runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
Det er jo lidt interessant, hvor gode skatteministerens bedste vurderinger er af, hvad det kommer til at koste.
Man må jo sige, at skatteministerens bedste vurdering af, hvad første fase af systemet ville koste, var temmelig dårlig.
Han skød sådan set 100 pct. forbi i forhold til det første bud og 50 pct. forbi i forhold til det andet bud, som kom til Finansudvalget i 2005.
Så da var den bedste vurdering temmelig dårlig.
Nu siger ministeren så, at man har lært af erfaringerne fra første fase, og nu har man et bedre bud til fase 2.
Derfor vil jeg bare sige, at så er det jo en enkel sag for skatteministeren at garantere, at det her beløb kommer til at passe, selvfølgelig ikke på kroner og øre, men at vi ikke vil opleve en 50 pct.s fordyrelse af den her fase 2-del af projektet, ligesom vi gjorde på etteren.
Kristian Jensen (V), 2006-04-07:
Allerførst: Når hr. Morten Homann nævner nogle tidligere vurderinger, så svarer det lidt til, at man først har været ude at kigge på fire hjul og se, hvad de skal koste, og så efterfølgende går hen og køber en hel bil og så siger, at hov, den er søreme blevet dyrere.
De første vurderinger, der blev forelagt, var vurderinger, hvor vi også klart tilkendegav, at vi ikke kunne tage alle udgifter med, fordi det var for tidligt et tidspunkt at skønne over dem.
Men i henhold til de bevillingsregler, som Folketinget har fastsat for ministerierne, så skal man have en tilladelse til at gå i gang med at bruge af midlerne.
Derfor var vi på et tidligt tidspunkt, hvor vi ikke fuldt ud kunne skønne over, hvad udgifterne ville blive, nødt til at komme med et første bud.
På et senere tidspunkt, ja, da har vi så et bedre grundlag at skønne på, og det bruger vi så til at igangsætte en markedsundersøgelse, nemlig at spørge: Hvad vil I levere til?
Det er klart, at det er præcis de samme procedurer, men nu med et bedre og dybere erfaringsgrundlag, at vi gennemgår systemmoderniseringsfase 2, og som vi efterfølgende vil gøre med fase 3, sådan at vi bedre kan oplyse Folketinget om, hvad konsekvenserne er.
M073s55675622nakl.fm Page 5592
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Igen må jeg fastslå, at uanset at det har været dyrere, at markedsprisen har været højere, så er der en klar besparelse på ganske kort sigt endda og en vedvarende besparelse på lang sigt, når man kigger på, hvad business case er for hver af faserne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik til anden behandling.
Afstemning
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-04-07:
Der er her i Folketinget bred enighed om, at biogas er en meget fornuftig måde at frembringe energi på, og det er også en fornuftig måde at løse nogle af landbrugets vandmiljøproblemer på.
Med det lovforslag, vi i dag behandler, løser vi endnu et problem for biogasværkerne ved at fjerne den afgift, der i dag er på det tørre produkt.
Efter at gyllen har været igennem separation og forgasning, så er der et tørt produkt tilbage.
Det fjerner vi nu afgiften på, således at det kan bruges til afbrænding og dermed til frembringelse af energi på biogasværkerne.
Det er en meget fornuftig løsning.
Det betyder også, at den fosfor, der er bundet i restproduktet, afbrændes, og det er meget fornuftigt for miljøet frem for udbringning på markerne.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Lene Jensen (S), 2006-04-07:
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at fremme miljøteknologien til gavn for miljøet, og hvis vi med det her lovforslag kan fjerne en barriere for mere miljørigtig husdyrproduktion, ja, så er vi helt med.
I forbindelse med nr. L 62 har det ikke været muligt at opnå en ordning, hvor det kun er separeret husdyrgødning, der kan afbrændes.
Det giver nemlig den bedste samlede effekt, sådan som jeg har forstået det.
I nærværende lovforslag er det derimod en betingelse, at husdyrgødningen separeres, før den afbrændes, for at opnå afgiftslettelse, og det er godt.
