runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2006-04-04:
Da der som sagt er tale om en genfremsættelse af forslaget, vil jeg gerne indlede med at slå fast, at vi Konservative ikke har skiftet holdning.
Vi mener stadig væk ikke, at en indførelse af ensartede regler for hygiejnestandarder er en hensigtsmæssig måde at undgå hygiejneproblemer på landets sygehuse.
Men jeg vil samtidig gerne understrege, at vi Konservative er meget opmærksomme på problemerne vedrørende hygiejnen på sygehusene, og at vi selvfølgelig skal gøre noget for at forbedre den.
Den enkelte patient skal have følelsen af at være i gode hænder, når han eller hun opholder sig på sygehuset, og en opfattelse af, at en hospitalsindlæggelse gør en rask og ikke mere syg, end man var, da man kom ind.
Desværre forholder det sig ikke altid sådan.
Alt for mange patienter oplever at få en eller flere infektioner på sygehuset oven i den lidelse, der var den egentlige årsag til indlæggelsen.
Det mener vi ikke at vi kan byde landets borgere.
De skal trygt kunne bruge sundhedsvæsenet uden at være nervøse for, om en indlæggelse nu også gør dem raske, eller om opholdet på sygehuset betyder, at de får det endnu dårligere.
Derfor er vi også glade for, at mange sygehuse har gjort et stort stykke arbejde for at forbedre hygiejnen, og at sygehusene ifølge Statens Serum Institut konstant har fokus på hygiejnen.
Men på trods af den solstråle er der stadig behov for at forbedre hygiejnen på landets sygehuse.
Vi mener dog ikke, at det skal foregå ved hjælp af detailregulering, men derimod gennem den danske kvalitetsmodel.
I den er der fastsat en række standarder og kvalitetskrav, der omfatter vigtige aspekter af sygehusvæsenets virksomhed, og her indgår hygiejne som et område ud af 37 temaer.
Standarderne og kvalitetskravene vil være fastlagt centralt på baggrund af de standarder, som Statens Serum Institut og Dansk Standard har udviklet, og så bliver det et regionalt ansvar at beslutte, hvordan de enkelte kvalitetskrav bedst kan opfyldes.
Vi er også af den opfattelse, at en øget åbenhed, gennemsigtighed og mulighed for sammenligninger mellem de forskellige sygehuse er et vigtigt redskab i arbejdet for at forbedre hygiejnen på sygehusene.
Den enkelte borger skal have adgang til information om sygehusets kvalitet og service, herunder oplysninger om hygiejne, patienttilfredshed, hospitalets fysiske rammer og lignende.
Det vil give den enkelte mulighed for at danne sig et billede af de forskellige sygehuse, ligesom sygehusene vil få bedre mulighed for at lære af hinanden.
Der er således ingen tvivl om, at vi skal arbejde for at forbedre hygiejnen på landets sygehuse, men vi mener bare ikke, at Socialdemokratiets forslag er den rette vej at gå, og derfor støtter vi heller ikke forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2006-04-04:
Hygiejnen skal naturligvis være ens på hver eneste sygehusafdeling.
Der skal være rent, og det skal være sådan, at man ikke bliver påført infektioner, fordi der ikke er rent.
Men der kan være andre parametre, der skal ind i målingen af hver enkelt sygehusafdeling, og det var det, jeg prøvede på at svare på før.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Jeg spurgte fru Birthe Skaarup, om man på baggrund af kvalitetsmodellen kunne forestille sig, at der ville være forskellige niveauer af rengørings- og hygiejnestandarden rundtomkring i Danmark.
Må jeg så godt derudover spørge, om fru Birthe Skaarup ikke er enig i, at der i rapporten »Den Gode Medicinske Afdeling« står, at det rent faktisk er nødvendigt med ensartede hygiejneregler i hele segmentet, i hele sundhedssektoren for at kunne kontrollere, at man har det nødvendige niveau.
Birthe Skaarup (DF), 2006-04-04:
Og det var også derfor, at vi kunne se, at det var andet end hygiejnen, det handlede om, at der var mange andre ting, det var nødvendigt at få ind i den her model, der nu kommer, hvor hver enkelt sygehusafdeling bliver målt.
Jeg hørte ikke helt præcis det sidste spørgsmål, om jeg mente, at det var de samme indikationer overalt i det danske sundhedsvæsen og på hver sygehusafdeling, der skulle ligge til grund for hele kvalitetssystemet.
