runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-16:
Nu ved jeg jo, at hr. Svend Auken har en ganske stor anciennitet i dette Ting, og derfor regner jeg med, at han har stor anciennitet også i det forhold, han netop nævnte.
Men det er jo interessant at høre hr. Svend Auken sige, at værtslandsprincippet giver mere mening end oprindelseslandsprincippet, samtidig med at hr. Svend Auken stemmer imod et beslutningsforslag, der netop understreger det.
Det er jo mærkeligt at høre hr. Svend Auken sige, at kører man i sin bil i et fremmed land, skal man følge det fremmede lands færdselsregler, samtidig med at hr. Svend Auken taler imod et beslutningsforslag, som netop sikrer de regler.
Hvis hr. Svend Auken havde gjort sig den ulejlighed at læse bemærkningerne og læse de betragtninger, som de fæhoveder, han omtaler, har skrevet, så ville hr. Svend Auken jo vide, at det her faktisk bygger på en dyb bekymring, fordi kommissær Barroso, som sikkert er en af hr. Svend Aukens gode venner, det betvivler jeg slet ikke,
har fremsat et forslag, som afgørende truer den danske lønmodel, afgørende truer den danske arbejdstager på hans pengepung og på hans arbejdsmiljørettigheder.
Har hr. Svend Auken så fine fornemmelser over for, at de her forhandlinger skal foregå i lukkede lokaler, at han ikke engang vil lade det ske sammen med os fæhoveder her i Folketingssalen?
Svend Auken (S), 2005-06-16:
I stedet for at glæde sig over at der er et flertal for værtslandsprincippet som udgangspunkt, så himler hr. Frank Aaen op over, at jeg gør et almindeligt synspunkt gældende.
Man starter jo heller ikke med en urafstemning, før man har ført overenskomstforhandlingerne.
Jeg ved godt, at hr. Frank Aaens afstand til det virkelige liv er omvendt proportional med hans engagement i nedrakning af politiske modstandere.
Man har da nogle forhandlinger, sådan er det da også, når vi prøver at finde ud af det med Enhedslisten.
Jeg har da netop givet hr. Messerschmidt den indrømmelse, at jeg da gerne ser, at vi tager en afgørelse i fuld offentlighed, men vi skal da kunne drøfte det, der er det vigtige.
M053S47324871subh.fm Page 4877
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Derfor sagde jeg også til hr. Messerschmidt, det tror jeg han vil kunne bekræfte, at man skulle lade være at bringe det til afstemning ved anden behandling.
Nu har man jo opnået det, man ville, nemlig at konstatere, at der er et flertal her i Folketinget for værtslandsprincippet.
Men der er jo det, at man ikke kan betro fæmikler selv en oplagt sejr, uden at de skal begå selvmord.
Frank Aaen (EL), 2005-06-16:
Problemet er jo lige præcis, at man forbeholder sig ret til at sidde bag lukkede døre og lave kompromiser om principper.
Det er jo det, der er galt.
Her har vi muligheden for at få vedtaget, at sådan skal det være, og så er muligheden for, at regeringen laver fiflerier nede i Bruxelles udelukket.
Men her forbeholder man sig retten til at lave lunkne kompromiser med regeringen bag lukkede døre, og det er jo derfor, at det er så betænkeligt, at Socialdemokratiet vedtager at stemme imod det her beslutningsforslag.
Svend Auken (S), 2005-06-16:
Vi er enige om at lægge værtslandsprincippet til grund, men jeg sagde, at vi står over for en lang forhandlingsproces, og der er oplagte eksempler på, at oprindelseslandsprincippet giver mere mening end værtslandsprincippet, når vi ser på serviceområdet.
Der må det selvfølgelig være oprindelseslandet, der gælder, og det tror jeg selv hr. Frank Aaen vil være enig i.
Det her beslutningsforslag vil imidlertid ved vedtagelse ikke give den manøvrefrihed, vi er nødt til at have i forhandlingen mellem de politiske partier og med 25 andre lande.
Når vi er færdige med den proces, har jeg ikke noget imod at tage den endelige afgørelse her i salen, men man skal da ikke starte et forhandlingsforløb ved at kortslutte hele processen.
