runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-04:
Den debat hilser jeg meget velkommen.
Men jeg vil godt spørge fru Kirsten Jacobsen, som nu var utilfreds med, at man ikke ville bruge Lejelovskommissionens materiale, om det dog ikke er rigtigt, at af det materiale fremgår det rent faktisk - så kan man diskutere de forskellige politiske konklusioner, som man ikke kunne blive enig om - at en liberalisering af huslejedannelsen, en såkaldt fritmarkedsmodel, vil medføre dramatiske huslejestigninger for lejerne.
Det fremgår af materialet.
Det kan godt være, fru Kirsten Jacobsen har nogle gamle bøger af Adam Smith liggende fra for 200 år siden, hvor der står noget andet, men kyndige folk, som altså undersøgte det spørgsmål, skrev faktisk i det materiale, som lå til grund, at det ville føre til dramatiske huslejestigninger.
Børge Klit Johansen (KRF), 2000-04-04:
Jeg vil da gerne takke hr. Keld Albrechtsen for spørgsmålet.
Nu har jeg selv boet i almennyttigt boligbyggeri i over 20 år og har stor erfaring i og har med glæde læst vores regnskaber, og jeg har jo set, hvor mange millioner vi i den afdeling, hvor jeg har boet i så mange år, har fået tilført af bymidler og forskellige ting, som har været med til at bremse vores huslejestigning.
Modsat ved jeg, at der er folk, som bor i privat boligbyggeri, som selv har måttet betale en større del, fordi de ikke har fået de offentlige midler tilført.
Men jeg synes, at det er et godt initiativ, hvis man kan få draget hele boligsektoren, hele lejeområdet, ind i en sammenligning, fordi jeg mener, at det er meget relevant, og at det vil være gavnligt for alle parter.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-04-04:
Ja, jeg kan ikke lade være med at stille hr. Børge Klit Johansen et spørgsmål, for jeg lagde mærke til, at han inddrog en meget relevant sammenligning, nemlig sammenligningen mellem det forhold, at lejlighederne i den almene sektor er i bedre stand, og det forhold, at de i øvrigt stiger mindre i husleje end i den private sektor, og det er der jo efter min mening to indlysende årsager til: for det første, at i den almene sektor har beboerne selv ansvaret, og for det andet, at der er en reel omkostningsbestemt husleje.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-04-04:
Dér er jeg bare nødt til at sige, at hvis det er en illusion
at snakke om et frit boligmarked, så har Socialdemokratiet gjort sig skyldig i illusionssnak herinde i dette Folketing
For i alle de boligforlig, Socialdemokratiet har været med i - der er nemlig ikke lavet ét boligforlig, som Socialdemokratiet ikke har været med i - har der stået, at meningen med det var, at man skulle have et frit boligmarked.
Og det er man så holdt op med nu, og det kan vi så bare konstatere.
Og så vil jeg igen sige: Jamen altså, en huslejestigning på 100 pct., hvis man betaler en tredjedel af det, der er fornuftigt!
I gamle dage sagde man: en ugeløn til huslejen.
Prøv engang at regne ud, hvad det så ville betyde i dag!
Her var der masser af plads til huslejestigninger.
I øvrigt er jeg af den opfattelse, at hvis man lavede et frit boligmarked, måtte man i en kort overgang tage en pose penge og så simpelt hen redde dem, som ikke ville være i stand til at betale markedslejen.
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-04:
Over for hr. Frank Aaen vil jeg fastholde, at det ikke kun er dem med lave indkomster, der kommer i restance, og det er det, der kan fremgå af bemærkningerne.
Kommunerne behøver jo ikke at tage mere end kostprisen.
Det beløb, vi har sat lovgivningsmæssigt, er et maksimumgebyrbeløb.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-04-04:
Til hr. Peter Skaarup: Angående det man vil stemme om her, så vil jeg gerne lige spørge hr. Peter Skaarup, hvordan en blandet, ikke helt ren dansker ser ud.
Så vil jeg gerne have lov til at spørge: Er der nogen her, der kan se, at jeg faktisk stammer fra en udlænding? Nej, vel.
Og på hvor mange her i Folketinget kan man se, hvordan deres herkomst er?
