runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-05-12:
Selvfølgelig kan det være, at man starter med et rengøringsjob eller gartnerjob eller alt mulig andet, men det, der er afgørende er da, om det er et ordinært job med ordinær løn, i stedet for at det er aktiveringsfabrikker, som vi har masser af, eller aktiveringsjob, hvor man presser folk, der ellers fik ordentlig løn og havde ordentlige arbejdsvilkår, ud, og så tager man nogle ind på aktivering.
Men det var slet ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, hvor længe man vil blive ved med at skære ned på de sociale ydelser, hvor mange fattige man gerne vil have i Danmark.
Hvad er det for en udvikling, man ønsker fra Venstres side?
Er det, at vi skal blive ved med at have
flere og flere fattige børn?
Det, man lægger op til med det her udspil, er, at først straffer vi de unge, ved at vi tager deres uddannelsesmuligheder fra dem med skolepraktik osv., og bagefter straffer vi hele familien og eventuelt også deres yngre søskende ved at skære i ydelserne til familien.
Er det den udvikling, man ønsker at fortsætte, og hvor langt vil man gå, før man synes, at nu har man fået fattigdom nok?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Det var meget spændende at bemærke, hvad det var fru Line Barfod sagde i det spørgsmål, der blev stillet: De job, som folk gerne vil have, er der ikke.
Nej, det kan godt være, for det er ikke absolut sikkert, at man lige kan få sit ønskejob.
Det kan godt være, at man skal ud at gøre rent.
Det kan godt være, at man skal ud på et gartneri, men alle undersøgelser viser, at det er en god begyndelse.
Der er ingen, der siger, at man ikke kan ende i et ønskejob en dag, men det er altså nemmere at komme videre, når man er i job.
Jeg kender selv et ægtepar, som kom tilbage i 1990'erne, hvor man i øvrigt ikke måtte komme ud i praktik under bosnierloven.
De startede i en rengøringsvirksomhed og syntes også, at det var svært.
I dag er de færdiguddannede skolelærere og arbejder som lærere.
Line Barfod (EL), 2005-05-12:
Det er påvist så mange gange, at der ikke er de job, som folk gerne vil have, og det, der er brug for, er at skabe de arbejdspladser.
Nej, det, regeringen har vist vejen til indtil nu, er, hvordan vi får langt større fattigdom i Danmark.
Det, regeringen har vist vejen til, er, at vi til jul kunne høre, at vi havde 90.000 fattige børn i Danmark.
Hvor mange fattige børn synes regeringen vi skal op på, før det er nok?
Hvor længe vil man blive ved med at skære i ydelserne i stedet for at skaffe ordinære job til en ordinær løn?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Jo, det er jo så bare her, forskellen er mellem den måde, regeringen har handlet på, og det oplæg, der er kommet fra S.
For S siger: Vi har nogle mål.
Fint med det.
Det synes jeg er godt.
Og det vil sige handling: Hvordan når vi til målene?
Hvordan sikrer vi, at de mål nås?
Jeg kan også meget nemt sætte mig ned og sætte nogle mål for, hvad jeg gerne vil opnå.
Så er det bare en vision, der står der.
Nu kommer regeringen med handlinger, nemlig et bud på, hvordan vi kan nå en bedre integration.
Hvilke ting skal der sættes i gang?
Hvordan får vi handling her?
Og det støtter Venstre fuldt ud.
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr er også godt klar over, at privat jobtræning er det mest effektive instrument, vi har til at få folk i ordinære job.
Op mod 90 pct. af dem, der kommer i privat jobtræning, slutter med at blive selvforsørgende i et ordinært job.
Det er jo lige præcis de metoder, som de kommuner, der er dygtige til integration, benytter, og det bliver de så også belønnet for fremover, for de får folk på selvforsørgelse og får også den del af integrationen med.
Jobbene er der.
I forgårs kunne vi se en dame fra Nordjylland, et sted, hvor der er stor arbejdsløshed, gå frem og sige: Jeg kan ikke få nogen i mit firma.
Jeg skal bruge nogle til rengøringsjob.
Jeg kan ikke få nogen ansat.
De job, som ligger på jobnet, går jeg ikke ud fra er falske job.
Det er reelle, ledige stillinger, og der er jo mange af dem, der ligger der alt for lang tid uden at blive besat.
