne spørge ordføreren: Hvis nu man ikke havde gjort en koalitionsindsats dernede og havde prøvet at skabe den her fred, som M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4696
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM vi kæmper for i Irak i øjeblikket, ville der så ikke nu have været endnu flere døde under Saddams styre?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Et godt råd til fru Marianne Jelved: Jeg tror ikke, det er fornuftigt at tage skylden for alle ulykker på sine skuldre.
Det tror jeg faktisk ikke skuldrene kan holde til.
Alligevel vil jeg nok sige: At påtage sig en vis form for medskyldighed på nogle strækninger vil være passende, specielt når vi snakker om sociale nedskæringer for nogle af de svageste i samfundet.
De Radikales nedskæringer for nogle af de mest udsatte kontanthjælpsmodtagere, planerne om at fjerne efterlønnen, og det seneste skud på stammen hørte jeg fra Det Radikale Venstres udlændingeordfører, fru Elsebeth Gerner, som på et møde i CEPOS bl.a. har foreslået at indføre et optjeningsprincip i de danske sociale ydelser, hvor det skal give point at have et vist antal år på arbejdsmarkedet osv., altså et forslag, som til forveksling ligner den starthjælp, som er indført for flygtninge og indvandrere og i øvrigt også en række danskere i det her land.
Det hele er begrundet i, at man for at holde ufaglærte indvandrere ude også er kommet til at ramme de højtuddannede og velkvalificerede indvandrere, så de også er blevet holdt ude, og det er jo dem, der skal skabe vækst.
Den nye udlændingepolitik skulle altså være, at man i stedet for skulle sørge for at få de velkvalificerede ind, mens de ufaglærte skal holdes ude.
Er det virkelig radikal politik?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Nu kan jeg forstå, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har indgået sådan en konkurrence om, hvem der kan byde højest, når det gælder, hvor uartig og grov regeringen har været i nedskæringspolitikken over for miljøet.
Altså, Socialdemokraterne hævdede dog kun, at det var 3 mia. kr., nu er det 7 mia. kr., ingen højere?
Helt ærligt, skulle vi ikke få debatten ned på et mere fair og rimeligt niveau?
Det Konservative Folkeparti tager miljøpolitikken ganske alvorligt, og det ses i de helt konkrete initiativer.
Det ses også i aktiviteterne på internationalt plan, hvor det faktisk er lykkedes vores miljøminister at skaffe EU-støtte til at medfinansiere en lang række danske naturprojekter.
Jeg kan her nævne, hvordan det er lykkedes at få støtte til projektet for snæblen i de sønderjyske vandløb, det er 60 mio. kr., det er lykkedes at skaffe støtte til indsatsen for de sjældne, mindre højmoser, det er 11 mio. kr., det er lykkedes at skaffe støtte til sjældne sommerfugle i Nordjylland, det er 2 mio. kr., og så er det lykkedes at skaffe støtte til en særlig indsats for kystnatur ved Østersøen, det er 27 mio. kr.
Det er nogle helt konkrete ting.
Derudover har vi også en lang række ambitioner på det mere, hvad skal man sige, overordnede, langsigtede, måske set med hr. Martin Lidegaards øjne mere sexede område, nemlig klimaområdet.
Så, jo, der arbejdes ganske hårdt, og det er, fordi vi tager miljøudfordringen meget alvorligt.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-15:
Nu spurgte jeg, hvad det var for nogle sejre, De Konservative har vundet, og når jeg spørger, er det, fordi set udefra er det ikke så forfærdelig mange sejre, man har fået.
Tværtimod har man M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4682
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM tabt Bilkasagen, man har tabt det brede forlig om kommunalstrukturen og miljøområdet.
Man har tabt stort set alt det, man har rørt ved.
Den eneste sejr, som miljøministeren har fået hjem, er, at de penge, hun sparer i sit eget ministerium, må hun måske også godt bruge i sit eget ministerium.
Det er sådan den eneste synlige sejr, som man har opnået, for alle de initiativer, som fru Pia Christmas-Møller taler om, skal jo ses på baggrund af, at der er skåret 7,5 mia. kr. samlet på miljøområdet, og nu klatter man så lidt ind på natur og til dit og dat.
Det var i øvrigt, før den nye miljøminister kom til, at man fremlagde den såkaldte naturplan.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg er meget taknemlig for muligheden.
