runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-02-12:
Jeg ønsker ligeledes en præcisering på det samme område som hr. Aage Frandsen.
Derfor vil jeg gerne direkte spørge, om hr. Knud Erik Kirkegaard kan give det samme politiske tilsagn, som Venstre har givet om, at man ikke vil tage initiativ til ændring af efterlønsordningen i den næste valgperiode?
Inge Refshauge (DF), 1999-02-12:
Ja, nu kunne jeg jo godt tænke mig at stille et spørgsmål til hr. Erik Larsen, som stod her og bedyrede, at førtidspensionisternes tryghed i fremtiden var sikret.
Men den magiske dato er jo 1. juli 1999.
Larsen, for jeg mener, at med sådan en udmelding kan førtidspensionister da ikke være trygge?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-02-12:
Til fru Jette Gottlieb omkring aktiveringen af de over 60-årige kan jeg sige, at jeg ikke har den samme opfattelse
af begrebet aktivering, som fru Jette Gottlieb har.
Og omkring mine personlige forhold kan jeg sige, at jeg ikke er fyldt 60 år, så jeg vil ikke komme ind under de nye regler foreløbig, og i øvrigt regner jeg med at fortsætte i Folketinget i mange år endnu.
Ja, på et eller andet tidspunkt bliver man 60 år, det har fru Jette Gottlieb ret i
, hvis man ikke dør forinden.
Til hr. Aage Frandsen: Hvad er der godt i den efterlønsmodel, som der er blevet enighed om nu
Der er ganske mange elementer i den.
Da sagde jeg følgende: »De nye regler skal nu stå deres prøve i praksis, og vi er overbeviste om, at virkningen i retning af at blive lidt længere i jobbet vil vise sig at være ganske kraftig.
Derfor har vi heller ingen aktuelle planer om inden for de nærmeste år at komme med forslag til nye ændringer og stramninger af efterlønsreglerne, men vi vil på den anden side bestemt heller ikke garantere, at man om 10, 15 eller 20 år kan gå på efterløn på præcis de betingelser, som nu er aftalt.«
Og jeg har hilst med tilfredshed, at økonomiministeren har udtalt sig næsten enslydende med det, jeg sagde under førstebehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 1999-02-12:
Venstres ordfører hr. Jens Vibjerg kvitterede for, at Venstre stod bag ved forslaget, og dermed også det lovforslag, de forhandlinger, der har været.
Hr. Jens Vibjerg sagde, at der var nogle ting i lovforslaget, som man ikke var helt enig i, der ikke lever helt op til aftalen.
Hvis det ikke er en hemmelighed, og vi skal vente til udvalgsbehandlingen, så kunne det da godt være ...
jeg ville da i hvert fald gerne vide, hvad det er, det handler om.
Så siger hr. Jens Vibjerg også, at i forhold til enkeltmandsejede virksomheder og hele spørgsmålet om selvstændiges ret til at gå på efterløn, jamen det har Venstre jo kvitteret for ved at give tilsagn om, at man bl.a. kan beholde den ordning, vi allerede kender i dag, og vi har også tilbudt nye fleksible muligheder.
Men i den debat har det jo været sådan, at Venstres tilsagn tidligere om, at man ikke skulle give tilskud til velhavere, ja, den har været helt væk.
Ja, faktisk kunne man få det indtryk, at det var et spørgsmål om at sætte pengekassen ud på gårdspladsen, så man selv kunne tage, og så godt skal det altså heller ikke være.
Jens Vibjerg (V), 1999-02-12:
Til hr. Larsen-Jensen vil jeg sige, at i Venstre overlader vi det til andre at give garantier, men jeg sagde i min ordførertale, at vi mener, at den aftale, der nu har fundamentet i et bredt udsnit af Folketingets partier, er så robust, at den vil holde langt ud i fremtiden, og at det i hvert fald ikke er Venstre, der kommer med forslag om at ændre det her efter næste valg.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at selvstændige kan bruge den ordning, vi har i dag, den gamle ordning.
