runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Kjær (DF), 1999-10-14:
Da ingen af de berørte parter har noget som helst imod, at denne jernbane bliver nedlagt, og en nedlæggelse til gengæld kan blive til gavn for byens erhvervsliv, har
Dansk Folkeparti heller ingen indsigelser mod denne beslutning, og vi er selvfølgelig positive over for lovforslaget
Aase D. Madsen (DF), 1999-10-14:
Da Dansk Folkepartis kirkepolitiske ordfører, hr. Poul Nødgaard, af indlysende grunde ikke kan stå på talerstolen i dag, skal jeg fremføre partiets syn på det foreliggende lovforslag.
De foreslåede tekniske ændringer vedrørende supplementsvalgliste og brevstemmeafgivning vil jeg ikke gå dybere ind i, men jeg undrer mig over, at noget sådant ikke for længst er blevet gennemført.
Det nye forslag vedrørende Skt. Petri tyske menighed skal derimod have et par ord med på vejen.
De økonomiske problemer med vedligeholdelsen af den meget gamle kirke synes at være hovedårsagen til, at Folketinget nu inddrages.
Skt. Petri Kirkes tyske menighed ønsker nu samme status som f.eks. døvemenigheder.
De nye bestemmelser medfører, at omkring 500 personer, der tilhører den tyske menighed, nu skal have bl.a. bygningsudgifter dækket over den såkaldte fællesfond, mod at de berørte borgere så til gengæld betaler kirkeskat efter landets gældende regler.
Om dette så bliver et over- eller underskud for de berørte borgere, melder lovforslagets bemærkninger intet om.
Konsekvensen af, at de berørte borgere nu stemmer i de respektive sogne til menighedsrådene, alt efter hvor de bor, er en anden ting, der er indeholdt i lovforslaget, og som man måske kunne diskutere rigtigheden og konsekvenserne af.
Men vi må nok sige, at lovforslaget bør have en hurtig gang gennem Folketinget, og Dansk Folkeparti vil medvirke aktivt til dette.
Jens Vibjerg (V), 1999-10-14:
Må jeg forstå de sidste bemærkninger fra den radikale ordfører sådan, at den radikale ordfører vil være med til at få de uheldige elementer, der ligger i loven her, rykket ud?
Børge Klit Johansen (KRF), 1999-10-14:
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at lovforslaget giver nogle meget fornuftige redaktionelle opdateringer af lov om valg til menighedsråd.
Det er svært for os at forestille os, at nogen kan have noget som helst at indvende imod det, og jeg er sikker på, at det havde ministeren heller ikke forventet.
Løsningen omkring Skt. Petri finder vi også særdeles interessant set fra flere synspunkter. Jeg kunne tænke mig at spørge ministeren, om der findes nogle konkrete planer for indmeldelsen af Skt. Petris medlemmer i den danske folkekirke, om det skal ske i form af en kollektiv indmeldelse, eller om det skal ske på sædvanlig vis ved, at hvert enkelt medlem må henvende sig til sognepræsten i bopælssognet.
Vi vil naturligvis gerne være med til at sikre den tyske kirkes eksistens og vil gerne rose ministeren for den fornuftige løsning, man har fundet.
Det var en fornuftig løsning på de ejendomsøkonomiske forhold, da Slots- og Ejendomsstyrelsen overtog kirkebygningen i 1994, og vi er glade for, at man på den måde positivt har medvirket til at bevare en kulturhistorisk perle i København.
Vi forstår også, at de ganske stramme regler og høje krav med hensyn til vedligeholdelse, indretning, opvarmning osv. er en stor belastning for en lille menighed som den i Skt. Petri, og derfor ønsker vi naturligvis på enhver måde at bidrage til en løsning af det økonomiske problem.
Det falder også udmærket i tråd med Kristeligt Folkepartis generelle holdning til kirkens økonomi, hvor vi jo ønsker, at der skal være en større gennemsigtighed, så det er klart, hvad der er kirkelige opgaver, og hvad der er statslige opgaver.
Det er vores holdning, at udgifter til præste-, provste-, bispelønninger, andre afgjort kirkelige formål osv. skal dækkes af kirkeskatten, mens vi mener, at restaurering af kirkebygninger af historisk værdi, som det er tilfældet med Skt. Petri, drift af kirkegårde og hele den civilretlige registrering derimod bør dækkes over statsskatten og ikke være et kirkeligt anliggende. Så vi hilser den model for, hvordan det kan lade sig gøre, som vi finder i den her situation, velkommen og vil tilsige vores positive medvirken i den videre behandling af dette lovforslag.
