runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-15:
Nu fik jeg ikke helt svar på mit spørgsmål, men jeg kan jo stille det igen.
Er det kun dette skema, denne test, eller hvad man nu vil kalde det, Socialdemokraterne er imod, eller er der også andre ting i den aftale, der blev lavet tidligere, som man nu pludselig er imod?
Det er vel egentlig et klart spørgsmål.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Så vil jeg jo vende mig til mine venner ovre på den anden side, som er så optaget af revselsesretten.
I betragtning af at det citat, som hr. Kamal Qureshi anførte, stammer fra et interview med Politiken, hvori jeg uddybede det, er det tankevækkende, at han ikke har forstået et ord af det.
Må jeg sige, at jeg i 30 år eller mere har kæmpet for bevarelse af revselsesret.
Det er nemlig et andet ord for forældrenes opdragelsesmandat, og det vil sige, at det var en kamp imod et totalitært samfunds interesse i at gøre den private familie til et samfundsanliggende.
Derfor sagde vi nej til dette anslag mod forældrenes frihed.
Til gengæld er der så sket det i mellemtiden, at der er kommet et andet totalitært system til landet, som overhovedet ikke respekterer bl.a. en familie som en ligedannet størrelse, og som derfor ofte mishandler kvinder og børn.
Vi har set børn blive mishandlet, vi har set døtre blive dræbt af denne hellige totalitærlovreligiøsitet, og der er situationen en anden.
Det er der nogle der ikke kan forstå, det beklager jeg, men det er ikke min skyld.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jamen det er jo meget svært at svare på.
Hr. Søren Krarup har sådan set allerede givet svaret til den anden side, så hvorfor skal det gå gennem mig?
Mon den anden side af salen ikke har opfattet, hvad hr. Søren Krarup sagde?
Jeg mener ikke, jeg skal være budbringer her.
Tina Bostrup (RV), 2005-12-15:
Jeg vil også gerne hæfte mig ved erklæringen.
fttm032.fm Page 2273 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
skrive under på, at de ikke må slå deres børn, at de ved, det er forbudt at udøve vold, og at de skal være imod terror.
Det er altså en erklæring, som man ikke engang beder almindelige danskere og for den sags skyld heller ikke folketingsmedlemmer om at skrive under på, så hvordan mener ordføreren, det kan undgås, at det ikke fører til unødvendig mistænkeliggørelse, fremmedgørelse og i værste fald disintegration?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Gid det var unødvendig mistænkeliggørelse!
Der var ikke noget, jeg kunne ønske højere, men det er det desværre ikke.
Prøv at gå rundt – det er jeg helt sikker på fru Tina Bostrup gør indimellem – og besøg krisecentrene for kvinder og se, hvilke kvinder der udgør hovedparten af dem, der sidder på krisecentrene og er blevet mishandlet.
Det er desværre ikke unødvendig mistænkeliggørelse, men jeg ville ønske, det var det.
Derfor er det vigtigt, at vi, der er født og opvokset her i landet, følger med i debatten.
Vi ved alle sammen godt, at det er ulovligt at udøve vold, både mod vores børn og vores ægtefælle, og at vi kan straffes for det.
Men jeg møder faktisk udlændinge, som har været her i nogle år, men som ikke engang ved det.
Det synes jeg er trist, og derfor er det godt, at der lægges op til en god dialog og god oplysning.
Tina Bostrup (RV), 2005-12-15:
Nu forholder det sig jo sådan, at de fleste af de mishandlede kvinder, der sidder på hjemmene, er mishandlet af pæredanske mænd, og derfor vil jeg spørge: Skal der være de samme sanktioner over for gammeldanskere som over for de nydanskere, der ikke overholder erklæringen?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Allerførst vil jeg sige til hr. Ole Sohn, som jeg egentlig sætter ret stor pris på, at jeg da er meget ked af, hvis hr. Ole Sohn føler, det er deprimerende.
