Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Regeringens forslag til finanslov afviger markant fra dengang, Socialdemokraterne regerede her i landet.
Under SR-regeringen kunne borgere og virksomheder med frygt og bæven se frem til næste års finanslov.
Gang på gang præsenterede SR-regeringen en finanslov med stigende skatter og stigende afgifter, nye byrder for erhvervslivet og mere administrativt bøvl.
År for år blev det kort og godt betydelig sværere at være borger eller virksomhed i Danmark.
Hvad skete der så i går, da Socialdemokraterne offentliggjorde deres forslag?
Endnu en gang byrder på erhvervslivet og velkendte stigninger i skatter og afgifter.
Forslaget er underfinansieret med ca. 6 mia. kr., og kun 2 timer efter, at det var M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5042
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM fremsat, blev det skudt ned af de økonomiske vismænd.
Se, det er alternativet til den nuværende regering.
Hvad ville der ske, hvis Socialdemokraternes forslag skulle danne rammen om dette samfund?
Det ville være uansvarligt.
Når man som i slutningen af 1970'erne har stået og set ned i afgrunden, er der jo ikke noget at sige til, at danskerne kræver sikkerhed for, at der er orden i økonomien.
Vi vil ikke finde os i eksperimenter med samfundsøkonomien, vi vil have sikkerhed for, at velfærdssamfundet er godt og robust, og at der er nogle, der tænker på kommende generationer.
Vi er væk fra afgrunden, over bjerget, og dansk økonomi hører til blandt de allerbedste i verden.
Vi har en økonomi, som andre lande misunder os, og det er på den baggrund, at finanslovforslaget skal ses.
Vi Konservative har sammen med vores regeringspartner, Venstre, fremsat et finanslovforslag, som lever op til de løfter, vi gav under valgkampen.
Vi løber ikke fra vores valgløfter.
Vi har et regeringsgrundlag, som vi følger, og de forslag, som står i regeringsgrundlaget, vil jo rent faktisk blive gennemført.
Det er naturligvis samtidig et ansvarligt finanslovforslag, som lever op til vores langsigtede målsætning om en holdbar økonomi, der bl.a. betyder, at der er kontrol med væksten i de offentlige udgifter, som har været diskuteret flere gange i dag, og en halvering af statens gæld frem til år 2010.
Og det går godt med dansk økonomi.
Vi er ganske enkelt europamestre, når det gælder overskud på de offentlige finanser.
Intet andet land i Europa kan vise tal, der er lige så gode som vores.
Det sker samtidig med faldende ledighed og fortsat overskud på betalingsbalancen.
Overskuddet på de offentlige finanser ventes at blive på knap 40 mia. kr., og ØMU-gælden ventes at falde til 32 pct. af BNP med udgangen af 2006.
Vi nærmer os vores målsætning med stormskridt, og dermed forberedes også mulighederne for nye skattelettelser.
Mulighederne for at indfri den konservative vision er inden for rækkevidde: at ingen skal betale mere end 50 pct. i skat af den sidst tjente krone.
Af Danmarks Statistik fremgår det, at beskæftigelsen er steget med 10.600 fra første til andet kvartal i 2005.
Samlet er ledigheden faldet med ca. 25.000 personer, siden den toppede i begyndelsen af 2004, og det udgør et meget solidt fundament under finansloven.
I en så tilfredsstillende økonomisk situation er det fristende at slippe de økonomiske tøjler.
Men det har vi ikke i sinde at gøre.
Vi vil undgå for enhver pris at køre en økonomisk zigzagkurs.
Det ville være helt uansvarligt at lade de offentlige udgifter stige under henvisning til gode resultater.
Tænk, hvis vi kom i den situation at have løftet de offentlige udgifter, således som Socialdemokraterne har foreslået, med engangsindtægter og så senere at skulle gennemføre besparelser.
Det ville være helt forkert og uansvarligt.
Der er styr på økonomien.
Vi holder kursen, der er ikke de store overraskelser, og det skal der heller ikke være.
