runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2002-04-16:
Jeg kan godt forstå, at hr. Anders Samuelsen er lidt skuffet, men sådan er det jo her i politik. Jeg vil også gerne sige, at hr. Anders Samuelsen har været med i 8 år, har haft 8 år til at levere varen til sit parti således, at det kunne blive lavet om for små selvstændige.
Så vil jeg gerne spørge hr. Anders Samuelsen, når han siger »fra brølende kronhjort til dikkende lammehale«, hvad er dog det for noget vrøvl, hvor får hr. Anders Samuelsen dog det fra?
Herinde handler det ikke om at være en brølende kronhjort eller en dikkende lammehale.
Herinde handler det om at få nogle ordentlige lovforslag ud, som folk kan rette sig efter.
Og om det er små selvstændige, der har for høj skat, eller om det er folk, der går og laver noget på deres eget hus, det er sådan set ligegyldigt og uinteressant.
Det, der er interessant, er, at alt, hvad der er uretfærdigt, skal stoppes.
Og nu fandt Dansk Folkeparti faktisk ud af, at der ligger noget på tegnebrættet, og det sagde vi også sidst, også da jeg holdt min ordførertale hernede, at der lå noget på ministerens tegnebræt.
Det er vi altså gået sammen om, og det har vi fundet ud af at vi venter på.
Anderledes og længere er den ikke, må jeg sige til hr. Anders Samuelsen.
Der er hverken dikkende lammehaler eller skrog i Dansk Folkeparti.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-16:
Hvor er det dog ufattelig nemt at være i opposition.
Hvor mange år er det nu, Det Radikale Venstre har været i en regering?
Hvor mange år er det nu, Det Radikale Venstre har været i en regering, der havde et flertal bag sig, uden at den har gjort noget ved det her?
Jeg ved det ikke, men måske kan hr. Anders Samuelsen svare på det.
Vi Konservative har længe ment, som det også fremgik af hr. Anders Samuelsens tale, at man kunne gøre væsentlige forbedringer på dette område.
Derfor har den konservative tidligere skatteordfører udtalt sig om det.
Der er altså ikke ændret holdning til det her, men - undskyld må jeg sige til hr. Anders Samuelsen - Det Konservative Folkeparti ønsker ligesom et par andre partier her i Folketingssalen at få lavet et ordentligt og grundigt stykke arbejde, så vi får en ordentlig og grundig lovgivning, der løser problemerne, i stedet for bare at lovgive for at lovgive, fordi der er et problem.
Vi vil ikke bare lovgive, fordi der er et problem, vi vil lovgive, fordi vi kan løse problemet med den lovgivning, vi laver.
Louise Frevert (DF), 2002-04-16:
Jeg skal altså opfatte ministerens svar sådan, at der faktisk ikke foreligger et folkeskoleforlig på nuværende tidspunkt, at forhandlingerne er brudt sammen, og at man vil indgå i nye forhandlinger.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-16:
Som repræsentant for et parti, der altid har været i opposition, og som altid lever op til rollen som opposition, ligegyldig hvem der er i regering, vil jeg sige, at det altid er en fornøjelse at iagttage, hvordan partier skifter opfattelse, når man bevæger sig fra den ene række bænke til den anden række bænke herinde.
Det er rigtigt, at hr. Samuelsen fremsætter forslaget nu, og at den tidligere regering ikke gjorde det, men det skal siges, at hr. Samuelsen tidligere har fremsat lignende synspunkter.
Så det er ikke første gang.
Det var bare et spørgsmål om, at regeringen lavede det.
Det er så et eksempel på, at man må sige til de unge:
Den tålmodighed, I udviser i forhold til, hvad regeringen skal lave, når det er gode forslag, synes jeg ikke, I skal udvise.
I har udvist meget stor tålmodighed, når regeringen pressede ting ned over hovedet på jer i form af et forfærdeligt forslag, som regeringen har vedtaget, og som I skulle forsvare i Folketingssalen.
Men når det drejer sig om gode ting som her, så synes jeg, I skal presse regeringen lidt mere.
I skal ikke finde jer i alting, heller ikke ...
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg er meget imponeret over skatteministerens måde at argumentere på.