Jeg indrømmer gerne, at jeg ikke er den store husdyrgødningsekspert, uanset om den er samlet eller separeret, men det ligger os faktisk meget på sinde, at der samlet set bliver tale om en mindre miljøbelastning.
Derfor har vi altså et behov for under udvalgsbehandlingen at grave lidt i det, ikke i husdyrgødningen, men i sammenhængen mellem det lovforslag, som vi behandler her, og nr. L 62, som jeg nævnte tidligere, og i det omfang, at der samlet set bliver tale om en miljøforbedring, kan ministeren fuldt ud regne med vores opbakning.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-07:
Jeg skal ikke gøre det langt.
Jeg vil også sige, at det, som vi gennemfører i dag, er noget, som vi i Dansk Folkeparti gennem flere år har presset på for at få gennemført, og som vi nu har fået med som en del af vandmiljøplan III.
Vi synes, det er en rigtig god ordning, der lægges op til, hvor man netop ved, at det nu kan betale sig at brænde de her fiberfraktioner af, som er tilbage, når man har afgasset husdyrgødningen, på en ganske fin måde både udnytter energien og får nedbragt udledningen af fosfor og kvælstoffer – og samtidig mindsker man også lugtgenerne fra husdyrproduktionen.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Jeg tror faktisk, at den misforståelse, der sker her, sker, fordi jeg i modsætning til samtlige spørgere rent faktisk forholder mig til lige præcis de to lovforslag, vi her behandler.
De lovforslag, vi her behandler, er hundrede procent lighedsskabende.
Der ligger så andre lovforslag i udligningsog kommunalreformen, som ikke er det.
Det kommer altså an på, hvilken del af det vi taler om.
Men der bliver ved med i spørgsmålene til M073s55675622nakl.fm Page 5581
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM mig at blive refereret til L 195 fra i går, det er det, der bliver spurgt til.
Der er det bare, at jeg er nødt til at nævne, at det forslag, vi her behandler, er den lighedsskabende del af den måde, finansieringen til sundhedsvæsenet vil være på i fremtiden.
Det er altså en lighedsskabende del, som vi behandler i dag, og så er der delen fra i går, som skal sikre, at kommunerne trods alt har et incitament til at gøre en indsats for, at deres borgere ikke bliver mere syge.
De fleste har jo nævnt, hvad det her går ud på, nemlig at det foreslås, at der nu bliver fritagelse for afgift, når man brænder den her fiberfraktion af og bruger det til energiformål, og det synes vi fra Konservatives side er et rigtig godt forslag.
Vi vil nemlig meget gerne, at det kan betale sig at gøre en indsats, også for miljøet, og det her forslag tilskynder til, at man ikke bliver økonomisk straffet, hvis man gør noget, der er miljømæssigt hensigtsmæssigt.
I det hele taget synes vi fra konservativ side, at det er ganske fremragende, at vi nu på et antal områder har oplevet, at vi arbejder med det, der hedder, at afgifter ikke bare skal være der for afgiftens skyld, men at afgifter skal tilrettelægges på en måde, så de rent faktisk sikrer, at det kan betale sig økonomisk at tage et miljøhensyn.
Det har regeringen også på et par områder gjort med dette års finanslov, og vi har også med stor fornøjelse bakket det op.
Det her forslag er så om det samme, nemlig at man får en økonomisk tilskyndelse til netop at bruge den her energi og dermed opføre sig miljømæssigt hensigtsmæssigt.
Det er en vej, vi fra konservativ side meget gerne vil gå.
Der er en lang række områder i det her samfund, hvor afgifterne ikke nødvendigvis er indrettet sådan, at de tager hensyn til miljøet, men mere tager hensyn til, at skiftende regeringer har syntes, at det var en sjov måde at få nogle penge ind på.
Afgifter kan sandelig sagtens bruges som et godt og konstruktivt miljømæssigt redskab, og det tvivler jeg heller ikke på de vil blive i fremtiden.
