runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2000-11-16:
Det er nok rigtigt, at Venstre har ledt efter en begrundelse.
Hvis man vil læse Folketingstidende fra førstebehandlingen, så kom der - det synes jeg, der er grund til at takke for - fra Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, en meget klar melding, der gik på én begrundelse: På grund af Venstres skattestop kunne Venstre ikke støtte forslaget.
Den begrundelse, som partierne indfører i betænkningen, er, at man siger: På kort sigt kan der være nogle virksomheder, der kommer til at betale en lille smule mere.
Hvilke er det?
Det er fortrinsvis nogle danske virksomheder, der består af nogle pengeinstitutter, der laver transaktioner typisk for danske virksomheder, for danske kunder over Singapore, og det vil efter de gældende regler betyde, at de undgår at betale skat både i Singapore og i Danmark.
Det er en ren skatteomgåelse, som Venstre ikke ønsker at stoppe. Derudover er der så den lille, underlige tilføjelse, som man kan gøre, nemlig at hvis det var sådan, at der ikke blev lavet en ny dobbeltbeskatningsaftale, da Folketinget i sidste samling vedtog at opsige dobbeltbeskatningsaftalen med Singapore, så ville konsekvensen af at forkaste dette forslag til dobbeltbeskatningsaftale være, at vi så ikke længere efter udløbet af 2001 overhovedet ville have en dobbeltbeskatningsaftale med Singapore.
Det ville betyde, at de vilkår, som erhvervslivet har ønsket at få - det fremgår også af behandlingen, at erhvervslivet har støttet dem og derfor ikke har haft indsigelse imod den indgåede nye dobbeltbeskatningsaftale - ville Venstre forhindre, hvis de havde magt, som de har agt, nemlig at disse fordele for dansk erhvervsliv vil kunne opnås i forhold til den aftale, der på frivilligt grundlag er indgået på helt sædvanlige vilkår og helt normal vis imellem to selvstændige lande.
Jeg synes, det er meget vidtgående konsekvenser af den meddelelse, Venstre har givet offentligheden.
Vi må jo sige - hvis det er sådan, at det står ved magt, og det er den måde, tingene skal fortolkes på - at så vil der ikke kunne regeres og indgås internationale aftaler overhovedet med partiet Venstre i regering.
Svend Aage Jensby (V), 2000-11-16:
Skatteministeren kan udtrykkeligt af betænkningen se, hvad der er Venstres, De Konservatives og CD's holdning, og vi har altså en anden holdning end skatteministeren, der jagter alt, hvad der kan krybe og gå, for at finde den mindste smule beskatning.
Det vil vi ikke være med til længere, og nu har vi markeret det her, og vi vil komme til at markere det mange gange.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-16:
Vi har den opfattelse, at det faktisk slet ikke gør noget, hvis der på nogle enkelte, mikroskopiske punkter er fordele for virksomheder ved at etablere sig i Danmark frem for at etablere sig i andre lande.
Det må faktisk godt være sådan, at man snakker Danmark, når man sidder i bestyrelseslokalerne rundtomkring i den store verden og overvejer, hvor man skal bygge den nye fabrik og anlægge det nye hovedkvarter.
Det må godt være sådan, at man, når man snakker Danmark, ikke kommer til at grine ved tanken om alle de skatter, man så har foran sig at betale.
Hver gang der er nogle virksomheder, som beslutter sig for at etablere sig i Danmark, så bliver vi glade og begejstrede.
Men de regler, vi har til behandling i dag,
er jo desværre ikke regler, der har udløst store fabrikker eller masser af kontorarbejdspladser i Danmark.
Det er regler, som har betydet, at den trafik, der foregår på eksotiske sydhavsøer med advokatkontorer og revisorer, der har skuffeselskaber, også er kommet til Danmark, og det er ikke en trafik, som skaber hverken værdier eller arbejdspladser i Danmark, og derfor er det selvfølgelig nødvendigt at få reglerne justeret.
Når SF og Enhedslisten var optagede af at bruge udvalgsarbejdet til at finde ud af, om vi nu skruer hanen stramt nok i, så vil vi være optagede af at bruge udvalgsarbejdet til at finde ud af, om vi kommer til at skade nogle interesser, som vi i virkeligheden slet ikke er interesserede i at skade; om vi med de her regler kommer til at forhindre etablering af rigtige arbejdspladser, af rigtige firmaer, i Danmark.
