runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at den reform af EU's landbrugspolitik, som regeringen alene med Dansk Folkepartis støtte har været med til at gennemføre i EU, medfører stigende udgifter til landbrugsstøtten i 2005 på 1,3 mia. euro.
Jeg vil også gerne høre ministeren: Når man nu omlægger og der i 2005 skal være 3 pct. til det, ministeren kalder for landdistriktsstøtte – det regner man så ud til at være en nedsættelse med 168 mio. kr. – betyder det så, at vi i 2006 og 2007 tilsvarende skal have nedsat landbrugets jordskatter?
Da er det jo allerede besluttet, at andelen skal stige fra de 3 til de 4 pct. og fra de 4 til de 5 pct. Betyder det, at regeringen på næste års finanslov vil komme og sænke landbrugets skatter med yderligere 100 mio. kr. og igen 100 mio. kr. for 2007?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Ja, foreløbig er jeg i gang med at svare på spørgsmålet, der handler om, at jeg skal oplyse baggrunden for at reducere landbrugets grundskyld med 2,3 promille fra og med 2005, og der er jo et stykke vej til WTO og de andre lande og om, hvad der vil give sammenbrud og sådan noget.
Jeg tror, man skal passe på med at sige, at hver eneste ting i Danmark vil medføre et sammenbrud i WTO-forhandlingerne.
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen nok en gang: Det er sådan, at man ikke kan blande direkte støtte og driftstilskud sammen, så hr. Keld Albrechtsen bruger de forkerte tal.
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen gør det bevidst, det kan jeg næsten ikke tro, men det er bare overraskende, at man igen og igen bliver ved med at nævne de to tal, som jo er forskellige, for i det, der hedder driftstilskud, indregner man også økologi og miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger – altså beløb, der slet ikke skal indregnes i selve beregningen.
Og så er det jo klart, at hvis man tager to tal, hvor det ene tal indeholder nogle tal, som ikke skal medregnes i sammenligningen, ja, så passer sammenligningen ikke længere.
Det er kun det, jeg siger til hr. Keld Albrechtsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Så skal man oven i købet have en kompensation i form af en skattelettelse.
Det er da fantastisk, at man får mere i støtte, og så skal man oven i købet kompenseres for den smerte, man lider, fordi man får mere i støtte.
Nej, det er Ebberød Bank; det er jeg nødt til at sige.
Jeg tror ikke, at ministeren kan forklare det nogen som helst steder, og jeg ville godt spørge ministeren: Er det, hvad ministeren vil møde frem med i Verdenshandelsorganisationen, WTO, når der skal forhandles afvikling af landbrugsstøtten?
Er det den måde, man vil prøve at snyde ulandene og tilsløre det faktum, at vi giver mere og mere landbrugsstøtte?
Nu kalder vi det noget andet, nu kalder vi det skattelettelser, landdistriktsforanstaltninger, alle mulige ting.
Ministeren havde også en masse beregninger, hvor han forsøgte at få en stigende støtte til at se ud som noget, der faldt.
Men det lader ulandene sig altså ikke besnære af, og den linje, ministeren nu lægger, fører direkte frem til et nyt sammenbrud i Verdenshandelsorganisationen, WTO, i forhandlingerne om en ny ordning, det ved ministeren godt.
Man kan simpelt hen ikke komme med sådan noget.
Det kan være, at ministeren kan slippe af sted med det her i Danmark – det tror jeg nu ikke – men han kan i hvert fald ikke slippe af sted med det i WTO.
Hvad siger ministeren til det?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg vil gentage, at jeg faktisk har sagt, hvad der er regeringens politik, og nu skal vi jo passe på, at vi ikke får en debat om, at man enten ikke forstår det, jeg siger, eller at man er uenig i regeringens politik.
For det er jo fair nok at være uenig i regeringens politik, og jeg kan høre på både hr. Keld Albrechtsen og hr. Jens Peter Vernersen, at de i hvert fald udmærket er klar over, hvad der er regeringens politik, og hvad det er, jeg her har stået og sagt.
