runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
De tal, jeg læser op af, er fra et institut, IRI, som også tidligere har været brugt, og som har en hel serie af tal fra forskellige måneder over, hvordan irakerne ser på det her, som den engelske undersøgelse baserer sig på.
Men må jeg så sige til hr. Villy Søvndal, at der jo ikke er noget opsigtsvækkende i, at 82 pct. af irakerne svarer, at de gerne vil have de udenlandske tropper ud af Irak.
Jeg er egentlig forbløffet over, at det ikke er 100 pct., for hvis man spurgte den danske befolkning, så tror jeg da, at alle ville sige: Vi vil da være herre i eget hus.
Så det er jo egentlig mærkeligt, at det ikke er 100 pct. af irakerne, der svarer, at de vil have de udenlandske soldater ud.
Hvis jeg var iraker, ville jeg også svare: Ud med dem.
Det interessante er, hvornår de skal ud.
Og der siger den irakiske regering – og det er jo også det svar, man får, når man så går ud og spørger irakerne om, hvornår det skal være – jamen vi skal lige være i stand til at være herre i eget hus først; vi skal lige have opbygget vores forsvar og vores politi, så vi selv kan tage ansvar for sikkerheden først.
Og det er lige præcis den strategi, vi følger.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Jeg forstår stadig væk godt, at statsministeren har et ønske om i stedet for at diskutere Irak at diskutere SF, for sandheden er jo, at statsministeren med denne her undersøgelse, den britiske undersøgelse, står med nogle tal, der i så forrygende grad undergraver hele statsministerens argumentation, nemlig at – vi kommer tilbage til det under et senere spørgsmål –
82 pct. af irakerne, 82 pct. af irakerne, ønsker de fremmede soldater ud.
Og i stedet for at forholde sig til det, som debatten også præges af i USA og England, så forstår jeg godt, at statsministeren har en interesse i at diskutere noget helt andet i stedet for, nemlig SF.
Men jeg vil spørge statsministeren, som siger, at han har nogle helt andre tal: Hvad er det for tal, statsministeren sidder med fra den der undersøgelse?
Er det den engelske undersøgelse, som er refereret i Daily Telegraph, bestilt af det engelske forsvarsministerium, er det de tal, statsministeren refererer til?
Hvem er kilden til de undersøgelser, statsministeren nu læser tal op fra?
Må vi ikke godt få det at vide?
Vi har bedt om at få den engelske undersøgelse oversendt, men har fået at vide, at det kunne vi ikke få, fordi det var fortrolighedsbelagt og sådan noget.
Hvad er det for tal, statsministeren læser op af, og hvad er kilden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Det samme må jo gælde hr. Villy Søvndal.
Jeg har på intet tidspunkt beskyldt SF for at have terrorsympatier; jeg har bare efterlyst, at SF angriber terroristerne i stedet for at angribe koalitionen.
Det er det, jeg har bedt om, og det har vi stadig væk til gode.
Lad mig så bare sige, at jeg ikke ved, hvad det er, SF egentlig har af svar på det her.
Jeg har et klart svar, og det har jeg givet, nemlig at vi bør blive og hjælpe irakerne, men jeg har forstået, at SF ønsker, at Danmark skal trække sig ud af Irak, og jeg ved da ikke, hvordan SF forestiller sig at vi skal hjælpe irakerne til bedre vandforsyning, bedre kloaksystemer og bedre elforsyning, hvis vi ikke er til stede i Irak.
Det er derfor, det ikke hænger sammen, det, SF siger.
Man kan ikke både sige, at vi skal gøre mere for at hjælpe irakerne, og så kræve, at Danmark skal trække sig ud af Irak.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Det er jo nogle hårde tal, statsministeren er oppe imod, når man læser den britiske undersøgelse, og derfor kan jeg godt genkende statsministerens teknik med, at så vender man angrebet og lægger folk ord i munden, de ikke har sagt.
Statsministeren ved jo, at det er det rene, skinbarlige vrøvl at antyde, at nogen i SF skulle støtte terror.
Det er, undskyld mig, så langt ude.
