runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Jeg skal helt overlade til andre at vurdere intelligensen i den her sammenhæng, det tror jeg helt trygt vi kan overlade til andre.
Jeg påpegede, at Kofi Annan havde sagt, at krigen var ulovlig.
Jeg påpegede, at Kofi Annan havde sagt: Bomb ikke Falluja.
Og så oplever vi en ordfører for et af de partier, der normalt er tilhænger af et internationalt regelsæt, sige: Jeg er stolt af, at jeg har været med til at bryde det internationale samfunds regler.
Det synes jeg alligevel betegner et helt nyt lavpunkt hos Det Konservative Folkeparti.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Det har jeg vist lige svaret på ved at nævne alle de gidsler, der får halsen skåret over, og alle de massegrave, man finder, hvor folk er myrdet.
Alle de unge politielever, der bliver dræbt.
Alle de unge irakiske soldater, der i civilt bliver henrettet med koldt blod.
Med hensyn til besættelsesstyrker: For mig er danske soldater altså ikke besættelsesstyrker.
Vi har den holdning – den holdning har jeg forstået også Socialdemokratiet er enig i – at vi ikke er i Irak en dag mere end ønsket.
Hvis en irakisk regering eller FN kommer og beder os om at trække vores styrker tilbage, så siger vi tak.
Så har vi løst vores opgave, og så trækker vi os tilbage.
Det kan man da vist ikke kalde
besættelse.
Tænk, om tyskerne under besættelsen havde sagt, at hvis danskerne beder om, at vi går hjem, så går vi hjem dagen efter.
Men det sagde de mig bekendt ikke.
Og det er jeg stolt af.
Jeg er selvfølgelig glad for, at USA's forsvarsminister, hr. Rumsfeld, følger så meget med i debatterne og de synspunkter, jeg har her, at han kan citere dem direkte.
Tak for det.
Med hensyn til verdenssamfundets vilje: Det er jo meget klart.
Vi har et Sikkerhedsråd, og Sikkerhedsrådet er indimellem enigt, det skete senest den 8. juni i år, det er 5 måneder siden, og det var resolution 1546.
Resolutionen siger jo, at man appellerer til alle FN's lande, heriblandt Danmark, om, at de bl.a. sender militære styrker ned til genopbygning af Irak.
Og jeg gentager: Man appellerer til alle verdens lande.
Det er der så 16 ud af de 26 NATO-lande der har fulgt.
Men det er en helt anden historie.
Men hvis ikke et enigt Sikkerhedsråd kan tale på verdenssamfundets vegne, så ved jeg ikke, hvem der kan.
Der er grænser for, hvad jeg kan garantere.
Jeg kan faktisk ikke engang garantere, at hr. Keld Albrechtsen ikke vil stille tåbelige spørgsmål.
Med hensyn til valget kan jeg sige klart og tydeligt, at det er min holdning og det er den konservative folketingsgruppes holdning, at vi skal gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for, at det bliver holdt til januar; det er også derfor, vi har soldater dernede.
Men hvis man kommer i den situation, at det måske kun kan holdes, så 22 millioner deltager – der er omkring 23 millioner irakere – at der altså er enkelte områder, der ikke kan deltage, så er det da langt, langt bedre at spørge 95 pct. af den irakiske befolkning frem for ikke at spørge nogen.
De fem f'er – folkehold, fjollede, fallenter, fanger og fruentimmere – og det var 80 pct. at landets befolkning, måtte ikke deltage.
Med den holdning, hr. Keld Albrechtsen har, kommer der jo aldrig frie valg, for der skal vi trække det hele ud og overlade det til oprørerne, og så kommer Saddam Hussein tilbage.
Jeg har en anden holdning.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Skal man forstå det som en garanti for, at det bliver et frit valg til januar?
Sådan kunne det forstås, og det var faktisk det spørgsmål, jeg stillede.
Jeg stillede det spørgsmål, om man er i stand til på nogen som helst måde bare at sandsynliggøre eller faktisk garantere, at det bliver et frit valg, og i forbindelse hermed rejste jeg det spørgsmål, om ikke det er et meget alvorligt problem, at alt tyder på, at store dele af befolkningen slet ikke vil kunne komme til at deltage.
Nu kan jeg se, at ministeren sidder og mumler i skægget, det har han også god grund til, men så vil jeg da bede ministeren, når han skal svare, om at komme op og garantere os, at det bliver et frit valg.
