runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Jeg modtager gerne staldtips, hvis jeg må have lov til at give et til hr. Holger K. Nielsen.
Hvis man ønsker at blive hørt, skal man faktisk ikke hæve stemmen, så skal man sænke den.
Og det, der skete nu, var, at hr. Holger K. Nielsen råbte højere og højere.
Men der er jo ikke noget vedtaget eller forkastet på nuværende tidspunkt.
Vælgerne kan have en tryg forventning
om, at Dansk Folkeparti vil gøre sit bedste til evig tid. Vælgerne kan være fuldstændig trygge.
Der er overhovedet ingen problemer i forhold til det.
Men rollerne, som jeg sagde før,
er bare byttet om.
Og sagt til hr. Holger K. Nielsen: Prøv dog i stedet for at være lidt konstruktiv, som der blev sagt fra oppositionens side at man ville være, i stedet for at se ud, som om man havde spist tre citroner på én gang.
Det er dog helt utroligt, at den surhed skal vare så længe. Jeg synes, det er sølle. Men må jeg spørge med hensyn til de useriøse beregninger, som SF lavede, var det midt i valgkampen eller i begyndelsen af valgkampen, om de måske er o.k. nu?
Altså hvor skal pengene komme fra? Vil hr. Holger K. Nielsen være med til at lave yderligere besparelser på ulandsbistanden eksempelvis?
Der har Dansk Folkeparti jo ingen problemer.
Vi skal også lige finde pengene.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Jeg vil prøve at tale så sagte som muligt, så jeg er sikker på, at jeg bliver hørt.
Fru Pia Kjærsgaard havde et stort afsnit med om udlændingepolitikken, og nu har vi jo tidligere på dagen hørt, at Socialdemokratiet under ingen omstændigheder vil være med til at deltage i noget på det område, hvis Dansk Folkeparti er part i det.
I Venstre har vi jo hele tiden sagt, at for os betyder
det ikke noget, om en kat er sort eller hvid, bare den fanger mus
Ergo er det, det handler om, indholdet.
Derfor vil jeg gerne høre fra fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti, hvis det nu lykkes os at få Socialdemokratiet med på noget fornuftigt, så vil modsætte sig at være en del af det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Vi er et venligt parti.
Naturligvis.
Vi er et parti, der ikke ser på, hvor man kommer fra.
Vi vedkender os og tager med glæde imod de mange vælgere, som har valgt at stemme på Dansk Folkeparti, som kom fra Socialdemokratiet.
Og derfor synes vi, at det er helt naturligt, hvis Socialdemokratiet vil være med til stramninger.
Vi er godt nok kommet i opposition, men det skal da ikke ændre, at vi godt vil være med de steder, hvor det er virkelig nødvendigt.
Og hvor de udmærket godt selv ved at en stor del af deres vælgere er med.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Fru Pia Kjærsgaard sagde i begyndelsen, tror jeg, det var, af sin ordførertale - og jeg citerer, sådan som jeg nu fik noteret det ned - at de ældre ikke har haft nogen, der taler deres sag, at det er en overset gruppe.
Er det nu helt retfærdigt?
Nu tænker jeg på alle de mange ældre, der bruger meget tid i ældrerådene i kommunerne.
Jeg tænker på alle de mange ældre, der er medlem af f.eks. Ældre Sagen, men også af andre ældreorganisationer, som faktisk gør et meget stort arbejde.
Det Radikale Venstre vil i hvert fald gerne kvittere for den indsats, der gøres dér.
Jeg finder det meget beklageligt, hvis det er Dansk Folkepartis erfaring, at de pågældende grupper har meget svært ved at nå ind i Folketinget.
De har præget lovgivningen langt hen ad vejen, og der er meget stor og tæt kontakt imellem i hvert fald Det Radikale Venstre og de pågældende organisationer.
Så det undrer mig meget.
Men fru Pia Kjærsgaard kunne måske også hjælpe med at afklare en anden sag, nemlig det, vi har drøftet tidligere i forbindelse med hr. Jens Rohdes ordførerindlæg: regeringens planer om at ændre den omfordeling, der ligger i det særlige pensionstillæg, som jo er til gavn for de svageste folkepensionister.
Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Vi havde jo ikke haft alle de problemer, som også har været oppe at vende i valgkampen, hvis det forholder sig sådan, som fru Marianne Jelved siger, i forhold til de ældre i vores samfund.