Der er nogle, der aldrig bliver besat, hvor man giver op.
Der er altså brancher, som virkelig mangler arbejdskraft.
I aftes var der et ganske glimrende indslag i tv, enten var det i TV-avisen, eller også var det i Nyhederne, om to kommuner, der greb den her sag helt forskelligt an.
Den ene kommune ligger mellem de ti bedste i Danmark med hensyn til integration, også på arbejdsmarkedet, og den anden kommune ligger blandt de ti dårligste i Danmark.
Her så vi jo et tydeligt eksempel.
Jeg synes, det er synd for de borgere, som ankommer til Holbæk, hvor der klart var tale om, at man ikke fokuserer på job fra starten.
Nu skulle man først koncentrere sig om at tage imod børnene, få dem placeret i skole, finde bolig osv.
Der er jo ikke nogen, der siger, at det ene udelukker det andet.
I Vejle havde man inden to dage et tilbud om job.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-12:
Fru Irene Simonsen gentog det shownummer, som ikke mindst beskæftigelsesministeren også har rejst rundt med her på det seneste, nemlig at der er mange ledige job.
Han blev ansat i praktik, hvor han skulle formidle job til nogle flygtninge og indvandrere, og hvad var det så, han fik ud af det?
Alligevel kan jeg jo godt se det der problem med 10.000 flere flygtninge og indvandrere i job, når der ikke bliver skabt et eneste lille job.
Så er det, jeg bare vil spørge fru Irene Simonsen: Hvem er det egentlig, der skal presses ud af arbejdsmarkedet af de her flygtninge og indvandrere, som skal i job, som regel til lidt lavere løn, indslusningsløn af den ene eller den anden art?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Jeg synes tværtimod, det er pinligt, at der er partier i dette Ting, som ikke vil være med til klar tale over for den gruppe udlændinge, vi har i landet nu, og sige: Vi vil hjælpe jer, I skal integreres, men hvis der bliver ved med at komme lige så mange, magter vi ikke opgaven.
Det synes jeg er pinligt over for den gruppe, som har været på passiv forsørgelse uden at få nogen ordentlige tilbud, uden reelt at få lov til at blive en del af det her samfund.
Det synes jeg er pinligt.
Så vi er nok uenige, må jeg sige til hr. Kamal Qureshi.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-12:
Jeg refererede helt konkret til noget, som integrationsministeren sagde i sin tale lige før, så det er sådan set ikke et eller andet med, at det er en helt anden politik.
Hvis det er en anden politik, så er det i hvert fald integrationsministeren, der har et problem, når hun fra talerstolen inddrager det som en del af hendes integrationsredegørelse.
Det er jo det, hun gør Jeg synes, det er pinligt, og jeg synes, det er en hån mod de mange mennesker, som jeg får henvendelser fra, der i dag er i eksil i udlandet, på trods af at de er danske statsborgere, fordi regeringen ikke vil give deres ægtefæller opholdstilladelse, at regeringens minister står her og praler af, at man giver flere opholdstilladelser til studerende og til andre udlændinge, der kommer hertil for at arbejde, end til landets egne statsborgeres ægtefæller – landets egne statsborgeres ægtefæller!
4.500 danske statsborgere befinder sig i eksil i udlandet.
Kan fru Irene Simonsen ikke se, at det i hvert fald ikke er noget, regeringen burde være stolt af?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Det spørgsmål, hr. Kamal Qureshi stiller her, handler jo meget mere om udlændingepolitikken, som vi havde en debat om for 14 dage siden.
Men jeg vil gerne svare på det.
Nej, jeg mener, at regeringen har ført en ansvarlig og en god udlændingepolitik.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-12:
Jeg vil gerne spørge om noget helt andet, som ligger i en anden boldgade.
Regeringens egen minister, integrationsministeren, fortalte med stolthed, at der i Danmark i dag bliver givet flere opholdstilladelser til udenlandske studerende, til udenlandske forskere og andre eksperter, der kommer hertil, end gennem ægtefællesammenføring eller flygtningemodtagelse.
Jeg vil gerne spørge, om ikke fru Irene Simonsen kan se, at det er en hån mod de 4.500 danske statsborgere – det er et forsigtigt skøn – der i dag befinder sig uden for Danmark, som i dag befinder sig i Malmø, som i dag befinder sig i Tyskland, som i dag befinder sig i andre dele af verden, fordi de ikke kan få lov at bosætte sig i Danmark med deres ægtefælle, fordi den her regering ikke vil give dem opholdstilladelse.