Det kan ministeren nemlig ikke, og hvorfor kan han ikke det?
Der vil jeg godt spørge hr. Helge Adam Møller: Vil man sikre, at bl.a. hele den sunnimuslimske befolkning får ret til fuldt ud at deltage i valgene, eller har man reelt opgivet det?
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Det var to spørgsmål, lad mig tage det første først.
Den danske regerings holdning er jo krystalklar, og det har den været, lige siden vi indsatte den nye irakiske overgangsregering.
Hvis den irakiske regering beder Danmark om at trække sine styrker ud, så trækker vi dem ud.
Hvis FN ændrer sin resolution 1546 og siger, at de ikke ønsker, at der skal være udenlandske militære styrker i Irak, så trækker vi dem ud.
Nu kommer der et frit valg til januar, og når det valg er overstået, skal man jo vælge et nyt parlament, og de skal lave en grundlov osv. og en ny regering.
Hvis det nye parlament og den nye regering med et flertal – ligesom i Danmark – vedtager, at de ikke ønsker danske styrker mere, så siger vi o.k. og trækker os ud.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Så vil jeg gerne spørge hr. Helge Adam Møller, som siger, at der ikke er tale om en besættelsesmagt, om hr. Helge Adam Møller er opmærksom på, at det er der altså overordentlig mange irakere der mener at der er.
Så vil jeg også godt spørge: Hvis det er sådan, at det viser sig, at et flertal af befolkningen i Irak mener, at det rent faktisk er en besættelsesmagt, har hr. Helge Adam Møller og den danske regering så ikke et betydeligt forklaringsproblem, for hvem afgør, om en krigsmagt, der står i et fremmed land, er en besættelsesmagt?
Afgøres det af besættelsesmagten, eller afgøres det af befolkningen i det pågældende land?
Jeg tror, at alle må erkende, at det afgøres af befolkningen i det pågældende land, og der er altså ikke noget, der tyder på, at den befolkning, der er i Irak, vil give et mandat til at kalde det andet end en besættelsesmagt.
Så vil jeg godt spørge, når vi så snakker om demokrati: Vil Det Konservative Folkeparti garantere, at alle befolkningsgrupper kommer til at deltage fuldt ud i de valg, der nu skal foregå, at valgene kun bliver gennemført, hvis det er forsvarligt at gennemføre dem, og at der ikke gennemføres et skinvalg, et manipuleret valg, hvori dele af befolkningen, f.eks. sunnimuslimerne, ikke deltager, men som så bagefter skal tvinges til at underkaste sig en regering, de ikke føler er legitim, således at tragedierne kan fortsætte i al uendelighed?
Vil hr. Helge Adam Møller garantere det?
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Her hørte vi jo så Rumsfelds synspunkter på dansk.
Gratulerer med oversættelsen.
En direkte videregivelse af den amerikanske forsvarsminister Rumsfelds synspunkt.
Men det siger vel noget om, hvor hr. Helge Adam Møller er placeret på den politiske scene.
Hr. Helge Adam Møller sagde, at den nuværende situation i Irak havde at gøre med verdenssamfundets vilje – som han kaldte det.
Jeg vil godt spørge, hvor hr. Helge Adam Møller havde det fra.
Der var ikke på noget tidspunkt tale om verdenssamfundets vilje, der var tale om selvtægt.
Det er jo derfor, hr. Kofi Annan, FN's generalsekretær, som vel kan tolke verdenssamfundets vilje, siger, at det var en ulovlig krig.
Det er jo derfor, Kofi Annan siger: Bomb ikke Falluja.
Sandheden er jo, at der er en gruppe af lande, en meget lille gruppe af lande, der udøver selvtægt uden nogen som helst international legitimitet, som overhører de advarsler, som den eneste organisation, der er udstyret med den fornødne kraft til at udtrykke verdenssamfundets vilje, kommer med, så den bliver kørt over.
Per Kaalund (S), 2004-11-11:
Ganske kort: Vil det sige, at hr. Helge Adam Møller bestrider velkomsthilsenen i FN's resolution 1546, hvor man har skrevet ordet occupation?
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Nu kan jeg ikke se mig selv i nakken, men der står vist ikke tåbe, selv om det godt kan ske, at der var nogle, der ville ønske, at der gjorde det.
Men det gør der ikke.
Jeg bestrider da ikke noget.
Når noget står som et ord, og det er vedtaget i Sikkerhedsrådet, så er det det, der står af ord.
