Frank Jensen (S), 1998-01-15:
Hr. Poul Qvist Jørgensen indledte sin tale i dag med at sige, at debatten i dag om indfødsret ville blive en skelsættende debat.
Man må sige, at debatten med al tydelighed har vist, at hr. Poul Qvist Jørgensen på et meget tidligt tidspunkt i dagens debat har set ret i, at sådan ville det være.
Det har været en glædelig, skelsættende debat i den forstand, at vi nu har fået markeret, at der er et meget stort flertal i Folketinget, der er enige om det afgørende i, at dansk indfødsret kommer til at spille en betragtelig rolle i integrationsprocessen for herboende udlændinge.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at der er et stort flertal i Folketinget, som både dækker højre og venstre side
i salen, der har det som udgangspunkt for vore kommende overvejelser om, hvordan vi indretter de nye kriterier, at det danske statsborgerskab skal betragtes som et afgørende positivt element i integrationsprocessen for herboende udlændinge.
Debatten har vel også nu med al tydelighed markeret, at når dette store flertal har manifesteret sig, er der sket en isolering af de to partier, som jo også under dagens debat
har forsøgt at markere, at de ønsker at tage afstand fra dette.
Hvorfor ønsker man det?
Hvad skal det bruges til?
Hvad er det for et menneskesyn, det skal være båret af?
Jeg er glad for, at vi trods alt er et meget stort flertal af det, som vi kunne kalde regeringsbærende partier her i Folketinget, der tager afstand fra dette synspunkt.
Hr. Tom Behnke har undervejs i debatten sagt, at statsborgerskab ikke er noget, som man skal lokke herboende udlændinge med.
Bagefter sagde han, og det synes jeg var noget forvrøvlet, at dansk statsborgerskab skulle være en belønning.
For mig at se er det afgørende, at de mennesker, som ønsker et dansk statsborgerskab, ved, at der er nogle klare kriterier for det, og at man skal tilstræbe at holde sig fri af bl.a. kriminalitet, fri af at være på kant med den danske lovgivning.
Er man ikke det, får det klare konsekvenser med lange karenstider, inden man kan opnå et dansk statsborgerskab.
Den proces, som vi nu sætter i gang efter dagens debat, og som blev indledt i går med drøftelser mellem en række af Folketingets partier, glæder jeg mig til.
Jeg synes, at det forslag til vedtagelse, som her i dag er fremsat af en række partier, giver et godt grundlag for den videre proces.
Vi har her fået skabt en ramme, der siger - og det er også fremgået af dagens debat - at det er en helt naturlig ting, at Danmark vil opfylde de internationale konventioner.
Det mener vi også at vi gør allerede i dag.
Vi skal i den kommende folketingssamling se på, hvilke lovændringer det vil kræve, for at Danmark kan ratificere Europarådskonventionen om statsborgerskab.
Østersørådets kommissær har sat spørgsmålstegn ved, om Danmark i dag opfylder FN-konventionen om barnets rettigheder, om vi i dag i den danske lovgivning og med de danske kriterier opfylder de bestemmelser, der knytter sig til statsløse børns erhvervelse af statsborgerskab.
Det mener vi at vi gør, men nu vil vi foranlediget heraf også undersøge dette spørgsmål nærmere.
Men som udgangspunkt vil både regeringen og de partier, der står bag dette forslag til vedtagelse, bestræbe sig på også i fremtiden at opfylde de internationale konventioner, som Danmark tilslutter sig.
Så er det næste punkt i forslaget at sikre god forvaltningsskik i hele sagsforløbet bl.a. gennem offentlige og klare regler og kortere sagsbehandlingstid.
Det er flere gange under dagens debat også fra Fremskridtspartiets side blevet sagt, at det er da en helt naturlig ting, at man skal gøre det; man skal da opfylde de ting.
Jamen så er det jo ikke noget problem hverken for Fremskridtspartiet eller for Dansk Folkeparti at stemme for den del af forslaget.
Men det er ikke noget, der er givet i dag, for det er sådan, som jeg beskrev det i min indledende tale, at da det her er en ren kompetence, der ligger hos Folketinget, er forvaltningslovens almindelige bestemmelser ikke gældende for denne forvaltning, der på kompetencesiden er henlagt til Folketinget og med en administration, der ligger i Justitsministeriet.
Med vedtagelsen i dag manifesterer et meget stort flertal i Folketinget, at på trods af den grundlovsgivede regel, vi har i grundlovens § 44, vil dette store flertal tilstræbe, at både processen, procedurerne og kompetencen, der ligger i Folketinget, og den sekretariatsfunktion og administration, der ligger i Justitsministeriet, skal udføres under iagttagelse af god forvaltningsskik.
Så er der det sidste punkt, og det er, at krav om karenstid for tidligere straf principielt bør bygge på straffens strenghed.
Sådan er det også i de kriterier, som bliver anvendt i øjeblikket, og som der er indgået aftale om mellem regeringspartierne, Venstre og De Konservative, men nu fremgår det, at her ønsker alle partier med nye øjne at gennemgå de kriterier, som anvendes for folk, der har fået en dom og har udstået en straf.
For mit eget vedkommende vil jeg gerne slutte dagens debat med at sige tak til det store antal partier, der står bag dette forslag til vedtagelse.
Jeg vil på regeringens vegne bestræbe mig på at forestå disse forhandlinger med Folketingets partier på bedst mulig vis, så vi også kan indfri ønsket om bredest mulig parlamentarisk tilslutning til de fremtidige kriterier.