runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Jeg opfattede hr. Jan Trøjborgs indledende bemærkninger om, at Socialdemokratiet ikke er i regering, og at det jo er regeringen, der sætter dagsordenen, som åbenlyst rigtige; sådan er det jo.
Men dermed også som en indirekte beklagelse af, at sådan er forholdene så og dermed også en medgivelse af, at havde det været en anden situation, så ville man have valgt en anden model.
Det vil jeg godt kvittere for.
Jeg synes jo, det her ligger i direkte forlængelse af den nuværende regerings vilje til at lukke alt, der måtte have en anden holdning end regeringen, ude forlods og tilrettelægge de meget snævre, håndplukkede forløb.
Det er jo ikke en anklage mod embedsmændene, det her.
Embedsmændenes opgave i en centraladministration er at sikre, at regeringens vilje kommer igennem.
Sådan vil det være under enhver regering, og derfor kan jeg godt forstå ud fra regeringens hidtidige færden på de områder, der hedder råd, kommission og nævn osv., at man vælger den her meget snævre model.
Så er det jo op til en konkret prøve at vise, om man kan bruge den her på forhånd meget lukkede, iltfattige model til at få noget ind i.
Men held og lykke med foretagendet.
Vi skal også nok bidrage til at få belyst også de scenarier, som jeg ved, forsvarsministeren helst ikke så belyst.
Jan Trøjborg (S), 2003-03-12:
Jeg vil sige, at jeg sådan set godt kan forstå hr. Villy Søvndals bemærkninger om, at den udvikling, vi har været igennem de senere år, kunne medføre et stort behov for en grundig analyse, som tog meget lang tid.
Imidlertid er det jo ikke Socialdemokratiet, der er i regering, og derfor er det naturligvis således, at det er regeringen, forsvarsministeren, der sætter dagsordenen for, hvorledes arbejdet skal foregå.
Og der vil jeg sige, at jeg synes, også set med socialdemokratiske øjne og på baggrund af det udspil, vi er kommet med, at det er tilfredsstillende, at der nu sammensættes en bredt sammensat arbejdsgruppe, der består af kompetente embedsmænd fra de ministerier, som ministeren ridsede op her, og under formandskab, forstår jeg, fra Udenrigsministeriet, til at gennemføre et godt grundlag for diskussionen omkring et nyt forsvarsforlig.
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal, om det ikke er tilfredstillende, det, ministeren sagde i sin besvarelse af forespørgslen.
Det er det i al fald for mig, da jeg tager ordene for pålydende, nemlig at alle tænkelige scenarier er og skal være under analyse - det kan vi selvfølgelig få uddybet senere i debatten; måske kan ministeren svare på, om det er rigtigt opfattet - også nogle af dem, der er nævnt i debatten af Socialdemokratiet, og kan komme under en tilstrækkelig seriøs analyse.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Jeg takker for rosen til det socialdemokratiske oplæg.
Det er fint at have de forskellige ministeriefolk med, men det, der er spændende ved en kommission, er, at meninger får lov at brydes mellem militærets folk, mellem politikere og mellem uafhængige sikkerhedspolitiske eksperter, der har et andet syn end det herskende på bjerget om, hvordan forsvaret skal tilrettelægges.
Det er lige præcis den dynamik, vi for det første kommer til at mangle.
Så spørger hr. Kaalund, om ikke der er problemer med, at det bliver for omfattende.
Nej, det synes jeg ikke.
Jeg synes, at sikkerhedsproblemer er så vigtige, at Folketinget skal være villigt til at ofre den tid, det tager at lave en grundig analyse.
Omkring tiden var det, hvis jeg husker rigtigt, sådan, at den sidste forsvarskommission startede i januar måned.
Det er rigtigt, nu er vi så kommet til marts måned, men det kunne vi sagtens nå at fange ind, hvis der i øvrigt var vilje til det.
Så tiden er ikke et argument imod det, hvis der er vilje til det.
Og det er klart, at risikoen i en meget lukket proces er, at det spændende oplæg ikke får den cadeau, det burde have.
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Et enkelt spørgsmål til SF's ordfører, hr. Villy Søvndal, som jo roser det socialdemokratiske oplæg, der er fremkommet for kort tid siden.
Det siger vi da selvfølgelig tak for.
