runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2001-02-21:
Jeg tror, at hr. Kolstrups arkæologiske studier i forhistorien overgår mine.
Jeg må holde mig til det, jeg sagde her, og som jeg håber, jeg har sagt hele vejen igennem, at de butiksstørrelser, der er anført i loven, er udgangspunktet, når man skal planlægge på det her område.
Og kravet om en særlig begrundelse for at fravige dem skal sikre, at den planlæggende myndighed nøje overvejer, om der er særlige planlægningsmæssige forhold, der kan begrunde planlægning for større butikker. Og vel og mærke er der gennemsyn af det, idet vi har mulighed for at gøre indsigelse, hvis ikke man overholder disse ting.
Og vi har gjort indsigelse, tror jeg, mod samtlige, også mod kommuneplanen for København, vi har gjort indsigelse mod samtlige regionplaner måske bortset fra et enkelt tilfælde, netop ud fra at man i forslagene landet over har set væk fra butiksstørrelsen.
Så vi har altså anlagt lige præcis den linje, hr. Kolstrup har efterlevet.
At man i Naturklagenævnet er optaget af, hvad der er blevet stillet af spørgsmål og givet af svar osv., det er vel også naturlige led i en almindelig retsfortolkning.
Som jeg understregede før, er det ikke min opgave at kommentere Naturklagenævnets afgørelser.
Det er et uafhængigt organ.
Og som jeg sagde indledningsvis, har jeg fuld tillid
til Naturklagenævnet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-21:
Vi er drønuenige om, hvordan man juridisk skal bedømme den konstruktion, der ligger ude på Amager - det der Manhattan, man prøver at lave.
Men jeg synes, det er interessant, og det svar takker jeg for, at ministeren og jeg er enige om, at når denne lov skal fortolkes, så skal man absolut tage udgangspunkt i lovens paragraffer og ikke i betænkningen og nogle svar, der ligger før det ændringsforslag, som vi alle - i hvert fald undertegnede - er så levende optaget af.
Tak for det svar.
Så er der dog et minimum af en fællesnævner.
Det springende punkt er dernæst, om man er villig til at drive denne retspraksis ud i praksis.
Svend Auken (S), 2001-02-21:
Hr. Kolstrup og jeg har samarbejdet godt i denne her sag omkring planloven, og jeg er stolt af det resultatet, vi har nået.
Og jeg kan gentage, hvad jeg har sagt om forvaltningen.
Så er vi uenige om, hvorvidt det er rigtigt, at Folketinget har truffet beslutning om at bygge en ny metropol, et nyt bycenter derude.
Det synes jeg er én diskussion.
En anden diskussion er juraen.
Der vil jeg gerne sige til hr. Kolstrup, at vi lægger utrolig vægt på, at juraen er overholdt.
Og jeg ved, at det gør man også i Naturklagenævnet; det er selve nævnets opfattelse.
Så jeg kan ikke tilføje noget yderligere, end at vi holder os fuldstændig til den aftale, vi i sin tid indgik.
Og jeg synes, at det er helt forkert, når man i dele af pressen ud fra den afgørelse, der er truffet i Naturklagenævnet, drager den forkerte konklusion, at så er loven blevet lavet om, eller så skal forvaltningen ændres ude over landet osv.
Vi lægger vægt på, at den lov er gældende, og den skal overholdes.
Uanset om det er København, eller det er Ringkøbing eller Århus, eller hvor det er henne, så skal loven overholdes.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-21:
Hvis vi er enige om den her tolkning af loven, må det også betyde, at ministeren klart bliver nødt til i hvert fald på et principielt plan at tage afstand fra den type tolkninger, hvor man tager udgangspunkt i, hvad der står i lovens betænkning, og nogle svar, der ligger før ændringsforslaget, altså fra marts måned.
Er det ikke korrekt, at det er den logiske konsekvens af vores enighed, at ministeren utvetydigt må tage afstand fra en sådan argumentationsform?
Det er muligt, at ministeren ikke synes, at han kan gøre det i forhold til Naturklagenævnet, men så må han gøre det på et meget principielt niveau.
Svend Auken (S), 2001-02-21:
Jeg gav hr. Kolstrup den indrømmelse tidligere, at det er, som om han har været dybere nede i de forhistoriske lag, end jeg har været.