Vi er vel med til også at give det danske samfund lidt kolorit og lidt kultur ved, at vi har fået tilført nogle andre ting end lige at blive indgiftet i en dansk, lille race.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-04:
Ikke fordi man jo skal begynde at forhandle og fire på forhånd, men jeg vil dog alligevel godt spørge fru Dorit Myltoft: Hvis der ligger en række eksempler på, at folk af en eller anden årsag ikke har fået indbetalt beløbet - det kan være en betaling, der er kikset, det kan være et skifte af en eller anden slags, noget kontomæssigt osv. - og man beholdt gebyret på de 250 kr., skulle de så ikke i hvert fald som et minimum have en reel rykker først uden det her gebyr?
Så var vi sikre på, at vi i hvert fald ikke ramte nogen, som ikke har drømt om at undlade at betale, men er kommet i den der situation.
Prøv en gang at diskutere med en kommune et eller andet sted, om det er muligt at forklare sig ud af, at det her altså er sket ved en fejltagelse!
Pernille Falcon (EL), 2000-04-04:
Jeg har såmænd bare læst det forslag, som Dansk Folkeparti selv har stillet, og hvor man skitserer nogle af de konsekvenser, Dansk Folkeparti umiddelbart ser, hvis resultatet af folkeafstemningen bliver et ja til, at man ikke ønsker et multietnisk samfund.
Det fremgår, at man ikke må have religionsfrihed, sådan som vi kender det, det fremgår, at modersmålsundervisningen ophæves, og det fremgår, at de kostvaner, man har, heller ikke er nogle, der kan blive accepteret.
Men altså det, der er hovedproblemet, er selve afstemningstemaet, nemlig hvorvidt man vil have et multietnisk samfund.
Jamen det har vi, og hvis man så siger, at det vil man ikke have, så får det nogle frygtelige konsekvenser for de mennesker, som nu engang er her og er en del af vores samfund.
Jeg vil glæde mig til den dag, hvor samfundet åbner sig over for de mennesker, som rent faktisk bor her.
Jeg vil se frem til forslag om etnisk ligestilling.
Det bliver stemt ned gang på gang.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Ja, jeg tror desværre ikke rigtig, vi bliver enige, Dansk Folkeparti og Enhedslisten, men ud fra det, der står i forslaget, kan jeg stadig væk ikke genfinde mange af de ting, som Enhedslisten siger, altså at personer ikke skal findes i Danmark, og sådan noget.
Det eneste, vi siger, er, at de personer, der kan sendes tilbage til deres hjemland, skal repatrieres, og det burde alle egentlig kunne gå ind for, for det må vel i den sidste ende være det bedste for de personer, at de kommer tilbage, hvor de kom fra, og kan finde sig til rette de steder, hvor der nu forhåbentlig er blevet fred. Så må jeg så sige til fru Pernille Falcon, som er inde på det med, at de københavnske Vestegnsborgmestre må være glade for, at de har tvunget regeringen til at stramme familiesammenføringsreglerne, at dér tror jeg, at vi om kort tid kommer til at høre nogle københavnske Vestegnsborgmestre, der bestemt ikke mener, at det, som regeringen har fremsat her, har hjulpet noget som helst, for det kommer det ikke til.
Faktisk betyder det, der bliver gennemført, næsten ingen ændring i forhold til den førte politik, så de stramninger, Enhedslisten taler om, er ikke reelle stramninger.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-04:
Til hr. Peter Skaarup: Hvis vi kigger på FN's seneste opgørelse af befolkningstal med en fødselsrate på 1,4, som vi længe har haft i Danmark stigende, med en fødselsrate på 1,1 og 1,2 i Italien osv., så vil vi i hvert fald 40-50 år frem i det her årtusind have 24-25 pct. for få mennesker i Europa. Nu sker det selvfølgelig ikke, fordi der er altså begyndt at komme andre mennesker ind i Europa.
Men konsekvensen af, at der ikke gjorde det, er næsten helt uoverskuelig.
Hvis Dansk Folkeparti med hånden på hjertet positivt ville gå ind og stille nogle forslag med mere konsekvens på en række områder for at få rettet nogle af de skævheder, der er, få stoppet noget af kriminaliteten, men med det ønske bagved, at det var omsorg, det drejede sig om, netop for at få de her mennesker til at fungere i det her samfund, så tror jeg, vi kunne nå et stykke vej.
Men jeg vil gerne sige til allersidst, at jeg opfatter Dansk Folkeparti ved sit engagement i denne sag som skrædderen i Kejserens Nye Klæder.
