runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2002-11-19:
I SF kan vi konstatere, at regeringen med det her forslag har valgt at fortsætte den privatisering af det danske sundhedssystem, som man iværksatte i sidste samling.
Dermed er man altså også med til at cementere det billede, som står
ganske klart, at når Venstre og De Konservative før valget sagde, at de ikke ønskede et forsikringsdanmark, er det en ganske anden virkelighed, som gælder nu, hvor vælgerne har talt: Vejen cementerers i retning af et sundhedssystem, som bygger mere og mere på private ordninger og bygger mere og mere på forsikringsordninger. Det her forslag giver en voldsom ulighed i sundheden mellem folk, som har en sundhedsordning på deres arbejde, hvad enten det er som virksomhedsleder eller som medarbejder, og dem, der ikke har.
Som vi har været inde på nogle gange i løbet af debatten, laver man en rangordning af menneskene i det her land.
Man laver et A-hold, hvor virksomhedslederne står forrest, og hvor nøglemedarbejderne bagefter har de gode muligheder for at vælge og vrage mellem offentlige og private sundhedssystemer, og bagest i køen kommer pensionisterne, børnene, de studerende, de arbejdsløse, hvis sundhed tilsyneladende ikke ligger regeringen ret meget på sinde.
I hvert fald må de pænt vente, til det bliver deres tur.
Det, der står tilbage på bundlinjen, er, at der ikke bliver gennemført én ekstra sundhedsbehandling af, at man laver et forslag som det her.
Der kommer ikke flere læger af, at lægerne både skal arbejde på et offentligt og et privat sygehus.
Så det er kun et spørgsmål om, at man flytter problemerne rundt og får muligheden for at vælge, hvem det er, der skal komme forrest i køen.
I stedet for at man behandler folk efter, hvem der er mest syg, og hvem der har mest behov for hjælp, behandler man nu folk efter, hvem der har den højeste værdi.
Hvem står som virksomhedsleder?
Hvem er nøglemedarbejder i en virksomhed?
Og så må de, der ikke er så meget værd for samfundet, så må pensionisterne, de arbejdsløse og de studerende pænt vente, til det bliver deres tur.
Det her forslag illustrerer til fulde, hvad det er for en samfundsudvikling, som et mere privat sundhedssystem vil medføre, og det er absolut ikke et billede, som tiltaler SF.
Derfor vil jeg sige, at vi i SF synes, at det er en helt, helt, helt forkert udvikling, som regeringen har kastet det danske sundhedssystem ind i, og SF vil under ingen omstændigheder støtte et forslag som det, der ligger.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Jeg vil benytte lejligheden til at gøre mit svar til hr. Morten Homann færdigt.
Som sagt handler det her ikke om at bekæmpe ventelister.
Det er ikke vores intention med det her.
Det gør vi på så mange andre gode områder
, bl.a. med den halvanden milliard kroner, som det er lykkedes denne her regering at få udmøntet til kortere ventelister, hvor resultaterne også begynder at vise sig nu.
Intentionen med det her forslag er at lave nogle tiltag for nogle selvstændigt erhvervsdrivende.
Hvis vi så samtidig ender med også at få bekæmpet lidt ventelister, så fred da være med det.
Så ville det jo ikke være så forfærdeligt.
Så til den rangordningen, som hr. Morten Homann bliver ved med at komme tilbage til: Nej, der er ikke nogen rangordning i det her.
Som sagt mener jeg ikke, at det her tiltag er for at bekæmpe ventelister, men hvis det nu skulle være det, hvad er så så forfærdeligt ved, at man står som nr. 10 på ventelisten og fem af dem, der er foran, bliver behandlet et andet sted?
Så står man som nr. 5.
Det har jeg personlig ikke noget imod.
Om man laver lovgivning ved at tale med erhvervsledere?
Nej, man laver lovgivning ved bl.a. at tale med de mennesker, som er ude i den virkelige verden.
Det nytter ikke noget, at vi sidder herinde på Christiansborg bag de tykke mure og ikke taler med mennesker ude i den virkelige verden.