Jeg siger bare, at de danske styrker ikke er besættelsesstyrker.
Så er man hjælpestyrker, styrker, der hjælper den irakiske befolkning.
Det var også dejligt at opleve – det tror jeg hr. Per Kaalund kan huske tydeligt, for det er kun 4 uger siden – at når vi kørte rundt nede i det danske område, blev vi modtaget varmt og venligt af lokalbefolkningen, og de kom ud og hilste på os, og de klappede af os, og de ville åbne deres byrådssale og andre steder for os, og deres politifolk var glade for at se os.
Er det en besættelsesstyrke?
Det kan godt være, at hr. Per Kaalund betragter de danske soldater som en besættelsesstyrke, men så må han have gået rundt med lukkede øjne de 4 dage, vi var dernede.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-11-11:
Jeg mener, at der i indledningen til FN-resolutionen står, at besættelsen ophørte den 30. juni 2004, men det er nu en sag for sig.
Jeg lyttede med stor interesse til hr. Helge Adam Møllers engagerede og nærmest begejstrede beskrivelse af indsatsen af de danske styrker for 200.000 irakere.
Jeg har ingen grund til at tro, at det ikke er en rigtig og en ordentlig beskrivelse af en god indsats.
Så hørte jeg også hr. Helge Adam Møller give en stærk beskrivelse af alle de voldsovergreb, der finder sted: halshugninger, kidnapninger, selvmordsbomber, nakkeskud osv.
Jeg vil bare spørge hr. Helge Adam Møller, om han ikke synes, at hans fremstilling ville vinde ved, at han samtidig ikke bare noterede, men virkelig lagde vægt på de undersøgelser, der viser, at 100.000 irakere, herunder et stort antal kvinder og børn, er omkommet, ikke mindst under flyangreb.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Jeg mener bestemt, vi fra dansk side har haft vores egen holdning og vores egen interesse i at gå med i denne indsats.
Vi er ikke noget halehæng til USA, tværtimod, vi forsøger med aktiv deltagelse at sætte vores egen dagsorden og være med til at skabe en situation, hvor vi har en stemme, der kan påvirke en indsats alle steder i verden og specifikt i Irak.
Vi vedstår ansvaret for, at vi var med til at tage beslutningen om at sætte magt bag og få Saddam Hussein fjernet, efter at FN utallige gange var blevet trukket rundt i manegen, da FN ønskede, at Saddam Hussein skulle redegøre for sine masseødelæggelsesvåben.
Vi vedstår ansvaret for, at vi skal deltage i at skabe et frit og demokratisk Irak, vi vedstår, at det er en del af ansvaret at forlænge indsatsen nu, og det vil det også være i fremtiden, hvis det er sådan, at der er behov for det.
Det var såmænd bare det, der lå i mine bemærkninger.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-11-11:
Af en meget fundamental grund: Hvis krigshandlingerne i Irak udvikler sig til, at store dele af den irakiske befolkning, i dette tilfælde sunnierne, stødes væk fra hele den politiske proces – det er jo det, der er Kofi Annans bekymring – så ville valgene til januar komme til at savne den tilstrækkelige legitimitet og autoritet i forhold til den irakiske befolkning som helhed; så vil det parlament, der sammensættes, og som bl.a. kan give en grundlov, være skævt sammensat; så opstår der nye, langsigtede problemer.
Det er tydeligvis FN's generalsekretærs bekymring, og det er også min.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Det er utrolig vigtigt for processen i Irak, sådan som jeg har forstået Det Radikale Venstre, at den irakiske midlertidige regering har en legitimitet og kan være med til at sætte dagsordenen.
Hvad er det så, der gør, at hr. Niels Helveg Petersen i dag sår tvivl om, hvorvidt det nu er det rigtige, der sker, når den midlertidige irakiske regering, der skal have styrken til at kunne sige, at vi er ikke blot nogens marionetter, vi er en selvstændig regering, tager selvstændige beslutninger?
Så er det, at jeg har meget vanskeligt ved at forstå det radikale synspunkt om, at nu er det så bare en anden, der er årsag til, at man ikke ønsker at tage fat om nældens rod, der, hvor der virkelig er behov for det.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-11-11:
Jeg husker godt diskussionen, som vi havde forud for vedtagelsen af FN-resolutionen af den 8. juni 2004, og at jeg meget understregede, at det i hvert fald var meget nødvendigt, at det, som ikke er en overgangsregering, men en midlertidig regering, havde indflydelse på større militære operationer.