Frank Aaen (EL), 2005-06-16:
Jeg har forstået, at Socialdemokratiet synes, at tingene skal foregå i Europaudvalget bag lukkede døre, men alligevel forstår jeg nu ikke helt argumentationen for ikke at støtte det her beslutningsforslag.
Når hr. Svend Auken, og det står i bemærkningerne, siger, at man støtter det, der står, hvorfor kan man så ikke bare stemme for det?
Er det, fordi man i Europaudvalget forbeholder sig ret til at støtte et kompromis, der bryder med oprindelseslandsprincippet?
Vi må kunne få et svar og ikke om formalia, nemlig at det her tager vi i Europaudvalget, vi må få et svar om indholdet.
Det her er jo bare, at man med en vedtagelse tilkendegiver helt klart over for befolkningen og over for Folketinget, at man støtter, at man ikke laver et servicedirektiv, der bygger på oprindelseslandsprincippet.
Det behøver man ikke at lave procedurer og sniksnak om.
Det er jo bare at udtrykke en politisk holdning.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-16:
Jeg kan berolige hr. Svend Auken.
Dansk Folkeparti flyver helt roligt og stabilt og skaber ordnede forhold i det morads, som hr. Svend Auken har forårsaget i det her land.
Hvad angår softwarepatentdirektivet er det måske relevant at diskutere, hvor det er, debatten skal foregå, for jeg er meget åben over for at diskutere de forhold, som nu er i softwarepatentdirektivet, men det er jo ikke lige det, der er på dagsordenen nu.
Det er det centrale i den her diskussion.
Jeg vil bare gentage mit spørgsmål, for det er jo det, jeg er her for: Hvordan kan det være, at man i sit betænkningsbidrag anvender lutter positive vendinger og endda kommer med så flotte billeder og siger, at kører man i bil i et fremmed land, skal man også følge dette lands færdselsregler, når man ikke ønsker at føre det princip videre, når det gælder arbejdstagere?
Hvordan kan det være, at man stemmer imod et beslutningsforslag, som faktisk sikrer de intentioner, som Socialdemokratiet netop skriver om i sit betænkningsbidrag?
Svend Auken (S), 2005-06-16:
Socialdemokratiet har efter meget grundige overvejelser besluttet sig for at lægge værtslandsprincippet til grund for det her direktiv.
Det har vi gjort, vel vidende at der vil være afvigelser, hvor det er helt åbenbart, at det ikke kan være værtslandet, at det må være oprindelseslandet, hvis det her skal have nogen mening.
Bare af den grund kan vi selvfølgelig ikke stemme for det beslutningsforslag, der er fremsat.
Når vi arbejder i EU, så er det 25 lande, der i fællesskab prøver at nå en beslutning, og skal Danmark have gennemslagskraft, er det vigtigt, at så store anstrengelser som muligt bliver gjort for at se, om man kan finde hinanden.
Så kan det vise sig, at man i sidste instans efter at have udfoldet store anstrengelser ikke kan, og så kan det måske være rigtigt med en konfrontation, men man starter ikke med en konfrontation og kortslutter hele processen.
Det vil være interessant at se, hvad hr. Messerschmidt gør i morgen.
Vi har haft en månedlang diskussion, længe før jeg blev europaordfører, om software, vi har haft en diskussion om, hvorvidt også de små firmaer kan få mulighed for at udvikle sig og klare sig, eller om det kun skal være de multinationale koncerner, der skal dominere.
Der skal vi virkelig se, hvor meget mod og mandshjerte man har, dér er der ikke tale om en kortslutning, der er tale om en afslutning af en lang proces.
Der skal vi så høre, om Dansk Folkeparti er til noget.
Det her er en gratis omgang.
Alle ved, at vi skal igennem et længere forhandlingsforløb, at vi skal kende betingelserne.
Vi har behov for at gøre det her sagligt og roligt og ikke bare kortslutte processen.
Jeg har sagt, at det burde hr. Messerschmidt i stedet for at være optaget af de her, undskyld jeg siger det, billige agitatoriske kneb være glad for frem for at fremkalde en konfrontation på et urimeligt grundlag.
