Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Flest mulige stemmer for pengene
Det er vist den overskrift, man bedst kan sætte på regeringens valgfinanslov for 2005.
Man har forsøgt sådan at strø lidt sukker ud over alle de steder, hvor man har skåret dybt ind til benet gennem de første tre finanslove, for ligesom at forsøge at lægge et slør ud over den reelle virkelighed.
Der må ikke skæres på områder, der er følsomme.
Der, hvor regeringen har politiske problemer, skal der deles lidt småpenge ud.
Men netop fordi det er en valgfinanslov, er det også vigtigt, at vi ser alle regeringens finanslove under et her forud for valget.
Her tegner der sig et billede af de politiske prioriteringer fra regeringens side på en anderledes og mere tydelig måde.
Kendetegnene for VK har været, at alle initiativerne er båret ud fra princippet om her og nu-løsninger med nedskæring af velfærden og ufinansierede skattelettelser til især de bedst stillede.
Der, hvor behovene for investeringer i fremtiden er åbenlyse, sker der stort set intet.
Hverken en forbedring af børns vilkår, investeringer i forskning, uddannelse, erhvervsudvikling, grøn omstilling bliver der råd til som følge af VK's skattestop.
Man skal ikke lade sig narre af udmeldingerne om, at regeringen nu vil bruge lidt penge på miljø, efteruddannelse og folkeskole, for i alle tre tilfælde er der tale om betydelig mindre beløb end det, som regeringen har skåret ned med igennem de første 1.000 dage.
Faktisk minder finansloven og strøsukkeret lidt om de små boder i Tivoli, hvor der er gevinst hver gang: Der står ikke noget om, at for hver gang man bruger 20 kr., kan man vinde en lille dims til 75 øre.
Det er et meget godt billede af den måde, regeringens finanslov er skruet sammen på.
Dog er der én ting, der glæder SF, og det er, at børnene er kommet på den politiske dagsorden.
Det er noget, vi længe har ønsket, og vi anerkender nu, at regeringen også vier området politisk bevågenhed.
Men jeg vil gerne sige, at en ny ministertitel, en god del signalpolitik og lidt håndører
altså ikke gør det.
I dag ved vi, at en halv million voksne har svært ved at læse, at 15-20 pct. af en ungdomsårgang ikke får en ungdomsuddannelse, og at mange voksne har psykiske problemer, der stammer fra barndommen.
En uhyggelig stor del af disse grupper indgår blandt de 800.000 i den erhvervsaktive alder, som i dag er uden for arbejdsmarkedet, så man skulle tro, at netop dette var noget, som ville have regeringens bevågenhed.
For SF er den afgørende politiske dagsorden at investere i fremtiden samt at forebygge, at nutidens problemer fortsætter for næste generation.
Prøv at tænke på de børn, der fødes i dag.
Hvordan vil deres muligheder være i fremtiden - deres muligheder i folkeskolen, i ungdomstiden, i arbejdslivet?
Hvordan vil miljøet være?
I dag ser vi nedslidte folkeskoler med forældede undervisningsmaterialer og manglende muligheder for efteruddannelse af lærerne.
Omsorgen for psykisk syge børn, for de udstødte og for mange ældre skranter.
Samtidig oplever vi, at mange arbejdspladser som følge af globaliseringen nedlægges og flyttes til andre lande.
Miljøet og naturen er under stærkt stigende pres.
Vi ser øget kriminalitet og vold, og vi ser, at ulighederne mellem rige og fattige øges ganske betragteligt.
I SF's store alternative 2010-plan og vores finanslovforslag
tager vi et fundamentalt anderledes udgangspunkt end VK's kortsigtede her og nu-politik, for vi ønsker at forebygge problemerne, inden de opstår, vi ønsker at gribe mulighederne, før de forsvinder.
Det gælder simpelt hen om at være på forkant med udviklingen, for vi har jo et samfund med kolossale muligheder.
Vi har jo et samfund med kolossale muligheder, og vi har et højt uddannelsesniveau blandt befolkningen.
Det gælder om at bruge disse muligheder til at gøre rammerne bedre for de børn, der fødes i dag.
SF ønsker at give den enkelte bedre muligheder, men det kræver en indsats fra fællesskabet for at sikre det.
Gennem de seneste år har der været en enorm fokus på sygehussektoren med øget indsats på reparation af hofter og knæ, og nu sættes der fokus på behandling af kræft og de mange hjerte-kar-sygdomme.
Selvfølgelig skal vi reparere skaderne, når de sker, men ville det ikke være bedre og mere fremadrettet og visionært, hvis vi forebyggede skaderne?