Frank Aaen (EL), 2000-04-04:
Hr. Peter Skaarup mente ikke, at vi havde forslag til ting, vi gerne ville sende til folkeafstemning.
Så lad mig bare komme med et enkelt forslag, som jeg så gerne vil høre hr. Peter Skaarups mening om: Vi synes, det ville være helt udmærket at tage en folkeafstemning om, om ikke vi skulle nationalisere olien ude i Nordsøen.
Der ligger enorme milliardværdier ude i Nordsøen.
De er i dag ejet af private
Det er jo i virkeligheden fællesskabets olie, vores alle sammens olie og gas.
Hvad siger Dansk Folkeparti til det?
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Ja, hr. Ebbe Kalnæs er inde på spørgsmålet omkring arbejdskraft, og om vi ikke skal have nogen flere personer til Danmark, f.eks. IT-arbejdere og sådan nogle, og der kan jeg da nævne, at vi jo faktisk allerede i dag får mange personer, der får opholdstilladelse, ind til de her ting; det er, ligesom om det ikke rigtig har været fremme i debatten.
Bare lige for at sige det, så var der 5.700 EU-EØS-opholdsbeviser sidste år.
Der var 3.062, der kom ind via beskæftigelsesgrunde, og så var der 6.786 af andre grunde.
Så til de 15.000, vi taler om, der kommer hertil på grund af familiesammenføringer og asyl, er der altså også 15.000, der kom hertil for at hjælpe den danske nation også med hensyn til IT-branchen og sådan nogle ting.
Og det synes jeg lige skal sættes på plads her i forbindelse med, at man siger, der kan ikke komme nogen personer hertil.
Det kan der faktisk godt, og det er indenrigsministeren, der lige har svaret på de her ting over for Folketinget.
Så vil jeg sige, at vi er da meget enige i, at der skal gøres noget ved kriminaliteten også i forhold til udlændinge, og hvis det er noget, CD gerne vil gøre, så er vi med på det. Vi har set i dag bl.a. i Dansk Jernbaneforbunds blad, at i S-togene i København foregår der meget, meget grov kriminalitet, og det er bl.a. andengenerationsindvandrere, der står for den.
Hvis CD vil være med til at gøre noget ved det, synes vi da, det vil være glimrende, og det er vi med på.
Fru Annie Lunde Hansen spørger, om vi skal forblive sådan en dansk, lille race.
Det har jeg bestemt ikke noget indtryk af, vi kommer til at forblive.
Vi er fuldstændig med på i Dansk Folkeparti, at enhver selvfølgelig kan gifte sig med hvem, de vil.
Man kan også få familiesammenføring på den konto uden problem, og vi har ingen grund til at gøre noget
som helst ved fru Annie Lunde Hansens baggrund
Overhovedet ikke.
Det er ikke det, debatten handler om.
Til hr. Frank Aaen, der spørger om olien i Nordsøen, vil jeg sige, at vi vil da meget gerne være med til en folkeafstemning om det, som Enhedslisten gerne vil fremsætte af forslag, og jeg kan så komme ind på ved en senere lejlighed, hvad det kan være.
Frank Aaen (EL), 2000-04-04:
Jeg kan altså forstå, at regeringen synes, det er i orden, at en enlig mor, hvor banken undlader at indbetale 163 kr. til kommunen ved en fejl, straks, første gang hun hører om denne fejl, får en regning på 250 kr. i rykkergebyrer plus 300 kr.
i retsafgift, 550 kr. i alt og dermed en firedobling af gælden fra de 163 kr. til over 700 kr. Jeg kan forstå, at regeringen synes, at det er helt i orden.
Jeg kan forstå, at regeringen synes, det er helt i orden, at vi her har en finansiering i den offentlige sektor, som er en kopskat, fordi man her betaler et beløb, uafhængig af om man er rig eller fattig.
Jeg troede faktisk, regeringen var imod den form for finansiering.
Men jeg kan forstå, at det går man ind for, det er noget, regeringen synes er en god idé.
Jeg vil gerne have bekræftet, at det er det, der er konsekvenserne og regeringens holdning.
Helen Beim (S), 2000-04-04:
På Socialdemokratiets vegne vil jeg gerne fortælle, at vi faktisk er godt tilfredse med den gebyrlov, som blev vedtaget i Folketinget helt tilbage i 1991 af et enigt Folketing.
