runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2003-12-12:
Et af de forslag, som hr. Nicolai Wammen ikke nåede omkring, og som jeg nu vil hjælpe med taletid til, er Socialdemokratiets ændringsforslag på 500 mio. kr., som skal fjernes, fordi det ellers skulle gå til administrativt bøvl vedrørende ældremidlerne i kommunerne. Når nu Socialdemokratiet foreslår, at de her 500 mio. kr. skal spares, er det så, fordi Socialdemokratiet har fortrudt, at man stemte for lovforslaget om frit valg af hjemmehjælp?
Jeg spørger, fordi det i bemærkningerne til lovforslaget jo klart fremgår, at der vil være nogle administrative omkostninger forbundet med at indføre det frie valg.
Har Socialdemokratiet fortrudt det?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Det var en fornøjelse, ikke at høre hr. Nicolai Wammen, men at slå op på Politikens side 4 i dag, hvor Dansk Metal advarer Socialdemokratiet mod den politiske hængekøje.
Jeg ville ønske, at den advarsel var kommet noget før, sådan at Socialdemokratiet havde taget den med i sine forhandlinger, sådan at de havde haft lyst til at gå ind og tage medansvar for den udvikling, samfundet skal have, i stedet for bare at lægge sig tilbage i hængekøjen og holde sig ude af finansloven.
Det er jo forkert, når hr. Nicolai Wammen påstår, at Socialdemokratiet kom med finansieringsforslag hver gang.
Sandheden er, at Socialdemokratiet i stedet for at diskutere politiforlig kom med et finansieringsforslag, der i sidste ende ville betyde, at vi ville miste og mangle over 600 mio. kr.
En del af finansieringsforslaget byggede endda på urealistiske forudsætninger, så en samlet regning ville have betydet, at vi ville have manglet over 500 betjente om året.
Kan hr. Nicolai Wammen ikke bekræfte, at Finansministeriet har beregnet, at der var et stort hul i Socialdemokratiets ændringsforslag?
Og så ville det være dejligt, hvis hr. Nicolai Wammen ville lytte til Dansk Metals formand, der siger: I en forhandling er der altid elementer, man ikke bryder sig om.
Det siger Dansk Metal, og det ville jeg ønske at Socialdemokratiet ville tage og lytte til.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Hr. Carsten Hansens sammenligninger med Schwarzenegger og Californien synes jeg ganske enkelt, hvor smigrende de end måtte være i forbindelse med min fysiske form, er for platte at svare på.
Men det, der er sagen, er jo, at vi ikke har ændret ved uddannelsesgarantien.
Der er fortsat en uddannelsesgaranti for de personer, der bliver optaget i fuldt forløb.
Problemet med skolepraktikordningen har været, at den netop ikke har kunnet få folk i arbejde.
Den har jo givet folk en uddannelse, men den har ikke været god nok til også at give dem et job efterfølgende.
Og i de år, Socialdemokratiet sad ved magten, gjorde de for lidt for de alt for mange unge, der bare fik en skolepraktikuddannelse, men ikke kunne få job efterfølgende.
Det har vi heldigvis med en række partier her i Folketinget fået gjort noget ved, og det er jeg glad for.
Til fru Margrete Auken: Jeg kan sådan set godt respektere, at der er en politisk uenighed, at fru Margrete Auken og SF vurderer, at det er vigtigere at støtte fagforeningsarbejdet, end det er at støtte miljø, vand, sanitet, uddannelse, landbrugsudvikling, erhvervsudvikling.
Det, vi har sagt, er jo, at vi ikke ønsker, at der forlods skal gives penge til Fagbevægelsens Ulandssekretariat.
Men hvis der er projekter, der efter en faglig vurdering viser sig at have et højere niveau end de andre og dermed er bedre til at fremme den udvikling, vi ønsker, så er det fair nok.
Så giver vi også penge i den retning.
Men vi ønsker ikke forlods at levere pengene.
Så til hr. Morten Bødskov
: Det, vi gennemfører med den her kriminalforsorgsaftale, der er en del af finansloven, er, at vi giver flere penge til kriminalforsorgen.
Vi skaber flere pladser.
Vi laver bedre pladser til det antal, der er nu, fordi vi undgår den dobbeltbelægning, der er, og vi starter en tendens, hvor vi får nedbragt den kø, der har været, sådan at det tidsrum, der går, fra man får sin dom, til man kommer i fængsel, bliver kortere.
