runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-11-05:
Da vores ordfører på området, fru Karen Klint, ikke kan være til stede, skal jeg læse hendes tale op.
Som de fleste kan huske, blev reglerne om tilsyn med plejehjem m.v. til efter en lang debat, en debat, der handlede om kvaliteten i kommunernes tilbud, om de sundhedsmæssige forhold på plejehjemmene og om beboerne og de pårørendes indflydelse på hverdagen.
Embedslægens tilsyn blev fastlagt til ét uanmeldt tilsyn.
De to kommunale tilsyn blev bestemt til at være ét uanmeldt og ét anmeldt tilsynsbesøg.
For Socialdemokraterne er et tilsyn ikke kun en kontrolfunktion, men også et redskab, der skal bruges udviklingsmæssigt, det være sig både fagligt og kulturmæssigt, på det enkelte plejehjem, så beboerne sikres netop den kvalitet i hverdagen, som kommunen faktisk har lovet via sine egne kvalitetsstandarder, og som skal tilrettelægges individuelt, så der tages hensyn til den enkelte beboers egne ønsker for en god hverdag i en naturlig forlængelse af vedkommendes hidtidige liv.
Tilsynet er en kontrol med, om borgerne får det rette kommunale tilbud på den rette måde og på den rette tid, og det er et redskab til aktivt at udvikle forebyggelse af fejl og til udvikling af det faglige og professionelle indhold i tilbuddet.
Vi er bekendt med, at der har været indkøringsvanskeligheder med at få tilsynene ind i en god gænge, og vi er faktisk enige med Dansk Sygeplejeråd, der i deres svar har skrevet, at de ikke mener, at der er tilstrækkeligt grundlag til en revision af den gældende tekst.
Vi er opmærksomme på, at enkelte kommuner, især mindre kommuner, har følt, at de ikke fagligt eller bemandingsmæssigt havde ressourcerne til at sikre et godt tilsyn, hvorfor de gerne ville have det udført af nogle andre.
Vi står nu over for en kommunalreform, hvor kommunerne får en sådan størrelse, at de kan klare mange sociale opgaver, ja, som bekendt får kommunerne langt flere tunge sociale opgaver, end vi Socialdemokrater faktisk kan anbefale.
Når nu kommunerne bliver større, er der ikke nogen undskyldning for, at de ikke har fagligt kvalificeret personale til at gennemføre de tilsyn, som faktisk er et kommunalt myndighedsansvar.
Vi afviser ikke, at vi på sigt kan se på nogle af forholdene i tilsynsreglerne, om de kan gøres bedre og mere fleksible, men vi kan ikke lige her før en stor kommunalreform anbefale, at andre end kommunerne selv står for tilsynsbesøgene, ud fra nogle svar på spørgsmål om de fremtidige driftsformer af de sociale tilbud, hvor regeringen har oplyst, at der på sigt arbejdes hen imod færre kommunalt ejede tilbud og flere selvejende institutioner.
Vi har intet imod selvejende institutioner, men det, at andre står for den daglige drift, øger efter vores opfattelse kommunens pligt til også selv at stå for de to årlige tilsyn.
Det tror vi faktisk også at borgerne har en forventning om.
Vi kan derfor ikke anbefale, at den foreslåede tekst udgår af lovteksten, men vi deltager gerne i en debat om, hvorvidt revisionspligten hellere skulle udsættes, til vi mere konkret kender konsekvenserne af den forestående kommunalreform.
Så kan vi tage det op igen.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-05:
Forslaget her bygger i virkeligheden på en misforståelse.
Det klarlægges med lovforslaget, at det naturligvis er kommunerne, der har ansvaret for, at ældre mennesker bliver behandlet ordentligt på plejehjemmene, og har ansvaret for at sikre plejehjemsplads til de af kommunens borgere, der har behov for det, men at kommunen selvfølgelig i det praktiske arbejde kan overlade det til private at løse de forskellige opgaver.
Det, der er det helt centrale, er, at det er et kommunalt myndighedsansvar, at de ældre bliver behandlet ordentligt.
Når lovforslaget er kommet, er det jo bl.a. som følge af de forskellige sager, der har været på plejehjem, hvor de ældre er blevet, ja, ligefrem slået ihjel nogle steder, og der er det altså vigtigt, at vi herinde hele tiden holder øje med, at de regler, vi har, er så klare og entydige, at der ikke er nogen tvivl udeomkring om, hvem der har ansvaret for hvad, og hvordan man i praksis giver vore ældre medborgere en ordentlig behandling.
