runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2006-04-27:
Det forslag, vi her skal behandle, er en følge af en afgørelse truffet af EF-Domstolen, det er den såkaldte firmabildom.
Forslaget her vil ændre registreringsafgiftsloven og ligningsloven.
Registreringsafgiftslovens bestemmelser foreslås ændret, sådan at de kommer i overensstemmelse med den omtalte dom.
Således vil der alene skulle betales registreringsafgift for en udenlandsk firmabil, hvis firmabilen anvendes varigt her i landet.
Der foreslås indført to objektive kriterier: for det første et dagskriterium og for det andet et kilometerkriterium.
Begge kriterier vurderes i forhold til en samlet 12-måneders-periode, og begge kriterier skal være opfyldt, før der indtræder en afgiftspligt.
Forslaget omfatter både arbejdstagere, som bor her i landet og er ansat ved et udenlandsk selskab, og selvstændige erhvervsdrivende, der bor her.
Det foreslås, at der indføres en dispensationsadgang.
Efter udløbet af en 12-måneders-periode kan told- og skatteforvaltningen dispensere fra de nævnte kriterier.
Køretøjet bliver herved ikke afgiftspligtigt.
Endvidere foreslås det, at afgiften kan tilbagebetales, hvis bilen efter udløbet af en periode ikke har været anvendt i Danmark.
Efter forslaget forudsætter anvendelsen af en udenlandsk firmabil afgiftsfrit i Danmark, at SKAT har givet tilladelse hertil.
Lovforslaget har også til formål at hindre, at der opstår en konkurrencefordrejning mellem nye og brugte indførte brændstoføkonomiske biler.
Det foreslås at forlænge den periode, hvor der gives nedslag i registreringsafgift på brugte biler, der på grund af et lavt brændstofforbrug opfylder kravene til nedslag i registreringsafgiften for nye biler.
På grund af forslaget om ændring af registreringsafgiftsloven er der behov for at konsekvensændre ligningslovens regler om beskatning af privat rådighed over udenlandske firmabiler, og det foreslås derfor, at man ændrer i overensstemmelse med praksis efter gældende regler, så grundlaget for beregningen af den skattepligtige værdi af fri bil er den samme, uanset hvor bilen er anskaffet og indregistreret, og uanset om arbejdsgiveren er dansk eller udenlandsk.
I oktober 2004 rettede Kommissionen henvendelse om registreringsafgiftslovens system for anmeldelse af priser
Der har så efterfølgende været drøftelser med Kommissionen, og de har afdækket, at sagens kerne er, at gebyret for vurdering af nye biler og motorcykler medfører, at ensartede situationer ofte bliver behandlet forskelligt afhængigt af, om der er tale om handel gennem de sædvanlige handelskanaler, eller om der er tale om en direkte import.
Venstre synes, at det er et meget fornuftigt og nødvendigt forslag, og vi kan støtte det.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Det kunne faktisk være interessant, hvis hr. Frank Aaen ville forholde sig til substansen i forslaget.
Jeg kunne godt tænke mig, hvis hr. Frank Aaen ville sige, hvad det er, hr. Frank Aaen har imod, at vi indfører et dagkriterium og et kilometerkriterium i den beskatning, vi har i dag.
Det, hr. Frank Aaen har gjort indtil videre, er sådan set bare at skøjte på overfladen og sige, at da det er noget, som EU har bedt om at vi ændrer, så er jeg imod.
Jeg må bare konstatere, at der ikke kom et eneste argument imod det faktiske materielle indhold i lovforslaget.
Der er en modstand imod, at man laver en ændring, som kommer til at give et provenutab, for at sikre, at vi er på den sikre side i forhold til, om der er opstramninger.
Og så er der en diskussion om, hvorvidt vi skal beslutte, om der skal være registreringsafgift eller ej, altså om den faktiske beskatning skal ske i Danmark.
Ja, det skal den jo fortsat.
Der er jo ikke nogen EU-harmonisering på registreringsafgift, der er ikke nogen EU-harmonisering på, om der er vægtafgift, grøn ejerafgift.
Det, der er spørgsmålet her, er, hvorvidt der er en teknisk handelshindring, i forhold til at man kan flytte frit over grænserne.
