runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddie H. Madsen (DF), 2004-01-20:
Vi er i Dansk Folkeparti enige i, at der skal skabes sikkerhed for lejerne, og det er også derfor, Dansk Folkeparti har presset regeringen til at ændre reglerne vedrørende erstatningsboliger fra syv lejemål til de nu foreslåede fire lejemål.
i en femetagers bygning
Det skal udføres og betales af de to lejere, som ønsker at få moderniseret deres badeværelse, og derfor mener vi ikke, vetoretten bør indføres, for så bliver det i hvert fald dyrt. Hvad angår lejestigningen på 5 kr. pr. kvadratmeter, vil jeg slet ikke diskutere lejestigning på nuværende tidspunkt.
Vi har som bekendt sat L 78 B i venteposition og bedt ministeren kontakte Ejendomsselskabet Danmark som ejernes repræsentant og Lejernes Landsorganisation, Danmarks Lejerforening og BOSAM som lejernes repræsentanter til at forhandle en endelig løsning på plads, altså hvor stor en lejestigning man kan blive enig om.
Det skal sikres, at den lejestigning, der er varslet i flere tilfælde, bliver så lempelig som muligt.
Jeg tænker her på den lejestigning, som alene er varslet på grund af den høje rente, vi havde på det tidspunkt, da de ejendomme, der er tale om, blev opført.
I Dansk Folkeparti er vi af den opfattelse, at de lejestigninger, man er kommet frem med, kan og vil vi ikke på nogen måde acceptere, men jeg vil ikke diskutere størrelsen på nuværende tidspunkt.
Lad de organisationer, vi har bedt om at forhandle, og som vi har været enige om at pege på, arbejde i fred, så vi på et tidspunkt kan tage stilling til det, de kommer med.
Hvad angår forslaget om fordeling af huslejestigninger over en 3-årig periode, falder det helt i tråd med Dansk Folkepartis ønsker, så derfor kan vi ikke støtte det socialdemokratiske forslag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-01-20:
Som udgangspunkt vil jeg sige, at som lovgivere skal vi altså ikke drømme om, at befolkningen kan finde på at udnytte nogle af de regler, der er i loven.
Vi skal lave lovene sådan, at man ikke kan udnytte dem på uhensigtsmæssig vis, og det er det, vi er i gang med.
Med hensyn til spørgsmålet om vi vil acceptere de 5 kr., der står i forslaget, og som bliver modereret til 50-60 kr., vil jeg sige, at vi ikke vil lægge os fast på et bestemt beløb.
Vi har spillet ud med det, vi finder rimeligt, altså 155 kr., men nu skal parterne i gang, og lad så parterne forhandle, uden at vi i øvrigt fra politisk side blander os i, hvad der er et rimeligt niveau.
Nu må vi høre parterne, og så må vi se.
Lissa Mathiasen (S), 2004-01-20:
Jeg tror altså, fru Inge-Lene Ebdrup må medgive, at det er faktisk først siden i sommer, de sager er begyndt at dukke op, og at det er på baggrund af det, at såvel fru Inge-Lene Ebdrups parti som andre partier har reageret og sagt, at det må der gøres noget ved.
Ingen havde drømt om, at man ville udnytte muligheden for at forhøje huslejen på den måde, det er sket på.
Jeg vil godt spørge, om fru Inge-Lene Ebdrup ikke mener, det er bekymrende, når man beder parterne om at sætte sig ned og forhandle, at man forlods siger, at 50-60 kr. vil man ikke acceptere fra regeringens side, for det er for lavt.
Man har taget højde for skatter og afgifter, regulering og vedligeholdelse, men er det ikke et rimeligt afkast, og er det ikke urimeligt forlods at sige det, ministeren siger?
Så er det jo ikke nogen åben og uvildig forhandling.
Jeg kunne forstå på fru Inge-Lene Ebdrup, at hun mener, at forslaget udelukkende skal ses som udtryk for, at vi er ude på at genere regeringen.
Jeg undrer mig over - men det er måske urimeligt - at man ikke fra Venstres ordførers side og i det hele taget fra Venstres side har overvejet bare en lille bitte smule, om det, der rent faktisk foregår ude i det virkelige liv, ikke er at genere lejerne.
I godt og vel det sidste halve års tid har vi pludselig set nogle tårnhøje huslejestigninger, og bekymrer det ikke Venstre?