Men det, det gælder om, og det, jeg også sagde før, er, at vi prøver at lave noget lovgivning, der virker.
Det gør vi bl.a. ved at tale med de mennesker, det vedrører.
Anders Samuelsen (RV), 2002-11-19:
Konklusionen først: Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
I bund og grund mener jeg og Det Radikale Venstre, at udgangspunktet skal tages i spørgsmålet om ventelister.
Hvis der ikke var ventelister, var der jo ikke behov for dette forslag, så enkelt er det jo.
Forslaget er jo kun nødvendigt på grund af, at der er ventelister.
Så er spørgsmålet: Hvordan bekæmper man bedst ventelister?
Ja, man kan jo symptombehandle ved at give nogle en mulighed for at få et fradrag og dermed springe op foran på listen, og så er der jo rent umiddelbart ikke nogen venteliste; sådan føles det i hvert fald af den gruppe.
Men spørgsmålet er, om man samlet set får gjort noget ved ventelisterne med det indgreb, og det mener vi faktisk ikke.
Det eneste, man måske opnår, er, at det samlede pres for at få lavet de strukturreformer, som måtte være nødvendige inden for det offentlige sygehusvæsen, bliver mindre.
Der er også et andet forhold, som gør sig gældende.
Det Radikale Venstre er imod forslaget på grund af, at man endnu en gang indfører en særordning, og vi har som et ganske enkelt princip i Det Radikale Venstre, at det vil vi ikke være med til.
Vi mener faktisk, at vi skal have et gennemskueligt skattesystem, hvor der ikke den ene gang efter den anden opbygges nye særordninger.
Så kan man sige: Jamen en særordning som denne her koster altså ikke ret meget, bare 10 mio. kr. Javel, men vi har også haft et forslag om en anden særordning til behandling tidligere i dag.
Her var det kunstnerne, der skulle have en specialordning med at kunne overføre deres indtægt fra det ene år til det andet, og den kostede også 10-15 mio. kr., eller hvor meget det nu var.
Bliver vi ved på den måde, skal der ikke mere end 100 af den slags forslag til - og det kan jo hurtigt ske, hvis man fortsætter i det tempo, man er oppe i for øjeblikket - før vi simpelt hen får en ekstra udgift på særordningsområdet på 1 mia. kr.
For de penge kunne vi såmænd i stedet for halvere mellemskatten, og det synes jeg altså ville være en bedre måde, for så havde alle fået nogle flere midler mellem hænderne - i hvert fald dem, der er på arbejdsmarkedet - og dem kunne de så bruge til det, de havde lyst til.
Den vej vil vi hellere gå, i stedet for at man hele tiden forsøger at gøre det godt for nogle bestemte grupper i stedet for at løse de generelle problemer, som ligger bagved, og derfor er Det Radikale Venstre imod forslaget her.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-11-19:
Jeg mener, det er en helt fordrejet debat, der slet ikke går på det, sagen handler om.
Nu har jeg været nede og læse min ordførertale igennem, og hvor i min ordførertale kan hr. Morten Homann finde, at jeg beskæftiger mig med ventelister?
Jeg mener faktisk ikke, det er dem, forslaget her handler om, og jeg vil godt høre, hvor hr. Morten Homann fandt det.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Skal regningen betales nu, eller skal vi først betale regningen næste år?
Peter Christensen (V), 2002-11-19:
Det lovforslag, vi skal behandle nu, er ud fra skattepolitiske og samfundsøkonomiske synspunkter ganske fornuftigt.
De foreslåede afgiftsnedsættelser på tobak og spiritus er helt i tråd med de anbefalinger, Skatteministeriet udsendte i grænsehandelsrapporten fra november 2000.
Problemet blev altså anerkendt af den tidligere regering, og nu kommer vi med en løsning.
En løsning som ikke fjerner al grænsehandel, men som klart mindsker presset på to af de mest grænsehandelsfølsomme varer, nemlig spiritus og cigaretter.
De foreslåede afgiftssænkninger skal ses i lyset af 24-timers-reglen.
Fra 2004 kan Danmark ikke opretholde særstatus og have restriktioner på indførelsen af de omtalte varer til eget forbrug.