Jeg spørger bare: Kan man regne med Dansk Folkeparti, når det kommer til stykket, hvor Dansk Folkeparti ikke bare er et frit i luften svævende EU-modstanderparti, men hvor de for en gangs skyld kan øve indflydelse på den danske holdning, og hvor det virkelig betyder noget?
For første gang i partiets historie kan det betyde noget på EU-området, hvor man skal krænke store kapitalinteresser, hvor det virkelig betyder noget.
Det bliver spændende i morgen.
Jeg har selvfølgelig mit håb.
Jeg kan høre, at hr. Messerschmidt er højt oppe, og ligesom maskinen af samme navn har fuld fart fremad.
Så jeg håber, at den flyhøjde holder, til vi mødes i morgen i Europaudvalget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-06-16:
Ja, det bliver altså en lang debat.
Allerførst: Som der tydeligt står i notaterne til sagen, er det sådan, at det eneste slagteri i landet, hvor der er foregået slagtning uden bedøvelse, er slagteriet i Slagelse.
Men det er de stoppet med for nogle år siden, det står klokkeklart i de papirer, vi har fået, og vi har talt om ved både førstebehandlingen og i Retsudvalget, at det er stoppet, og at det altså ikke foregår på noget slagteri i Danmark.
At der foregår noget i det skjulte, som vi ikke kender til, kan jeg selvfølgelig aldrig afvise, og det tror jeg også godt at taleren ved alt om.
Men der er i hvert fald ingen slagterier i landet, som i dag har slagtning uden forudgående bedøvelse.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-16:
Det kan man jo så udlægge sådan, at man skal tage det for gode varer, at Venstre stiller en garanti for, at det ikke sker nogen som helst steder i Danmark.
Forslaget her skal også ses i det lys, at hvis det bliver opdaget, at der foregår slagtning uden bedøvelse et eller andet sted, skal der være lovhjemmel til at sige, at det er strafbart.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren, om justitsministeren vil give en garanti her i salen for, at det ikke foregår nogen som helst steder i landet, og at det ikke er nødvendigt at gennemføre forslaget for at give politiet hjemmel til at sige, at det er strafbart, hvis man slagter et dyr uden bedøvelse.
Jeg ved ikke, om justitsministeren kan give den garanti, men det burde justitsministeren kunne gøre, hvis forslaget skal være uden betydning.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Første behandling 19/5 2005.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Første behandling 19/5 2005.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
M053S47324871subh.fm Page 4883
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Jeg forstår slet ikke hr. Kamal Qureshis fortolkning af, hvad jeg tidligere har sagt, for jeg understregede netop, at for regeringen er det vigtigt, at det er et kommunalt serviceområde; det er kommunen, der fastlægger sit serviceniveau på området, og det er kommunen, der finder ud af, hvordan madordningerne skal være.
Men jeg mener, at der er nogle problemer på området, og jeg mener også, det kunne være bedre.
Det tror jeg også jeg hørte hr. Ole Sohn give udtryk for, og jeg synes, det er vigtigt at få afdækket: Hvad er det lige præcis, der skal til, for at man får den bedste kommunale madordning på området?
Men vi vender tilbage til en drøftelse af det, i og med at jeg har bekendtgjort, at jeg vil søge satspuljepartiernes opbakning til, at vi får sat fokus på området.
Hermed sluttede forhandlingen.
M053S47324871subh.fm Page 4890
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-16:
Spørgsmålet er: Tror ministeren virkelig ikke, at kommunerne er i stand til at tale med hinanden, og at kommunerne er i stand til at finde ud af: Hvor er der nogle gode eksempler?
Hvor bliver der gjort noget ordentligt?
Og hvordan tilrettelægger man madordningerne, så de ældre får ordentlig mad?
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad grunden er til den kolossale mistillid til kommunernes muligheder for at organisere noget så simpelt som madordninger til ældre.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Jeg skal gerne gentage, hvad formålet med undersøgelsen er: at vi får belyst de forskellige aspekter omkring den måde, man organiserer det på, og omkring de forskellige ting, der spiller ind i forbindelse med maden og de ældres situation, herunder de sociale forhold m.v. Jeg tror, det er vigtigt at få fokus på: Hvordan gør man det på en rigtig god måde?