Så hr. Frank Aaen har enten ikke forstået forslaget eller ikke ulejliget sig med at sætte sig ind i, hvad det er, vi foreslår.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-04-27:
Jamen jeg synes altså stadig væk, det er en mærkelig måde at behandle det på, for vi går ind og etablerer flere ressourcer til nogle bestemte ting, som vi mener der er behov for her og nu.
Derudover siger vi, at nogle folk, der er klogere end os på, hvordan fødevarekontrollen fungerer, må ind at analysere området, altså kigge dem over skulderen, der arbejder med tingene, med henblik på at fortælle os, hvad det er, der skal til for at styrke fødevarekontrollen.
Det at styrke fødevarekontrollen kan handle om ressourcer, men det kan så sandelig da også handle om den måde, man tilrettelægger sit arbejde på.
Hvis det er sådan – et tænkt eksempel – at man har en leder, man ikke har plads til i den nye struktur, han er blevet afskediget eller er blevet flyttet over et andet sted, så er der ikke meget idé i at sige, at vi skal bevilge et beløb, der gør, at den leder kan blive genansat eller få sin gamle stilling tilbage.
Det er jo ikke sådan nogen ting, vi har behov for.
Det får vi altså ikke ved bare at afsætte et eller andet beløb.
Det får vi ved, at vi har et ordentligt forarbejde som grundlag for så at afsætte det beløb, der måtte være nødvendigt.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-04-27:
Nu diskuterer vi et forslag, som er blevet positivt modtaget af Folketingets partier.
Det kan jeg forholde mig til.
Jeg vil stadig væk forsvare og forklare den anden ordning.
Det kan vi så gøre uden for Folketingssalen.
Jeg synes, det er en god ordning, vi fik vedtaget, som stadig væk sikrer et meget stort beløb til foreningsbladene, og som også sikrer pluralismen.
Det her forslag handler om dagbladene, som har en speciel interesse for os, fordi vi er interesseret i globalisme og diversitet på dagbladsområdet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Derfor, uden at jeg skal fjerne det ellers meget positive i portostøtte til dagblade, er det samme sket der.
Man har jo også netaviser og andet der.
Hvorfor går man netop ind og svinger øksen over de blade, som formidler nyheder, og som formidler forbindelsen imellem medlemmer af foreninger og den bestyrelse, den ledelse, der er i foreningerne?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-04-27:
Jeg må slå fast, at i den ordning, som vi har diskuteret i Folketinget i flere omgange, er der ikke lagt op til, at der skulle nedlægges nogen blade.
Min personlige tese er, at en meget stor del af den omstrukturering, der skete på foreningsbladsområdet, handlede om ny teknologi; handlede om, at man tog op til overvejelse, om man ville fortsætte med foreningsblade eller ej; handlede om, at nogle, f.eks. fagforeninger, valgte at slå flere blade sammen til et.
Den støtte, der var i den ordning, vi her har diskuteret, var så fornuftig, at der altså var plads til, at foreningerne stadig væk kunne udgive deres blade ud fra de forskellige parametre, vi angav på det tidspunkt.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Som jeg sagde i ordførertalen, synes jeg, at kulturministeren har fundet en rigtig god og fremtidssikret model til støtte for udbringning af dagblade.
Jeg vil godt spørge kulturministeren, om der ikke ligger overvejelser om at bruge den samme løsning til at rette op på den – synes jeg – lidt dårlige lov, der blev lavet, hvor man fjernede støtten til uddeling af medlems- og fagblade.
Modellen her ville jo være en ganske god løsning på den meget kedelige udvikling, som lovforslaget afstedkom, nemlig at der er forsvundet ca. 500 fag- og medlemsblade, siden lovforslaget blev fremsat.
Per Clausen (EL), 2006-04-27:
Sådan set startede min læsning af dette lovforslag ikke med at gøre mig særlig positiv, for man kan sige, at de to hovedbegrundelser for forslaget, nemlig at det er et led i liberaliseringen af postområdet, og at vi skal overholde EU's konkurrenceregler, jo ikke er noget, der som udgangspunkt kunne gøre Enhedslisten positiv over for forslaget.