Der har været to helt afgørende temaer: udlændingepolitikken og velfærdspolitikken, primært sygehuse og ældre.
Vi havde nok ikke debatteret det så meget, hvis vi havde haft løsninger på det her område og der ikke havde været nogen problemer.
Med hensyn til det, der har været med SP-ordningen, har Dansk Folkeparti jo klart givet udtryk for sin holdning.
Vi var faktisk ikke med, dengang regeringen indførte det.
Vi var ikke med sammen med VK-partierne, da man lavede det til en midlertidig ordning.
Vi synes ikke om den slags tvangsforanstaltninger.
Jeg skal henvise til Den Sociale Pensionsfond, som også var en tvangsforanstaltning, som skulle komme til senere udbetaling.
Hvordan er det gået med den?
Sådan nogle tiltag bryder vi os ikke om, og vi har klart tilkendegivet, at det, vi godt så, var en anderledes ordning, der tilgodeså de mindrebemidlede i vort samfund, og at det ikke umiddelbart er den ordning, som regeringen har lagt op til.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-06:
Jeg vil godt prøve at afprøve fru Pia Kjærsgaards nye fornemmelser.
Fru Pia Kjærsgaard har jo ret i, at rollerne er byttet om med henvisning til den debat, der var mellem fru Pia Kjærsgaard og hr. Holger K. Nielsen for lidt siden.
Men jeg vil godt stille et spørgsmål om den etårige fleksible barselorlov, som regeringen jo vil gennemføre, og som jeg nu har forstået at Dansk Folkeparti støtter: Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til det faktum, at regeringen på den ene side vil indføre en etårig fleksibel barselorlov og på den anden side ønsker helt at afskaffe børnepasningsorloven, sådan at der rent faktisk ikke bliver mere tid at holde orlov i på fuld tid, hvis det er det, man vil? Vil Dansk Folkeparti i de forhandlinger, som påbegynder efter nytår om finansloven, være med til at sikre, at børnepasningsorloven ikke bliver sparket ud af lovgivningen? Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre, at småbørnsforældre kan holde orlov i længere tid end det, som regeringen lægger op til?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Jo, det er da rigtigt, der har da allerede indtil nu i den korte tid, hvor regeringen har været til, og hvor Dansk Folkeparti har været parlamentarisk grundlag - det har Kristeligt Folkeparti så også på sin vis - været emner, hvor der ikke har været enighed, det er indrømmet, og hvor vi kan følge Kristeligt Folkeparti et stykke hen ad vejen, og hvor der skal foregå forhandlinger
Men jeg må sige, at vores udgangspunkt er, at det skal være en fleksibel ordning, og at forældre og børn skal have mest tid sammen i den første periode.
Men igen: En af de ting, som vi er fuldstændig overbevist om kommer ind i de forhandlinger, som skal foregå, og hvor det altså er vores holdning, som jeg giver udtryk for, er en mere fleksibel ordning, og at det er i den første periode, at forældre og små børn har mest mulig tid sammen.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-06:
Jeg er helt enig med fru Pia Kjærsgaard i, at der skal være tale om en fleksibel ordning.
Det er jo da også det, som regeringen lægger op til med deres etårige fleksible barselorlov.
Jeg er også enig i, at det skal være til gavn for de mindste børn.
Det, der helt præcis er mit spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard,
er: Ønsker Dansk Folkeparti at være med til at bevare muligheden for at gå på børnepasningsorlov?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Jeg synes, det lyder som et godt udgangspunkt
, det vil jeg godt sige til hr. Jann Sjursen fra Kristeligt Folkeparti.
Det, der jo også kommer til at være en del af debatten efterfølgende, er, hvordan det skal finansieres.
Kan det på nogen måde hænge sammen, synes jeg, det lyder som et godt udgangspunkt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-06:
I Enhedslisten går vi ind for et samfund, der bygger på mangfoldighed og respekt for forskellighed.
Vi går ind for, at alle i samfundet har lige ret.
Derfor støder det mig at høre, at der fra talerstolen på Dansk Folkepartis årsmøde er blevet udtalt følgende af Mogens Camre: Det drejer sig om at drive denne ondskabens ideologi ud af den vestlige civilisation.