Bekymrer det ikke Venstre, at det sætter pensionister, ganske almindelige mennesker, på gaden
, fordi de ikke er i stand til at betale?
Jeg vil også godt spørge, om det ikke bekymrer Venstre, at de mange lejere, som gennem de senere år har ofret en del penge på at modernisere deres lejlighed, pludselig med et pennestrøg bliver fjernet af udlejeren, fordi udlejeren finder, der er behov for at modernisere.
Det er jo misbrug af gode midler, men samtidig en fuldstændig urimelig måde at behandle lejerne på.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-01-20:
Det fremsatte beslutningsforslag fra Socialdemokraterne er efter min mening udtryk for rendyrket hykleri og - jeg må give ministeren ret - overbudspolitik.
Sagen er nemlig, at de ændringer, der foreslås, udelukkende kommer frem, fordi regeringen meget sagligt er gået i gang med at lukke gamle huller og modernisere en forældet lovgivning, og Socialdemokraterne hult forsøger at fremstå, som om de har en politik på området og i øvrigt er lejernes forkæmpere.
Alle de ændringer, der foreslås, er ændringer af den nuværende lejelov og boligreguleringslov, og man kunne jo spørge sig selv: Hvorfor kan det være, at man fra Socialdemokraternes side ikke greb til de ændringer, da man sad med regeringsmagten i 9 år?
Jeg spørger mig selv, om man virkelig kun er ude på at genere regeringen, eller om man vil have en fair lejelov.
Hvis vi kigger på de enkelte forslag, er der først et forslag om veto imod forbedringer, og jeg må sige, at det efter Venstres opfattelse er en utrolig indgriben i den private ejendomsret.
Vi mener ikke, det er rimeligt, at man som ejer kun kan gennemføre moderniseringer, hvis alle lejerne er enige i det.
En enkelt lejer skal kunne obstruere alt, og i øvrigt er vi også meget betænkelige med hensyn til ekspropriation.
Dernæst tales der om erstatningsboliger, og her mener vi ikke, at forskellene mellem store og små ejendomme skal mindskes.
Der er mange problemer ved det forslag, Socialdemokraterne kommer med, og det vigtigste problem er for os at se, at mange småejendomme er ejet af personer, som ikke er store, professionelle udlejere.
Det er folk, som måske har en ejendom med tre, fire eller fem lejligheder, og hvis de skal tilbyde en erstatningsbolig, når de ønsker at få ejendommen renoveret, renoverer de ikke, for det har de ikke mulighed for.
For os at se vil forslaget simpelt hen medvirke til, at vi ikke får en meget tiltrængt fornyelse af boligmassen, også af de små ejendomme.
Endelig er der noget om de pludselige huslejespring.
Jeg kan læse af forslaget, at man mener, at de maksimale huslejeforhøjelser skal fastsættes til 5 kr. pr. kvadratmeter, men jeg har set i nyhederne i dag, at nu mener
Socialdemokraterne, det skal være 60 kr., så jeg undrer mig såre over, hvad Socialdemokraternes politik på området egentlig er. Jeg kan i hvert fald sige, at vi ikke kan støtte forslaget.
Vi venter meget spændt på at se, om de ikke kan komme til enighed, og derefter vil vi selvfølgelig kigge på det resultat, der kommer ud af det, så vi undrer os egentlig såre over, at man ikke har trukket forslaget, men at vi skal bruge tid på det i dag.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-01-20:
Jeg synes da, det er positivt, når ministeren siger, at hun har stor forståelse for, at børn kan komme i krise og sorg, men ministeren mener, at det kun er familien, der kan gå ind og løse de her problemer. Jeg mener absolut, at det også er vigtigt.
Vi ved, at 4.000 børn om året mister en forælder.
Vi ved også, at der er
mange skilsmisser, som giver store tab for børn.
Er det så ikke meget vigtigt, at der netop er disse beredskabsplaner på skoler, i daginstitutioner, så den nærmeste, måske en lærer, en klasselærer, kan komme ind omkring og give omsorg og støtte.
Lissa Mathiasen (S), 2004-01-20:
Ministeren siger, at man vil skrive til parterne.
Så vil jeg godt spørge, om ministeren kan bekræfte, at det er de landsdækkende organisationer både på lejer- og udlejerside, man vil bede om at sætte sig ned.