Jeg så nødt til at sige, at når hr. Keld Albrechtsen pludselig blander nogle tal ind og siger, at ministeren har stået og bekræftet dem, så vil jeg gerne igen bruge tid på at sige: De tal, der er bekræftet fra Fødevareøkonomisk Instituts side, viser en stigning i budgettet for driftstilskud mellem 2004 og 2005.
Det har ikke noget med den direkte støtte at gøre, fordi driftstilskud også indeholder udgifter til landdistriktsforanstaltninger, økologi og miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger, der ikke betegnes som direkte støtte og derfor ikke er omfattet af reduktionen på de 3 pct.
De skal derfor slet ikke indgå i beregningen.
Så hr. Keld Albrechtsen er jo nødt til at acceptere den præmis, at hvis jeg mener, at de tal, der sammenlignes, ikke er tal, der er sammenlignelige, så kan jeg selvfølgelig heller ikke bekræfte, at det, hr. Keld Albrechtsen siger, er sandt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Jeg er nødt til at sige til ministeren, at jeg synes, det er grænseløst frækt, hvad regeringen laver her.
Ministeren har altså lige tilstået, at den samlede EU-støtte til dansk landbrug stiger, og som kompensation for, at man får mere i støtte, skal man så have nedsat skat – hvilket ministeren i øvrigt tager ufinansieret fra statskassen.
Jamen det afslører jo et grænseløst hykleri i regeringens holdning til afvikling af landbrugsstøtten – jeg har nu heller aldrig troet, at regeringen mente det alvorligt.
Men altså nu ligger beviserne her: Landbrugsstøtten skal ikke afvikles, den skal bare pakkes ind og omlægges og tilsløres, men landbruget skal blive ved med at have mere og mere i støtte.
Det er det korte af det lange.
Så jeg vil godt bede ministeren besvare det meget præcise spørgsmål, hr. Jens Peter Vernersen stillede: Er dette, hvad vi skal opleve i årene fremover, hvis den her regering holder sig ved magten, at hver gang man kommer til et nyt finansår, skal der ske en yderligere nedsættelse af landbrugets skattebetaling, indtil den er helt væk?
Er det det, det handler om?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jamen jeg er nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen: Der sker en reduktion, og jeg forsøger, synes jeg faktisk, meget klart at sige, hvad der er forskellen på direkte støtte, og så – som vi diskuterer her – når man får en reduktion af sine jordskatter.
Jeg vil jo gerne erkende, at hr. Jens Peter Vernersen er uenig med regeringen.
Men jeg synes faktisk, at jeg har sagt det meget tydeligt, at vi er af den opfattelse, at dansk landbrugs styrkede position i konkurrencen med andre lande bevares og styrkes, og med bidrag hertil er det så regeringens politik, at der samtidig med den gradvise reduktion i den direkte støtte til dansk landbrug med landbrugsreformen sker en lempelse af dansk landbrugs indenlandske omkostninger.
Det er baggrunden for, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har besluttet at nedsætte landbrugets jordskatter.
Det er jo sådan set enkelt nok, og jeg forstår, at det problem, hr. Jens Peter Vernersen og jeg har, bare er, at hr. Jens Peter Vernersen ikke er af den opfattelse, at det burde være sådan, men sådan er det altså.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
Jamen synes ministeren, det er en ordentlig baggrund for at give landbruget denne her støtte, når vi gang på gang hører, at støtten skal sættes ned?
Hvis man hele tiden vil kompensere, bliver støtten jo ikke sat ned, så er det kun noget, man foregiver i Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, når man taler om at reducere støtten.
Det er jo ikke noget, man mener.
Jeg forstår på ministeren og kan også spørge ministeren, om den samme model vil blive anvendt fremover.
Vil det stadig væk være sådan, at hvis der sker en reduktion af EU's tilskud – det er der jo så ikke engang sket her – vil man kompensere ved fortsat at reducere grundskylden?
Er det modellen?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg skal kun gøre opmærksom på, at selve spørgsmålet lyder: Vil ministeren oplyse baggrunden for at reducere landbrugets grundskyld med de 2,3 promille?
Altså jeg vil gerne sige, at det er vigtigt, at dansk landbrug bevarer og styrker sin position i konkurrencen med andre lande, og som et bidrag hertil er det derfor regeringens politik, at der samtidig med en gradvis reduktion i den direkte støtte til landbrug ved landbrugsreformen sker en lempelse af dansk landbrugs indenlandske omkostninger.