Pia Boisen (EL), 2004-11-05:
Da Enhedslistens ordfører ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for vores holdning til lovforslaget.
Fødevareministerens oprindelige intention var at fremsætte et mere omfattende forslag til ændring af lov om fiskeri.
Det skulle også have omfattet en del ændringer på bl.a. muslingeområdet.
Enhedslisten er tilfreds med, at de øvrige ændringer af fiskeriloven udskydes, idet der er en række problemer bl.a. i forbindelse med muslingeopdræt og muslingefiskeri, der kræver en grundigere behandling.
De ændringer, som ministeren nu foreslår, vedrører, som andre har været inde på, ændringer i fiskerilovens kontrolbestemmelser og en ændring vedrørende forældelse af strafansvar.
Fiskeriet i Danmark og i de danske farvande er under pres i disse år.
Fiskekvoterne nedsættes for en lang række arter, og i sammenhæng med de generelt dårligere økonomiske vilkår for mange fiskere bliver det fristende at overtræde den gældende lovgivning for at sikre sig et større fiskeri end tilladt.
En løsning af fiskeriets problemer kræver efter Enhedslistens opfattelse omfattende ændringer i dansk fiskeris struktur.
Det er under alle omstændigheder nødvendigt at sikre sig mod overfiskning, så der også for fremtidens fiskere er noget at sejle på havet efter.
Derfor er det vigtigt, at kontrolmyndighederne, i dette tilfælde Fiskeriinspektionen, sikres mulighed for at udøve den nødvendige kontrol, og at der er mulighed for senere strafforfølgelse i forbindelse med konstaterede overtrædelser af fiskerilovgivningen.
Sådanne overtrædelser vil typisk vedrøre fiskeri efter forbudte arter, for stor bifangst, fiskeri i områder, der er lukkede for fiskeri, eller fiskeri ud over de tildelte kvoter.
Kontrollen er derfor nødvendig af hensyn til beskyttelse af fiskepopulationerne.
Det er nødvendigt, at fiskerikontrollen kan sikre bevismateriale, indtil dette kan overgives til politiet til videre efterforskning.
Der har været eksempler på omgåelse af gældende kvoteordninger, ved at enkelte fiskere og modtagere og forarbejdere af fisk forfalsker indberetninger og regnskabsbilag.
Den hidtidige forældelsesfrist på 2 år har gjort, at sagerne ofte er endt med at måtte henlægges, fordi forholdet typisk først blev opdaget af myndighederne ved gennemgang af regnskaber.
Det er selvfølgelig urimeligt, at disse sager må henlægges, fordi det i praksis betyder, at overfiskeri belønnes på lovlydige fiskeres bekostning.
På den baggrund kan Enhedslisten støtte fødevareministerens forslag til ændring af fiskeriloven.
Martin Lidegaard (RV), 2004-11-05:
Det er korrekt.
Jens Christian Larsen (V), 2004-11-05:
Hr. Martin Lidegaard brugte udtrykket, at det var en styrkelse af kontrollen.
Det mener jeg må være en fortalelse, for det, det handler om, er vel, at når det fra kontrollens side opfattes, at der er en klar overtrædelse, så overtager kontrollen den ellers normale politimæssige opgave.
Det er vel det, det handler om.
Martin Lidegaard (RV), 2004-11-05:
Det Radikale Venstre vil ligesom de andre partier gå positivt ind i behandlingen af det her forslag.
Vi er af den opfattelse, at den, kan man sige, skærpede kontrolindsats, forslaget lægger op til, jo i virkeligheden er en beskyttelsesforanstaltning for alle dem, som overholder reglerne, og som kommer til at betale for de brodne kar, der måtte være.
Vi er også helt enige i de faldne bemærkninger om, at vi skal have et skarpt øje på retssikkerhedsaspektet i det her.
Det ligger jo som bekendt Det Radikale Venstres hjerte nær.
Vi vil selvfølgelig gå ind i udvalgsbehandlingen med de spørgsmål, der skal til, for at sikre, at den enkelte fiskers retssikkerhed ikke bliver overskredet.