Det er sådan de forhåndenværende søms princip, altså lidt afhængig af, hvilke resultater der er, finder man argumentet.
Som det blev nævnt, er det eneste argument i det svar, der er givet til udvalget, for at man skal blande skattesystemet ind i virksomhedernes forskningsudgifter, at det er foreslået af Dansk Industri og CO-Industri, og regeringen har lagt vægt på at følge erhvervslivets anbefalinger.
Sådan er det.
Men forleden dag, da vi havde førstebehandling af vurderingsloven, hvor det var sådan, at vi havde fat i Kommunernes Landsforening som vurderingsorganisation, sagde skatteministeren: KL har været nævnt.
De har jo også nogle interesser i at kunne bevare det i lokalt regi i deres egen virksomhed, og det skal man jo lige have med i sin vurdering af den henvendelse fra KL.
Er det ikke sådan, at det måske kan strejfe skatteministerens tanker, at det samme kunne siges om CO-Industri og Dansk Industri?
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Men skatteministeren kommer altså ikke uden om, at som forslagets bestemmelser er formuleret i § 16, stk. 3, så indebærer det en klar mulighed for, at man simpelt hen kan nedskrive de udskudte skatter, at det bliver billigere og billigere; bare man holder ud, bliver man i højere grad præmieret for at flytte ud, og derfor virker forslaget mod sin hensigt.
Jeg vil gerne spørge skatteministeren, om skatteministeren er enig i, at den skattestopsbetragtning, der ligger i det her forslag, svarer til, at regeringen gik ud og sagde: Skattestoppet betyder, at ingen borgere i Danmark til næste år i kroner og øre kan komme til at betale mere i skat, uanset om de stiger i indkomst.
Synes skatteministeren, at det er en rimelig fortolkning af skattestoppet?
Hvis skatteministeren ikke synes det, så bør skatteministeren stryge skattestopsbetragtningen i forslaget her og lade skalaen regulere med den almindelige § 20.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-16:
Lige en kort bemærkning, idet jeg henviser til det, jeg allerede har sagt under førstebehandlingen, og til de svar, jeg har givet under udvalgsbehandlingen: Vi har besluttet os for at indføre et skattestop, og det mener vi faktisk alvorligt også i denne sag.
Så lige en sidste bemærkning til det der med frygten for, at nogle vil flage ud: Her kommer branchen og siger, at det er kolossalt vigtigt, at vi får en sådan ordning for at forhindre udflagning.
Nu får vi en sådan ordning, forhåbentlig, hvis Folketinget vil, og dermed har vi jo skabt en meget, meget stor grad af sikkerhed for, at skibsfarten i Danmark har vilkår, som man ikke behøver at rejse væk fra.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-16:
Skatteministeren henviste til, at lovforslaget har været til godkendelse i EU, og at der i den forbindelse ikke var negative bemærkninger.
Jeg forstår godt, at skatteministeren er nødt til at være optaget af det, men man kan jo godt være imod et lovforslag, uanset om EU siger ja eller nej, og man kan være for noget, uanset om EU siger ja eller nej. Så det er ikke et argument i sig selv at sige, at der ikke er nogen problemer i forbindelse med det her lovforslag, fordi EU har sagt, at det ikke er i strid med nogen bestemte konkurrenceregler.
Det, som vi opfatter som problemet, er, at der er en række muligheder for, at man kan skattetænke, og at det på den måde også sikres, at man får en større skattebegunstigelse, ikke kun til rederier, men også til de foretagender, som både har rederier og har andre ting.
Det er den risiko, der er, og det mener vi ikke er noget, EU har tænkt på eller haft ansvaret for at skulle tænke på.
Det er også derfor, at vi anfører det som en stor betænkelighed ved lovforslaget.
Søren Gade (V), 2002-04-16:
Ved ressortomlægningen mellem Økonomi- og Erhvervsministeriet og Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling
blev aktiviteter med hjemmel i erhvervsudviklingsloven overflyttet til Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling.
Derfor er der nu behov for at etablere et nyt lovgrundlag, der dækker de initiativer og aktiviteter, der forbliver i Økonomi- og Erhvervsministeriet, og med lovforslag nr. L 155 etableres dette lovgrundlag.