Det Konservative Folkeparti prioriterer faktisk miljøet ganske højt, og det gør vi, fordi vi føler, der er en forpligtelse for vores generation til at levere vores miljøarv videre i mindst samme stand som den, vi har haft fornøjelsen af.
Vi vil faktisk gerne give de opvoksende og kommende generationer et bedre livsgrundlag og bedre naturoplevelser.
Den forpligtelse føler vi ganske stærkt.
Vi vil have en balance mellem vækst og miljø, og det er faktisk også, hvad der kommer til at ske med kommunalreformen, for her vil vi sikre, at beskyttelsen af natur og miljø bliver på mindst samme niveau som i dag.
Det er en lang række initiativer, som står på vores dagsorden.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-15:
Jeg kan lige starte med at oplyse, at marginalskatten under den tidligere regering faldt med 5 pct.
Det er måske værd også lige at tage med i overvejelserne.
Ellers vil jeg med fare for at påkalde mig fru Pia Christmas-Møllers frygtelige vrede vende tilbage til miljøet.
Jeg forstår, at det overhovedet ikke er udtryk for nogen prioritering, at statsministeren bruger ét ord og fru Pia Christmas-Møller bruger én sætning ud af sin samlede tale på miljøet, og derfor vil jeg også gerne give fru Pia Christmas-Møller chancen for at fortælle os lidt mere om den konservative miljøpolitik.
Det har jo været sådan, at De Konservative i det sidste år har haft ansvaret for Miljøministeriet, og mit spørgsmål er i al enkelhed, om fru Christmas-Møller vil indvi os andre i, hvad det er for nogle miljøpolitiske sejre, som De Konservative har hentet hjem i den periode.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Ja, for den, der kan være glad for lidt, har jeg jo meget at være glad for, og det kan da godt være, at jeg skal være glad for, at Det Radikale Venstre ikke vil grine, når Det Konservative Folkeparti får resultater hevet hjem på personskatteområdet.
Det var jo os, der skulle skabe resultaterne i perioden 2004-05.
Det Radikale Venstre har snakket og snakket og snakket om skattelettelser, men hvad er det blevet til?
Det var resultatet af Det Radikale Venstres bedrift.
Her skal man måske ikke grine, her skal man måske snarere græde.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-15:
Jeg giver den konservative ordfører ret i, at det er nødvendigt at se på skattesystemet, og jeg mener også, at det såkaldte skattestop, som jo efterhånden bliver lidt diffust, når man fifler lidt med det, er en hæmsko for virkelig at kunne gå ind og gøre noget ved det alvorlige problem, nemlig skatten på arbejde.
Hvis der skulle komme et forslag fra Det Konservative Folkeparti, hvis Det Konservative Folkeparti skulle få lov af Venstre at fremsætte et forslag om skattelettelser, så kan jeg love den konservative ordfører, at Det Radikale Venstre ikke vil grine ad det.
Men jeg synes ikke, at vi skal vente på, at ideen skal modnes så meget, at den går hen og bliver overmoden.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Det Konservative Folkeparti har påtaget sig opgaven som den drivende kraft, når det gælder personskattelettelser, her særlig lettelsen af skatten på den sidst tjente krone
M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4681
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
udbuddet, præmieret mennesker, der yder en ekstra indsats, og give dem, der løber en risiko, tager en chance, fordele.
Det er nødvendigt.
Jeg kan kun sige det med den styrke, jeg nu evner.
Vi gjorde det i sidste periode.
Vi fik gennemført skattelettelser.
Det er også på dagsordenen i regeringsgrundlaget for den nye regeringsperiode.
Vi har sat os for, at vi også i den regeringsperiode skal have skabt resultater, som kan mærkes af borgerne.
Så jo, der er en meget klar linje i Det Konservative Folkepartis aktiviteter på dette område.
Vores vision, den foreløbige vision, men den er jo tilstrækkelig for nogen tid, er, at vi vil have, at ingen skatter skal overstige 50 pct.
Sådan er det.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-15:
Jeg vil anerkende, at der selvfølgelig er væsentlig flere personer i det amerikanske parlament, det er talmæssigt væsentlig større end én person.
Men det, der var mit egentlige ærinde, var jo skattelettelser.