Derfor foreslår SF, at der etableres et forebyggelsesministerium, så fokus i alle sammenhænge rettes mod forebyggelse.
Med vores forslag til finanslov foreslår vi, at vi starter med børnene.
Vi må give børnene nogle bedre og billigere daginstitutioner, hvor det centrale bliver, at der bliver mere omsorg for og støtte til det enkelte barns udvikling af sociale og almene færdigheder, en bedre stimulation af barnets leg, fantasi, kreativitet og sproglige udvikling og bedre kvalitet i indsatsen over for børn med særlige behov.
Daginstitutionstaksterne udgør i dag en urimelig stor belastning for mange børnefamilier, og den bliver jo ulige større, nu hvor regeringen har skåret i børnechecken.
Derfor ønsker SF at nedsætte forældrebetalingen.
folkeskolen.
Vores udgangspunkt er, at alle børn skal være gode til at læse, når de begynder i 3. klasse.
Sådan er formalia også i dag, men virkeligheden er en anden.
Når man går ind i en folkeskole og ind i et klasseværelse og ser, hvor nedslidte bygninger og klasseværelser og ikke mindst undervisningsmaterialerne er, ja, så undres man over, at Danmark skulle være et land
godt på vej ind i vidensamfundet
Der er behov for markante renoveringer af folkeskolernes fysiske rammer; der skal være bedre mulighed for fysisk udfoldelse i og omkring skolerne for eleverne; der skal være nye tidssvarende undervisningsmaterialer; og der skal være bedre efterudannelsesmuligheder for lærerne.
Et andet element, som har været meget oppe i tiden i den politiske debat, er, at der skal være ro i klasserne i folkeskolen.
Ja, der skal være ro i klasserne, så man kan sikre en øget faglighed, men hvilke rammer skal vi så sætte for at skabe ro i klassen?
Ja, der foreslår SF, at vi sætter ind dér, hvor alle - nu siger jeg et fyord i den nuværende regerings tankegang - smagsdommerne og eksperterne entydigt peger på vigtigheden af den ernæring, børn og for den sags skyld også voksne får.
Derfor foreslår vi, at der bliver gratis sund og gerne økologisk mad til alle børn i daginstitutioner og folkeskoler.
Det er en af de ting, der vil kunne være med til at give en helt anderledes markant start på dagen og give bedre mulighed for koncentration i skolerne og dermed øgede indlæringsmuligheder for børnene.
Al erfaring viser det.
Senest har en af Red Barnets børnehaver i Horsens dokumenteret, at sund kost på bekostning af den usunde virkelig har givet markante resultater med hensyn til børns muligheder for at indlære og koncentrere sig.
Mange børn i dag står på gadehjørnerne eller er børn af økonomisk dårligt stillede forældre og har dermed ikke mulighed for at deltage i det sociale liv uden for skolerne.
Derfor foreslår vi, at der bliver indført et klippekort, så børn af socialt dårligt stillede familier kan gå hen i idrætsklubber med et klippekort og sige: Jeg vil gerne spille fodbold, jeg vil gerne gå til badminton eller lignende.
Frem for at skulle have penge, som man ikke har, op af lommen, ja,
så kan man betale for det med et klippekort, som er stillet til rådighed, sådan at alle børn har mulighed for uanset deres økonomiske baggrund at deltage i aktiviteter.
Det har flere formål: Dels at få børn væk fra gadehjørnerne, dels at fremme integrationen, dels at sikre mere bevægelse for den enkelte unge og derved forebygge en lang række sociale problemer, herunder også fedmeproblemerne.
Et andet sted, hvor vi mener, der bør sættes ind her og nu, er omkring ventelister for psykisk syge børn.
I dag er der 2.000 børn med psykiske problemer på venteliste.
Det er ganske enkelt fuldstændig uantageligt.
Derfor foreslår vi, at der indføres en behandlingsgaranti med en ventetid på højst 6 uger, før børn kan komme i behandling.
Det er også vigtigt, at børnene, som jeg har skitseret her, får en bedre baggrund og bedre rammer for deres opvækst, sådan at de er bedre rustet til deres voksenliv, men det er også vigtigt, at vi allerede nu griber ind og ændrer udviklingen.
Derfor foreslår vi, at der satses markant på en grøn omstilling, sådan at vi får skabt nye arbejdspladser på nye områder i stedet for dem, der i dag forsvinder og flytter bort som følge af globaliseringen.
Og hvor er det mest naturligt at satse?
Ja, det er selvfølgelig at tage fat på en lang række af de uløste opgaver, der er i samfundet, og få dem løst.
