runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-01-23:
Med de to lovforslag får årsregnskabsloven en tiltrængt ansigtsløftning.
Loven fra 1981 var efterhånden moden til en modernisering, ikke mindst for at tilpasse danske virksomheders regnskabsaflæggelse til internationale standarder, og vi synes derfor fra radikal side, det er fornuftigt, at loven lægger sig op ad internationale regnskabsstandarder.
De seneste 20 år har de internationale markeder udviklet sig hastigt, for flere og flere virksomheder henter deres finansiering i udlandet, og Det Radikale Venstre finder derfor, at det vil være gavnligt for virksomhederne med ensartede regnskabsregler.
Lovforslagene lægger op til, at regnskaberne skal følge principperne om det værdibaserede regnskab.
Det indebærer bl.a. den fordel, at årsregnskabet i højere grad vil afspejle virksomhedens reelle værdier.
Også for Det Radikale Venstre spiller det en vigtig rolle, at lovforslagene rummer en række administrative lettelser for virksomhederne.
Det bliver mere overskueligt for de mindre virksomheder at aflægge regnskab, og reglerne for elektronisk indberetning bringes i overensstemmelse med regeringens erhvervsstrategi, dk21.
Med de bemærkninger kan jeg sige, at Det Radikale Venstre kan støtte begge lovforslag.
Pernille Sams (KF), 2001-01-23:
Jeg fik det svar, at det var udmærket, fordi der er forskel
på offentlige kroner og private kroner.
Jeg ved egentlig godt, at der er forskel på private kroner og offentlige kroner, men jeg har endnu ikke forstået, hvad det er, der gør, at Socialdemokratiet mener, at det, fordi der er forskel på offentlige og private kroner, er godt at have to forskellige regelsæt, alt efter om bygherren er offentlig eller privat.
Skal hr. Bjarne Laustsens bemærkning forstås sådan, at Socialdemokratiet mener, at det giver størst sikkerhed for konkurrence, når man er underlagt disse regler, for det er det offentlige jo, eller hvorfor har man underlagt det offentlige disse regler?
dér er grænsen, dér er sikkerheden for optimal konkurrence.
Eller hvad er begrundelsen, hvis det ikke er denne her?
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-23:
Det lovforslag, vi skal behandle her i dag, er jo en afløser for prisaftaleloven fra 1937, monopolloven fra 1955 og licitationsloven, som vi fik i 1967.
Ved den lejlighed sagde Lars P. Jensen fra Socialdemokratiet, som var handelsminister, at tilbudsgivningen inden for bygge- og anlægsvirksomhed ikke skulle være undergivet andre regler end dem, der er almindeligt gældende for en fri konkurrence, og det er vi for så vidt stadig væk enige i.
Det, der kan være underligt, er jo, at ingen andre erhverv har en licitationslov, og der er heller ingen andre lande, som har en sådan licitationslov.
Det er nu igennem snart mange år blevet påpeget, at der er en åbenlyst utilstrækkelig konkurrence i bygge- og anlægssektoren, som betyder, at danskerne betaler op til 20 pct. mere for deres huse end borgerne i vore nabolande.
Selv ikke vores ellers udmærkede licitationslov har formået at sikre en tilstrækkelig konkurrence.
I Socialdemokratiet har vi været indstillet på at ophæve licitationsloven og gøre konkurrencen fri i håb om få gjort ordentligt kål på den manglende konkurrence.
Vi er endnu ikke færdige med at undre os over, hvordan de borgerlige kunne sige nej til dette tilbud, men det kunne de, og resultatet er, at vi i dag diskuterer en lov, der ligger et sted midt imellem den oprindelige lov og en ophævelse. Socialdemokratiet støtter lovforslaget, som det ligger, og er især glad for, at det nu bliver muligt at udbyde til den økonomisk mest fordelagtige pris og ikke bare til laveste pris.
Samtidig fastholdes forbudet mod mestergrise eller samordning af bud.
En klar fordel er, at der åbnes op for forhandling med tilbudsgiverne, så man på den måde kan få den optimale løsning for det enkelte byggeri.
Jeg skal også meddele fra SF, at de er meget positive over for forslaget, om end de har spørgsmål at stille under udvalgsarbejdet, og de ser frem til forhandlinger omkring dette spørgsmål.