Jeg tror også, der var ordførere, måske oven i købet hr. Kragh, som sagde, at det kunne man da slet ikke.
Men heldigvis blev resultatet jo, at FN-resolutionen fastslog, at den midlertidige regering havde noget at skulle have sagt i den anledning.
Og jeg er helt på det rene med, at premierminister Allawi står stærkt bagved angrebet på Falluja.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Jeg har et spørgsmål til hr. Niels Helveg Petersen.
I forbindelse med førstebehandlingen af B 213, sidste gang vi forlængede indsatsen i Irak, lå det hr. Niels Helveg Petersen meget på sinde, at for at den irakiske overgangsregering havde en legitimitet, skulle den irakiske overgangsregering have en vetoret i forhold til de kontroversielle indsatser, der blev lavet, og der blev helt konkret nævnt f.eks. et angreb på Falluja.
På daværende tidspunkt var det helt elementært for hr. Niels Helveg Petersen, at den irakiske overgangsregering og dermed, som situationen er, den midlertidige premierminister Allawi havde muligheden for at nedlægge veto.
Nu har Allawi tilkendegivet, at han meget gerne vil have hjælp til at få ryddet op i Falluja, således at de elementer, der er med til at afspore den demokratiske proces i Irak, kan blive elimineret fra deres magtposition.
Synes hr. Helveg Petersen så ikke, at det er et lidt interessant synspunkt at tage, at det så nu er en anden, der gør, at man ikke skulle lave en indsats, end det, man havde fokus på for bare 6 måneder siden?
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Det ved jeg ikke.
Hr. Helge Adam Møller sagde, at det der med branden i de irakiske olieledninger var rent opspind.
Jeg bad ham så om at begrunde synspunktet.
Det forstår jeg godt.
Det var jo, fordi det så oplagt er et tåbeligt og urigtigt synspunkt, og så er det selvfølgelig klogt at vende sig til noget helt andet.
Nu er det ikke min opgave at stille spørgsmål, men jeg vil gætte på, at hvis hr. Helge Adam Møller havde haft evnen til at forudse, at hans ja til en krig kunne ende i det, det har udviklet sig til i Irak i dag, så ville hr. Helge Adam Møller formentlig have indeholdt så meget fornuft, at han ville have stemt imod.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
En ting er, at hr. Villy Søvndal ikke kan huske, hvad han selv sagde og forudså for knap 2 år siden i et åbent samråd.
Jeg stillede nøjagtig det samme spørgsmål under debatten for ½ år siden, og dengang kunne hr. Villy Søvndal godt huske, hvad han sagde, og han erkendte også åbent og blankt fra talerstolen: Jeg må indrømme, at jeg tog totalt fejl.
Det har hr. Villy Søvndal åbenbart også glemt.
Hvor stor er hukommelsen, eller glemmer man det, hver gang man udtaler sig tåbeligt eller fuldstændig i modstrid med sandheden?
Er det, fordi man ikke vil huske?
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Jeg synes, at det her bliver mere og mere imponerende.
Jeg forstår på hr. Helge Adam Møller, at der ikke er oliekilder i brand i Irak?
Det er imod alle de informationer, jeg er i besiddelse af.
Jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller, hvor han har de informationer fra.
Er det fra Rumsfeld eller Bush, eller hvem er det fra?
For alt det, vi hører om i medier, i nyheder, i tv, i radio osv., beretter om, at der er konstant sabotage mod de irakiske olieledninger.
Jeg forstår, at det er helt forkert, og at den fejlopfattelse alene skyldes, at man ikke har spurgt hr. Helge Adam Møller, hvordan den sande tilstand er i Irak – eller hvordan?
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Nu gjorde hr. Søvndal i sit svar for lidt siden meget ud af, at han mente, at der var nogle personer her – var det hr. Ulrik Kragh? – der havde taget grusomt fejl hele vejen igennem, når man skulle forudse, hvad udviklingen ville være.
Kan hr. Villy Søvndal ikke bekræfte, at for knap 2 år siden sad vi i et åbent samråd i Forsvarsudvalget, hvor hr. Villy Søvndal og bl.a. hr. Bertel Haarder som minister for flygtninge og indvandrere deltog?
Der sad hr. Villy Søvndal og forudså, at hvis invasionen kom, ville der komme mange millioner flygtninge fra Irak, de irakiske oliekilder ville stå i brand mange år efter, og vi ville få verdens største miljøkatastrofe.