Endvidere gives der i lovforslaget hjemmel til, at der oprettes et råd ved navn Danmarks Erhvervsråd, der kan rådgive den siddende regering om erhvervsudviklingen.
I forlængelse heraf foreslås erhvervsudviklingsloven ophævet, dog således at de opdaterede regler fra erhvervsudviklingsloven overføres.
Danmarks Erhvervsråd skal bestå af 13 medlemmer, hvoraf de 11 udpeges efter indstilling fra relevante erhvervsorganisationer.
Lovforslaget lægger desuden op til, at Bevillingsudvalget nedlægges, og at dets opgaver fremover skal varetages af Danmarks Erhvervsråd.
At man fremover kun opererer med ét råd, noterer vi os med tilfredshed i Venstre, idet det er i overensstemmelse med vores holdning til sanering eller beskæring af antallet af råd og nævn.
Med lovforslaget bliver der endvidere lovhjemmel til, at den danske akkrediteringsordning, DANAK, og metrologi, som i dag hører under Erhvervs- og Boligstyrelsen, kan udskilles som en privat organisation.
Behovet for udskillelsen af akkreditering og metrologi skyldes de internationale krav om, at akkreditering foregår i uafhængige organisationer.
Endvidere bliver det i fremtiden således, at akkreditering i stigende grad vil være et alternativ til en myndighedskontrol, og dette kan kun ske, hvis akkrediteringen foregår i en selvstændig organisation, som ikke er politisk styret.
Erhvervs- og økonomiministerens fremsatte lovforslag bestemmer, hvilke opgaver under den generelle iværksætterpolitik som fremover skal varetages af Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Den nuværende lovs bestemmelser om ministerinitiativer til erhvervsfremme præciseres, ligesom vi i Venstre med tilfredshed noterer os, at ministeren på eget initiativ kan iværksætte initiativer, som skønnes at have en positiv virkning på dansk erhvervsliv.
Vi hæfter os ved, at selv om turisme ikke er nævnt i lovforslaget, kan Danmarks Erhvervsråd også tage initiativer på dette vigtige område. Vi har bemærket de mange spørgsmål og indvendinger i høringssvarene om sammensætningen af Danmarks Erhvervsråd, og vi ser i Venstre frem til at diskutere dette spørgsmål i udvalgsarbejdet.
I Venstre er vi meget optaget af erhvervslivets konkurrenceevne og vilkår, og når hovedformålet med lovforslaget er at styrke udviklingen af dansk erhvervsliv, herunder virksomhedernes konkurrenceevne, er Venstre naturligvis meget positive over for lovforslaget.
Venstre mener, at lovforslagets præciseringer og ændringer er vigtige, ligesom vi hæfter os ved, at forslaget ingen negative konsekvenser har for hverken erhvervsliv eller offentlige myndigheder.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-16:
Jeg vil i dag forholde mig til lovforslaget og takke for den modtagelse, forslaget har fået.
Årsagen til, at ikke flere har konverteret deres lån, er jo netop, at ejerne ikke har opnået en tilstrækkelig fordel ved at omprioritere, idet statsstøtten reduceres med 90 pct. af omprioriteringsgevinsten.
Der blev stillet et klart spørgsmål om, hvorfor niveauet er lagt, hvor det er.
Det er simpelt hen ud fra en faglig vurdering for at få gang i omprioriteringen, og det anslås som sagt, at hvis der kommer gang i den, kan vi få et provenu på 150 mio. kr.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Enhedslisten er sympatisk indstillet over for forslaget.
Det flytter nogle penge fra ejerne af obligationer til statskassen, og det er jo da en fornuftig omfordeling.
Man kan så spørge, og det vil vi spørge ministeren om
Er det nødvendigt med en så stor tilskyndelsesordning for at få omprioriteringen i gang?
Der foreslås et helt års gevinst til ejeren.
Det er ikke sikkert, det er nødvendigt, men vi kan jo kigge på, hvor meget der ligesom skal til for at skubbe det i gang.
En anden ting er, at vi jo har haft den ordning, at private husejere, parcelhusejere og ejerlejlighedsejere altid frit har kunnet omlægge deres lån.