Med hensyn til spørgsmålet om en kommission eller det, der lægges op til med en overordnet arbejdsgruppe, må jeg spørge hr. Villy Søvndal, om det ikke er sådan, at en kommission a la den, man så senest, ville medføre dels et enormt stort arbejde, dels en meget, meget lang tidstermin.
Vi føler, at tiden vil være knap til ændringer, også ved en ny forligsperiodes start,
og derfor vil jeg spørge hr. Villy Søvndal, om han ikke mener, at en ekspertgruppe som den, der også er antydet fra ministerens side, vil kunne komme med et rimelig kvalificeret oplæg, som vi så kan tage nogle politiske drøftelser ud fra.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Det nuværende forsvarsforlig udløber som bekendt ved udgangen af 2004.
En del af os deltog selv i den sidste kommission, og synes bestemt, at den på en række punkter afleverede en række både spændende analyser og anbefalinger, som i øvrigt mundede
ud i følgende hovedkonklusion: »Det er kommissionens opfattelse, at Danmark i dag nyder godt af en sikkerhedsgeografisk placering, der indebærer tryghed uden fortilfælde
Det er endvidere kommissionens vurdering, at der ikke de næste 10 år vil opstå en direkte konventionel trussel mod Danmarks sikkerhed.«
Siden Forsvarskommissionen afsluttede sit arbejde, er der, som alle ved, sket ganske meget, som sikkerhedspolitisk må give anledning til ganske grundige overvejelser. For det første det afskyelige terrorangreb på USA den 11. september 2001, der må give anledning til grundlæggende overvejelser om, hvad det er for en type forsvar, der giver sikkerhed i forhold til den nye type af trusler, samt i hvilket omfang terroren bekæmpes med andre midler end militære.
Et andet punkt: Den nuværende amerikanske administrations enegang i forhold til internationale institutioner og de problemer, det afføder i FN, NATO, EU m.fl., ikke mindst set i lyset af den aktuelle Irakkrise.
For det tredje: NATO-generalsekretærens anbefalinger af fundamentale ændringer i dansk forsvar op til NATO-topmødet i Prag, hvor han beder os om at kigge på værnepligten, på hjemmeværnet, på specialisering m.v. Og endelig forsvarets problemer med at overholde den økonomiske ramme, der nødvendiggør modige beslutninger, i stedet for at forsvaret bliver kørt over af en grønthøster.
Det er mange store emner, der trænger sig på.
Derfor er det helt forunderligt, hvis rygterne passer om, at forsvarsministeren netop i denne situation skulle overveje en lukket proces frem mod et nyt forsvarsforlig frem for den åbne og grundigt analyserende proces, der kendetegner arbejdet i en forsvarskommission, og som der er mere brug for end nogen sinde. På den baggrund ser jeg meget frem til forsvarsministerens besvarelse.
Besvarelse
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-12:
Det her handler jo om, at vi får diskuteret substans, ligesom ved de fornuftige aftaler, vi lavede, med en for øvrigt synes jeg meget konstruktiv, substantiel indsats også fra den socialdemokratiske ordfører og fra SF's ordfører, da vi diskuterede biblioteksafgift, uddannelser, kunstråd og film.
Der diskuterede vi substans; hvad vil vi med dansk kultur?
Dansk kultur står over for nogle kolossale globale udfordringer, teatret står over for nogle strukturelle udfordringer, dansen står over for det, musikken, filmen, litteraturen.
Vi kunne læse i en undersøgelse i går, at hver anden dansker ikke har læst en bog inden for det sidste år.
Det er den udfordring, vi må tage op og ikke blive ved med at diskutere økonomi, økonomi, økonomi, når vi nu har et niveau, som er meget, meget højt, det højeste i hele verden og svarende til det niveau, man havde for 2 år siden.
Må jeg i al stilfærdighed i den henseende minde om, at den daværende regering havde intention om at skære i kulturbudgettet.
Det var der sådan set lagt op til.
Så man havde en erkendelse af, at man havde nået et for højt niveau.
Så lad os prøve at diskutere substansen.
Der synes jeg, jeg har oplevet en konstruktiv indsats også fra oppositionspartierne, og det håber jeg vi kan fortsætte med.
