runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2005-04-29:
Det er jo lidt absurd at høre hr. Søren Krarup tale om menneskerettighederne, som er et af de store fremskridt i verden for at hindre, at vi får totalitære systemer, og for at varetage det enkelte menneskes interesser mod statsmagten og andre.
De bliver fremstillet af hr. Søren Krarup som det totalt modsatte.
Mit spørgsmål til hr. Søren Krarup handler om, at når hr. Søren Krarup siger, at Danmark overholder menneskerettighederne og så samtidig siger, at han gerne ville ændre en lang række af de her ting, er det så sådan, at når hr. Søren Krarup og andre fra Dansk Folkeparti går til forhandlinger med regeringen om udlændingeloven, så sidder de og siger til regeringen: Kan vi ikke bøje reglerne helt maksimalt, lige gå op til kanten?
Det passer ikke, siger de så til embedsmændene, kanten ligger ikke dér, kan vi ikke gå lidt ved siden af?
Sker der noget ved det?
Får vi en dom ved Menneskerettighedsdomstolen, eller får vi det ikke?
Det må jo være sådan, der forhandles fra Dansk Folkepartis side om at bøje loven så meget, som man overhovedet kan, og tage chancen, og også en gang imellem komme på den forkerte side.
Det må jo være logikken i det synspunkt, hr. Søren Krarup har.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Ja, der er ikke meget logik i hr. Gade.
Han har bl.a. ikke forstået et eneste ord af den kritik af menneskerettigheder, jeg har fremført også i adskillige år.
Han siger, at menneskerettighederne er et af de store fremskridt i verden, der forhindrer tyranni.
Jeg har lige gjort opmærksom på, at Robespierres tyranni udsprang af de franske menneskerettigheder.
Men hr. Stalin var måske heller ikke nogen tyran?
Det er den rene naivitet, der lyser ud af en udtalelse som den, hr. Gade kommer med, og så forsøger han at slutte med en, skal vi sige, lidt gemen insinuation i retning af, at vi vil bøje loven.
Nej, vi er nemlig så hæderlige, at vi siger: Vi ønsker egentlig at opsige en flygtningekonvention, der ikke har gyldighed længere, fordi situationen er en anden, men vi bøjer ikke noget, vi taler lige ud og handler redeligt.
Steen Gade (SF), 2005-04-29:
Jeg synes nu ellers, det lød meget godt, også bøjningen af den argumentation, som kom her fra hr. Søren Krarup.
Det er jo rigtigt, at menneskerettigheder bliver misbrugt.
Men hvorfor har hr. Søren Krarup ikke et ønske om at leve op til tankegangen i menneskerettighederne?
Det er jo, som om hr. Søren Krarup er imod det, der står i menneskerettighederne, altså at det enkelte menneske skal forsvares.
Det er jo derfor, jeg siger til hr. Søren Karup: Hvis det er meningen med det, hr. Søren Krarup siger, så må det jo være, fordi hr. Søren Krarup dybest set er tilhænger af noget mere totalitært.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Jeg ville jo ønske, at hr. Gade prøvede på både at tænke og måske også at læse.
Den kritik af menneskerettighederne er faktisk fremsat temmelig grundigt.
Når der tales om, at det er et misbrug af menneskerettighederne, at det fører til tyranni, så siger jeg: Nej tværtimod, det er en konsekvens af den ideologi eller den idealisme, der ligger i menneskerettighederne, for al idealisme fører til tyranni, og det er den moderne historie et vidnesbyrd om lige fra Robespierre og til Stalin og Mao.
Jeg synes altså, at hr. Gades naivitet og uvidenhed er så stor, at han faktisk burde føle sig moralsk forpligtet til at sætte sig lidt ind i det, han taler om.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Vi sår tvivl om juraen i lovgivningen.
Det er hverken Det Radikale Venstre eller Socialdemokratiet, der sår tvivl om noget som helst.
Tværtimod fremlægger vi i dag et forslag, som kunne fjerne noget af tvivlen.
Tvivlen kommer jo andre steder fra, fra Institut for Menneskerettigheder, fra den europæiske menneskerettighedskommissær, fra UNHCR og fra alle mulige andre steder.
Det er jo det, der er arnepunktet for tvivlen her.