Der kom omkring 10.000 flygtninge og ikke mange millioner.
Det var alt det, hr. Villy Søvndal sad og sagde oppe på 2. sal i det samråd, hvilket er dokumenteret med en båndoptagelse.
Jeg vil spørge hr. Villy Søvndal: Hvem tog fejl?
Villy Søvndal (SF), 2004-11-11:
Jeg tror, at hr. Ulrik Kragh på grund af sin ufattelige selvsikkerhed er fuldstændig uimodtagelig for, hvad det er for en situation, vi er i i Irak.
Det var ikke hr. Villy Søvndal, der udmalede scenariet om en guerillakrig.
Det er Forsvarets Efter retningstjenestes rapport.
Jeg vil godt citere fra den.
Den sidste sætning i afsnit 1 lyder som følger: Situationen har lokalt karakter af guerillakrig, og der er områder, hvor koalitionens patruljering er begrænset.
Jeg vil godt komme med endnu et citat: I de områder i det centrale Irak, hvor modstanden er stærkest, bakkes modstandsgrupperne op af lokalbefolkningen.
Det er det, vi er oppe imod, vil jeg sige til hr. Ulrik Kragh.
Det er lykkedes hr. Ulrik Kragh sammen med sine venner Bush og Rumsfeld m.fl. at skabe en situation, hvor det er lykkedes at rejse en hel irakisk befolkning i modstand.
Det er den krig, hr. Ulrik Kragh beslutsomt vil føre til ende.
Jeg spørger så bare: Tror man virkelig, at man kan det?
Jeg tror, det har noget at gøre med hr. Ulrik Kraghs ufattelige selvsikkerhed.
Jeg synes, det er slående, at mennesker, der på alle punkter i den her konflikt har taget så grundlæggende fejl som hr. Ulrik Kragh – på alle punkter: på grundlaget for krigen, i synet på lovligheden, i synet om, hvordan krigen vil udvikle sig – tillader sig at sige meget sikkert, at andre tager fejl.
Det vil jeg advare imod.
Jeg vil i øvrigt også advare imod den nedladende tone, der får det til at hedde sig, at man kun læser første afsnit.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Nu har vi jo hørt en forfærdelig masse sludder fra hr. Villy Søvndal.
Men hr. Villy Søvndal tillader sig at inddrage Forsvarets Efterretningstjenestes vurderinger i sin argumentation og fremhæver, at der er beskrevet, at det har karakter af guerillakrig.
Nu er det jo det første, der er opgivet; det er nok typisk hr. Villy Søvndal, for han når ikke længere end til det første afsnit.
Det kunne måske være, at de to ting havde noget med hinanden at gøre.
Der står også i punkt 3: De sunniekstremistiske grupper forventes at optrappe deres voldkampagne forud for valget og i forbindelse med forfatningsdrøftelserne i 2005.
Til forskel fra de sunnimuslimske modstandsgrupper har sunniekstremisterne kun ringe opbakning i lokalbefolkningen.
Altså er det minoritetsgrupper.
Endelig står der i punkt 10: Der er et stærkt fjendskab mellem en række grupperinger i Irak.
Hvis vi skulle følge hr. Villy Søvndals og SF's politik, ville vi få den fantastisk ubehagelige situation, som hr. Villy Søvndal malende udspreder for det danske Folketing, og jeg synes simpelt hen ikke, at det hænger sammen.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-11:
Jo, det er grusomt.
Når jeg ikke har trukket det stærkt frem eller slet ikke har nævnt det, er det, fordi det, hvis jeg husker rigtigt fra de første 2 timers debat, er blevet nævnt 15-20 gange.
Og det er korrekt, så vidt vi nu kan se.
Det er ikke mig, der er kommet med tallet.
Men jeg betvivler ikke, at der er et kæmpe antal uskyldige irakere, der er blevet dræbt, og der vil også være et stort antal uskyldige irakere i fremtiden, der bliver dræbt.
Men jeg synes ikke, at de andre elementer, jeg havde fremme, havde indgået særlig tungtvejende i debatten.
Og når man kun har 5 minutter, så må man vælge.
Lad mig lige sige til det sidste, at tænk, hvis man tilbage i 1939 eller 1940 under anden verdenskrig, hvor det på et eller andet tidspunkt blev nødvendigt også at rette angreb mod byer, hvor der ikke alene var militær, men også civile, det kan være i Tyskland eller andre steder, havde sagt, at det kan vi ikke gøre på grund af det hensyn, så havde det jo stadig væk været tyskerne, der havde vundet anden verdenskrig.
