Aage Frandsen (SF), 2004-10-27:
I forslaget er overskriften, at der skal ske en udlevering af grundloven til personer, som opnår stemmeret, uanset om det er i forbindelse med, at de bliver 18 år, eller det er i forbindelse med indfødsret.
Der står »grundloven«, men i bemærkningerne står der, at man skal have en kommenteret udgave af grundloven, og der henvises så til den, der hedder »Grundloven på let dansk«.
Et andet sted i bemærkningerne står der, at det koster ca. 1 mio. kr., hvis det er grundloven, der skal udsendes.
Jeg tør ikke sige, om det er den let kommenterede udgave.
Der er jo ikke tvivl om, at grundloven angiver en række spilleregler.
Man kan diskutere, i hvilket omfang man kan aflæse værdigrundlaget.
Noget af det kan man da godt aflæse, men menneskerettighederne er jo et udtryk for et værdigrundlag.
Tænkningen om, at det er vigtigt, at mennesker, som får stemmeret, også har mulighed for at sætte sig ind i de spilleregler, der er i det danske samfund, er selvfølgelig rigtig.
Men spørgsmålet er, om grundloven er egnet til det, og spørgsmålet er, om det hjælper ret meget at have en kommenteret udgave på let forståeligt dansk.
Jeg har valgt at studere den, der allerede er udgivet, »Grundloven på let dansk«, nærmere, for det mener jeg er mest fair over for forslagsstillerne, idet jeg mener, at når forslagsstillerne ikke selv anfører, at det er grundloven, der skal udsendes, vil de ikke ironisere over alt den efter min mening utidssvarende uforståelighed, der er i grundloven.
Den er jo ikke til at forstå for almindelige mennesker, og der er også nogle, der totalt har misforstået, hvad der står i grundloven.
Derfor skulle en kommenteret udgave på et let forståeligt dansk naturligvis være bedre.
Så kan man jo så, hvis man laver sådan en udgave, der minder om den her, gå ind og læse, hvad det betyder.
Nu kunne den jo være bedre end den her, men hvis vi for det første tager § 26 om, at kongen har ret til at slå mønt, står der så i kommentarerne, at det betyder, at regeringen kan noget, og det betyder, at Nationalbanken kan noget, og at mønt ikke kun betyder mønt, det betyder også sedler.
Det er jo et klart fremskridt i forhold til det, der står i grundloven, men man efterlader det indtryk hos læseren, at det kun er noget, der kan foregå i Danmark.
Uanset om jeg synes, det er en god idé eller ej, er jeg af den opfattelse, at det kan vi godt i Danmark.
Jeg har accepteret nogle juridiske responsa i forhold til, at vi har det, man kalder en dynamisk grundlov.
En anden ting, jeg vil henvise til, er kommentaren til § 29 om stemmeretten og valgretten, hvor der jo står det forfærdelige i grundloven, at man kan tage stemmeretten fra personer, som modtager det, der kaldes fattighjælp – det er formuleringen i grundloven – eller er straffet.
Der står så i kommentarerne, at det ikke længere gælder for dem, der modtager kontanthjælp.
Men det er jo allerede en vildledning, for kontanthjælpen er jo indført meget senere.
Der har aldrig været tale om, at man kunne det ved kontanthjælp, men der var tale om, at man kunne det ved fattighjælp, og så kunne man overføre det til, at det måske også gjaldt kontanthjælpen.
Jeg nævner de her eksempler for at vise, at det der med at lave en kommenteret udgave ikke er lige så enkelt.
Det er enkelt at udsende denne her udgave, men det ville være en forbrydelse mod grundloven og også mod dem, der skulle læse den.
Men at lave denne her er heller ikke enkelt.
Hvis vi tager § 70, er det jo sådan, at den vedrører diskrimination, og der står jo så i grundloven, at det vedrører religion og afstamning og ikke andet.
Det er det, det drejer sig om i grundloven.
Men der står ikke noget om i den kommenterede udgave, at vi også har menneskerettigheder, også omkring diskrimination, som vedrører mange andre ting, fordi vi har tilsluttet os konventionerne.
Derfor skal man i hvert fald gøre sig overvejelser om, hvorvidt det er en snævert kommenteret udgave til grundloven, eller om det er en kommenteret udgave, der viser hele vores forfatning og ikke kun de paragraffer, som ligger i grundloven.
Det synes jeg at man skal gøre sig meget grundige overvejelser om.
Til allersidst vil jeg sige, at jeg tror, det er vigtigere, at der er undervisning i folkeskolen, at man gør noget ud af det her, end at udsende den med posten.
Jeg tror sådan set, at det ville være dobbelt at udsende den med posten til alle, og så er der nogle, der smider den væk.
Man skal i virkeligheden bruge den i undervisningen i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne.
Det er der, den skal bruges.
Derfor tror jeg altså ikke på ideen med at sende den med posten, hvor to tredjedele måske vil smide den væk og en tredjedel vil lade den ligge, også selv om det er et klart bedre forslag at lave en kommenteret udgave end bare udsende den rå grundlov.
Intentionen er rigtig, ideen og tanken er sympatisk, men en konkret udførelse vil vi gerne diskutere meget mere, end vi gør her.