Desuden vil jeg spørge, hvilken deadline ministeren har tænkt sig, at de skal have. Det betyder jo meget, rigtig meget, for lejernes tryghed, at man hurtigt finder en løsning.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi jeg er meget betænkelig med hensyn til, om det skulle kunne lade sig gøre på relativt kort tid at nå til enighed i en debat, som man ikke på noget tidspunkt har haft organisationerne imellem.
I den forbindelse vil jeg også godt spørge, når ministeren siger, at man nu vil bede parterne om at forhandle, om det så betyder, at parterne også bliver bedt om at forhandle om de ting, der ligger i det beslutningsforslag, vi har fremsat, som er til forhandling her.
Her taler jeg selvfølgelig ikke mindst om vetoret og småhusproblematikken.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jamen jeg vil bede parterne, og det er selvfølgelig de landsdækkende organisationer på området, om at finde en løsning på alle de problemstillinger, der er rejst i lovforslag nr. L 78 B, så det gælder selvfølgelig også småhusene og de andre ting. Men jeg er altså lidt uforstående over for fru Lissa Mathiasens indstilling til det, for på den ene side siger fru Lissa Mathiasen, at der skal findes en løsning meget, meget hurtigt, for her er tale om nogle beboere, der er i klemme. På den anden side siger fru Lissa Mathiasen, at det er meget, meget kort tid for de her boligorganisationer og udlejerorganisationer, fordi det er et nyt problem, og derfor er fru Lissa Mathiasen usikker på, om det kan lade sig gøre.
Skal vi nu ikke prøve at se, om det kan lade sig gøre og give dem en chance?
Problemstillingen er jo bestemt ikke ny for dem, som fru Lissa Mathiasen siger.
Det er jo en kendt problemstilling, og den har i hvert fald været debatteret meget intensivt i pressen, hvor de også har været aktører siden i sommer.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Også til ministeren, ja tak.
Altså forbedringer?
Smidighed?
Selvfølgelig skal det være sådan, at der er mulighed for at foretage forbedringer af ejendomme.
Men jeg vil gerne sige, at i Enhedslisten mener vi ikke, at det skal være på bekostning af lejerne. Vi mener, at det skal være til gavn for lejerne, og der er jeg lidt bekymret for, om ministeren har samme indstilling. Så synes jeg ikke, at der kom et svar på fru Lissa
Mathiasens meget relevante spørgsmål om, hvilke organisationer det er, vi taler om
Derfor vil jeg gerne endnu en gang bede ministeren bekræfte, at der er tale om de landsdækkende lejerorganisationer, landsdækkende udlejerorganisationer.
Det var det ene.
Så svarede ministeren, at parterne også skulle forhandle om småhusene og så videre.
Jeg vil gerne spørge, om det her »og så videre« også dækker over vetoret?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jeg er fuldstændig enig med fru Pernille Rosenkrantz-Theil i, at det er helt uacceptabelt, når der foregår fupmoderniseringer.
Derfor mener jeg også, det er vigtigt, når vi diskuterer regelforenkling i lejeloven, når vi kommer det skridt videre, at vi prøver at se på, hvordan vi kan gå mere ind i den her hensigtsmæssighedsvurdering, sådan at det er reelle forbedringer, der kommer til at foregå.
Det vil jeg meget gerne tage op, men når vi alligevel skal til at revidere lejeloven, synes jeg, det er passende, at vi tager det op der.
Så spørger fru Pernille Rosenkrantz-Theil om, om det er de landsdækkende organisationer.
Jeg synes, at spørgsmålet er lidt ledende, som om der ligger et eller andet i spørgsmålet, der antyder, at jeg ikke vil alligevel.
Jeg forstår ikke helt, hvad problemstillingen er.
Jeg regner da bestemt med, at det er de landsdækkende organisationer, jeg vil invitere, det har jeg nu sagt to gange synes jeg, og derfor undrede jeg mig lidt over, at det kom tredje gang fra fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Carina Christensen (KF), 2004-01-20:
Til det kan jeg kun sige, at jeg er glad for at høre, at man fra Socialdemokratiets side er så reel at sige, at der sådan set bare skal være dækning af de faktiske omkostninger.