Men jeg vil godt spørge statsministeren i forlængelse af hr. Ole Sohns spørgsmål: Bekymrer det ikke, når 71 pct. af irakerne, når de bliver spurgt – og nu refererer jeg til den engelske undersøgelse – siger, at de sjældent eller aldrig har adgang til rent drikkevand, det er dog noget ret fundamentalt, 70 pct. siger, at kloaksystemet sjældent fungerer, 47 pct., det er næsten halvdelen, siger, at de aldrig har nok elektricitet?
Bekymrer det ikke statsministeren så meget, at han i stedet for at bruge tid på noget, som er pjat, nemlig at beskylde SF for terrorsympatier, hvilket enhver ved er skinbarligt vrøvl, skulle prøve at svare på, hvad man stiller op med den bekymring, irakerne har?
Det er jo nu engang sådan, at det er dem, der har ført krigen – det understregede Kofi Annan – der også har ansvaret for sikkerhedssituationen i Irak sammen med den irakiske regering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg har to ting at sige.
For det første: Situationen er ikke tilfredsstillende, og vi kunne have det ønske at kunne gøre meget mere med hensyn til at skaffe vand og elektricitet og forskellige andre ting, men situationen er bedre, end den har været.
Den er ikke god nok, og der skal være mere fremskridt.
Men irakerne selv har en vis optimisme med hensyn til fremtiden, uanset alle de vanskeligheder, de sidder i lige nu.
En måling her fra september – så den er ny – viser, at 77 pct. af den irakiske befolkning mener, at hvis man kigger 1 år frem, så er situationen bedre end nu eller den samme som nu.
Der er faktisk 63 pct., der mener, at den er bedre end nu, hvis de kigger 1 år frem.
Så det er jo ikke rigtigt, at de har mistet håbet.
Men det er da rigtigt nok, at situationen lige her og nu ikke er tilfredsstillende.
Og der er det bare, jeg efterlyser, at hr. Ole Sohn angriber terroristerne for alt det, de gør, alt det onde, de gør, i stedet for hele tiden at angribe koalitionen for det gode, den gør.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
Nu taler statsministeren fuldstændig uden om, hvad det her handler om.
Det, vi refererer til, er en undersøgelse foretaget af det britiske forsvarsministerium, som an går holdningen til de britiske og amerikanske styrker i Irak.
Og som hr. Ole Sohn har påpeget, er der 72 pct., der siger, at de ikke har tillid til de udenlandske styrker.
De har ikke tillid til dem.
De har ikke tillid til, at de kan løse de problemer, de skal kunne løse.
67 pct. siger, at disse tropper gør dem mindre trygge.
Det er da tal, som statsministeren må forholde sig til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jo, men altså ærlig talt, jeg kan jo ikke bidrage med mere nyt.
Vi kører fuldstændig i ring.
Det er de samme spørgsmål, og derfor må hr. Holger K. Nielsen også finde sig i at få de samme svar.
Og der mangler vi fuldstændig svar fra SF.
Regeringen har en klar linje, et klart svar og en klar strategi.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
Det er da et tal, der må være alarmerende for den danske statsminister, der støtter George W. Bush og Tony Blair i alt, hvad de har gjort.
Så kommer der tal fra det britiske forsvarsministerium, der siger, at 72 pct. ikke har tillid; 67 pct. siger, at disse troppers tilstedeværelse gør dem mindre trygge.
Der er jo ikke bare tale om noget generelt med, at man gerne vil have tropperne ud.
Ja, selvfølgelig vil alle irakere da gerne det, men det her angår jo fuldstændig konkrete oplysninger om deres forhold til de udenlandske styrker og forholdene i deres hverdag.
Det er noget helt, helt andet, må jeg sige til statsministeren, og langt mere alvorligt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Kendsgerningen er den, at den irakiske regering, en lovlig irakisk regering godkendt af FN, har bedt de internationale styrker om at blive i Irak.
Det er realiteterne, og det er de realiteter, hr. Holger K. Nielsen og SF ikke vil forholde sig til.
Jo, jeg kan bl.a. tvivle på SF's evne til at give klare svar på, hvordan vi sikrer demokratiet i Irak f.eks., for det kan SF ikke give noget svar på
Jeg synes, at vi, der lever i frie, demokratiske samfund, har en forpligtelse til at hjælpe andre folk til at få demokrati, og vi kan jo se, at det irakiske folk brændende ønsker at få de demokratiske rettigheder, som vi nyder gavn af.
