runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-06:
SF's ordfører på området, hr. Kristen Touborg, er desværre blevet syg, så først hr. Thomas Krog og derefter jeg er dem, der overtager opgaven.
Vi snakker her om L 189 og L 191, og vi har tidligere i dag været inde på vores hovedindvendinger imod det her i forhold til regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre angående en finansieringsreform.
Det her forslag er, som nævnt i bemærkningerne til lovforslagene, en del af udmøntningen af aftalen, hvor vi som udgangspunkt er dybt kritiske.
Men lovforslagene, vi behandler nu, skal også ses i sammenhæng med kommunalreformen.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at SF var ret stærk modstander af regeringens og Dansk Folkepartis kommunalreform.
Det er så en baggrund for, at vi er nødt til at stemme imod her.
Det knæsætter regeringens og Dansk Folkepartis princip om, at regioner ikke må have nogen egenfinansiering.
I SF mener vi, at politisk og økonomisk ansvar bør følges ad.
Det er det mest demokratiske og sikrer den største ansvarlighed hos politikerne.
Det princip har vi indtil den 27. februar i år haft til fælles med både Socialdemokratiet, Enhedslisten og De Radikale, men sidstnævnte ser desværre ud til at have forladt princippet, da de lægger stemmer til fjernelsen af en del af amternes egenfinansiering.
I SF har vi ment, at grundskylden var en fornuftig indtægtskilde, at den dels sørger for, at de bredeste skuldre bærer de tungeste byrder, dels er fremtidssikret, fordi jorden i modsætning til arbejdskraften ikke flytter ud af landet.
Det er en af grundene til, at vi har været modstander af, at der har været en særlig lav grundskyldssats for bl.a. landbrugs- og gartnerierhvervet.
Det har efter vores opfattelse savnet en økonomisk begrundelse
set i forhold til de meget store EU-tilskud, der har været
Det princip fastholdes med de her lovforslag.
Forslaget om harmonisering af dækningsafgifterne for offentlige ejendomme savner faktisk også en saglig begrundelse og er alene et statsligt besparelsesforslag på kommunernes regning og, som vi hørte før, vel specielt på Københavns Kommunes.
Kommunerne svømmer i modsætning til staten, kan man sige, ikke i penge.
De står over for nogle store implementeringer og nogle store besværligheder, så det her virker ikke rimeligt.
Som sagt: Vi kan ikke stemme for de her to forslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Ja, det er store beløb, men det har jo først og fremmest konsekvenser for Københavns Kommune, som er landets største kommune, og hvis man ser i procent af den samlede økonomi, så har det ikke den store betydning.
I dette tilfælde er det de mange ejendomme, der skal betale fuld pris, og det er den måde, der harmoniseres på i det her forslag.
Det stiller jo kommunerne ens, idet man har samme beregning for statslige som ikkestatslige ejendomme.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Jeg vil gerne spørge, hvordan hr. Christian Wedell-Neergaard normalt opfatter harmonisering.
Når man nu har mange, mange ejendomme, og så en lille del af dem betaler halv pris, er det så en harmonisering, at de mange skal gøre ligesom dem, der betaler halv pris, eller vil det være en harmonisering, at de få kommer til at betale den fulde pris ligesom mange?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte dette lovforslag, som jo indgår i den samlede pakke vedrørende udligningsreformen.
Formålet med lovforslaget er at overføre den amtskommunale grundskyld til kommunerne; ejendomme ejet af regionerne fritages for grundskyld; opkrævning af dækningsafgift af ejendomme ejet af regionerne; og en harmonisering af reglerne om dækningsafgift, således at staten kan pålignes samme sats som andre.
Det er en ændring af den bestående tilstand, hvor staten havde nogle særregler, som var gældende, og for statens ejendomme særlig i Københavns Kommune har dette haft betydning.
Vi viderefører endvidere nedslagsreglerne vedrørende landbrug og skovbrug, og så er det sådan, at den amtskommunale grundskyld reguleres i 2007, således at der er et loft over grundskylden.
Da den amtskommunale grundskyld jo er på 10 pct., så tillægges det den kommunale grundskyld, og derved får man den nye grundskyldssats, som er gældende.
