runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Duetoft (CD), 1998-03-27:
Det har Venstre jo hidtil afvist, men det ville være en logisk følge af, hvad hr. Anders Fogh Rasmussen siger i dag, at man selvfølgelig støtter det forslag, når SF og CD fremsætter det igen.
Og hvis det sker, ih, hvor er det så dejligt, at et parti mere er blevet klogere.
Jørn Pedersen (S), 1998-03-27:
Den nye og afdæmpede ordfører for Venstre nævnte i dag fem hovedpunkter i Venstres politik.
Hørte jeg rigtigt?
Er det rigtigt, at Venstre mener, at vi fremover skal løse hospitalernes problemer ved at bruge de tohundrede og nogle og tyve privathospitalssenge, vi har, eller skal vi have flere, eller er det Venstres plan, ligesom det er Socialdemokratiets plan, at styrke det offentlige sygehusvæsen, så vi ad den vej løser problemerne?
Jeg synes også, vi savner svar på et andet spørgsmål, som hænger i luften: Holder Venstre fast i tidligere tiders ideer om valgfrihed parret med brugerbetaling?
Er det den vej, Venstre også i fremtiden vil gå, eller har Venstre også her ændret synspunkt?
Det ville jo være glædeligt, hvis det sidste var tilfældet.
Klaus Hækkerup (S), 1998-03-27:
Jeg synes, det var en god tale, hr. Anders Fogh Rasmussen holdt.
Den lagde op til et samarbejde, selvfølgelig et samarbejde på betingelser, men jeg synes også, der var mange uklarheder i den, og en af dem vil jeg godt spørge til.
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at der er fem områder, hvor det burde være muligt for Venstre at samarbejde med regeringen.
Som det første nævnte han så finansloven for 1999, og udgangspunktet var, at det skulle være en stram finanslov.
Det kan jeg være enig i, men hvad hjælper det, at vi i Folketinget vedtager en stram finanslov, hvis kommunerne bare lader fem og syv være lige og bruger løs af pengene?
Derfor vil jeg godt spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Er Venstre parat til at støtte en aftale, som regeringen måtte indgå med kommunerne, der er stram omkring væksten i kommunernes økonomi, men alligevel rimelig, så vi ikke oplever det, vi oplevede sidste år, altså for finansloven i år, at Venstre undlod at stemme og egentlig tog afstand fra aftalen. Jeg vil godt høre: Hvad er Venstres holdning til aftalen
med kommunerne?
Holger K. Nielsen (SF), 1998-03-27:
Vi har så sandelig ikke tænkt os at ligge i nogen hængekøje.
Vi vil bruge vores mandater til at få maksimal indflydelse, og helt på samme måde, som Venstre ønsker at trække regeringen i sin retning, vil vi naturligvis trække regeringen i vores retning.
Mere interessant end de her forskellige bogstavkombinationer er det måske at se på det konkrete, og jeg vil gætte på, at der bliver skattereformforhandlinger her før sommerferien, eller i hvert fald inden så længe.
Er det stadig væk sådan, at Venstre ved man, hvor man har?
Kan vi regne med, at når hr. Anders Fogh Rasmussen står heroppe og siger, at Venstre er imod en forhøjelse af bruttoskatten, vil Venstre også holde fast ved det?
Vil det med andre ord være et ultimativt krav fra Venstre, når Venstre skal forhandle skattereform med regeringen?
Vil Venstre stemme imod en skattereform, hvis en sådan indeholder blot en mindre forhøjelse af bruttoskatten?
Det vil jeg godt have et klart svar på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1998-03-27:
Man kan sige, at det eneste sådan helt konkrete var hr. Bukstis påstand om, at jeg havde sagt, at nu skulle man have enestuer til alle.
Det sagde jeg faktisk ikke, men jeg stillede det spørgsmål, om det ikke kunne være rimeligt at se på, om man visse steder kunne forbedre forholdene for særlige patientgrupper, og så nævnte jeg f.eks. psykiatriske patienter.
Jeg nævnte også, at jeg godt var klar over, at vi taler om store beløb, og at man derfor ikke kan lave det fra den ene dag til den anden.
Da man gerne må have nogle målsætninger og prioritere opgaverne, synes jeg faktisk, at det er en opgave, der godt kan gives en høj prioritet.