Jeg kan ikke forstå, at SF ikke vil være med til at hjælpe den irakiske befolkning i den proces.
Jeg kan ikke forstå, at SF ikke kan se, at når terrorister prøver at bombe den proces i stykker, er vi nødt til at have en militær tilstedeværelse for at hjælpe irakerne, så længe de beder os om det, og så længe FN bakker det op.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Jeg forstår godt statsministerens ønske om at spørge, men jeg tror, statsministeren må have lidt tålmodighed til efter næste valg, for så bliver der formentlig mulighed for at stille de spørgsmål, statsministeren gerne vil stille.
Det er jo sådan, at oppositionen stiller spørgsmålene.
Men det, som jeg synes statsministeren gled helt uden om, er, at statsministeren i sit svar til hr. Holger K. Nielsen nu medgav, at sikkerhedssituationen bliver stadig værre og værre.
Det var en af statsministerens forklaringer på, hvorfor de psykiske eftervirkninger på hold 3 var større, ikke sandt?
Den pris, som danske soldater betaler, både i form af liv og i form af eftervirkninger, fordi de har været udsat for nogle dramatiske ting, bliver større og større og større, og der er ingenting, der kan få statsministeren til at tvivle?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Det kunne jeg i hvert fald ikke drømme om på baggrund af hr. Villy Søvndals udtalelser, for de er jo en total fordrejning af, hvad jeg har sagt.
Jeg har jo ikke stået her i dag og sagt, at situationen er tilfredsstillende.
Tværtimod har jeg sagt, at der er behov for at blive dernede og gøre noget for at gøre situationen bedre, så jeg har sagt det modsatte af det, som hr. Villy Søvndal nu prøver at pådutte mig.
Jeg vil bare sige, at det virker meget kunstigt, at SF nu er helt ude i at analysere psykiske efterreaktioner hos soldater for at komme uden om at svare på det meget klare spørgsmål: Hvad er det, SF vil?
Hvad er det, SF vil med Irak?
Vil SF et demokrati i Irak, eller vil SF ikke?
Jeg ved godt, at jeg ikke kan stille spørgsmål i spørgetiden, men SF kan jo alligevel godt svare, og vi har ikke fået noget svar på, hvad SF's strategi er.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Det er meget sjældent, at statsministeren roder sig selv ind i en så voldsom selvmodsigelse, som det skete ca. kl. 14.42.
Da læste statsministeren op af et svar på, hvorfor det gik værre for hold 3, og dermed formoder jeg også, at statsministeren står inde for, at grunden var en forværret sikkerhedssituation i Irak.
Nu har vi brugt 1 time, hvor statsministerens fortælling har været, at det går fremad i Irak, og derfor vil jeg spørge: Var det sådan set helt velovervejet?
Var det ikke en undergravning af hele den argumentation, statsministeren har anvendt 1 time til at vildføre Folketinget og offentligheden med, om, at det går godt, når statsministeren pludselig i et svar henviser til den forværrede sikkerhedssituation i Irak?
Jeg vil også godt spørge: Var det en fejl, som statsministeren vil æde i sig igen?
Det er blevet lidt af en tradition i regeringen, at når man kommer til at sige en oplagt dumhed, tager man den i sig igen, og er det så ikke klogt at gøre det allerede nu, så den ikke hænger i luften?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Men vi får aldrig noget svar på, hvordan SF vil medvirke til at skabe demokrati i Irak og sikre genopbygningen.
For mig at se er der ikke andet at gøre end at bruge militære midler til at skabe sikkerhed for, at man kan lave genopbygning og uddanne irakisk militær og irakisk politi til selv at overtage ansvaret for sikkerheden og generelt have en udenlandsk militær tilstedeværelse til at hjælpe det irakiske demokrati i gang, indtil det kan stå på egne ben.
Jeg ved altså ikke, hvad det er, hr. Holger Nielsen vil, for det kan vel næppe være bare at lade terroristerne fortsætte deres virksomhed.
Det burde da for alle demokratisk sindede mennesker være ret entydigt, at vi må slå ned på terrorismen, og at vi må hjælpe et nyt demokrati til at blive et stabilt demokrati.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
Jeg vil sige, at jeg synes, der er tale om en dumstædighed, som jeg ikke forstår i en situation, hvor vi kan se, at det hele bliver værre og værre, hvor konflikterne bliver voldsommere og voldsommere, og hvor efterreaktionerne hos de danske soldater bliver værre.