Som jeg læste beslutningsforslaget, hvor der faktisk står 5 kr. pr. kvadratmeter pr. år som maksimum - nu har jeg det ikke med herop, men vi kan kigge på det bagefter - var min umiddelbare holdning, at 5 kr. kan aldrig nogen sinde dække de omkostningsstigninger, der kommer i løbet af et år. Vi er enige om, at selvfølgelig skal de faktiske omkostninger være dækket, og så kan vi jo finde ud af, hvor vi skal ende rent provenumæssigt.
Men jeg er sikker på, at vi ligger højere rent provenumæssigt, end Socialdemokraterne nogen sinde vil gå med til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Jeg synes sådan set, at når man skal ind og diskutere et kompromis, så ville det være fint, at man tog andre elementer med ind også, altså at man åbnede ballet, så der var tale om reelle forhandlinger.
Derfor mener jeg, det vil være relevant, hvis ministeren genovervejede og tog vetoretten ind som en del af de forhandlinger, der skal foregå blandt de landsdækkende organisationer.
Tak for svaret på det.
Så vil sige om det med forbedringerne, at det jo ikke udelukkende er et spørgsmål om fupforbedringer, når Enhedslisten er bekymret over, hvor højt et niveau man lægger.
Det er jo også et spørgsmål om at diskutere, hvor mange forbedringer der skal laves.
Hvis huslejen øges væsentligt, er det jo sådan, at de beboere, der bebor ejendommen, eller eventuelt nye beboere vil få vanskeligheder ved at kunne dække huslejen.
Det er vores udgangspunkt, altså et socialt udgangspunkt, der handler om, at det er væsentligt, at vi i Danmark har en boligmasse, der er til at betale for den almindelige befolkning.
Det er vores udgangspunkt, og dermed mener vi, at de 155 kr. er sat alt for højt.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-01-20:
Hvis man nu forestiller sig den situation, at parterne ikke kan blive enige, er ministeren så indstillet på at forhandle med alle partierne i Folketinget, altså tage en reel forhandling, hvor vi i fællesskab kan skabe en lidt bedre lovgivning end den, ministeren lægger op til?
Det er mit første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er, om ministeren er enig med sin presserådgiver, som i dag har udtalt, at B 72 er overbudspolitik.
Er ministeren enig i det?
Hvis ministeren er enig i den udtalelse, mener ministeren så ikke, at hun lægger bånd på de forhandlinger, som ellers skulle være åbne, hvor parterne selv skulle finde en løsning på hele den her problematik?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Nej, det mener jeg ikke, for jeg bliver ved med at undre mig over den måde, debatten kørte på, da vi havde førstebehandlingen af L 78.
Også med hensyn til det her beslutningsforslag, som jeg også sagde i svartalen til det, undrer det mig, at man nu vil til at ændre så fundamentalt ved den boligpolitik, man selv har været med til at lægge grunden til og fortsat med op igennem socialdemokratiske regeringer.
Det undrer mig, at man ikke har lavet de her ændringer, hvor spørgeren jo selv endda har været boligminister og haft rig mulighed for at komme med de forslag, som man nu fremsætter i B 72.
Det undrer mig meget, og derfor har jeg ligesom givet min mening til kende, og det tror jeg ikke forstyrrer det arbejde, som vi nu gerne vil have organisationerne til at lave.
Jeg tror da også, at de vil inddrage elementer, som vi ikke nødvendigvis havde tænkt på - det er da mit håb.
Med hensyn til om jeg vil lave brede forhandlinger, synes jeg, at Socialdemokraterne har meldt sig ud af forhandlingerne, fordi man ikke har villet diskutere L 78 B.
Det ville man gerne, men så har man i stedet for nu fremsat
et beslutningsforslag.
Det ligner da ikke noget, der lægger op til, at man vil forhandle.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-01-20:
Ja, jeg synes jo, at denne udveksling af korte bemærkninger både fra ordførernes side og ministerens side har medført en betydelig afklaring.
Jeg forstår, at ministeren vil foranledige, at der bliver optaget forhandlinger om at se på de spørgsmål, der knytter sig til L 78 og B 72.
Det er jeg meget tilfreds med.
Jeg ser også dette som en væsentlig tilkendegivelse af, at vel skal der selvfølgelig være mulighed for udlejer for at inddække omkostninger, men også at den model, der ligger med de 155 kr., har ført til nogle uheldige eksempler, og at det er på den baggrund.