Men vi synes, det er rigtig godt, at vi også med det her forslag arbejder os hen imod, at afgifterne altså får det primære formål at sikre, at mennesker får en økonomisk interesse i at opføre sig sådan, at det er til gavn for vores alle sammens miljø.
Derfor er vi glade for det her forslag og kan godt støtte det.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-07:
Regeringen har som bekendt lovet at kæmpe for at begrænse de administrative byrder for danske virksomheder og dansk erhvervsliv.
Det offentlige skal ikke pålægges unødvendige administrative byrder, og de byrder, som er nødvendige, skal naturligvis være så små som muligt og kunne håndteres så let som muligt.
Og det forslag, vi nu står med, er et rigtig godt eksempel på, at regeringen sætter handling bag ordene og forsøger at begrænse de administrative byrder.
Det vil sige, at de beløb, der først er til forfald, ja, det er dem, der først bliver betalt, når der kommer penge ind.
Det svarer sådan lidt til de forhold, vi andre har, når vi har penge i banken, at når der bliver trukket penge, er det selvfølgelig dem, der forfalder først.
Det har en lang række positive konsekvenser, som sagt, og konsekvenserne af at lave en ensartet skattekonto, ja, det er også, at morarenterne bliver justeret, så de er sammenfaldende, så der ikke er forskelle på, hvad man skal betale i morarente på det ene område i forhold til det andet.
Der bliver også lavet en række ændringer, så man eksempelvis ikke kan stå i den situation, at hvis man betaler den 2. april og skulle have betalt den 25. marts, ja, så står man ikke lige pludselig og skal betale 2 måneders morarenter, men man skal betale dag for dag.
Samlet set giver det en effektivisering.
I Venstre synes vi, det er fremragende, at vi får forenklet samarbejdet mellem skattemyndighederne og virksomhederne, og derfor kan vi selvfølgelig støtte dette forslag.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Det er klart, at jeg har nærlæst det her forslag mange gange for at være sikker på, at det ikke ville føre til øget ulighed eller åbne nye skattehuller.
Jeg må indrømme, at mine evner ikke har rakt til at finde sådanne problemer i forslaget.
Jeg er sikker på, at når hr. Frank Aaen vender tilbage, vil han givetvis kunne bebrejde mig, at jeg har været sjusket, men sådan er det.
Enhedslisten kan også støtte det her forslag, fordi det sådan set opfylder det krav, vi stiller, nemlig at forenklinger altid skal udformes på en sådan måde, at det ikke skaber større ulighed, og at det ikke skaber større mulighed for skattehuller.
Vi har en enkelt lille ting, som vi vil arbejde lidt med i udvalget, og det er spørgsmålet om, hvordan man behandler de mindre virksomheder, som ikke har internetadgang.
Jeg kan se i høringssvarene, at ministeriet har den opfattelse, at de virksomheder, som ikke har internetadgang, enten vil få det eller forsvinde, og det kan man jo ikke udelukke; men nu går regeringen jo i øvrigt ind for, at mennesker skal blive på arbejdsmarkedet i mange år.
Så skulle jeg hilse fra min far og sige, at hvis han skal blive på arbejdsmarkedet og blive ved med at drive sin egen lille private virksomhed, så bliver man nødt til at finde en løsning, sådan at han ikke behøver at beskæftige sig med internet.
Så det kan godt tage lidt tid, inden alle er på internettet.
Men ellers er vi meget, meget positive over for forslaget.
Morten Homann (SF), 2006-04-07:
Det har ikke været nogen hemmelighed, at SF har været stærkt kritisk over for begge dele, og derfor kan vi heller ikke støtte det foreliggende lovforslag.
M073s55675622nakl.fm Page 5583 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
Dertil kommer, at som vi vurderer det, vil det her forslag yderligere udhule kommunernes indtægter.
Reformen om sundhedsbidraget og omlægningen af finansieringen af sundhedsvæsenet betyder jo, som vi også har været inde på under debatten, at der sker en skævvridning, hvor det vil være de dårligst stillede borgere og de dårligst stillede områder, som kommer til at betale en uforholdsmæssig stor del af udgifterne.