Det er alt sammen noget, der kræver en finansiering, som
Socialdemokratiet desværre ikke vil være med til
Der er ingen gratis pladser, og derfor er Socialdemokratiet ikke med i den kriminalforsorgsaftale, der er.
Morten Bødskov (S), 2003-12-12:
Nu har vi jo hørt mange store ord fra hr. Kristian Jensen om den kriminalforsorgsaftale, som er indgået.
Jeg tror, at det kunne være godt, hvis hr. Kristian Jensen også forholdt sig til, hvad det er for en udvikling, regeringen har været med til at skabe i kriminalforsorgen.
Det er en kriminalforsorg, som er på randen af kaos.
Ventetiden er eksploderet.
Hver eneste gang vi har haft lovforslag til behandling her i denne her sal, som har påvirket kriminalforsorgens forudsætninger for bare at være nogenlunde velfungerende, så har spørgsmålene lydt til regeringen: Hvad med kriminalforsorgen, hvad vil man gøre? Intet svar er der kommet.
Ventelisterne er eksploderet.
En seksdobling af ventetiden er der sket, siden den her regering overtog kriminalforsorgen.
Hvis regeringen havde villet bedre behandling, færre gengangere og færre ofre - det er jo det, der er pointen, for når folk kommer ud, begår de i alt for høj grad gentagelseskriminalitet - så kunne vi rent faktisk have lavet en god aftale. Men sandheden er, at regeringen fravalgte det, dengang man lavede en aftale med Dansk Folkeparti.
Alle ideer om, hvordan vi skulle sikre færre gengangere, blev fejet af bordet.
Det synes jeg bare også hører til debatten her i dag.
Margrete Auken (SF), 2003-12-12:
Jeg er kommet til at tale for pænt om Venstre.
Det er fuldstændig rigtigt, at jeg havde glemt, at der var de der fløsede forslag i finansloven, før Venstre kom til regeringsmagten.
Det, jeg nævnte, var, at under valgkampen, som jeg jo altså havde den meget store fornøjelse at føre sammen med den nuværende finansminister, vovede han altså ikke at sige det vås.
Og jeg husker, at da hr. Troels Lund Poulsen prøvede at gøre det alligevel, fik han sig næsten i bogstaveligste forstand en på bærret af udenrigsministeren, altså den nuværende udenrigsminister, som forklarede, at det var højkvalificeret arbejde, at det lå helt inden for regeringens rammer, og at det ville være diskriminerende, hvis nogle bare havde et navn, der ikke rigtig passede i Venstre, at man gik hen og tog deres penge til det helt nødvendige arbejde for at få alle de andre ting til at fungere.
Og så kan vi selvfølgelig se, at der så sker det, at udenrigsministeren bliver sat uden for døren, og så bliver det Dansk Folkeparti, der kommer til, og de vil have det hele væk.
Og så sidder der nogle unge mennesker i Venstre og siger: Ja, det var vist noget med fagbevægelsen, kan vi ikke få den væk?
Jeg bliver altså nødt til at minde om, at det er en forudsætning for alle de andre ting, der bliver sagt, at hvis vi skal skabe en ægte, bæredygtig vækst i de lande, så kan det ikke nytte noget, at man nedprioriterer et velfungerende arbejdsmiljø.
Carsten Hansen (S), 2003-12-12:
Vi har jo hørt den samme sang fra hr. Kristian Jensen
Må jeg ikke sige til hr. Kristian Jensen, at det i Californien faktisk er sådan, at man bruger flere penge på fængsler, end man gør på uddannelse.
Det er vel den tendens, vi ser med det her finanslovforslag.
Når hr. Kristian Jensen opfører sig som en anden hr. Schwarzenegger og banker det her igennem uden at tale med arbejdsmarkedets parter, så vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, at det jo vender den tunge ende nedad.
Hvad med revalidenderne, hvad med de unge mennesker med en anden etnisk baggrund, hvad med de voksne, som er dem, der går i skolepraktik i dag, som får en uddannelse, de kan bruge, og som i øvrigt bliver optaget på arbejdsmarkedet bagefter?
Hvor skal de hen?
Skal de på kontanthjælp på SU-lignende vilkår?
Det er jo det, regeringen vil.
Det her er jo én stor spareøvelse.
Det handler ikke om uddannelsesgaranti.
Det er på det alter, man ofrer uddannelsesgarantien for de her unge mennesker, der går i skolepraktik.
Der var ikke ét svar omkring kravene til arbejdsgiverne.