Så havde det været nazisterne.
Krig er uhyggelig, og det er frygteligt.
Men hvis man indimellem vil sikre, at et land får frie forhold, får mulighed for selv at bestemme sin fremtid, får frie valg, så må man indimellem vælge selv metoder, som er afskyelige.
Men hvis ikke lande indimellem kæmper for deres frihed, er det diktatorerne, der hersker, og det er endnu værre.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-11:
Jeg må sige, at der i hvert fald stadig væk findes én levende korsridder, og han hedder hr. Søren Krarup.
Men selv den korsridder har altså erkendt, at et muslimsk land åbenbart kan blive en lillebitte smule demokratisk.
Det synes jeg da er interessant, for dermed har vi jo lavet et knæk i hr. Søren Krarups grundlæggende antiislamiske ideologi.
Så det er da en lille opmuntring på sådan en dag.
Så vil jeg gerne spørge: Er hr. Søren Krarup klar over, at det, der i dag fremkalder terrorisme i verden, er to ting, det er muren i Palæstina, og det er bombningerne af Falluja?
Så enkelt er det.
Det er de to ting, der i dag nærer terrorismen.
Gør det ikke noget indtryk på hr. Søren Krarup?
Søren Krarup (DF), 2004-11-11:
Jeg kan naturligvis ikke tvinge hr. Keld Albrechtsen til at lukke sine ører op og forstå, hvad der siges, men jeg kunne jo selvfølgelig gentage, hvad jeg sagde.
Jeg sagde: Til syvende og sidst kan et muslimsk land aldrig blive et demokrati, fordi et muslimsk land har en lovgivning, der er hellig og til syvende og sidst byggende på Koranen, kaldet sharia, mens et demokrati har en sekulær lovgivning, der hænger sammen med kristenhedens sondring mellem kejserens og Guds rige.
Men jeg sagde også: Der kan skabes et kompromis i et land som Irak, der er det mindst fundamentalistiske af de muslimske lande, og det er dette kompromis i retning af et nogenlunde stabilt styre med en rimelig grad af lov og ret, hele aktionen drejer sig om.
Jeg ved ikke, om hr. Albrechtsen kan forstå det.
Ellers må jeg sige det tredje gang.
Så vil jeg lige sige, at korsriddere var noget, der fandtes i middelalderen, som den katolske kirke udsendte.
Men at føre krig i Guds navn er og bliver en ugudelighed, og det er elementær børnelærdom i et luthersk land, punktum.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-11:
Nu kunne hr. Villy Søvndal jo i stedet for at drage mine betragtninger i miskredit forholde sig til det, der stod længere nede i dokumentet, netop at hvis man trak sig ud af Irak, ville det kunne få alvorlige konsekvenser for sikkerheden.
Jeg synes måske nok alt andet lige, når man ser på de gange, hr. Villy Søvndal har taget fejl i alt det internationale arbejde, vi har foretaget i forhold til at skabe fred og stabilitet i verden, at hr. Villy Søvndal måske en gang imellem burde lave en smule selvransagelse i stedet for at komme med sådan en tale, som han udspredte i det danske Folketing.
Søren Krarup (DF), 2004-11-11:
Det er typisk, at hr. Søvndal taler om noget, der skulle hedde en krig mellem civilisationer, som Vesten har skabt.
Er det ikke gået op for hr. Søvndal, at det, vi bl.a. var vidne til den 11. september 2001, var en krig mod Vesten tydeligvis af en islamisk fundamentalisme, som selvfølgelig på en eller anden måde har en tilknytning til den islamiske fundamentalistiske civilisation?
Vi står i den krig, og det hjælper ikke, at hr. Søvndal i sin uskyldighed sidder og siger, at der ikke var nogen krig.
Irak var en del af den muslimske verden, som jo altså benyttede sig af alle midler, også det, der kaldes masseødelæggelsesvåben.
Dem har vi ikke fundet, men vi ved, at han brugte dem, og det vil sige, at de har eksisteret.
Der var tale om en vestlig selvforsvarsaktion imod en fundamentalistisk krig, som blev påført Vesten af islamiske fundamentalister, bl.a. Taleban.
Så det er ren naivitet at sætte kikkerten for det blinde øje og tale som hr. Søvndal gør.