Hvordan gør man det mest hensigtsmæssigt?
Det er vigtigt at finde eksempler på, at det lykkes rigtig godt i kommunerne, og det er undersøgelsens formål.
Kamal Qureshi (SF), 2005-06-16:
Hvad er årsagen til den mistillid til kommunerne?
Nu har vi i lang tid hørt om, hvor stor tillid man har til kommunerne, og her står man sådan set og siger til kommunerne: I ved faktisk ikke, hvad det er for noget mad, de ældre skal have, så nu sætter vi en undersøgelse i gang.
Kommunerne ved da godt, hvad det er for noget mad, der er brug for, de har bare ikke midlerne til at give de ældre den mad, som de godt ved de ældre har brug for.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Som jeg har været inde på tidligere: Det er ikke vigtigt for mig, hvem der driver institutionen, hvis brevpapir man skriver lønsedler på.
Det er vigtigt for mig, at vi fortsat har nogle specialiserede institutioner, som er veldrevne.
Jeg vil godt give fru Line Barfod tre årsager til, hvordan det her bliver bedre, bare tre, jeg har mange, men jeg vil nøjes med tre.
Der bliver én indgang, én kommune man skal tage fat i, og ikke en masse forskellige myndigheder, uanset hvor institutionen ligger.
Der bliver et VISO, som har adgang til den mest specialiserede viden i hele landet og dermed kan tilbyde den til den enkelte borger, uanset hvor i landet man bor.
Der bliver en tilbudsportal, der giver både borgeren og kommunen mulighed for at se, hvilke tilbud der er, som passer bedst til den enkelte borger.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-16:
Jeg vil spørge socialministeren, om socialministeren på regeringens vegne kan love, at man bruger sommerferien til at overveje, om det ikke snart var på tide, når man nu godt kan støtte de fleste elementer i forskellige forslag – vi kunne jo ikke få justitsministeren herop før – at man står ved det, man siger om, at man godt kan støtte intentionerne.
Man synes, det er rigtigt, men alligevel snak, snak, snak.
Hvorfor så ikke støtte forslagene?
Hvorfor ikke få rent mel i posen?
Det kunne vi snart godt tænke os at se fra regeringens side, og jeg ville gerne have, at socialministeren kunne bekræfte, at hele regeringen går hjem og bruger sommerferien til at tænke over det.
Tina Petersen (DF), 2005-06-16:
Det er vi og har også været det hele vejen igennem her.
Jeg vil også lige sige til hr. Frank Aaen, at det jo er kommunerne, der afvejer og vurderer, hvor de vil placere pengene.
Vi har været med til at sætte flere penge af til de ældre, så det er en vurderingssag ude i kommunerne.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Nu ved jeg ikke, om hr. Ole Sohn ved mere, end jeg gør, men jeg har i hvert fald brug for at få mere at vide om, hvad det lige præcis er for en indsats, der skal til for at få fokus på den rigtige mad, den rigtige måde at servere maden på og hvad det ellers er, der skal til.
Jeg synes, det er vigtigt at få afdækket forholdene for at finde ud af, hvad det lige præcis er, der skal til for at forbedre alle forholdene omkring mad til de ældre, og formålet med undersøgelsen er jo netop at få afdækket, hvad den rigtige indsats er.
Det er ikke for at få bekræftet, at noget kunne være bedre, end det er i dag, men det er for at få belyst de forskellige aspekter, så vi også er sikre på, at det, vi sætter ind med, er det rigtige.
Ole Sohn (SF), 2005-06-16:
Jamen nu bliver det da endnu mere grotesk, for hvis man skal lave en undersøgelse og få dokumenteret det, man ved i forvejen, og ministeren er enig i det,
bliver presset på kommunernes økonomi jo endnu højere, for sund mad og social tilrettelæggelse kræver jo endnu flere ressourcer.
Derfor er det logiske spørgsmål: Nu har man jo glemt at tage stilling til det i forbindelse med kommuneaftalerne, men vil socialministeren lægge an til, at kommunerne får tilført ekstra ressourcer til næste år, så det kan sikres, at de ældre får en ordentlig omsorg og dermed også en ordentlig og sund kost?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Nej, det er jeg ikke enig i.