Hvad er kravene til arbejdsgiverne i den her aftale?
Ingen.
Ellers må jeg have et andet svar.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Glimrende.
Til fru Line Barfod: Det er sådan, at hvis der sker en øget polarisering, så er der en fare for, at der også kan være en øget terrorfrygt, ja.
Men hvis vi i stedet for en øget polarisering laver en øget integration ved at sørge for, at vores integrationsindsats kommer til at virke langt bedre, ved at sørge for, at folk rent faktisk får en bedre danskuddannelse, at folk kommer ud på arbejdsmarkedet og lærer, hvordan man taler dansk, på en arbejdsplads og ikke i et klasselokale i en teoretisk tænkt situation, så får man en bedre integration, så får man en bedre brug af de menneskers evner, som er kommet hertil, og på den måde sørger vi for, at de bliver integreret bedre og ikke polariseret.
Det er vores bud i modsætning til Enhedslistens bud.
Til hr. Thomas Adelskov: Jeg ville ønske, hr. Thomas Adelskov havde lyttet til de udvalg, der har siddet, det merkantile udvalg og det tekniske udvalg, med repræsentanter
for fagbevægelsen, som er kommet med rådgivning til, hvad vi skal gøre for at forny og forbedre vores erhvervsuddannelser, for så ville hr. Thomas Adelskov have hørt, at det er fra dem, forslaget om, at vi skal have nogle uddannelser, som er kortere, er kommet.
Det er at nedvurdere de uddannelser at kalde dem halve uddannelser, og det synes jeg ikke er fair; jeg synes ikke, det er fair over for det arbejde, udvalgene har gjort, og det er ikke fair over for de mennesker, som har et ønske om at få et uddannelsesforløb, der er nemmere at overskue.
Det, vi laver, er gode uddannelser over et kortere tidsrum, hvor det så vil være muligt at komme tilbage senere og videreføre uddannelsen, og det synes jeg er glimrende fleksibilitet.
Det er jo det, man foreslår i Socialdemokratiets ændringsforslag; på en af de sidste sider har man sat ind: Afvisning af regeringens skattereform og nye skatter: 8,7 mia. kr. Tror man virkelig på, at man får flere arbejdspladser, hvis man laver en afgift på job, en afgift til virksomhederne på over 1 mia. kr., der bliver større og større, jo flere de ansætter?
Tror hr. Arne Toft virkelig, at det er den måde, man får flere i job på?
Så spørger hr. Arne Toft om vedvarende energi.
Vi er glade for vedvarende energi.
Vi har sat en høj målsætning.
Vi har allerede nået målsætningen for, hvor meget energi vi i Danmark skal have, men jeg ser gerne, at vi får mere, når den vedvarende energi bliver konkurrencedygtig.
Jeg vil bare sige, at det ikke skal være for min skyld, vi afkorter.
Jeg håber, at jeg får taletid til at starte igen, sådan at vi kan starte forfra.
Jeg vil gerne sige til fru Line Barfod ...
Arne Toft (S), 2003-12-12:
Det, vi gerne vil, er at skaffe flere arbejdspladser, og jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen: Da den nuværende regering tiltrådte, var man i gang med inden for vedvarende energi at skabe mange arbejdspladser for ganske få millioner kroner.
Det, der er sket i dag, er, at solfangerfabrikanterne er gået fuldstændig i stå, og for alle de smedemestre, som satte solfangere op - og det var flere hundrede - er der
intet arbejde mere.
Hvorfor har Venstre så meget imod vedvarende energi, når alle omkringliggende lande satser så hårdt på det?
Thomas Adelskov (S), 2003-12-12:
12.000 unge mennesker står uden praktikplads, og regeringens svar er at ændre på uddannelsen, at fjerne praktikpladsgarantien, at fjerne skolepraktikken, at fjerne det grundlag og den mulighed, de unge mennesker rent faktisk havde for at gennemføre en uddannelse.
Så har man ikke længere praktikpladsproblemet, man har ikke længere praktikpladskøen.
Hr. Kristian Jensen siger, at nu laver man en ordning, hvor man indfører sådan nogle halve uddannelser, og så kan man sådan træde af efter 2 år.
Hvem er det, der efterspørger en halv elektriker?
Er det svaret, og er det den måde, Venstre griber problemerne an på i fremtiden, at indføre halve ordninger og afskaffe problemet og afskaffe køen ved simpelt hen at nedlægge uddannelser og fjerne det, som Venstre i realiteten ikke overhovedet har villet bidrage til?