Det er baggrunden for, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti har besluttet at nedsætte landbrugets jordskatter.
Lad mig så bare sige, at de tal, der er bekræftet fra Fødevareøkonomisk Instituts side, viser en stigning i budgettet for driftstilskuddet mellem 2004 og 2005, men driftstilskuddet indeholder også udgifter til landdistriktsforanstaltninger, økologi og miljøvenlige jordbrugsforanstaltninger, der ikke betegnes som direkte støtte og derfor ikke er omfattet af reduktionen på de 3 pct. Det skal derfor slet ikke indgå i beregningen.
Desuden er der som nævnt introduktion af mælkepræmien for 2004 og frem.
Derudover vil der så med enkeltbetalingsordningen for 2005 være en fremrykning af udbetalingen af afløb i forhold til 2004 særlig vedrørende oksekød, markfrø og hektarstøtte.
Det er det, det er vigtigt at holde sig for øje.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
Så vil jeg godt spørge, om fødevareministeren er enig i, at det er den rigtige måde at gøre det på.
Synes fødevareministeren overhovedet ikke, at det kan være et problem?
Nu har vi tidligere på dagen haft en diskussion om, hvordan fødevareministeren, da fødevareministeren var miljøminister, tilgodeså andre venner.
Er det en stil, som fødevareministeren har, der nu bare føres videre ovre i det her ministerium?
Det ser jo sådan ud.
Jamen al den snak om, at man vil reducere støtten til landbruget, må da forekomme aldeles hul.
Når man kompenserer ved at forære landbruget 168 mio. kr., så er der jo ikke en eneste, der tror på værdien af at fjerne den støtte, der bliver givet.
Som jeg forstår regeringens oplæg, er det her noget, der skal fortsætte.
Jeg tror da også, at fødevareministeren selv kan se, at det ikke er at komme væk fra det skråplan, vi har omkring støtten.
Jeg kan godt forstå, at LandbrugsAvisen har en forside, hvor man ser, landbruget jubler: Vi fik 168 mio. kr.
Det forstår jeg da udmærket.
Men jeg tror da også, at fødevareministeren må sidde med en fornemmelse af, at det er et skidt spor, man er trådt ind på.
Det her er noget, man gør for vennerne i landbruget.
Nu hedder det jo fødevareministeren, men det burde omdøbes til landbrugsminister, når man på den måde forærer disse penge væk, som man gør i det her tilfælde – på trods af at der faktisk er sket en stigning i EU-tilskuddet.
Jeg tror egentlig, at når pengene kommer ned i kassen, er det lige meget, hvor de kommer fra.
Sagen er, at det er et større tilskud, og så kompenseres der med 168 mio. kr., fordi man påstår, at man har fået mindre.
Det lyder da fuldstændig vanvittigt.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Baggrunden for aftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti om at reducere landbrugets grundskyld med 2,3 promille fra og med 2005 er jo den, at der sker en reduktion i den direkte støtte til landmændene for produktionsåret 2005.
Det skønnes at svare til 168 mio. kr. i 2005, hvilket så svarer til en lettelse i den amtskommunale grundskyld på 2,3 promille i 2005.
Hr. Jens Peter Vernersen har jo også stillet et skriftligt spørgsmål, S 823, om den tekniske beregning, og der bliver selvfølgelig snarest oversendt en besvarelse.
Så har der ligeledes været fokus på det samlede driftstilskud til dansk landbrug, der ifølge Fødevareøkonomisk Institut stiger fra 2004 til 2005.
Se, driftstilskuddet indeholder flere elementer end lige netop den direkte støtte til landmændene, som er den, vi omtalte.
Det inkluderer til gengæld ikke den direkte støtte til markfrø, tørret foder og kartoffelstivelse.
Mælkereformen fra 2004 medfører også, at der indføres direkte støtte til mælkeproducenterne over 3 år, og det vil så sige, at minimumspriserne sænkes, hvorefter indkomsttabet delvis kompenseres med en direkte støtte.
Det medfører billigere mælk for forbrugerne, lavere indtægter for landmændene, men udgifter på budgettet.