Til samtlige de andre bemærkninger, som er kommet fra hr. Jes Lunde, hr. Thulesen Dahl og til sidst fra hr. Søren Søndergaard, vil jeg gerne sige, at i Venstre har vi det sådan, at vi intet modsætningsforhold ser mellem det at have
nogle klare holdninger, altså at fortælle vælgerne meget præcist, hvor vi står, og så bagefter, når valget er overstået og vi har set, hvordan vælgerne har sammensat Folketinget, da at gøre det politiske arbejde, og det vil sige søge maksimal indflydelse for de 43 mandater, vi nu har fået.
Jeg må altså sige til både hr. Thulesen Dahl og til hr.
Søndergaard, at det vil ikke være nogen særlig attraktiv situation for Venstre at isolere sig på det, som hr. Thulesen Dahl kaldte en fløj, med den virkning, at vi ikke fik indflydelse for de 43 mandater, vi har fået.
Det vil ikke være særlig attraktivt.
Jeg vil gerne understrege, at når jeg har sendt et klart signal om vilje til at samarbejde med regeringen, er det ikke udtryk for, at vi i Venstre mener, at man skal lave aftaler bare for aftalernes skyld, og jeg tror også, at regeringen har det sådan, at man laver en aftale, når begge parter kan få noget ud af det.
Venstre vil derfor indgå aftaler, når vi synes, at det er lykkedes os at få lidt ud af regeringen og trække regeringen lidt over i vores retning.
Det er sådan, det vil komme til at fungere, og vælgerne har altså også sammensat Folketinget sådan, at det bliver nødvendigt, hvis der overhovedet skal gennemføres lovgivning af betydning.
Frank Aaen (EL), 1998-03-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen var tilfreds med, at jeg måske får mindre at lave her i Folketinget i den kommende tid, og det kan desværre gå sådan, hvis hr. Óli Breckmann fastholder, at han alene ønsker at neutralisere det flertal, danske vælgere valgte ind den 11. marts.
Men hvis jeg var hr. Anders Fogh Rasmussen, ville jeg nu ikke være så tilfreds med, at hr. Aaen fik bedre tid, for det gør kun, at hr. Aaen får bedre tid til at grave i de sager, hr. Anders Fogh Rasmussen har personligt ansvar i.
Her tænker jeg på selskabstømmersagen, hvor pengene fossede ud af kassen, medens hr. Anders Fogh Rasmussen var skatteminister, og jeg tænker på Færøbanksagen, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen også har et ansvar.
Da Venstre var i opposition, skulle der undersøges og undersøges og undersøges i Færøbanksagen.
Da Venstre glædede sig til at komme i regering, og der derfor lige pludselig kunne være flertal for en undersøgelse, mente hr. Anders Fogh Rasmussen ikke der skulle undersøges.
Nu da Venstre igen må se, at det er opposition, der er på dagsordenen,
vil jeg gerne spørge: Mener oppositionspartiet Venstre, at vi skal fortsætte undersøgelser af Færøbanksagen?
Jacob Buksti (S), 1998-03-27:
Venstres nye gruppeformand og måske også politiske ordfører var lidt bekymret over, at jeg havde anlagt en aggressiv tone.
Jeg synes, jeg talte meget om samarbejde, men jeg bliver da helt bekymret, når hr. Anders Fogh Rasmussen bliver bekymret for min aggressive tone. Jeg har altid med stor spænding lyttet, når hr. Anders Fogh Rasmussen i sin tidligere funktion har været på talerstolen, for så har han jo talt, så selv en vækkelsesprædikant fra Vestkysten kunne blive helt misundelig, men nu kan jeg forstå, at hr. Anders Fogh Rasmussen har fået en mere rund form, og det var også det, jeg appellerede til.
Det er jeg meget fortrøstningsfuld over, det er der andre i salen, der er lidt bekymrede over, men vi må jo prøve det af. Jeg kan bare ikke forstå, at hr. Anders Fogh Rasmussen virkelig syntes, at det var så aggressivt, bare fordi jeg sagde, at Socialdemokratiet altså også har en holdning.
Det var jo præcis det, hr. Anders Fogh Rasmussen sagde at vi trængte til.
Er det stadig væk den dér minimalstat?
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at den nye sundhedsminister har tilsluttet sig, at små sygehuse skulle nedlægges.
Nej, det har den nye sundhedsminister ikke sagt.
Han har sagt, at der skal være en bedre arbejdsfordeling mellem dem.
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at han gik ind for enestuer til alle.
Så vil jeg bare spørge: Hvor skal pengene komme fra til det?
Er det regnestykker ligesom dem, vi har set under valgkampen, eller hvad?