Anders Samuelsen (RV), 1999-10-14:
Hr. Jens Vibjerg må tage det som et tilsagn, som Det Radikale Venstre egentlig giver, hver eneste gang vi går i gang med forhandlinger og skal have det i udvalg, om, at Det Radikale Venstre går åbent ind i den type forhandlinger og åbent lytter til, hvilke kritikpunkter der skulle komme.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-14:
Jeg forstod, at et af de ankepunkter, som fru Jette Gottlieb havde, var om det her med, at der ikke var G-dage i aktiveringen.
Har den tanke ikke strejfet fru Jette Gottlieb, at arbejdsgiveren, inden arbejdsgiveren antager en person og går ind i det, vi kalder privat jobtræning og den slags ting, fordi arbejdsgiveren ikke ved, om vedkommende nu også kan blive der, overvejer at sige: Når jeg har den der omkostning oveni til G-dagene, så vil jeg faktisk ikke ansætte vedkommende?
Anser fru Jette Gottlieb ikke det for at være en større fare end den chance, der er - og det tror jeg, der er - for, at når vedkommendes aktivperiode udløber, og hvis man er glad for vedkommende, så ansætter man selvfølgelig også vedkommende?
Jeg tror, at muligheden for at komme ind vil være sværere, og det er den, jeg synes, vi bør fokusere på.
Den generelle diskussion om G-dagene synes jeg, vi til enhver tid kan tage, men nu drejer det sig om det her lovforslag.
Og nu forstår jeg faktisk, at fru Jette Gottlieb er enig i, at så længe man har G-dagene i det her system omkring aktivperioden, så kan det virke hæmmende. Derfor vil man have dem fjernet, hvad nu regeringen har lagt op til.
Det eneste, jeg sådan set spurgte om, var den der begrundelse for, hvorfor man lige pludselig vendte sig imod den konstruktion, fordi den synes jeg netop må tilfredsstille fru Jette Gottlieb.
Jette Gottlieb (EL), 1999-10-14:
Jo, men se, det er jo noget vrøvl, fordi argumentet retter sig mod G-dage som sådan, og herunder selvfølgelig også G-dage i forbindelse med aktivering
Men det, som jeg påpegede i mit ordførerindlæg, var noget helt andet.
Jeg påpegede, at der her sker det, at regeringen indrømmer, at når man har folk i aktivering, hvad enten det gælder offentligt eller privat ansatte, så er man fuldstændig klar over, at aktiveringen ender som en blindgyde, at der faktisk ikke er nogen idé i, at folk skal fastansættes, og derfor er det også rimeligt, at man fjerner G-dage-løsningen, som man ellers havde som argument for, at man kunne sikre, at arbejdsgiverne altså skulle tænke sig om, inden de smed folk ud.
Så enten må man argumentere i det ene hjørne eller også i det andet.
Man kan ikke argumentere i begge.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-14:
Jeg tror, vi er enige om, at det, det drejer sig om, ikke er at lave barrierer for den private jobtræning.
Og derfor har regeringen nu i sine overvejelser sagt, at der ikke skal være det argument for, at man kan stå af, at man henviser til den der omkostning, der er bagefter, hvis nu vedkommende ikke bliver der.
Og det vil altså sige, at vedkommende overhovedet ingen mulighed får for at komme ind og være med til at vise sin berettigelse.
På den her måde er der ikke denne forhindring til stede, og det håber jeg, at fru Jette Gottlieb er enig med mig i. Fru Jette Gottlieb har så den opfattelse af erhvervslivet.
hvis erhvervslivet kan se, her er en god arbejdskraft, og den arbejdskraft vil man gerne have til at fortsætte, så får arbejdskraften mulighed for at fortsætte.
Men hvis ikke arbejdskraften får lov til at komme ind, så bliver der ingen mulighed for, at den kan fortsætte.
Jette Gottlieb (EL), 1999-10-14:
Jamen det er vi ikke enige om.
I mine øjne er aktiveringen meningsløs, hvis den ikke fører til en varig, ordinær ansættelse.
Det, som sker her, er, at regeringen indrømmer, at konsekvensen af aktiveringen normalt ikke er varig, ordinær ansættelse.