Hvis vi under udvalgsarbejdet får godtgjort, at det her kun er noget, som smarte advokatfirmaer og konsulenter lider tab på, så støtter vi gerne forslaget, men viser det sig, at det også har nogle sidevirkninger - der læner vi os op ad den vurdering, som de store internationale revisionsfirmaer osv. sikkert vil delagtiggøre Folketingets Skatteudvalg i - så må vi se på det, for det er kommet meget hurtigt det her.
Vi kunne godt have tænkt os, at der - fra det her blev præsenteret som værende et stort problem og så til, at der fremsættes et lovforslag - egentlig havde været lidt mere tid
til betænkning
Det kan godt være, skatteministeren er ked af, at der ude i den store verden er nogle, der taler om Danmark som sådan et skattehul.
Men hvis det her lovforslag, vi nu vedtager, får den modsatte virkning og det modsatte resultat, ville vi også være kede af det. Altså at man rundtomkring siger: Nå, jamen så er Danmark uinteressant. For det signal, vi sender, er, at det er ustabilt at etablere sig i Danmark, for man ved ikke, hvilke skatteforhold man kommer til at leve under.
Men vi går ind i det her med det ønske, at skuffeselskaber og den slags, der hverken er arbejdspladser eller penge i, selvfølgelig ikke skal kunne florere, men omvendt vil vi heller ikke forhindre ordentlige arbejdspladser i at blive etableret i Danmark.
Så det er en positiv indgang til det og en forventning om, at vi også kunne komme til at støtte forslaget, når det kommer til tredje behandling.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-16:
Det Radikale Venstre er selvsagt positivt indstillet over for forslaget, og vi vil - jeg kan forstå, at det vil andre partier også - nøje følge den videre eventuelle flugtfærd fra partiet Venstre i forhold til forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-16:
SF kan også støtte forslaget, men vi vil i forbindelse med udvalgsarbejdet - det vil jeg ikke komme nærmere ind på her på grund af det fremskredne tidspunkt - dyrke, om det er nok, om man har været hele vejen rundt.
Det er vi ikke helt sikre på, men det vil vi selvfølgelig have afprøvet, og dermed kan vi jo igen risikere - på samme måde, som hr. Frank Aaens spørgsmål lagde op til - at Venstre kan få problemer med at støtte forslaget, hvis det viser sig, at man skal en længere vej rundt.
Det er selvfølgelig lidt synd for skatteministeren, som ellers her igen kunne have fået et forslag, der var enstemmig opbakning til, hvis Venstre altså skal følge sit princip om at sikre, at der ikke kommer noget som helst provenu ind.
Vi støtter forslaget, men vi vil altså godt i forbindelse med udvalgsarbejdet have nærmere undersøgt, om det nu er det hele, vi har med, eller om der er nogle hjørner og huller, som også skal fyldes ud.
Men det stiller vi altså spørgsmål om i forbindelse med udvalgsarbejdet i stedet for at bruge tiden her i salen.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-16:
Man kan sige, at uanset provenu vil Det Konservative Folkeparti støtte forslaget. Jeg synes, det drejer sig om en fornuftig tilpasning af holdingselskabers skatteregler i forhold til visse dele af udlandet, og den konservative folketingsgruppe har den opfattelse, at vi skal have nogle ordentlige forhold at arbejde under.
Der er rimelighed i forslaget, og det vil sikre, at der ikke sker et misbrug af den udmærkede skattelovgivning, vi netop har på holdingområdet, som har vist sig at være et aktiv for danske virksomheder og for udenlandske virksomheder.
Så vi kan uden mange dikkedarer støtte forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Nu kunne jeg forstå på Venstres ordfører, at det er meget vigtigt, at det er provenuneutralt, og jeg kan godt forstå, hvorfor det bliver sagt.
Det er ikke vores opfattelse.
Jeg tror faktisk, at en hel del af de selskaber, der nu har lagt sig i København, vil blive liggende.
Nogle vil flytte, men nogle vil faktisk blive liggende.
Derfor tror jeg, at der vil komme et provenu ud af den her lov.
Vi vil under udvalgsarbejdet dyrke en hel del, om det nu er korrekt, at det her er provenuneutralt, eller om det faktisk ikke giver et provenu.