Regeringen vil i hvert fald gerne være konstruktiv og være med til i fællesskab at tage nogle af de udfordringer op, vi har i de kommende år inden for teatrets verden, musikkens verden, dansens verden, litteraturens verden.
Så skal vi kigge på, hvad vi kan gøre for det yngre segment f.eks. inden for billedkunsten.
Vi har indgået en aftale for filmen, men der er stadig væk nogle udfordringer hist og her inden for forskellige facetter på kulturens område, og dem håber jeg på vi kan løse i fællesskab.
Danmark står nemlig over for en situation, hvor vi med 5 millioner indbyggere bliver nødt til at forholde os til, at de kulturelle tilbud vælter ind fra andre lande, og vores identitet svinder mere og mere.
Derfor er det ekstra vigtigt, at vi holder fast i dansk kultur og dansk identitet, og derfor er det ekstra vigtigt, at vi diskuterer dét, og ikke så meget de peanuts, som ryger lidt frem og tilbage plus/minus for de forskellige år.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-03-12:
Det var Venstres ordførers omtale af hjemmeværnet, der bringer mig på talerstolen.
Det foresvæver mig, at Venstres ordfører sagde noget i retning af »60.000 mennesker, der daglig yder deres engagement.«
60.000 mennesker, der daglig yder deres engagement,
det synes jeg fortjener en uddybning.
60.000 mennesker, der daglig yder deres engagement!
Jeg kan til hr. Ulrik Kraghs oplysning fortælle, at jeg i øjeblikket har en korrespondance kørende med forsvarsministeren, hvor jeg beder forsvarsministeren vurdere, i hvilket omfang medlemmerne af hjemmeværnet overholder de uddannelsesforpligtelser, som gælder lovmæssigt.
Forsvarsministeren har endnu ikke lagt hovedet på blokken med hensyn til, at alt det her overholdes helt, som det skal.
Så jeg synes, det fortjener en kvalificering fra Venstres ordførers side omkring det engagement, som Venstre finder, at hjemmeværnet yder på daglig basis i dagens Danmark.
Jan Trøjborg (S), 2003-03-12:
Det var da en ualmindelig lunken besvarelse fra hr. Ulrik Kraghs side af mit helt naturlige spørgsmål til en Venstrepolitiker, nemlig om Venstre går ind for at afskaffe forbeholdet, og om dansk forsvar, når det forbehold endelig er afskaffet, som Venstre tidligere har brændt for at få afskaffet så hurtigt som muligt, i den situation så skal være gearet til at indgå i det europæiske sikkerheds- og forsvarspolitiske samarbejde.
Mage til uld i mund har jeg da aldrig hørt fra Folketingets talerstol.
Derfor vil jeg gerne spørge helt klart: Skal et kommende dansk forsvar indrettes således, at det, dagen efter at danskerne har opfyldt både Venstres, Socialdemokratiets og en række andre partiers brændende ønske om at fjerne forsvarsforbeholdet, kan deltage i det europæiske sikkerhedspolitiske og forsvarspolitiske samarbejde?
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
I forlængelse af hr. Søren Søndergaards spørgsmål vil jeg gerne spørge hr. Søren Krarup om, efter hvilke kriterier Dansk Folkeparti agter at deltage i internationale opgaver.
Jeg ved godt, de er forskellige fra opgave til opgave, men er der visse kategorier af internationale opgaver, man ikke ønsker at medvirke i?
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er i relation til værnepligten, som vi selvfølgelig ønsker belyst og vurderet osv., men med de tal, der ligger i forbindelse med værnepligt, og at det hele skulle baseres bl.a. på værnepligt, så ved jeg ikke, om hr. Søren Krarup er klar over, at flyvevåbnet i dag har mindre end 150 værnepligtige, og at flåden har mindre end 500 værnepligtige?
Det vil sige, at på de områder har teknologisk udvikling og en lang række specialfunktioner udviklet sig sådan, at der er der behov for fastansatte folk med specialuddannelser.
Skal der flere værnepligtige i flåden?
Flere værnepligtige
i flyvevåbnet
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-12:
Jeg har to konkrete spørgsmål.