Der er penge i kassen, vi styrer udgifterne og sætter grænser for væksten i den offentlige sektor.
Vi stiller krav om effektivisering, og målet er ikke højere udgifter, men hvad vi får for pengene.
Med denne femte borgerlige finanslov i træk har vi vist en anden vej.
Vi har en helt anden disciplineret og ansvarsfuld tilgang til dansk økonomi, godt hjulpet på vej af Det Konservative Folkeparti med fokus på borgernes frihed og skattelettelser på den ene side og fællesskabets ansvar på den anden side.
Vi har formået at skabe en bedre balance.
Vi har vist mod til at skabe sammenhæng.
Det var os Konservative, der fik skattelettelser gennemført, og det vil vi gøre igen.
Med en stabil økonomisk udvikling sikrer vi samfundet det bedst mulige grundlag for at planlægge langsigtede investeringer.
Vi ser da også, at mange virksomheder benytter de gode konjunkturer til at gøre deres virksomheder endnu mere konkurrencedygtige.
Det er altså også nødvendigt.
Med globaliseringen er konkurrencen blevet betydelig hårdere.
Effekten af globaliseringen er, at vi skal ændre vores virksomheder og arbejde på at få mere viden ind i produkterne.
Kun ved at forbedre virksomhedernes vidensniveau kan arbejdspladserne holdes i Danmark og fortsat være fundamentet under det danske velfærdssamfund.
Forældrebetalingen nedsættes for de små børn, ældreområdet får endnu et kvalitetsløft, og så vil vi yderligere nedbringe ventetiden og styrke kræftbehandlingen.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5043 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
For os Konservative er det en mærkesag, at vi følger op på de forbedringer af kvaliteten i sundhedsvæsenet, som startede ved den borgerlige regerings tiltræden, og som har betydet, at der i dag er 75.000 flere, der bliver opereret om året, og at 60.000 flere har benyttet sig af det frie valg i 2005.
Vi vil styrke fagligheden i folkeskolen med flere timer i dansk og historie, styrke evalueringen.
Handlingsplan for læsning, målrettet efteruddannelse for lærere og skoleledere, det er kernekonservativ skolepolitik, et af vores vigtigste satsningsområder.
Vi Konservative er optagede af at styrke elevernes faglighed og kreativitet.
Mange børnefamilier sidder stramt i det, og især udgifterne til daginstitutioner vejer tungt i budgettet.
Derfor vil vi som lovet give børnefamilierne en økonomisk håndsrækning.
I første omgang sænkes forældrebetalingen fra 33 til 25 pct.
På miljøområdet kan jeg slå fast, at der er afsat 50 mio. kr. til nye projekter i 2006, som jo bl.a. er Kærgård Plantage og en ny kemikaliehandlingsplan.
Derudover er der afsat 950 mio. kr. til nye projekter i 2007-2009.
Det er ikke korrekt, at denne pulje skal gå til dækning af tidligere besparelser i Miljøministeriet.
Miljøministeriet har jo fået lov til at anvende effekten af den 2 pct.s effektivisering inden for eget budget.
Der skal investeres i fremtiden for at stille os bedre i en globaliseret verden.
Med finanslovforslaget styrker vi derfor også både forskning og innovation.
Der sker et markant løft med nye forskningsinitiativer, hvor en del af initiativerne iværksættes allerede i 2006, således at vi kan nå regeringens målsætning, som er 1 pct. af BNP i 2010.
Initiativerne skal iværksættes, i takt med at vi sikrer, at pengene ikke bare smides ud ad vinduet.
Vi vil sikre, at vi får noget for dem, og at vi skaber forskning af høj kvalitet.
Mere konkret er der jo afsat 2,8 mia. kr., hvoraf de 1,2 mia. kr. skal forhandles i forbindelse med denne finanslov.
For 2006 betyder det, at der er afsat yderligere 440 mio. kr., og i alt bruger vi 12,2 mia. kr. i 2006.
Det svarer til 0,76 pct. af BNP, så der er et stykke til vores mål.