Egil Møller (DF), 2001-01-23:
Jeg lyttede interesseret til den socialdemokratiske ordfører, hr. Bjarne Laustsen, og vil godt lige stille et spørgsmål til det, der står i § 8 i lovforslaget, om, at man ikke absolut nødvendigvis skal tage det laveste tilbud, men også kan vurdere ud fra andre kriterier.
Der har man nævnt, at det f.eks. kunne være pris, byggetid, driftsomkostninger, rentabilitet, teknisk værdi og påvirkning af miljøet. Så er mit spørgsmål til ordføreren: Kunne man udvide disse undtagelser, sådan at man også tager hensyn til og bevidst vil tage hensyn til det, man kalder at lette integrationen af flygtninge og indvandrere i det danske samfund?
Pernille Sams (KF), 2001-01-23:
Jeg vil gerne stille hr. Bjarne Laustsen det spørgsmål, om han vil være sød at begrunde, hvorfor Socialdemokratiet mener, at der skal være forskelligt regelsæt for professionelle bygherrer, alt efter om disse er henholdsvis private eller offentlige.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-23:
Først til spørgsmålet fra hr. Egil Møller om laveste bud: Det var jo en lang omvej for at komme til at få den her debat til at dreje sig om flygtninge og indvandrere.
Jeg mener, at spørgsmålet om, hvordan vi får integrationen flettet ind - det kan der være mange gode grunde til - jo ikke er det, der lige ligger i det lovforslag her.
Det synes vi ville være helt oplagt at gøre.
Med hensyn til fru Pernille Sams spørgsmål om professionelle og ikkeprofessionelle og hvorfor der skal være det skel imellem offentlige virksomheder og private virksomheder: Vi lægger jo op til her, at det kun skal være gældende for det offentlige byggeri, men at de andre kan vælge at følge det, vi lægger frem her, hvis der er behov for det.
Det synes vi er ganske udmærket, da det handler om offentlige kroner.
Der er forskel på offentlige kroner og private kroner.
Egil Møller (DF), 2001-01-23:
Jeg stillede spørgsmålet, fordi det ikke var et af de eksempler, man nævnte, hvor man ellers kommer med alle disse muligheder, der er, for at tage hensyn til forskellige andre ting.
Så det er altså - sådan forstod jeg det på ordføreren - ligeledes et parameter, at man måske nok kan belønne de firmaer, som har fortrinsvis mange udlændinge beskæftiget, eller firmaer, som måske udelukkende eller stort set udelukkende beskæftiger disse flygtninge og indvandrere.
Det er altså et parameter, man vil kunne se anvendt.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-23:
Hr. Egil Møller spørger, om det er, fordi vi vil belønne de virksomheder, som ansætter mange indvandrere og flygtninge.
Det er jo sådan, at der faktisk ligger en manual for, hvordan man kan tage nogle parametre ind på den måde her.
Det er ikke en forpligtelse, men man kan lægge det ind, hvis man vil det.
Det er meget skægt nu at høre den konservative ordfører, fru Pernille Sams, sige noget om, hvad vi i det hele taget skal med den lov her, hvorfor vi skal have to forskellige regelsæt.
For så er det det, der er udgangspunktet.
I forbindelse med konkurrenceloven fra sidste år var vi jo parat til at afskaffe licitationsloven.
Men fordi der er kommet henvendelser bl.a. fra byggeriet om, at man godt vil have en eller anden art grundlov på det her område, fremsætter vi så det her forslag, hvor vi i øvrigt håber på, at de her forbedringer, der ligger, med underhåndstilbud, og at man kan forhandle også med laveste tilbudsgiver eller andre tilbudsgivere, kan være med til at åbne op, så vi får en bedre konkurrence.
Men jeg forstår nu på fru Pernille Sams, at De Konservative hellere så, at vi afskaffede hele loven.
Og så ændrer situationen sig jo.
Pernille Sams (KF), 2001-01-23:
Jeg har aldrig sagt et ord om, at vi skulle afskaffe hele loven.
Det, jeg derimod helt præcist spurgte den socialdemokratiske ordfører om, var, om jeg kunne få en begrundelse for, hvorfor Socialdemokratiet opstiller et forskelligt regelsæt, alt efter om der er tale om en offentlig eller en privat bygherre.
Der har jeg så fået det svar, at det er, fordi der er forskel på offentlige og private kroner.
Når jeg så spørger igen, for det var jo ikke et helt forståeligt svar, får jeg at vide, at der er kommet en henvendelse fra byggeriet, hvor man gerne vil have en grundlov.