Jeg har, om nogen i Venstre, kæmpet for, at de mænd, der udøver vold, bliver straffet.
Den såkaldte Østrigsmodel har jeg selv kæmpet en kamp for at få gennemført, og jeg var lykkelig, da jeg stod på talerstolen og talte for den.
Det er i hvert fald mit svar.
Så vil jeg gerne sige, at for mit eget vedkommende bliver jeg ofte klandret for at være racist, men det er bestemt ikke den opfattelse, jeg har af mig selv.
Jeg er lige ved at tro, at i min egen omgangskreds er der efterhånden ved at være lige mange med udenlandsk baggrund og helt igennem dansk baggrund, og jeg føler ikke, jeg på nogen måde er racistisk.
Jeg vil gerne både her og hisset stå inde for, hvad jeg har sagt, men jeg vil ikke være med til at lukke nogle problemfelter ned af skræk for at blive kaldt racist.
Jeg kan anbefale fru Tina Bostrup at læse – hvad jeg måske endda kan formode fru Tina Bostrup gør, men måske ikke lige har tænkt på at gøre i denne sammenhæng – en stor del af den litteratur, der er udkommet.
Jeg tror efterhånden, jeg har læst det hele, men den sidste udgivelse, jeg har læst, er skrevet af Ayse.
Den hedder »Tvang«, og den fortæller om nogle traditioner for, hvordan man mishandler kvinder, der ikke indordner sig og underkaster sig mænds vilje.
Når jeg læser teksten i erklæringen, vil jeg sige, at en højtuddannet indvandrer fra et andet land end de underudviklede lande med rette må føle sig lidt talt ned til.
Men jeg er samtidig overbevist om, at ud fra den dialog og de samtaler, der foregår i forbindelse med erklæring og kontrakt, vil vedkommende ret hurtigt forstå, at det desværre er en nødvendighed, fordi vi også får en gruppe mennesker til landet – og læg venligst mærke til, at jeg siger en gruppe og ikke alle, for jeg vil ikke lave generaliseringer – for hvem det er fuldstændig uforståeligt, hvad et åbent demokrati er.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Ja, men man kunne måske gøre det på en anden måde end ved at lave noget, der ligner en købsaftale om en fladskærm.
Men jeg vil godt gå et stykke videre og spørge: Kan fru Irene Simonsen ikke bekræfte, at det, der nu fremlægges som bilag 1 til L 93, er væsentlig mere omfattende end indholdet af aftalen fra juni i år?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg kan endnu en gang bekræfte, at jeg synes, det er et godt værktøj.
Men jeg undrer mig meget over hr. John Dyrbys indvendinger, for så vidt jeg husker, har Socialdemokraterne selv været med til at udforme det og faktisk nikket til det, sagt god for det og sagt, at det var en rigtig god idé, netop med udgangspunkt i det, jeg har sagt her fra talerstolen: Vi har at gøre med en gruppe, for hvem det er vigtigt, at vi får en dialog om tingene.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-15:
Jeg synes stadig, ordføreren skylder fru Tina Bostrup et svar på, hvad det er for en indsats, man vil gøre over for de danske mænd, der er skyld i, at der sidder rigtig mange kvinder med udenlandsk baggrund på de danske krisecentre.
Men det kan ordføreren gøre ved en anden lejlighed.
Mit ærinde er: Hvis man er omfattet af uddannelsespligt, kan man ikke gå på produktionsskole eller tage forberedende voksenundervisning, fordi det er defineret, som tilfældet er.
Men er vi netop ikke i en situation, hvor det ville være højst velkomment, hvis den ledige kontanthjælpsmodtager påtog sig et ansvar og sagde: Jeg vil gerne have en erhvervskompetencegivende uddannelse, og jeg vil også gerne have kompetencen til at kunne tage den?