Vi ved eksempelvis, at vandledningsnettet og kloaknettet under det meste af landet er ved at gå til i fortæring med de problemer, det giver.
Hvorfor ikke sætte ind med en løsning for at få rettet op på de skavanker?
Arbejdskraften er der, virksomhederne er der, økonomien er der, og råvarerne er der, så det er kun et spørgsmål om den politiske vilje.
Vi foreslår også for at sikre fremtidens arbejdspladser, at der sker en markant styrkelse af investeringerne i forskning.
Vi foreslår, at forskningsbevillingerne over en 5-årig periode kommer op på 1 pct. af bruttonationalproduktet, sådan at vi efterlever Barcelonamålsætningen, men også reelt sikrer, at der bliver udviklet nye arbejdspladser, ikke bare for nørderne på universiteterne, men hele vejen ned igennem systemet, sådan at der bliver grundlag for ny produktion i landet til erstatning for de mange, der i disse år udflages.
Finansiering
afslutningsvis: Nu er det sådan, at vi har været meget glade for ikke mindst Socialdemokratiets forslag til finanslov, som har peget på en lang række af de forslag, SF tidligere har stillet, og som vi havde svært ved at komme igennem med også under den forrige regering.
Nu kan jeg forstå, at der er større vilje fra Socialdemokratiets side til at gennemføre det efterfølgende og netop sikre en retfærdig og fair beskatning af de multinationale selskaber;
ikke noget med brandskatning, ikke noget med at plukke folk unødigt, men bare sikre, at de multinationale selskaber kommer til at betale det samme i skat, som små danske virksomheder gør.
Det vil give et fantastisk løft og skabe grundlag for, at vi kan foretage de investeringer i fremtiden, som er nødvendige.
Nu ved vi jo godt, at den slags visionære forslag, både om investeringer i fremtiden og om finansiering ved at lukke skattehuller og stoppe spekulation, ikke er noget, der falder i god jord hos denne regering eller dens parlamentariske grundlag.
Derfor har vi heller ikke nogen forventning om, at SF bliver parlamentarisk grundlag for finansloven, det overlader vi fuldstændig til Dansk Folkeparti, men jeg vil gerne tilkendegive, sådan som vi også har gjort tidligere år, at vi naturligvis gerne indgår i forhandlinger om delforlig, og vi gør det også gerne under de konditioner, som regeringen stiller op: at der er et skattestop.
Vi vil også i år komme med en række forslag til initiativer, vi mener er påkrævede, og selvfølgelig i en størrelsesorden, som vi forestiller os kan finansieres, og finansieringen vil ske i form af besparelsesforslag.
Et af de forslag, jeg mener er helt oplagte, er at sætte effektivt ind med energibesparende foranstaltninger i den offentlige sektor.
Her ligger der et millionbeløb og venter på at blive sparet, hvis der bliver lavet en målrettet indsats, så her vil der være en god finansieringskilde, som er helt i overensstemmelse med skattestoppet.
Jeg vil bare gerne tilkendegive, at vi er åbne over for at deltage i forhandlinger også om en lang række af regeringens udspil, ligesom vi selvfølgelig også håber, at regeringen er lydhør over for nogle af vores forslag.
Hvorvidt det kan blive til delaftaler, afhænger naturligvis fuldstændig af regeringen.
Sidste år kunne regeringen have lavet en lang række brede delforlig, hvis man havde ønsket det.
Men som sagt er det op til regeringen.
Hvis man ønsker at skabe brede forlig, ja, så er vi åbne over for dét.
Flere gange i dag har nødvendigheden af fortsatte produktivitetsfremmende foranstaltninger og forbedringer i ministerierne været fremhævet fra regeringspartiernes ordførere.
Jeg mener sådan set, at der også ligger et stort potentiale ved at inddrage Forsvarsministeriet.
Det er nemlig et af de ministerier, som man har glemt at tage med ind i produktivitetsforbedringerne.
Hvis man tog det med ind på samme måde som Miljøministeriet og alle andre ministerier, ja, så ligger der et fantastisk potentiale, som kunne investeres i fremtiden.
Vi ser som sagt finanslovforslaget her som en
valgfinanslov
over for, og vi lægger an til nogle ganske udramatiske delforhandlinger, sådan at vi kan få finanslovforhandlingerne overstået og det store forlig gentaget med Dansk Folkeparti, sådan at de kan tage ansvaret for det generationstyveri, som ligger heri, og så går vi ud og tager en valgkamp.
Det er vi åbne og friske og helt klar til, uanset hvornår det skulle komme - jo før jo bedre.