I stedet for mener SF, at regionerne selvstændigt bør kunne udskrive skatter til at finansiere deres opgaver.
Og så mener SF, at kommunerne skal sikres en ordentlig økonomi gennem skatteopkrævning, som – i modsætning til i dag – rammer socialt retfærdigt, sådan at man kan sikre, at der er de nødvendige penge til at drive ældrepleje, skoler, børnehaver osv.
Det her forslag trækker i den helt forkerte retning, og derfor vil SF stemme imod det.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Det lyder simpelt hen, som om fru Pia Gjellerup slet ikke har opdaget, hvad det er, vi gør.
Før i tiden var det jo sådan, at man betalte en procentvis amtsskat, og det er klart, at – lad os tage et rundt tal – 10 pct. af 200.000 kr. er langt mindre end 10 pct. af 2 mio. kr.
I nogle amter var der store indkomstgrundlag.
Derfor kunne en procent, der var den samme procent som et andet sted, give store indtægter.
I andre områder var der ikke så stort indkomstgrundlag, og en procent af det ville give en mindre indtægt.
Nu er det så 8 pct. af det hele, og ikke bare det.
De 8 pct. bliver samlet i en fælles kasse og dermed delt ud.
Det vil sige, at den indtægt, man får i regionen, ikke er afhængig af, at man har et godt indkomstgrundlag i sin region.
Det er den lighedsskabende del af det her, og det er det lovforslag, vi behandler her.
Det er sådan i al beskedenhed bare det, jeg har forsøgt at få sagt.
Derudover forsøger vi at indlægge nogle incitamenter for den enkelte kommune til at gøre en sammenhængende indsats for sine borgere, og det ligger oven på det her.
Der er det så bare, jeg appellerer til, at man ser tingene i sammenhæng og ikke kun stiller spørgsmål til L 195 fra i går, når det nu trods alt er det andet forslag, vi behandler.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Jeg er også meget interesseret i den her sammenhængende indsats, som man bør prioritere.
Hvis man tager udgangspunkt i den økonomiske virkelighed ude i kommunerne, er det jo sådan, at den kommunale medfinansiering ude i Gentofte på sundhedsområdet kommer til at udgøre 0,6 pct. af beskatningsgrundlaget for det aktivitetsafhængige bidrag og 0,4 pct. i grundbidrag.
Hvis man så tager til en kommune i nærheden, så er det lige netop det dobbelte.
Brøndby Kommunes bidrag til sundhedsområdet belaster dem dobbelt så hårdt i forhold til de indtægter, de har.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Der er forskel fra landsdel til landsdel, og det er jo derfor, vi netop med det her sundhedsbidrag på 8 pct. nu siger: Det vil vi gerne gøre op med, på den der grundlæggende del gør vi ikke længere forskel.
Så er der forskel fra landsdel til landsdel og fra kommune til kommune på, hvor godt indtægtsgrundlag man har.
Der har vi en afvejning, som går ud på, at jo større forskel, man tillader, jo mere kan det betale sig for kommunen at gøre en indsats for at være en attraktiv kommune.
Men vi har så samtidig en rimelig høj grad af udligning, der netop skal sikre, at de forskelle ikke bliver så store, at borgerne får en urimelig forskelsbehandling.
Men lavede vi en 100-procents-udligning, som jeg kunne forestille mig Enhedslisten ville synes om, ville det ikke længere kunne betale sig for kommunen at forsøge at være en attraktiv kommune.
Derfor må man finde den balance, og der er ikke noget unaturligt i, at vi fra konservaM073s55675622nakl.fm Page 5582 Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
tiv side har en anden balance der, end man har i Enhedslisten.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Det her forebyggende arbejde på sundhedsområdet er jo noget, der slår igennem om 20 år, hvis vi laver noget fornuftigt i morgen.
Jeg synes, det er meget ærgerligt, for jeg tror egentlig, jeg er enig med ordføreren i nogle principielle ting vedrørende det her med at prioritere det forebyggende.
Men så lad os se på den økonomiske virkelighed og på de lovforslag, der er vedtaget her i Folketinget bare inden for de sidste 14 dage.