Søren Søndergaard (EL), 1998-03-27:
Jeg vil godt kommentere hr. Anders Fogh Rasmussens analyse af valget og den parlamentariske situation, for hr. Anders Fogh Rasmussen påstår, at regeringen vil være afhængig af Venstre og De Konservative for at få flertal.
Men forholder det sig ikke nærmere sådan, at regeringen, hvis man tager det scenario, som hr. Anders Fogh Rasmussen nævner, vil være afhængig af Venstre eller De Konservative?
Er det ikke snarere det, vi vil se, er det ikke derfor, vi oplever en vild flugt fra alle de ting, de to partier, især hr. Anders Fogh Rasmussens, kørte valgkamp på, og er det ikke derfor, vi vil opleve, at de vil falde over hinandens ben for at få lov til at lave forlig sammen med regeringen, sådan som vi har oplevet det før?
Mener hr. Anders Fogh Rasmussen ikke, at det nærmest er den situation, der vil blive den mest sandsynlige? Så til spørgsmålet om tallene.
Jeg kunne godt tænke mig, at hr. Anders Fogh Rasmussen bekræftede, at de fire partier, som pegede på statsministeren, gik frem fra 46,6 pct. til 50,1 pct. af stemmerne og altså har et flertal af vælgerne bag sig, således at hvis der bliver ført en anden politik, er det altså på basis af et mindretal og ikke af det flertal, der pegede på statsministeren.
Lene Espersen (KF), 1998-03-27:
Jeg kan forstå på hr. Jacob Buksti, at grønne afgifter ikke altid er vejen frem.
Sådan hørte jeg i hvert fald hr. Jacob Buksti tidligere.
Men jeg vil egentlig godt spørge, hvad det er, Socialdemokratiet vil på miljøområdet.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at regeringen indtil videre har ført en politik, hvor man først og fremmest har brugt røde miljøskatter til at nå miljømålene, i hvert fald på det teoretiske plan.
Det seneste eksempel var jo en forhøjelse af pesticidafgifterne, og det havde den groteske effekt, at det rent faktisk blev dyrest at bruge de mest skånsomme sprøjtemidler.
Derfor er mit spørgsmål til Socialdemokratiet: Vil man nu gå en anden vej på miljøområdet og for alvor gavne miljøet?
Eller vil man fortsætte den nuværende skatteskrue og afgiftspolitik, hvor man bare hiver penge ind i statskassen, og hvor man rent faktisk ikke gavner miljøet, men i stedet for gør det dårligere?
Villy Søvndal (SF), 1998-03-27:
Jeg vil gerne over for hr. Buksti kvittere for løftet om, at der ikke kommer noget indgreb i den kommunale økonomi.
Det står nu mejslet i Folketingets forhandlinger.
Jeg formoder, at det også betyder, at der i de kommende forhandlinger skabes rum til de nye løfter, der blev givet til gamle, til syge og til børn.
Ellers er det jo nogle meningsløse sætninger.
Det vil jeg godt have bekræftet.
Jeg er glad for tilsagnet, og jeg tror, at det vil vække meget stor glæde rundtomkring i det danske landskab.
Tak for det.
Så har jeg et enkelt punkt, hvor jeg vil komme hr. Buksti til undsætning.
Det er med hensyn til spørgsmålet, om hr. Oxdam var tilhænger af fri huslejedannelse.
Det kan jeg godt garantere at han var. Det var jo en tro, det var en overbevisning, det var en hel livsholdning.
Så vil jeg også godt redde hr. Buksti ud af en vildfarelse.
Jeg forstår næsten, at forslaget om fri huslejedannelse er kommet for at tilgodese SF og Enhedslisten.
Det er fint.
Kom med det, forhandl det med SF!
Så kan jeg garantere for, at vi aldrig nogen sinde får gennemført et forslag om fri huslejedannelse.
Pia Christmas-Møller (KF), 1998-03-27:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Jacob Buksti har fået en umulig opgave, når han i dag skal forsvare det vælgerbedrag, Socialdemokratiet har gjort sig skyldig i.
Jeg forstår faktisk også godt, hvorfor hr. Buksti sluttede sit svar til mig med ordene: Hold nu op med den snak om vælgerbedrag, hvad skal jeg sige.
Det forstår jeg godt, og jeg synes egentlig, at det er sund fornuft, at hr. Buksti på den måde smider håndklædet i ringen.
Det burde han så holde fast i, men hvad sker der?