Det behøver det jo nødvendigvis ikke at være.
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
det er også meningen, at dødeligheden, reoperationer osv. skal måles.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup: Betyder kvalitetsmodellen for Dansk Folkeparti, at der kan findes forskellige rengøringsniveauer eller forskellige hygiejneniveauer i kongeriget Danmark?
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-04:
Jeg skal heller ikke gøre det her længere.
I Enhedslisten synes vi, at vi godt vil støtte det her forslag ud fra den betragtning, at situationen, som vi ser den i dag, er helt uacceptabel.
At folk bliver syge af at komme ind på et dansk sygehus, er en situation, som ingen af os kan være tjent med, og derfor er vi nødt til at gøre noget.
Og i den forbindelse er det her forslag et skridt i den rigtige retning.
Men jeg er nødt til at lægge mig op ad den tidligere ordfører fra Socialistisk Folkeparti, når han siger, at det at hæve standarden på hospitalerne ikke gøres med det her forslag.
Jeg håber også, Socialdemokraterne er klar over, at det er nogle langt mere omfattende elementer, der skal sættes i gang.
I dag er sygehusene så økonomisk udsultede, det er et af de områder, der spares på, og det er altså en uacceptabel situation.
Så det her forslag er et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter Enhedslisten det.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Nu tror jeg, at fru Line Barfods lyster, hvad angår offentlige udgifter og at der skal bruges penge både her og der, er velkendte, men nu har vi Fttmo070.fm Page 5349 Monday, May 29, 2006
9:56 AM
Når det går så godt i Danmark, som fru Line Barfod peger på, skyldes det præcis den politik, der er ført, nemlig at den offentlige sektor ikke får lov til uhæmmet at vokse og bruge pengene, men at vi derimod finder den rigtige balance imellem privat og offentligt forbrug.
Og kravet er kun en styring af det offentlige forbrug.
Og så skal det bare overholdes, så enkelt er det jo.
Man har et fint råderum til at udvikle den offentlige sektor i kommuner og regioner.
Så jeg er helt tryg ved, at vi fastholder et aftalesystem i fremtiden, at vi fastholder en vækst i den offentlige økonomi decentralt i kommuner og regioner i forlængelse af den politik, der har været ført hele tiden.
Det er ansvarligt, det er godt for Danmark, ja, det er nødvendigt for Danmark, hvis vi fortsat skal have mulighed for eksempelvis skattelettelser osv., som den her regering har markeret.
Derfor er der godt gang i hjulene, det er rigtigt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Der er tale om en regulering af de kommunale budgetter til det aftalte niveau.
Man har fastlagt en vækst på 0,5 pct., og det har man så bedt kommunerne om at regulere tilbage til.
Kommunerne har så på ansvarlig vis sikret, at de regulerede budgetterne for 2006, hvilket betyder, at man nu – uden at den bemyndigelse, som regeringen havde, er trådt i kraft – har fundet et aftalegrundlag, og det er så det, der ligger til grund nu.
Og så siger man som en logisk følge af det, at skulle der ske overskridelser for 2006, og det er kun for 2006, ja, så må man regulere i statstilskuddet i 2007.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Nej, jeg er enig i, at der i aftalen var indlagt penge til kommunalreformen på et niveau, som KL og regeringen var helt enige om var rimeligt at byde på at kommunalreformen omkostningsmæssigt ville ligge.
De var indeholdt i de budgetter, der var, så de beløb, vi arbejder med nu, ligger ud over dette.
Så enkelt er det.
Og så er der lige det at sige til spørgsmålet om decentral vækst og omkostninger Danmark, at væksten i den offentlige økonomi er sket i amter og kommuner i den tid, vi har haft den her borgerlige regering – siden 2001 – hvor staten har holdt en nulvækst.
Så vi har altså haft en vækst i den kommunale økonomi, der har været positiv og god, og det er den, der forsøges styret, for løber den af banen, er det sådan set hovedparten af samfundsøkonomien, der løber af banen.
Derfor er det utrolig vigtigt, at en aftale er en aftale, og at et aftalesæt holdes.
Så enkelt er det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Jeg tror, at hr. Mogens Jensen kører den her problemstilling op i nogle proportioner, hvor den måske ikke lige hører hjemme.