Det blev de for hold 3's vedkommende, og jeg er helt overbevist om, at man vil se den samme udvikling hos de næste hold.
Jeg synes, at statsministeren og regeringen af hensyn til de pårørende, til soldaterne og til befolkningen burde sige til sig selv: Når vi nu oplever denne forværring, når vi nu kan se af meningsmålingerne og tallene, at opbakningen til vores tilstedeværelse bliver mindre og mindre, og når vi kan se, hvordan ustabiliteten bliver større, må vi måske gøre os en ny overvejelse over den strategi, vi har valgt i arbejdet på at skabe stabilitet i Irak.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Ja, den slags giver selvfølgelig anledning til overvejelser.
Men jeg kan ikke føje mere til det, jeg allerede har sagt i dag, nemlig at vi synes, der er en opgave at løse.
Vi synes, det er vigtigt for det internationale samfund at bidrage til udbredelsen af demokrati, også i Irak.
Så længe de beder os om at være der, så længe det er bakket op af FN, og så længe vi selv synes, vi kan gøre en fornuftig indsats, synes jeg også, det er rigtigt at være der.
Men vi skal selvfølgelig hele tiden tilrettelægge indsatsen sådan, at vore egne soldater har den størst mulige tryghed og sikkerhed, og at vi kan bidrage bedst muligt til genopbyg ningen og udviklingen af en irakisk sikkerhedsstyrke.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
Der er jo tale om meget markante tal for hold 3's vedkommende i forhold til hold 1 og 2, og der er ingen tvivl om, at det, at de har været væk i 6 måneder, spiller en ganske, ganske stor rolle.
Det er længe at være væk, og der var jo også uddannelse forinden.
Men det spiller jo også en rolle, at sikkerhedssituationen dernede er blevet forværret, og så må statsministeren altså overveje meget mere alvorligt, hvad regeringen kan tillade sig over for de unge danske mænd, man sender derned.
De bliver sendt ned i et område, som bliver stadig mere ustabilt, hvor terrorismen vokser, hvor konflikterne med irakerne vokser, og hvor det hele bliver ganske, ganske voldsommere, og det må altså give anledning til nogle helt anderledes overvejelser hos regeringen end dem, vi har hørt om indtil nu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Hr. Holger K. Nielsen har stillet et spørgsmål om de psykiske skadevirkninger for de udsendte danske soldater i Irak.
Jeg kan sige, at Forsvarskommandoen har oplyst, at de netop fremlagte tal om psykiske efterreaktioner blandt soldater hjemvendt fra missioner i udlandet viser, at 12 pct. af soldaterne på hold 3 i Irak angiver at have oplevet psykiske efterreaktioner i form af bl.a. søvnbesvær, øget irritabilitet, tegn på tristhed og isolationstendens.
På hold 1 og 2 var det henholdsvis 6,9 pct. og 6,7 pct. af soldaterne, der oplevede disse psykiske efterreaktioner.
Det er også oplyst, at der på baggrund af den rutinemæssige indsamling af oplysninger om psykiske efterreaktioner ikke kan peges på en entydig årsag til stigningen.
Forsvarskommandoen oplyser yderligere, at hold 3 var udsendt i 6 måneder, mens de foregående hold var udsendt i 4 måneder, ligesom hold 3 var udsendt i en periode med en forværret sikkerhedssituation i Irak, hvor soldaterne bl.a. var indsat i nærkampe.
Der kan dog ikke på baggrund af de fremlagte tal konkluderes, at disse forhold har været afgørende for stigningen i antallet af psykiske efterreaktioner.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
»Når Forsvarskommandoen netop har fremlagt tal, der dokumenterer, at de psykiske skadevirkninger for de udsendte danske soldater i Irak er voksende, vil statsministeren da på den baggrund vurdere, om dette kunne skyldes, at ikke alene er selve modstanden mod koalitionstropperne stigende, men den civile tiltro til koalitionstroppernes bidrag til sikkerhed og genopbygning er samtidig faldet dramatisk?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Det, hr. Villy Søvndal gør nu, er jo at give en fuldstændig fordrejet gengivelse af, hvad jeg rent faktisk har sagt.