Er det ikke rigtigt, både at Jörg Haider afviste, at der var noget om snakken, da Østrig blev udsat for kritik, og at den daværende regering afviste, at der var noget om snakken, da tamilsagen rullede?
Det er derfor, det kan være nødvendigt en gang imellem at sige: Lad os nu få al tvivl fejet af bordet.
Det er jo derfor, det kan være interessant at sige, at hvis man er så sikker på, at menneskerettighederne her ikke er trådt under fode, så giv da oppositionen den service, at vi får den her eksperthøring, som en gang for alle kan bekræfte det, man er så overbevist om i regeringspartierne.
Tør man ikke det?
Henriette Kjær (KF), 2005-04-29:
Jeg mener, at de fire partier, som har stillet den her forespørgsel, sår tvivl.
Nu er det jo sådan, at Instituttet har rejst en række kritikpunkter.
Godt, dem tager man så meget alvorligt, selvfølgelig gør man det, undersøger dem og udarbejder et notat, hvorpå man svarer på dem.
Men det er ikke godt nok.
Man vil have den her forespørgsel, og man vil også have nedsat et uafhængigt ekspertudvalg.
Man sår da tvivl, når man på den måde fremsætter et forslag til vedtagelse med de punkter, man har gjort her.
Det er at så tvivl.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Institut for Menneskerettigheder, udredning nr. 1: 24-års-reglen sammenholdt med tilknytningskrav fører til krænkelse af retten til familieliv i henhold til menneskerettighedserklæringens artikel 8.
Og de kører derudad, der kommer en hel række.
Den tvivl kommer ikke fra os, den kommer fra rapporten her.
Det, der så er spørgsmålet, er: Hvorfor tager man ikke nogen initiativer til at imødegå det, f.eks. på retssikkerhedsområdet, det plejer at være en konservativ dyd?
Hvorfor siger man ikke: Vi skal have gennemsigtig praksis, vi udgiver en årlig beretning, vi laver nogle regler, som er til at forstå, og vi laver en ankemulighed, som gør, at folk, der har tabt en sag om familiesammenføring, har samme ankemulighed som folk, der har tabt en asylsag på flygtningeområdet?
Tag da de initiativer, vis et konservativt retsind og lad os få ryddet op i den jungle af lovgivning her og sikre, at det er tydeligt for enhver, hvordan loven praktiseres.
Henriette Kjær (KF), 2005-04-29:
Jeg mener, der er blevet svaret på den kritik, som er rejst af Institut for Menneskerettigheder.
Der er jeg ikke i tvivl, jeg tror selvfølgelig på de eksperter, der sidder i ministerierne, det mener jeg er de fremmeste eksperter, og derfor synes jeg, at det vil være spild af skatteborgernes penge.
Jeg kan heller ikke helt forstå, hvad det så er, man skulle komme frem til.
Der synes jeg da, det er mere ærligt, at man som radikalt folketingsmedlem selv stiller en række ændringsforslag, hvis man mener, at der er nogen tvivl om, hvordan lovgivningen skal fungere.
Jeg mener, at der er gode klagemuligheder.
Man kan klage til Integrationsministeriet, hvis man er utilfreds med den afgørelse, der er truffet; der er Ombudsmanden; der er domstolene.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Er den konservative ordfører ikke enig i, at tamilsagen er et meget godt eksempel på, at magtfuldkommenhed er farlig – også for regeringen?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Først vil jeg lige sige til fru Irene Simonsen, for jeg ved jo, at hun også har et andet spørgsmål, at jeg synes, hun skulle benytte lejligheden til at trække noget af det, hun tidligere har sagt, tilbage, nemlig at Institut for Menneskerettigheder ikke tidligere har kritiseret lovgivningen.
Det er sådan, at jeg står her med høringssvaret fra 28-års-reglens indførelse, og der står højt og tydeligt: »Det er ... Instituttets samlede vurdering, at reglerne om ægtefællesammenføring, hvis nærværende lovforslag vedtages, vil udgøre en usaglig og uproportional forskelsbehandling af danske statsborgere med anden etnisk baggrund end dansk, som ville stride mod EMRK ...«, dvs. den europæiske menneskerettighedserklæring.
Det var høringssvaret dengang, og det ville klæde fru Irene Simonsen at trække sin udtalelse tilbage.