Hr. Buksti påstår, at Det Konservative Folkeparti har støttet en politik, der går ud på fri huslejedannelse.
Må jeg citere vores ordførers indlæg i Folketingstidende fra behandlingen af Fremskridtspartiets lovforslag: Det Konservative Folkeparti ønsker ikke, at en fri huslejedannelse skal omfatte alle lejligheder. Jeg vil opfordre den nye politiske ordfører fra Socialdemokratiet til at indlede en stil, hvorefter man holder sig til kendsgerningerne og erkender, når vælgerbedraget er en kendsgerning, og så prøver at gå i gang med arbejdet på normale og fair vilkår her i Folketingssalen, hvor man ikke holder partier fast på noget, de ikke står for.
Søren Søndergaard (EL), 1998-03-27:
Socialdemokratiets ordfører svarede ikke på det meget klare, det meget enkle og det fuldstændig entydige spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen stillede Socialdemokratiets ordfører. Hvis hr. Jacob Buksti har ret i, at regeringens planer på boligområdet blot er en logisk videreudvikling af loven
fra 1996, vil hr. Buksti så ikke love, at den videreudvikling ikke vil blive gennemført uden om forligspartierne, dvs. uden SF og Enhedslisten?
Vil hr. Buksti ikke love, at man under ingen omstændigheder vil lave en aftale med V og K uden SF og Enhedslisten om det her spørgsmål?
Det er et fuldstændig enkelt spørgsmål til hr. Buksti.
Det burde være muligt at komme med et fuldstændig enkelt svar.
Så vil jeg i øvrigt oplyse hr. Buksti om, at hvis Amsterdamtraktaten bliver vedtaget, vil der ikke engang på papiret eksistere en miljøgaranti.
Så vil den være afskaffet og erstattet af en godkendelsesordning, som kræver andre landes godkendelse og tilslutning, og det vil være et ualmindelig dårligt bytte.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-03-27:
Jeg kan sige til hr. Jacob Buksti, at jeg naturligvis omhyggeligt har læst siderne her i det blå hæfte, og det var just derfor, jeg stillede spørgsmålet.
Jeg har i dag glædet mig til at få en præcision fra hr. Bukstis side, men jeg kan konstatere, at før hr. Bukstis indlæg var de konkrete planer fra regeringens side på arbejdsmarkedsområdet verdens bedst bevarede hemmelighed.
Det er de fortsat efter hr. Bukstis indlæg, og det beklager jeg, for der er et skrigende behov for, at der bliver gjort noget konkret, f.eks. ved det problem, at 10 pct. af dem, der er på arbejdsmarkedet, ikke har nogen økonomisk gevinst af det. Hvad er det egentlig, regeringen vil gøre ved det problem?
Jeg kan forstå, at man stiller et helt patchwork af lappeløsninger i udsigt i stedet for at tage fat på det egentlige problem, nemlig at Socialdemokratiet brandskatter
de lavtlønnede og tilsyneladende har planer om at fortsætte hermed.
Jacob Buksti (S), 1998-03-27:
Til fru Lene Espersen blot: Vi har i Socialdemokratiet stor fornøjelse af at følge De Konservatives og Venstres forskellige udgydelser omkring miljø.
Vi har svært ved at finde ud af, hvor man er.
Vi kan blot konstatere, at stort set alt det, som har handlet om miljø i de sidste mange år, har man enten ikke støttet eller ikke stemt for.
Det lyder godt, at man står og vil have belastningsindeks, som i øvrigt ingen kloge hoveder er i stand til at finde ud af, hvad er for noget, samtidig med at man går imod, når der endelig kommer et forbud mod de sprøjtemidler, man så i øvrigt slår på man vil forbyde.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Det hænger ikke sammen.
Man har været imod stort set alt, så vidt jeg har kunnet konstatere.
Så til hr. Villy Søvndal: Igen skal jeg bare sige til hr. Villy Søvndal, at jeg ikke har stået her og givet nogen garanti om, at der ikke kommer noget indgreb.
Det, jeg bare sagde, var, at finansministeren i de aftaleforhandlinger, han har med Kommunernes Landsforening, selvfølgelig også overvejer, hvad han skal gøre, hvis Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen ikke har overholdt de aftaler, man
tidligere har indgået.
Det er sådan set det eneste, det handler om.
Så kan man kalde det et indgreb, men det kan også bare være en ny aftale.