Jamen det har man jo netop fjernet fra den private del.
Så spørger jeg igen: Vil hr. Bjarne Laustsen være sød at fortælle både mig og andre, som følger med i denne her sag, hvorfor det er rigtigt at have to forskellige regelsæt, alt efter om bygherren er privat eller offentlig?
Der kan være tale om to fuldstændig identiske byggerier, men Socialdemokratiet ønsker to forskellige regelsæt, der skal styre udbudet.
Må vi godt få en forklaring på, hvorfor det skulle være logisk for nogen overhovedet?
Egil Møller (DF), 2001-01-23:
Jeg synes, det var rart at få fastslået, hvilke præmisser der skal gælde, hvis dette lovforslag bliver vedtaget.
Så vil jeg godt spørge ordføreren: Hvor er gennemsigtigheden så, når man efterfølgende, når licitationen har været afholdt, kan begynde at forhandle ud fra kriterier, som de andre ikke er vidende om.
Er det en fair måde?
Ole Stavad (S), 2001-01-23:
Når jeg lige vil bede om et par bemærkninger, er det, fordi jeg synes, at den her debat er ved køre ud ad et højst mærkværdigt spor.
Til hr. Egil Møller vil jeg bare sige: Hvis en bygherre ønsker, at der er visse ting, der skal lægges vægt på, og det fremgår af udbudet, så er der nogle muligheder i eksisterende regler, i den eksisterende licitationslov i dag.
Det vil man også kunne i det lovforslag, vi her diskuterer.
Så jeg vil sige, at hr. Egil Møllers indgang med de bemærkninger, der er faldet her, simpelt hen er en afsporing af debatten.
Det er ikke det, det handler om.
Det, hr. Egil Møller spørger om, kan man i dag.
Det, hr. Egil Møller spørger om, vil man kunne, hvis det her lovforslag vedtages.
Det er op til den enkelte bygherre.
Så der er intet nyt under solen i så henseende. Og for at de, der måtte benytte sig af en eller anden form for social klausul, ikke skal komme til skade, gøre noget forkert, komme i strid med EU-regler eller noget andet, så har Erhvervsministeriet udarbejdet en manual, så man kan trække et koncept, uden at man skal bruge mange kræfter på det.
Sådan forholder det sig, hr. Egil Møller.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-23:
Jeg vil bede hr. Bjarne Laustsen bekræfte, at Danmark jo også er omfattet af EU's licitationsregler, og det betyder, at hvis det offentlige udbyder anlæg af en motorvej eller en Femernbro eller sådan noget, så risikerer man, at det f.eks. er et italiensk firma, der vinder licitationen.
Dermed kan man blive bragt i den situation, at samtlige medarbejdere i den virksomhed, der skal bygge broen, er udlændinge.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Jeg har ingenting imod, hvis det er sådan, at nogle af de pårørende skal høre det, for det, jeg har givet udtryk for hele dagen, er, at folk, der begår stærke færdselsforseelser, hvor de både kvæster og slår andre ihjel i trafikken, selvfølgelig skal straffes.
Det er ikke helt det samme synspunkt, fru Dorte Bennedsen gav udtryk for i aftes i fjernsynet.
Jeg synes, at de skal straffes.
Og derfor har vi også i dag klart præciseret nogle forslag til, hvordan vi synes, vi kan få fat i de fartbøller og fulde mennesker, der ligger og kører på vejene.
Her har vi et andet syn end det, fru Dorte Bennedsen står for.
Vi ønsker ikke, at der skal sættes fartfælder op over hele landet og på motorveje, som jeg nu forstår, at ministeren har indgået en aftale med fru Margrete Auken om.
Det ønsker vi faktisk ikke, men vi ønsker i stedet for, at vi får noget mere politi på vejene, som kan få fat på nogle af de mennesker, som ligger og kører fuldstændig hensynsløst, og som ligger og kører med sprit i blodet.
Det er dem, vi synes
at man skal sørge for at få fat på i stedet for, som jeg skal gentage, hvis man kommer til at køre en 7-8 kilometer i timen for stærkt.
Tom Behnke (FRI), 2001-01-23:
Det, jeg appellerede til, var, at der var rimelighed i de ting, der bliver vedtaget her i Folketinget, og som bliver sendt ud til befolkningen.
Hvis der er rimelighed i dem, er befolkningen med, så accepterer de dem, og så indretter de deres adfærd efter den lovgivning, vi laver.