Med hensyn til det andet må man sige, at der er en sagsbehandlingstid på ca. 10 år ved Menneskerettighedsdomstolen.
Skulle vi acceptere – rådgivet om, at vi allerede gør noget forkert i dag – at der skal gå 10 år, før vi ændrer de regler?
Det vil være fuldstændig tåbeligt, når vi har en ganske udmærket rådgivning, der fortæller os, at vi bør ændre vores regler allerede i dag.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Fru Irene Simonsen sagde tidligere, at der ikke fra Institut for Menneskerettigheder var rejst kritik af lovforslagets juridiske indhold i forbindelse med vedtagelsen.
Det er decideret forkert, og fru Irene Simonsen kan selv læse høringssvaret, som jeg har taget med som en særlig service for fru Irene Simonsen.
Vi er meget hjælpsomme i oppositionen, og det er en hjælpende hånd til regeringen, som åbenbart ikke mener, at ordene fra det uafhængige Institut for Menneskerettigheder, som vi i lighed med mange andre lande har sat til at holde øje med, om vi overholder reglerne, kan tages for pålydende.
Der ligger masser af anvisninger til, hvad man kunne gøre, og det vil vi opfordre til at man gør.
Det vil man ikke.
Så siger vi, fordi vi er hjælpsomme mennesker: Jamen kunne vi så ikke få et ekspertudvalg til at fortælle, hvad er det for nogle initiativer, der kunne bringe os i overensstemmelse med lovgivningen?
Det er sådan set blot et udtryk for, at det har regeringen ikke selv vist vilje til, og så kunne vi gøre det ad denne her kanal.
Henriette Kjær (KF), 2005-04-29:
Det er jo en forkert slutning at drage, i og med at vi siger, at vi selvfølgelig skal have kontrolleret, om vi overholder menneskerettighedskonventionerne og andre konventioner.
Derfor undersøger vi det, når der bliver rejst kritik af det.
Vi finder de fremmeste eksperter.
Dem har vi sidden de i ministerierne, det er dem, vi benytter os af, og det er dem, vi tror på.
Derfor er retorikken jo forkert.
Det er forkert at sige, at vi er ligeglade med det, fordi vi ikke har nedsat et uafhængigt ekspertudvalg, hvor vi mener, at det dels er svært at finde mennesker til at sidde i det, dels er overflødigt, i og med at vi så mange gange har fået svar på den kritik, som også er fremsat af andre end Institut for Menneskerettigheder.
Vi har drøftet det igen og igen og igen, og man kan ikke drage den slutning, at vi så dermed er ligeglade med, om konventionerne overholdes eller med menneskerettighederne.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Men det er jo sådan, at Institut for Menneskerettigheder har sagt, at der er problemer, at den europæiske menneskerettighedskommissær har sagt, at der er problemer, at UNHCR har sagt, at der er problemer.
Regeringens embedsfolk sidder loyalt med den lovgivning, de selv har været med til at udvirke, og siger, at der ikke er problemer.
Så spørger vi: Skulle vi ikke som led i den almindelige virkemåde for folkestyret tage at få vurderet de initiativer, der er nødvendige for at imødekomme den kritik, så vi ikke fortsat skal skade Danmarks omdømme som et land, hvor menneskerettighederne bliver trådt under fode?
Det er sådan set det, vi siger.
Jeg tror godt, at jeg kan tillade mig at sige i dag, at skulle det ske efter det næste valg, at vi igen får flertal, hvilket vi vil arbejde kraftigt på, vil vi ikke, som den nuværende regering har fået for vane, træde oppositionen under fode og nægte den høringer og eksterne vurderinger, som man systematisk har gjort siden 2001.
Det vil vi ikke.
Vi vil naturligvis give mulighed for, at der til enhver tid kan blive indhentet uafhængige vurderinger, fordi det nu engang er den måde, som vi fra Folketingets side kan kontrollere ministerierne på.
Der er rejst en kritik, som vi gerne vil have en uafhængig vurdering af.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Det er til hele det her spørgsmål om, om man kan sige, at der allerede er gjort uret mod mennesker.
I 2002 blev der indført en administrativ ændring af den måde, man administrerer udlændingelovgivningen på.