Her kunne et produktionsskoleophold eller forberedende voksenundervisning være en hjælp, så hvorfor må man ikke det?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Først vil jeg lige sige til fru Margrethe Vestager, at med hensyn til de danske mænd synes jeg, de hører under en anden debat.
Jeg ved, der er gjort nogle ting, men det er ikke det, der skal fylde debatten i dag.
I dag handler det om integration.
Man kan komme ind på forskellige vilkår, og på den måde kan vi få fat på de unge på det niveau, de nu engang har, og være med til at modne dem til en kompetencegivende uddannelse.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-15:
Ja, men jeg kan konstatere, at det ikke er vigtigt for ordføreren at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det er rigtigt, at diskussionen handler om integration, men så kunne man jo også spørge, om ordføreren finder, at de danske mænd, der er skyld i, at der sidder så mange kvinder med udenlandsk baggrund på krisecentrene, overhovedet er integrerede i det danske samfund, siden de ikke har forstået det, der er så fundamentalt for både ordføreren og alle os andre, nemlig at man ikke bruger vold mod sin ægtefælle.
Men det er en anden diskussion, og jeg forstår, at ordføreren ikke vil ind i den, fordi den slet ikke handler om det her.
Men spørgsmålet er: Hvorfor er det sådan, at de to ting, som oppebærer statsligt taxameter, og som generelt anerkendes som fornuftige og hensigtsmæssige forløb – altså målrettede produktionsskoleforløb og målrettede forberedende voksenundervisningsforløb, hvor man lærer grundlæggende færdigheder inden for matematik og dansk – ikke er omfattet af ordningen?
De er jo netop en del af et forløb, men man kan ikke komme på dem, og hvorfor kan man ikke det?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Irene Simonsen om erklæringen om aktivt medborgerskab.
Der kan være meget fornuftigt i det, men gør det slet ikke noget indtryk, at der i de høringssvar, vi har fået, gang på gang udtrykkes betænkelighed ved tonen i erklæringen?
Gør det slet ikke noget indtryk, at der sættes spørgsmålstegn ved dele af erklæringen, og kunne man ikke forestille sig en mere fremadrettet og mere positiv tone, som i virkeligheden tjente de samme formål som dem, fru Irene Simonsen giver udtryk for?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jamen det var vist ikke præcis det, jeg udtrykte i TV 2/Lorry.
Det, jeg udtrykte i TV 2/Lorry, var, at det ikke er et indisk kastesystem, at det er fleksibelt, og at man, hvis man stod i en situation, hvor man mistede nogle rettigheder ved at være indplaceret i et matchkategorisystem, ville have samme klageadgang, som man har i alle andre sager, nemlig til det sociale ...
Hov, det er smuttet, jeg ved det godt, det kommer.
Man ved godt, hvad jeg mener.
Ole Sohn (SF), 2005-12-15:
Jeg synes, det er en interessant, men også meget deprimerende debat.
Hele debatten, også ordførerens besvarelser, er gennemsyret af, at der i mange af livets sammenhænge er tale om dobbeltstandarder, og derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor fru Irene Simonsen ikke kan give udtryk for sin holdning.
Der har været spørgsmål om danske mænds vold mod kvinder med anden etnisk baggrund, og der har været spørgsmål om hr. Søren Krarups ønske om at give mulighed for at smække fttm032.fm Page 2275 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
ungerne lussinger.
Det er klart, at fru Irene Simonsen ikke kan svare på andres vegne, men et eller andet sted er det altså væsentligt, hvis man ikke lige ønsker dobbeltstandarder, at man tager klart og tydeligt afstand – også når hr. Søren Krarup ønsker, at der skal være mulighed for at give en lussing i ny og næ, og når mænd øver vold mod kvinder med anden etnisk baggrund, uanset om det er danske mænd eller ej.
Nu er man altså nødt til at sige klart fra.
Anne Baastrup (SF), 2005-12-15:
Det hedder det sociale nævn.
