runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Koch (S), 1999-11-30:
Jeg kan kun sige, at i det omfang Dansk Folkeparti har foreslået ting, som rent faktisk også er kommet med i finanslovforliget, synes jeg, Dansk Folkeparti skulle glæde sig over det.
Birthe Skaarup (DF), 1999-11-30:
Som sundhedsministeren ved, er vi med i mammografiforliget, som også er en del af det foreliggende finanslovforlig, og jeg tror også, sundhedsministeren ved, at vi er medforslagsstillere til forslaget om hospicer. Jeg vil godt spørge: Er der over- og undermennesker i dette Folketing?
Det virker stadig temmelig provokerende for mig, og synes sundhedsministeren, at det er demokratisk at udelukke 13 mandater?
Det vil jeg godt endnu en gang prøve at spørge sundhedsministeren om.
Carsten Koch (S), 1999-11-30:
Jamen jeg kan kun gentage, at det har været ud fra nogle politiske vurderinger og nogle praktiske vurderinger for ikke at gøre forhandlingerne alt for komplicerede, at vi har valgt den strategi, som rent faktisk er valgt.
Birthe Skaarup (DF), 1999-11-30:
Så bliver jeg nødt til at spørge sundhedsministeren igen: Hvad er sundhedsministerens personlige holdning til dette?
For os virker det nemlig stadig temmelig provokerende, at vi ikke er indbudt.
Sundhedsministeren kender udmærket Dansk Folkepartis sundhedspolitik.
Carsten Koch (S), 1999-11-30:
Det er sådan, at vi har forhandlet med nogle partier, som klart har lagt vægt på at opprioritere nogle områder, som regeringen også har valgt at opprioritere.
Jeg kan ikke udelukke, at der findes andre partier, som også har visse berøringspunkter og visse
sammenfaldende interesser på visse områder, og at de også kunne have interesse i at være med.
Men det afgørende har været, at vi har valgt at forhandle med partier, som på mange måder er enige med os.
Det har været det afgørende for regeringen.
Mit svar er, at det altid komplicerer forhandlingerne, når man tager endnu flere partier ind i forhandlingerne.
Der er kun det at sige til det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Skaarup (DF), 1999-11-30:
Der er indgået finanslovforlig på efterhånden mange fagområder her i Folketinget, også på sundhedsområdet, og det er generelt gode forslag, der er på dette område.
Det kan vi jo i Dansk Folkeparti læse i medierne.
Der skal ikke herske nogen tvivl om - og det regner jeg
også med at sundhedsministeren har bemærket - at vi har en sådan politik på sundhedsområdet, at vi på netop de områder, som der er indgået forlig om, sagtens kunne være med.
Derfor er det efter Dansk Folkepartis opfattelse temmelig provokerende, at vi ikke er indbudt, og derfor vil jeg spørge sundhedsministeren: Hvad er årsagen til, at vi i Dansk Folkeparti ikke er indbudt til forhandlinger på sundhedsområdet?
Henriette Kjær (KF), 1999-11-30:
Sundhedsministeren og socialministeren har i fællesskab udsendt en pressemeddelselse vedrørende nye regler angående høreapparater, så man for fremtiden kan gå til en privatpraktiserende ørelæge og få sit høreapparat med tilskud fra det offentlige.
Det er godt, og det støtter vi i Det Konservative Folkeparti, for vi håber på den måde at få nedbragt de lange ventetider og sikre patienterne et mere frit valg.
Kan det virkelig passe, og hvad er begrundelsen?
Sundhedsministeren ...
Erling Christensen (S), 1999-11-30:
Der kommer mange gode initiativer og forslag fra fødevareministeren, og det her forslag er et af dem.
Forslaget her skaber også parallelitet til den nye EU-politik og forenkler grundlaget for strukturordninger under Fødevareministeriet.
I det hele taget skaber det grundlaget for en sammenhængende politik for støtte til udviklingen af landdistrikterne, som også kan medvirke til landbrugets tilpasning til nye markedspolitikker og handelsregler, forbrugernes efterspørgsel og EU's udvidelse.
Jeg mener, der ligger en stor opgave foran os alle sammen i at medvirke positivt til at samle puslespillet til en bedre og mere sammenhængende landdistriktspolitik, som viser bedre resultater, end vi hidtil har set.