Jeg kunne også godt tænke mig at knytte en bemærkning til, hvorfor det tilsyneladende er nødvendigt at styrke kontrollen på det her område.
Det er det jo, fordi vi har skabt et fiskerisystem med kvoter og med et meget stort udsmid, som mange fiskere føler er galimatias.
Det forstår jeg godt.
Det må være svært at smide flere ton gode, fine spisefisk ud i havet, når man nu engang har fisket dem, på grund af et forskruet regelsystem, som vi i øjeblikket, føler jeg, i bred politisk enighed er ved at prøve at tage fat på.
Vi har skabt en ordning for kystfiskerne, der er mindre bureaukratisk, som lægger op til større ansvar og større flid for den enkelte fisker og dermed jo også til mindre kontrol.
Nu skal vi ikke tage fat på den diskussion i dag, men jeg kan ikke lade være med at sige, fordi debatten jo allerede raser derude, at for os er IOK ikke løsningen på det problem.
Vi frygter, at vi, hvis vi tror, at det er svaret, får drænet erhvervet for kapital i stedet for at tilføre det kapital.
Vi kan højst redde nogle banker for nogle lån, de aldrig skulle have givet, men vi kan ikke redde erhvervet, og det er vores opgave.
Vi håber, at vi kan skabe en ordning for de større både, der minder om den, som vi har lavet for kystfiskerne, så vi nærmer os, hvad jeg også har fornemmet der er den brede politiske enighed om, noget, der minder om en færøsk ordning med større tillid til og mindre kontrol af fiskerne.
Kristen Touborg (SF), 2004-11-05:
Det er nødvendigt, at der er en balance i forholdet mellem den enkeltes retssikkerhed og myndighedernes mulighed for kontrol, og for SF er der ingen tvivl om, at der er behov for at foretage nogle ændringer af fiskeriloven.
Man må sige, at fiskeriområdet nok er et af de erhvervsområder, hvor man gennem tiden har haft en del problemer med at finde denne balance mellem individets ret og kontrolmyndighedernes muligheder.
Der har jo i tidens løb været forskellige historier om, hvor svært det var at være kontrollør, når man kom ud i havnene, så jeg mener, der er grund til at hilse forslaget her velkommen, for det er helt nødvendigt.
Men det er klart, at man også skal være opmærksom på, at individets retssikkerhed opretholdes i et rimeligt omfang.
SF er positiv over for forslaget, og vi vil ud fra den vinkel gå ind i udvalgsarbejdet med en positiv holdning.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-11-05:
I går diskuterede vi konsekvenserne af lov om retssikkerhed på miljøområdet, i dag er det så på fiskeriområdet, og vi kan naturligvis også støtte dette forslag.
Det foreslås, at kontrolmyndighederne kan gennemføre kontrol af fiskerfartøjer til søs, når der foreligger en rimelig begrundet mistanke om en strafbar handling, idet det kan være vanskeligt for politiet at komme til stede.
Situationen kan f.eks. være den, at det viser sig, at et fartøj fisker ulovligt i det pågældende farvandsområde.
Her skal fiskerikontrollen følge de procedurer, som fremgår af retsplejelovens regler om strafferetsplejen, og det betyder bl.a., at sagen snarest muligt skal sendes til politiet, så den kan forelægges en dommer inden for 24 timer.
Også ved kontrol i havn kan der opstå en mistankesituation, hvor de yderligere undersøgelser skal foretages af politiet ifølge justitsministerens retssikkerhedslov.
Her giver lovforslaget mulighed for, at fiskerikontrollen kan meddele påbud eller forbud for at sikre, at et fiskerfartøj venter f.eks. med at foretage losning, indtil politiet kommer til stede.
Med disse ændringer af fiskeriloven bliver fiskernes retssikkerhed varetaget, samtidig med at der fortsat er rimelige muligheder for at foretage undersøgelser og retsforfølgning af overtrædelser.
Fiskerikontrolskibene skal kunne foretage kontrol af fartøjer til søs uden retskendelse.
Det forventes, at fiskerikontrollen kan gennemføre kontrollen stort set som i dag, også uden at komme i konflikt med lov om retssikkerheds bestemmelser om selvinkriminering af hensyn til beskyttelse af kvotesystemet samt udøvelse af kontrol, som beror på EU-retlige forpligtelser.
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis støtte dette lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-05:
Da vores ordfører, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi selvfølgelig finder mange gode ting i dette lovforslag.