Vi synes faktisk ligesom den socialdemokratiske ordfører, at der er behov for en samlet diskussion af hele mediestøtten, fordi det måske mere er historiske traditioner end egentlige mediemæssige overvejelser, der gør, at de publikationer, der kom først, om man så må sige – altså dagbladene – har en anden position end andre medier.
Det er selvfølgelig også en grund til at være en smule kritisk over for forslaget, som det ligger her.
Når det er sagt, vil jeg dog sige, at vi alligevel går fordomsfrit til forslaget.
At der etableres en supplementsordning, hvor støtten målrettes de dagblade, som af forskellige grunde er mest truede, synes vi i hvert fald er et sympatisk træk.
Vi er helt enige med SF's ordfører i, at det er et område, der skal sikres, og vi kunne forestille os, at hvis man var i stand til at finde flere penge, skulle der fokuseres på at lægge dem i denne ordning.
Vi er også enige med Det Radikale Venstres ordfører i, at der er et problem med gratisaviser.
Man kunne jo godt frygte, at gratisaviser med et, skal vi sige, minimalt selvstændigt redaktionelt indhold og en minimal selvstændig indsats tog en meget stor del af pengene og dermed i realiteten udhulede støtten til andre dagblade.
Det synes vi er et problem, og vi synes måske også, at i en situation, hvor der sker en vækst inden for dagbladsområdet, skal man være åben over for at se på, om det beløb, der er afsat, er tilstrækkeligt.
Selve den måde, ordningen er struktureret på, synes vi grundlæggende er fornuftig, og det gør selvfølgelig også et vist indtryk på os, at aktørerne på området tilsyneladende alle sammen er rimelig tilfredse med modellen.
Det gør i hvert fald, at man skal have særlig gode grunde til at sige, at den ikke duer.
Jeg forstår det slet ikke, når man samtidig gør meget ud af at understrege, at det er vigtigt, at ordningerne bliver parallelle.
Vi vil også prøve at se lidt på, om de objektive kriterier, der er opstillet, nu også er blevet helt så gode, som de kunne blive.
Der har jo været rejst kritik af dem, i hvert fald i nogle af høringssvarene.
Men disse kritiske bemærkninger skal ikke skabe nogen tvivl om, at Enhedslisten helt klart forventer at kunne stemme for forslaget, når det engang når frem til tredje behandling, og vi håber da også, at kulturministeren set i det lys vil være positiv over for at indgå i en konstruktiv diskussion om at lave de ganske få mindre ændringer, der kunne gøre os rigtig lykkelige.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Jeg har, punkt 1, noget imod et lovforslag, der koster staten 15-20 mio. kr., og som er til fordel for dem, der har firmabil.
Punkt 2, det har vi i hvert fald tidligere været enige om her i Folketinget, det er vi nok ikke mere: Skatter og afgifter i Danmark, herunder skatter og afgifter på biler, er noget, vi beslutter i Folketinget, og ikke noget, der besluttes i Bruxelles.
At det helt korrekte principielle synspunkt vedrørende skatte- og afgiftspolitik, herunder afgiftspolitik vedrørende biler, besluttes i Folketinget og ikke i Bruxelles, burde skatteministeren tilslutte sig og derfor sige, at uanset hvad de siger, så opretholder vi, at vi i Danmark beslutter vores afgiftspolitik vedrørende biler, og dermed afvise EU på det her punkt.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-04-27:
I SF er vi positive over for dette lovforslag.
Som andre har anført, er det vigtigt, at vi har en seriøs dagspresse og seriøse aviser i det hele taget, hvis demokratiet skal kunne udfolde sig.
Jeg er enig i den socialdemokratiske ordførers betragtninger om, at det faktisk er et problem, at hele medieområdet i øjeblikket er fordelt mellem mange forskellige steder, men der sker dog et lille fremskridt med dette lovforslag.
Man flytter distributionsstøtten fra Transportministeriet til Kulturministeriet, og det er da altid et lille fremskridt i retning af mere koordination.
Man kan så håbe, at regeringen på et senere tidspunkt vil foretage en egentlig revision af hele den måde, medieområdet forvaltes på, for det er altså lidt underligt og virker lidt tilfældigt, at det ligger forskellige steder.
Det er en vigtig pointe, at dagbladsbranchen står bag lovforslaget.