Det første går på, at der jo næppe er nogen, der har overset, at Dansk Folkeparti er overordentlig engageret i at blive en del af en international operation med eller uden FN-mandat, det betyder ikke så meget i forhold til Golfen. Men det er noget relativt nyt, for ser man på, hvordan Dansk Folkeparti generelt har stillet sig til internationale operationer, har Dansk Folkeparti jo som hovedregel været imod.
Har Dansk Folkeparti skiftet holdning på det her område?
Eller er der tale om, at omstændighederne i de andre tilfælde har været anderledes, end de er nu?
Hvilken en af delene er rigtig?
Så kunne jeg også godt tænke mig at spørge lidt om forsvarsforbeholdet.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti er imod at ophæve forsvarsforbeholdet, men kan man forestille sig, at Dansk Folkeparti tager medansvar for et dansk militær, som er forankret i en EU-hær?
Kan man forestille sig det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-03-12:
Det var ikke mange rosende ord, der blev Det Radikale Venstre til del.
Det havde jeg nok heller ikke forventet, så i den forstand var det ikke en overraskende tale fra hr. Krarup.
Allerførst et spørgsmål om, hvad skal det nytte?
Det er vel egentlig et meget fornuftigt spørgsmål.
Kan der svares bekræftende eller positivt på et sådant spørgsmål, jamen så er man da også nået et stykke af vejen.
Ikke mindst i en situation, som tilfældet var i 1883, hvor forsvarsbudgettet udgjorde 40 pct. af de samlede offentlige udgifter, er det vel sådan set et meget relevant spørgsmål.
Den frihed til at tænke må man vel også have i den her slags anliggender.
Eller skal det være automatsvar det hele med høje hegn omkring Danmark og mere værnepligt og allermest hjemmeværn?
Så bliver det jo mere tid til forstening end tid til forandring, hvis man skal følge det råd.
Mit konkrete spørgsmål skal være omkring samarbejdet i EU.
Ser hr. Søren Krarup nogen rolle for EU i denne her sammenhæng?
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Til hr. Jesper Langballe, der stadig væk refererer tilbage i historien for at sige, at vi har en skidt sag, bl.a. det her med Fremskridtspartiet og telefonsvarer osv.: Jeg må henvise hr. Jesper Langballe til måske ikke personligt, men på sit partis vegne at gå tilbage i annalerne i dette Folketing og se på, hvad også i nyere tid nuværende medlemmer af Dansk Folkeparti og tidligere medlemmer af Fremskridtspartiet har udtalt sig om og stemt om i relation til forsvarsanliggender.
Så vil jeg nok holde for, at der er betydelig større spring og ændringer i holdningen i forhold til det, Dansk Folkeparti giver udtryk for i dag, end man kan sige om Socialdemokratiet, som jeg mener har fremlagt et rimelig fremadrettet forslag til debat om indretning af forsvaret.
Med hensyn til svigt under besættelsen og fodnotepolitik kan man også i historien læse om samarbejdspolitik som sådan.
Der mener jeg ikke, at der er nogen af de såkaldt gamle partier her i Folketinget, der kan sige sig fri, eller at der er væsentlige forskelle i holdninger omkring den samarbejdspolitik, som var under besættelsen.
Der kører i øjeblikket en foredragsrække på Den Sorte Diamant, som jeg kan henvise til.
26 gange kunne de være gået af, hvis de ikke ville acceptere at føre den politik, som et flertal her i Folketinget ville føre.
Med hensyn til hr. Helge Adam Møller om uld i mund og et bredt forlig osv., kan jeg jo talmæssigt og numerisk give hr. Helge Adam Møller ret
i, at hvis de nuværende partier her i Tinget bliver suppleret med Dansk Folkeparti i et forlig, så er det bredere.
Men det afgørende er da indholdet i et forlig og vilkårene i et forlig, må jeg sige til hr. Helge Adam Møller, og det er der, jeg har svært ved at se, at Konservative og Venstre og den siddende regering kan acceptere vilkårligheder i relation til EU-arbejdet og i relation til internationale opgaver.
Det er deri og dér, problemet ligger.
Helge Adam Møller (KF), 2003-03-12:
Hr. Jan Trøjborg sagde for en halv times tid siden om en anden ordfører, at vedkommende havde uld i mund.
Jeg mener nu ikke, det var rigtigt, men det var det udtryk, hr. Jan Trøjborg brugte.
Ja, det tror jeg at vi er mange der gør.