Derfor vil jeg gerne stille et spørgsmål til Venstres ordfører, inden han forlader salen.
Det kunne ikke lade sig gøre.
Jeg er ked af, at Venstres ordfører ikke havde tid til at høre mit spørgsmål, men måtte flygte ud af salen, tror jeg nærmest man kan sige.
For jeg ville selvfølgelig have spurgt: Hvis det nu viser sig under udvalgsarbejdet, at det her skulle give et provenu, vil Venstre så stemme imod det her forslag, som de ellers lige har sagt, at de vil støtte?
Svend Aage Jensby (V), 2000-11-16:
Tilstedeværelsen af de mange medlemmer i Folketingssalen må utvivlsomt også ude i den danske befolkning vidne om den store interesse, det her forslag har. Jeg er enig i det, Socialdemokratiets ordfører har redegjort for med hensyn til, hvad forslaget tilsigter.
Jeg er ikke uenig i, at der foreligger indikationer for, at den måde, de danske holdingregler er indrettet på, kan medføre, at der inden for EU-landene og inden for lande, med hvilke Danmark ikke har en dobbeltbeskatningsoverenskomst, kan ske misbrug af reglerne.
Man kan så overveje, hvorfor vi ikke var klogere i 1998, da reglerne blev udformet, men skattelovgivning er kompliceret, og det er så altså den erfaring, man har gjort. Jeg har også noteret mig, at der omme på side 4 i bemærkningerne siges, at formålet med forslaget ikke er at opnå provenugevinst, men at modvirke at Danmark bruges som led i omgåelse af andre landes beskatning.
Det lægger vi til grund, altså at det er nogenlunde provenuneutralt, og vi deltager heller ikke i en lovgivning, som inden for EU kan give anledning til misbrug.
Derfor ser vi meget positivt på forslaget.
Jeg har set, at der er kommet et par spørgsmål allerede vist nok fra Ernest & Young, og det må vi afklare under udvalgsbehandlingen.
Men det er vores udgangsposition.
Frode Sørensen (S), 2000-11-16:
Med dette dagens sidste lovforslag lukker vi et utilsigtet hul i selskabsskatteloven.
Det handler om at lægge 25 pct. kildeskat på udbytter, som et dansk selskab udlodder til sit udenlandske moderselskab.
Det gælder dog ikke for selskaber fra ikke-EU-stater, der er dækket af de eksisterende aftaler om dobbeltbeskatning.
Det urimelige i situationen, hvor der i dag ingen skat er, når et dansk datterselskab udlodder til sit udenlandske datterselskab, opstår, når der etableres danske holdingselskaber med et eneste formål, nemlig at omgå andre landes beskatning.
Dette har medført en heftig kritik af Danmarks rolle.
I Socialdemokratiet synes vi ikke, vi kan leve med denne kritik, som er berettiget, og det er jo en kritik, som også er fremkommet ved, at såkaldte danske skatterådgivere har markedsført denne mulighed temmelig aktivt.
Det fremsatte forslag medfører ikke noget særligt provenu, da den foreslåede udbyttebeskatning sikkert kun vil finde sted i få tilfælde med baggrund i, at selskaberne opgives, når der skal til at betales skat.
I Socialdemokratiet kan vi støtte lovforslaget, og vi tror faktisk på, at der må være bred enighed herom.
Ole Stavad (S), 2000-11-16:
Jeg synes bare, hr. Kristian Jensen er for meget, når han stiller sig op og påstår, at regeringen løber fra alting og de ting, som vi har stillet i udsigt, når hr. Kristian Jensen starter sin egen ordførertale med at sige, at han er helt opmærksom på, at det her aldrig er noget, der har været tilsigtet.
Endvidere må jeg sige til hr. Kristian Jensen, at det her er ikke noget, der på noget tidspunkt har været et led i en etisk strategi for, at man skulle lave bruttolønsordning, al den stund det aldrig har været tilsigtet.
Det, der har været tilsigtet med det forslag, som vi efterlader, som vi opretholder, som står tilbage, når det her er vedtaget, er, at en arbejdsgiver kan stille en pc'er til rådighed for sine ansatte, uden det får nogen skattemæssige konsekvenser for den ansatte.
Det var det, der var formålet, det var det, hr. Kristian Jensens parti stemte for, inden hr. Kristian Jensen kom i Folketinget, og det er det, der vil stå tilbage, når det her er vedtaget.