For svaret i forhold til arbejdsgiverne er ikke: Vi håber på, at I vil oprette praktikpladser.
at give arbejdsgiverne nogle incitamenter til at oprette praktikpladser og ikke halvere uddannelserne.
Line Barfod (EL), 2003-12-12:
Jeg kan godt forstå, at hr. Kristian Jensen forsøger at snakke sig udenom, fordi PET siger det jo ganske klart: en øget polarisering i samfundet.
Og det er jo det, Venstre er i fuld gang med.
Man skærer ned på den ene gruppe efter den anden, så de får mindre og mindre at leve for.
Og når folk ikke har penge nok til de daglige fornødenheder, så er det altså ret svært at blive integreret i samfundet, uanset om man er blevet udstødt af samfundet, fordi man har en anden hudfarve, eller fordi man har andre problemer, eller bare fordi man aldrig nåede at komme ind på arbejdsmarkedet, fordi der ikke var praktikpladser og arbejdspladser osv.
Det er jo en forunderlig verden, en forunderlig tid, vi lever i i øjeblikket, hvor man kan sige, at der her opstår en alliance mellem PET og venstrefløjen for at forsøge at forklare Venstre, hvad det er for en utrolig farlig kurs, man begiver sig ud på, når man øger polariseringen i samfundet, øger fattigdommen.
Og jeg håber, at Venstre snart begynder at lytte til de mange advarsler og dermed også stemmer for nogle af de mange ændringsforslag til finansloven, der viser en helt anden vej.
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Derfor har det været ganske klart hele vejen igennem valgkampen, at med hensyn til Fagbevægelsens Ulandssekretariat ville vi fjerne de forlods midler, de fik, for vi mener nemlig, at skal man prioritere indsatsen på det faglige arbejde, så er vi nødt til at vurdere det op mod alt det andet: Vil vi prioritere miljøindsatsen; vil vi prioritere rent vand, sanitet, sundhed; vil vi prioritere, at man får gang i landbrugsproduktionen, så man ikke nedslider og udpiner jorden; vil vi prioritere, at man får gang i erhvervsområdet, sådan at man får nogle arbejdspladser - eller vil vi prioritere fagforeningskurser?
Og hvis det er sådan, at man ønsker det sidste, så skal det ske, fordi man kan argumentere for, at det er bedre end alt det andet.
Til fru Anne Baastrup må jeg sige, at problemet for fru Anne Baastrup og SF er, at der jo ikke var betaling for de mange ønsker, man havde.
SF var om noget Acceptcardpartiet i det her års finanslovforhandlinger, hvor man gerne ville have alle gaverne, men først bekymre sig om regningen på et senere tidspunkt.
Noget for noget er et princip, som bliver gennemført.
Det er et princip, hvor vi siger, at de mennesker, som opfører sig ordentligt og fornuftigt i fængslerne, skal belønnes ved at have mulighed for en tidligere frigivelse.
Og til hr. Carsten Hansen
: I forhold til hr. Carsten Hansens partis tid som regeringsparti, hvor man talte og talte og talte om alt det, man gerne ville gøre for at skaffe flere praktikpladser, men intet fik gennemført, så tager vi nu fat, tager fat på at gøre erhvervsuddannelserne mere smidige, så flere har mulighed for at gennemføre dem, sørger for, at de unge, der ikke synes, det er så nemt at overskue 4 år, kan tage et stop undervejs, giver en chance for, at de virksomheder, der ikke er så store og så veltrænede i at have praktikelever, kan prøve det og få skabt flere praktikpladser.
Derfor vil vi få en situation, hvor langt flere kan få en bedre uddannelse end under
den tidligere regering
Carsten Hansen (S), 2003-12-12:
Se, i Poul Schlüters regeringstid i 1980'erne skulle man være heldig, hvis man kendte en, der havde fået arbejde; de fleste kendte en, der var blevet arbejdsløs.
Under Poul Nyrup Rasmussen var det sådan, at næsten alle kendte en, der havde fået arbejde.
Under Anders Fogh Rasmussens regime her nu i starten af det nye årtusinde skal man altså kende en for at få en praktikplads, vil jeg gerne sige til hr. Kristian
Jensen
Man afskaffer nemlig praktikpladsgarantien, uddannelsesgarantien; man fjerner 5.000 praktikpladser.
12.000 unge står i forvejen og venter.
Og hvad er det, regeringen siger til dem?