Det tror jeg hurtigt vi kan blive enige om.
Men mener hr. Per Kaalund så ikke, at forlig, eksempelvis omfattende Venstre, Socialdemokratiet, Det Konservative Folkeparti, De Radikale, Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti, er et endnu bredere forlig end det, vi har i øjeblikket?
Lad mig så slutte helt klart: Vil Socialdemokratiet nedlægge veto mod, at f.eks. Dansk Folkeparti er med i et kommende forsvarsforlig?
Er det det, hr. Per Kaalund prøver at sige, for så er det da meget rart at få det opklaret her 21 måneder, før et forlig skal indgås?
Jesper Langballe (DF), 2003-03-12:
Jeg synes, at man må have en skidt sag og måske endda, hvem ved, en lidt halvskidt partisamvittighed, når man synes, at det er relevant i denne debat pludselig at indføre Glistrups telefonsvarer.
Hr. Per Kaalund ved jo ganske udmærket, at vi for det første er nogle stykker, som aldrig har haft noget som helst med Fremskridtspartiet at gøre, og for det andet, at Dansk Folkeparti af de, der havde med Fremskridtspartiet at gøre, blev dannet som en national protest bl.a. i modsætning til Glistrups forsvarsdefaitisme og anarkisme.
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Til hr. Jesper Langballe vil jeg sige, at jeg synes ikke, at man kan beskylde Socialdemokratiet for at have ført en svingende forsvarspolitik her i landet gennem de sidste 50 år eller noget i den stil.
Det mener jeg ikke at man kan.
Til gengæld må jeg erindre om, at Dansk Folkeparti med sit udspring i Fremskridtspartiet må siges at have ændret radikal opfattelse af, hvad der er godt for Danmark og ikke godt for Danmark, hvad angår forsvaret.
Det her med telefonsvareren osv. har jo sin rod i Fremskridtspartiet, som igen har sit afkom, havde jeg nær sagt og undskyld mig udtrykket, i Dansk Folkeparti.
Det er klart, at hvis vi ikke havde noget forsvar af vores territorium, ville vi nok få nogle anmærkninger eller det, der er mere alvorligt fra NATO.
Med hensyn til hr. Ulrik Kraghs spørgsmål har vi i vores oplæg omkring terrorberedskab sagt, at vi ønsker det belyst og gennemgået, herunder synspunkter om det civile beredskab, og det er sandsynligt, at dele af det, der i dag er hjemmeværnet, i en eller anden form kan inkorporeres i noget, der minder om en samlet beredskabsplan.
Det vil jeg ikke afvise, men det er det, vi gerne vil have vurderet.
Med hensyn til hr. Helge Adam Møller
Et bredt forlig må i den nuværende situation som minimum omfatte Socialdemokratiet.
Det vil være mig helt utænkeligt.
Hvis De Konservative kan leve med en vetoret eller en overgivelse af al beslutningsret til Dansk Folkeparti, så siger jeg tillykke med det.
Helge Adam Møller (KF), 2003-03-12:
Hr. Per Kaalund havde for en halv times tid siden et spørgsmål til Venstres ordfører, hvor hr. Per Kaalund spurgte, sådan citeret efter hukommelsen, om Venstre kunne forestille sig, at Dansk Folkeparti kom med i et kommende flerårigt forsvarsforlig.
Der kunne måske ligge den betragtning, og det er det, jeg godt vil spørge hr. Per Kaalund om, at hvis Dansk Folkeparti er med i et kommende forsvarsforlig, synes Socialdemokratiet ikke, at det er relevant at være med.
Derfor vil jeg godt have at vide: Hvad ville
Socialdemokratiets holdning være, hvis f.eks., hvilket jeg ikke skal lægge skjul på at jeg synes ville være rimeligt med de holdninger, som Dansk Folkeparti har, Dansk Folkeparti indtrådte i et forsvarsforlig?
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Per Kaalund om terrorberedskabet.
Vi har i fremtiden et behov for et terrorberedskab af en eller anden størrelse, som analyserne selvfølgelig skal finde frem til.
Qua de to eksempler, jeg tog frem, om Stingermissilerne, der kunne blive stjålet, hvilket kunne true luftsikkerheden, og om Københavns Metro, hvis der var nogen, der ville forgifte det område, hvordan ser Socialdemokratiet
fremtidens terrorberedskab, hvilke elementer kunne indgå, også således at det er økonomisk ansvarligt, og hvordan ser det ud i forhold til i dag?