Det, jeg påpeger at der faktisk står i det her lovforslag, selv om det er ret uforvarende, er, at man vil fjerne G-dags-betalingen fra aktiveringsordningerne, fordi man erkender, at aktiveringsordningerne går efter brug og smid væk-systemet.
Det er jo usædvanlig godt set af hr. Ole Vagn Christensen
, og det er lige præcis hele den diskussion om, hvordan G-dagene virker, som blev rejst ved, at Enhedslisten sidste år stillede et forslag om at afskaffe G-dagene.
Den effekt, som hr. Ole Vagn Christensen omtaler, gælder i et hvilket som helst ansættelsesforhold.
Og det betyder netop, at G-dage-afgiften, som var et forsøg på at lave en afgift på fyringer, har fået den stik modsatte effekt.
Så de argumenter, som hr. Ole Vagn Christensen kommer med i det her konkrete tilfælde, gælder faktisk for hele G-dage-ordningen.
Men det tyder jo på, at vi måske kan få et samarbejde i gang om at få ændret hele G-dage-ordningen, og det vil jeg da hilse velkommen.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-10-14:
Når jeg beder om ordet, er det, fordi jeg skal have hr. Ole M. Nielsen til at hjælpe mig lidt med min hukommelse.
, for at man kan få udbetalt dagpenge?
Har Kristeligt Folkeparti vendt sig imod den løbende skærpelse af rådighedsreglerne i dagpengesystemet?
Vendte Kristeligt Folkeparti sig imod det, da man i sin tid ændrede dagpengeretten fra et helt år til et halvt år?
Vender Kristeligt Folkeparti sig imod, at nogle også opererer med forslag om, at dimittender skal optjene deres dagpengeret for at få udbetalt dagpenge osv.?
Alle de faktorer, som jeg her har nævnt, har jo principielt samme virkning for mennesket som det forslag, vi her behandler.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-14:
I Kristeligt Folkeparti lider vi under den tvangstanke, at vi skal varetage de smås og svages interesser; så der er noget sådan inde i mig, der siger, at nu må jeg hellere støtte regeringen lidt.
Men jeg vil nøjes med at rose den for, at den trods alt bringer et forslag frem, som har noget med finanslovforhandlingerne at gøre.
Når de her forhandlere, der sidder ovre ved finansministeren en sen nat og skal tage stilling til sådan et indviklet emne som det her, husker, hvad der er blevet debatteret i salen, så har de jo lidt bedre mulighed for at lave noget på et ordentligt grundlag, som der er en ordentlig parlamentarisk opbakning bag.
Vi skulle have mange flere ting frem på den måde.
Så vil jeg da rose regeringen for tiltaget omkring G-dagene.
Det med aktiveringsdagene har vi jo ikke diskuteret, men det er også en god idé.
Men det med at straffe de selvstændige erhvervsdrivende, når de ikke kan få butikken til gå rundt længere, er vi ikke rigtig med på.
Der er blevet sagt sådan mange følelsesladede ting om selvstændige erhvervsdrivende og iværksættere, men nu er det jo faktisk ikke iværksætterne, det er værst med, for det er som regel unge mennesker, og selv om de ryger ud i en periode uden dagpenge, så klarer de sig jo nok.
Nu er der jo sådan snak om noget med 80-20 her.
Der er jo en anden 80-20-regel, som gælder næsten alle steder, og den gælder også her, tror jeg.
Det er, at 80 pct. af de selvstændige erhvervsdrivende har 20 pct. af indkomsterne.
Det er nok ikke helt forkert dér heller, tænker jeg.
Men det er jo de 80 pct. af de erhvervsdrivende, det her tiltag rammer,
og det er derfor, vi vender os imod det.
De fleste af de selvstændige, der får brug for at gå på dagpenge, er jo folk, der har drevet deres virksomhed i mange år, og som ikke har kunnet følge med tiden, som tiden er løbet fra; de har måske også løbet nogle risici, som de ikke burde have løbet osv., og de har haft en lang periode med faldende og måske negativ indkomst.
Dem synes jeg altså at det er urimeligt at straffe på den måde, så det kan vi ikke støtte; jeg behøver ikke sige desværre.
Bodil Thrane (V), 1999-10-14:
Denne harmonisering af loven om valg til menighedsråd kan Venstre støtte.
Der er jo tale om tekniske korrektioner eller, som der står i den skriftlige fremlæggelse, en ajourføring af bestemmelser vedrørende værgemål, tidsfrister og brevstemmer på institutioner.