Der er gjort et meget grundigt udvalgsarbejde, før forslaget blev fremsat, der foreligger en enig indstilling, og hele branchen bakker op, at den får denne støtteordning som kompensation for, at Post Danmark-ordningen ikke kan fortsætte.
Jeg skal lige pege på nogle problemstillinger, som vi vil være opmærksomme på i udvalgsbehandlingen, i første række den såkaldte supplementsordning.
Det er vigtigt med en særordning for små aviser, fordi det ikke mindst er dem, der kan få vanskeligheder, og det i høj grad er dem, som medvirker til den demokratiske samtale.
Der er taget højde for det i lovforslaget, dog ikke mere – det kan man se af tabellerne – end at de vil tabe mere end andre dagblade.
De har accepteret det, o.k., men det er vigtigt at få understreget – det vil jeg godt bede kulturministeren bekræfte – at regeringen er villig til at fastholde supplementsordningen og arbejde for, at den ikke bliver udhulet af prisudviklingen, og at regeringen også kan være åben over for at ændre fordelingsnøglen mellem de forskellige ordninger og i det mindste fastholde, at supplementsordningen skal have de midler, som er nødvendige, hvis de små dagblade skal overleve.
Der har været en debat om udvalgssammensætningen.
Adskillige, bl.a. Dansk Fagpresse og journalistforbundet og også nogle ordførere her i dag, har været inde på, at det er lidt ulogisk, at Dansk Fagpresse ikke er med i det udvalg, der skal afgøre fordelingen af støtten.
Til det vil jeg sige, at vi er åbne over for at diskutere det spørgsmål, og det synes jeg også regeringen burde være, for som andre har sagt, virker det ikke logisk, at der er forskellige udvalg for dagblade og dagbladslignende publikationer.
Men vi er som sagt som udgangspunkt positive over for lovforslaget, og vi vil gå positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Det er en lidt speciel oplevelse at få lov til at være ordfører på et lovforslag om distributionsstøtte, når man i det daglige er formand for et af landets eneste lokale dagblade, som i øvrigt også er et af de bedste dagblade overhovedet.
Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for det fremsatte lovforslag.
Vi synes, det er vigtigt, at der bliver fundet en helhedsløsning på distributionsområdet, som branchen samtidig bakker op.
Forslaget bygger som bekendt på rapporten om tilskud til befordring af dagblade, der blev afgivet i november 2005 af et udvalg, der var nedsat under Finansministeriet.
Vi er glade for, at man ikke længere forskelsbehandler postombragte aviser og aviser, der uddeles af bude, og ministeren fortjener ros for den lange overgangsperiode, han har valgt at give de berørte virksomheder; det er jo altid bedst, når branchen får den fornødne tid til at omstille sig til de nye regler.
Man kunne have ønsket sig, at regeringen havde vist den samme hensynsfuldhed og respekt over for de dagbladslignende tidsskrifter, som vi tidligere på året vedtog nye ordninger for, men sådan skulle det åbenbart ikke være.
Det Radikale Venstre er ligeledes meget glad for den supplementsordning, der er indeholdt i lovforslaget.
Nogle små aviser har stor betydning for samfundet, og dem skal vi værne om.
Men det er vigtigt, at ordningen bliver pris- og lønreguleret, for ellers udhules puljen på 15 mio. kr. ret hurtigt, og de små landsdækkende dagblade er jo i forvejen ikke vindere ved denne omlægning.
Men vi skal sikre os, at ordningen bruges til dem, som den er tiltænkt, og derfor skal vi holde fast i kriterierne om, at støtten skal gives til de aviser, som har den mindste annonceandel, og til de aviser, der henvender sig til de nationale mindretal.
Det bedes ministeren kommentere.
Det Radikale Venstre har læst høringssvarene igennem, og vi er bl.a. faldet over høringssvaret fra Dansk Fagpresse, som giver anledning til et enkelt spørgsmål: Hvorfor kan det udvalg, der er nedsat for de dagbladslignende forhold, hvor både Danske Dagblades Forening og Dansk Fagpresse er repræsenteret, ikke vurdere, hvem der kan få del i dagbladsstøtten?
Eller sagt på en anden måde: Er det nu nødvendigt med to udvalg?
Ud over de allerede fremførte kommentarer har vi en hovedindvending: Hvorfor fastholder man, at gratisaviser skal kunne få distributionsstøtte?
