Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
Jeg vil gerne endnu en gang starte med at takke ordførerne for den, synes jeg, generelt positive modtagelse af lovforslaget.
2:10 PM institutternes fradrag for værdien af betalingsrettigheder ved låneudmåling
, og hertil kommer selvfølgelig også en række tilpasninger af mere teknisk karakter.
Jeg forventer klart, at vi med dette serviceeftersyn af landdistriktsloven, der jo er fra år 2000, kan gøre loven handlingsklar til de sidste par år af den nuværende programperiode for EU's landdistriktspolitik.
Jeg skal her knytte nogle bemærkninger til landdistriktspolitikken og de muligheder, som lovforslaget giver.
I regeringens overordnede politik for landdistrikterne handler den generelle landdistriktsudvikling om at skabe gode rammebetingelser og dertil knytte konkrete indsatser, således at landdistrikterne fortsat kan være attraktive for både erhvervsudviklingen, herunder beskæftigelsen, og befolkningsudviklingen.
Samtidig skal landdistriktspolitikken bidrage til en positiv udvikling af miljø- og naturforhold.
Landdistrikterne skal være attraktive bosætningssteder.
En udvikling i landdistrikterne kommer kun i stand, hvis der tænkes i helheder og det sikres, at de forskellige enkeltinitiativer bliver led i en samlet strategi, så de tilsammen kan være med til at skabe gode rammevilkår for udviklingen i landdistrikterne.
Europa-Kommissionen peger da også i forslaget til en ny landdistriktsforordning for perioden 2007-2013 på behovet for balance og koordination af indsatsen inden for medlemsstaternes landdistriktsprogrammer, og jeg vil sikre mig, at vi ved fastlæggelsen af indsatsen i den nye programperiode får en bred folkelig debat med deltagelse af de relevante organisationer.
Som et eksempel på, hvorledes en sådan sammentænkning kunne håndteres i praksis, kan nævnes den nuværende læplantningsordning.
Oprindelig havde ordningen et produktions- og effektivitetssigte ved at etablere læhegn, som kunne mindske vinderosionen og dermed forbedre afgrødernes vækst.
Senere er ordningen så blevet omformet til at have en højere grad af naturhensyn, landskabsmæssige hensyn og miljøhensyn via plantning omkring tekniske anlæg, staldanlæg og gylletanke, og det kunne jo yderligere eksempelvis kombineres med etableringen af vandrestier langs beplantningerne til gavn for relationerne mellem land og by og til gavn for turismen.
Så det danske landdistriktsprogram har i den nuværende udformning primært sigte på natur, miljø og det primære jordbrug, og det vil fortsat være et sigte at integrere sådanne hensyn i de mere erhvervsrettede ordninger.
Samtidig er det vigtigt, at de nuværende ordninger og eventuelle nye ordninger søges tilpasset, således at der sikres en bedre samlet effekt af indsatsen og udnyttelse af mulighederne i EU's nye landdistriktspolitik.
Lovforslaget skaber øgede muligheder for fremme af dyrevelfærd og for at gøre det lettere for landmændene at kunne opfylde normer vedrørende miljø, folke-, dyreog plantesundhed, dyrevelfærd og arbejdssikkerhed.
Lovforslaget giver mulighed for at etablere nye tilskudsordninger, eksempelvis en tilskudsordning til landbrugsproduktionsmetoder, der forbedrer landbrugsprodukternes kvalitet og medvirker til salgsfremstød for sådanne produkter.
I en sådan tilskudsordning skal der være fokus på information af forbrugerne samt salgsfremstød for fødevareprodukter produceret under en af EU's kvalitetsmærkningsordninger eller en national kvalitetsmærkningsordning.
Hertil kommer tilskyndelse til landmænds deltagelse i kvalitetsmærkningsordninger for fødevarer, EU's og nationale mærkningsordninger om bl.a. geografisk oprindelse og økologi.
Lovforslaget indeholder endvidere, som jeg omtalte det i indledningen, en forbedring af yngre jordbrugere-ordningen ved at give de FTTM018.fm Page 1442 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM yngre jordbrugerne mulighed for at optage et YJ-tillægslån, således at deres situation i etableringsfasen styrkes.
Jeg vil gerne sige, at jeg jo hørte, at regeringsordførerne var meget positive.
Det vil jeg også gerne kvittere for.
Jeg hørte også, at hr. Troels Ravn var positiv over for selve forslaget, og jeg forstod også, at hr. Troels Ravn var optaget af, om vandværker og kommuner kunne være med til at gå ind og finansiere en del af det.
Og det kan jeg sige at vi undersøger og arbejder med netop nu.
Hr. Christian H. Hansen var inde og sige noget omkring løbende orientering.
Jeg mener, det er et godt forslag, og det synes jeg gerne jeg vil kvittere for, og selvfølgelig vil jeg gerne leve op til, at det gør vi.
Hr. Ole Glahn hørte jeg også være positiv.
Jeg hørte godt ordene omkring beføjelserne og bemyndigelserne.
Hr. Kristen Touborg var inde på et økologisk salgsfremstød; det var også noget af det, hr. Christian H. Hansen var inde på.
Jamen det synes jeg hr. Kristen Touborg rammer rigtig med.
Det er også nogle af de tanker, jeg gør mig, at hvis den økologiske produktion skal have en endnu bedre fremtid i Danmark, så kunne det meget vel være hele eksportområdet, vi skulle prøve at kigge på, for der halter det noget.
Så det vil jeg gerne kvittere for og sige, at det er jeg indstillet positivt på at se på sammen med udvalget.
Endelig var hr. Per Clausen inde og sige noget omkring økologi og dyrevelfærd og om omstillingen i det offentlige til økologi.
Jeg kan i hvert fald bekræfte, hvad hr. Per Clausen siger, at det har vi før diskuteret, og det vil vi også gøre igen.
Jeg er sådan set meget enig i, at innovationsloven også har nogle muligheder der.
Det kan godt være, at det ikke er nok, og så må vi prøve at kigge på det.
Men jeg mener generelt, at økologi gerne skulle kunne hvile i sig selv som et tilbud, man vælger.
Men sådan som jeg forstår hr. Per Clausen normalt, så er det også et spørgsmål om at gå ind og vurdere, om der er nogle muligheder inden for økologien, og det synes jeg vi skal tilstå hinanden at vi tager en diskussion om; jeg gør det gerne i hvert fald.