Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-03-28:
Jo, det er jo klart, at hvis kassen er tom og der ikke engang er til kreditorerne, så er der selvfølgelig heller ikke noget her.
Men omvendt må man spørge: Hvad er formålet med at have en fond stående med 300 mio. kr.?
Der har været to konkurser, som det er oplyst i lovforslaget, gennem 100 år.
På os virker det altså lidt underligt at lave en ordning, hvorom man siger, at nu opbygger man en fond på 300 mio. kr., som så må stå og vente på, at der eventuelt kommer en konkurs, frem for at lave en hæftelsesordning.
Hr. Mogens Nørgård Pedersen kan have ret i, at så kommer de slemme i klassen ikke til at indbetale løbende, men de slemme i klassen er jo sådan set kunderne og ikke selskabet.
Man kunne lige så godt argumentere for, at kunderne så vil blive straffet to gange.
Så jeg vil stadig væk mene, at det er mere fremgangsrigt, at man arbejder med en hæftelsesordning.
KL. 11.20
Jeg vil godt bede ministeren om at forholde sig lidt mere udtrykkeligt til mulighederne for en kollektiv hæftelsesordning frem for indbetaling til en fond, som forhåbentlig skal stå der i mange år, da der jo ikke er nogen af os, der ønsker en konkurs. Så hvad ville der egentlig efter ministerens mening være af problemer ved at lave en kollektiv hæftelsesordning, som man kender den andre steder fra, frem for at have sådan en pengetank, der bare står der?
Principperne for, hvad garantifonden skal dække, ser også fornuftige ud.
Vi undrer os dog noget over, at forslaget går ud på at etablere en egentlig fond frem for at klare problemet med en garantiordning, dvs. en hæftelsesordning, hvor selskaber, der har tilladelse til at sælge forsikringer, skal hæfte i forbindelse med en eventuel konkurs inden for branchen.
En sådan hæftelsesordning ville give forsikringskunderne og tredjepersoner, når vi taler om ansvarsforsikringer, en lige så god sikkerhed, uden at man behøver at bede forsikringskunderne betale ind til en fond på 300 mio. kr., der, hvis ellers forsikringsselskaberne opfører sig fornuftigt, vil stå hen i mange år uden noget andet formål end at vente på, at der faktisk er et selskab, der går konkurs. Af bemærkningerne til forslaget fremgår det, at udformningen i et vist omfang i hvert fald bygger på den garantiordning, der allerede eksisterer på bankområdet for indskydere og investorer.
Det gør det efter vores mening endnu mere mærkeligt, at der ikke er forslået en hæftelsesordning, fordi den garantiordning netop i vid udstrækning er baseret på en hæftelsesordning, hvor kun en mindre del faktisk er indbetaling.
Der henvises i forslaget også til en anden hæftelsesordning inden for forsikringsområdet, så vi kan faktisk ikke forstå, hvorfor det ikke er en hæftelsesordning, der bliver forslået her, men en egentlig etablering af en fond på 300 mio. kr.
Det er derfor vores forslag, at man nøjes med at opkræve de bidrag, der er nødvendige for at dække kunderne i forbindelse med konkursen i Plus Forsikring, og derefter går videre med en hæftelsesordning.
Og den tror vi egentlig ministeren kunne være interesseret i, da det, så vidt jeg har forstået, er god konservativ skik, at pengene har det bedst i borgernes lommer.
Det fremgår desuden af forslaget, at virkningen er provenuneutral.
Jeg har lidt svært ved at gennemskue, om det faktisk er tilfældet, når man regner de skattemæssige konsekvenser ind, eller om det kun er provenuneutralt, hvis man ikke indregner de skattemæssige konsekvenser.