Lægger vi hertil EU's strukturfondsmidler, som i 7-års-perioden år 2000-2006 anviser ca. 6,1 mia. kr. til Danmark, så har vi mange ressourcer at bygge
en mere bæredygtig og udviklende samlet strukturpolitik på
Selv om der er mange enkeltforslag i det her lovforslag, mener jeg, at det må være indenrigsministerens lovede redegørelse om emnet straks i det nye år, der skal være vores fælles samlede grundlag for at udforme strategien for en langsigtet landdistriktspolitik.
Måske skulle vi også indtænke alle de statslige penge i øvrigt til kommunerne i den forbindelse.
Herved kunne vi også få et helhedsbillede af, hvordan og hvorledes vi kan afhjælpe forskellene i Danmarks udkantsområder og samtidig forbedre udnyttelsen af de mange penge, vi i forvejen giver til de områder til at igangsætte en positiv udvikling. Jeg synes, vi har gode muligheder for at drage nytte af både vore egne erfaringer og også i høj grad erfaringerne fra EU-medlemslandenes udnyttelse af, skal vi sige »egnsudviklingspuljens strukturfondsmidler«, som har været gode for Irland og dårlige for Syditalien.
Landbrugets udvikling er en del af løsningen, men også en del af problemet vedrørende udviklingen i landdistrikterne.
Det her lovforslag kan være med til at gøre landbruget til en god medspiller, når det samlede landdistriktsudviklingspuslespil, som jeg nævnte før, skal gøres færdigt.
Derfor støtter vi i Socialdemokratiet varmt lovforslaget.
Carsten Koch (S), 1999-11-30:
Det er sådan, at der nu er sendt et lovforslag ud til høring, og af det lovforslag fremgår det, at der ikke stilles krav om, at den pågældende specialist i øre-, næse- og halssygdomme skal have ydernummer.
Dermed kommer alle ind
under de sædvanlige regler
Der er udsendt retningslinjer, og af de retningslinjer vil det fremgå, at der ikke er krav om ydernummer. Hermed sluttede spørgsmålet.
Erling Christensen (S), 1999-11-30:
Jeg må sige, at trafikministeren med dette lovforslag om chaufførvikarer lever helt op til Trafikudvalgets betænkningsbidrag til godstransportloven, og jeg synes faktisk også, at trafikministeren har ageret hurtigt.
Jeg har også bemærket, at udvalgsarbejdet, som er grundlaget for dette lovforslag, har vist, at arbejdsmarkedets parter har kunnet mødes i et godt kompromis.
De væsentligste tvivlsspørgsmål, nemlig om beskyttelsesniveauet i bred forstand for chaufførerne, er nu fjernet.
Derfor kan vi også med vedtagelsen af lovforslaget tilgodese behovet hos vognmændene for at kunne finde en vikar til afløsning for den ordinære chauffør på en ordentlig måde.
Vi kan også fjerne de uautoriserede vikarbureauer, som særlig i grænseområdet har formidlet vikarer, ved at lave en tilladelsesordning, og det betyder også, at tilladelsen kan mistes, hvis man ikke lever op til godkendelseskravene.
Lovforslaget er altså, som et bredt flertal i Trafikudvalget har ønsket, og derfor støtter vi fra Socialdemokratiets side forslaget.
Jeg forventer, at vi kan gennemføre udvalgsbehandlingen hurtigt, og at forslaget kan vedtages inden jul.
Erik Jacobsen (V), 1999-11-30:
Tak til ministeren for en delvis imødekommenhed over for chaufførvikarbureauproblematikken vedrørende beløbsstørrelse og firmakørsel.
Jeg vil gerne tilføje, at jeg er enig med ministeren i, at det kan være problematisk ved EU-kørsel, men jeg mener dog, at vi indenlands må kunne finde en løsning, idet det er et stort ønske fra forskellige firmaer, at det bliver bygget ind i lovgivningen. Men det ser positivt ud, og jeg forventer, at vi får en hurtig afslutning på dette lovforslag, så vi kan få det sat i gang hurtigst muligt - det er et stort ønske fra erhvervet.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-11-30:
Undskyld, det er dejligt, at formanden retter mig.