Hvis der er en kommune, der siger, at de prioriterer det forebyggende sundhedsarbejde, at de bruger nogle ekstra penge til det, og de sender et brev til finansministeren om, at nu kom de godt nok til at overskride deres økonomiske ramme, så bliver de trukket i bloktilskuddet med det samme.
Det er den virkelighed, vi står over for.
Jeg synes, det er ærgerligt, at regeringen ikke kommer og siger: Nu prioriterer vi det forebyggende sundhedsarbejde, her har I en sum penge, I skal bruge dem til noget specifikt, og så bliver I ikke trukket i bloktilskud.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man sætter nogle rammer, der er så snævre, at kommunerne simpelt hen ikke kan leve op til de pæne hensigter, der er.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Nu er det jo sådan, at kommunernes økonomi vokser og vokser hvert eneste år.
Det er helt rigtigt, at det kræver en prioritering at satse på det forebyggende arbejde, men der har vi altså behov for på alle niveauer, at der er nogle politikere, der tør tænke langsigtet.
Det er faktisk derfor, vi fra konservativ side også har presset på for at få velfærdsreformer.
Det ved vi godt ikke nødvendigvis giver masser af stemmer til næste valg, og vi ved også godt, at vi ikke kan se resultaterne inden for de næste par år, inden vi skal gå til stemmeurnerne igen.
Men vi vil faktisk gerne gøre en langsigtet indsats for at investere i den del af vores velfærdssamfund, som vi mener er helt fundamental.
Jeg tror også på, at der ude i kommunerne findes fremsynede kommunalpolitikere, der gerne vil sikre, at deres kommune ikke bare er sund til næste valgkamp, men at deres kommune og dens borgere får den bedst mulige service også i fremtiden.
Det er da ikke nødvendigvis altid nemt at skulle tage de langsigtede beslutninger.
Det kræver visionære politikere, men dem har vi heldigvis også nogle af.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-07:
Min ordførertale vil ikke være en stor ideologisk indledning til debatten om kommunalreformen.
Jeg vil prøve at holde mig til L 207 og L 208, som jo drejer sig om skattemæssige konsekvenser af vedtagelsen af udligningsreformen og kommunalreformen.
Det handler om et sundhedsbidrag på 8 pct., som er en del af kommunalreformen, og det handler om en nettoudligning, der medvirker til en mere gennemsigtig og en mere retfærdig udligning mellem de rige kommuner og de fattige kommuner.
Det er en udligningsreform, hvor samtlige skatteindtægter bliver en del af udligningen.
Det Radikale Venstre er ikke en del af forliget om kommunalreformen, hvorimod vi er en del af forliget om den kommunale udligning.
Vi kan derfor med vores stillingtagen til kommunalreformen ikke støtte forslaget, men vi har besluttet at undlade at stemme.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-04-07:
Jeg bed mærke i, at hr. Per Clausen sagde, at der ikke var noget belæg for at sige, at der var en sammenhæng mellem antallet af skatteudskrivende led og det samlede skattetryk, altså, at om der er to, tre, fire, fem eller seks, har ingen betydning for det samlede skattetryk.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, hvor hr. Per Clausen kan finde belæg for den påstand.
Det kunne være meget interessant at vide, hvad det er, hr. Per Clausen tænker på, når han siger, at antallet af skatteudskrivende niveauer overhovedet ikke har nogen indflydelse på det samlede skattetryk.
Så vil jeg anbefale hr. Per Clausen at læse en kronik, jeg havde i Weekendavisen for godt et års tid siden, for jeg har netop indgående beskæftiget mig med den her problemstilling.
Og faktum er altså, at hvis man forholder sig til ikke bare økonomisk teori, men også til virkelighed, så er der faktisk en positiv sammenhæng mellem antallet af skatteudskrivende niveauer og hvor højt skattetrykket er.
For kan hr. Per Clausen ikke bekræfte, at det er de færreste, der egentlig ved, hvor meget man betaler i kommuneskat og i amtsskat og i statsskat?