Det er først og fremmest lokalt, man tilrettelægger serviceniveauet og finder ud af, hvad der skal til i den kommunale madordning.
Der er en række ting, som jeg synes er vigtige at sætte fokus på, og det er også derfor, jeg gerne vil tage initiativ til undersøgelsen.
Ole Sohn (SF), 2005-06-16:
Jeg synes, det var et interessant spørgsmål, hr. Frank Aaen stillede.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-06-16:
Det bliver jo meget loyalt gengivet af Dansk Folkepartis ordfører, at vi fra regeringens side støtter intentionen med dette beslutningsforslag.
Jeg synes, der er nogle gode toner i det om at sætte fokus på maden, og som det ganske rigtigt blev gengivet, er mit ønske, at vi iværksætter en undersøgelse på området for netop at få afdækket, hvad det er for nogle problemstillinger, der gør sig gældende, og hvordan vi kan gøre en bedre indsats på området.
Det er helt korrekt, at jeg vil søge opbakning hos satspuljepartierne med henblik på, at vi kan iværksætte en sådan undersøgelse, som der jo har været bred opbakning til i forbindelse med førstebehandlingen.
Når regeringen så ikke kan støtte det foreliggende beslutningsforslag, skyldes det, at der er et forslag om, at der skal fastsættes maksimalpriser for de kommunale madordninger, og det mener jeg ikke vil være hensigtsmæssigt.
Det er nu engang kommunernes opgave selv at fastlægge ældrepolitikken lokalt, herunder fastlægge serviceniveauet i den enkelte kommune.
Frank Aaen (EL), 2005-06-16:
Men det gør vi ikke, for det er sådan, at der ikke er brug for undersøgelser.
Der er brug for flere penge.
Det er jo det, der er problemet ude i kommunerne: de har ikke penge nok til at give de ældre en ordentlig omsorg.
Problemet er, at Dansk Folkeparti, der står her og taler så pænt om de ældre, konsekvent stemmer for de budgetter, som regeringen fremlægger, og som giver kommunerne en så stram økonomi, at de ikke har råd til at gøre det ordentligt for de ældre og for børnene dér, hvor kommunerne har ansvaret for velfærden.
Det er jo det, der er problemet, og Dansk Folkeparti støtter regeringens økonomiske politik, der holder kommunerne i så stramme økonomiske rammer, at de ikke kan løse deres opgaver ordentligt nok.
Så må jeg sige, at når man kommer og siger, at man vil tage penge fra satspuljen til at lave en undersøgelse for at dokumentere noget, vi ved i forvejen, nemlig at det ikke er godt nok, bliver det jo helt grotesk.
Satspuljen har man jo taget fra pensionisterne selv.
Satspuljen består jo af penge, som er taget fra dem, der har mindst – mennesker på overførselsindkomst, pension, dagpenge, bistandshjælp – alle dem, der har brug for penge, fordi de ikke har ret meget.
I stedet for at bruge de penge, man tager fra de ældre, til at give dem noget ordentlig mad, vil man bruge dem til at lave en komplet overM053S47324871subh.fm Page 4888 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM flødig undersøgelse, og det kan vi altså ikke støtte.
Tina Petersen (DF), 2005-06-16:
Da vores ordfører er sygefraværende i dag, fremfører jeg hendes tale
Det er vigtigt at understrege, at mange kommuner tilbyder en god madordning med sund og nærende mad i høj kvalitet og til rimelige priser, så man kan ikke generelt sige, at standarden i landets kommuner er for ringe.
Men både kvaliteten af maden og det sociale samvær ved deltagelse og tilberedning varierer meget fra kommune til kommune.
Dansk Folkeparti mener, at kommunerne skal se de ældres kost som en vigtig del af det forebyggende arbejde, og med i strukturreformen er netop det centrale element, at kommunerne i fremtiden har ansvaret for at forebygge.
Madordningerne skal derfor vurderes i dette perspektiv.
Mange ældre er underernærede, hvilket fører til hyppige indlæggelser, som bestemt ikke er befordrende for de ældre mennesker.