Det er ikke Frihed 2000; det hedder Frihed 4000.
I Frihed 4000 ser vi positivt på det her lovforslag.
Det er noget, vi har haft oppe tidligere.
Vores gruppe hedder Frihed 2000.
Vi ser positivt på det her forslag med vikarordninger
for chauffører.
Det er noget, der kan være med til, at bilerne bliver brugt fuldt ud.
En anden ting kan det også være medvirkende til, nemlig at hviletidsbestemmelserne overholdes.
Der er dog en del af lovforslaget, som vi finder ikke er nødvendig, nemlig at der er lagt op til, at de, der vil drive sådan en chaufførvikarvirksomhed, skal være nogle, der har gods- eller buskørselstilladelse. Vi kan ikke se sammenhængen i det.
Vi mener, at det, det drejer sig om, er, at med hensyn til de chauffører, der kan lejes hos et sådant bureau eller en sådan virksomhed, er hovedsagen, at det selvfølgelig er chauffører, der har den rigtige uddannelse.
Det mener vi er punkt 1.
Hvorfor det absolut skal være nogle, som har gods- og buskørselstilladelse, der skal drive en sådan virksomhed, kan vi ikke rigtig forstå er nødvendigt. Det er det, der er lagt op til, men det må vi tale om i udvalget. En anden ting er det, der hedder firmakørsel.
De er også undtaget, de kan ikke rekvirere en chauffør fra sådan et vikarbureau.
Jeg mener, det også er noget, vi må tale om i udvalget, for lige præcis dér er der et stort problem i ferieperioder og på andre tidspunkter, hvor den chauffør, der er vant til at køre den pågældende lastbil, skal have fri.
Der er det da bedre, at den virksomhed kan rekvirere en chauffør fra sådan et vikarbureau, i stedet for at man bruger en tilfældig person, der har kørekort til bilen.
Men vi ser positivt på det her, og det, jeg har nævnt, kan vi snakke om i udvalget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-30:
Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget her, men vi er interesserede i at se, om der skulle komme nogle betænkeligheder frem i nogle høringssvar.
Der kan jo være nogle af dem, der har forstand på det, og som ved, hvor skoen trykker, som kan have indvendinger imod det, men ellers er vi for lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-11-30:
I Det Radikale Venstre synes vi, lovforslaget er et udmærket forslag.
Det udvider de bestående muligheder for at låne arbejdskraft ud, og det sætter det i mere faste rammer, at man nu skal have tilladelse eller godkendelse til at gøre det, med den virkning, at den kan fjernes igen, hvis man f.eks. ikke giver overenskomstmæssig løn.
Vi synes, forslaget er godt, og vi kan støtte det, men vil selvfølgelig høre på, hvad der kommer i udvalget, hvis der skulle komme indvendinger.
Erik Jacobsen (V), 1999-11-30:
Dette lovforslag er et, som vi fra Venstre generelt kan støtte.
Vi har jo op til flere gange forsøgt at få disse regler om chaufførvikarer vedtaget, og vi har forsøgt at bygge dem ind i godskørselsloven, og vi har også forsøgt os med et beslutningsforslag.
Desværre har det ikke været muligt for os at finde flertal for vores synspunkter, men nu ser det jo så ud til, at regeringspartiet Socialdemokratiet er kommet i bevægelse og kan støtte dette lovforslag.
Vi har nogle indvendinger imod det.
Vi forstår ikke rigtig, hvorfor firmakørsel ikke kan komme med, og så synes vi heller ikke, det er korrekt, at chaufførvikarbureauer ikke bliver ligestillet med andre vikarbureauer.
Og da den konservative ordfører ikke kan være til stede her i salen, gælder mine synspunkter således også for Det Konservative Folkeparti.
Arne Melchior (CD), 1999-11-30:
Også i CD finder vi, at retningen i dette forslag kører den rigtige vej, og som Venstres ordfører sagde, er det kun nogle mere teknisk betonede ting, man kan drøfte og diskutere, og det vil vi være med til. Vi vil også gerne være med til at gennemføre det hurtigt.