Ja, men der ligger jo i finanslovaftalen, at man skulle have fleksibilitet, og der må vi sige, at i den gamle ordning er der altså ikke meget fleksibilitet.
Man kunne gå ned på delefterløn, 18 1/2 time om ugen, nichts weiter, og det er jo klart, at når fleksibiliteten skal gælde både lønmodtagere og selvstændige, så må vi også sikre, at de selvstændige i hvert fald et stykke hen ad vejen får de samme muligheder som lønmodtagere.
Erik Larsen (V), 1999-02-12:
Til fru Inger Refshauge vil jeg gerne sige, at spørgsmålet om fremtidige førtidspensionisters vilkår, når de får folkepension som 65-årige, det spørgsmål har vi jo så faktisk næsten 5 år til tage stilling til. Vi synes ikke fra Venstres side, at det er tilfredsstillende at have så langt et tidsforløb.
Vi synes, at vi skal tage fat på spørgsmålet allerede nu, når lovforslaget her er vedtaget, og som jeg sagde i min ordførertale, lægger vi utrolig meget vægt på, at det kommer til at ske i en førtidspensionsreform, hvor det kommer til at indgå som et element i hele reformen på området. Når ministeren i sit forslag skriver, at man vil tage det op til drøftelse, går jeg ud fra, at ministeren har gjort sig tanker om, at hun netop vil drøfte det her umiddelbart efter lovforslagets vedtagelse.
Vi skal have det afklaret hurtigt af hensyn til den tryghed, som vi gerne vil give også fremtidens førtidspensionister.
Aage Frandsen (SF), 1999-02-12:
Jeg vil tillade mig at stille spørgsmålet igen til hr. Jens Vibjerg om den efterlønsmodtager, der gerne vil skrive en bog, male et maleri.
Hvordan griber han det an?
Altså for at hjælpe lidt: Jeg tror nok, det er § 74 f, stk. 4, i L 174. Men jeg ved ikke, hvordan man skal tackle det helt præcist, fordi det er ikke så enkelt. Så til noget andet, som hr. Vibjerg sagde, nemlig omkring efterlønnen, den var sikret »langt ud i fremtiden«.
Hvor langt ud i fremtiden?
Er det så længe, hr. Jens Vibjerg og jeg er i Folketinget?
Er det langt ud i fremtiden?
Er det en halv generation, eller hvor langt er det?
Men hvis der nu er nogle andre, der pludselig kunne komme med et forslag om afskaffelse af efterlønnen, går jeg ud fra, at så siger Venstre nej.
Eller hvad?
Men hvor langt ud i fremtiden?
Mogens Andreasen (DF), 1999-02-12:
Hr. Jens Vibjerg siger, at man ikke berører pensionerne.
Så vil jeg godt spørge hr. Jens Vibjerg: Er det ikke lige meget, om man tager noget direkte i en pension, eller om man tager det som modregning i en udbetaling af efterløn?
Jeg kan ikke se den store forskel på, om man gør det ene eller det andet. Er resultatet ikke nøjagtig det samme?
Jette Gottlieb (EL), 1999-02-12:
Jeg tror, hr. Jens Vibjerg troede, han kunne slippe lidt let om ved mit spørgsmål om aktivering ved at henvise til, at det var diskuteret på et helt andet tidspunkt.
Det er et forslag, som bliver fremsat i det her lovkompleks.
Det er et forslag, som må have været diskuteret på nattemøderne, da man opdagede, at når man fjernede den automatiske efterlønsret for forsikrede ledige, så skete der nogle andre ting. Og så spørger jeg: Hvad er det for et liv, man forestiller sig for ældre, der er blevet arbejdsløse, når de er over 60?
Hvad er det for en type aktivering, man insisterer på, at de har ret og pligt til at deltage i?