Det vil naturligvis betyde, at danskerne i endnu større omfang end i dag vil valfarte til udlandet for at købe cigaretter, såfremt vi ikke ændrer de danske afgifter.
Når danskerne først kan indføre cigaretter til et helt års forbrug lovligt, så kræver det nødvendigvis, at afgiftsforskellen mindskes, såfremt vi ønsker at fastholde handel i Danmark.
Det gælder sådan set også spiritus.
Bortfaldet af 24-timers-reglen vurderes at koste 1,4 mia. kr., men Danmark tjener rent faktisk penge ved at sænke afgifterne og reducerer dermed tabet.
, og så har jeg endda ikke nævnt de generelle fordele, der altid er ved at mindske grænsehandel. For Venstre er det ikke et mål, at forbruget af hverken spiritus eller cigaretter øges, tværtimod, men det her forslag er fornuftig skattepolitik, og det handler ganske enkelt om, hvor handelen skal ligge.
Den tredje pind i forslaget er en reduktion af sodavandsafgiften, en reduktion som også gerne skal reducere grænsehandelen med sodavand og den illegale handel med sodavand.
Forslaget er en del af finanslovaftalen, og Venstre kan naturligvis støtte forslaget, og vi ser frem til en positiv udvalgsbehandling.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-19:
Som sagt vil vi gerne være med til at finansiere det her, og så må vi se på, hvordan det bliver til den tid.
Men vi vil gerne være med til at finansiere det, for det ville jo se lidt fjollet ud, at man lader afgifterne falde pr. 1. oktober, og så stiger de igen til det gamle niveau 3 måneder senere.
Så al logik siger jo, at det vil vi selvfølgelig også være med til.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti blander alt muligt andet ind i det her.
Jeg spurgte sådan set bare, om Dansk Folkeparti vil være med til at finansiere de 1,4 mia. kr., på den måde som regeringen selv har foreslået, nemlig ved forhøjelser af afgifter på andre områder.
Det var sådan set bare det, jeg spurgte om. Vil Dansk Folkeparti være med til at betale regningen, så den holder - det er enten forhøjelser af andre afgifter eller besparelser?
Hvis ikke, ryger velfærdsmålene, det står i regeringens egen finansredegørelse.
Vil Dansk Folkeparti dét, eller er det os andre, der skal ind og finansiere de billige smøger og sprut, for så er det jo meget pænt, at Dansk Folkeparti tager æren nu, og så kan vi andre få lov til at være med til at finansiere det?
Hvor er Dansk Folkepartis finansiering af det her for 2004?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-19:
Jeg kan forstå, at der er en vis skuffelse i Socialdemokratiet over, at man ikke har været med ved bordet.
For halvanden uge siden behandlede vi den aftale, som
Socialdemokratiet havde indgået med regeringen på dette område
, og der fremgik det jo klart, at Dansk Folkeparti syntes, at fradraget, man havde fundet frem til, var for lille.
Men sådan er der jo så meget, og man kan ikke altid være med, og det er da synd for Socialdemokratiet, at man ikke er blevet inviteret.
Men Dansk Folkeparti medvirker naturligvis gerne til den her finansiering, det er da klart, ellers kan vi jo ikke være med i et kommende finanslovforlig for 2004, som vi meget gerne vil være med i.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Nu er det jo sådan, at hvis man skal gå ind i det parlamentariske arbejde i nogle aftaler, skal man jo inviteres til forhandlinger om de aftaler, det handler om.
Der tror jeg, at selv hr. Mikkel Dencker - selv om hr. Mikkel Dencker var ydmyg og sagde, at han ikke engang har deltaget og stort set ikke er vidende om det - godt ved, at sådan var kortene ikke fordelt. Socialdemokratiet fik ikke noget tilbud om at deltage i det her.
Men det afgørende er sådan set for mig, at det har været regeringens holdning fra starten.
Altså jeg ved godt, at regeringen siger, at nu fik vi det skudt til den 1. oktober, for så er der grænser for, hvor mange tømmermænd de kan nå at få inden den 1. januar.
Det er trods alt kun et kvartal, der skal finansieres, det klarer vi så.