Dette er så et led i den generelle reform af landbrugspolitikken, hvor man siden begyndelsen af 1990'erne har omlagt støtten fra prisstøtte i form af intervention og eksportrestitution, altså for korn og oksekød osv., og dette kompenseres landmændene så delvis for i form af en direkte støtte på grund af de forventede lavere markedspriser.
Man kan sige, at baggrunden for at reducere grundskylden er, at der sker en reduktion på 3 pct. i den direkte støtte til landmanden for produktionsåret 2005.
Det er det, det drejer sig om.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
Jeg har stillet spørgsmålet for at få en begrundelse for, at fødevareministeren nu via finansloven for 2005 reducerer landbrugets grundskyld med 2,3 promille.
Den begrundelse, ministeren giver for at lave den reduktion, er, at der sker ændringer i EU-tilskuddet.
Det var min opfattelse, at man egentlig ønskede de forskellige EU-tilskud fjernet fra landbruget, sådan at det skulle være markedsorienteret.
Jeg forstår nu, at man vil give landbruget en kompensation.
Jeg synes måske nok, at spørgsmålet er, hvor meget værdi det så har, at man argumenterer for, at landbrugstilskuddet skal liberaliseres, når man kompenserer på den måde, vi ser her.
Det er baggrunden for, at jeg har stillet spørgsmålet.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-17:
I dag, da Skatteudvalget havde en masse deputationer, hørte vi et helt grotesk tilfælde.
Der blev sagt, at når man skulle ud og kontrollere visse ting sammen med eventuelt politi og sociale myndigheder, måtte man kun gøre det ud fra sin arbejdsplads.
Det betyder, at hvis en medarbejder bor i Sønderborg, skal vedkommende køre til Tønder og starte på sit kontor, køre tilbage til Sønderborg og mødes med politiet for eventuelt at lave kontrol på et pizzeria, for det er i Sønderborg, pizzeriaerne ligger – i Tønder er der ikke nogen.
Han beskrev for os, at han skulle køre på landevejen rigtig, rigtig meget, og at det også var et forsikringsmæssigt spørgsmål, fordi man ikke kunne køre i egen bil, men skulle have flere skattebiler stillet til rådighed.
Lone Møller (S), 2004-11-17:
Jeg skal ikke forlænge debatten meget, men ministeren siger, at han forventer, at alle, som har indgået denne aftale, også står bag den.
Det gør vi i hvert fald i Socialdemokratiet.
Men der er også nogle ting i lovforslaget, som har sneget sig ind, som ikke har været drøftet i forbindelse med aftalen og ikke har været behandlet i forbindelse med betænkningen.
Det er ikke sikkert, det er dårlige ting, men det er i hvert fald ensbetydende med, at vi bliver nødt til at kigge lidt nærmere på det i udvalget.
Dermed sagt, at vi giver tilslutning til det, vi har forhandlet om og lavet aftaler om, men vi giver ikke automatisk tilslutning til nye ting, der er sneget ind i et lovforslag, som vi ikke har været med til at drøfte, men som kan være ganske positive.
Vi skal ikke afvise dem.
Så det er bare sådan et lille forbehold for, at vi giver tilslutning til det, vi har aftalt, men heller ikke mere.
Det ville jeg også selv have taget, hvis jeg var i fru Lone Møllers position.
Så ingen problemer her.
Det er ikke sådan, at vi har forsøgt at benytte den her lejlighed sådan lige på kanten af det hele til at se, om vi kunne trylle nogle ting igennem, som ikke er af det gode.
Det er det ikke.
Men derfor er det selvfølgelig også naturligt, at det foldes helt åbent ud i udvalgsarbejdet.
Det er jeg selvfølgelig indstillet på, og min prognose vil være, at når det er sket, vil vi fortsat have en enighed også om de dele af lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Per Dalgaard (DF), 2004-11-17:
Men reelt går Enhedslisten ind for det, der har været fremme tidligere fra f.eks. Socialdemokratiets side om, at alle trossamfund skal ligestilles og have lige meget støtte fra staten, såfremt staten, Folketinget, måtte beslutte det; altså at folkekirken, vores kristne folkekirke, i alle henseende skal ligestilles med andre trossamfund, f.eks. med den islamiske tro.