Det bliver sådan lidt forplumret, for det, der er interessant for folk, er selvfølgelig, hvad trækprocenten er, når de skal have deres løn udbetalt.
Er hr. Per Clausen ikke enig i, at det er meget uklart, hvem det egentlig er, der har ansvaret for, hvordan ens trækprocent bliver beregnet?
Er det ikke også hr. Per Clausens opfattelse, at mange mennesker fokuserer på deres skatteprocent, deres trækprocent, og så er det egentlig temmelig uklart, hvor meget man betaler til de forskellige niveauer, og at det nu bliver langt tydeligere for enhver, og dermed også disciplinerende for politikerne, hvor meget man betaler til de to skatteudskrivende niveauer, der bliver fremover?
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Nu bliver jeg altid så betaget, når nogle af Venstres unge løver tager ordet, for det, der virkelig kan få dem op at stå og få deres følelser i kog, er jo skattetrykket.
Jeg har tænkt over, hvad der kan få et menneske til, inden det fylder 30, at synes, at det største problem i Danmark – eller det største problem i verden – er skattetrykket.
Men lad det nu ligge.
Nu sagde jeg sådan set, at der ikke var noget belæg for at sige, at skattetrykket ville blive nedsat, fordi man fjernede en skatteudskrivende myndighed.
Nej, vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen, jeg har ikke belæg for det modsatte, men Venstre har heller ikke belæg for den anden påstand.
Og så står vi jo der.
Kristian Jensen (V), 2006-04-07:
På det her tidspunkt i en normal folketingsdebat har de forskellige politiske partier gennemgået indholdet i lovforslaget så mange gange, at når ministeren kommer på som den sidste i en debat, er der ingen grund til at gentage, hvad det egentlig er, der står i lovforslaget.
Men den debat, vi har haft her i dag, har handlet om alt andet end lovforslaget, og derfor bliver jeg faktisk for første gang, tror jeg, i de måneder og år, jeg har været skatteminister, nødt til lige at fortælle, hvad det egentlig er for et forslag, vi snakker om.
Vi snakker om et lovforslag, der som det første punkt gennemfører et sundhedsbidrag, sådan at 8 pct. af det, der tidligere var en amtsskat, nu bliver et statsligt sundhedsbidrag på præcis det samme udskrivningsgrundlag.
Det næste, lovforslaget indeholder, er, at en række tidligere kommunale indtægtskilder, som man har kunnet beholde i kommunerne, nu bliver omfordelt hundrede procent.
Det betyder, at de kommuner, som tidligere har stået svagest på de her områder, vil få mere, og at de kommuner, der har stået bedst, vil få mindre.
Det vil sige, at de kommuner, der tidligere har fået mest i provenu af ejendomsværdiskatten, nu får mindre i provenu af ejendomsværdiskatten.
Så er der nogle ændringer med hensyn til begrænset skattepligt, som er rimelig tekniske.
Og endelig er der nogle ændringer, som vedrører det forhold, at vi nu har fået nogle større områder, og derfor er der også behov for at kigge på sådan noget som årsreguleringer.
Det er de reguleringer, der er af ejendomsværdier i årene imellem, at vi foretager en almindelig regulering.
Endelig er der et spørgsmål om, at hvis der er nogle kommende sammenlægninger, ja, så skal det være muligt at sammenlægge, uden at det giver problemer i forhold til fusionsskatteloven og tinglysningsafgiftsloven.
Det sidste er meget teknik.
Når jeg har været nødt til at sige det her, er det, fordi vores debat har været en reprise af hele den debat, der var i folketingssalen i går, og ikke så meget har handlet om det, der ligger i selve lovforslaget.
Lovforslaget her er netop, som et medlem sagde, godt nok med lidt sådan negativ klang, et stykke teknik, der gennemfører M073s55675622nakl.fm Page 5587 Wednesday, June 7, 2006
9:30 AM
de to aftaler om kommunalreformen og om udligningsreformen, som regeringen har indgået henholdsvis med Dansk Folkeparti og med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.