Jeg ser her en vigtig tilkendegivelse af, at de 155 kr. altså ikke er et helligt tal.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg ser det sådan, at vi starter på en frisk, vi ved, hvor fronterne er, og hvad de forskellige partier mener, for det har vi tilkendegivet under førstebehandlingen.
Men når nu parterne sætter sig til bordet, hvad de forhåbentlig gør - jeg håber nemlig, at de alle sammen vil medvirke, men vi kan jo risikere, at de siger nej, men jeg håber på et positivt svar - så visker vi tavlen ren, og så ser jeg med et åbent sind på de forslag, der vil komme ind, og der er intet helligt.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-01-20:
Nu synes jeg, ministeren modsiger sig selv lidt.
Derefter siger ministeren, at nu vasker vi tavlen ren, og så skal parterne have lov til at forhandle.
Er ministeren ikke enig i, at hvis ministeren siger, at vores beslutningsforslag er overbudspolitik, så lægger ministeren nogle rammer for de forhandlinger, så det ikke er frie forhandlinger, så de ikke har fri plads til at finde nogle løsninger?
Det kan godt være, ministeren griner, måske fordi hun også er blevet opmærksom på, at hun modsagde sig selv i de to spørgsmål, men jeg kunne godt tænke mig, at ministeren svarede helt klart og tydeligt på det spørgsmål, jeg stiller.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Jeg ved næsten ikke, hvad jeg skal svare, for nu er det jo sjældent en hemmelighed for nogen parter, også når vi ser på arbejdsmarkedet, og hvem der i øvrigt forhandler, at partierne herinde har nogle synspunkter, og dem er vi i vores gode ret til at have, det er derfor, vi er her, det er derfor, vi er blevet valgt ind, fordi vi fortæller vælgerne om, hvad vi mener.
Det har jeg så tilladt mig at gøre i den her sag, det vil jeg gerne beholde min ret til at gøre.
Det tror jeg sådan set organisationerne godt kan abstrahere fra, for nu giver vi dem jo den opgave at prøve at finde en løsning på det her problem, som vi har lidt svært ved herinde, fordi vi ikke rigtig kan blive enige, og det vil sådan set være godt, hvis organisationerne kunne finde et kompromis.
Ellers må vi jo se, hvad flertallet kan finde ud af, hvis ikke det lykkes for dem.
Derfor synes jeg ikke, jeg modsiger mig selv, og jeg er heller ikke bange for, at de dygtige folk, vi har siddende i organisationerne, skal føle sig tynget af, hvad jeg har udtalt.
Jamen jeg er sådan set meget enig i udgangspunktet.
Jeg synes også bare, at vi bliver nødt til at have en lovgivning, der tager hensyn til, at udlejere kan få de penge hjem, de har investeret, og at det er attraktivt at eje ejendomme i Danmark.
Der ved jeg ikke, om vi har det samme udgangspunkt, for ellers får vi simpelt hen ikke boliger nok.
Derfor ser jeg det som min opgave som minister at finde et kompromis, en balance med hensyn til, hvor attraktivt det er at udleje ejendomme i Danmark.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, hvis vi er ved at tale os væk fra hinanden med hensyn til den definition, som ministeren kom med for kort tid siden i forhold til det at være prostitueret, nemlig at konceptet lykkelig ludder nok er en falsk hypotese, og at det, vi taler om, er kvindehandel, det er alfonseri, det er tvang, det er en social situation, som er uløselig i forhold til den enkelte.
Det er en meget anderledes situation end for den, der er opvasker og får pengene sort og samtidig modtager kontanthjælp, eller andre typer af socialt bedrageri.
Derfor synes jeg, at det ville være interessant, hvis vi kunne få en lidt bredere behandling af det her emne, som handlede om, at det er et anderledes socialt problem, når vi har et menneske, der er offer for sin situation, frem for at vi har et menneske, der er sat i et eller selv har valgt at begå et socialt bedrageri.
Der er jo en anden situation end ministerens egen definition af prostitution.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-01-20:
Jeg vil egentlig godt vide, hvordan man stiller sig til den forhandling og til det eventuelle resultat, der måtte komme.
Sandy Brinck (S), 2004-01-20:
Det må vi så spørge til i Socialudvalget og få den der juridiske redegørelse for, men jeg synes da, at sådan som det står beskrevet i det her beslutningsforslag fra Kristendemokraterne, er det jo ikke frit lejde fuldstændig ubetinget.