Som vi har drøftet tidligere, er den gældende i 2007, men i 2008 vil der være mulighed for at omlægge imellem skattearterne.
L 191 åbner mulighed for, at lån fremover ydes til ejendomsskatter, i stedet for, som det tidligere har været, at man havde indefrysning.
Det er en god og fleksibel ordning, som sikrer, at folk, der ikke har mulighed for at betale deres ejendomsskatter nu, har mulighed for at få lån til det.
Så samlet set er dette et af de mange lidt tekniske lovforslag, som er med til at udmønte udligningsreformen.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-06:
Jeg vil først omtale L 191, som den sidste ordfører netop var inde på, vedrørende lån til betaling af ejendomsskatter.
Der har jeg blot den bemærkning, at de gennem flere år gældende regler om, at en række personer, specielt pensionister, kan få lån til betaling af ejendomsskatter, bliver fastholdt, og at der endda er tale om, at lovforslaget lægger op til en udvidelse af kredsen netop med bl.a. førtidspensionister.
Det synes jeg er meget positivt.
Dansk Folkeparti er meget tilfreds med den nuværende ordning, som et stort antal personer tager imod, og hvor gælden til kommunen som bekendt forfalder bl.a. ved ejerskifte.
Og der har vi så den grundholdning i Dansk Folkeparti, som måske ikke alle deler, at det må være en ret for alle at kunne søge ejendomsskatterne indefrosset, hvis man har alder osv. til det.
Det andet lovforslag, som jeg lige kort vil omtale, er L 189.
Det har som et af sine hovedelementer ophævet den amtskommunale grundskyld og overført denne til kommunerne som følge af amtskommunernes nedlæggelse den 1. januar 2007.
Det er faktisk ren logik.
At de tre kommuner – København, Frederiksberg og Bornholm – på ejendomsskatteområdet skal ligestilles med de øvrige kommuner i landet synes også indlysende, fordi disse kommuner jo fremover får frataget deres amtskommunale opgaver, hvad angår bl.a. sygehusene, der bliver overført til regionerne.
Lovforslaget indeholder endvidere bestemmelser om grundskyldspromillens størrelse, ligesom de gældende regler for mindre promiller for landbrug, gartneri osv. bliver fastholdt.
Dansk Folkeparti kan støtte begge lovforslag.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
De to forslag er, som det er fremgået, en konsekvens af kommunalreformen, og allerede derfor kan Enhedslisten ikke støtte forslagene.
Vi ønsker under udvalgsarbejdet at få belyst nærmere, hvilket også har været fremme i debatten, hvad begrundelsen er for, at man vil regulere grundskylden for de statslige ejendomme, og hvad det kommer til at betyde økonomisk for Københavns Kommune og for andre kommuner med mange statslige ejendomme.
Da det jo ikke er en naturlig konsekvens af kommunalreformen, men noget, som man lister med ind i det her lovforslag, synes vi, at det er væsentligt at få belyst.
Må jeg ikke sige om det med harmonisering af dækningsafgifter, at der jo ikke er lagt op til, at staten skal spare noget.
Den gevinst, staten får, DUT'es selvfølgelig ud i den kommunale sektor, så der er ikke nogen gevinst for staten.
Men det er altså sådan, at vi laver en kommunalreform, hvor vi flytter ejerskabet og ejerforholdet til en række bygninger, og det forekommer måske lidt underligt, at en given amtskommunal ejendom, der har haft en given dækningsafgift, fordi den nu overgår til statsligt eje, skal udløse en anden dækningsafgift.
det, der har været øjenåbneren for at få taget stilling til og få lagt det her på et ensartet niveau.
Det er rigtigt, at så kan man gå op på det høje, eller man kan gå ned på det lave, og nu har vi gjort, som vi har gjort, og det er kommuneøkonomisk neutralt, fordi den gevinst, staten har, lægges ud i den kommunale sektor.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Det er altså en lidt usædvanlig måde at bruge ordet harmonisering på, det vil jeg blot sige.
Derfor kan man undre sig over, at det er blevet nævnt så nænsomt i præsentationerne, for det er faktisk meget, meget store beløb, som staten sparer i forhold til sine ejendomsudgifter.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Det var sådan, at vi selv lavede dette skatteloft tilbage i 1993.