Jeg har ikke stået her og sagt, at situationen er tilfredsstillende.
Det har jeg sagt meget klart i dag.
Men det, jeg kalder opmuntrende, er, at den irakiske befolkning med disse tal giver tydeligt udtryk for, at den har tillid til de irakiske sikkerhedsstyrker, og det er faktisk godt, fordi den langsigtede strategi jo er at give ansvaret til de irakiske sikkerhedsstyrker.
Men den første forudsætning for det er jo, at den irakiske befolkning har tillid til sikkerhedsstyrkerne, og det er præcis det, jeg kalder opmuntrende.
Hvis man skal give en samlet bedømmelse af den debat, vi har haft indtil nu, er den jo, at SF med hr. Villy Søvndal i spidsen, kan kritisere, kritisere og kritisere og fuldstændig gratis sige, at de er meget enige i, at Saddam Hussein skulle væk.
Men det er netop en gratis omgang, for SF har ikke villet levere noget svar på, hvordan han skulle fjernes, og har i det hele taget i dag ikke leveret noget som helst svar på, hvordan man kan forbedre situationen i Irak yderligere.
Det er, hvad der står tilbage.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Det er fantastisk at møde en statsminister, der kalder situationen i Irak opmuntrende.
Jeg tror – ja, undskyld mig – at statsministeren vil være i stand til at sælge sand i Irak.
Det er helt fantastisk.
Hele verden, alle analytikere siger, at det går rigtig, rigtig, rigtig dårligt.
Alle tal viser, at situationen i dag, altså i indeværende måned, er værre end i den forudgående måned, men statsministeren siger: Det går godt, det er opmuntrende tal, vi er på rette spor, og så kommer han med hele plusordsregisteret.
Undskyld mig, men jeg tror, at statsministeren er den sidste i verden, der har den overbevisning.
Selv præsident Bush, statsministerens bedste ven tror jeg, har et tydeligt indtryk af, at det ikke går ret godt, også fordi hans befolkning fortæller ham det.
Men jeg forstår, at vi efter spørgsmålene her står tilbage med en statsminister, der siger: Det er opmuntrende vi er på rette vej, og vi skal bare fortsætte.
Undskyld mig, men er det ikke sket før, at statsledere har placeret sig fuldstændig isoleret fra verdens gang, og er det ikke lige præcis det, der er ved at ske for den danske statsminister i denne debat?
Ole Sohn (SF), 2005-11-02:
Jeg er nødt til at gentage det, hver eneste gang jeg tager ordet, men statsministeren kan simpelt hen ikke se, tilsyneladende, at der er et problem i Irak, at der ikke er tillid i befolkningen hverken i forhold til den civile opbygning eller til troppernes tilstedeværelse.
Man er begyndt at have den i Storbritannien, så må den da også komme til Danmark, for ellers bliver det jo en uendelig tilstedeværelse.
Der vil jo givetvis blive ved med at være terrorister.
Jeg støtter ikke terrorister, det vil jeg gerne gentage.
Jeg vil da håbe, at de banditter bliver fjernet fra jordens overflade, men det hjælper jo ingenting; der er terrorisme dernede.
Og jeg havde nær sagt: Hvad så?
Skal vi så bare blive der i al evighed, eller skulle man finde andre måder at hjælpe med opbygningen af Irak frem for den militære?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Som sagt har jeg ikke kendskab til baggrunden for den konkrete aktion, som giver mig mulighed for at kommentere den.
Men hr. Holger K. Nielsen snakker bare udenom.
Vi taler her om, hvad den langsigtede løsning for Irak skal være, og vi kan da godt blive enige om, at den langsigtede løsning for Irak ikke er, at der er udenlandske tropper til stede.
Den langsigtede løsning er, at de udenlandske tropper skal ud, den langsigtede løsning er, at irakerne bliver herre i eget hus og får deres egne sikkerhedsstyrker, og her er det da opmuntrende, at den irakiske befolkning selv udtrykker tillid til de irakiske sikkerhedsstyrker.
Det er da den første forudsætning.
Så kan man sikkert undervejs sagtens finde eksempler på, at disse sikkerhedsstyrker ikke lever op til vores standarder, når det gælder respekt for menneskerettigheder og forskellige andre ting, og det må vi så arbejde med.