Det er som sagt ændringer, vi i Venstre kan støtte, både den nye formulering om, hvornår man ikke har stemmeret, og nedsættelsen af fristen for optagelse på valglisten til 7 dage, og endelig, at menighedsrådene i samarbejde med kommunalbestyrelsen kan beslutte, hvorvidt der skal være mulighed for at brevstemme i de amtskommunale særlige institutioner, og ligesådan, at man kan aftale at indrette valghandlingen praktisk i de almennyttige ældreboliger osv. Lovforslaget handler endvidere om en ændring af Skt. Petris tyske menigheds status.
Som udgangspunkt er det jo svært ikke at tilslutte sig en aftale, man har indgået i enighed, om, at Skt. Petri tyske menighed i fremtiden skal være en almindelig menighed her i Danmark og på den måde ændre status fra at være en valgmenighed med de rettigheder og vilkår, det giver, til nu at være en almindelig del af den danske folkekirke.
Baggrunden er økonomi foranlediget af et større renoveringsarbejde, som var tiltrængt, men der har så været problemer med finansieringen.
Det fremgår som sagt af lovforslaget, at der har været stor enighed i forhandlingerne med Skt. Petri-menigheden om den ændrede status, som betyder, at medlemmerne bliver almindelige folkekirkemedlemmer, og derfor kan vi som udgangspunkt støtte, at det bliver sådan.
Men når det er sagt, kan jeg ikke lade være med at tilføje, at der jo i øjeblikket sidder en gruppe og arbejder med strukturen her i det storkøbenhavnske område, og på den baggrund vil det være relevant netop nu at stille nogle spørgsmål i den sammenhæng og i forbindelse med den her ændring, og det vil Venstre gøre under det kommende udvalgsarbejde, inden vi siger endeligt ja til hele lovforslaget.
Karen J. Klint (S), 1999-10-14:
Lovforslaget rummer tre mindre ændringer af nogle love, som i forvejen er der.
Det er hensigtsmæssigt, at vi får rettet op på de her tre love i sammenhæng, og derfor er det her lovforslag en lille lovpakke.
Der bringes nu overensstemmelse mellem valglovene om manglende valgret på grund af manglende retlig handleevne, om seneste frist for optagelse på suppleringsvalglisten og om brevstemmer.
Der kan være en mindre forøgelse af de kirkelige kassers udgifter til administration som en konsekvens af bestemmelserne om brevstemmeafgivningen.
Valg til menighedsrådene er desværre ikke topscorer blandt valghandlingerne.
Over 80 pct. af sognene har desuden aftalevalg.
Så der er tale om meget få sogne, der har afstemninger, og derfor også meget om få brevstemmer.
Der åbnes ved lovforslaget en mulighed for, at en kommunalbestyrelse efter aftale med et menighedsråds valgbestyrelse kan undlade, at der skal foretages brevafstemning hos personer, der bor i boformer for voksne med nedsat fysisk eller psykisk funktionsevne.
Men hvis kommune og menighedsråd aftaler at undlade at foretage brevafstemning i deres boformer, kan menighedsrådet eller andre jo tilbyde kørsel til valgstedet, så de konkrete beboere alligevel får en mulighed for at stemme.
Lovforslagets § 2 omhandler den tyske menighed ved Skt. Petri Kirke, der ved lovforslagets vedtagelse tillige kommer til at tilhøre sognemenigheden i bopælssognet.
Den får nu de samme rettigheder og pligter i forhold til sognemenigheden som øvrige medlemmer af folkekirken i sognet, herunder også valgret.
Forslaget til ændring vedrørende Skt. Petri Kirke indebærer i øvrigt, at den tyske menighed medregnes ved landskirkeskattens fordeling mellem kommunerne, og at menighedens medlemmer bliver kirkeskattepligtige i bopælskommunen.
Skt. Petri Kirke hører under folkekirken, og den har sin egen, helt specielle historie helt tilbage til, at Frederik II i 1585 overdrog kirken til den tyske menighed.
Lovforslagets ændringer er med til at understøtte, at denne kirke får samme muligheder for vedligeholdelse m.v. som andre folkekirker.
Den socialdemokratiske gruppe kan anbefale lovforslaget i dets helhed.
Margrete Auken (SF), 1999-10-14:
For ikke så forfærdelig lang tid siden vedtog Folketinget at sige til regeringen, at vi vil gerne have lovforslag, der kun handler om én ting, sådan at man ikke bultrer det hele sammen.