Vi gentog det i 1998, fordi det var en sikkerhed for, at kommunerne ikke kunne hæve skatten umanerlig højt.
Nu bliver det brugt af staten i den lovgivning, man laver.
Det kunne man have lavet anderledes.
Så havde man ikke bragt sig i den situation, at de kommuner, som får mulighed for eller måske skal hæve skatten, kommer til at opkræve nye indtægter, og de, der kommer til at betale, er politibetjenten, sygeplejersken, skolelæreren, hvorimod folketingsmedlemmet hr. Neergaard slipper for betaling.
Jeg forstår, at hr. Neergaard ikke ser regnestykket på den måde.
Det må jeg sige at jeg er dybt forundret over.
Jeg har jo heldigvis aldrig haft så mange problemer med at forstå den sammenhæng.
Det forstår jeg at hr. Neergaard har.
Jeg forstår jo, at det her forslag også er et af de forslag, hr. Leif Mikkelsen er vældig glad for, og den fornøjelse skal hr. Leif Mikkelsen bestemt have.
Men det harmonerer jo ikke rigtig med de synspunkter, man har ude i kommunerne, om fastlæggelse af budgettering og også på en række andre punkter.
Man kan jo læse høringssvaret fra KL, som jo langt fra synes, at det her er et godt forslag.
Det fremgår fuldstændig klart, at de mener, at de mister retten til selv at træffe beslutninger, og jeg forstår ikke, at Venstre på den måde tvinger kommunerne ind i sådan en spændetrøje, som de gør med det her forslag.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-06:
Der er tale om en harmonisering på området.
Derfor kan man ikke vælge forskellige tekniske tilgange til det.
Det er vi nødt til så at have undersøgt under udvalgsbehandlingen.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Ja, jeg skal jo ikke diskutere med formanden.
Det gør man ikke her, men man må sige, at det jo er hr. Leif Mikkelsen, der rejser den her problematik, og hr. Leif Mikkelsen gav selv et ganske udmærket svar.
Jeg forstår, at hr. Leif Mikkelsen godt vil forsøge at lave en anden historie, og så drager han land og rige rundt med sådan et papir.
Det eneste, der er lidt ærgerligt, når hr. Leif Mikkelsen møder med det papir, er jo, at godtroende Venstrefolk ude i landet kan tro, historien er rigtig.
Det ved klogere folk jo heldigvis at den ikke er.
Så derfor synes jeg måske, at hr. Leif Mikkelsen skulle være lidt forsigtig med at bruge det der papir.
Jeg kan se, at det er helt krøllet i kanten, så det har sikkert været brugt mange gange i den store Venstrepropaganda, som hr. Leif Mikkelsen kører.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Ja, undskyld, jeg tog fejl af ordførerrækken før.
Jeg skal spørge ordføreren, og det er jo sådan en lille smule akavet.
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke var til stede ved det møde, som hr. Leif Mikkelsen spørger interesseret til, og at hr. Jens Peter Vernersen selvfølgelig så ikke af den grund kan have en direkte opfattelse af, hvad det var for et spørgsmål, der blev stillet til de socialdemokratiske forhandlere.
Men jeg ved, at hr. Jens Peter Vernersen har modtaget et referat den samme dag, hvor jeg redegjorde for, hvilket stilfærdigt og hyggeligt, særegent hyggeligt møde, vi var til i Indenrigsministeriet, og hvor svaret på vores spørgsmål til indenrigsministeren var: Jeg går ikke ud fra, at I har nogen planer om at blive inviteret til selve lovforberedelsen.
Og det svarer man da nej til.
Det var lagt direkte i munden på os.
Ja, så griner indenrigsministeren, det var også meget hyggeligt den dag, der var det, mægtig, mægtig hyggeligt.
Man kan jo se det dokumenteret af, at der gik 4 uger, før indenrigsministeren fandt ud af, at vi havde sagt nej.
Hvis vi nu havde sagt nej før jul, så havde det nok været meget interessant at redegøre for.