Så derfor er jeg måske ikke helt så godt rustet som han til denne diskussion. Jeg vil bare sige så meget, at vi lavede aftalen med hr. Kolstrups forgænger som miljørordfører fra Enhedslisten, og han sad i det udvalg, der besluttede, hvad der skulle stå i den betænkning, og hvilke spørgsmål og svar der skulle genoptrykkes dengang.
Og selvfølgelig hører både lovforslag, ændringsforslag, betænkning, debatten i Folketingssalen og svar på udvalgets spørgsmål med til, om man så må sige, fortolkningen af, hvad der er gældende ret.
Og jeg vil gerne sige til hr. Kolstrup, at selvfølgelig er det vigtigt, om et svar er afgivet, før der er stillet ændringsforslag, eller efter at der er stillet ændringsforslag, det siger sig selv.
Men jeg vil meget nødig drage alle de konklusioner, som hr. Kolstrup drager, for jeg frygter, at jeg kommer ud i mudret vand og i et område, hvor jeg ikke har fast grund under fødderne, og derfor frygter jeg, at hans viden og indsigt vil trække mig ud til et sted, hvortil jeg ikke ønsker at blive trukket.
Men jeg vil gerne gentage det her, som jeg har sagt: Vi har en aftale, den vil blive overholdt, og den vil blive respekteret over hele landet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-21:
»Vil ministeren oplyse, om planlovens overgangsbestemmelser vedrørende detailhandel er gældende, indtil Naturklagenævnet har færdigbehandlet en eventuel klage over regions/kommuneplanen for detailhandel?«
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-02-21:
Når et parti eller flere partier rejser et principielt spørgsmål, gør man jo automatisk det som minister, at man siger, at man vil gentænke nogle ting.
Ellers ville man ikke, synes jeg, følge de spilleregler, der er i Folketinget. Jeg har bare lidt på fornemmelsen, at der i hvert fald er nogle facetter, nogle momenter bl.a. omkring 40-års-reglen, og i hvert fald også omkring de økonomiske konsekvenser, som det ville være fornuftigt at få belyst lidt mere.
Ikke fordi jeg tror, de er særlig dramatiske, tværtimod er det fortsat en forbedring.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-21:
Er det ikke en meget mild omskrivning, den socialdemokratiske ordfører giver med beskrivelsen af nedtrapningen efter 40 år? Skulle der ikke snarere have stået, at denne lov ikke gælder for folk over 40 år?
Jens Vibjerg (V), 2001-02-21:
Også Venstre kan give sin positive tilslutning til lovforslaget.
Det er selvfølgelig positivt, at nogle mennesker, som kom i klemme ved lovgivningen med hensyn til at benytte efterlønsordningen, nu får mulighed for at gøre det, samtidig med at de benytter en pensionsopsparing.
Derfor medvirker Venstre positivt til lovforslagets gennemførelse.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-02-21:
Det her er jo en udløber af den politiske aftale, der er lavet omkring de selvstændigt erhvervsdrivendes mulighed for at indbetale til den såkaldte § 15 A-pensionsordning.
Det er en vældig god idé, men så må det også heraf følge, at man må ind under det samme regelsæt for fradrag i forbindelse med efterlønnen. Derfor kan vi fra Det Konservative Folkeparti tilslutte os dette lovforslag.
Anne Baastrup (SF), 2001-02-21:
Da hr. Aage Frandsen ikke kan være til stede, skal jeg læse hans ordførertale op.
Lovforslaget er en konsekvens af ændringerne af pensionsbeskatningsloven, der blev vedtaget før jul.
Det betyder, at selvstændigt erhvervsdrivende i forbindelse med afståelse af erhvervsmæssig virksomhed efter det fyldte 55. år skal kunne indbetale på pensionsordninger efter særlig fordelagtige skatteregler.
Lovforslaget er en konsekvens af aftalerne om efterlønnen og pensionsskatteloven, og SF kan støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-02-21:
Jeg skal ikke gentage baggrunden for lovforslaget, men blot tilkendegive, at vi i Dansk Folkeparti er positive over for lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-21:
Jeg skal bare sige, at Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-21:
Jeg vil derimod meddele, at vi i Enhedslisten er skeptiske.