Den indebar kort fortalt, at flygtninge, der har giftet sig efter flugten, ikke længere får en sikkerhedsvurdering.
Det vil sige, at man ikke vurderer, om de pågældende flygtninge kan vende tilbage til deres hjemland og optage et familieliv der, hvis den udenlandske ægtefælle vel at mærke kommer derfra.
Det har betydet, at en række mennesker selvfølgelig ikke har kunnet få beskyttet deres familieliv, i og med at de ikke kan vende tilbage til det land, de oprindelig er flygtet fra.
Det er meget tilfredsstillende, men er hr. Morten Østergaard ikke enig i, at det er et udtryk for, at der rent faktisk er sket krænkelser, altså at der er mennesker, der er gjort uret?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Jeg kan kun bekræfte det, fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, og så igen konstatere, at vi har gentagne instanser, institutioner, rundtomkring, som udtaler kritik og siger, at der er problemer med det her.
Derfor virker det underligt, at vi skal diskutere, om de er trådt under fode eller ej, for det er jo det, vi har fået konstateret og dokumenteret.
Det er jo derfor, at vi siger, det er nødvendigt at vurdere, hvilke initiativer der er nødvendige, for at vi kommer tilbage på ret kurs.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Kan man så ikke på den her baggrund være en smule overrasket over, at regeringen på ét enkelt område tager kritikken alvorligt og ændrer den administrative praksis, på alle andre områder behøver man ikke at gøre noget?
Er hr. Morten Østergaard ikke overrasket over, at man er så nonchalant i forhold til alle de andre kritikpunkter, når der nu er et enkelt punkt, hvor man trods alt indser, at vi er gået over stregen?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Det er derfor, at det klinger hult, for hvad er det egentlig, ministeriet vil på det her område?
Er der noget om kritikken, eller er der ikke noget om kritikken?
Her synes jeg, at det bliver en tilståelsessag med de eksempler, som fru Elsebeth Gerner Nielsen har nævnt, og de eksempler, som vi faktisk behandler i lovgivningen.
Jens Kirk (V), 2005-04-29:
Nu fik fru Elsebeth Gerner Nielsen jo ret klare svar.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen går jo også meget ind for, at vi skal overholde internationale regler i det hele taget.
Er det så ikke mærkeligt, at vi her fra en samlet opposition får et ønske om at nedsætte et ekspertudvalg, som faktisk skal prøve på at overtrumfe internationale ekspertudvalg?
Er det ikke ligesom at udvande det hele noget?
Synes hr. Morten Østergaard ikke det?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Indledningsvis vil jeg sige, at jeg går ud fra, at hr. Jens Kirk også mener, at vi skal overholde internationale regler, at det ikke kun er fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Derudover vil jeg sige, at pointen jo er, at vi i Danmark har haft en tradition for, at menneskerettigheder er noget, som vi konstant vurderer i forhold til lovgivningsprocessen.
Vi ønsker ikke, at der skal gå de 10-12 år, der ofte vil gå ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, før sagerne løber igennem, hvis vi har mulighed for på forhånd at fange det i opløbet og ændre vores lovgivning.
Det betyder jo de facto, at inden sagerne kommer frem til Menneskerettighedsdomstolen, vil man, hvis de får medhold, jo have knægtet andre menneskers rettigheder undervejs.
Det har jo vist sig, at Integrationsministeriet trækker sagerne tilbage.
Hvis det er sådan, som vi f.eks. hørte tidligere i debatten, at Menneskerettighedsdomstolen optager sagen, så trækker ministeriet sagen tilbage.
På den måde kan man jo holde den her praksis kørende, hvor man i en enkelt sag ændrer det, men uden at lade det komme til en domstolsprøvelse.
Det er den måde, man kortslutter processen på, og derfor er der god grund til at gøre, som vi foreslår i dag.
Vi har senere i dag et forslag til behandling.
Her forsøger vi at sige: Kunne man ikke skabe gennemsigtighed ved at have et klageorgan – det er jo også en del af forslaget vedtagelsen og af den her debat – ved at få en årsberetning og den type ting, som alt sammen kan medvirke til, at det bliver synligt for enhver, hvad det er for nogle hensyn, der udgør skønnet.
Derfor er det forkert vurderet, hvis man tror, at det, vi ønsker, er at afskaffe skønnet.