Men jeg har redegjort for det før, og det havde måske været mere passende, at hr. Leif Mikkelsen havde spurgt mig, der var til stede, og ikke ordføreren, der ikke var til stede.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg ikke helt kan genkende regnestykket, men da det jo er en første behandling og det drejer sig om de overordnede principper, vil jeg godt spørge hr. Jens Peter Vernersen en gang til: Er det sådan, at der er tvivl om, hvorvidt Socialdemokratiet bakker op om det skrå skatteloft og dermed de 59 pct.?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Det er jo det, det drejer sig om.
Der er kommuner her i Københavnsområdet, som skal betale til andre kommuner, og derved får de måske brug for selv at hæve skatten.
Det er en regel, der bliver indført i kraft af det lovforslag, som regeringen fremsætter.
Det er der ikke nogen som helst tvivl om, og konsekvensen kan så være, når man gør det på den her måde, at dem, der kommer til at betale regningen, er politibetjenten og sygeplejersken.
De får regningen fuldt ud.
Hr. Wedell-Neergaard, som er folketingsmedlem, og som tjener over 350.000 kr., får kun regningen med 50 pct. Så er det bare, at jeg spørger: Var det nødvendigt at konstruere en lovgivning, der får den konsekvens?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-06:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Peter Vernersen om det med det skrå skatteloft.
Jævnfør pressen kan jeg forstå, at der kan være en vis tvivl om, hvorvidt Socialdemokratiet bakker op om det skrå skatteloft.
Kan hr. Jens Peter Vernersen måske lige uddybe det?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Det der er en fuldstændig tilståelsessag.
Selvfølgelig vil vi da afvente lovforslaget og stille en række spørgsmål.
Det er jo netop sådan, det er.
Og så fik vi ikke flere invitationer, så enkelt er det.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Det er ingen skam at blive væk, når man har sagt nej til at blive inviteret, og det er jo virkelighedens verden.
Det var et ordret citat fra Socialdemokratiet.
Så enkelt var det.
Der er et par partier her i salen, der på præcis det samme grundlag og ud fra det samme spørgsmål kunne finde ud af at melde sig til og komme til møderne.
Så den holder ikke, vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Jeg er faktisk meget glad for, at hr. Leif Mikkelsen nu igen tager sit papir op, for det har han åbenbart meget glæde af.
Det er rigtigt, at det papir har vi også fået.
Jeg fik det også, for jeg var en af dem, der skulle have været med til mødet derovre.
Men det blev så ikke tilfældet, at jeg kom det.
Men da mødet var overstået, fik jeg refereret, at det var sådan et julekaffemøde, hvor man fik klejner.
Man sad og snakkede om indledende øvelser på det her område.
Det var det, det var.
Der var ikke nogen som helst tvivl om, at det, der så skete efterfølgende, var, at ministeren ikke fandt, at det var umagen værd at invitere Socialdemokraterne.
Der var ikke nogen som helst tvivl om det.
Han kunne da ikke på det tidspunkt præcis vide, hvor vi stod henne.
Men der var ikke nogen tvivl om, at man starter med at invitere, og så kommer der ikke mere ud af det.
Uanset hvor mange gange hr. Leif Mikkelsen tager den invitation op, vil jeg sige, at vi kom til det møde.
Vi var til det møde, og efterfølgende skete der ingenting, og så var vi ikke med længere.
Og som jeg siger: Det er jo ikke en skam at blive væk, når man ikke får en ny invitation.
Det er sådan set meget god skik.
Som sagt, jeg tror da heller ikke, at hr. Leif Mikkelsen går til en fest, hvis ikke han er inviteret.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Jeg kan forstå, at den socialdemokratiske lyst til eller behov for at kritisere det her i meget stærke vendinger åbenbart holder liv i en usandhed, der for enhver pris skal leve, nemlig at Socialdemokraterne ikke var inviteret med til forhandlingsbordet.
Virkeligheden er jo den – det går jeg ud fra vi er enige om så langt – at Socialdemokratiet blev inviteret hos indenrigsministeren.
Jeg skal gerne træne i læsning med hr. Jens Peter Vernersen, hvis det er det.
De blev inviteret og mødte op, det er vi helt enige om.