Det er jo klart, at når en lov har virket i snart 10 år, er der grundlag for at se på, hvordan den virker i forhold til det private erhvervsliv og også over for amter og kommuner.
Men sådan som indenrigsministeren lige akkurat har redegjort for, så er Socialdemokratiet godt tilfreds med det, regeringen foretager sig, og vi vil afvise forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-04-04:
Så er jeg også nødt til at spørge, om det er blevet Socialdemokratiets politik, at det er helt i orden, at første gang en enlig mor får en rykker på grund af manglende betaling for en skolefritidsordningsplads ved en fejl i banken, er rykkeren ud over de oprindelige 163 kr. pålagt et ekstra gebyr på 550 kr., hvorefter den samlede gæld lige pludselig for den enlige mor er kommet over 700 kr.?
Hun vidste ikke, der ikke var betalt.
Mener Socialdemokratiet virkelig, at det er korrekt?
Kristen Touborg (SF), 2000-04-04:
Jeg har to spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører.
Det ene er, om det er i overensstemmelse med Socialdemokratiets politik, at man opkræver et så stort beløb som 250 kr., uanset hvor lille beløbet måtte være, som skyldneren har.
Det andet er i nogen grad foranlediget af ministerens indledende tale, og det er spørgsmålet om, hvorvidt Socialdemokratiets ordfører kan bekræfte, at den yderligere indtægt, som kommunerne fik ved at få lov til at pålægge borgerne en særbyrde på 200 kr. dengang som et rykkergebyr, tilsvarende blev trukket i kommunernes bloktilskud.
Bodil Thrane (V), 2000-04-04:
Lige når man læser Enhedslistens beslutningsforslag, virker det jo meget sympatisk, men ved nærmere eftertanke og ved at kigge lidt rundt i, hvad der er sket forude, kan jeg kun sige på Venstres vegne, at gebyret jo blev hævet med kommuneaftalen i 1997, og det er netop på baggrund af nogle af de ting, indenrigsministeren har været inde på.
Og det har vi ikke planer om i Venstre at ændre på.
Så nævner hr. Frank Aaen, at det altid er personer med de lave indkomster, der kommer i restance.
Altså uanset hvor indkomstniveauet er, så mener jeg alligevel, at der ikke er længere til kommunekontoret end en telefon, og dermed må man kunne få sin sag ordnet på en måde, så det ikke udløser gebyr eller strafrenter af nogen som helst slags.
Og jeg synes egentlig, at gebyret på de 250 kr. medvirker til at sikre, at der ikke er flere end højst nødvendigt, der kommer i klemme.
Og så vil jeg gerne foregribe et spørgsmål fra hr. Frank
Aaen, om nogen kommer i klemme ved, at der er en betalingsservice, der er glippet.
Sådan nogle fejl bør vi se på i udvalget.
Og jeg vil godt sige, at de eksempler, som Enhedslisten nævner, som er fuldstændig urimelige, er spørgsmål, vi selvfølgelig bør stille i udvalget og få afklaret, for
jeg mener ikke, det er hensigten, at nogen bliver fuldstændig vildt overbelastet med nogle ågerrenter og nogle gebyrer, som man ikke kan betale.
Frank Aaen (EL), 2000-04-04:
Virkeligheden viser jo, at det typisk er mennesker med meget små indkomster, der en gang imellem kommer i klemme, men endnu værre: Der er også folk, som uforvarende kommer i klemme og lige pludselig bliver pålignet en ekstraskat på 250 kr., og det synes Det Radikale Venstre altså åbenbart er i orden. Jeg kan også forstå, at Det Radikale Venstre synes, det er i orden, at vi har en finansieringskilde til den offentlige velfærd, hvor man betaler samme beløb, uanset om man er rig eller fattig.
Er det virkelig Det Radikale Venstres holdning til finansieringen af den offentlige velfærd?
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-04:
Det Radikale Venstre var med i beslutningen om gebyrloven fra 1991, og vi støttede ligeledes i december 1997 forhøjelse af gebyrmaksimum til 250 kr.
De forløbne år har ikke vist, at det ville være ønskeligt med en nedsættelse.
Tværtimod har gebyrloven haft den ønskede hensigt, nemlig at de kommunale restancer er blevet betydeligt nedsat. Jeg er slet ikke enig med forslagsstillerne, når de i bemærkningerne påstår, at det typisk er personer med lave indkomster, der kommer i restance.