I det almene byggeri har vi tidligere i perioder fået gennemført nogle omlægninger, som er blevet brugt til at finansiere bl.a. byudvalgsprojektet og integrationen, som regeringen jo har sat tilbage i forbindelse med finansloven. Jeg ved jo ikke, om regeringen er indstillet på det, men det kunne vel overvejes at undersøge, om der var mulighed for også at tage en omprioriteringsrunde for at finansiere en ny runde med byudvalgsarbejde i den almene sektor.
Der er jo opstået store problemer i kølvandet af, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative gav os et hak i tuden med hensyn til beboerarbejdet og de ansatte beboerrådgivere osv. i områderne.
Der er også stadig væk brug for miljøforbedrende foranstaltninger og lignende i de bebyggelser, hvor der er mange sociale problemer.
Morten Homann (SF), 2002-04-16:
Det er selvfølgelig en meget uhensigtsmæssig situation, hvis man på den ene side har mulighed for at få omlagt sine lån, så det bliver billigere at eje en ejendom, og det på den anden side ikke kan betale sig, og det derfor ikke foregår i tilstrækkeligt omfang, så der i virkeligheden følger nogle statslige udgifter med, som ikke er nødvendige.
Det er en uhensigtsmæssig situation. Man kan selvfølgelig ærgre sig over, at den omlægning ikke finder sted af sig selv.
Men når den ikke finder sted, synes jeg, det kan være ganske fornuftigt at give den et ekstra skub, hvad dette forslag lægger op til.
Som udgangspunkt har vi ingen problemer og er positive over for det.
Det er en ting, vi kan prøve at diskutere nærmere i udvalgsarbejdet.
Som udgangspunkt synes vi, det er fornuftigt at få sat gang i lånomlægningen, for det er der ikke nogen, som ikke har interesse i.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-16:
Erhvervsministerens forslag indebærer, at ejerne af byfornyede ejendomme fremover vil få et større økonomisk incitament til at gennemføre konverteringer af lån optaget i forbindelse med byfornyelsesarbejderne.
Der er tale om en særdeles hensigtsmæssig lovændring, som også er nødvendig, hvis der i større omfang end hidtil skal gennemføres konverteringer af byfornyelseslån med besparelser for staten til følge.
Lovforslaget skønnes at medføre statslige mindreudgifter til ydelsesbidrag og rentesikring i størrelsesordenen 150 mio. kr.
Det Konservative Folkeparti anbefaler forslaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-04-16:
Dette forslag er en udløber af den rentenedsættelse, der er sket gennem de senere år inden for samfundets rammer.
Vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at det er et godt forslag, der her kommer frem, når man nu vil give de firmaer, som omlægger lånene, 30 pct., hvis de er skattepligtige, og 10 pct., hvis de ikke er skattepligtige.
Det er en fordel at få sat gang i lånomlægningen, og det får vi ikke, hvis vi ikke giver nogen fordele på nogen måder.
Det er sådan i øjeblikket, at der ikke er nogen fordele, ja, det kan ligefrem være en ulempe for nogle at lægge lånene om, da det er ejerne, som skal bære hele byrden.
Vi er i Dansk Folkeparti indstillet på at se positivt på denne sag i udvalget.
Ulrik Kragh (V), 2002-04-16:
Forslag til lov om ændring af lov om byfornyelse vedrører ændrede omprioriteringsmuligheder.
Det, sagen drejer sig om, er, at man ved lån til sanering eller byfornyelse har ydet en ydelsesstøtte til lånene.
Det er imidlertid således, at ejerne ingen fordel har af at lave en omprioritering.
De står som debitorer og er derfor ansvarlige for at tage beslutningen, men i og med at ydelsesstøtten nedsættes, i takt med at man har en mindre udgift, er der altså intet incitament til at lave omprioriteringen.
Staten har mulighed for at mindske sine tilskud, har vi fundet ud af, og har derfor en mulighed for at hente en engangsindtægt på 150 mio. kr., hvis denne omprioritering bliver fremskyndet eller igangsat.
Derfor foreslås det, at skattepligtige ejere får en reduktion på 30 pct. af ydelsesnedsættelsen, og at ikkeskattepligtige ejere får en reduktion på 10 pct., men med mulighed for ret til uændret løbetid til det nærmeste hele år.