På det møde fik man gennemgået forslaget, og Socialdemokraterne fik nøjagtig samme spørgsmål som alle andre partier, nemlig at nu gik der en proces i gang: Har I ønsker om at være med?
Svaret var jo klart nok: Det havde Socialdemokraterne ikke.
Der er andre partier, der kunne finde ud af på et lignende møde på den samme invitation at sige noget andet, nemlig: Ja, det vil vi godt.
Og de har været med lige siden.
Så det med, at Socialdemokraterne ikke er inviteret, er opfundet til lejligheden for at fortælle socialdemokratiske borgmestre i den undrende offentlighed, hvorfor Socialdemokraterne ikke tog medansvar for det.
Så skulle vi nu ikke afklare, at invitationen trods alt gælder.
Man mødte op, og man kunne finde ud af at svare.
Men det var bare et nej.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Det med at blive klogere kunne andre lære af; måske blive så klog, at man satte sig til forhandlingsbordet og tog et medansvar for udligningsreformen.
Ad den vej kunne man sidde med ved det bord, hvor man sikrede det kommunale selvstyre, som man nu er så optaget af, så man ikke bare lod det sejle sin egen sø eller lod andre tage ansvaret.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-04-06:
Nu tror jeg, hr. Leif Mikkelsen ved, at jeg godt hørte, hvad der blev sagt.
Jeg nævner bare, at sådan som lovforslaget er, og sådan som ministerens høringsnotat ligger, er det jo ikke ubetinget en fremstrakt hånd.
Jeg forstår, at ordføreren ser anderledes på det.
Jeg synes selvfølgelig, det er godt, hvis man er blevet klogere i Venstre, det har jo aldrig kunnet skade og gør det vel heller ikke i det her tilfælde.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-06:
Jeg pegede faktisk på, at vi har noteret os dette høringssvar, men jeg forsøgte at argumentere for, at det her i bund og grund er et godt forslag, som giver stor sikkerhed til kommunerne.
Det vil vi faktisk gerne fremme, og derfor står vi bag forslaget, men noterer os KL's hovedsynspunkter om, at de opfatter det som en indskrænkning i det kommunale selvstyre.
Gør man det, så er det selvfølgelig værd at drøfte, for det har ikke været hensigten.
Hvis det er et kardinalpunkt, drøfter vi det gerne.
Det er ganske glimrende, men hvis det rører ved følelser osv. omkring det kommunale selvstyre, så er det værd at drøfte.
Vi er sådan set helt på kommunernes side, og derfor er jeg meget imødekommende og venligt stemt.
Nu er vi i gang med striben af lovforslag, som alle kan henføres til udligningsreformen, og som igen jo læner sig op ad kommunalreformen eller er en følge af den og henføres til den, og derfor er vi nok fritaget for her at starte ved Adam og Eva hver gang.
Det, der er kernen i det her, er jo skattespørgsmålet, og det, der har været størst interesse om, det kan vi også læse af høringssvarene, er spørgsmålet om reglerne om kommunernes budgettering, altså spørgsmålet om statsgaranteret budgetteringsgrundlag.
Det er et forsøg på en forenkling, en sikkerhed, og det er vel nok værd at nævne her, at det sådan set er et ganske godt forslag, som sikrer, at kommunerne præcis får et ensartet skattegrundlag at budgettere på, og at man er sikker på at få det, der bliver budgetteret på.
Hvis man er en lidt svagere kommune, får man rent faktisk op til budgetteringsgrundlaget, og er man vækstkommune og ryger over, får man rent faktisk også det, man så får, blot efterreguleret.
Så forslaget er egentlig udmærket.
Jeg vil godt allerede her annoncere, at vi selvfølgelig har noteret os KL's høringssvar, at de sådan set mener, at det er et angreb på det kommunale selvstyre.
Det er nok det mest kontroversielle i det her forslag, som så har en række elementer i sig i øvrigt, som jeg skal undlade at komme ind på her.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-06:
Jeg skal bare høre, om hr. Erling Bonnesen er klar over, hvad argumentet er for, at man laver en harmonisering mellem statslige ejendomme og øvrige offentlige ejendomme, når øvrige offentlige ejendomme er en meget beskeden del og statslige ejendomme en meget stor del af de samlede offentlige ejendomme.