Men jeg synes, det er opmuntrende, at vi kan se ud af tallene, at vi er på rette spor med hensyn til at opbygge irakiske sikkerhedsstyrker.
Det, jeg talte om, var den irakiske befolknings tillid til de irakiske sikkerhedsstyrker.
Her taler vi nemlig om det, som er den langsigtede løs ning, og jeg kan oplyse, at i den meget omtalte meningsmåling fra det britiske forsvarsministerium kan man læse, at irakernes tillid til de irakiske sikkerhedsstyrker faktisk er stor.
Over 80 pct. af befolkningen i de fire sydlige provinser oplyser, at den har tillid til, at de irakiske sikkerhedsstyrker formår at forbedre situationen.
Det er ret markant og meget, meget positivt, og det er virkelig opmuntrende, fordi det viser, at vi er på rette spor, og at vi ved at hjælpe irakerne med at opbygge deres egne sikkerhedsstyrker kan skabe den langsigtede løsning.
Det er også derfor, jeg siger: Vores strategi er klar.
Den er at blive i Irak, så længe irakerne selv ved den irakiske regering beder om det, så længe der er opbakning til det i form af et FN-mandat, og så længe vi selv synes, at vi kan gøre en fornuftig indsats.
Det er den langsigtede løsning, og i den henseende er tallene faktisk opmuntrende.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-11-02:
Når statsministeren siger det sidste, er det da interessant, at da der for nylig var en batalje i Basra, hvor britiske tropper smadrede en politistation, var argumentet for det, at man ikke havde tillid til de irakiske politifolk.
Man siger: Jamen der er tale om brodne kar og korrupte folk, så derfor har vi ret til at gøre, hvad vi mener er rigtigt.
Er det udtryk for tillid?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg har stillet betingelserne klart op, nemlig at først og fremmest irakerne selv beder om, at vi er der, og det har irakerne bedt om.
Det er nemlig den irakiske regering – en lovlig regering, som er udsprunget af et lovligt og demokratisk valgt parlament og er godkendt af FN – der har bedt os om at blive i Irak, indtil Irak selv kan tage ansvar for egen sikkerhed.
Så synes jeg i øvrigt, det er meget opmuntrende at se, at disse undersøgelser, vi nu står og snakker om her, viser, at irakernes tillid til de irakiske sikkerhedsstyrker faktisk er stor og voksende.
Og det er jo lige præcis det, som det hele går ud på, for det er jo ikke nogen langsigtet løsning for Irak at have udenlandske tropper i Irak; det er det ikke.
Den langsigtede løsning er, at det er irakerne selv, der står for sikkerheden, og derfor er det opmuntrende at se, at den irakiske befolkning faktisk har en ganske pæn tillid til de irakiske sikkerhedsstyrker, der nu er ved at blive bygget op.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-02:
Fair nok.
Lad os lade være med at strides om tal.
Jeg håber, vi får undersøgelsen overdraget.
Men under alle omstændigheder, og det medgav statsministeren også, er det jo forrygende høje tal.
Det er forrygende høje tal, som også siger noget om, hvor bredt den irakiske befolkning opfatter, at de udenlandske tropper hverken giver tryghed eller giver hjælp.
Kan man overhovedet det?
Derfor synes jeg måske, statsministeren igen skal prøve at overveje det i stedet for bare macho at sige: Vi fortsætter også efter den 1. februar.
Gør det slet ikke indtryk på statsministeren, at der er et så massivt ønske om, at de udenlandske tropper forlader landet, og en så massiv ringe tillid til den udenlandske tilstedeværelse, at man måske ikke kan tvinge den militære løsning, som hovedparten af den irakiske befolkning altså ikke ønsker, igennem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Sådan er det da.
Derfor ved jeg ikke, hvor meget det fører til at stå og banke hinanden oven i hovedet med alle de her tal, for jeg synes da, det er dybt beklageligt, at nogen overhovedet kan give udtryk for, at de har sympati for den slags angreb.
I stedet for hele den her køren i ring så synes jeg, vi skulle holde os til det, det drejer sig om, nemlig at hjælpe den irakiske befolkning bedst muligt med at udvikle et demokrati, med at bygge Irak op, så det kan fungere.
Irak er grundlæggende et velstående samfund – eller kunne blive det, fordi der er store olieindtægter.