Vi ønsker gennemsigtighed, og vi ønsker en klar ankemulighed, som der i øvrigt er inden for asylområdet.
Jeg har ikke ønsket at sige, at Venstre og De Konservative ikke ønsker, at vi overholder menneskerettighederne.
Jeg har sagt, at det var det, Dansk Folkepartis ordfører gav udtryk for.
Men jeg siger, at den måde, man agerer på i forhold til den her sag, kunne give det indtryk, at man, fordi man er bundet af Dansk Folkeparti, ikke vil tage de hensyn, som bl.a. Institut for Menneskerettigheder lægger op til i sin redegørelse.
Jens Kirk (V), 2005-04-29:
Næste lille korte spørgsmål, men i grunden for undertegnede ret afgørende spørgsmål: Der er fremsat et forslag til vedtagelse.
For De Radikale er det ret afgørende og vel også bindende, at det bliver vedtaget.
For en af de andre forslagsstillere, Socialdemokratiet, er det knap så bindende.
Hvor ligger De Radikale i grunden her: Er det meget afgørende?
Er det bindende, eller er det ikke bindende?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-29:
Hæderlighed.
Det var et smukt ord, et fornemt ord, hr. Steen Gade brugte der.
For det første forsøger han, fordi der er en uenighed mellem ham og hr. Søren Krarup om menneskerettighedsfilosofien, at placere hr. Søren Krarup på linje med bananoberster og diktatorer i den tredje verden.
Sådan noget ved hr. Søren Gade jo godt er noget sludder.
Sådan noget kalder jeg direkte uhæderligt.
Så siger hr. Søren Gade: Det er sådan, det foregår, når Dansk Folkeparti og regeringspartierne sidder og forhandler i et ministerium.
Nej, det kan jeg forsikre hr. Steen Gade om at det ikke er.
Det foregår hæderligt og ordentligt.
Hr. Steen Gade kan aldrig have medvirket i sådan noget, for den der forestilling om, at politikerne siger til embedsmændene: Kan vi ikke lige bøje den?
Kan vi ikke lige strække den?
Og embedsmændene siger: Åååh, det ... er fuldstændig grebet ud af den blå luft.
Der sidder nogle voksne, ordentlige og hæderlige mennesker og finder ud af noget sammen.
Hr. Steen Gade ved udmærket godt, at det ekspertudvalg, han så gerne vil have, skal han bruge til at vippe regeringen af pinden med.
Hvorfor skulle hr. Steen Gade i hæderlighedens navn forlange, at regeringen selv skulle medvirke til det?
Er det hæderligt?
Undskyld.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg vil gerne sige til hr. Morten Østergaard, at det kommer an på, hvilke briller man læser med, og hvad det er, man gerne vil have ud af det her.
Det, hr. Morten Østergaard vil have ud af det, er, at tingene er ulovlige.
Det passer jo ikke.
Det, de netop også skriver i det høringssvar, er, at der ju ridisk – læg nu mærke til, hvad det handler om: det juridiske – ikke er noget at komme efter; det har vi fået bekræftet. Men der kan da være noget politisk i det her, noget holdningsmæssigt.
Det vil vi jo stadig væk vende tilbage til gang på gang.
Men jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, og det vil jeg gerne have: Mener ordføreren for De Radikale her, at sådan et særligt nedsat udvalg af specielt udvalgte jurister kan træffe mere kompetente beslutninger end den internationale domstol?
Og nu vil jeg gerne have et klart svar.
Steen Gade (SF), 2005-04-29:
Jeg har også 1 minut.
Jeg ramte åbenbart et ømt punkt, og det kan jeg da så rose mig selv for.
Til det andet, om at formålet med det her skulle være at vippe regeringen af pinden, vil jeg sige: Nej, det er faktisk en appel til Venstre og Konservative om at holde op med at alliere sig med Dansk Folkeparti i de her spørgsmål, der har med menneskerettigheder at gøre.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Den eneste måde, det er bindende på, er jo, hvis hr. Jens Kirk og Venstre stemmer for det, så forslaget bliver vedtaget, for det er klart, at hvis forslaget falder, er det jo ikke bindende.
Henriette Kjær (KF), 2005-04-29:
Nu må halvhelligheden simpelt hen høre op.