Ja, der bliver ingen uddannelsesgaranti for jer.
Ministeren har i gentagne svar tilkendegivet, at det bygger på formodninger, og at det bygger på antagelser.
Man håber på, at arbejdsgiverne tager nogle flere.
Hvor er kravene til arbejdsgiverne i hele den her aftale, der er lavet?
Og lad nu være med at gå herop og sig, at man regner med, og at man tror på, og at man håber.
Hvor er kravene til arbejdsgiverne om at skaffe nogle flere reelle uddannelsespladser til unge mennesker, der går i gang med en erhvervsuddannelse?
Anne Baastrup (SF), 2003-12-12:
Hvis Venstre havde villet gennemføre sit noget for noget-princip inden for kriminalforsorgen, så skulle Venstre ikke have valgt Dansk Folkeparti som medspiller.
Sagen er jo, at da vi gik fra forligsforhandlingerne, havde vi motivationskurser i arresthusene, bedre forhold for arresthusene; hvad ville det give?
Behandling mod alkoholmisbrug; hvad vil det give?
Færre voldsofre.
Uddannelse som det primære; hvad ville det give?
Mindre kriminalitet generelt.
Det er dokumenteret.
Hvad er det endt med?
Vi står nu med en kriminalforsorg, hvor fangerne sidder i lag, og hvor de ansatte går på sygefravær i en uendelighed.
Så er det, jeg spørger: Hvordan vil hr. Kristian Jensen kunne få gennemført noget for noget-princippet?
Regner hr. Kristian Jensen overhovedet med, at det her princip bliver gennemført inden for kriminalforsorgen?
Eller er det ligesom meget andet af det, statsministeren render rundt og siger, bare varm luft?
Margrete Auken (SF), 2003-12-12:
Hr. Kristian Jensen sagde, at Venstre under valgkampen gjorde det klart, at man ville tage fat her.
Nu havde jeg den meget, meget store fornøjelse at føre valgkamp sammen med den nuværende finansminister
, og noget, jeg var efter ham med hele tiden og jo ofte med meget stor succes, var præcis ulandsbistanden.
Men på ét punkt har jeg dog ikke hørt ham
være så skrækkelig, som det skulle fremgå nu, nemlig ved at sige, at arbejdsmarkedet med arbejdsmiljø og børnearbejdere og sådanne ting ikke var noget, Venstre længere ville have højt prioriteret.
Det har jeg sandelig ikke hørt.
Det er o.k, at man ikke i sit pensum har fået læst lektier på det hele, men jeg kan fortælle, at der faktisk ligger store redegørelser fra regeringen, som gennemevaluerer Ulandssekretariatets arbejde og viser, hvor nødvendigt og gavnligt det er for den ulandsbistand, som også denne regering, i hvert fald når man taler med De Konservative, har prioriteret højt, og som man i hvert fald ikke under valgkampen havde truet med at ville gå ind og smadre.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen: Er han selv opmærksom på, at det evalueringsarbejde er der? Eller mener han, at nu skal børnearbejde og sikring af et bare nogenlunde fungerende arbejdsmiljø, placeres i ulandsbistanden som noget tredjerangs, der bare skal søges om midler til fra projekt til projekt i stedet for at være inde i den generelle struktur som det, man ønsker at fremme?
Marianne Pedersen (V), 2003-12-12:
Hr. Nicolai Wammen har tidligere talt om en fremtidssikret politik, og jeg vil sige, at landbruget og det øvrige erhvervsliv vil også meget gerne kende den fremtidige politik på deres områder.
Hvad har landbruget dog gjort hr. Nicolai Wammen og Socialdemokratiet, siden man vanskeliggør landbrugets indtjeningsmuligheder ved f.eks. at fjerne loftet over grundskylden, som det er nævnt, og på sigt ophæve bondegårdsreglen?
Er hr. Nicolai Wammen klar over, at i år har landmændene en gennemsnitlig indtjening på 75.000 kr., hvilket ligger langt under bistandshjælpens niveau?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Til hr. Peder Sass: Det er ganske rigtigt, at der blev nedsat et tæskehold, der skulle forbedre vilkårene for foreningslivet.
Jeg ved ikke, om det er gået op for den socialdemokratiske idrætsordfører, at i et af de ændringsforslag, Socialdemokratiet har stillet, nr. 773, foreslår man rent faktisk alle de lettelser for foreningslivet, som vi har gennemført, rullet tilbage, og det vil være et langt større slag i ansigtet på foreningslivet
Jeg tror, at hvis foreningslivet blev bekendt med, hvad det er, Socialdemokratiet foreslår i deres eget ændringsforslag her, så ville det udløse et ramaskrig, fordi de momstider, vi har gennemført, har været en betydelig lettelse for foreningslivet.