Man siger så herfra: Vi vil hellere give det til studerende end til jeres ægtefæller, selv om I er danske statsborgere.
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Jeg er utrolig glad.
Tak, vil jeg gerne sige til hr. Steen Gade, for den gennemgang, der var af tallene.
Den belyste jo netop, hvad jeg lige havde stået og forklaret, nemlig at det hænger sådan sammen, at der er kommet 14.000 flere etnikere, tosprogede, i arbejde, i forhold til da vi startede og fik regeringsmagten i 2001.
Men at procentsatsen falder, er klart, når man måler derfra, for der kommer samtidig flere udlændinge ind.
Det er soleklart, det kan jeg godt forstå.
Så tak for gennemgangen til hr. Steen Gade.
Steen Gade (SF), 2005-05-12:
Det er sådan, at antallet af indvandrere og efterkommere i arbejde er steget med de 14.000, som fru Irene Simonsen siger.
Ja, og så er det sådan, at 3.865 flere er blevet registreret ledige, og at 10.353 flere er uden for arbejdsstyrken.
Det er realiteten, og det betyder, at beskæftigelsesfrekvensen er 46 pct. i dag.
Det er akkurat det samme, som det var, da regeringen trådte til, og det er det, vi siger at regeringen sådan set burde skamme sig over.
Der ikke er sket noget i 3 år.
Jeg kunne måske spørge, om det afspejler sig i, at regeringen har et støtteparti, Dansk Folkeparti, som ikke er interesseret i integration.
Hr. Søren Krarup har jo lige sagt, at det er et uløseligt problem.
Er det ikke også et problem for fru Irene Simonsen, at man støtter sig til et parti, der ikke er interesseret i integration?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Så må vi til talmagi nu og gå ind i den taldiskussion.
Det er rigtigt, at de tal, hr. Steen Gade oplyser her, er nogle tal, der eksisterer.
Og dem kan man så tage udgangspunkt i.
Hr. Steen Gade siger, at der er flere.
Ja, det er der, for der er også kommet flere.
Det gør der altså stadig væk, og konventionerne overholdes i øvrigt.
Så der er kommet flere til.
Men når vi kigger på procenten af, hvor mange udlændinge der var beskæftiget på arbejdsmarkedet før 2001 og i dag, så er der 14.000 flere beskæftigede med anden etnisk herkomst på arbejdsmarkedet.
Steen Gade (SF), 2005-05-12:
Fru Irene Simonsen sagde, at nu skulle der ryddes op.
Jeg vil godt sige til fru Irene Simonsen, at hvis det er hendes børn, hun har det med på den måde, at man rydder op 4 år efter, at man har konstateret, at det flyder, så går det lidt galt med opdragelsen.
Men mere seriøst går det på stoltheden.
Jeg vil spørge, om fru Irene Simonsen er stolt over, at der fra 2001-2004 er 3.865 flere registrerede ledige, at der fra 2001-2004 er 10.353 flere personer uden for arbejdsstyrken, at beskæftigelsesfrekvensen er 46 pct.
Er fru Irene Simonsen stolt af det?
Hun er stolt af, hvordan det går med integrationen.
Jeg synes, at fru Irene Simonsen og regeringen burde sige: Det går elendigt med integrationen, vi har overhovedet ikke fået gjort noget i de år, vi har siddet; det var heller ikke for godt før.
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Jeg vil gerne lige starte med at kommentere den første bemærkning, hr. Morten Østergaard havde.
Vi dokumenterer det bare.
Vi har 25.000 job, der ikke bliver besat, som enhver kan bestride.
Nu må jeg ikke stille spørgsmål herfra, men jeg kan i hvert fald bekræfte, at i Venstre er vi helt enige i, at det da er tåbeligt ikke at tage de folk, der umiddelbart er parat til at gå ud og tage et job, og så gå ud og besætte de job, som altså ikke bliver besat i dag.
Vi taler om 25.000 job, som alle kan gå ud og bestride.
Det er heller ikke menneskeværdigt, at de ikke får tilbuddet, og at det ikke bliver synliggjort.