Det er korrekt, at det er helt frivilligt, om man vil overtræde færdselsloven, i hvert fald i de fleste tilfælde, men lad os bare holde fast i princippet, det er frivilligt.
Men spørgsmålet er, om vi skal have en absolut kontrol.
Skal vi også have det på andre områder?
Skal vi for at have denne absolutte kontrol så have indopereret mikrochip og fotoovervågning i hele samfundet, sådan at vi til enhver tid, hvis der har været indbrud i et hus, vil kunne spole tilbage og se alle de mennesker, der har været i huset de sidste 24 timer? Skal man gøre det?
Nej, det skal vi selvfølgelig ikke.
Princippet bygger jo på, at det er risikoen for at blive taget, der gør, at folk lader være med at overtræde lovgivningen.
Og lad mig så sige afslutningsvis: Man har jo netop fra regeringens side lavet en forsøgsordning med, at lastbiler skal have lov til at køre 80 km/t på motorveje med det argument, at det er for at få trafikken til at glide bedre, for glider trafikken bedre, nedsætter vi antallet af uheld.
Hvorfor skal det så ikke gælde andre steder også?
Arne Melchior (CD), 2001-01-23:
Om vores hastighedsgrænser er for lave eller ej, bestemmer Folketinget suverænt.
Så er det vist færdigt, ikke?
Og når man så overtræder loven, må man selvfølgelig tage lovens straf.
Jeg synes, det er uforskammet at sige skinhellig til mig.
Jeg har da fået et par fartbøder i tidens løb.
Jeg har betalt med den største selvfølgelighed og uden nogen som helst kritik af, at jeg selvfølgelig måtte tage konsekvensen af min fejl.
Og det er dét, hr. Heiselberg stadig skylder svar på.
Er det bare noget, man kommer til, jamen så skal man ikke have kørekort.
Og hvis hr. Heiselberg tit kommer til det, så fortjener han ikke sit kørekort.
Det gør han faktisk ikke, for der er ingen undskyldning for ikke at vide, hvor hurtigt man kører.
Det er noget pjat, at man kommer til at køre 20 pct. for stærkt.
Det har intet med virkeligheden at gøre.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Jeg skal bare hermed konstatere, at hr. Arne Melchior så med fuldt overlæg har kørt for stærkt.
Dorte Bennedsen (S), 2001-01-23:
Hr. Tom Behnke og jeg har gennem årene haft utallige retspolitiske debatter i denne sal.
Jeg har faktisk hørt efter, hvad hr. Tom Behnke sagde, og en af de ting, han også gentog her for relativt nylig, var: Jamen ingen i dette land kommer i fængsel eller bliver straffet, andet end at det er frivilligt, for man kan bare overholde loven, så bliver man ikke udsat for lovens lange arm.
Jeg vil godt spørge hr. Tom Behnke, hvorfor den filosofi, som nu er hr. Tom Behnkes, som jo er gentaget mange gange heroppefra, ikke gælder, når det hedder automatisk hastighedskontrol.
Ingen bliver jo kontrolleret andet end frivilligt.
For overholder man reglerne, udløses fotoapparatet ikke.
Hvorfor skal den filosofi gælde på det ene område, når den ikke skal gælde på det andet?
Jeg er meget enig med hr. Tom Behnke i, at vi så vidt muligt skal lave noget, som befolkningen også føler er rimeligt.
Og derfor er det jo interessant at se, hvordan befolkningens holdning er til de forsøg, der har været kørt både her i hovedstadsområdet og på Fyn omkring automatisk hastighedskontrol, for der har det jo ændret sig markant i de 2 år.
Der er markant flere, der er blevet positive over for den automatiske hastighedskontrol.
Og det interessante er - det står et sted her i redegørelsen, som jeg ikke lige kunne finde på stående fod - at på Fyn og i hovedstadsområdet er positiviteten større, hvorimod det dér, hvor hr. Svend Heiselberg kommer fra, hvor man aldrig nogen sinde har haft det, er gratis og nemt at være imod.
Det giver jo sikkerhed
at være imod, så risikerer man ikke sådan nogle væmmelige nyskabelser.
Men rent faktisk er positiviteten hos de borgere, der har været udsat for det her, blevet markant større i løbet af forsøget.