Så det her er under ingen forhold noget angreb på den politik, de løfter og det, som regeringen står for på IT-området, og hr. Kristian Jensen kan så fortsætte med fejlagtigt at udbrede, hvad han vil, hvis ikke han vil lade sig påvirke af kendsgerningerne.
Kristian Jensen (V), 2000-11-16:
Jeg skal vel også sige, at når jeg interesserede mig for regeringens politik på det her område, så skyldes det, at regeringens tænketank, Det Digitale Danmark, med et par prominente folk i spidsen faktisk var ude med en varm ros af hjemme-pc-ordningen, kaldte den en god og fornuftig ordning, der var med til at give et vigtigt IT-løft i Danmark, samt at regeringens egen forskningsminister i januar måned i »Omstillingen til netværkssamfundet« i sine punkter side 24,
pkt. 4, faktisk overvejer at benytte den selv samme model
Dermed mener jeg, at når regeringen nu så ensidigt har valgt at lukke i stedet for at se på de andre muligheder, for jeg er ikke enig i ministerens opremsning af kun to muligheder, ja, så er det for mig at se at løbe fra de ting, man har stillet i udsigt.
Når vi i Venstre har været særlig interesseret i den her ordning, selv om der er mange hjem med pc'er, så skyldes det, at vi føler, at denne ordning giver et særligt løft til de svage grupper, der ellers ikke ville anskaffe IT.
Frank Aaen (EL), 2000-11-16:
Da det her blev foreslået i sin tid, og de gange, vi har haft lejlighed til at drøfte det undervejs, har Enhedslisten været skarp modstander af den regel, der nu - i hvert fald delvis - lukkes her.
Men det skal vi ikke stå og håne her i dag, hvor man jo kan glæde sig over, at det her hul nu bliver lukket.
Men jeg er enig med SF's ordfører, hr. Aage Frandsen, i, at vi selvfølgelig skal undersøge, om vi er kommet hele vejen rundt, eller om der er yderligere ting, der skal strammes op på, for at vi ikke igen skal blive trukket rundt i internationale sammenhænge som dem, der er skyld i, at der er et hul i den internationale beskatning. Så vi vil kigge på det under udvalgsarbejdet, men vi støtter forslaget.
Helga Moos (V), 2000-11-16:
Lovforslag nr. L 74 er et nødvendigt lovforslag, i og med at det samler alle de ting op, som er dukket frem undervejs.
Vi har skullet implementere elreformaftalen; det er en stor aftale, og vi var enige om og har givet hinanden håndslag på, at hvis der var nogle ting, der manglede, jamen så måtte vi komme med den nødvendige lov, som det indebar.
Først og fremmest handler det om, at vi har skullet lægge rammerne for et marked.
Et marked skal have rammer, for at det bliver ved med at være et marked.
Det kan ikke nytte noget, at der mangler rammer, sådan at produktionsselskaberne f.eks. har mulighed for at flytte rundt på revision af værker, sådan at man laver - hvad skal man sige - et corner, så man kan få priserne på el til at stige.
Jeg siger ikke, at kraftværkselskaberne har gjort det, men jeg siger: De må ikke kunne gøre det.
Så det her handler om, at vi skal kunne sikre, at markedet kan bestå fremover, og at systemansvaret får de fornødne redskaber til opretholdelse af markedet.
Og jeg forstår af høringssvarene, at man sammen med kraftværkselskaberne har fundet en løsning, så der ikke er nogen, der føler, at de ikke har det tilstrækkelige rum for at danne et marked.
Det synes jeg er flot.
Så er der nogle detaljer: at VVM som helhed betales af ansøger, men i særlige tilfælde kan det lægges over som en fælles betaling fra elforbrugerne.
Jeg synes, det er fornuftigt, da en sådan VVM også vil kunne bruges af flere, i det omfang den betales af elforbrugerne og ikke af den enkelte ansøger. Hvis det er den enkelte ansøger, der har betalt den, så er det mere specifikt, og der er ingen grund til at betale for den samme øvelse to gange.
Så kommer der det, at man har ret til at flytte midler hen til transmissionsstikket, når det gælder forskningsmidler.
Det handler om, at der skal være bevilling til håndtering af VE-beviser.
Ja, det skal der i hvert fald.