Aldrig skal islam få plads i vore lande.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvad betyder det?
Betyder det, at alle muslimer skal smides ud af Danmark?
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Det er jo alligevel fantastisk, at fru Pia Kjærsgaard og andre fra den borgerlige lejr synes, at de skal efterlade et billede af, at der ikke er sket noget de foregående år.
De foregående ni år har været en utrolig investerings- og vækstperiode, også i det danske sygehusvæsen.
Alene i de sidste fem år har vi gennemført et løft i antallet af behandlinger på 250.000 om året.
Der er løftet samlet 11 mia. kr. i faste værdier i penge til det danske sygehusvæsen under SR-regeringen, hvorimod budgettet stagnerede i de 10 år forud under borgerlige regeringer.
Så vi har ikke noget imod at vedkende os, hvad der er gjort.
Vi har heller ikke noget imod at vedkende os den aftale, der blev lavet så sent som sidste sommer med den Venstreledede Amtsrådsforening om yderligere et par milliarder kroner til investering i nedbringelse af ventelisterne.
Så det billede, fru Pia Kjærsgaard prøver at tegne, er selvfølgelig falsk.
Naturligvis, havde jeg nær sagt.
Realiteterne er, at meget er gjort, realiteterne er, at vi skal hjælpe hinanden med at gøre endnu mere.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-06:
Så vil jeg da gerne høre fru Pia Kjærsgaards kommentarer til de ting, der blev sagt på fru Pia Kjærsgaards eget partis årsmøde; ting, om hvilke hun efterfølgende siger: Der er ikke sagt noget fra talerstolen, som ikke burde være sagt.
Jeg synes, det er interessant, at man i den grad kan krænke nogle fundamentale ting i vores samfund og samtidig sige, at det er indvandringen, der krænker fundamentet for det danske samfund.
Nu er jeg jo af den slags, der mener, at det er meget positivt, at der er kommet farve på vores Folketing, at vi nu har muslimer i vores Folketing.
Jeg vil gerne have, at fru Pia Kjærsgaard forholder sig til, at der nu i det danske samfund, i det danske Folketing, er muslimer, når man samtidig på Dansk Folkepartis årsmøde siger, at islam ikke er en religion i rigtig forstand.
Det er en terrororganisation.
Kan det være rigtigt, at fru Pia Kjærsgaard på den ene side siger, at der ikke er sagt noget fra talerstolen på det årsmøde, som ikke er sandt, som ikke skulle have været sagt, og at islam er en terrororganisation, og på den anden side godkender to muslimer i det danske Folketing?
Undskyld, jeg kan ikke se, hvor sammenhængen i hendes politik er.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Når man skal tage stilling til, om man kan lave fælles politik med Dansk Folkeparti, er man nødt til at forholde sig til det reelle indhold i Dansk Folkepartis politik, og det var det, jeg svarede på.
Nej, jeg vil gerne vedkende mig det, vi har gjort under vores regering, og som har været med til at skabe den stærkeste fremgang i beskæftigelsen i nyere tid.
Men jeg vil godt sige om den nye regerings forslag om at udstrække en eller anden form for nedsatte dagpenge til dem mellem 25 og 29 år, at det forslag synes jeg ændrer karakter, hver gang jeg læser om det.
Jeg vil meget gerne have anledningen til her i dag måske at få opklaret, for jeg tror, at jeg lige så lidt som hr. Søren Søndergaard kan finde ud af, hvad det egentlig er, regeringen vil.
Den kan jo ikke både spare 250 mio. kr., som den har sagt den vil, og så garantere disse unge mellem 25 og 30 år, at de kan få et job til overenskomstmæssig løn, selv om der ikke er nogen efterspørgsel efter dem på arbejdsmarkedet.
Derfor ser jeg meget frem til at få forklaret, hvad det er for et forslag.
Men hvis det var en videreførelse af vores ungeindsats til en ældre aldersgruppe, så er vi selvfølgelig frontalt imod det.
Til det helt generelt formulerede spørgsmål, om det ikke ærgrer mig, at vi har givet den nye regering alt for gode kort på hånden: jo.
Men jeg synes, det ville have været embedsforsømmelse, hvis ikke vi havde forsøgt at styre det her land på ret kurs.