Men der står her: som skal finansieres af forhøjelser på andre områder.
Venstres ordfører har jo også bekræftet, at det er helt i overensstemmelse med skattestoppet, det erkender jeg, og derfor er pointen bare: Vil Dansk Folkeparti være med til at finansiere regningen, når den kommer for alvor, 1,4 mia. kr., eller er det der, vi andre bliver inviteret til at være med til, at folk kan fastholde deres tømmermænd?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-19:
Dansk Folkeparti medvirker naturligvis meget gerne til at finde finansieringen af det her forslag også i 2004.
Hr. Buksti ved udmærket godt, at undertegnede ikke er finansordfører for Dansk Folkeparti.
Hvordan det skal finansieres til den tid, kan jeg ikke på stående fod give noget bud på.
Men da jeg kan høre, at hr. Buksti og hans parti gerne vil være med til at finansiere det forslag, vil jeg da opfordre Socialdemokratiet til at gå ind i det parlamentariske arbejde i en lidt mere positiv ånd og stemning, end det har været tilfældet hidtil.
Så kunne det være, at man kunne være kommet med i nogle flere aftaler.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg vil da gerne stille hr. Mikkel Dencker det samme spørgsmål, som jeg stillede Venstres ordfører.
Vil Dansk Folkeparti medvirke til at finansiere det her gilde med billigere sprut og smøger?
Socialdemokratiet har sagt, at vi gerne vil, vi er bare ikke blevet indbudt. Hvordan forestiller hr. Mikkel Dencker sig det her finansieret i 2004?
Medvirker Dansk Folkeparti til de afgiftsforhøjelser, som regeringen har stillet i udsigt?
Skal der være offentlige besparelser, eller tærer vi på råderum?
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-19:
I Dansk Folkeparti har vi gennem et længere stykke tid ment, at dette initiativ, som tages i dag, nemlig nedsættelse af afgifter på cigaretter, spiritus og sodavand, har været det rette middel til at få begrænset grænsehandelens omfang.
Dette lovforslag skal selvfølgelig også ses i relation til både grænsehandelen og også det forestående bortfald af 24-timers-reglen.
Med bortfaldet af 24-timers-reglen kan man, som det tidligere har været nævnt, se frem til en meget kraftig stigning af grænsehandelen netop med disse varer, og Dansk Folkeparti mener derfor, at dette middel, der tages i brug her, nemlig et afgiftsfald for at holde så meget som muligt af omsætningen af disse varer hjemme, er det rigtige.
Og vi kan dermed støtte lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Nu ved jeg ikke, om hr. Peter Christensen har været uopmærksom. Jeg har min ordførertale her og ved præcis, hvad jeg har sagt.
Hr. Peter Christensen må gerne låne den, så han kan læse den og vise mig, hvor det står, at der er nogle steder, hvor man kan finansiere skattelettelser ved engangsbesparelser.
Min pointe er jo præcis, at det er det, man gør her.
Derfor er min pointe stadig væk: Vil hr. Peter Christensen ikke godt give bare os en fornemmelse af, hvordan man forestiller sig det finansieret i 2004?
Hr. Peter Christensen sagde jo selv, at det kunne hr. Peter Christensen sandelig ikke gå ind i, for det kom jo an på forhandlingerne i 2004.
Ja, og derfor er det jo heller ikke finansieret.
Derfor er det ufinansieret, derfor er regningen skudt ud, fordi man ikke har villet tage opgøret med Dansk Folkeparti om, hvad det er for nogle afgifter, som Venstre og De Konservative mener skulle finansiere det her.
Og det er ikke noget med, at man kunne gå ind og sige, at det er ufinansieret, for det har man selv forudsat: Hvis det ikke er finansieret, så er der ingen skattelettelser.
Peter Christensen (V), 2002-11-19:
Jeg vil godt gentage mit spørgsmål og gøre det ganske enkelt.
Der blev sagt i ordførertalen, at engangsindtægter sagtens kunne bruges til at skabe råderum for fremtidige skattelettelser.
Mener den socialdemokratiske ordfører, at man kan lave skattelettelser, hvis de kun finansieres med engangsbeløb?