Det, vi siger her, er så, at andre skibstyper, som udfører bjærgningsopgaver, også får samme vilkår, dels som de traditionelle bjærgningsfartøjer, dels også i de øvrige nordiske lande.
Dermed sikrer vi, at skibene konkurrencemæssigt matcher de øvrige nordiske lande.
Jeg synes, vi skylder dem at sikre de bedst mulige vilkår.
Mogens Jensen (S), 2006-04-04:
Det tror jeg også han får svært ved at finde.
Vi har nemlig ikke kunnet finde nogen ved vores research op til behandlingen af det her lovforslag.
Det andet, jeg vil spørge hr. Per Ørum Jørgensen om, er, om han ikke går ind for den danske aftalemodel, og det vil sige, at når vi begynder lovgivningsmæssigt at regulere på løn- og aftaleforhold, så sker det gerne efter indstilling fra parterne.
Så vidt jeg kan se, er den ene part vildt modstander af det her forslag, fordi det rent faktisk vil være til ugunst for den ene part.
Fttmo070.fm Page 5323
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
Gør det ikke indtryk på hr. Per Ørum Jørgensen, eller er han sådan ligeglad med den danske arbejdsmarkedsmodel i den her sammenhæng?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Det er klart, at med de vilkår, som ligger i den nuværende lovgivning, har vi jo et område, som adskiller sig fra f.eks. vores nordiske lande, og hvor man herhjemme har flere omkostninger på skibet i forhold til de lande, vi sammenligner os med.
Derfor mener jeg, det er helt rimeligt, at vi sidestiller lovgivningen i Danmark med den i de nordiske lande og dermed også giver de danske skibe konkurrencevilkår, som matcher vores nordiske naboer.
Det synes jeg er helt rimeligt.
Så er der jo mulighed for, at man kan forhandle de her ting på plads.
Det er jo egentlig, som jeg ser det, ikke noget, vi skal afgøre her fra Folketinget.
Det må være en opgave, som ligger mellem reder og den ansatte.
Mogens Jensen (S), 2006-04-04:
Jeg deler, som jeg også nævnte i mit ordførerindlæg, fuldstændig hr. Per Ørum Jørgensens glæde over, at bl.a. Herning nu også får mulighed for at blive havneby.
Men jeg er også som hr. Per Clausen meget ked af, at det bliver kædet sammen med nogle usympatiske forslag, bl.a. det, der handler om bjærgeløn.
Jeg vil godt spørge hr. Per Ørum Jørgensen, om han ikke bare kan nævne mig tre eksempler på, hvordan de danske skibe er under konkurrence på det her område.
Altså, hvor er det, at den her konkurrenceforvridning ligger?
Bare tre eksempler.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Jeg er ikke enig med hr. Per Clausen.
Det er klart, og det vil jeg gerne understrege, at vi har en væsentlig opgave i kontinuerligt at sikre danske virksomheder den bedst mulige konkurrenceevne, ikke mindst i den globaliserede verden, som vi befinder os i.
Der er jo heller ingen, der siger, at det absolut bør forholde sig således.
Det er bare med det her lovforslag sådan, at man sidestiller de skibstyper, som udfører bjærgningsopgaver, med deciderede bjærgningsfartøjer og med de vilkår, der gælder der.
Jeg synes egentlig, at det er rimeligt, at det er ens for alle, som har med bjærgningsopgaver at gøre.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Jeg synes da, det er meget smukt, at Det Konservative Folkeparti arbejder for at forbedre Danmarks konkurrenceevne.
Men jeg synes ikke, det er så smukt, når den måde, man gør det på, er ved at lave et indgreb direkte i lønmodtageres rettigheder.
Det er det, man gør her, for man siger jo, at nogle penge, som man har ret til, har man ikke ret til i fremtiden.
Det er jo et overgreb.
Så henviser man til, at det er af hensyn til Danmarks konkurrenceevne.
Det kunne jo føre vidt, hvis Det Konservative Folkeparti ville til at forbedre Danmarks konkurrenceevne ved sådan at gribe ind i lønmodtageres rettigheder også på en række andre områder.
Jeg ved ikke, om det er det, vi skal se det her som indledningen til.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Jeg er da glad for, at hr. Per Clausen har sympati for min begejstring.
Når det gælder den mere seriøse del, så har jeg svært ved at se, hvorfor andre skibstyper, som udfører bjærgningsopgaver, skal stilles anderledes end deciderede bjærgningsfartøjer.