Jeg vil godt sige til fru Tove Videbæk med hensyn til det politiske ansvar for, hvilke regler der bliver sat op med hensyn til portostøtten og også den pulje, der ligger, at det kan godt være, at den konkrete udformning kommer til at ligge i et udvalg, men det politiske ansvar ligger hos de partier, der står bag aftalen om at ændre på portostøtten, og det betyder, at det politiske ansvar for kriterierne og dermed for, hvilke blade der kan få og ikke få, vil være bl.a. Venstres, og det ansvar ønsker vi ikke at rende fra; det er vores, og det vil vi altid stå ved.
Til fru Line Barfod: PET's vurdering af terrortruslen - det må jeg ganske enkelt indrømme - indgik ikke i mit ellers rimelig store pensum til forberedelsen for i dag.
Men jeg vil bare sige ligesom før, at hvis vi får gennemført en styrket integration, sådan at vi får integreret flygtninge/indvandrere, så de ikke bare kommer herop og får en ydelse for at tie stille og sidde i et hjørne og ikke blive en del af samfundet, men til gengæld får dem indarbejdet på arbejdspladserne og andre steder, vil det være en langt bedre sikring imod terror og imod, at folk bliver yderligtgående radikale end det, vi har set fra den tidligere regering.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Det var jo en rigtig juletale, som hr. Nicolai Wammen her holdt for os.
Der var ikke grænser for de milde gaver, som Socialdemokratiet ville drysse ud over befolkningen.
Havde hr. Nicolai Wammen taget nissehue på, så havde vi næsten troet, at det var julemanden, der var kommet på besøg i Folketinget i dag.
Men der er jo bare det ved det, at pengene skal komme et sted fra, og vi har noget, der hedder 2010-målsætningen.
Jeg vil godt spørge hr. Nicolai Wammen, om Socialdemokratiet stadig holder sig til den.
Vi har jo hørt Socialdemokratiets formand, hr. Mogens
Lykketoft,
sige, at Socialdemokratiet ikke længere tror på, at 2010-målsætningen kan holde.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Allerførst må jeg lige opklare en lille misforståelse for hr. Kristian Thulesen Dahl.
Der blev faktisk fremsat et fælles forslag, ikke fra den samlede opposition, men fra Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, tre partier, som jeg i hvert fald forstod på de officielle udtalelser, der kom fra regeringen, at man gerne ville lave forlig med.
Så den fremstilling, hr. Kristian Thulesen Dahl giver, er ikke korrekt.
Der blev fra de tre partiers side fremsat fælles forslag.
Jeg tvivler meget på, at vi skulle have gjort livet nemmere for Dansk Folkeparti.
Kortene var pakket på forhånd.
Men jeg kan i hvert fald sige, at regeringen og Dansk Folkeparti har gjort livet lettere for Socialdemokratiet, for med det, man har lavet på dagpenge og andet, står det lysende klart for befolkningen, hvad det er for nogle beslutninger, der er blevet truffet; hvad det er for et syn på, hvordan politik hænger sammen; hvordan arbejdsløsheden stiger; hvordan vi ikke kommer af med gælden.
Også til hr. Lars Barfoed må jeg sige, at i modsætning til Det Konservative Folkeparti og regeringen i øvrigt, så vil vi ikke give ufinansierede skattelettelser.
Ingen.
Jeg har set en finansminister, der siger det ofte.
Jeg har set nogle, der siger, det er umuligt, og jeg har set nogle, der siger, at hvis der sker et mindre mirakel, så kan det måske lade sig gøre.
Derfor er det ikke Socialdemokratiet, der har et problem, men det er hr. Lars Barfoed og regeringen, som på blot 2 år har formået at formøble en ekstrem stærk økonomi og har kørt Danmark ud et sted, hvor vi slet ikke burde være.
Derfor synes jeg, det er modigt af hr. Lars Barfoed at komme op og rejse netop den problemstilling.
Men endnu en gang må jeg kvittere for hr. Lars Barfoeds mod til at gå ud der, hvor andre i regeringen ikke tør sige, hvordan de ser tingene. Hr. Freddy Dam må jeg vende tilbage til om et øjeblik.