Fru Pia Christmas-Møller har sagt tidligere i dag, at der har været en undersøgelse, der viser, at to tredjedele af den danske befolkning ønsker skattelettelser.
Derfor vil jeg spørge den konservative ordfører: Hvilke tiltag har man i ærmet for at få udmøntet disse skattelettelser?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Nu kommer der straks lidt grums ind i det maskinelle klarsyn.
Fifle?
Jamen der fifles ikke med skattestoppet, det er jeg nødt til at tilbagevise på det bestemteste, og der er da også muligheder for at lave omlægninger på andre områder inden for skattestoppets rammer.
Det er da sket, at der er kommet ting udefra, f.eks. i form af direktiver fra EU, som man kan påføre os, så vi har behov for at hæve nogle afgifter, men det er inden for skattestoppets rammer.
Så tilbageførte vi det over selskabsskatterne, sænkede selskabsskatterne, så der samlet ikke var tale om en skattestigning.
Så jo, der er da mulighed for at ændre på tingene.
Sådan er det.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-06-15:
Det er jo altid rart, når der kommer så store åbenbaringer, for det giver jo inspiration til mere, og det er der, hvor jeg ville bede den konservative overdommer her om at vejlede os lidt længere i forløbet.
Eller er det kun lige arbejdsgivere, der må det her?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Hr. Henrik Sass Larsen har faktisk forstået mekanikken i AER og har dermed også forstået, hvorfor et forslag netop ikke er i konflikt med skattestoppet.
Det synes jeg er glædeligt, og skal vi ikke lade den blive der?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-06-15:
Vi havde jo tidligere på dagen en diskussion om skattestoppet, og jeg tror, at vores ordfører et par gange nævnte spørgsmålet om AER-bidraget.
Jeg har jo lagt mærke til, at bidragsydere til bl.a. Det Konservative Folkeparti har været ude og mene, at det er et brud på skattestoppet.
Jeg tænker selvfølgelig på de store arbejdsgiverorganisationer.
Vi vil gerne lære lidt alle sammen for at forstå, hvad det her skattestop reelt indebærer.
Jeg kan forstå, at når man hæver AER-bidraget, skal alle arbejdsgivere betale noget, men hvis det bliver inden for arbejdsgiverkredsen, og det så bliver givet til nogle udvalgte andre arbejdsgivere, som gør noget, er det så et princip, man også kan bruge på andre områder?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg oplever faktisk, at minuttyranni er i kontrast til medmenneskelighed.
Jeg prøvede faktisk i mit første indlæg at understrege, hvor meget det betyder for os, at der bliver plads til medmenneskelighed i ældreplejen.
Uanset om det foregår i eget hjem, eller det foregår på et plejehjem, så skal der være plads til denne her medmenneskelighed i det daglige.
Det skal ikke betyde, at skidtet så bare kan få lov til at gro op om ørerne på den ældre.
gelig skal der jo også støvsuges og gøres rent, visse ting skal jo ordnes, men der skal være fleksibilitet.
Faktisk er nøgleordene for os fleksibilitet og valgfrihed.
Vi vil have, at de ældre selv skal kunne bestemme, hvem der kommer ind i deres hjem.
Enhedslisten vil jo bare sætte det hele op i nogle skemaer og nogle firkantede ordninger, § ditten-datten-dutten, stk. 17, har den ældre ret til og så ikke mere i dag.
Vi vil have fleksibiliteten ind.
Line Barfod (EL), 2005-06-15:
Jeg lyttede og lyttede, men jeg kunne ikke høre målet om at få gjort op med minuttyranniet, men det er måske slet ikke et mål for De Konservative længere.
Tværtimod er man jo med i hele Venstres store ønske om at få endnu mere privatisering, som også kommunalreformen er et udtryk for.
Man ønsker, at der skal være flere og flere private firmaer, og det fører jo til, at man skal kunne måle og veje det hele.
Vi kunne også se, at De Konservative ikke ville støtte Enhedslistens forslag om, at de ældre skal have lov til selv at bestemme, hvornår de vil spise, sove osv.
Derfor vil jeg gerne høre: Har De Konservative opgivet målet om at få afskaffet minuttyranniet, eller er det bare ikke til at stole på, at De Konservative også får det gennemført, fordi de lægger mere vægt på regeringens privatiseringstanker?