Formålet med lovforslaget er at tilpasse fiskerilovens kontrolbestemmelser til loven om retssikkerhed, som træder i kraft den 1. januar 2005.
I forslaget lægges der op til, at kontrolmyndighederne kan gennemføre kontrol af fiskerifartøjer til søs, når der foreligger rimelig begrundet mistanke om en strafbar overtrædelse af fiskerilovgivningen, idet det ikke vurderes som værende realistisk, at politiet kan komme til stede til søs og foretage tvangsindgreb.
Dansk Folkeparti kan sagtens støtte ændringen, men vi gør også opmærksom på, at Danmarks Fiskeriforening har skrevet i sit høringssvar, at med de foreslåede undtagelser har Fiskeridirektoratet et ekstra stort ansvar for at iagttage fiskerens retssikkerhed under udøvelsen af sin myndighed.
Endelig foreslås en bestemmelse om en 5-årig forældelsesfrist for strafansvaret for visse overtrædelser af fiskerilovgivningen.
Baggrunden herfor er, at det har vist sig, at visse grove, systematisk planlagte overtrædelser, der typisk afdækkes ved gennemgang af regnskaber, i flere tilfælde ikke har kunnet medføre straf, da overtrædelsen først har kunnet afdækkes tæt på udløbet af den nuværende 2-årige forældelsesfrist.
Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at overtrædelser selvfølgelig skal straffes efter gældende bestemmelser, og det er jo også kun i fiskernes egen interesse, at de brodne kar i erhvervet bliver skilt fra.
Høringssvarene til lovforslaget har været overvejende positive, så derfor kan Dansk Folkeparti give sin fulde støtte til disse justeringer af fiskeriloven, og vi ser frem til udvalgsbehandlingen i den kommende tid.
Jens Christian Larsen (V), 2004-11-05:
Nødvendigheden af lovændringen er begrundet med de fysiske forhold, som findes under fiskeri, fisketransport m.v.
Desuden vil lovforslaget fastlægge omfanget af de nødvendige undtagelser i fiskeriloven i henhold til justitsministerens lov om retssikkerhed ved forvaltningens anvendelse af tvangsmidler og oplysningspligter, den såkaldte lov nr. 442.
Det fremgår af lovforslaget, at det indeholder tre hoveddele: For det første at give fiskerikontrollen mulighed for at gennemføre undersøgelser til søs, hvis der foreligger rimelig begrundet mistanke om en strafbar overtrædelse af fiskerilovgivningen; for det andet at give mulighed for, at fiskerikontrollen ved landbaseret kontrol får mulighed for at meddele forbud eller påbud med henblik på at sikre fartøjets tilstedeværelse, indtil sagen kan overtages af politiet, og endelig for det tredje en forlængelse af strafansvarsfristen fra 2 til 5 år, når der er tale om afdækning af systematisk planlagte overtrædelser.
De væsentligste overvejelser, man kan gøre sig i forbindelse med lovforslaget, er spørgsmålet om, hvorvidt fiskere og andre, som lovforslaget vedrører, kan regne med samme retssikkerhed som i alle andre tilfælde, hvor det er politiet, der udfører kontrol og tvangsindgreb.
Af høringssvarene fremgår det, at Danmarks Fiskeriforening bl.a. fremfører, at lovforslagets bestemmelser om, at fiskerikontrollen kan meddele påbud eller forbud for at sikre tilstedeværelsen af fiskerifartøj m.v., kan virke voldsomt.
Man foreslår derfor, at Fiskeridirektoratet efter de første 3 år udarbejder en opgørelse over antallet af disse tilbageholdelser samt begrundelserne for tilbageholdelserne.
I Fødevareministeriets bemærkninger hertil oplyses bl.a., at Fødevareministeriet er indstillet på at udarbejde de foreslåede opgørelser, og vi mener på den baggrund, at netop spørgsmålet om retssikkerhed bør uddybes yderligere under udvalgsbehandlingen efter førstebehandlingen.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-11-05:
Jeg vil gerne takke for tilslutningen til lovforslaget.
Formålet er jo netop at videreføre en tæt overvågning af udviklingen på området frem til kommunalreformens ikrafttræden.