Når det var et forslag, som jeg er overbevist om virker, selv om hr. Søren Søndergaard tror noget andet, så har det jo sammenhæng med, at vi ved af al erfaring, fra al statistik, at der er en klar sammenhæng mellem manglende kvalifikationer og alt for stor ledighed livet igennem, og at vi har et piskende behov for at gøre alt, hvad vi kan, for at give tilskyndelser til og for at indrette vores systemer sådan, at folk får en uddannelse.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Jeg skal ikke nægte, at hr. Lykketofts ordførerindlæg gav noget stof til eftertanke.
For på den ene side beskyldte hr. Mogens Lykketoft den nye regering og den nye statsminister for at skrive af fra den foregående regering, og på den anden side brugte hr. Lykketoft mange kræfter på at lufte dybe bekymringer ved tanken om, at ideerne rent faktisk skulle blive ført ud i livet.
Det fik mig til at tænke lidt.
Betyder det, at den væsentligste forskel, altså set med hr. Lykketofts øjne, er den, at den nye VK-regering og den nye statsminister rent faktisk sætter handling bag ord og løfter i modsætning til den regering og den statsminister, som hr. Lykketoft gik til valg på at fortsætte? Er det i virkeligheden dét, der var budskabet i hr. Lykketofts indlæg?
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jamen jeg vil gerne svare fru Pia Christmas-Møller, at min bekymring overhovedet ikke er forårsaget af, at den nye statsminister og den nye regering låner vores ord.
Det har jeg ingen bekymring over, det har jeg ikke noget problem med.
Det giver mig en sansning af, at vores ord er de rigtige.
Det, som min bekymring går på, er, som jeg sagde i min indledning, at det mere er en sprogdragt, bedre egnet til at skjule de egentlige hensigter end til at forklare.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Ord, ord, ord
- jeg tror faktisk, det var dét, vi fik et opgør med den 20. november.
Vælgerne kunne godt gennemskue, at det var ord, når socialdemokraterne sagde »mennesket før systemet«, for de oplevede det modsatte i hverdagen.
Nu ville de have en regering, der rent faktisk også ville gøre tingene sådan, at mennesket kom før systemet.
Det var det egentlige systemskifte, vi fik den 20. november.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-06:
Hr. Lykketoft gjorde et forholdsvis stort nummer ud af de tryllekunster, som den nuværende statsminister efter hr. Lykketofts opfattelse benyttede sig af under valgkampen, og jeg er enig i, at mange ting pludselig har kunnet lade sig gøre; men det gælder jo sådan set ikke kun med hensyn til Venstre og De Konservative.
Jeg synes også, vi oplevede fra socialdemokratisk og fra SR-regeringens side, at der var mange ting, der lige pludselig kunne lade sig gøre kort før valgdatoen den 20. november.
Men lad det nu være.
Et af de punkter, hvor hr. Lykketoft efterlyste handling og konkrete forslag fra VK-regeringens side, var udlændingeområdet.
Jeg er sådan set ikke helt enig i, at de konkrete forslag ikke foreligger.
Er der noget, der er sagt noget konkret om af den nye regering, så er det - desværre vil jeg sige - lige præcis udlændingepolitikken, som er særdeles velbeskrevet i regeringsgrundlaget
Derfor vil jeg godt spørge hr. Lykketoft, for det synes
jeg ikke vi har fået noget svar på endnu fra Socialdemokratiets side: Er Socialdemokratiet indstillet på at støtte den politik, regeringen vil føre på udlændingeområdet, sådan som den rent faktisk er beskrevet?
Eller hvordan vil man forholde sig til den?
Det har vi faktisk endnu ikke fået at vide her efter valget.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jeg er ikke enig med hr. Jann Sjursen i, at regeringens politik er så klar, at man kan forholde sig til den.
Vi er indstillet på, når regeringen har fremlagt alle sine forslag i paragraffer og forklaringer, at gå ind i en forhandling.
Vi er meget optaget af at forbedre integrationsindsatsen.
Vi havde en række forslag fra SR-regeringen, også i valgkampen, og dem vil vi meget gerne søge at fremme.
Men jeg vil ikke forholde mig til en politik, der kun er beskrevet i det omrids, vi har set fra den nuværende regering, for på dette område mere end på utrolig mange andre ligger - og nu må hr. Jann Sjursen undskylde mig - djævelen i detaljen.