Vi har ikke så stor tillid til sådan nogle skattebegunstigelser og synes, det er ret problematisk.
Men derudover vil vi også nævne, at vi ser et selvstændigt problem i, at man lægger en ekstra administrativ byrde over på a-kasserne, og det skal man i hvert fald være opmærksom på, når man gør det.
Jeg hører tit højresidesalens politikere sige, at a-kasserne fungerer dyrt og ineffektivt.
Det gør de ikke, men det er jo klart, at når de ansatte får pålagt flere og flere opgaver, bliver der selvfølgelig også tilsvarende mere at arbejde med, og det kan give anledning til evindelige lappeløsninger.
Ove Hygum (S), 2001-02-21:
Jeg skal prøve at se, om jeg kan besvare alle de spørgsmål, der er rejst.
Da det jo i dag er en ganske overkommelig opgave, skal jeg nøjes med at takke for den brede tilslutning
til forslaget.
Jeg håber, at vi får en god behandling og et godt samarbejde under udvalgsarbejdet.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-21:
Den 18. maj sidste år ændrede Folketinget reglerne for bopælskrav for efterlønsmodtagere, således at man kan tage efterlønnen med til EØS-landene.
Da Grønland og Færøerne ikke er omfattede af EØS-aftaler og ikke hører til under kategorien indland, betød det imidlertid, at man ikke kunne bosætte sig overalt i rigsfællesskabet som efterlønsmodtager.
Det har hele tiden været meningen, at der skulle rettes op på denne skævhed, og det er det, der sker med det lovforslag, som vi her behandler. Forslaget indebærer således en forbedring af efterlønsordningen, så lønmodtagere, der er medlemmer af en dansk arbejdsløshedskasse, men som arbejder i Grønland eller på Færøerne eller ønsker at flytte til Grønland eller Færøerne, ikke mister retten til efterløn.
Det er en ændring, som Socialdemokratiet til fulde kan slutte op om.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet agter at stemme ja til forslaget.
Jens Vibjerg (V), 2001-02-21:
Også fra Venstres side skal der lyde en tilslutning til lovforslaget, som jo er en naturlig opfølgning på den ændring, vi lavede, da man kunne tage efterlønnen med til et andet EØS-land, og det skal selvfølgelig også gælde inden for rigsfællesskabet.
Det har vi også været enige om i forligskredsen.
Der skulle så nogle forhandlinger igennem med de pågældende færinger og grønlændere, og det er så det, vi ser resultatet af her.
Venstre støtter lovforslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-02-21:
Det var lidt af et sidespring.
Dernæst vil jeg sige, at lovforslaget her kan vi fra konservativ side støtte varmt.
Efter vores opfattelse var det en god idé at give efterlønsmodtagere mulighed for at bosætte sig ikke kun i Danmark, men i EU-landene og i EØS-landene. Tilbage stod vi med det problem, at der ikke var mulighed for at bosætte sig i Grønland eller på Færøerne.
Det var klart en svaghed, og jeg kan forstå, at de forhandlinger, der var nødvendige, nu har fundet sted, sådan at vi nu også kan give mulighed for bosættelse i Grønland og på Færøerne.
Det hilser vi velkomment, og vi kan støtte lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-21:
Da vi i sin tid behandlede lovforslaget vedrørende mulighederne for, at efterlønnere kunne tage deres efterløn med til udlandet, til EF-lande eller EØS-lande, kom vi ind på spørgsmålet om tilsvarende muligheder for Grønland og Færøerne, og der gav vi udtryk for, at der selvfølgelig også burde være denne mulighed.
Derfor støtter vi naturligvis dette lovforslag, for det svarer helt til det, som vi tidligere har tilkendegivet at vi gik ind for.
Klaus Kjær (DF), 2001-02-21:
Det var jo paradoksalt, at man forbedrede ordningen med, at man kunne tage efterlønnen med til EØS-landene, men ikke til den del af rigsfællesskabet, som hedder Grønland og Færøerne.
Det er der så rettet op på nu, og det kan vi selvfølgelig varmt anbefale.