Inger Støjberg (V), 2004-11-17:
L 101 fremsættes på baggrund af et ønske fra Grønlands hjemmestyre om at få bemyndigelse til at fastsætte regler om idømmelse af foranstaltninger efter grønlandsk kriminallov for overtrædelser af landstingsforordninger på sundhedsområdet.
I begrundelsen for lovforslaget nævnes bl.a. to konkrete områder, hvor det grønlandske hjemmestyre ønsker tilretninger, således at kriminalloven kan benyttes.
Det er bl.a. således, at anvendelse af doping i Grønland kun kan medføre bøder eller konfiskation, mens det f.eks. efter dansk dopinglovgivning kan medføre fængsel i op til 2 år.
Desuden agter hjemmestyret at benytte den nye lovgivning, hvis den altså bliver vedtaget, på epidemiområdet, hvor overtrædelse af den gældende landstingsforordning ligeledes ikke lever op til hjemmestyrets ønsker.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele, at det ligeledes støtter lovforslaget.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Jeg har hørt og forstået, hvad fru Birthe Rønn Hornbech siger.
Afstemning
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Vi ønsker ikke at blande os i folkekirken.
Vi kan bruge de ord, hr. Jesper Langballe har brugt, og de ord, hr. Jann Sjursen har brugt.
Vi betragter det som overgreb over for trossamfundene og folkekirken.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Jeg noterede, da fru Birthe Rønn Hornbech havde sin ordførertale, at man afviser forslaget, men at der ikke var enighed om selve substansen i sagen.
Det er derfor, jeg har sagt, sådan som jeg har i mine bemærkninger her.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-11-17:
Jeg vil gerne spørge fru Garsdal, hvorfor fru Garsdal sagde, at Venstrefolkene stemte forskelligt til lovforslaget, når jeg som ordfører har sagt, at en enig folketingsgruppe stemmer imod.
Er det, fordi fru Garsdal hører dårligt, eller er det, fordi fru Garsdal taler mod bedre vidende?
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at der er den skelnen, at der er noget juridisk og politisk, og så er der noget teologisk.
Så er det spørgsmålet, om den skelnen ikke også går på almindelige ægteskaber.
Det er jo ikke alle vielser mig bekendt, som bygger på det teologiske.
Jeg læste for nylig en artikel, der netop skelnede mellem, hvorfor folk lader sig vie i folkekirken.
Det er jo ikke nødvendigvis kun en kristen ting, det er også en begivenhed.
Så den skelnen tror jeg sådan set også er i andre former for ægteskaber.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Jeg synes også, det er fint med en religiøs debat, og at kristne synspunkter også brydes i den debat.
Men man må jo sådan set også erkende, at det jo ikke bare, når vi taler om indgåelse af registreret partnerskab og specielt ikke i folkekirken eller andre trossamfund, er et politisk-juridisk spørgsmål.
Så er det jo netop også et religiøst eller et teologisk spørgsmål.
Der er det jo, at jeg så mener, at der befinder vi os ubetinget på den boldbane, som vedrører både folkekirkens og forskellige trossamfunds indre liv, hvor man kan sige, at der slipper vores kompetence op som politikere eller folketingsmedlemmer, uanset vi privat måske kan have nogle holdninger til Vorherre om at tage den slags spørgsmål op.
Men det er ligesom ikke det, vi skal bruge Folketingets talerstol til at diskutere i denne her sammenhæng.
Det er derfor, jeg foretager den klare sondring mellem, hvad politikerne, folketingsmedlemmerne skal holde nallerne fra, og hvad vi skal tage os af, f.eks. når det gælder forskellige økonomiske spørgsmål, og det er jo det næste forslag, vi skal diskutere i forhold til folkekirken.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Det synspunkt kan man naturligvis have, og det anerkender jeg da fuldt ud, men jeg ser også den offentlige debat, der pågår nu, som en udløber af en generel debat om religiøse spørgsmål, og jeg hilser da med stor tilfredshed, at der er en generel debat.
Den bliver jo mere og mere aktuel i takt med, at folkekirken måske ikke er tilstrækkelig synlig.
Det er så også et andet spørgsmål.