Med hensyn til Dansk Folkeparti kan jeg sige: Vi har haft utrolig gode drøftelser med Dansk Folkeparti, og de er ikke slut.
Det her oplæg er et oplæg, der lægges frem til drøftelse, til debat, til dialog, og det, vi jo håber på, også med andre partier, er, at der bliver gode drøftelser undervejs, og at vi alle sammen er med til at løfte ansvaret for, at den opgave her ikke kun skal være så god, som den er nu, men meget bedre.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Jeg forstår, at den, der er længst fra arbejdsmarkedet, er den, der skal gøres mindst for, fordi den, der er tættest på arbejdsmarkedet, er den, som man i første omgang vil tage fat på.
Hvis det ikke skulle være en passivisering, så forstår jeg det ikke.
Det får vi forhåbentlig lejlighed til at diskutere ved senere forhandlinger.
Jeg ser meget positivt på, at det er en investeringsstrategi, der er lagt frem.
For det første vil man investere 580 mio. kr. i arbejdsmarkedet, og man vil for det andet i forbindelse med finansloven søge at få massive investeringer til en social indsats inden for hele det boligsociale område.
Der vil jeg så bare spørge fru Irene Simonsen, der har siddet med ved udarbejdelsen af forslaget, hvordan det går med det parlamentariske grundlag i den sammenhæng.
Dansk Folkeparti har jo i går udsendt en pressemeddelelse, hvor der ikke lægges skjul på, at Dansk Folkeparti er modstander af at afsætte store summer til integrationen.
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Først vil jeg sige, at jeg holder ved og erkender, at der er meget teknik lige præcis i det forslag og i de beregninger og vurderinger.
Så der er meget i det forslag.
Forslaget blev lagt frem i går, så jeg har fuld forståelse for det.
Nu har jeg jo kendt forslaget et stykke tid og siddet med, da det blev udarbejdet, så jeg kender det i detaljer, og jeg glæder mig til, at vi skal gennemgå det.
Men når formanden for socialcheferne siger sådan, er det jo også, fordi ikke alle og helt aktuelle oplysninger er med.
Alle kontanthjælpsmodtagere – uanset hvem – skal vurderes, skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet; også de, der ikke umiddelbart og hurtigt bliver erklæret egnet til arbejdsmarkedet, skal have aktive tilbud mindst en gang om året, og til det er der sat en bunke penge af.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-12:
Jeg synes, det er et ganske glimrende eksempel på, hvordan man opfatter job i Venstres terminologi, for hvad er det, de gode kommuner bliver vurderet på?
Det er, om de er i stand til at aktivere folk.
Det er jo ikke, om de er i stand til at skabe ordinære job til folk.
Det er på den måde, man vurderer Vejle og Holbæk, og hvor pokker det nu er.
Jeg kunne stadig væk godt tænke mig at vide
: Hvor er de job henne, som flygtninge, indvandrere og danskere i dag mangler?
Eller er det et spørgsmål om, at der skal være øget kamp om jobbene, og at det måske er dem, der vil gå til de laveste lønninger, der får jobbene, mens nogle andre bliver presset ud af arbejdsmarkedet?
Er det det, der er målsætningen?
Jeg kan ikke se, hvor de job er, som man så gerne vil have, at flygtninge/indvandrere skal tage.
Mette Gjerskov (S), 2005-05-12:
Det glæder mig, at Venstre også gerne vil have nogle mål.
Jeg forstår bare stadig væk ikke, hvorfor man så ikke vil være med til at fastsætte de her mål.
Handling mener jeg faktisk også vi har i vores oplæg.
Vi er parate til at diskutere mange ting.
En af de handlinger, jeg kunne tænke mig at høre en kommentar til, er vores forslag om, at arbejdsmarkedets parter skal forpligtes på konkrete opgaver i integrationsindsatsen.
Det må vist siges at være en handling, som netop skal føre frem til opfyldelsen af et mål.
Det er også en handling, som skal lede frem til det mål.
Kunne vi ikke blive enige med Venstre om, at vi både vil have handling og mål?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Der ligger faktisk klare mål i det oplæg, der er kommet fra regeringen om bedre integration.
Uddannelse til alle ser jeg som et mål, et stort, ambitiøst mål.
Forskellen er bare her i forhold til det, jeg tidligere har set fra Socialdemokratiet – men det kan være, at jeg ikke har læst det ordentligt – at der var mål, men ikke handling.