Selvfølgelig skal vi håndtere dem et eller andet sted, og det er fornuftigt, at det er systemansvaret, der har den opgave.
Det handler om forsyningssikkerhed.
Jamen vi kan jo heller ikke have noget imod, at man lægger rammerne for forsyningssikkerheden; det er ret væsentligt.
Vi er forkælede i Danmark.
Vi er ikke rigtig vant til, at forsyningssikkerheden svigter, og at man lukker for strømmen et par timer, indtil man får smølet sig sammen til at starte noget nyt op i et kraftværk.
Vi er vant til at have standby kapacitet, så der altid er strøm i ledningerne, og det er altså et velfærdsgode, som vi gerne vil opretholde.
Jamen vi kan jo ikke have noget imod, at man lægger rammerne, de lovgivningsmæssige rammer for at implementere en aftale, som vi selv har været med til at godkende. Jeg har nøje kigget loven igennem; jeg har ikke fundet noget overflødigt, og jeg har ikke fundet noget, der ikke er i overensstemmelse med elreformaftalen, men jeg vil alligevel gerne have ministeren til at bekræfte, at alting er i orden i forhold til elreformaftalen, for det er simpelt hen vanskeligt stof. Men for mig at se er det en god og nyttig lov.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-16:
Ja, nu kom hr. Martin Glerup mig måske lidt i forkøbet, da hr. Martin Glerup talte om ændringsforslaget med hensyn til sanering af højspændingsmaster, for det, jeg ville spørge om, var nemlig, om der i det her forslag indgår den udbygning af højspændingsmaster gennem Jylland, som vi jo har set har været meget omdiskuteret, om der på eller mellem linjerne i dette forslag sådan set ligger en tilladelse til dette, eller om det netop er på grund af, at vi skal udbygge denne kapacitet, og at det så indgår i dette forslag.
Martin Glerup (S), 2000-11-16:
Den elreform, vi vedtog den 3. marts 1999, betyder jo, at vi gik fra monopol til et åbent elmarked, og erfaringerne har vist, at der er behov for at præcisere den systemansvarliges virksomhedsansvar på nogle få punkter.
Nu er det nemlig sådan, at kraftværkerne ikke længere har ansvar for forsyningssikkerheden, det har den systemansvarlige virksomhed, og som led i elværksaftalen får de to elværksselskaber henholdsvis øst og vest for Storebælt et beløb på 910 mio. kr. over 4 år for at stille en forsyningssikkerhed til rådighed.
Det er vigtigt, at vi til enhver tid har el til rådighed.
Man kunne jo tænke sig den situation og den panik, der ville opstå, hvis strømmen forsvandt juleaften kl. 17.30, og anden stod i ovnen osv.
Det tror jeg ikke ville være en situation, som danskerne ville bryde sig ret meget om.
Også derfor er vi nødt til at skulle have forsyningssikkerheden i orden.
Vi er jo vant til at tage det som en selvfølge, at der kommer el ud af kontakterne.
Men med den stigende konkurrence er det klart, at kraftværkerne søger at reducere udgifterne til reservekapacitet, så derfor er det nødvendigt, at vi får præciseret det.
Så indeholder lovforslaget også spilleregler for brugerne af nettet, sådan at man kan undgå, at opstår konkurrencebegrænsende flaskehalse i systemet, og der er en bestemmelse om forbrugerindflydelse og mindretallets mulighed for at blive repræsenteret under alle selskabsformer.
Det er en god og nyttig ting i et område, hvor selskabsdannelseskreativiteten er stor.
Så indeholder lovforslaget også spørgsmålet om miljøundersøgelse ved offshore vindmøller, hvor bestemmelsen er, at ansøgeren skal stille de dér miljøundersøgelser til rådighed.
Regeringen og ministeren har varslet et ændringsforslag
inden andenbehandlingen
, og formålet med det ændringsforslag er, at det skal sikres, at sanering af højspændingsanlæg kan ske på forskellige spændingsniveauer.
Vi får selvfølgelig nøjere at vide, hvad forslaget indeholder, når det bliver fremsat, men det er udmærket, at det bliver muligt for netselskaberne at finansiere de merudgifter, som bliver pålagt transmissionsselskaberne som led i en samlet kabellægningsløsning på forskellige spændingsniveauer.
Endelig åbnes der mulighed for, at de systemansvarlige virksomheder kan få medejerskab af den nordiske elbørs Nord Pool.