Det er jo sådan set det, der ligger i det.
Jeg har også svært ved at se, hvorfor vi ikke her i Folketinget skulle sikre, at danske skibe konkurrencemæssigt er ligestillet med vores nordiske naboer.
Tværtimod har vi da en opgave i at sikre danske virksomheder den bedst mulige konkurrenceevne, og det er altså noget, vi Konservative arbejder for.
Niels Sindal (S), 2006-04-04:
Det er til ordførerens kommentar om de lande, vi sammenligner os med, og så nævnes Norge og Sverige.
Sådan som jeg oplever dansk søfart, er det nødvendigvis ikke dem, vi sammenligner os med, tværtimod, med den bitte flåde, de har i forhold til den, vi har, og den globale operation, vi har.
Vi sammenligner os nok med noget andet.
Men jeg tror, det hænger sammen med situationen i Nordsøen, hvor der er mange supplyskibe og mange bjærgningsskibe.
Kan ordføreren bekræfte, at det er et Nordsøproblem, vi her er inde i?
Der er mange skibstyper derude, der, om jeg så må sige, bjærger og hjælper hinanden, og det er i virkeligheden det, det drejer sig om.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Nu medvirker jeg gerne til, at hr. Per Ørum Jørgensen kan blive husket i fremtiden som manden, der omdannede Herning til en havneby.
Det kan være en god måde at sikre sit navn for eftertiden på.
Men det, jeg ikke kan forstå, er, hvorfor denne i og for sig meget smukke intention skal kombineres med at vedtage et forslag, som betyder et overgreb på, et indgreb mod personalet på de danske skibe.
Det er jo det, der sker med det her forslag, hvor man snakker om, at man ligestiller Fttmo070.fm Page 5322
Monday, May 29, 2006 9:56 AM osv.
Realiteten er, at man tvangsmæssigt fratager danske søfolk nogle rettigheder.
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Det her lovforslag er lavet, fordi de skal have ens muligheder.
De bjærgningsfartøjer, der er direkte bjærgningsfartøjer og ikke laver andet, kan godt gå hen og aftale, at man ikke får bjærgningsløn.
De fartøjer, som er helt moderne indrettet i dag, og som også godt kan lave bjærgning, kan ikke gøre det.
Der er da et misforhold der.
Derfor har vi sagt: Lav det ens over det hele.
Så synes jeg, at parterne i overenskomstforhandlingerne må gå ind og forhandle.
Hvis der er noget, der er fjernet fra ens lønseddel, så går man ind og forhandler om at få noget andet.
Det er jeg sikker på at det her vil bringe.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Jeg tror, fru Colette L. Brix må indrømme, at ved at vedtage det her lovforslag forringer man vilkårene for lønmodtagere ansat i den danske søfart.
Det er sådan set pointen.
Og det gør man på et tidspunkt, hvor sømændene og deres organisationer ikke har nogen mulighed for at kræve kompensation, det vil sige, at man svækker sømændene til fordel for skibsrederne.
Det kan Dansk Folkeparti selvfølgelig godt ønske sig og synes er en god idé.
Men jeg ville godt have en forklaring på, hvorfor man vælger det her i virkeligheden meget dramatiske indgreb over for sømændene, hvor man ensidigt fratager dem nogle rettigheder til fordel for rederne.
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Jo, selvfølgelig har vi noteret os, at der er negative røster fremme.
Det har vi da gjort.
Men jeg vil da gerne til det sige, at det her lovforslag jo ikke er lavet, for at man direkte skal gå ind og tage noget.
Fttmo070.fm
Page 5321
Monday, May 29, 2006 9:56 AM rene bjærgningsfartøjer.
Det må være det, der er meningen med det her forslag.
Jeg er helt sikker på, at hvis der er fjernet noget fra sømændenes pengepung, så kommer der noget andet, der vil træde i kraft ved overenskomstforhandlingerne.
Per Clausen (EL), 2006-04-04:
Jeg vil gerne spørge fru Colette L. Brix fra Dansk Folkeparti, om det slet ikke bekymrer Dansk Folkeparti, at samtlige lønmodtagerorganisationer inden for søfartsområdet er afvisende over for den del af lovforslaget, der omhandler bjærgning, og netop giver udtryk for, at de synes, at hvis der er et problem, burde det løses efter forhandling mellem parterne.