Men det er altså en uskik, selv om jeg kan se hensigtsmæssigheden i det.
Der burde have været to lovforslag - det vil jeg godt lige sige, og man behøver ikke at bruge mere tid på det - for det ene har vitterlig intet med de to andre at gøre.
Det er klart, at sådan som Skt. Petri er stillet, er det en national opgave, som åbenbart dækkes af fællesfonden og kirkeskatten, at redde det her, og det er helt utænkeligt, at Skt. Petri menighed kunne overleve den restaurering.
Det tror jeg vi alle sammen både er klar over og er indforstået med at gøre noget ved.
Ove Hygum (S), 1999-10-14:
Med de bemærkninger, der er faldet, ser jeg frem til et spændende udvalgsarbejde.
Jeg glæder mig over, at der til flere af elementerne i lovforslaget tilsyneladende er bred opbakning.
Jeg vil også benytte lejligheden til at kvittere for Venstres og De Konservatives politiske synkronsvømning, en elegant udført disciplin, hvor de ganske vist med vekslende tonefald har lagt vægt på de samme argumenter; men forsøget navnlig fra Venstres side på at optræde med virkelig social indignation synes jeg virker voldsomt, jeg havde nær sagt hyklerisk, når man ser på, hvad Venstre selv spiller ud med af besparelsesforslag.
Hvor der i dag har været synkronsvømning, kan man jo ikke påstå det i forhold til besparelsesforslagene på arbejdsmarkedsområdet bredt set, for vi kan jo se, at her er der en ædel kappestrid mellem Venstre og De Konservative, hvor Venstre vil spare 1,4 mia. kr. på næste års finanslov. Som jeg fremhævede i min korte replik på et tidspunkt, er den sociale indignation i hvert fald ikke til stede, når man i forhold til de yngre på arbejdsmarkedet vil spare omkring 400 mio. kr. De Konservative vil spare 1,9 mia. kr. på arbejdsmarkedet bredt.
Det går ud over de unge ledige, det går ud over folk i individuel jobtræning og puljejob, det går
ud over folk, der er i aktivering, der skal over på den individuelle dagpengesats, og sådan kan man opliste
en lang række forslag, der vil forringe situationen for lønmodtagere i aktivering
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-14:
Jeg må desværre beklage, at jeg ikke har overblik over de besparelsesforslag, der ligger i Venstres og De Konservatives finanslovforslag.
Men jeg ved, og det tror jeg sådan set at hr. Poul Erik Dyrlund også ved, at vi går ind for, at de, der uberettiget mister deres indkomst, skal have dagpenge.
Det er der ingen diskussion om, og det skal de også have ud over den periode, som regeringen i virkeligheden går ind for, for det er samfundets opgave at stille arbejdspladser til rådighed
for folk.
At der tidligere har været en uhensigtsmæssig udnyttelse af dagpengesystemet, var jeg en stærk kritiker af, f.eks. i 1993-94.
Men den socialdemokratisk ledede regering har jo foretaget ganske alvorlige opstramninger i den tid, hvor vi ikke var i Folketinget, og jeg mener, at den seneste arbejdsmarkedsreform strammede for hårdt op på en umenneskelig måde, og de udsagn, der blev brugt om den, var faktisk med til at nedvurdere folk og træde på dem.
Det andet må vi se på hen ad vejen.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-10-14:
Jeg vil så spørge på en anden måde.
Det kan måske godt være lidt interessant set i forhold til fremtiden. Vi så jo i relation til finansloven for 1999 en lang række ideer set i forhold til vores dagpengesystem fremsat af Venstre og De Konservative.
Vi har set en lang række af de ideer genfremsat som deres udspil til finansloven for år
, arbejdsministeren var inde på nogle af dem, og jeg tror hr. Ole M. Nielsen har læst de udspil fra borgerligt hold.
Er det også sådan, at den lange række af ideer vil Kristeligt Folkeparti vende sig imod i fremtiden, hvis vi på et eller andet tidspunkt kommer i den situation, at sådanne forslag vil komme til behandling?
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-14:
Men der var en hel del af tingene, som jeg helt kan bekræfte at vi vendte os imod.
Det, jeg bl.a. kan huske, var arbejdsmarkedsreformen sidste år, som vi godt nok kom til at tage et medansvar for, fordi den blev pakket ind i et finanslovforlig på den dér uhensigtsmæssige måde, som jeg brugte lidt tid på før, hvor jeg var oppe og sige nogle ting om afkortningen af dagpengeperioden, som jeg ikke argumenterede for.