Og så både til hr. Villy Søvndal og til hr. Søren Søndergaard om spørgsmålet om denne produktudvikling af vedtagelsen fra 1996, hvor det nærmest er sådan, at det er et forlig, der er indgået, fordi der er nogle, der har stemt for.
Selvfølgelig er vi da det.
Det håber vi da også at SF og Enhedslisten er.
Og hvis SF og Enhedslisten i øvrigt har nogenlunde
fornuftige tanker
, når vi også en aftale, og så behøver vi ikke at snakke så meget med kammeraterne ovre på den anden side.
Sådan er det bare.
Så vil jeg bare sige til fru Pia Christmas-Møller, at det nytter altså ikke noget at blive ved med at stå her og snakke om at smide håndklædet i ringen osv.
Jeg har ikke smidt noget som helst håndklæde i ringen.
Jeg kan bare konstatere, at man kan blive ved med at stå og sige det samme og det samme, og det eneste man får, er det samme svar.
Og for at citere en taler, som har været heroppe tidligere, kan man sige, at der findes ikke nogen langsommere død end at blive trampet ihjel af gæs.
Og så vil jeg sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, og jeg vil også gerne berolige hr. Knud Erik Kirkegaard: Når det er sådan, at det afsnit - netop det afsnit - er udformet, som det er, er det jo præcis, fordi man på forhånd ikke skal låse sig fast i det ene eller det andet hjørne.
Det er jo det, det går ud på. Hvis det var sådan, vi havde været meget konkrete, så ville vi bare have hørt, at vi havde låst os på forhånd, og at vi ikke kunne flytte os, fordi det hang på en eller anden aftale i regeringen.
Det er jo det, der er situationen, og derfor er jeg helt sikker på, at hr. Knud Erik Kirkegaard kan få fuldstændig frit slag til at komme med alle sine ideer, og jeg er sikker på, at regeringen også vil blive inspireret af dem.
Jes Lunde (SF), 1998-03-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen ser jo gerne, at SF finder hængekøjen frem og bliver i den, men det kunne vi ikke drømme om.
Og vi kan jo se, at nogle af de overordnede ting, som regeringen har lagt frem: en skærpet miljøpolitik, en skattereform og en bedre indsats for de udstødte, er noget, der kun kan gennemføres med SF.
For jeg kan jo se flere flertalsmuligheder i denne sal: Selv hvis færingen skulle blive ved med halsstarrigt ikke at ville være med til noget som helst, kan jeg da se en kombination af regeringen, SF og CD, hvor der er et flertal, og jeg kan se en kombination af regeringen, SF, Kristeligt Folkeparti og Enhedslisten, hvor der er et flertal, og en kombination af regeringen, SF, CD og Kristeligt Folkeparti, hvor der også er et flertal.
Der er flere muligheder, men ved Venstre noget, vi andre ikke ved?
Har CD og Kristeligt Folkeparti lovet Venstre, at de i denne valgperiode ikke laver en eneste aftale uden godkendelse fra Venstre?
Det vil jeg gerne have et svar på, for det ville da være en nyhed.
Men hvis ikke det løfte er afgivet, er der jo masser af muligheder.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-03-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen redegjorde for, at Venstre havde haft et godt valgresultat.
Han sagde faktisk, som jeg forstod det, at Venstre havde haft det bedste valgresultat i 40 år, og det er vel ikke så ringe endda.
Er hr. Anders Fogh Rasmussen ikke enig i, at hvis det er rigtigt, at man kan tolke folketingsvalget som en Venstresejr, er den sejr kommet i stand på grund af en klar, markant linje, der viste befolkningen, at man ikke skal spille så meget inde på midtbanen, men skal acceptere, at der foregår spil ude på fløjene?
Jeg vil også spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Er det ikke rigtigt, at den stil, som Venstre så har vundet valget på, har hr. Anders Fogh Rasmussen nu varslet skal ændres? Jeg håber ikke, at Bo Johansson lytter ret meget til hr. Anders Fogh Rasmussens indlæg, for som fodboldsagkyndig ved
han da selvfølgelig godt, at man vinder kampen ved at spille ud på fløjene og ikke ved at klumpe sig sammen på midtbanen, sådan som Venstre nu lægger op til.
En kendt Venstremand, som er tidligere gruppeformand for Venstre, ved det også godt.
Han har sagt på et tidspunkt, at bagsiden ved brede forlig er, at alle får det, som ingen vil have.
Jeg vil gerne spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Giver det ikke anledning til lidt eftertanke i Venstre?