Nu skal det jo altså ifølge forslaget først indføres den 1. juli næste år, så da der kun er 6, 7 arbejdsdage, inden en betænkning skal være afgivet, tør jeg ikke love, at det kan nås inden jul.
Vi skal ikke hindre det, men om det så skulle blive i januar, er det vel også i orden.
Ole Donner (DF), 1999-11-30:
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for lovforslaget.
Lovforslaget er jo fremmkommet ved, at bl.a. Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har stillet forslag om, at man skulle ændre på de her regler i kraft af et beslutningsforslag i 1997-98, som ikke nåede at blive vedtaget, men kun nåede at blive førstebehandlet.
Så havde vi et nyt forslag i 1998-99, der jo endte med en beretning, og der er så kommet en rapport om, at man anbefaler en bestemt måde at gøre det her på, og der er jo også allerede kommet nogle høringssvar.
Der er ikke ret mange betænkeligheder fra vores side, men vi vil godt lige under udvalgsarbejdet se, om der kommer flere deputationer, om der kommer yderligere henvendelser udefra, men som hovedsynspunkt er vi positive over for forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 1999-11-30:
Er der noget, der ikke er behov for, så er det mere løsarbejde; der er behov mere stabilt og fast arbejde, og på den baggrund kan vi ikke umiddelbart tilslutte os lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 1999-11-30:
Jeg vil godt sige, at vi fra SF's side er meget positive over for lovforslaget.
Der ligger en række ting, som vi vil have uddybet under udvalgsarbejdet.
Et af spørgsmålene er bl.a., om man har fået sikkerhed for - og det er det, vi godt vil bore lidt i - hvordan det objektive arbejdsgiveransvars placering ligger i loven, for det er noget af det, vi er meget optaget af, specielt når vi snakker om arbejdsmiljødelen.
Men som udgangspunkt er vi meget positive over for lovforslagets gennemførelse.
Ole Hækkerup (S), 1999-12-01:
Jeg er utrolig glad, hvis det er lykkedes bare under de opklarende korte bemærkninger til min ordførertale at få forslagsstillerne til at forstå, at det retskrav på at have en computer med til hver eneste lille eksamen, man er ved at indføre, ikke fungerer ude i virkeligheden, og at det forslag, der foreligger, derfor bliver nødt til at blive lavet om.
Karen Rønde (V), 1999-12-01:
Jeg vil blot bede hr. Ole Hækkerup bekræfte, at det med efterårets eksamensbekendtgørelse nu er tilladt for studerende på en ungdomsuddannelse, på hf eller i gymnasiet - og at det dermed er blevet en ret for dem - at gå til eksamen med en computer.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-12-01:
Til den sidste ordfører kan jeg blot sige, at noget tyder på, at forslagsstillerne har overvurderet den socialdemokratiske ordførers intelligens.
Det tyder det i hvert fald på med de indlæg, der har været her for nylig.
Altså, hvis man har prøver uden hjælpemidler - og det går jeg ud fra at vi har en forståelse af stadig væk skal kunne lade sig gøre - så er det selvfølgelig et specielt regelsæt, der skal gælde for det. Men den konservative ordfører, hr. Brian Mikkelsen, kan desværre ikke være til stede, og derfor skal jeg på hans vegne sige følgende: Overgangen fra industri- til informations- og videnssamfund sætter uundgåeligt fokus på det danske uddannelsessystem. Omstillingsevne, fleksibilitet, viden og kompetencer er helt centrale ressourcer i informations- og videnssamfundet.
Dette stiller kolossale krav til det enkelte lands uddannelsessystem.
De lande, der har et højt uddannelsesniveau, og hvor muligheder for løbende omstilling og kompetenceudvikling er i top, vil stå stærkt i den internationale konkurrence.
Lande, hvor det ikke er tilfældet, vil opleve, at de får vanskeligt
ved at følge med udviklingen.
I informationssamfundet er IT-færdigheder som eksempelvis bearbejdning og håndtering af informationer efterhånden lige så vigtige som de traditionelle, grundlæggende færdigheder: læsning, skrivning og regning.
Det er derfor afgørende, at uddannelsessøgende er IT-brugere.