Det er en nedvurdering af hæderlige mennesker, der sætter en ære i at svare enhver sit, uanset at pengene kan være små.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag til folketingsbeslutning.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-04:
Efter min korte bemærkning til Venstres ordfører er der nok ikke nogen, der er i tvivl om, at vi har sympati for dette forslag.
Det er virkelig løbet løbsk på en række områder, og vi skal huske, at det er noget, man har med i sine budgetovervejelser.
Det er inde i overvejelserne om kommunernes økonomi og rammer osv., og det er også dér, det hører til.
Om det lige skal være de 50 kr., skal jeg ikke kunne sige.
Det er jo også et spørgsmål om almindelig anstændighed, hvis folk ikke får betalt eller en betaling kikser, hvis man f.eks. er ved at flytte, eller hvad der nu kan ske.
Men som andre også har nævnt, har det offentlige jo mulighed for at indkræve på andre måder.
Og hvis en sag når så langt, at den kommer til pantefogden osv., så har man jo nye udspekulerede gebyrformer dér, så man skal nok få pengene hjem på et eller andet tidspunkt.
Det afgørende for os er, at vi nu mellem første og anden behandling kigger på, om ikke det ville være lidt mere anstændigt at få bragt det ind i en fornuftig sammenhæng, for tilskyndelsen til at nå de her tal og de her indtægter på det her område har ikke alene været et spørgsmål om at få betalingen hjem, men har været en indtægtskilde, som man rent faktisk i en budgetmæssig sammenhæng spekulerer i.
Det er der ingen tvivl om.
Så vi opfordrer meget også Venstre til at være med til at kigge på det her og se, om ikke vi kan finde en mere anstændig ordning.
Det er ikke et spørgsmål om at holde hånden over nogen, der bevidst ikke vil betale - dem vil vi gerne være med til at lave foranstaltninger for, så vi kan banke dem - ingen tvivl om det, men der er altså i en lang række tilfælde nogle, der kommer i en sådan situation, men som bestemt har tænkt sig at betale.
Så er der jo eksempler på beløb helt ned til 5 kr. og 75 øre - jeg har en liggende derhjemme - med 250 kr. i straf, fordi der var en divergens i beløbets størrelse omkring en handel, en ejendomsskat eller en leje, og det vil sige, at man altså var helt ude i noget ekstremt.
Det opfatter jeg i virkeligheden som en eller anden form for åndshovmod, som man kan have i det offentlige, men ikke kunne tillade sig andre steder.
Kristen Touborg (SF), 2000-04-04:
Beslutningsforslaget her ligger fint på linje med den politik, SF har stået for gennem hele forløbet af denne opskruede rykkergebyrproces, nemlig at der ikke skal opkræves rykkergebyrer, som ligger ud over kostprisen for gebyrskrivelsen, og at gebyrerne i øvrigt skal stå i et rimeligt forhold til restancen.
Det gav vi udtryk for både i 1991 og i 1997, da gebyrloven blev behandlet i Folketinget.
Vi finder det forkert at straffe dem, der blot er glemsomme, med en skjult skat, hvorimod vi ingen ambitioner har om at holde hånden over skyldnere, som spekulerer i at have restancer hos kommuner og amtskommuner.
Netop de glemsommes særskat og det alt for høje gebyrbeløb gav anledning til en debat den 22. oktober 1997, hvor sagen blev behandlet.
Under debatten om at hæve rykkergebyret fra 200 kr. til 250 kr. sagde den konservative ordfører, hr. Christian O. Aagaard, bl.a. »at den første erindringsskrivelse ikke medfører gebyr, men at det store beløb er til dækning af en, to eller tre rykkere, før der bliver betalt.«
Herefter vil jeg gerne citere den daværende indenrigsminister, Thorkild Simonsen.
Indenrigsministeren sagde i sine afsluttende bemærkninger: »Jeg takker i særlig grad hr. Christian Aagaard for den bemærkning, han kom med her til sidst, for den kan måske åbne
for en løsning af det problem, som hr. Kristen Touborg nævnte.
Jeg må sige, at jeg ikke på stående fod ved, om det er praksis i alle kommuner, men jeg kender nogle kommuner, hvor det er praksis, så det kan godt være, at vi under udvalgsbehandlingen skal se lidt nøjere på det spørgsmål.