Revision af grundtakstordningen indgår i de kommende lovforslag om kommunalreformen, og med forslaget bliver den hidtidige overvågning videreført, det vil sige i form af udviklingsråd, indberetnings- og redegørelsespligt for kommuner, amtskommuner og udviklingsråd samt socialministerens årlige redegørelse til Folketinget.
Overvågningen og udviklingsrådene videreføres dermed frem til 2007, hvor de erstattes af udviklingsråd, der skal overvåge kommunalreformen i en 4-årig periode.
Det er jo så også svaret til den radikale ordfører, der efterlyste overvågning efter 2007.
Med forslaget videreføres jo så også ændringen af serviceloven, hvor kommunernes og amtskommunernes forpligtelse til at levere tilbud på det sociale område blev præciseret, altså den såkaldte 600.000-kroners-regel.
Jeg skal sige til især SF’s ordfører, at kommunalreformen på ingen måde er udtryk for noget eksperiment, tværtimod ligger der grundige og meget bevidste overvejelser bag de initiativer, regeringen har taget med kommunalreformen, gående på, at vi gerne vil sikre en mere effektiv og en mere hensigtsmæssig offentlig sektor.
Jeg synes, det er ubegribeligt, at bl.a. SF ikke kan se det hensigtsmæssige i, at der nu er én myndighed, der får ansvaret på det sociale område.
Hele ideen i, at det er kommunerne, der får ansvaret på det sociale område i forhold til borgeren, går jo ud på at skabe et mere enkelt system, få klarhed over de forpligtelser, der er, og undgå, at borgeren bliver kastebold mellem myndigheder, der strides om ansvaret.
Så jeg ser som socialminister virkelig frem til, at kommunalreformen kan træde i kraft.
De mange ord fra hr. Villy Søvndal er måske i virkeligheden bare udtryk for en vis irritation over, at der nu er en VK-regering, der tager de udsattes og de svageste gruppers problemer meget alvorligt og faktisk har taget en lang række initiativer for at forbedre forholdene på mange områder.
Jeg vil også gerne kvittere for det positive forhandlingsforløb, vi netop har afsluttet i forbindelse med satspuljeforhandlingerne, hvor vi jo for 2005 faktisk har fordelt 382 mio. kr., bl.a. til en alkoholbehandlingsgaranti og en forstærket indsats for at nedbringe ventelister for børn til psykiatrisk behandling m.v.
Pia Boisen (EL), 2004-11-05:
Da Enhedslistens ordfører ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for vores synspunkter på lovforslaget: Forslaget peger jo på mere privatisering af funktioner, der burde ligge helt i offentligt regi.
Heraf følger mere administration og i den sidste ende færre og dårligere ydelser til de ældre, og det er Enhedslisten klart imod.
Vi mener som FOA, Forbundet af Offentligt Ansatte, og Dansk Sygeplejeråd, at regeringens projekt med at gøre vores velfærd til en vare på det frie marked undergraver mange års arbejde på at lave et velfærdssamfund.
Kommunerne har stadig myndighedsansvaret, hvilket er fornuftigt, men for at kunne forstå forslaget helt vil Enhedslisten gerne under udvalgsarbejdet have svar på nogle helt konkrete enkeltheder, eksempelvis hvor tit et privat kontrolfirma skal afrapportere til kommunen, før regeringen mener, at kommunen på ansvarlig vis kan leve op til sit ansvar som myndighed, og spørgsmålet om, hvad konsekvenserne bliver, hvis det private tilsyn fejler.
Hvem har erstatningspligten i dette tilfælde, kommunen som myndighedsansvarlig eller det private firma?
I lovforslagets bemærkninger står der, at det særlige tilsyn med plejehjemmene vurderes at have haft en positiv effekt, når det gælder om at hindre misrøgt af plejehjemsbeboere.
Misrøgt jo er et meget stærkt ord, og vi vil gerne have klargjort, hvad der menes med misrøgt.
Er det eksempelvis, når beboerne ikke kan komme ud i den friske luft på grund af manglende personale?
Hvis det er noget andet, der tænkes på, kunne det være rart at få oplyst, hvor mange tilfælde af misrøgt regeringen mener, tilsynene har forhindret.
Men alt i alt er der tale om et forslag, der peger i modsat retning af det, som Enhedslisten vil, nemlig at sikre, at borgerne får mest mulig pleje, at der er lette sagsgange, og at der er så lidt administration som muligt.