Det Radikale Venstre ville foretrække et princip om, at ingen avis kan få en støtte, som er større end kundens egen betaling.
Det ville være et mere retfærdigt princip, da støtten jo i højere grad gives for kundens end for avisens skyld.
Men der er meget godt at sige om dette forslag.
Det Radikale Venstre er som sagt positive over for forslaget, og vi vil med de afgivne kommentarer indgå i en konstruktiv diskussion i udvalget om forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-04-27:
Dagbladsstøtte har indtil nu sorteret under Post Danmark, men når vi vil liberalisere Post Danmark og gøre Post Danmark klar til et frit marked, hvor der også kan komme andre distributører på banen, skal Post Danmark ikke længere have denne særordning med eneret til at distribuere dagblade.
Derfor er det meget fornuftigt og naturligt, at ordningen nu fjernes fra Transportministeriet og lægges i Kulturministeriet med en pulje svarende til det beløb, Post Danmark brugte i 2004 – 333 mio. kr., som det også er nævnt af andre ordførere – også fordi det kunne betragtes som ulovligt ifølge EU's statsstøtteregler, såfremt vi fortsatte med at give støtte til Post Danmark efter de hidtidige regler.
Jeg ser frem til, at man får fastsat støttekriterierne, som naturligvis skal følge armslængdeprincippet, og i forlængelse af det, hr. Mogens Jensen fremførte om udvalgenes sammensætning, kunne jeg forestille mig, at der skal være den samme formand for udvalget for de dagbladslignende publikationer og udvalget for selve dagbladene.
Det er jo nogle af de samme kriterier, der er tale om, og det er den samme viden, der skal ligge i distributionsudvalgene.
At der sikres en ordentlig støtte til de dagblade, der har et godt, sobert og neutralt journalistisk indhold og ikke støtter bestemte politiske partier eller erhverv, og at det skal ske efter nogle generelle principper i overensstemmelse med armslængdeprincippet, støtter vi
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-04-27:
Venstre støtter lovforslaget.
For Venstre er det vigtigt, at folkestyret og samfundets demokrati understøttes af en fri og levende dagspresse.
Dagbladene er en meget vigtig bidragyder til en demokratisk debat, til kulturel og samfundsmæssig folkeoplysning, samt til at være folkestyrets vagthund.
Ja, det siges ligefrem, at dagspressen er den fjerde statsmagt ved siden af den lovgivende, udøvende og dømmende magt.
Samtidig er vi meget interesserede i, at dagbladene når ud i den allerfjerneste krog af Danmark, hvor der bor og lever mennesker.
Uanset bopæl skal alle have lige muligheder for gennem dagspressen at blive delagtiggjort i den samfundsmæssige debat, ja, måske deltage aktivt i den gennem dagspressen.
Igennem mange år er det sket indirekte ved den distributionsstøtte, som er ydet gennem nedsatte distributionstakster hos Post Danmark, et beløb, der i 2004 var i størrelsesordenen 323 mio. kr.
I forbindelse med liberaliseringen af postomdelingen i Danmark og ændringen af Post Danmark, så der uafhængigt og frit kunne opereres på et liberaliseret marked, bortfaldt statsstøtten til Post Danmark, som blev brugt til nedsættelse af distributionstaksterne.
Derfor foreslås det i nærværende lovforslag, at distributionsstøtten opretholdes inden for en ramme på 323 mio. kr., men at støtten gives direkte til dagbladene.
Dette er i sig selv meget liberalt, fordi det pågældende dagblad nu enten selv kan vælge sin distributør, selv opbygge et distributionsselskab eller gøre brug af en helt tredje ordning.
Det er klart, at med en sådan omlægning vil det ikke være muligt at give nøjagtig de samme økonomiske betingelser til hvert enkelt dagblad, sådan som tilfældet var under den gamle ordning.
De kriterier, som nu skal opfyldes, vil ændre de økonomiske vilkår for det enkelte dagblad, og det vil heller ikke være muligt at lave én ensrettet ordning, der kan tilgodese alle dagblade i Danmark fuldstændig ligeligt.
Netop derfor er støtteordningernes opbygning i lovforslaget meget nuancerede.