Det er jo ikke noget svar, når man siger, at man ophæver retskravet på familiesammenføring.
Det åbner 100 nye spørgsmål, og dem vil vi gerne se svaret på, før vi tager stilling.
Jann Sjursen (KRF), 2001-12-06:
Jeg må indrømme, at jeg synes faktisk, det er lidt utroligt, at Socialdemokratiet ikke kan forholde sig mere præcist til regeringens udlændingepolitik, for det er noget af det mest konkret beskrevne i hele regeringsgrundlaget.
Jeg er da enig i, at der er mange detaljer, som må gås efter i sømmene, når de konkrete lovforslag bliver fremsat af regeringen.
Men man må da f.eks. kunne forholde sig til, om grænsen for, hvornår der kan gives permanent opholdstilladelse, skal være 7 år, og om der skal knyttes et optjeningsprincip på 7 år til retten til at få kontanthjælp.
Det må Socialdemokratiet da kunne give svar på.
Man kunne jo svare på de selvsamme spørgsmål, da man sad i regeringsposition og skulle forholde sig til Venstre og De Konservatives beslutningsforslag på dette område, som stort set svarer præcis til det, der står i regeringsgrundlaget.
Derfor er spørgsmålet: Hvad mener Socialdemokratiet om regeringens udlændingepolitik?
Den er relativt velbeskrevet, men selvfølgelig har vi ikke set lovforslagene endnu.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jeg vil gerne sige noget helt principielt: Der er ikke nogen som helst tvivl om, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti har fået et meget klart mandat fra vælgerne til at føre en anden udlændingepolitik end den, der har været ført hidtil, og den proces vil jeg ikke forstyrre ved at begynde at give karakterer til enkelte af de mere eller mindre tiltalende eller især mere utiltalende detaljer, vi kender fra denne regerings planer.
Jeg vil godt sige, at det er jo helt åbenbart med f.eks. 7-års-forsørgelsesoptjeningskravet, at regeringen godt er klar over, at det holder ikke vand i det virkelige liv.
Det bliver jo en skønsparagraf, og kommunerne skal alligevel give socialhjælp bagefter.
Der vil komme 1.000 af den slags mærkelige spørgsmål, når man først begynder at blive konkret i forhold til de tynde omrids i de beslutningsforslag, vi har set under SR-regeringen fra de tre partiers side.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Lige inden valget blev udskrevet, præsenterede den tidligere regering et udkast til en terrorpakke, og der blev talt meget om, hvor vigtigt det var, og hvor meget det hastede.
I den tidligere regerings udkast defineres terror som aktiviteter rettet mod de siddende magthavere, og definitionen er så bred og så vag, at det er umuligt at se, hvilke aktiviteter der kan karakteriseres som terror eller sympati for terror, og hvilke der ikke kan det.
Dermed kan man risikere, at folk afholder sig fra at bruge deres demokratiske rettigheder.
Jeg vil gerne høre, om man vil støtte Enhedslistens forslag om en definition af terror som aktiviteter mod uskyldige civile med det formål at sprede skræk og rædsel.
Dermed vil man også ramme de stater, der bomber uskyldige civile.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-06:
Jo, men jeg synes bare, at det er ærgerligt, at den socialdemokratiske ordfører og tidligere finansminister sådan set giver regeringen alt for gode argumenter, bl.a. det argument, at ungeindsatsen hjalp.
Det er jo notorisk forkert.
Og den tidligere finansminister, der kender tallene, kan bekræfte, at ungdomsarbejdsløsheden var på vej ned på det tidspunkt, man besluttede at gennemføre halve dagpenge for dem under 25, og den fortsatte med den nøjagtig samme takt nedad.
Der skete ingen dramatisk stigning i takten nedad.
Det var en proces, der var i gang i kraft af den almindelige udvikling i samfundet, hvor flere og flere kom i arbejde.
Den havde ingen positiv værdi.
Det, der hjalp, var, at folk kom i beskæftigelse, og det er det, man skal arbejde for: at folk kommer i beskæftigelse, i stedet for at skære ned på indkomsterne for de arbejdsløse.
Så jeg bliver desværre nødt til at gentage spørgsmålet: Ærgrer det ikke den tidligere regering, at man på den måde har givet den nuværende regering for gode kort på hånden, som de slet ikke fortjener?