Det danske uddannelsessystem skal være i front, og derfor skal vi til stadighed arbejde hen imod en forbedring af hele vores uddannelsessystem.
På trods af at Danmark størrelsesmæssigt er et lille land,
bør vores ambitioner være tårnhøje.
Det Konservative Folkeparti ønsker et uddannelsessystem, hvor kvaliteten snarere end kvantiteten er i centrum, et system, hvor livslang uddannelse er en selvfølge i erkendelse af, at viden og kompetence hele tiden skal udbygges. Velfærden i Danmark kan kun fastholdes, såfremt den understøttes af en målrettet IT-uddannelses- og arbejdsmarkedspolitik.
IT har gennem de seneste år været den økonomiske og beskæftigelsesmæssige løftestang i ganske mange lande, herunder også i Danmark.
Det er bredt anerkendt, at IT fremover kommer til at spille en langt mere fremtrædende rolle i hele uddannelsessektoren.
Ellers vil uddannelsessystemet ikke kunne give de studerende de kompetencer, der er brug for på arbejdsmarkedet. Derfor mener vi i Det Konservative Folkeparti, at det er på høje tid, vi sætter IT-området i fokus inden for vores uddannelsessystem.
Jeg har lyttet med meget stor interesse både til ministeren og til den socialdemokratiske ordfører, som begge vred sig voldsomt for at finde argumenter imod forslaget her.
Det må vi så tage til efterretning, men jeg vil da gerne kvittere for det, ministeren sagde om at inddrage forslagsstillerne i en drøftelse af, hvordan vi konkret kan komme videre, hvis der ikke skulle være mulighed for at få forslaget her vedtaget.
Det er nemlig på høje tid, at regeringen kommer op på dupperne.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-12-01:
Jeg vil gerne rose hr. Aage Frandsen for hans meget konstruktive tale.
Det er klart, at når man laver et beslutningsforslag, kan der være nogle formuleringer, der trænger til at blive justeret, og dér vil jeg i hvert fald gerne sige på Det Konservative Folkepartis vegne: Vi deltager gerne i en drøftelse med hr. Aage Frandsen om forskellige formuleringer i forslaget her.
Men nu opfattede jeg ikke helt klart, hvorvidt hr. Aage Frandsen ville stemme for forslaget eller ej, men hvis hr. Aage Frandsen skulle være af den opfattelse, at man ikke kan stemme for forslaget, og der så muligvis ikke vil være flertal for det i Folketinget, så håber jeg i det mindste, vi kan være enige med hr. Aage Frandsen om, at nu skal regeringen presses til at foretage sig om ikke lige præcis det, vi taler om her, så i hvert fald noget, der er mindst lige så godt og helst bedre.
Susanne Clemensen (CD), 1999-12-01:
Til hr. Ole Hækkerup vil jeg blot sige, at hvis det er det, der skiller vandene, jamen så lad os dog under udvalgsbehandlingen få en drøftelse af det, og så kan vi præcisere, hvad det er, der forstås i beslutningsforslaget, når vi ønsker mulighed for at anvende computer ved eksamen.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-01:
I stedet for at vedtage et beslutningsforslag i Folketinget, som pålægger regeringen noget, kan man med lige så stor kraft, også i forhold til regeringen, lave en beretning i et folketingsudvalg, fordi det giver den samme kraft med hensyn til, hvad regeringen får som pålæg.
Regeringen er ikke juridisk forpligtet til at rette sig efter et beslutningsforslag, der er vedtaget,
regeringen er heller ikke juridisk forpligtet til at rette sig efter en beretning, der ligger i Folketinget, men den er selvfølgelig politisk-moralsk forpligtet til det, og det retter den sig så også altid efter. Så derfor er min tænkning i den her forbindelse, at man i forbindelse med det her forslag og i forbindelse med ministerens redegørelse samlet i Folketinget kan fremlægge en række ting, som man vil have gennemført, inklusive en række af de intentioner, der ligger i det her forslag.
Og hvis regeringen selv er med i det, så er det stærkere politisk, end hvis man stemmer i Folketingssalen og får regeringen nedstemt.
For der er ikke ret meget sjov ved at have en minister, der har fået noget pålagt, som ministeren ikke synes om.
Så er det bedre at snakke med ministeren om det.