Anders Samuelsen (RV), 2001-02-21:
Fra Det Radikale Venstres side skal jeg heller ikke forlænge debatten yderligere, men blot sige, at vi kan støtte denne logiske lovændring.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-21:
Det er jo ikke at foragte, når man for en gangs skyld kan konstatere rimelighed i regeringens lovforslag, og når man måske oven i købet selv har haft en finger med i spillet.
Ved behandlingen af lovforslaget om bopælskrav i forbindelse med efterlønnen i sidste samling påpegede jeg meget kraftigt det urimelige i, at bopæl i et EØS-land gav ret til at modtage efterløn, men at man på det tidspunkt ikke var villig til at omfatte folk med bopæl i Grønland eller på Færøerne.
Det bliver der rettet op på, og det kan jeg kun kvittere for, og derfor er vi selvfølgelig positive over for forslaget.
Så mangler vi kun ligestilling i forhold til resten af verden.
Men jeg vil nu alligevel tilføje, at forskellene mellem de forskellige arbejdsløshedsforsikringssystemer er ret stor, og det kan give tekniske forviklinger.
Mit ærinde under udvalgsbehandlingen vil ikke være at gøre tingene sværere, end de er, men jeg vil bare gerne sikre, at der ikke er efterlønsberettigede personer, som risikerer så at sige at komme i klemme mellem de forskellige systemer.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-21:
Det er jo ikke let at overse hverken fru Jette Gottliebs overblik, indsigt eller indflydelse, men jeg tror nu nok alligevel, at fru Jette Gottlieb overvurderer sin egen indflydelse en lille smule her, for jeg kan huske helt klart, at da vi planlagde den her efterlønsordning, havde vi taget højde for, at Færøerne og Grønland skulle tilgodeses, men at der var nogle formelle ting, der skulle afhandles først.
Det er så også en replik til hr. Klaus Kjær: Det her er ikke en rettelse af en fejl, der er opstået, men skyldes simpelt hen, at man ikke kunne nå at gøre det på det tidspunkt.
Derfor kan vi selvfølgelig også tilslutte os lovforslaget her.
Ove Hygum (S), 2001-02-21:
Jeg skal også her under dette lovforslag konstatere en meget bred tilslutning, som jeg naturligvis er meget tilfreds med.
Jeg tror, jeg må skuffe fru Jette Gottlieb, der vurderer at have haft voldsom indflydelse på regeringens dispositioner med hensyn til dette lovforslag.
Jeg synes, det retfærdigvis bør nævnes, at det allerede i det lovforslag, der blev fremsat, og som gav mulighed for at medtage efterlønnen til et andet EØS-land, blev annonceret i lovens bemærkninger, at vi senere ville vende tilbage til spørgsmålet om muligheden for at tage efterlønsordningen med til henholdsvis Færøerne og Grønland.
Baggrunden for, at det ikke var med i første lovforslag, var den ganske enkle, at vi havde brug for at handle og lovgive med en vis hastighed, og med den hastighed havde vi ikke mulighed for at føre den dialog med de to hjemmestyreområder, som man bør i en sådan sag for at vise den berettigede respekt for de to hjemmestyreområder. Det har der været lejlighed til i mellemtiden, og derfor er det ikke rigtigt, som hr. Klaus Kjær udtrykker det, at der er blevet rettet op på noget.
Den lejlighed foreligger nu, og med den velvillige behandling, forslaget hidtil har fået, skulle det jo snart kunne blive en realitet, at vi bidrager til den mobilitet, der ligger i, at ordningen nu også kommer til at gælde i hele det nordlige område, idet EØS-landene jo omfatter hele det nordiske område plus en stor del af det øvrige Europa.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-21:
Når jeg har stillet spørgsmålet mundtligt, er det for at få en dialog om tilgangen til de uddannelser, for det er efter min mening ikke tilstrækkeligt, at der findes uddannelser af den type med den sporing, som ministeren nu redegør for.
Jeg tror, der i meget høj grad er brug for folk med udgangspunkt i arbejdspladserfaring, og derfor er jeg meget interesseret i, at der bliver nogle uddannelsestilbud, der kan overbygningsuddanne folk, der har den meget mere praktiske tilgang til arbejdsmiljøproblemerne.
Det er dér, jeg tror at den store kapacitetsmangel kommer, og ikke i specialiseringen af de videregående uddannelser.