Colette L. Brix (DF), 2006-04-04:
Dansk Folkeparti kan bakke op om dette lovforslag, der indeholder en række helt rimelige ændringer.
Først og fremmest er der fornuft bag, at man også inden for skibsfartens områder sikrer, at berørte virksomheder får mulighed for at indberette så mange oplysninger som muligt digitalt og på den måde letter det administrative besvær.
Dansk Folkeparti er ligeledes positivt indstillet over for ændringerne i reglerne vedrørende fiskeripant.
Det bliver nu muligt for långiverne at lave en samlet pantsætning af fiskerirettighederne og af fartøjerne, og dermed skal oplysninger fremover kun indberettes ét sted.
Det er en markant administrativ lettelse.
Vi kan også støtte ændringerne vedrørende bjærgeløn.
Det er logisk, at man udvider muligheden for at aftale afkald på bjærgeløn til også at omfatte skibe, som fra tid til anden løser bjærgningsopgaver, og ikke blot som i dag bjærgningsfartøjer.
Med de nye regler bringer vi Danmark på linje med de andre nordiske lande.
Vi støtter forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-04:
Dette lovforslag er en tiltrængt modernisering af den nuværende lovgivning.
I Det Konservative Folkeparti hæfter vi os særlig ved den klare forbedring, der ligger i bestemmelserne om digital skibsregistrering.
Ethvert tiltag, der kan bidrage til at indfri regeringens målsætning om en moderne digital forvaltning, hilser vi velkommen.
Når dette initiativ er løbet i gang, er der heller ingen tvivl om, at der vil blive en klar administrativ lettelse for alle parter.
Den anden del af lovforslaget, som vedrører pant, udlæg m.v. i fiskerirettigheder, er vi ligeledes positive over for.
Her er der også tale om en administrativ lettelse, idet der fremover kun skal oprettes ét pantebrev, der registreres ét sted i modsætning til nu, hvor långiver til fiskerierhvervet skal sikre deres lån ved både at registrere pant i skibet i skibsregisteret og tinglyse løsørepant i fiskerirettighederne i personbogen.
Tredje del af lovforslaget er også en tilpasning af den nuværende lovgivning til nutidens faktiske forhold.
Det er blevet således, at flere skibstyper end egentlige bjærgningsfartøjer udfører bjærgningsopgaver som en del af deres normale drift.
På den baggrund bliver der nu mulighed for, at også andre skibstyper kan indgå aftale om, at besætningen ikke skal have bjærgeløn.
Den sidste og fjerde del af lovforslaget handler om, at skibe bortset fra fiskeskibe får mulighed for at vælge enhver dansk by som hjemsted for skibet modsat i dag, hvor hjemstedet for alle skibe skal være en havn her i riget.
Der må jeg som bosiddende midt på den jyske hede, nærmere betegnet Herning, sige, at jeg ikke kan skjule min begejstring for det her.
Jeg ved, man er i gang med at planlægge en stor havnefest i Herning her til sommer og med den ny status som havneby, ja, så mangler man vel sådan set kun havnen.
Så det er vi også positive over for.
Så alt i alt er det et godt lovforslag, som vi fra Konservatives side kun kan støtte.
Jeg skal ikke kunne sige, om det decideret er forholdene i Nordsøen, der gør det.
Det, jeg forholder mig til, er, at med de vilkår, vi har for deciderede bjærgningsfartøjer, sidestiller vi nu også andre skibstyper, som har bjærgningsopgaver.
Det er reelt det, der står i lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-04:
Formålet med lovforslaget om digital skibsregistrering er at skabe mulighed for digital, papirløs skibsregistrering i Danmark.
Forslaget følger regeringens målsætning om at etablere en digital forvaltning.
Digitaliseringen af skibsregisteret vil gøre det muligt for skibsregisterets brugerkreds, dvs. især de maritime erhverv, advokater samt finansielle virksomheder, at anmelde matrikulære ændringer såsom ændringer af et skibs navn eller hjemsted og rettigheder over skibe, f.eks. panterettigheder til registrering, via digital kommunikation.
En gennemførelse af lovforslaget vil på sigt bl.a. medføre, at skøder og pantebreve oprettes som rent elektroniske dokumenter.