Jesper Langballe (DF), 2003-03-12:
Når det kan være på sin plads at stille spørgsmålet, er det jo, fordi vi hørte en hel masse om internationale opgaver og EU-forpligtelser, men vi hørte unægtelig mindre om betydningen af, at det danske territorium bliver forsvaret.
Jeg synes ikke, at den diskussion, der finder sted her, bare er en diskussion om metoder.
Socialdemokratiets forhold til det danske forsvar og sikkerhedspolitiske opgaver har i høj grad været svingende, og det kan man lige så godt erkende.
Det blev diskuteret her i Tinget for nylig under koldkrigsdebatten, og det er der egentlig ingen grund til at genopleve.
Vi ved alle sammen, at det har været svingende.
Jeg vil gerne spørge hr. Per Kaalund, om han er opmærksom på eller har det med inde i sit perspektiv, at en forsvarsdebat er andet og mere end en debat om krudt og kugler.
Det er også en debat om, hvad der sker med et folk, som opgiver at forsvare sit eget territorium.
Hvad sker der mentalt med de folk, som lægger sig selv blot, og som ikke interesserer sig for deres egen overlevelse og eksistens?
Per Kaalund (S), 2003-03-12:
Først til hr. Jesper Langballe fra Dansk Folkeparti: Jeg må henvise hr. Jesper Langballe til at læse Socialdemokratiets oplæg.
Der står direkte i et afsnit om territorialt forsvar, dvs. forsvar af dansk territorium, også anvisninger på måden, hvorpå det skal ske.
Så vil jeg, når vi endelig er ude i det historiske, sige, at det var med en socialdemokratisk statsminister, at NATO-tilslutningen her i landet kom på bordet og blev besluttet i 1949.
Vi har siden været NATO-parti hele vejen igennem, deltaget i forsvarsforlig osv., så forsvarsviljen hos Socialdemokratiet kan der ikke sættes spørgsmålstegn ved
; den er der, og den vil forblive der.
Det, vi diskuterer, er metoderne, og hvordan vi skal indrette et forsvar, herunder også opgaver uden for landets grænser, som i høj grad, som jeg sagde i min indledning, er et forsvar af demokrati, menneskerettigheder og retssamfund osv., som vi opfatter det og ønsker at have det.
Til hr. Ulrik Kragh vil jeg sige, at værnepligten og rekruttering klart er noget, der skal belyses.
Vi mener, at f.eks. rekrutteringen til politiet her i Danmark, som er fastansat, tjenestemandsansat osv., er ganske god; der er ganske mange, der søger.
Vi tror også, at der stadig væk er mange, der vil søge til forsvaret, men det afhænger jo i høj grad af vilkårene.
Endelig ligger der også i vores oplæg, at vi på en eller anden måde gerne ser en form for værneret, i givet fald således at de, der ønsker at melde sig frivilligt under en eller anden form, skal have mulighed for det.
Med hensyn til civil styring vil jeg sige, at det er vi meget opmærksomme på. Vi tror godt, også set i lyset af de aktuelle problemer i forsvaret med økonomien, at man kunne have gavn af at ansætte i hvert fald nogle økonomer.
Ulrik Kragh (V), 2003-03-12:
Jeg vil da gerne komplimentere Socialdemokratiets ordfører for de forskellig ting, der blev sagt.
Jeg har dog et par ting, som virker overraskende, eller det vil sige, det gør det måske ikke, når man har læst Socialdemokratiets oplæg.
Når vi nu drøfter, at der først skal analyseres, inden der skal konkluderes, var det måske noget af det, som jeg godt kunne tænke mig at hr. Per Kaalund kommenterede.
Endelig er der en anden ting, som ligger os meget på sinde, nemlig at forsvaret bedre får udnyttet et civilt-militært samarbejde, således at vi eksempelvis kan få administrationen, økonomistyringen og it-delen analyseret med henblik på, om vi bedre kunne udnytte ressourcerne, hvis man lavede et civilt-militært samarbejde.
Jeg ville gerne, hvis hr. Per Kaalund ville kommentere det.