Ældre klager over, at den udbragte mad undertiden er kedelig, farveløs og ikke mindst smagløs.
De store centralkøkkener og den lange transport af maden er efter Dansk Folkepartis mening en medvirkende årsag til, at mange ældre er undervægtige og hurtigt kommer til at lide af sygdomme, idet immunforsvaret nedbrydes.
Socialt samvær og selskab befordrer appetitten og styrker dermed også helbredet og livskvaliteten, og derfor skal der lægges vægt på det sociale, både ved tilberedelse af måltidet og ved spisningen.
I udlandet er der foretaget undersøgelser, som fremhæver disse vigtige og elementære ting.
Priserne for måltiderne varierer meget fra kommune til kommune.
For mennesker i arbejde kan det være uinteressant, om madordningen koster pensionisterne 30 kr. eller 60 kr. om dagen, men i virkeligheden i pensionistens verden er dette et særdeles vigtigt perspektiv.
Derfor mener Dansk Folkeparti, at den kommunale mad skal være til at betale.
Prisniveauet kan selvfølgelig diskuteres.
Dansk Folkeparti må erkende, at det er trist, at der ikke kan skabes et flertal for vores beslutningsforslag, men det er positivt, at socialministeren klart har tilkendegivet, at hun støtter intentionerne i beslutningsforslaget.
Dansk Folkeparti ser frem til, at socialministeren vil søge satspuljens opbakning til en igangsættelse af en større undersøgelse af denne kommunale madserviceordning, som kan afdække, hvilke problemstillinger der gør sig gældende i forbindelse med den kommunale madservice samt belyse, hvilke problemstillinger der allerede er sat fokus på i indretningen af madordningen ifølge de spørgsmål og svar, som er optrykt i betænkningen.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-16:
Det Radikale Venstre kan heller ikke støtte forslaget, som det foreligger, men det skyldes ikke, at vi ikke er enige i hensigten med forslaget.
For os er hovedargumentet for ikke at støtte forslaget først og fremmest timingen.
Vi har for ganske få minutter siden her i Folketinget stemt ja til sundhedsloven, som danner grundlag for den store sundhedsreform, hvor fem regioner nu overtager ansvaret og kommunerne får en meget større rolle på sundhedsområdet.
Derfor synes jeg, at når både vi og Socialdemokraterne støtter denne grundlæggende nye struktur på sundhedsområdet, hvor kommunerne får en langt mere central rolle, ville det være en mærkelig ting at vedtage en handlingsplan for medicinske patienter nu.
Vi ved godt, at hele finansieringsdelen er et stort spørgsmålstegn.
Hvilken indflydelse kommer den til at få?
Så vil jeg sige også angående hele spørgsmålet om nationale handlingsplaner, at vi måske har det lidt sådan, at man grundlæggende skal passe på med ikke at overforbruge det redskab.
Vi synes, det har været et fint og effektivt middel på kræft- og hjerteområdet – det har vi jo kunnet konstatere – men i hvert fald er det en helt overordnet overvejelse, hvor mange detaljerede handlingsplaner man skal have, for i det øjeblik man laver handlingsplaner, frarøver man jo også regionerne og kommunerne muligheden for selv at tilrettelægge en indsats.
Det kan blive nødvendigt at lave handlingsplaner; men vi vil godt give regionerne og kommunerne chancen for at løse problemet, og så tager vi meget gerne spørgsmålet op igen, hvis det viser sig, at vi fortsat står med problemer på området.
Men i denne omgang bliver det en afvisning.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Vi kan gøre det bedre, alt kan gøres bedre.
Men nu har vi sat nogle ting i gang, og lad os prøve at M053S47324871subh.fm Page 4886
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM se, hvordan de ting virker.
Det er jo netop også den forebyggende indsats, der bliver forbedret med strukturreformen.
Det er en reform, som Socialdemokratiet måske ikke har støttet helhjertet, men det er netop et af de områder, hvor jeg synes det havde været meget fint, hvis Socialdemokratiet også havde støttet, for det handler jo også om, at vi skal hindre nogle genindlæggelser af de medicinske patienter og så vidt muligt nå frem til, at de slet ikke skal indlægges, fordi det, de fejler, bliver taget i opløbet.