Eller sagt på en anden måde: Der er brug for noget ikkehvidkitlet arbejdsmiljøuddannelse for de folk, der har udgangspunkt i arbejdspladserfaring.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-02-21:
Det lovforslag, som vi her skal behandle, giver personer, der har ret til efterløn, mulighed for at indbetale til en pensionsordning, der er oprettet efter det fyldte 55. år, og hvor indbetalingerne sker løbende, en såkaldt § 15 A-pensionsordning i henhold til pensionsbeskatningsloven.
Ændringerne er en konsekvens af en lov, Folketinget vedtog i december sidste år, der gav selvstændigt erhvervsdrivende mulighed for at indbetale til pension på særlig fordelagtige skattevilkår, hvis de afstår deres erhvervsmæssige virksomhed efter det fyldte 55. år.
Socialdemokratiet kan til fulde støtte ændringerne, idet vi anser det for helt og aldeles rimeligt, at man kan indbetale til en pension efter det fyldte 55. år, såfremt indbetalingen tillægges pensionsformuen og således indgår i beregningen af modregningen i efterlønnen.
Socialdemokratiet støtter også den del af lovforslaget, der handler om nedsættelse af delpensionen ved indbetaling til pensionsordninger, der skal foregå på samme måde, uanset om indbetalingerne er foretaget før eller efter det 60. år.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet agter at stemme ja til lovforslaget.
Inger Bierbaum (S), 2001-02-21:
Med lovforslaget, som vi behandler her i dag, sikrer vi en højere godtgørelse for de personer, der har krav på godtgørelse for varigt men under arbejdsskadelovgivningen.
Godtgørelsen bliver hævet til samme niveau som i erstatningsansvarsloven, som jo netop er under behandling her
i Tinget, hvilket vil sige, at en mengrad på hundrede procent fremover vil medføre en godtgørelse på 573.500 kr.
Det er en betydelig stigning, som vi i Socialdemokratiet kun kan hilse meget velkommen. Forslaget vil uden tvivl også medføre en mere enkel og hurtig sagsbehandling for den tilskadekomne, idet der ikke længere vil være grundlag for at rejse krav efter både arbejdsskadelovgivningen og erstatningsansvarslovgivningen.
Vi vil også fremover kunne undgå de såkaldte differencesager, som er imellem de to lovsæt, for så vidt angår varigt men, og det er et stort fremskridt for den tilskadekomne.
Samtidig indføres de samme aftrapningsregler på grund af alder som i erstatningsansvarsloven, og det indebærer, at aftrapningen fremover starter, hvis den skadelidte er fyldt 40 år ved skadens indtræden mod tidligere 60 år.
Til gengæld aftrappes erstatningen langsommere end ved de nuværende regler, og sammenholdt med det højere startniveau for erstatningen, som dette forslag medfører, vil den skadelidte under alle omstændigheder være langt bedre økonomisk stillet end ved de nugældende regler.
Endelig medfører forslaget også, at Arbejdsskadestyrelsen får lejlighed til at genvurdere klager over afgørelser truffet af Styrelsen, inden de sendes videre til Den Sociale Ankestyrelse.
Det er vi også godt tilfredse med, for kan faktuelle og retlige fejl hurtigt ryddes af vejen, sparer vi Ankestyrelsen for meget besvær, og vi sparer ikke mindst sagens parter for unødig ventetid.
I lighed med ændringerne i erstatningsansvarsloven, der jo skal ses i sammenhæng med dette her forslag, træder ændringerne for godtgørelsesniveau og aftrapningsregler i kraft den 1. juli 2002, mens den nye procedure for indsigelse mod Arbejdsskadestyrelsens afgørelser allerede træder i kraft den 1. juli i år.
Socialdemokratiet kan derfor kun hilse forslaget meget velkomment med de forbedringer, det medfører for de skadelidte.
Vi støtter forslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-02-21:
Da tiden ligesom ikke er inde til det, og da jeg også forstår, at vi senere i folketingssamlingen får lejlighed til en lidt mere generel debat om arbejdsskader og arbejdsskadebegrebet,
vil jeg ikke kommentere det her i dag.