Der opereres med fire graduerede tilskudssatser, der tager hensyn til dagbladenes forskellige karakter, og der laves tre tilskudsordninger, der opbygges som en hovedordning, en permanent supplementsordning og en midlertidig 5-årig overgangsordning.
Den sidste ordning bevirker, at de dagblade, der måtte komme ud for store ændringer i nedadgående retning, kan tilpasse sig over en 5-årig periode.
Endelig tager lovforslaget også hensyn til dagblade, som udgives af nationale mindretal.
Efter Venstres mening er lovforslaget udtryk for en meget afbalanceret holdning, der sikrer mangfoldigheden og flerheden.
Med lovforslaget nedsættes et fordelingsudvalg, der skal træffe den endelige afgørelse om fordeling af tilskuddet.
Sammensætningen af dette 4-personers-udvalg synes at være helt rigtig, når der henses til de faglige kompetencer, som udvalgets medlemmer skal besidde, og samtidig bevirker udvalgets størrelse, at det kan blive et effektivt arbejdende udvalg, så unødigt bureaukrati kan undgås.
Venstre hilser lovforslaget velkommen.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Der er kun ét regeringsgrundlag.
Der er et regeringsgrundlag, der ligger bag ved den regering, som partierne Venstre og Konservative danner.
Det er et regeringsgrundlag, der ganske klart siger, at vi vil nedsætte et udvalg, der skal kigge på muligheden for provenuneutralt over en årrække at omlægge registreringsafgift og ejerafgift, den samlede bilbeskatning, for at fremme mere miljørigtige biler.
Jeg synes overhovedet ikke, at der er grund til at klandre den konservative ordfører for at have store ambitioner på det område, for at ønske, at det arbejde går hurtigt og går stærkt, og at vi kommer frem til et godt resultat.
Jeg må bare sige, at jeg ikke vil forpligte mig ud over det, der står i regeringsgrundlaget, til, at vi skal have kigget på området.
Jeg tør ikke foruddiskontere, hvad et udvalgsarbejde, der ikke er påbegyndt, ender med at anbefale.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Jeg har fuld forståelse for skatteministerens svar.
Jeg ville bare gerne have præciseret, om der er en forskel på det regeringsgrundlag, som Det Konservative Folkeparti er en del af, og det regeringsgrundlag, som Venstre er en del af.
For den konservative ordfører sagde tydeligt i dag under forespørgslen, at dette forslag vil blive fremsat inden det kommende valg.
Jeg synes, der er langt fra det, den konservative ordfører siger, til det, skatteministeren siger, nemlig at man vil nedsætte, og man vil kigge, og man vil vurdere, og så vil man måske, men man vil ikke love noget.
Hvad er egentlig opad eller nedad på svaret?
Er det skatteministerens kigge og nedsætte, eller er det den konservative fremsættelse af lovforslag?
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Det, jeg vil gentage fra regeringsgrundlaget, er, at vi vil have nedsat en arbejdsgruppe, der skal undersøge, hvordan man kan lave en omfordeling af den måde, vi beskatter biler på i dag, kigge på registreringsafgift, kigge på den årlige ejerafgift for at fremme miljørigtige biler.
Jeg vil ikke stå her og garantere, når jeg end ikke ved, hvilke kommissorier der præcis vil blive for udvalgsarbejdet, at jeg så også kan foreslå et forslag efterfølgende.
Jeg ønsker meget gerne, at der kommer en ændring.
Det er regeringens mål, at der skal komme en ændring.
Men jeg kan ikke garantere, at udvalgsarbejdet, der end ikke er påbegyndt, ender ud i et forslag, som jeg så vil fremsætte som lovforslag.
Det håber jeg at Det Radikale Venstre har forståelse for.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Jeg er glad for, at skatteministeren har overvejelser i gang om ændringer af registreringsafgiftsloven.
Og jeg er også glad for, at disse overvejelser bærer hen imod det, som Det Radikale Venstre gerne vil, nemlig at ændre adfærden hos bil køberne, således at de køber miljøvenlige biler frem for store benzinslugende firhjulstrækkere.
Jeg vil gerne have skatteministeren til at bekræfte den konservative ordførers oplysninger tidligere, nemlig at et sådant forslag vil blive fremsat inden det kommende valg.