Margrete Auken (SF), 2001-01-23:
Jeg vil godt i forlængelse af det, fru Dorte Bennedsen sagde, citere fra, jeg tror, det er en Ritzau-meddelelse, en pressemeddelelse, som kom i midten af december, hvor Rådet for Større Færdselssikkerhed præsenterede nogle undersøgelser af vurderingen blandt befolkningen, hvor heldigvis ikke ret mange er enige med hr. Tom Behnke.
Der var det sådan, at mens det i 1997 kun var godt halvdelen - men stadig væk over halvdelen - der var for forsøget
, var det i 1999, hvor man havde haft det til at løbe, nu to tredjedele af befolkningen, der var for fotofartfælderne, som synes, det er bedre, at man får en bøde, end at man laver ulykker, og så var en fjerdedel på det tidspunkt her imod.
Nu ved jeg selvfølgelig ikke noget om hr. Tom Behnkes børn, om de ikke synes, at det er endnu mere pinligt at høre deres politifar stå herinde og sige, at det dér med at få overholdt loven ikke er så betydningsfuldt, end at han måske blev stoppet af en betjent.
Mine ville i hvert fald skamme sig forfærdeligt, hvis de hørte deres mor stå og sige, at det da er ligemeget, om man holder loven eller ej i den her sammenhæng.
Så vil jeg også til sidst sige til hr. Tom Behnke, at han skulle se, hvordan ulykkestallene ser ud.
Jeg har bedt om at få den lille folder opdateret, som vi fik for et par år siden, hvor man kan se, at i Ringkøbing Amt, Sønderjyllands Amt og Nordjyllands Amt har de virkelig høje ulykkestal, og selv om jeg synes, at hr. Heiselberg er anstrengende, så synes jeg alligevel ikke, at han skal slås ihjel.
Tom Behnke (FRI), 2001-01-23:
Lad mig sige til fru Margrete Auken, så der ikke er tvivl om det, at jeg finder, at det er ganske usmageligt at komme med personlige angreb af den karakter fra Folketingets talerstol.
Hvad skal det til for?
Hvorfor ikke forholde sig til det, man siger, det, man mener, og det, fru Margrete Auken mener, som er diametralt modsat af, hvad jeg mener?
Men hvis vi skal ned på det plan, kan jeg da hilse fru Margrete Auken og sige, at der er én eneste i Folketinget, som mine børn sidder og vrænger næse af, når de ser tv, og det er ikke undertegnede.
Lad mig så sige, at jeg klart er af den opfattelse, at vi skal overholde loven her i landet.
Jeg mener også, bilisterne skal gøre det.
Det, jeg ønsker at diskutere, er måden, vi kontrollerer på, og måden, vi får dem til at gøre det på. Og dér er vi altså uenige.
Margrete Auken (SF), 2001-01-23:
Jeg havde nu heller ikke regnet med, at jeg havde min fanklub i hr. Tom Behnkes hjem.
Det var ikke så meget det.
Det var mere, fordi hr. Tom Behnke stod og gav en gribende skildring af, hvad der skulle til, før noget var pinligt.
Fra borgerlig side har man i dag hængt resten af Folketingets medlemmer ud for at være hyklere, og hvad ved
jeg, samtidig med at man har stået og pralet af, at man kørte for hurtigt. Og jeg synes, det er forfærdeligt, jeg synes faktisk, det er ekstra pinligt, når det er en politibetjent - som skal være lovens vogter - som står og siger, at vi ikke skal tage det så alvorligt, at vi knalder dem, der overtræder loven.
Jeg synes faktisk, det er forfærdelig pinligt at høre på.
Når man derfor snakker om, hvad der er det mest belastende ved de der overtrædelser, så må det da først og fremmest være, at man har udsat andre mennesker for en alvorlig risiko.
Det må være det slemme.
Dorte Bennedsen (S), 2001-01-23:
Jeg er meget enig i, at automatisk overvågning på motorveje generelt ikke skal være tilfældet.
Rent faktisk var det jo sådan, at det første forsøg, der blev besluttet, var mens hr. Hans Engell var justitsminister, så det er mange år siden.
Det drejede sig om motorveje, men blev aldrig realiseret, fordi nogle svenske erfaringer viste, at det ikke gav noget at lave det dér.
Derfor blev det andet forsøg, der så kom til at køre i hovedstadsområdet og på Fyn, besluttet senere hen.
Men når der er overvågning nu, er det selvfølgelig, fordi man har lavet en forsøgsordning med lastbiler.
Og det er klart, at når man laver en forsøgsordning, så må man også have en rimelig chance for at se, om forsøgsordningen vil fungere.