Det er sådan ud fra en almindelig pragmatisk politisk tilgang til det, og derfor er det en beretning, jeg går efter
i forbindelse med det her beslutningsforslag.
Susanne Clemensen (CD), 1999-12-01:
Hr. Ole Hækkerup fra Socialdemokratiet må meget have mig undskyldt.
På den ene side side kritiserer han beslutningsforslaget her for at være ret uambitiøst, og på den anden side siger han så, at Socialdemokratiet ikke kan støtte mulighederne for at anvende computer ved eksamen.
Må vi udbede os en forklaring på det.
Søren Kolstrup (EL), 1999-12-01:
Jeg var enig i en stor del af det, hr. Ole Hækkerup fortalte os, men der var ét forhold, jeg studsede over, og det var, at hr. Ole Hækkerup tilsyneladende ønsker at gøre en dyd af noget i det her forslag, som foreslås som eventuelt, og det er, at en udbygning på det her område skal ske ved hjælp af udviklingskontrakter.
Hvorfor skal det egentlig ske gennem udviklingskontrakter, hvis det er noget, som man ønsker skal være alment tilgængeligt, og noget, der skal udvikles på en sådan måde, at alle får lige rettigheder?
Hvorfor skal vi så have det gennem udviklingskontrakter?
Der er noget, jeg ikke har forstået.
Det er jo egentlig et meget dybtliggende spørgsmål, vi står over for, nemlig velfærdssamfundets udvidelse af rettigheder, men hvorfor gennem udviklingskontrakter?
Ole Hækkerup (S), 1999-12-01:
I Socialdemokratiet deler vi fuldt ud forslagsstillernes ønske om, at de studerende ved de højere læreanstalter skal have adgang til relevant studieinformation og forskningsmateriale på Internettet.
Vi støtter også de intentioner, der er i en elektronisk eksamenstilmelding, moderne IT-arbejdspladser og anvendelse af computere ved eksamen.
Vi deler fuldt ud de hensigter, der ligger bag det her beslutningsforslag.
Faktisk vil vi meget mere end det, der konkret er nævnt i beslutningsforslaget, både når det gælder en bedre administration og en bedre service, og når det gælder om at integrere IT direkte i undervisningen.
Et eksempel på det kunne være statistiske programmer.
Der er mange videregående uddannelser, hvor statistik er et af de obligatoriske fag.
Selvfølgelig skal undervisningen også vise, hvordan de statistiske problemer og metoder kan håndteres i de nyeste programmer, simpelt hen fordi det ligner det, de studerende
skal arbejde med efter endt uddannelse, mest muligt
Jeg tror, der er enighed om, at udviklingskontrakterne
kan være en god måde at få de videregående uddannelser til både at anvende IT og integrere IT i undervisningen.
Når vi alligevel er skeptiske over for forslaget, skyldes det altså ikke intentionerne; tværtimod burde de være mere ambitiøse, som jeg tidligere har nævnt.
Vores skepsis skyldes, at forslagene er for konkrete.
Det konkrete skal være i udviklingskontrakterne, ikke i et beslutningsforslag i Folketinget. Hvordan studieordning, pensum og eksamensform er, skal besluttes i de videregående uddannelsers egne kompetente forsamlinger, sådan at intentionerne om anvendelse af IT efterleves, men ikke sådan at eksempelvis eksamensformer afgjort af faglige vurderinger skal laves om på grund af dette beslutningsforslag.
Vores opgave er at sikre, at de danske videregående uddannelser er på højde med udviklingen, også teknologisk, at de studerende har de bedste muligheder for at klare sig godt efter endt studium, også når det gælder IT og ny teknologi, og at de teknologiske muligheder og IT integreres i alle dele af samfundets virke, også uden for universiteterne i øvrigt, sådan at alle kan få glæde af adgangen til informationer og valgmuligheder og kan kommunikere meget lettere med andre.
Det er Socialdemokratiets intention.
Derfor er jeg også meget tilfreds med, at forskningsministeren nævnte IT som et af de emner, der indgår i forhandlingerne om udviklingskontrakterne med institutionerne.
På den baggrund skal jeg naturligvis anbefale, at forslaget ikke vedtages.