Ulrik Kragh (V), 2003-05-22:
Som det fremgår af betænkningen på lovforslag nr. L 162, stemmer jeg imod.
Og jeg vil gerne redegøre for her hvorfor.
Baggrunden for lovforslag nr. L 162 var et ønske om en øget strukturtilpasning inden for den danske elsektor.
Vi har fået gennemført en liberalisering, så der er et behov for, at vi får færre selskaber, således at de bliver mere konkurrencedygtige i forhold til de udenlandske selskaber, der også vil agere på det danske marked.
Nu har man så fremsat et lovforslag, ifølge hvilket der foretages en modregning hos en del af ejerne på 40 pct. af den værdi, der bliver solgt for.
Det er jo tankevækkende, at den branche, som det her berører, helt konsekvent går ud og siger, at det her i hvert fald ikke er med til at fremme en strukturtilpasning.
Det har brancheorganisationen ELFOR klart meldt ud.
Det har Dansk Energi klart meldt ud, og det har de elselskaber, som det her vedrører, også klart meldt ud - og for øvrigt også de øvrige elselskaber, som gerne ville være med til at lave en konsolidering.
Det, der derimod var behov for, hvis man skulle have strukturtilpasningen fremmet, var, at man fik ordnet den kapitalsag, der ligger som en tikkende bombe under hele den strukturtilpasning, der er behov for.
Der er delt op i bunden og fri egenkapital.
Det er et kæmpemæssigt problem.
Det burde man samtidig have taget fat på, for så længe det problem ikke er løst, får man ikke den strukturtilpasning. Hvad bliver konsekvensen så af lovforslag nr. L 162?
Ja, det man gerne ville, var en ligestilling mellem elforbrugerne, således at man havde lige vilkår for forskellige elforbrugere med hensyn til, hvordan de fik del i værdierne, uanset hvordan den historiske tilpasning havde været, om man var et andelsselskab, om man var et børsnoteret selskab, eller om man var et kommunalt elselskab. Det argument synes jeg egentlig er meget ædelt, og derfor undrer det mig meget, at man har valgt en modregningsprocent på 40
, i og med at situationen er den, at man beskatter andelsselskaber, og man beskatter børsnoterede selskaber med en modregningsprocent på 28, idet man beskatter det som kapitalindkomst.
Hvorfor skal kommunerne så betale 40 pct., når andelsselskaber og børsselskaber kun skal betale 28 pct.?
Så bliver der sagt, at man ikke kun betaler 28 pct., man betaler rent faktisk 43 pct., hvis situationen er den, at man har en kapitalindkomst over 41.000.
Jo, det er udmærket.
Det, man bare skal huske på, er, at der kun er 28.000 mennesker i Danmark, der betaler kapitalindkomst på 43 pct.
Der er 870.000, der betaler 28 pct., og resten betaler slet ikke kapitalindkomst.
Der sker altså en decideret forskelsbehandling af forbrugerne, alt efter om de er kommunalt ejet, om de er et andelsselskab, eller om de er et børsnoteret selskab.
Den urimelighed er fuldstændig historisk betinget, og forbrugerne havde ikke, dengang man etablerede sig, nogen chance for at kunne forudse det.
Derfor synes jeg, at det her lovforslag med det indhold, at man har en modregningsprocent på 40, bør stå for fald.
Hvem berører det her så?
Ja, det berører København, det berører Odense, det berører Viborg, det berører Hobro, det berører Randers osv.
Der er faktisk ca. 1,7 mio. elforbrugere, som det her berører, hvor kommunerne foretager
en modregning, der er anderledes end den, man ellers kunne have, hvis det var sådan, man fik det betalt som kapitalindkomst.
Alt i alt må vi sige, at den del af lovforslaget er fuldstændig urimelig.
Derfor kan jeg under ingen omstændigheder støtte forslaget,
og derfor stemmer jeg imod det.
Det er fuldstændig irrelevant, i betragtning af at man i forvejen har en god tøjle i tingene med indtægtsrammerne og med bevillingerne, men o.k. det skader ingenting.
De øvrige ting, der ligger i lovforslaget, om kød- og benmel og elforsyning til øerne, har jeg naturligvis intet imod.
Jeg stemmer for de af regeringen stillede ændringsforslag og imod de af Enhedslisten stillede ændringsforslag, og når vi kommer til tredje behandling, så vil jeg stemme imod med de nævnte begrundelser.