Og med hvilket formål?
Jeg synes, det er et meget enkelt spørgsmål.
Jeg synes godt, jeg må kunne få et svar.
Jens Vibjerg (V), 1999-02-12:
Altså det med, at man skal aktiveres hurtigt, er selvfølgelig en hjælp til at blive fastholdt på arbejdsmarkedet, for vi har jo ikke den samme opfattelse, og det gælder sandsynligvis nok alle forligspartierne her i modsætning så til Enhedslisten, at arbejde ikke er en straf.
Til hr. Aage Frandsen
: Altså, der er vi jo ude i hypoteser, hvis og hvis og hvis langt ude i fremtiden.
Det er der selvfølgelig ingen mennesker, der kan sige noget som helst om.
Jeg synes, at vi har givet et meget fair udtryk for den periode, vi sådan umiddelbart kan se frem.
Jette Gottlieb (EL), 1999-02-12:
Jeg synes selvfølgelig, at svaret på mit spørgsmål er fuldstændig uudtømmende, men jeg vil ikke fortsætte i det spor. Jeg vil derimod spørge Venstre: Var det for Venstre i de her forhandlinger et meget vigtigt faktum at sikre, at man ændrede efterlønnen fra at være en almen arbejdsmarkedsordning til at være en individuel forsikringsordning?
Var det et meget vigtigt indslag fra Venstre at få den ændring af efterlønsordningen med i hele forliget?
Jeg ville meget gerne høre, hvad drivkraften var til at få foretaget den ændring.
Mogens Andreasen (DF), 1999-02-12:
Jeg synes ikke, jeg fik noget svar fra hr. Jens Vibjerg på, om ikke det var lige meget, om man tog direkte i en pension eller man foretog modregning i efterlønnen.
Resultatet var det samme.
Jette Gottlieb (EL), 1999-02-12:
Ja, nu er det jo ikke lykkedes mig at få de to største forligspartier til at forklare, hvad det er for nogle diskussioner, der er foregået omkring aktivering af de ældre.
Derfor vil jeg nu spørge Det Konservative Folkeparti, om de kan forklare, hvad det er for en diskussion, der er foregået.
Hvad er formålet med at sende over 60-årige i aktivering i et arbejdsmarkedssystem?
Altså man må gerne være konkret i sin eksempelgivning.
Hvad sker der, hvis hr. Knud Erik Kirkegaard ryger ud af Folketinget her efter næste valg?
Hvilken type aktivering vil bringe ham nærmere til arbejdsmarkedet i den situation?
Det vil jeg da gerne have nogle gode forklaringer på.
Hvad er det for en diskussion, der har ligget bag?
Aage Frandsen (SF), 1999-02-12:
Der er en tilbøjelighed til i Folketinget, når der laves forlig, så at fremhæve forligspartierne, som om alting er godt, selv det de egentlig dybest set ikke synes er så godt.
Der må man jo kvittere for hr. Kirkegaards indlæg, for der var sandelig ikke ret meget, der var godt.
Det var nærmest en opregning af alt det skidt, der var kommet ind i det forlig imod De Konservatives ønsker.
Hvis nu det er ret dårligt det her, hvad kan man så frygte af De Konservative i fremtiden med hensyn til ændringer? Hr. Jens Vibjerg sagde, at det dér med at afskaffe efterlønnen lå langt ud i fremtiden, og at det ikke ville komme som et forslag fra Venstre efter næste valg.
Hvad med De Konservative?
Hvad er deres tanker om fremtiden for efterlønnen?
Jeg mener, at en politisk garanti er vigtigere end den dér såkaldte grundlovssikring.
Arne Melchior (CD), 1999-02-23:
Jeg er ikke en pind sur, og jeg vil sandelig håbe, at hr. Albrechtsen kan gå herfra i dag som en glad mand.
Det, at man stiller sig negativt og afvisende til noget, har ikke noget
med surhed at gøre.