Jeg blev rimelig provokeret, da jeg hørte hr. Morten Østergaard sige, at De Radikale efterhånden som de eneste fastholdt, at menneskerettighederne skal overholdes, blot fordi De Radikale har haft en polemik med Dansk Folkeparti.
Jeg vil gerne sige, at Det Konservative Folkeparti selvfølgelig mener, at menneskerettighederne skal overholdes.
synes jeg er plat retorik at bruge.
Så jeg er også ved at være træt af at høre, at man ønsker det her ekspertudvalg nedsat, for så kan det være, og det er kun måske, at der skal ændres noget i den administrative praksis, og kun meget, meget lidt – måske – i lovgivningen.
Alligevel står De Radikale hele tiden og taler om, at de synes, at der er for mange skøn, og det kan vi ikke leve med, der skal være nogle helt firkantede og efter min mening meget rigide love og regler, når vi taler familiesammenføring.
Jeg vil høre, om det er en ny praksis og en ny politik fra De Radikale, at de ikke mener, at der skal være plads til skøn i lovgivningen.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Jamen hvis hr. Eyvind Vesselbo kigger i »Ægtefællesammenføring i Danmark«, udredning nr. 1, fra Institut for Menneskerettigheder, kan det jo læses sort på hvidt, at Danmark overtræder menneskerettighederne.
Så kan man trække på smilebåndet, men det er jo det, der er sammenhængen her.
Det er ikke andet end det, det drejer sig om.
Vi vil have en ekspertvurdering af det.
Det er det forslag, der er fremsat, og det bør man forholde sig til.
At vi så har forskellige vurderinger af, hvad der kan være nødvendigt, er jo netop udtryk for, at vi vælger den model, som i øvrigt er statsministerens egen, nemlig at er der uenighed om noget, så er det en udmærket model at bede nogle eksperter om på en saglig baggrund at redegøre for i det her tilfælde, hvilke initiativer der er nødvendige.
Det er sådan set det, vi er enige om, og det lægger vi frem.
Jens Rohde (V), 2005-04-29:
Nej, det er der ikke noget odiøst i, det er jo et politisk valg, man træffer her, men det er jo vigtigt at understrege, at det er et politisk valg, og det er bare tankevækkende, at der er en socialdemokratisk ordfører, som siger, at man ikke har fantasi til at forestille sig, at der skal være lovændring.
Alligevel har fantasien dog ret til, at det bliver nedfældet på papir, og vi hører, at hr. Morten Østergaard bruger al sin tid på at kritisere reglerne og sige, at reglerne skal laves om.
Der er der jo en markant forskel, og derfor er det jo relevant at spørge, hvad Det Radikale Venstre mener der skal komme ud af det her arbejde.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg godt vil høre hr. Morten Østergaard, om han er vidende om, hvorvidt Socialdemokraterne og andre partier har samtykket til den indledning, som fru Elsebeth Gerner Nielsen leverede i sin begrundelse for forespørgslen på vegne af forespørgerne, hvor hun altså konkluderede, at Danmark overtræder menneskerettighederne, at der er gjort uret mod mennesker.
Det vil jeg gerne høre, for vi kunne jo høre fra fru Anne-Marie Meldgaard, at det var der ikke nikket ja til, men fru Elsebeth Gerner sagde det andet.
Hvad kendskab har hr. Morten Østergaard til det spørgsmål?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-29:
Hr. Morten Østergaard forsikrede, at han bakkede fuldt og helt op bag vedtagelsesforslaget, der er fremsat, og det må man vel også gå ud fra, eftersom han selv har været med til at fremsætte det.
Når man nu hørte konklusionerne på de enkelte eksempler, hr. Morten Østergaard anførte, så var der ikke nogen som helst tvivl i hr. Morten Østergaards stemmeføring eller sind om, at den uvildige ekspertkommission, som man håber på at få udpeget, må komme til det resultat, at Danmark overtræder menneskerettighederne eller de internationale konventioner.
Hr. Morten Østergaard var ikke i tvivl.
Eller er det sådan, at musketereden mellem De Radikale og Socialdemokraterne er sådan, at man faktisk ikke havde noget valg, man var nødt til ud fra diametralt modsatte interesser at gå sammen om den samme vedtagelse?