Så alt i alt et praktisk og godt opfølgningsforslag til præcisering af nogle ting, der er nødvendiggjort af elreformen.
Svend Auken (S), 2000-11-16:
Det sidste er jeg naturligvis enig i.
Dertil vil jeg sige, at det tror jeg ikke er det mest nærliggende problem, vi har ved behandlingen af denne her sag.
Der er dog et enkelt spørgsmål, som jeg med det samme vil besvare.
Jeg tror, det var hr. Behnke, der stillede det, og det var spørgsmålet om telekabler.
Det har jeg undersøgt, og svaret er, man i Forskningsministeriet overvejer en tilsvarende lovgivning
som den, vi gennemfører her for vores vedkommende.
Men tak til ordførerne for den positive modtagelse, og jeg håber, at vi hurtigt kan ekspedere denne her sag, som jo ikke er kontroversiel, men nok så vigtig, når det drejer sig om at sikre miljø og andre interesser i forbindelse med placeringen af disse forbindelser.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-11-16:
Jeg glemte i mit indlæg at tage Kristeligt Folkeparti med i det, jeg sagde. Og så har jeg med en vis forundring hørt både CD og Enhedslisten i dag tale om, at det er det danske samfund, der skal eje alle ledninger og kabler ude i det danske sokkelområde.
Det tror jeg lige man skal spekulere over en ekstra gang, før vi kommer og ser det som et lovforslag.
Kim Behnke (FRI), 2000-11-16:
En betingelse for, at markedet for kulbrinter, altså olie og gas, og en betingelse for, at markedet for handel med strøm kan fungere, er, at der er en masse forbindelser.
Jo mere vi bliver forbundet med hinanden, desto bedre fungerer markedet, når varerne - i dette tilfælde olie, gas og strøm - kan sælges frit. Derfor vil vi naturligvis opleve i de kommende år, at antallet af rørforbindelser og kabler vil stige.
Vi ved, at Dansk Olie og Naturgas planlægger rørforbindelse til Polen i et forsøg på at få forbindelser den vej.
Vi ved, at der i Nordsøen er planer om flere nye rørforbindelser ud over dem, vi kender i dag.
Så langt, så godt.
Men lovforslaget handler jo i stor udstrækning også om transitanlæg, og i den forbindelse er det selvfølgelig eksotisk at høre Enhedslistens ønske om, hvem der skal eje de her rør.
Enhedslisten er så sikkert tilfreds med, at norske Statoil endnu er statsejet, når de lægger Europipe II ned over dansk kontinentalsokkel.
Men det, der er vigtigt, er, at når norske eller polske eller engelske eller andre firmaer ønsker at passere den danske kontinentalsokkel, så skal de naturligvis overholde de samme regler, som vi påbyder os selv. Der er ingen tvivl om, når det eksempelvis gælder forbindelsesrør osv. mellem produktionsplatforme og andre steder ude på Nordsøen, ja, så har de private firmaer dette objektive erstatningsansvar.
Men der gør sig jo det helt specielle gældende for de rør, der går henholdsvis til Fredericia og Nybro med olie og gas, at det er DONG, der ejer de rør.
Derfor vil vi under udvalgsarbejdet have sikret os, hvis dette objektive erstatningsansvar bliver gjort gældende over for de rørforbindelser, som DONG ejer, at man så rent faktisk i tilstrækkelig grad har tegnet forsikringer, som kan dække det eventuelle erstatningsansvar.
DONG er jo organiseret som et aktieselskab, og derfor må vi forvente, at det er i form af egne forsikringer, og at det ikke er sådan, at det er staten, der hæfter i den situation.
Sidst et enkelt spørgsmål til ministeren, nemlig: Når nu loven omhandler elkabler på havbunden, hvorfor regulerer denne lov så ikke telekabler, som der jo også i disse år bliver lagt ganske mange af for at forbedre mulighederne for højhastighedsnetforbindelser mellem de forskellige dele rundtomkring?
Er det, fordi telekabler er reguleret af anden lovgivning, eller er det en forglemmelse i forbindelse med dette her lovforslag?
Det kan vi måske allerede få svar på i dag.
Ellers vil vi under udvalgsarbejdet også tillade os at få det afdækket, sådan at vi, når vi er færdige med denne her lovbehandling, er sikre på, at vi er nået hele vejen rundt.