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Hr. Mogens Lykketoft talte om, at det var nødvendigt at holde tempoet.
Nu er jeg ikke helt klar over, hvilket tempo det er, hr. Mogens Lykketoft taler om, men jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet vil være med til at sikre, at vi får grundig tid at debattere så afgørende angreb på retssikkerheden og de meget store indgreb, bl.a. over for privatlivets fred, så vi kan nå at diskutere sagen, og vi sikrer retssikkerheden - også set i forhold til, at den nye regering jo har talt en del om, at retssikkerheden skal sikres.
Det må vi jo være flere der prøver at holde regeringen fast på
, så jeg vil gerne høre, om Socialdemokratiet vil sikre, at vi får grundig tid til behandlingen.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Socialdemokratiet vil medvirke til en ordentlig behandling af det her, men vi vil også lægge vægt på, at de frister, vi har påtaget os over for det internationale samfund, overholdes.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-12-06:
Jeg synes, det var velgørende, at hr. Mogens Lykketoft sagde så klart for et øjeblik siden her fra Folketingets talerstol, at han ikke var i tvivl om, at valgresultatet kunne tolkes på den måde, at vælgerne nu havde givet et nyt flertal opbakning til at gennemføre en helt anden udlændingepolitik end den, Socialdemokratiet har stået for.
Det var en god erkendelse.
Men det, der så er spørgsmålet, når en langt strammere udlændingepolitik nu skal gennemføres, er naturligvis: Hvad skal Socialdemokratiets nye rolle så være?
Vil Socialdemokratiet engagere sig aktivt?
Vi har fra Dansk Folkepartis side gjort det klart, at vi meget gerne ser et bredt forlig om udlændingepolitikken, forudsat at vi får gennemført de nødvendige stramninger.
Hvor står Socialdemokratiet i det spørgsmål?
Er det Socialdemokratiets ønske, ligesom det er Dansk Folkepartis ønske, at tilgangen til det danske samfund af udlændinge skal ned?
At hvis der overhovedet kan være tale om, at de, der er her, kan blive velintegrerede, handler det om, at der kommer færre hertil?
Vi har tidligere, før valget, forsøgt at få nogle svar om den overordnede målsætning på området fra de daværende socialdemokratiske ministre.
Jeg er simpelt hen målløs.
Tidligere her i dag har vi haft socialdemokrater på talerstolen, der har udfrittet andre ordførere og bedt om kontante og konkrete svar og ikke har kunnet forstå, at man ikke kunne fortælle Folketinget og omverdenen, som lytter til denne debat, hvad man ønsker.
Men så skal vi opleve, at hr. Mogens Lykketoft ikke kan svare på, hvad Socialdemokratiets overordnede målsætning på udlændingeområdet er, og ikke kan svare på, om Socialdemokratiet sammen med os andre vil trække i arbejdstøjet og sikre, at der kommer færre udlændinge her til landet, så vi kan sikre, at de, der skal være her, bliver velintegrerede. Det kan da godt være, at det er et eller andet taktisk fif om, at nu har jeg brugt mine to bemærkninger, så nu kan jeg ikke komme herop igen, og nu vil hr. Lykketoft måske svare.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Jeg kan give én forsikring: Der bliver ikke nogen fælles udlændingepolitik mellem Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-06:
Hr. Lykketoft gjorde meget ud af, at den afgåede regering har efterladt et land, der er i god orden, og at der er et godt fundament.
Det er jeg ikke uenig i, og det er vi heller ikke utilfredse med.
Men der er dog andre mangler, og jeg vil godt høre, om man ikke er enig i, at man trods alt ikke har nået sine mål med hensyn til beskæftigelsen, altså afskaffelse af ledigheden.
Jeg husker tydeligt, at statsministeren og arbejdsministeren i november 1998 stod her på talerstolen, da vi skulle lave arbejdsmarkedsreform, og sagde: Nu er vi i en situation, hvor der er brug for alle.
Vi har stadig en ledighed på 5 pct. plus dem, der er i aktivering, og som jo også er en slags ledige.
Jeg tænker specielt på det grå guld, og jeg erkender, at der er store problemer med at få dem i arbejde.
Men vi mangler trods alt at løfte den opgave, og jeg vil gerne høre, om den afgåede regering har været tilfreds med resultaterne på specielt det område.