Nu er der handling med, der er guleroden at gå efter, der er konsekvenserne, hvis ikke man tager imod den gulerod, der er.
Så er vi sikre på, at målet også nås, når vi har et hvordan med.
Marianne Jelved (RV), 2005-05-12:
Jeg vil tilbage til ægtefælletillægget, som populært kaldes forklædepengene.
Jeg har jo selv været med til at forhandle med beskæftigelsesministeren og andre partier om denne ordning, som i dag betyder, at de, der absolut ikke er til rådighed for det danske arbejdsmarked – og det er oftest kvinder, for ikke at sige altid kvinder – lader vi få fred, og der giver vi 2.700 kr. oven i den kontanthjælp, som manden får.
Det var sådan groft sagt.
Nu kan jeg forstå, at den laves om, den afskaffes, og at der kommer en anden ordning, som hedder, at man kan komme ned på den ydelse, som nu bliver 4.200 kr., såfremt man ikke har haft 300 timers arbejde inden for 2 år.
Vil det sige, at vi laver en ny ordning her, hvor man ved at arbejde 300 timer på 2 år kan gå ind og få en hyre på 4.200 kr. i overførselsindkomster og være i fred forever?
Og er det kun den ene, hvad med den anden ægtefælle?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, der ligger meget forebyggelse i, at vi nu klart giver både incitament og tilbud til forældrene.
Vi ved jo godt, at det er her, det halter.
Og jeg er glad for, at hr. Morten Bødskov udtrykker, at Socialdemokratiet også kan gå ind for det her.
Det er i hvert fald en ny handling, at vi forpligter forældrene nu.
Vi ved, de skal være en aktiv del af, at det ikke går galt med deres børn.
Vi skulle måske i virkeligheden have gjort det her for rigtig mange år siden, sådan at vi sikrede, at de mindre søskende ikke også kom ud i kriminalitet, hvad vi desværre kan se et mønster på.
Det sætter vi ind på nu, nu sker der konkrete handlinger.
Så vil jeg gerne bare komme med et enkelt eksempel, når hr. Morten Bødskov nævner kvarterløft og byfornyelsesmidler: Vi har pumpet så mange penge over i Vollsmoseområdet.
Er det det, der hjælper?
Er det virkelig alle de penge, der hjælper på forebyggelse af kriminalitet?
Jeg og Venstre ser frem til, at der nu meget snart kommer flere tiltag på det her område, også på forebyggelsesområdet.
Morten Bødskov (S), 2005-05-12:
Det tror jeg ikke at der nogen som helst problemer i at vi fra Socialdemokratiet vil kunne støtte.
Forebyggelse handler jo om, at man skal forhindre de unge i at begå kriminalitet.
Det her er ligesom, når de har gjort det.
Det er lidt ligesom, at man her forleden dag kunne læse, da man diskuterede forebyggelse i en anden sammenhæng, at den konservative retsordfører sagde, at vi jo havde indført behandlingsprogrammer i fængslerne.
Det handler ligesom om, at folk ikke skal i fængsel.
Det er det, det handler om.
Det er der, hvor vi mangler konkrete tiltag fra regeringen.
Man har skåret ned på beboerrådgivere, kvarterløftprojekter og byfornyelsesprojekter generelt.
Der er intet, som i tilstrækkelig grad løfter det her, således at vi kan komme ud af de alvorlige problemer.
Det er det, vi savner, at man tænker forebyggelse af kriminalitet ind i en bredere sammenhæng og altså ikke bare stiller sig op og siger, at vi nu giver dem en betinget udvisningsdom, for det tror jeg faktisk ikke, at særlig mange af dem, der bor i de her boligområder, vil synes afhjælper kriminaliteten.
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Når der ikke er flere konkrete handlinger med på hele det indsatsområde, også på det kriminalpræventive område og med hensyn til, hvordan vi vil drage konsekvenser ind,
er det netop med udgangspunkt i det, som hr. Morten Bødskov siger, nemlig at der sidder et udvalg, som ganske snart er færdig.
Så der er en ting, jeg kan sige til hr. Morten Bødskov, og det er, at man i Socialdemokratiet kan forvente endnu flere handlinger, når det her udvalg ganske snart er færdig med arbejdet.
Det er den oplysning, jeg har fået.