Denne del af lovforslaget vil derefter reducere de administrative byrder for erhvervslivet og samtidig give mulighed for en mere smidig, hurtig og moderne skibsregistrering.
Baggrunden for forslaget om pant i fiskerirettigheder er, at der i fiskerilovgivningen er indført mulighed for, at ejere af et fiskeskib direkte kan sælge visse fiskerirettigheder, der er gjort omsættelige.
Som en konsekvens heraf vil disse rettigheder også kunne pantsættes særskilt i personbogen uafhængigt af de panterettigheder, som måtte være registreret i skibsregisteret vedrørende et fiskerfartøj.
Sådanne fiskerirettigheder har stor værdi og udgør en væsentlig del af et skibsfartøjs indtjeningsevne.
Med forslaget vil pant i et fiskerfartøj, der er registeret i skibsregisteret, automatisk komme til at omfatte fiskerirettigheder, som er tilknyttet det pågældende skib.
Derved skabes en billigere og administrativt enklere sikring af fiskerierhvervets långivere.
Der er også en ændring af reglerne for bjærgeløn, som gør bestemmelserne mere tidssvarende og forbedrer danske skibes konkurrencesituation.
Det foreslås, at den mulighed for at indgå en aftale med mandskabet om afkald på bjærgeløn, der i dag gælder for egentlige bjærgningsfartøjer, også skal gælde for skibe, hvor bjærgningsvirksomhed indgår eller kan indgå som en naturlig del af driften.
I høringssvarene påpeges, at lovforslaget kan medføre, at der er rederier, der efter bjærgningsarbejdets udførelse kan kræve bjærgeløn af den bjærgede.
FTF har en påstand om, at dette lovforslag har problemer i forhold til internationale konventioner.
Dette må afklares i det videre lovarbejde, idet det også bør afklares, om det er et indgreb i Fttmo070.fm
Page 5324
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
faggruppers overenskomstmæssige ret på området for bjærgeløn.
Det Radikale Venstre er positiv over for en del af forslaget, men den sidste del skal afklares, inden vi kan stemme for det.
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-04:
Overhovedet ikke.
Man kan jo selv vælge, hvilke former man vil bruge, hvordan man vil gøre det.
Tværtimod giver det en helt unik frihed til at skabe nogle nye selskaber, hvor kommunerne kan deltage aktivt i produktudvikling for at forbedre servicegrundlaget for den enkelte borger.
Det er da fantastisk for det decentrale lokalstyre, at de får den mulighed.
Det var derfor, jeg refererede til kommunalreformen, fordi resultatet af kommunalreformen er, at man får større enheder.
Andet lå der sådan set ikke i det.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Jeg tror, jeg har den samme akustik her som SF's ordfører, og jeg hørte også meget klart, at hr. Jens Hald Madsen reflekterede over, at formålet med kommunalreformen var at skabe større enheder i kommunerne, så opgaver kan udliciteres.
Så kunne jeg forstå, at ordføreren kommer fra en mindre kommune.
Jeg kommer så fra en kommune med 300.000 indbyggere, hvor man har haft rig mulighed for at udlicitere i mange år.
Page 5329
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
ren, om det her lovforslag ikke er en form for mistillid til de kommunalpolitikere, som burde vide, hvad der tjener borgerne bedst, og hvordan de bedst køber og frembringer de nødvendige serviceydelser.
Er det ikke udtryk for manglende kommunalt selvstyre, at man ikke accepterer, at i kommuner med f.eks. et rødt flertal ser det ud, som om de vil arbejde mindre for udlicitering?
Jens Hald Madsen (V), 2006-04-04:
Jeg tror, at hvis man tager udgangspunkt i de høringssvar, der har været, så er der jo mange, der, hvis man netop skulle have kørt det på det ideologiske grundlag, rent faktisk mener, det er meget uambitiøst, og at det netop kan være en sovepude, at det kan være problematisk at forene det offentlige med det private.
Derfor vil jeg gerne understrege, at jeg synes, at det her faktisk er en god begyndelse på mange ting: på offentlig-privat samarbejde og også på en mulighed for rent faktisk at udvikle nye produkter sammen.
Det er jo en kendsgerning, at den offentlige sektor har en stor viden inden for forskellige områder, hvor den kan sige: Her er et reelt behov, som vi har viden om – og via det private kan man også gøre det kommercielt og måske endnu mere rentabelt i forhold til, hvis det var fuldt offentligt.