Desværre har jeg ikke haft lejlighed til at høre de tidligere ordførere, for jeg kom faktisk lige gående ovre fra Forsvarsministeriet, hvor jeg måtte være på det tidspunkt,
men efter de referater, jeg har fået af mine kollegaer, sådan i nogle korte bemærkninger, og efter det, jeg nu har hørt hr. Albrechtsen sige, vil jeg fastholde, at der er såmænd ikke noget nyt, der er ikke opnået noget.
Det er jo ikke sådan, at en lang række partier tidligere har givet udtryk for det modsatte standpunkt, og hr. Albrechtsen plejer ikke at være uden evne til at både læse og se og høre.
Så det er ikke for mig nogen nyhed, at et flertal af partier ikke støtter en sådan storlufthavn.
Og derfor er stadig væk det bedste bud, jeg kan give, at forslaget og den tid, der er brugt på det og eventuelt vil blive brugt - det bliver nu ikke meget - at den er ikke godt givet ud.
Holger Graversen (S), 1999-02-23:
Jeg må sige til Enhedslistens ordfører, at jeg understregede tydeligt: Hvis der kommer en sag, ja, så kommer den på ministerens bord.
Arne Melchior (CD), 1999-02-23:
Jeg har da sandelig ikke med min ordførertale villet påstå, at Enhedslisten agtede at overtræde grundloven.
Det ville de jo også komme skidt fra.
Men når nu hr. Albrechtsen i sin korte bemærkning siger aldrig nogen sinde, har han jo altså nogle visionære evner, som overgår de flestes, og det er da muligt, han får ret.
Men vi vil stadig væk være med til at forhindre, at Folketinget simpelt hen i praksis, ikke i teorien, ikke juridisk, ikke statsretligt, men i praksis forhindrer mennesker i at arbejde med et projekt ved, inden vi kender deres tal, deres argumenter og deres betragtninger osv., at have afskåret det. Jeg gentager: Vi tror ikke på sagen, og så længe de lokale myndigheder, de folkevalgte lokale, ikke er enige om at støtte et sådant projekt, mener jeg i og for sig slet ikke, der er noget for Folketinget at tage stilling til; det har jeg været med til at afvise mange gange, og derfor må jeg fastholde, at det her forslag i bedste fald er overflødigt.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-02-23:
Der er en enkelt misforståelse i det, hr. Arne Melchior siger, nemlig spørgsmålet om, at vi skulle ønske at forbyde nogen at udarbejde forslag.
Naturligvis må man fra privat hold udarbejde alle de forslag, man har lyst til.
Også en kreds af virksomheder i Århus har naturligvis ret til at udarbejde et forslag.
Nej, hvad vi ønsker, er at få en klar tilkendegivelse om, at der ikke er grundlag for, at der nogen sinde kan blive truffet en beslutning om at placere en ny storlufthavn i Århus Amt ved Hammel, eller hvor det så kunne være i nærheden af Århus.
Og det synes vi der er planlægningsmæssig rimelighed i at man går ind og tager stilling til overordnet landspolitisk, for det har naturligvis store landspolitiske konsekvenser, om man arbejder med det sigte at have en sådan ny storlufthavn, eller om man ikke gør det.
Og der er dybest set kun ét organ, der kan tage stilling til et sådant landspolitisk spørgsmål, nemlig Folketinget.
Arne Melchior (CD), 1999-02-23:
På en vis måde skrives der folketingshistorie ved dette forslag, for det er anderledes end, tror jeg, alt, hvad man har set tidligere, og jeg skal da straks sige, at jeg både ikke håber og ikke regner med, at det vil danne skole at komme med den slags forslag.
I virkeligheden går forslaget jo ud på, at et andet forslag, som ikke er fremsat, skal stemmes ned.
Det er sådan en slags fremskreden hokuspokus.
Den er vi ikke med på.
Det er ikke, fordi CD ikke kan indse logikken.