Men vi har sat os et mål for forskningen, og vi vil skabe resultater.
Ligesom forskningen ligger i top, så gælder det også for udviklingsbistanden.
Og på trods af hvad der er sagt, høster Danmark meget ros for vores indsats.
Der er lagt et fast gulv under ulandsbistanden på 0,8 pct. af BNI, og det ønsker regeringen ikke at gå under.
Det vil fortsat placere os i det absolutte førerfelt.
Jeg er stolt over den position og mener, at det giver mening at fastholde det høje niveau.
Der er ikke i denne finanslov afsat yderligere penge til togskinner.
Nu gælder det om at komme til bunds i den sag, og der er i budgettet afsat 2 mia. kr. til fornyelse af skinnenettet fra tidligere forlig, og er det ikke nok, ja, så vil det jo være sådan, at man må forsøge at omprioritere inden for ministeriets område.
Regeringen vil i foråret 2006 udarbejde en ny plan til afløsning for 2010-planen – en plan, der rækker frem mindst til 2015.
Det skal bl.a. ske på baggrund af Globaliseringsrådets anbefalinger og Velfærdskommissionens endelige udspil i slutningen af året.
Vi Konservative ser frem til konklusionerne og er åbne over for forslag, der måtte komme.
2006 bliver det år, hvor der skal træffes store beslutninger.
Vi ønsker naturligvis et seriøst beslutningsgrundlag, som vi får fra både Velfærdskommissionens og Globaliseringsrådets arbejde.
Derfor ser vi ingen grund til at vente til næste valg med at lade reformerne træde i kraft.
Reformerne skal indføres over lang tid, for at befolkningen får mulighed for at planlægge og indrette sig på nye tider.
Hovedopgaverne er at skabe et større arbejdsudbud.
Det skal være attraktivt at fortsætte længere tid på arbejdsmarkedet, og det skal være attraktivt at blive hurtigere færdig med studierne.
Vi lever længere, og derfor er det også naturligt, at vi skal arbejde længere.
Det er ikke naturligt, at den gennemsnitlige tilbagetrækningsalder er omkring 61 år.
Målet er ikke besparelser på de offentlige udgifter.
Målet er at gøre velfærdssamfundet bæredygtigt og robust, så vi kan klare udviklingen fremover.
Det er et strukturelt problem, der skal løses.
Det Konservative Folkeparti fik i sidste regeringsperiode gennemført en sænkning af skatten på arbejde, og med forårspakken fik vi for alvor pustet liv i økonomien, så det økonomiske barometer igen viser vækst og beskæftigelse.
Vi meM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5044
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
ner, at indkomstskattelettelserne vil være en fornuftig vej at gå videre ad, også i denne regeringsperiode og gerne snarest.
Lavere skatter på arbejde øger vækst og beskæftigelse, det har vi set, og derfor mener jeg, at svaret på de kortsigtede udfordringer for dansk økonomi ikke blot ligger i at holde udgifterne i finanserne i ro, som har været den traditionelle tilgang til finansloven, det gælder i lige så høj grad om at være parat til at sætte skatten ned på arbejde.
Skattelettelser er ikke alene en belønning til arbejdsomme borgere, men det er et instrument til at sikre vækst og beskæftigelse og velfærd i en omskiftelig periode, mens vi forbereder og gennemfører nødvendige velfærdsreformer.
For os Konservative er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi har råd til skattelettelser, men et spørgsmål om, hvorvidt har vi råd til at lade være.
Vi har troværdigheden med os, når vi kræver skattelettelser.
Vi har bevist, at vi kan gennemføre det, og vi vil gøre det igen.
Jeg vil gerne slutte af efter hermed at have præsenteret det fremlagte finanslovforslag.
Vi ser frem til de kommende forhandlinger, og det er naturligvis således, at dørene er åbne for alle partier, der vil søge indflydelse og gå konstruktivt ind i forhandlingerne med henblik på at få den bedst mulige finanslov for 2006.