Tove Videbæk (KD), 2004-11-05:
Loven om tilsyn skal revideres her i folketingsåret 2004-05.
Det særlige tilsyn med plejehjem blev indført for at hindre misrøgt af plejehjemsbeboere, idet der dermed kom fokus på plejen og omsorgen på plejehjemmene, og som der står i bemærkningerne, vurderes det, at tilsynet har haft en positiv effekt.
Det gælder både vedrørende kost, personlig pleje og de praktiske opgaver samt holdningen til de ældre og måden, man taler med dem på.
Men gode plejehjem og dygtige hjemmehjælpere fratager ikke os som pårørende og naboer ansvaret for det sociale samvær, nærvær og besøg hos vore egne ældre i familien eller nabolaget.
De ældre har brug for at vide og mærke, at de ikke er glemt, bare fordi de er blevet ældre, og at de stadig er en del af den familie og det nabolag, som de hører til.
Det bliver præciseret i lovforslaget, at kommunalbestyrelsen fortsat har myndighedsansvaret for, at tilsynet foretages, og sådan skal det selvfølgelig blive ved med at være.
Det bliver også præciseret, at det praktiske tilsyn skal varetages af mennesker, der udfører myndighedsopgaver i kommunen, et privat firma eller en anden kommune, som kommunalbestyrelsen indgår aftale med om at udføre tilsynet, og det præciseres, at tilsynet skal være uvildigt og derfor aldrig må foretages af leverandører, hverken kommunale eller private.
Loven har virket efter hensigten, og jeg er faktisk helt enig med tidligere ordførere i, at det måske vil være fornuftigt at vente med at ændre paragraffen med revisionsbestemmelsen endeligt og permanent til enten efter eller i forbindelse med strukturreformen.
Men Kristendemokraterne kan støtte L 52.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-05:
Nu lægger det her forslag jo ikke op til, at vi skal ind i en egentlig fiskeridebat.
Jeg skal også holde mig fra det, selv om andre ordførere har haft tilbøjeligheder i den retning, men den må vi tage en anden dag.
Det er jo ikke sådan, at vi ikke har nogen kontrol på fiskeriområdet.
Det har vi.
Vi har jo en udmærket kontrol og udmærkede muligheder for at sikre den kontrol.
Det, der er væsentligt for os i det her forslag, er jo at sikre, at fiskerikontrollens medarbejdere har de redskaber, de har brug for, og selvfølgelig også at sikre fiskernes retsstilling.
Og derfor er det også vigtigt for os, at vi under udvalgsarbejdet får kigget på to ting.
Den ene ting er det, som jeg af høringssvarene kan se at ministeren også har givet tilsagn om til Danmarks Fiskeriforening, nemlig det med at evaluere, hvordan det så er gået efter 3 år.
I hvor mange tilfælde har kontrollen gjort brug af denne politimyndighed?
Jeg vil gerne give udtryk for, at vi Kristendemokrater vil slutte op om, at vi får den evaluering eller en rapport.
Den anden ting, det er vigtigt at kigge på, når nu kontrollen i visse tilfælde skal til at skifte kasket, om man så må sige, og være politimyndighed, er, at vi også giver fiskerikontrollens medarbejdere den nødvendige uddannelse til at kunne udføre det job, som yderligere bliver pålagt dem.
Kristendemokraterne vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-05:
Det er bare for at være sikker på, at socialministeren, der jo ikke var socialminister på det tidspunkt, da loven blev vedtaget, er fuldt orienteret om baggrunden for, at vi i sin tid vedtog den.
Når socialministeren siger, at det var forholdene på kommunale plejehjem, der var årsag til det, er det ikke rigtigt.
Vi havde tre samtidige historier.
Vi havde en fra Odder – det er rigtigt, at det var et kommunalt drevet plejehjem – så havde vi en fra Farum, og som det formentlig er ministeren bekendt, var alt jo udliciteret i Farum, også plejehjemmene, fordi borgmesteren var ministerens tidligere partifælle, hr. Peter Brixtofte, og så havde vi en fra en sønderjysk kommune – jeg kan ikke huske hvilken – hvor det var en selvejende institution.
Vi havde alle tre driftsformer repræsenteret, så det er simpelt hen ikke rigtigt, når ministeren siger, at det specielt var kommunale institutioner, der var årsag til lovgivningen.