Aage Brusgaard (FP), 1998-02-17:
Vi er alle sammen skyldige.
Vi bruger mere og mere.
Vi smider mere og mere væk.
Vi smider mere væk, end vores forældre gjorde, og meget mere væk, end vores bedsteforældre gjorde.
Vi har fået en redegørelse, som jeg godt vil takke for.
Hvis vi læser redegørelsen om affald, »Affald 21«, så er konklusionen i hvert fald sådan, hvis vi ikke skal gå i detaljer, at den plan, der er, er nogenlunde lykkedes på nær det med dagrenovation fra husholdninger.
Alle ordførerne har jo selv rapporterne og statistikkerne.
Jeg vil derimod nævne nogle enkelte ting, der ikke har været nævnt her i dag.
Bl.a. skriver Weekendavisen, at hver dansker producerer 497 kg husholdningsaffald om året, og en hollandsk undersøgelse viser, at blandt de lande, de sådan har sammenlignet sig med - deriblandt Danmark - dér ligger Danmark øverst med hensyn til affald fra husholdningen, nemlig de dér 497 kg.
Vi er måske det land i verden, som producerer mest.
Dagrenovationen blev meget lidt genanvendt, 15 pct., og regeringens mål for dagrenovation er langtfra opfyldt, og det er kun 5 pct. af de 1,6 millioner t organisk affald fra husholdningen, som blev genanvendt.
Det stod at læse i Weekendavisen den 7. februar 1997
Vi kan egentlig også godt forstå, at det går den vej, og det er for mig at se den forkerte vej.
Nu er jeg jo selv født
Var der madrester osv., så fik
enten hunden og katten det, eller også fik svinene det.
Grisene åd jo stort set alt - også vores aviser.
Ligeledes var det jo sådan, og dér skal vi egentlig ikke længere tilbage end 5 til 10 år, at alt madaffald fra hoteller og restaurationer osv. blev hentet af en bondemand, som så gav det til svinene eller hønsene.
Det er jo faktisk ulovligt i dag på grund af smittefare osv., så det går direkte i containeren, og det er ressourcespild.
Derfor kan jeg godt have nogen sympati for det forslag til vedtagelse, som fremsættes af flertallet, om, at det altså skal tilbage, hvor det i princippet kom fra. Nu var jeg inde på det med, at svinene førhen fik madaffald osv., men jeg kan også huske, at min mor f.eks. kom alt kaffegrums i en spand, og det brugte hun, jeg tror det var mod lus i ærter og radiser osv. Hun brugte det i hvert fald om foråret - nok til at afskrække lusene med; jeg tror ikke, at det dræbte dem. Der er altså mange flere ting, vi udmærket kunne gå tilbage til.
Jeg kan rent faktisk ikke huske, at mine forældre har haft en affaldssæk i den forstand.
Det, der ikke kunne bruges på den måde, som jeg lige har talt om,
kom jo så ud på møddingen, hvor det gik i forrådnelse, og så kom det ud på marken og blev genbrugt.
Sammenlignet med alternative bortskaffelsesmetoder er biogasanlæg bedst, idet affaldet både udnyttes til energiproduktion og produktion af gødning.
Dokumentationen er fra indsamling og anvendelse af organisk dagrenovation i biogasanlæg, og er nævnt i Weekendavisen den 7. februar, og der står også, at 1 t organisk husholdningsaffald giver energi svarende til 100 l olie, så det er altså korrekt, at det med biogas skulle vi til at udnytte noget mere.
Kildesortering er jo nok noget af det, der kan være et problem, for hvis vi virkelig skal genanvende mere af vores husholdningsaffald, så skal vi på en eller anden måde forstærke kildesorteringen, men vi skal gøre det på en måde, så folk kan forstå det.
Hvis det så endda blev kørt til forbrænding, så havde det da i hvert fald en udnyttelsesgrad.
Så kan vi også se i en Ritzaumeddelse fra den 10. februar, at der bliver brugt 8 millioner t kemikalier om året her i landet.
Når man så siger kemikalier, er der selvfølgelig mange, der tror, at det er bønderne, der bruger det.
Men det er det rent faktisk ikke.
En meget stor del af det her er kemikalier brugt i husholdningerne, som enten går ud i vores rensningsanlæg, eller også kommer de ud sammen med vores renovation.
Dér, hvor jeg mener, at der er problemer, som vi skal have løst, er, når det gælder medicinrester.
Det står der ikke meget om i affaldsredegørelsen, men der smides utrolig mange medicinrester væk - også rester, som for 10 eller 20 år siden ikke blev smidt væk, bliver i dag smidt væk - og meget af det smides direkte i skraldeposen og kommer så på lossepladsen, og meget af det eller også det meste går jo så til deponering.
Det kan skade vores grundvand senere.
Jeg synes også, at vi alle sammen har et problem med alle de reklamer.
Jeg er helt sikker på, at det ikke bare er på Mors; det er også dér, hvor formanden bor.
Det er over hele landet.
Det er over hele Europa.
Det er måske over hele verden.
Hvis bare vi kunne blive fri for det på en eller anden måde, så ville vi måske spare, jeg ved ikke, 10 pct. af det papir, som vi i dag bruger.
Så er der også lige til sidst det med elektronik.
Årsagen til, at det er et problem med elektronikskrot, er jo egentlig, at det er for billigt. Nu har jeg haft et autoværksted, siden jeg var 20 år.
Jeg er 50 nu, så det må være 30 år.
I starten kostede en boremaskine og en vinkelsliber 400, 500, 600, 700 kr.
Det var ret dyrt, og derfor fik vi jo elektromekanikeren til at både sætte nyt anker og kul i, når de var slidt op.
I dag koster den samme vinkelsliber og den samme boremaskine kun 200-300 kr., og elektromekanikeren ville faktisk grine, hvis vi kom og ville have lagt nyt kul i.
Han smider den direkte i skraldespanden, og så får vi en ny.
Det er billigere end at reparere den gamle.
Det kan vi sige er godt, men det er altså skidt for verdens ressourcer.
Og det samme kunne vi selvfølgelig sige om fjernsynet og radioen.
Fjernsyn er jo så billige i dag, at de jo også kommer i skrotkassen, hvis de er i stykker.
Så vil jeg lige nævne - nu begynder den gule lampe at lyse - at jeg har fået et brev i dag.
Jeg vil ikke læse afsenderens navn op, men han har i hvert fald læst i avisen i forgårs, at vi skulle snakke om affald her i Folketinget, og han har været på miljøstationen i Aabenraa og Rødekro, han har været skraldemand, og han har været på en genbrugsindsamling.
Og det, han skriver i brevet, er, at han har været med til at køre en masse papir på lossepladsen, og det er så senere er blevet dækket over med jord, hvor han jo mener, og ganske rigtigt mener, at så var det altså bedre, hvis man måtte brænde papir af, for så var der da trods alt et vist genbrug i det.
Så har jeg et sidste spørgsmål og et sidste klip til vores minister, og det kommer fra Jyllands-Posten den 30. januar.
Jeg er ikke helt sikker på, at det, Jyllands-Posten har skrevet, er rigtigt, men der står i hvert fald, at Auken må udskyde affaldsplanen, og regeringen bliver nødt til at udskyde sin genanvendelsesmålsætning på ubestemt tid, indtil man har fået udviklet flere og bedre biogasanlæg, hvilket fremgår af ministerens redegørelse, osv. osv. Men her står det altså, som om regeringen har givet op over for affaldsmængden, og det vil jeg da godt lige have ministerens kommentar til.