Jeg vil sådan set blot nøjes med at konstatere, at den debat, der har været om selve lovforslaget, jo sådan set har været meget positiv.
Der har været et par enkelte principielle tilkendegivelser.
Dem synes jeg vi skal debattere videre under udvalgsarbejdet, og det gælder i øvrigt også de andre ting, som har været rejst.
Det klarer vi under udvalgsarbejdet, som jeg så vil medvirke til kommer til at foregå så hurtigt og effektivt som overhovedet muligt.
Jeg siger tak for de positive tilkendegivelser.
Inger Bierbaum (S), 2001-02-21:
Jeg mener ikke, at fru Jette Gottlieb har ret i synspunktet, i og med at man har et meget højere startbeløb, og det er kun 1 pct., man trapper af.
Jeg mener, at folk får mere ud af det, end de gør nu.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-21:
Ja, det er jo så i modstrid med de faktiske forhold i jernindustrien, for sagen er, at man kan være fuldstændig ligeglad med, hvor stort startbeløbet er, hvis procentaftrapningen er af en sådan art, at man faktisk slet ingen erstatning får.
Og det er jo det, der er forholdet.
Inger Bierbaum (S), 2001-02-21:
Om man får en erstatning afhænger af Arbejdsskadestyrelsens mengradsmuligheder for at tage denne afgørelse.
Og når man har fået en erstatning tilkendt, så er det, at man trapper af fra det fyrretyvende år.
Så jeg mener ikke, at fru Jette Gottlieb har ret i det synspunkt, men lad os undersøge det videre under udvalgsbehandlingen.
Jette Gottlieb (EL), 2001-02-21:
Det lyder i mine ører, som om at hvis denne her debat overhovedet skal have nogen mening, så skal der rent faktisk en afklaring af det spørgsmål ind allerede i denne her tidlige fase.
Så jeg tror, jeg vil appellere til ministeren om at forholde sig til spørgsmålet.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-21:
I Venstre ser vi positivt på det her lovforslag.
Vi finder det rimeligt, at der sker en forhøjelse af godtgørelserne for varige men.
Jeg synes, der er god grund til at få overensstemmelse mellem arbejdsskadeloven og erstatningsansvarsloven, dels selvfølgelig for at undgå de her såkaldte differencesager, men nok så meget fordi jeg synes, det er vanskeligt at forklare, at der skal være forskel på niveauerne i de to love, og derfor er det efter min opfattelse helt naturligt, at vi får de samme niveauer.
Ligesom der er pligt til at genvurdere en afgørelse på andre områder af den sociale lovgivning, ja, så er det oplagt, at vi også her indfører muligheden for hurtig genoptagelse af sager, hvor der er tale om rent faktuelle eller retlige fejl.
Det kan kun være i alles interesse at sikre en hurtig genoptagelse, og at fejlene bliver rettet.
Der kan være detaljer, som vi skal have bedre belyst under udvalgsbehandlingen.
Forslaget er teknisk og juridisk kompliceret, og der er allerede stillet en række spørgsmål til forslaget, bl.a. også det, der var en debat om under den tidligere ordfører her vedrørende nedtrapningsproblematikken, at vi gennem nogle konkrete eksempler får belyst, hvordan den nedtrapning rent faktisk kommer til at virke.
Men samlet set finder vi, at lovforslaget som nævnt er positivt, da det jo drejer sig om at hjælpe mennesker, som er bragt i en vanskelig situation, og som har krav på en rimelig godtgørelse.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-21:
Også Det Konservative Folkeparti er meget positivt indstillet over for dette lovforslag.
Lovforslaget bygger jo på ønsket om at forhøje godtgørelse for varige men, og det mener vi er yderst tiltrængt.
Vi kan tilslutte os hensigt og intention
bag lovforslaget.
Vi vil gerne følge udvalgsarbejdet, for så vidt angår den tekniske del.
Vi synes også, at det er rigtigt, at der gives mulighed for genvurdering af afgørelse.
Så vi kan give tilslutning til lovforslaget på det idémæssige og intentionsmæssige plan.
Vi vil godt lige forbeholde os ret til at forske i, om teknikken nu også leverer varen i fuld og præcis form.
Men en meget positiv udvalgsindsats kan man vente fra konservativ side.