Ejerne får hele ydelsesstøtten, altså hele gevinsten, det første år.
Her vil man altså lave ensartethed og skabe balance i tingene.
Når hele det første års ydelse gives til ejerne, er det for at undgå, at man kommer ind i et likviditetsproblem som ejer, når det er sådan, at prioriteringen laves om.
Det er alt i alt et fornuftigt forslag, som giver mulighed for, at staten kan få 150 mio. kr. i kassen, uden at der er nogen, der bliver tabere.
Det er et godt forslag, som vi vil anbefale.
Ud over de nævnte ting er der nogle enkelte konsekvensreguleringer i forhold til anden lovgivning.
Der er en tilpasning af fradragsberettigede renteudgifter fra 32 til 30 pct. og en ændring af lov om bygningsfredning, hvorefter kulturministeren udpeger bygninger som bevaringsværdige, så de også opnår mulighed for støtte, jf. lov om byfornyelse.
Naser Khader (RV), 2002-04-16:
Det Radikale Venstre vil gerne støtte dette forslag, der skal sikre et incitament til at omprioritere de eksisterende lån med offentlig støtte.
Vi støtter naturligvis, at der bliver rettet op på de nuværende incitamentsproblemer, så der ikke bruges unødige offentlige midler i denne sammenhæng, for det vil være fornuftigt, ud fra både et privatøkonomisk og et samfundsøkonomisk perspektiv.
Samtidig vil vi anføre, at man nok bør gennemgå hele byfornyelsesstøtten for lignende problemer, så vi generelt sikrer en så fornuftig støtteordning som muligt.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg går ud fra, at vi ikke skal bevæge os langt ud i kanterne som ved den tidligere diskussion.
Derfor går jeg ud fra, at det var skibsfarten, ministeren tænkte på, og ikke skibsværfterne, for ellers er der i hvert fald noget, jeg har misforstået i forslaget her.
Det er selvfølgelig meget godt at være enige om målene, men det afgørende er jo præcis, at midlerne efter vores mening virker mod målene.
Det burde være målet, at man skulle fastholde dansk skibsfart og hindre udflagning, mens det, man gør her, er, at man risikerer at præmiere udflagning.
Det håber jeg skatteministeren helt forstår, og at skatteministeren er helt rolig ved, at det er det, man i øvrigt gennemfører.
Så siger skatteministeren, at fordi alle andre lande har det, må vi også have det.
Det er sådan set godt nok, men det, der bare er pointen, er, at der er en række problemstillinger, som er mere presserende i Danmark end i andre lande, fordi vi har mere gunstige afskrivningsregler og mere gunstige sambeskatningsregler i det her land.
Derfor er det problem med udskudte skatter langt mere presserende her end andre steder. Skatteministeren bliver nødt til at forklare to ting, for jeg går ud fra, at i alle de andre lande, hvor man har ordningerne, har man ikke opfundet et så perspektivløst begreb som et skattestop, men det skal vi have i Danmark.
Skatteministeren bliver nødt til at forklare mig og andre, hvordan det kan være, at der skal et skattestop ind i en lov, der i øvrigt indeholder massive lempelser.
Og det andet, skatteministeren bliver nødt til at forklare, er, hvorfor det skal gælde for 2001.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-16:
Et lille, pænt forslag, der er en følge af den gunstige økonomiske situation, landet befinder sig i.
I Socialdemokratiet er vi da glade for, at regeringen nu direkte viser det i deres lovgivningstiltag.
Havde de dog bare gjort det i forbindelse med finansloven, så havde mange ting set anderledes ud, men det valgte man altså ikke at gøre.
Forslaget, vi skal behandle i dag, tager udgangspunkt i det ganske lave renteniveau på markedet for realkreditlån til finansiering af de værdiforøgende forbedringsudgifter i forbindelse med sanering og byfornyelse.
Ved lånomlægninger ville staten kunne spare penge, men det er ejendommens ejer, der træffer beslutning om omprioritering, og forslaget tager konkret udgangspunkt i, at der er ganske få omprioriteringer i øjeblikket.