Men jeg hilser det da med tilfredshed, at der er en offentlig debat om religiøse spørgsmål og ikke mindst om folkekirken.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Blot den bemærkning, at selvfølgelig er jeg klar over, at der pågår en endog livlig debat i folkekirken om lige præcis det her spørgsmål, som beslutningsforslaget omhandler.
Den vil jeg på ingen måde forsøge at forhindre, og det kan jeg i øvrigt slet ikke, så den er der.
Men jeg tager i hvert fald ad notam, som jo også kirkeministeren gør det, at biskopperne ef ter høringer osv., der er velbeskrevet af kirkeministeren tidligere, er nået frem til en konklusion i 1997 om en gudstjenestelig markering af det registrerede partnerskab.
Ministeren finder det heller ikke opportunt at gå ud med nogen nye meldinger, al den stund der er en debat, og at biskopperne vil vurdere spørgsmålet igen på næste bispemøde, som vi også hørte det refereret.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
Jeg vil da starte med at takke for en god debat, men trods alt også en noget anderledes debat end den, vi havde sidst.
Det er jo formentlig på baggrund af den megen debat, der har været om det her spørgsmål, at debatten fik en anden karakter, og det er jo også det, der er begrundelsen for, at SF har fremsat forslaget igen.
Jeg kan da ikke undlade at være tilfreds med, at bisperne har taget spørgsmålet op igen, og så må vi afvente, hvad der kommer ud af det.
Så har jeg også mærket mig, at partier, som ved sidste debat var mere imod, nu altså er lidt mere åbne om, hvorvidt det måske alligevel ender med, at vi skal se på det her område.
Det er jeg da meget tilfreds med.
Jeg vil egentlig godt starte med hr. Jann Sjursen, som siger, at han opfatter det som et overgreb mod folkekirken og indblanding i kirkens indre anliggender.
Det kan man selvfølgelig sige at det også vil være, ligesom det var på det tidspunkt, da man fik kvindelige præster, hvor kirken også var imod, og ligesom det er med alle de love, som vi vedtager her i Folketinget, der omhandler folkekirken.
Jeg forstår i og for sig ikke, at det i sig selv skal være et problem.
Det er, som om hr. Jann Sjursen frygter lidt eller beklager, at en debat vil blive trukket ned over folkekirken, men den debat er jo allerede trukket ned over folkekirken via den offentlige debat.
Jeg forstår egentlig heller ikke, hvorfor det skulle være et problem, at folkekirken ikke i sig selv var stærk nok til at tage en debat.
Det var sådan en kommentar til det.
Ellers vil jeg da selvfølgelig gerne takke Socialdemokraterne, som støtter, og ligesådan De Radikale, som anfører, at det er et lavmælt forslag.
Det er jeg sådan set enig i.
Jeg synes, at debatten her kommer lidt langt omkring ting, som ikke har noget med det her forslag at gøre, og der tænker jeg på kommentarerne fra hr. Jesper Langballe og også fra fru Birthe Rønn Hornbech.
Men jeg forstår, at fru Birthe Rønn Hornbech er vred over, at forslaget her bliver genfremsat, men jeg bemærkede jo også, at der ikke var enighed i Venstres gruppe om, hvordan man i givet fald ville stemme til sådan et forslag.
Så bemærkede jeg jo også, at kirkeministeren sagde, at der var en lille åbning, at der muligvis kunne blive tale om overvejelser i retning af lovgivning, når bisperne kommer frem med et eller andet svar på deres udvalgsarbejde.
Alt i alt er jeg glad for debatten, og jeg håber på et godt udvalgsarbejde, og tak for det.
Jann Sjursen (KD), 2004-11-17:
Den argumentation vil partiet selvfølgelig ikke kunne bruge, ifald folkekirken måtte henvende sig til Folketinget og sige: Nu vil vi gerne have den mulighed.
Så kan jeg selvfølgelig ikke sige, at det er et politiske overgreb, hvis regeringen eller Enhedslisten, eller hvem det måtte være, vil komme med sådan et forslag.
Så vil jeg have en anden argumentation, men konklusionen vil være den samme.
Vi vil afvise forslaget alligevel, men ikke med, at det er et politisk overgreb mod folkekirken og trossamfundet.
Det ville selvfølgelig ikke være det argument, der så blev fremført.