Peter Christensen (V), 2002-11-19:
Nu har jeg lidt svært ved at svare på, hvordan man vil få kabalen til gå op ved de fremtidige finanslovforhandlinger, hvor jeg end ikke deltager i forhandlingerne som skatteordfører.
Det ved jeg ikke.
Men jeg ved, at vi nu fra regeringens side tager fat i en situation og løser et problem, som ellers, hvis vi ikke ville gøre noget, faktisk ville betyde, at grænsehandelen vil stige med 1,6 mia. kr.
Det er det samme, som den nuværende grænsehandel er i det hele taget med øl og vin, så derfor kan man sige, at havde vi ikke gjort noget, så synes jeg faktisk, at en kritik af os ville have været berettiget.
Men vi anerkender, at der er et stort problem, det gjorde den tidligere regering sådan set også, og vi løser det.
Jacob Buksti (S), 2002-11-19:
Jeg anfører bare, at da man i forbindelse med finanslovforslagets fremsættelse sagde, at man vil indkalde partierne, sagde man der, at det skal finansieres ved forhøjelser af afgifter andre steder.
Jeg kan bare konstatere, at det har man ikke gjort.
Man har tværtimod tæret på reserverne, og det, der er pointen, er, at i den fremskrivning, man foretager i finansredegørelsen for 2010-perspektivet med opgørelse over råderum forudsættes det, at de 1,4 mia. kr. er fuldt finansieret.
Men nu kan jeg forstå på Venstres ordfører, at det tager man først stilling til med finansloven for 2004.
Det vil sige, at der er fest med billig sprut og smøger, men regningen er udsat, til man har fået tømmermændene.
Peter Christensen (V), 2002-11-19:
Det fremgår klart af vores definition af skattestoppet, at hvis en afgiftssænkning kommer til at foregå som følge af en EU-beslutning, så vil det ikke være i modstrid med skattestoppet, at vi hæver andre afgifter.
Men det har vi valgt ikke at gøre i denne her sammenhæng, og gældende for finansåret 2003 er afgiftssænkningerne fuldt finansieret, finansieringen fremover er der ikke taget endelig stilling til.
Det må blive en del af de fremtidige finanslovforhandlinger, hvordan det til den tid skal finansieres.
Men som jeg sagde, er der en mulighed for, at man kan hæve andre afgifter, men det har vi fra Venstres side absolut ikke lagt os fast på, og jeg tror egentlig heller ikke, at det vil blive finansieret på den måde.
Afgiftslettelserne er fuldt finansieret i 2003, og det har været en del af finanslovaftalen for det finansår.
Hvordan det skal finansieres fremover, er ikke vedtaget endnu, og det fremgår også klart af finansloven.
Der er mange grunde til, at vi ikke kunne blive enige om det her års finanslov.
Men det bliver sagt, at vi bruger midler fra reserverne og har indtægter, der har karakter af engangsindtægter.
Hvordan skulle de så ellers kunne være brugt til skattelettelser?
Den socialdemokratiske ordfører sagde, at man ikke kan bruge engangsindtægter til at sænke afgifter med, men man kan godt bruge dem til at lave skattelettelser.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en yderligere forklaring af.
Colette L. Brix (DF), 2002-11-19:
Jeg vil sige til fru Sandy Brinck, at vi to ikke er enige i det her, og at vores partier ikke er enige.
Det er der ikke noget at gøre ved, vi skal heller ikke være enige i alt, for så er der jo ikke nogen debat.
Der er slet ikke nogen i Dansk Folkeparti, der ønsker, at der skal være en forskelsbehandling, men der er nogle i Dansk Folkeparti, der ønsker, at selvstændige også skal have en mulighed for at kunne gøre det samme, som vi gjorde i det forslag, der hed L 97.
Derved lander den, sådan er det.
Morten Homann (SF), 2002-11-19:
Det tror jeg vi alle sammen havde nogle oplevelser med i foråret bl.a. på skatteområdet, hvor vi havde nogle meget store lovkomplekser om ejendomsværdiskat og vurderingsorganisationer, som blev haster meget hurtigt igennem.