Det kan vi godt.
Selvfølgelig er der en vis mening i at sige: Hvorfor skal man ulejlige dygtige mennesker og bruge penge, bruge tid, sætte spekulationer i gang hos personer, der vil placere virksomheder osv., hvis det alligevel aldrig bliver til noget?
Og jeg tror ikke på, at det bliver til noget.
Men derfra og så til at skulle sætte en stopklods op og ved vedtagelse af en beslutning i Folketinget simpelt hen forhindre mennesker i at fremlægge argumenter og udføre beregninger og fremsætte forslag - det er ikke nogen god metode, kære Enhedsliste.
Det er ifølge grundloven ethvert folketingsmedlems ret til enhver tid at fremsætte ethvert forslag, som vedkommende måtte ønske, og den leg med at afskære det gør det totalt meningsløst.
Den skal vi ikke ind på.
Det er jo helt oplagt, at en sådan ny lufthavn vil støde på allerstørste modstand på Djursland af letforståelige grunde, men det er lige så forståeligt, at man på Billundkanten og i de amter og egne, som denne lufthavn betjener, må finde, at det ville være en hårdhændet metode at gøre deres i god tro foretagne investeringer værdiløse på.
Så jeg deler da skepsisen, men før vi vil stemme for eller imod en sådan lufthavn i Østjylland, må forslaget være fremsat, der må være givet lejlighed til at have undersøgt omstændighederne og fremlægge dem og derefter få taget stilling.
Jeg er ikke spor sikker på, jeg tvivler stærkt på, at der nogen sinde kommer et sådant forslag, men CD vil ikke være med til at afskære muligheden for fremlæggelsen af et sådant, og derfor må vi vende tommelfingeren nedad.
Ole Donner (DF), 1999-02-23:
Jeg vil gerne starte med at sige, at Dansk Folkeparti kan ikke støtte det forslag, der ligger her fra Enhedslisten.
Og det kan vi ikke af flere grunde.
Der er sagt meget, og der har været sagt meget om lufthavnene tæt ved Århus, men vi vil ikke være med til at forhindre, at private personer, investeringsselskaber osv. undersøger mulighederne for at lave en lufthavn.
Men vi må også give de kritikere ret, der siger, at der ikke er behov for en statsstøttet lufthavn det pågældende sted.
Der er ingen tvivl om, at det er der ikke behov for.
Der er talt om miljø, der er talt om tidsforbrug osv.; vi må jo erkende, at hvis bare IC-3-togene kommer op på at køre en 20-30 km mere i timen, ja, så kan det faktisk rent tidsmæssigt ikke engang betale sig at flyve til Århus i dag. Så siger man: Jamen hvis man så kom tættere på.
Det kan godt være, at man siger sådan, men vi var dem, der også sagde, da man tog Storebæltsforbindelsen i brug: Jamen lufthavnen ved Odense vil blive mere eller mindre nedlagt, så snart broforbindelsen er der, og det kom jo også til at holde stik.
Der er ikke passagerergrundlag nok for at flyve så mange indenrigsruter.
Men altså at gå ud på nuværende tidspunkt og forbyde andre at undersøge muligheden, det vil vi ikke være med til.
Men vi er enige i, og vi tror ikke, at behovet er så stort i øjeblikket, og under alle omstændigheder skal det ikke være for offentlige midler.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-02-23:
Jamen så må jeg sige til hr. Arne Melchior, at jeg har jo lyttet omhyggeligt til, hvad ordførerne har sagt under den her debat, og allerede dermed kan man konstatere, at det bestemt ikke har været overflødigt at rejse det her spørgsmål i en Folketingsdebat, for derved har vi jo fået afklaret, at parti efter parti vender tommelfingeren nedad i forhold til en eventuel placering af en storlufthavn ved Århus.