Det er heller ikke sikkert, at det er helt rimeligt at bruge så meget administration på småbeløb, men om der er en mulighed for at fritage de glemsomme - det er svært, for vi ved jo ikke på forhånd, hvem det er.
Hvis vi vidste det, var det noget nemmere at behandle dem ordentligt, vil jeg sige til hr. Touborg.
Jeg tror, at vi kan finde en løsning på det problem under udvalgsarbejdet, og jeg vil gerne medvirke til det.« Jeg vil sådan set godt spørge vores nuværende indenrigsminister, om hun ønsker at indfri dette løfte fra forgængeren.
er der sådan set rimelig grund til at høre efter, hvad der bliver sagt fra talerstolen.
Det er jo i virkeligheden lidt foragt for folkestyret, når man bare står og snakker.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-04:
Det er ikke hver dag, det sker, men jeg er altså kommet til det tidspunkt, hvor jeg er nødt til at udtrykke anerkendelse over for Enhedslisten for at have fremsat dette beslutningsforslag.
Det vil nemlig give mulighed for, at vi i Folketingets Kommunaludvalg kan få analyseret, hvorvidt der er oplagte urimeligheder i de nugældende regler om gebyrer
for rykkerbreve fra amtskommuner og kommuner
Jeg har et klart indtryk af, at der er nogle urimeligheder, og det synes at være meget, meget nyttigt at få kortlagt det.
Det Konservative Folkeparti kan ikke tilslutte sig det beslutningsforslag, Enhedslisten har fremsat, af to grunde.
Den ene grund er, at vi ikke føler os overbevist om, at det lige præcis skal være 50 kr., man ender på.
Jeg ved godt, at man vil henvise til, at det er de regler, der er gældende for den private sektor, men nu er den private sektor jo nok noget mere effektiv i sin administrationsgang, end man er i den offentlige sektor, og det kunne godt tyde på, at det måske ikke lige præcis er det beløb, man skal ende på i den offentlige sektor.
Det er den ene grund.
Den anden grund er, at med hensyn til beslutningsprocessen, der resulterede i det gebyr, som er fastsat i øjeblikket, har jeg en fornemmelse af, at Det Konservative Folkeparti også har et ansvar for den, og det vil vi ikke løbe fra.
Det er klart, at skal der ændres på reglerne, skal det ske i form af en aftale med kommunerne, hvis det også indebærer nogle økonomiske konsekvenser for aftaleparten, altså staten, og hele sagen må ses i den sammenhæng, som den slags nu engang må ses i. Konklusionen er altså: Sympati for, at vi får analyseret spørgsmålet, og er der nogle oplagte urimeligheder, bør vi bestemt overveje at få disse urimeligheder fjernet i de fremtidige aftaler med kommunerne, men som beslutningsforslaget ligger her, kan vi ikke støtte det.
Man kan ligesom høre, at de partier, der stod bag forhøjelsen til de 250 kr. for et par år siden, har talt sammen og er bundet i et eller andet skæbnefællesskab, som de ikke lige uden videre kan frigøre sig fra.
Kristen Touborg (SF), 2000-04-04:
Jeg vil såmænd bare gerne bede den radikale ordfører forklare mig logikken i, bare ganske enkelt forklare mig logikken i, at private virksomheder kun må opkræve kostprisen op til 50 kr., men at kommuner og amtskommuner godt må opkræve det femdobbelte.
Bodil Thrane (V), 2000-04-04:
Til hr. Kristen Touborg: Jeg er da virkelig glad for, at SF's ordfører kan tolke, hvad jeg har forstået eller ikke har forstået, men det skal jeg ellers lade være usagt.
Men jeg vil godt fastholde, at med hensyn til de redskaber, som Kommunernes Landsforening og regeringen har gjort brug af ved at lave en aftale om, at man kan opkræve 250 kr. i gebyr for de restancer, der måtte komme, er det - hvis vi herinde nu beslutter, at det kun må være 50 kr. - for mig at se et indgreb i den aftale, man har lavet, og dermed et indgreb i det kommunale selvstyre.
Det har slet ikke noget at gøre med gebyret i den lov, hr. Kristen Touborg taler om.
Så vil jeg også godt sige, at alt det her med gebyrer gælder jo på alle områder, og alle kan jo blive fri for at betale.
Hvis man bare tager sin telefon og ringer til det sted, hvor der er et problem, og får en aftale, bliver man fri for at betale de gebyrer.