Det er en af de sager, der sagtens kan falde i tråd med dem, som hr. Poul Erik Dyrlund nævnte, men den nævnte hr. Poul Erik Dyrlund så ikke. Vi vendte os imod en afkortning af dagpengeperioden, og vi vendte os også imod det, som henholdsvis statsministeren og finansministeren sagde, nemlig at nu var der jo brug for alle på arbejdsmarkedet.
Det var en nedvurdering af dem, som bestemt ikke føler, at der er brug for dem, som ikke kan komme i job, og som man så, fordi man nu har den holdning, at der er brug for alle på arbejdsmarkedet, laver de dér meningsløse aktiveringer for, hvor man pisker folk, også folk mellem 55 og 60 år, rundt i en aktivering, som de i hvert fald ikke bliver hverken klogere eller bedre af, men tværtimod føler sig ydmyget af.
Det er også en menneskelig faktor.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-10-14:
Det Konservative Folkeparti kan støtte den tekniske ajourføring af valgreglerne i forbindelse med menighedsrådsvalg, så de kommer i overensstemmelse med reglerne ved de kommunale valg.
Vi kan også støtte forslaget om ændret status for Skt. Petri tyske menighed, så medlemmerne kommer til at bidrage til de meget betydelige istandsættelses- og driftsudgifter for kirken.
Det gør man ved, at medlemmerne af den tyske menighed tillige bliver medlemmer af folkekirken i det sogn, hvor de bor.
Derved kommer de altså til via kirkeskatten at bidrage til de store udgifter.
Til gengæld dækker fællesfonden så fremover kirkens driftsunderskud på ca. 400.000 kr. pr. år.
Det ser ud til at være en rimelig løsning.
Skt. Petri er jo en af Københavns fornemste kirkebygninger, og man har i årevis diskuteret, hvordan man kunne finde midler til de ganske store vedligeholdelses- og restaureringsudgifter.
De allerede udførte restaureringsarbejder har været dyre, men resultatet er altså også blevet smukt. Vi kan som sagt støtte lovforslaget.
Vi har dog ligesom Venstre en række spørgsmål, som vi agter at stille under udvalgsarbejdet, som vi glæder os til at deltage i.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Som en ordfører har sagt her tidligere på dagen, er der jo det gode ved det, vi siger her fra Folketingets talerstol, at hvis man skulle være i tvivl om, hvad der er sagt, så bliver det skrevet ned.
Derfor vil hr. Flemming Hansen, når nu han får læst efter, konstatere, at jeg faktisk har sagt, at hr. Flemming
Hansen var klog
Jeg sagde, at jeg sjældent har hørt så mange kloge mennesker sige så meget dumt.
Næ, næ, jeg ville aldrig nogen sinde tillade mig at sige noget så urigtigt, som at hr. Flemming Hansen var dum.
Aage Frandsen (SF), 1999-10-26:
SF kan støtte forslaget, idet forslaget er en administrativ lettelse for de virksomheder og selskaber, som benytter sig af den trafik her, og det drejer sig også om, at man tilgodeser nogle danske interesser i den her forbindelse.
Derfor støtter vi lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 1999-10-26:
Ligesom lovforslag nr. L 43 til dels udsprang af de nye vilkår, vi vil opleve som en følge af den færdige Øresundsforbindelse i sommeren år 2000, ja, således er dette forslag om at ændre aftalen med de nordiske lande om at undgå dobbeltbeskatning fremkommet som en konkret del af denne udvikling.
Der er ved at blive skabt nye samarbejdsformer mellem transportvirksomheder i hele Øresundsregionen, således at de internationale trafikruter ejes og drives i fællesskab.
Af naturlige årsager, nemlig hensynet til konkurrencen og en effektiv og hensigtsmæssig drift, ansætter virksomheder folk med bopæl på begge sider af Sundet.
Vi støtter forslaget, også fordi det letter det grænseoverskridende transportsamarbejde i Øresundsregionen og sikrer en let administrativ skatteopkrævning.
Jeg er i øvrigt overbevist om, at vi i fremtiden vil se flere forslag med henblik på en tilpasning af forholdene i vore grænseregioner såvel i den østlige som i den sydlige del af landet. Socialdemokratiet kan støtte ministerens forslag, og vi skal medvirke til en hurtig udvalgsbehandling med henblik på at kunne overholde starten pr. 1. januar 2000.