Så er vi jo i den situation, at man i Århusområdet kan tage pejling efter, at partierne her i Folketinget ønsker altså ikke, når det så en dag kommer dertil, at der ligger en ansøgning, at fremme en sådan sag.
Og det synes jeg har været vældig nyttigt. Så kan hr. Arne Melchior jo være sur og synes, at der er nogle former, og man kan prøve at finde hår i suppen om nogle formaliteter og dit og dat, men det politiske indhold og kernen i det, som er sket i dag, er jo, at parti efter parti har tilkendegivet, at der ikke er behov for en sådan storlufthavn.
Det er jeg da vældig godt tilfreds med, og den glæde kan hr. Arne Melchior sådan set ikke tage fra mig i dag.
Kaj Ikast (KF), 1999-02-23:
Det var for så vidt heller ikke så meget forslaget.
Det var det, at vi her i Folketinget har vedtaget en lov, og så mener jeg faktisk, at vi selv skal holde den. Vi har vedtaget i forvaltningsloven, at det er trafikministeren, der skal komme med udspillet, og vi er slet ikke i stand til i dette hus at lave en VVM-undersøgelse.
Derfor har vi lavet loven, så det er trafikministeren, der skal komme med en indstilling.
Folketinget har vedtaget i luftfartsloven, hvem der har
ansvaret for sagsbehandlingen.
Jf. § 55 er det trafikministeren og kun trafikministeren, der behandler en administrativ ansøgning, indtil hele proceduren er gennemført, inklusive VVM-undersøgelse m.v.
Først dér kommer Folketinget på tale, for vi har ingen mulighed for at kontrollere det, der kommer udefra.
Derfor føler jeg egentlig, at det her er, for at hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten skal markere en eller anden holdning til det her, og jeg skal også gerne fortælle, hvad Det Konservative Folkeparti vil.
Vi går nemlig ind for en luftfartspolitik i Danmark, hvor der er to store lufthavne, én i København, og den ligger jo herude i dag, og den skal dække Sydsverige, Sjælland og Øerne, og så skal vi have én i Jylland, der dækker Nordtyskland, Jylland og Fyn, og den skal ligge i Billund.
Det er det, vi arbejder på i øjeblikket.
Vi vil meget hellere være enige med den øvrige del af Folketinget om hurtigst muligt at bygge veje oppe fra Århus, så man hurtigere kan komme ned til Billund og dermed kan stå sammen i Jylland om én storlufthavn og så nogle små, der skal give den indenrigsflyvning, vi skal have
Men af storlufthavne er der kun brug for én.
Derfor vil jeg gerne sige, at det her skal ikke udmunde i nogen som helst udtalelser eller nogen som helst afstemning.
Det går vi ikke med til.
Vi mener ikke, der er grundlag for det.
Holger Graversen (S), 1999-02-23:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Mortensen, ikke kan være til stede i salen i dag, skal jeg på hans vegne fremføre følgende synspunkter: Lad mig indlede med at fastslå, at det ikke er staten, der omgås med planer om en ny lufthavn ved Århus. Faktisk er staten i den stik modsatte situation, nemlig at den har afhændet lufthavne.
Set ud fra et statsligt synspunkt er der næppe behov for flere lufthavne, heller ikke ved Århus.
Situationen er, at planerne er opstået i Århus Kommune og i erhvervskredse på Århusegnen.
Det er der i og for sig intet nyt i.
De har der på egnen tradition for at opstå og blive fornyet hvert fjerde år op til det kommunale valg.
Derfor mener jeg heller ikke, at Folketinget har nogen sag.
Det eneste større papirforbrug i sagen er det, der er på Århus Stiftstidendes avistrykkeri.
Jeg tror ikke, at forslagsstillerne ønsker at angribe den side af sagen eller ytringsfriheden i det hele taget.
Skulle der komme en ansøgning til trafikministeren, og det er der jo regler for, som ministeren netop har været inde på, så må man se på ansøgningens konkrete indhold.