Karen Jespersen (V), 1998-03-31:
Også her kan jeg takke for den brede tilslutning.
Jeg får egentlig lyst til at sige nogle få ord om, hvorfor det har været nødvendigt at lave et lovforslag, og hvorfor vi overhovedet har den tingenes tilstand, når vi nu alle sammen er så enige om, at den skal laves om.
Det hænger sammen med, at vi her i landet faktisk har nogle ret skrappe regler for at få kontanthjælp i modsætning til, hvad i hvert fald nogle går rundt og tror.
Det er klart, at man kan tale om, at der er et gråzoneområde, hvor det tab, man har lidt i kraft af den ulykke, man har været ude for, er større end den kontanthjælp, man får udbetalt.
Men der er trods alt en klar logik og nogle principper bag vores udbetaling af kontanthjælp, som jeg mener jeg skal holde fast i, men hvor jeg selvfølgelig også synes, når jeg har fremsat forslaget, at der er rimelighed i at fravige de principper.
Hr. Tom Behnke spurgte om, hvorfor der er en bemyndigelse - der er oven i købet nævnt nogle eksempler på, hvor den bemyndigelse eventuelt kunne bruges - og hvorfor man ikke med det samme kunne skrive det ind i loven.
Det hænger sammen med, at vi undervejs i arbejdet med lovforslaget har opdaget forskellige hjørner af den problemstilling.
Nogle ligger i Socialministeriets regi, andre ligger i Justitsministeriets regi, og der er også peget på andre områder, f.eks. pensionsberegning.
Jeg mener, at noget af det, vi kunne overveje under udvalgsarbejdet, er, om man skulle lave et lille udvalg.
Det er i hvert fald noget af det, jeg vil overveje som et forslag til udvalget.
Det udvalg skulle se på hele dette område samlet, sådan at vi ikke skal blive ved med at lave småreparationer, og sådan at vi fik de andre ministerier med ind i det udvalgsarbejde.
Anders Samuelsen (RV), 1998-03-31:
Det Radikale Venstre ser også meget positivt på dette lovforslag, som sikrer, at personer, der modtager erstatning i forbindelse med erhvervsevnetab, ikke længere får forringet deres kontanthjælp.
Hermed indføres en ordning, der ligger i forlængelse af den ordning, der er gældende for voldsofre, der får erstatning.
Det er absolut et positivt forslag, som Det Radikale Venstre kan støtte.
Inge Refshauge (DF), 1998-03-31:
Også dette forslag kan Dansk Folkeparti støtte, selv om vi er fuldt klar over, at det er forbundet med merudgifter, som i år er på 4 mio. kr., næste år på 10 mio. kr. og så fremdeles årene fremover.
Vi mener, at det er i orden, at man kan modtage erstatninger, uden at det går ud over retten til kontanthjælp, som jo gerne skulle være en midlertidig foranstaltning.
Vi har desværre i de senere år set i nogle få tilfælde, hvordan kommuner har jagtet kontanthjælpsmodtagerne, ja, sågar konfiskeret eventuelle quizgevinster.
Dansk Folkeparti ser ingen grund til at gøre tilværelsen sværere for kontanthjælpsmodtagerne, end den i forvejen er,
så vi hilser lovforslaget velkommen og går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Jette Gottlieb (EL), 1998-03-31:
Enhedslisten er fuldstændig enig i den indholdsmæssige del af lovforslaget.
Vi synes, at det er dybt urimeligt, at personer, der får tilkendt en erstatning, skal straffes økonomisk, hvis deres forsørgelsesgrundlag er kontanthjælp.
Derimod er vi absolut ikke tilfredse med finansieringen af forbedringen.
Vi opfatter satspuljeforliget som en slags tyveri, penge, der bliver stjålet fra de fattigste borgere, nemlig alle dem, der lever af overførselsindkomster.
Det drejer sig efterhånden om 2 mia. kr.
Det er faktisk direkte usmageligt. Det er fuldstændig urimeligt, at de arbejdsløse, de syge og pensionisterne ikke får den fulde regulering af deres ydelser i forhold til pris- og lønudviklingen.
Hvorfor skal stort set alle forbedringer og al nytænkning på det sociale område betales af dem, der har de dårligste økonomiske vilkår?
Det er i hvert fald ikke i tråd med valgkampsløfterne om, at de bredeste skuldre skulle bære byrderne.
Så jeg vil slutte med at sige, at vi støtter forslaget, men for øvrigt mener vi, at satspuljeforliget bør nedlægges.