Vi er i Socialdemokratiet enige i vurderingen af årsagen, nemlig at der ikke er et tilstrækkeligt incitament for ejeren til at omprioritere, og konsekvensen er, at staten ikke opnår den mulige gevinst, som forslaget jo også handler om.
Vi er i Socialdemokratiet enige i at øge incitamentet hos ejeren til at søge lånomlægning - ikke for at pleje ejergenet, men fordi staten derved sparer penge, og fordi det kan lade sig gøre, uden at kommunerne skal bære nogen økonomiske konsekvenser.
Det er ligeledes afgørende for Socialdemokratiet, at forslaget ikke har nogen negative konsekvenser for lejerne i de berørte ejendomme.
Vi kan støtte forslaget.
Peter Christensen (V), 2002-04-16:
I mit første indlæg stillede jeg det spørgsmål, om Det Radikale Venstre ikke var enig i, at det faktisk er et arbejde, som kræver en vis grundighed, og som ikke kan jages igennem.
Det er ikke blevet kommenteret, og derfor går jeg ud fra, at hr. Anders Samuelsen er enig i det og derfor også må have en forståelse for, at vi er nødt til at afvente skatteministerens undersøgelse.
Hr. Anders Samuelsen slår fast: Jamen det er noget, vi har diskuteret igennem meget langt tid, i hvert fald igennem halvandet år, i medierne.
Jamen, hr. Anders Samuelsen, hvad for en debat, du har kørende i medierne, skal vel ikke påvirke ...
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-16:
Til hr. Kristian Jensen, som siger, at jeg lyder skuffet: Ja, men jeg er såmænd ikke skuffet på egne vegne, jeg er skuffet på befolkningens vegne, på Venstres vælgeres vegne, på de konservative vælgeres vegne, på Dansk Folkepartis vælgeres vegne over den manglende fremdrift, regeringspartierne og Dansk Folkeparti udviser.
Det er udelukkende den form for skuffelse, jeg giver udtryk for.
Så spørger hr. Peter Christensen, om Det Radikale Venstre kan acceptere lovsjusk.
Nej, det kan Det Radikale Venstre ikke, men jeg må igen henlede opmærksomheden på, at man har været i stand til at få en finanslov - i al dens kompleksitet - igennem Folketingssalen på ganske, ganske kort tid.
Her er det eneste, Det Radikale Venstre beder om, bakket op af en række andre partier, at få en redegørelse inden sommerferien.
Det er det eneste.
Så endelig til hr. Mikkel Dencker, som antyder, at vi ikke vil være villige til at kigge på tidsfristen.
Kan hr. Mikkel Dencker, når nu der bliver gået så tæt på, bekræfte, at der lå en aftale mellem Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om at tale sammen efter vores respektive gruppemøder for at forhandle den her del på plads?
Der blev ingen forhandling, fordi Dansk Folkeparti vendte tilbage og sagde: Vi kan under ingen omstændigheder være med, uanset tidsfrist eller ej.
Kan vi få det bekræftet?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-16:
Selv om hr. Anders Samuelsen siger noget andet, jamen så er Dansk Folkeparti enig i intentionerne i dette forslag.
Vi stemmer dog imod, fordi det er en for kort tidsfrist at give til behandlingen af et så vigtigt og kompliceret område, som det her er.
Hr. Anders Samuelsen ved også godt, at Dansk Folkeparti oplyste ham om i sidste uge, at vi havde i sinde at stemme for dette forslag, nr. B 39, hvis tidsfristen kunne udskydes, så man kunne få en seriøs behandling af det her forslag.
Men det ønskede hr. Anders Samuelsen ikke, og dermed konkluderede vi i Dansk Folkeparti, at hr. Anders Samuelsen i virkeligheden er ligeglad med, om det her forslag bliver vedtaget eller ej, men blot ønsker at skabe sig en platform for at stå hernede og skyde med den store kanon. Dansk Folkeparti har ikke tænkt sig at være statister i Cirkus Samuelsen, så derfor stemmer vi nej til det her.
Peter Christensen (V), 2002-04-16:
Undskyld, undskyld, jeg skal også lære det.
Men den radikale ordfører må da have forståelse for, at vi ikke på baggrund af mere eksterne former kan gennemføre lovsjusk her i Folketingssalen.