Men jeg er glad for, at erfaringer har vist, at godt og grundigt lovgivningsarbejde er det bedste.
Så vil jeg sige, at jeg er ked af, jeg har taget ordene socialt ansvar i min mund.
Jeg kunne forstå, at det ikke behagede den konservative ordfører at tale om socialt ansvar.
Så må jeg bare konstatere og have den konservative ordfører
til at bekræfte, at man med det lovkompleks, som man har fremsat her, har lavet en rangordning for, hvem det er vigtigst at få sundhedsbehandlet i det her land, en rangordning, som sætter den selvstændigt erhvervsdrivende, direktøren, øverst, dernæst vedkommendes nøglemedarbejdere, og så må resten af medarbejderne sammen med den arbejdsløse og den studerende og pensionisten pænt vente bagest i køen, til det bliver deres tur.
Sandy Brinck (S), 2002-11-19:
Først til Venstres ordfører: Den debat havde vi jo også under behandlingen af det seneste lovforslag, og vores svar er stadig væk, at det her hjælper ikke på ventelisterne.
Det flytter sundhedspersonale fra det offentlige og over i det private sundhedsvæsen, og det vil vi ikke være med til.
Jeg har stadig væk citatet fra fru Colette Brix den 9. marts, hvor fru Colette Brix siger til Ritzau: »Jeg var chokeret over, at lovforslaget kunne lægges frem.
Det betyder, at syersken med en ryglidelse skal være med til at betale for, at en direktør med samme lidelse kan komme forrest i køen.
Det vil vi simpelthen ikke være med til.«
Så al den der glæde, som har været der tidligere og åbenbart er bestandig, har i hvert fald ikke været der, når man har talt ud til folket via medierne, og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, at Dansk Folkeparti vil være med til at sætte pensionisterne bagest i køen.
Det troede jeg ikke var Dansk Folkepartis politik, men det må jeg konstatere at det er.
Colette L. Brix (DF), 2002-11-19:
Jeg kan ikke lade være med at sige, at jeg blev utrolig glad, og det gjorde Dansk Folkeparti også, da vi så, at selvstændigt erhvervsdrivende nu også kan få sundhedsbehandlinger på samme måde, som vi gjorde i L 97, og det undrer mig gang på gang og atter og atter, at hver eneste gang det drejer sig om selvstændige, bliver der talt om, at nu får de fortrinsret, eller også har vi A-, B- og C-hold.
Jeg vil gerne spørge, om folk, der er selvstændige, alle sammen er sådan en flok direktører med flere hundrede millioner kroner på lommen.
Jeg har da lidt på fornemmelsen, at mange af de selvstændige, vi har i det her land, er på C-holdet - helt nede på C-holdet.
Og så har de for øvrigt ansvaret for momsindbetalinger og for lønninger og alt det andet, der skal være i en virksomhed.
Så tænk, jeg synes, vi for en gangs skyld nu ligestiller to grupper, nemlig dem, der er medarbejdere, og så dem, der er selvstændige.
Og hvor er jeg glad for det.
Jeg ved, at rundt om i landet sidder der nu mange små selvstændige og klapper i deres små hænder - det kan jeg godt sige til fru Sandy Brinck - over, at det her forslag kommer ind i Folketinget og bliver behandlet.
Hvor har vi trængt til det.
Hans Andersen (V), 2002-11-19:
Jeg vil gerne spørge fru Sandy Brinck, om det ikke er rigtigt, at da vi i november sidste år overtog regeringsmagten, havde man et sundhedsvæsen med alenlange ventelister, og at vi på flere forskellige måder skulle forsøge at bidrage til at nedbringe de ventelister, og at det første, vi gjorde, var at tilføre 1,5 mia. kr. til det offentlige sundhedsvæsen, og med tøvende støtte fra Socialdemokratiet fik opbakningen til det, og at de nu er i gang med at virke, og det går fremad, men at dette er et supplement.
Kan vi ikke også være enige om, at vi af alle kræfter skal forsøge at få nedbragt ventelisterne, som vi ikke kan være tjent med i Danmark?