Hvorfor harmonerer man den vej?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Det er jo f.eks. for Københavns vedkommende en meget dramatisk ændring i statens betaling til Københavns Kommune.
Det ligger i størrelsesordenen 50-100 mio. kr.
Er det indregnet i det øvrige udligningssystem?
Det har jo i princippet ikke noget med udligning at gøre.
Det er kommunalreformkonsekvensstof.
Er det indregnet?
For det ville være meget spændende.
Det er en forholdsvis upåagtet, men meget dramatisk ændring.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
De socioøkonomiske faktorer, som vi har stillet op, har vi stillet op ud fra Finansieringsudvalgets forslag, og det er noget, man har analyseret, hvor man har prøvet at sige: Hvordan sikrer vi, når vi ser på deres vægt, at vi får den største dækningsgrad af de faktiske udgifter, der er i kommunerne?
Heri indgår også handicapområdet.
Men jeg kan garantere fru Pia Gjellerup for, og det kan jeg sige her, for det har vi sagt hele vejen, at vi vil følge det her meget tæt, og det er derfor, vi har den klausul.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at man i denne sag sondrer mellem det formelle og så det, der kommer til at foregå i praksis.
Jeg sagde udtrykkeligt før, at det formelle synes jeg ved denne ordning er i orden.
Det betyder ikke, at jeg mener, at det er en god idé, at finansministeren eller indenrigsministeren går ind og foretager de indgreb.
Jeg synes faktisk principielt, det er en meget dårlig idé, men hvis der er nogle, der synes, at de skal gøre det, så vil det være afgørende, at Folketinget bliver inddraget, i form af at det er Finansudvalget, der skal tage stilling til det.
bliver man efter den her ordning, og det synes jeg er vigtigt.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg har forstået det korrekt.
De Radikale mener altså, at det er en god idé i nogle situationer, at man dikterer en økonomisk ramme over for kommunerne.
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Det Radikale Venstre har ikke skiftet holdning i den sag.
Den måde, det hele foregik på, var vi meget utilfredse med.
Jeg mener, at vi her har fået lagt det ind i en ramme, som forvaltningsretligt er i orden.
Det betyder ikke, at vi er enige i, at man skal gøre det.
Jeg mener, at man meget vel kan komme i en situation, hvor man vil belaste forholdet til Kommunernes Landsforening meget, hvis det er noget, man misbruger.
Det er jo altså en sag, der skal igennem Finansudvalget, og det vil sige, at Folketinget er sikker på at blive inddraget.
Et enkelt medlem af Finansudvalget kan bringe denne sag op, og det synes vi er vigtigt.
Så har finansministeren mulighed for at forklare sig, og vi har mulighed for at tage den diskussion åbent over for befolkningen.
Det var jo bl.a. en stor del af den kritik, som gik på tekstanmærkningen, at man afkoblede Folketinget.
Line Barfod (EL), 2006-04-06:
Kort før jul under finanslovdebatten diskuterede vi jo voldsomt finansministerens og hr. Kristian Thulesen Dahls indgreb over for kommunerne, kaldet Thors hammer.
Dengang blev der gentagne gange forsikret om, at det var en engangsforeteelse, at finansministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl ville gribe ind og bestemme, at nogle kommuner skulle have nedskåret deres bloktilskud.
De Radikale var sammen resten af oppositionen meget oprørte over det, der foregik.
Nu kan vi så se i udligningsreformen og det lovforslag, vi behandler her, at man gør Thors hammer permanent, at man altså løbende vil give mulighed for, at finansministeren kan gå ind og skære ned på bloktilskuddet til kommunerne, hvis de ikke overholder den økonomiske ramme, som regeringen har dikteret.
Hvad er baggrunden for, at De Radikale så drastisk har skiftet holdning?
Ole Glahn (RV), 2006-04-06:
Jeg oplever det her som to forskellige spor, man kan diskutere eller gå ad.
Det ene spor er det principielle spor, som KL har fastholdt, nemlig at det er meget vigtigt, at kommunerne har den ret.
Så er der det andet spor, som er mere pragmatisk, hvor man siger: Hvad er egentlig kommunernes økonomiske interesse?