Og ud over den trafikministerielle behandling skal sagens planlægningsmæssige og miljømæssige aspekter jo også vurderes.
Jeg tror, at det er hensigtsmæssigt at vente og se, om der i det hele taget kommer en ansøgning.
Indtil da har staten hverken interesser eller penge i klemme i projektet.
Hvis der kommer et forslag, vil vi i Socialdemokratiet til den tid tage stilling til forslagets konkrete indhold.
Sagen vil i givet fald have et sådant omfang, at den uvægerligt vil havne på Folketingets bord.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, ligesom vi heller ikke ser indlysende grunde til en ny storlufthavn
ved Århus.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-02-23:
Beslutningsforslaget indebærer, at regeringen allerede nu - og altså uden at der foreligger en konkret ansøgning - opfordres til at modsætte sig byggeriet af en ny international lufthavn i Østjylland.
Der er tale om en opfordring til regeringen om at have en bestemt holdning til en eventuel ansøgning, inden denne ansøgning foreligger.
Jeg er naturligvis vidende om, at der lokalt foregår en livlig diskussion om mulighederne for og værdien af en ny lufthavn ved Århus, men jeg må understrege, at der ikke er modtaget
nogen ansøgning i Trafikministeriet om byggeri af en ny international lufthavn i Østjylland.
På det tidspunkt, hvor en ansøgning i givet fald foreligger, vil den som led i ministeriets sagsbehandling blive sendt til udtalelse hos de berørte lufthavne, relevante amtskommuner og kommuner samt luftfartsselskaber.
Det er min opfattelse, at spørgsmålet om etablering af en ny lufthavn ved Århus i første omgang er et lokalt, regionalt anliggende, og i konsekvens heraf giver det ikke mening at støtte beslutningsforslaget om at modsætte sig byggeriet af en ny international lufthavn i Østjylland
, før spørgsmålet er afklaret lokalt, og før der er gennemført en egentlig vurdering af en sådan ansøgning.
Regeringen kan derfor ikke tilslutte sig beslutningsforslaget.
Egil Møller (DF), 1999-02-23:
Det er ministerens bemærkninger her i anden omgang, der kalder mig op, idet jeg hørte påstanden om, at vi også i Dansk Folkeparti ønsker en omgående liberalisering af lejeloven.
Jeg vil godt lige sige, at det er en misforståelse.
Vi ønsker godt nok på sigt, at der bliver en liberal lovgivning, men der skal være en rimelig overgangsperiode, indtil vi når det.
Vi har et forskruet huslejeniveau for øjeblikket, og det kan man jo ikke sådan lige fjerne - det kan man godt fra år
til år - og det er ikke vores hensigt
Der er ingen, der skal komme i klemme, men man må godt have det overordnede mål på sigt at få liberaliseret lejelovgivningen.
Jytte Andersen (S), 1999-02-23:
Jeg er sikker på, det gode råd er sagt i en god mening, så tak for det.
Det havde måske været mere ærligt også at melde det ud fra Venstre og Konservative.
Det har man altså foretrukket ikke at gøre, men sådan ser jeg det da også: der er en reel uenighed.
Og det er jo så den politiske proces, som man må håndtere og se, om man, når vi har et ordentligt, godt, velgennemarbejdet beslutningsgrundlag, så kan få nogle ender til at mødes. Vi ønsker ikke i regeringen en liberal lejelovgivning, men vi ønsker en hensigtsmæssig modernisering, en hensigtsmæssig forenkling af lejeloven.
Så enkelt kan det i virkeligheden siges.
Det er det, vi arbejder på, og vi tror på, at vi til næste år kan lægge noget frem for Folketinget, der knytter sig til § 5, stk. 2, fordi den paragraf er en forsøgsparagraf, og der vil altid være grænser for, hvor lang tid en forsøgsparagraf er hensigtsmæssig at leve med i så væsentlig en lovgivning som lejelovgivningen.