Der er jo konkrete handlinger med også her.
Nu gør man det, at man kan lave en betinget udvisning af kriminelle indvandrere.
Vi ved fra den udvisningsdom, der var for nylig, at det virkelig er noget, der snakkes om.
Det er også en konsekvens, som man tænker lidt over, hvis man er på vej ud i noget rigtig skidt.
Der sættes større forebyggende kriminalpræventive foranstaltninger i gang plus ikke mindst det, at forældrene nu tilbydes et kursus og et handlingsprogram, som de skal deltage i, så de kan være aktive for at få deres børn ud af et kriminelt mønster.
Det er vigtigt.
Morten Bødskov (S), 2005-05-12:
Et element i hele den her indsats handler jo også om kriminalitet, og der står vi med et alvorligt problem, når vi ser på unge med anden etnisk baggrund.
Det handler om ekstremisme, og så tror jeg, at det handler om organiseret kriminalitet.
Hvis man læser lidt i rapporterne og hører lidt om, hvad politikredsene melder, er det ikke der, hovedproblemet ligger.
Det handler om, at det er unge og ofte meget unge indvandreres kriminalitet, som er problemet.
Socialdemokraterne har i Folketinget fremsat et forslag, der skulle forstærke samarbejdet mellem politi, domstole og Kriminalforsorg for at få de her sager hurtigere igennem systemet, så vi ikke står i en situation, som vi ofte gør i dag, hvor de unge venter mellem de forskellige instanser og altså begår gentagelseskriminalitet.
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Ja, for hvis man vil opnå den fulde kontanthjælp, har man den chance, at det kan man komme til igen ved blot f.eks. at tage en avisrute.
Mere skal der ikke til, for at man kan oppebære en fuld kontanthjælp igen.
Johs. Poulsen (RV), 2005-05-12:
Det er altid interessant med statistikker, ting kan jo gøres op på den ene og den anden og den tredje måde.
Det var vist Churchill, der sagde: Jeg stoler kun på den statistik, jeg selv har forfalsket.
Jeg synes, at det, der er interessant at forstå ud af det her svar, er, at man altså i al evighed kan gå på den her nye ydelse, som er lavere end kontanthjælp.
Det er Venstres opfattelse, at det skal man i princippet kunne gøre resten af livet.
Hvordan harmonerer det med, at fru Irene Simonsen adskillige gange i sin tale har sagt, at det, man vil, og det, man ikke har gjort tidligere, men som man altså vil nu, er at stille krav?
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Det kan man blive ved med, indtil man får et arbejde eller har optjent de 300 timer, som det klart står i forslaget.
300 timers arbejde over 2 år – jeg ved ikke, om hr. Johs. Poulsen har regnet på det – er 40 minutter om dagen.
Det er 40 minutter, man skal gå på arbejde om dagen for at oppebære den fulde kontanthjælp.
Der findes masser af job og opgaver, hvor man kan få 40 minutter om dagen, som i dag ikke bliver løst.
Johs. Poulsen (RV), 2005-05-12:
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om ægtefælletillægget eller det, som nogle kalder forklædetillægget.
For et par, hvor begge er på kontanthjælp, skal man vel ikke langt uden for det her hus for at iagttage, at de fleste vil mene, at de er blandt de socialt svagest stillede i det her samfund.
Ikke desto mindre ligger der jo i forslaget, at med ægtefælletillæg kan den ene ægtefælle komme på en lavere sats end kontanthjælpen.
Jeg har så forstået, at fru Irene Simonsen har den opfattelse, at det i sig selv vil være et incitament til at skaffe sig et arbejde, hvis det er der.
Men det ændrer jo ikke ved, at man fortsat vil kunne have en situation, hvor den ene er på kontanthjælp og på den normale sats og den anden er på ægtefælletillægget, som er lavere end kontanthjælp.
Det vil altså sige, at det par, som i forvejen er blandt er de socialt lavest stillede overhovedet i det her samfund, vil rykke en tand længere ned.
Derfor vil jeg spørge fru Irene Simonsen: Hvor lang tid vil man efter fru Irene Simonsens opfattelse kunne gå på denne nye lavere ydelse, altså ægtefælletillægget eller forklædetillægget?
Hvor lang tid vil man maksimalt kunne gøre det efter fru Irene Simonsens opfattelse?