Derfor er der den overvågning.
Jeg er også meget enig i bemærkningerne om rødkørsel.
Jeg rystes også daglig over, hvor mange der faktisk kører over for klokkerent rødt lys.
Så siger hr. Andreasen, at det koster politi, og det koster penge.
Jeg synes, det er et eksempel på, hvor automatisk overvågning kan være godt.
Hvorfor skal der stå en politibetjent dér, når et kamera kan løse det?
Og i det øjeblik, det kan gøres ved teknologi, er det jo altså en væsentlig mere økonomisk overkommelig opgave, end når der skal stå folk derude.
Mogens Andreasen (UP), 2001-01-23:
Jamen jeg er da helt enig i, at man ikke skal bruge politiet til det her, og at man i stedet kunne lave overvågning.
Men jeg mener, at der kan være andre årsager til, at den overvågning ikke fungerer på den rette måde.
Jeg tror, at mange føler det ubehageligt, at alle bilister skal overvåges. Men det er rigtigt, det må simpelt hen ikke være sådan, at folk kører over over rødt.
Jeg mener også, at der skal være større politidækning, end vi har i dag.
Så det synes jeg er helt i orden.
Når vi taler om lastbiler, er det da ganske udmærket at lave forsøg.
Men hvorfor ikke gøre noget helt andet og sige: Lastbiler må ikke overhale på motorvejen.
De skal køre den hastighed, de må, og så må de ikke overhale.
Lastbiler, der overhaler, er meget ofte årsag til, at andre bilister kommer i klemme, og det synes jeg godt vi kunne tænke lidt på.
Margrete Auken (SF), 2001-01-23:
Jeg er enig med ministeren hele vejen igennem.
Der er bare én ting, vi skal have slået fast fra vores finanslovaftale, og det er, at de dér fotofartfælder, eller hvad vi nu kalder dem, også i almindelighed kan bruges på motorvejene.
For hvis det bliver sagt, at de ikke kan det, har jeg et meget stort problem, for jeg har været ude og sige, at det var vores hensigt, at det skulle gøres lynende klart, at hastighedsgrænserne på motorvejene ikke var vejledende.
Og hvis man går hen og ser det tal - og nu skal vi tænke på motorveje, dér har man fjernet al anden trafik, så der burde ikke forekomme ulykker på motorvejene, der burde ikke forekomme ulykker - der var der i 1999 37 dræbte.
Det var en stigning på 27 pct. i forhold til året før.
37 dræbte.
Hvis det havde været ved anden gadevold, så skulle vi lige have hørt, hvordan koret havde været derovre.
Det er kolossalt mange på motorveje.
Altså jeg får dårlige nerver, hvis folk tror, at det kun er specielle steder, og at alle andre steder må man køre frit.
Og det er for farligt for politiet at stoppe dem, for de bliver slået ihjel.
Altså derfor kan man ikke have det med politikontrol, for man kan ikke standse en bil på den måde dér, sådan som de dér galninge kører.
Svend Heiselberg (V), 2001-01-23:
Ja, jeg mener da også, at fru Margrete Auken har ret i, at man har besluttet sig for, at de her automatiske fartfælder skal sættes op rundt om på motorvejene.
Men det kan jo selvfølgelig være, at jeg har misforstået det.
Jeg har da set, at ministeren er blevet citeret for det nogle gange, det kan jeg nu forstå at ministeren tager afstand fra.
Og så havde ministeren nogle bekymringer for Venstre, partiet Venstre.
Det skal ministeren såmænd ikke have, det har vi ikke selv, og jeg har også opfattelsen af, at befolkningen som sådan ikke er helt uenige i vores politik og vores synspunkter.
Det kunne jo så måske være, fordi at vi forholder os lidt til virkeligheden, hvad jeg synes ministeren og andre
ikke rigtig gør, når vi diskuterer det her.
Jeg vil da gerne spørge ministeren: Hvad er det, at vi har sagt i dag, som ikke var med til at forbedre trafiksikkerheden?
Og jeg mener faktisk, at vi er gået langt længere, end andre ordførere har gjort, for, at vi gerne vil gribe ind over for dem, der er virkelig årsag til, at der sker store trafikulykker her i landet.
Men vi har klart sagt, at vi ikke vil være med til, at alle bilister i Danmark skal kriminaliseres, sådan som regeringen og venstrefløjen lægger op til.