Det er jo frit lejde på baggrund af, at man så indgår i en handlingsplan, så man kan komme ud af sin prostitution.
Jeg tror, de fleste godt kan følge tankegangen om, at hvis man er i et dårligt forløb i sit liv og egentlig gerne vil have hjælp til at komme ud af det, er den bedste motivation ikke, at man kommer op på sin socialforvaltning og ved, at de faktisk har muligheden for at sige: Og hvordan er det så i øvrigt lige med alle de år, du har fået kontanthjælp?
Det skulle du jo ikke have haft, det er jo socialt bedrageri.
Der ligger nogle helt åbenbare barrierer her for, at vi overhovedet kommer i kontakt med de her kvinder
, så jeg synes, ministeren skulle bruge lejligheden til at sige noget pænt om, at vi kan vende tilbage til at diskutere de der juridiske barrierer, som jeg ikke skal kunne afvise på stående fod eksisterer, men ministeren må anerkende, at der er en voldsom barriere her for overhovedet at få den kontakt, som er nødvendig.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Nej, men én ting er noget fremadrettet, og det er der så mulighed for, men så siger jeg, at der er nogle juridiske problemstillinger, hvis man skal lave det bagudrettet, hvor man så ikke bare kan udtage gruppen af prostituerede som en enkelt gruppe, fordi der så er så mange andre, det også kunne gælde, f.eks. nogle, der har været ude i en kriminel løbebane, der gerne vil ud af det, eller hvad ved jeg, nogle, der har haft anden lønindtægt ved siden af, arbejdet sort som opvasker, og det kan vi altså ikke bare afgrænse.
Det vil der være enorme juridiske problemer ved.
Sandy Brinck (S), 2004-01-20:
Jeg tager ordet, fordi jeg ikke helt forstår de svar, som er givet på spørgsmålene om frit lejde, til fru Anne Baastrup og fru Line Barfod.
Ministeren siger, at det kan lade sig gøre at give kontanthjælp fremadrettet i en handlingsplan.
Frit lejde handler vel dybest set om, at de her kvinder trygt kan henvende sig til de sociale myndigheder for at få hjælp, selv om de godt ved, at de har modtaget kontanthjælp på et tidspunkt, hvor de faktisk havde andre indtægter, nemlig ved at være prostitueret.
Det er jo dér, humlen ligger, at man trygt kan henvende sig for at komme ud af sin prostitution i stedet for at være bange for, at nu kommer der en sag om, at man har været social bedrager i fortiden.
Så det er jo ikke så meget noget fremadrettet, det her handler om, som det er spørgsmålet om, at man kan komme med den historiske bagage, man nu har, og få hjælp.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Vi har jo netop bl.a. i kampagnen mod kvindehandel kørt en annoncekampagne, som lagde op til at udvide prostitutionskundernes horisont i forhold til, hvad det er for kvinder.
Det er ikke den lykkelige ludder.
Det er ofte nogle, der er blevet presset ind i prostitution.
Kampagnen gik selvfølgelig på de handlede kvinder, men jeg tror da i høj grad også, at den appellerede til den almindelige prostitutionsbruger.
Det har vi jo netop gjort ved at lave annoncerne i Ekstra Bladet-stil og også placere dem omme på siden med alle annoncerne i Ekstra Bladet, så man uundgåeligt kom til at se dem, og det regner jeg da bestemt med vil mane til eftertanke hos de kunder, det handler om.
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
Nu er 15 dage jo ikke lang tid til både at efterforske en sag og også få den gennemført for retten, så jeg håber, at man vil være indstillet på at give noget længere tid og også sikre de her kvinder bedre.
Et andet punkt er, at ministeren mente, det kunne være svært at gøre noget ved folk, der var kunder.
Hvad vil ministeren gøre for at forebygge, at nogle bliver kunder? Hvad vil ministeren gøre for at ændre holdningen blandt dem, der synes, at det er i orden at opsøge prostituerede?
Jeg har forstået på hele den debat, der også har været jævnligt i pressen omkring det at udsende retningslinjer osv., at det er regeringen ikke meget for.
Hvad vil ministeren så gøre for at ændre holdningen i befolkningen, så prostitution efterhånden bliver opfattet som uacceptabelt og ikke som noget, som det er helt i orden for mænd at benytte sig af?