Jeg vil bare endnu en gang sige, at ministeren i et samråd har sagt, at det ikke er muligt at klage over placeringen i matchkategorier.
Så var der noget andet, fru Irene Simonsen påstod, nemlig at når man er psykisk syg og har en lægeerklæring på, at man ikke må arbejde i en periode, så var man ikke forpligtet til at arbejde.
Også det har vi haft oppe i et samråd med beskæftigelsesministeren, og beskæftigelsesministeren bekræftede over for mig, at den sag, der har kørt i Arbejdsmarkedsudvalget, efter ministerens opfattelse var korrekt behandlet.
Disse mennesker er omfattet af kontanthjælpsloftet.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg vil godt gentage det, jeg afsluttede med at sige i min ordførertale: Vi kan ikke stemme for L 93.
Det er sådan set meget klart, det kan jeg ikke forstå der er tvivl om.
Med hensyn til det første om erklæringen henholder jeg mig altså til den aftale, der er indgået, og den har slet ikke nær det samme omfang, som der er i bilag 1 til L 93.
Der skrives en masse om pligt til det ene og det andet, og vi har jo hørt nogle eksempler her i debatten.
Det går meget, meget, meget mere vidt end det, der er indeholdt i aftalen fra juni, og det er altså et problem.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Jeg kunne også godt tænke mig at høre sådan lidt mere principielt om Socialdemokraternes holdning til den her erklæring.
Lad os nu bare se bort fra, om der er kommet mere eller mindre, men jeg hørte ordføreren sige, at det egentlig kunne være meget fornuftigt med sådan en erklæring.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ikke Socialdemokraternes ordfører kan se, at det er diskriminerende at bede nogle bestemte mennesker om at skrive under f.eks. på, at de vil overholde demokratiske rettigheder, at de vil lade være med at slå deres børn, at de vil lade være med at slå deres koner.
Det er nogle bestemte mennesker, der skal skrive under på det.
Ligger der ikke noget diskriminerende i, at man direkte siger, at der er risiko for, at lige præcis den slags mennesker kunne finde på at gøre det?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg synes ikke, at ideen i erklæringen er for langt ude.
Jeg forstår sådan set godt tanken bag hr. Jørgen Arbo-Bæhrs spørgsmål, men jeg må sige, at der også er tale om en speciel situation, hvor man, hvis man indtager en positiv indgangsvinkel, faktisk godt kan bruge sådan en erklæring til ret meget.
Det synes jeg egentlig der er meget fornuftigt i.
Men vi kan da hurtigt blive enige om, at det afgørende selvfølgelig er, hvad der konkret står i erklæringen, hvordan man formulerer erklæringen.
Det er jo også det, der fremgår af de høringssvar, vi har fået til L 93, der siger, at man godt kan bruge det her til noget, men prøv lige at se tonen efter engang, prøv lige at tænke over, om det er den rigtige måde at bruge det på.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Det er meget interessant, at Socialdemokraternes ordfører mener, man kan bruge den her erklæring til noget.
Tidligere har integrationsministeren jo over for mig tilkendegivet, at hvis man ikke efterlever erklæringen, så får det ingen konsekvenser, så på den måde kan den ikke bruges.
Det er ikke noget strafferetligt dokument eller sådan noget.
Derfor har jeg meget svært ved at forstå, hvad det er, man kan bruge den her erklæring til, fttm032.fm Page 2283
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Det eneste formål, jeg kan se med den, er mistænkeliggørelse og diskrimination.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Det er jeg på ingen måde enig i.
Der har aldrig på noget tidspunkt været tale om, at den skulle bruges i sådan en eller anden strafferetlig sammenhæng.
Det har jo aldrig nogen sinde været på tale.
Det her er et spørgsmål om at sætte fokus på nogle af de ting, der er vigtige, og det er i den sammenhæng, sådan en erklæring kan bruges, hvis den udformes rigtigt og ordentligt.
Altså, man er nødt til at henholde sig til de aftaler, der ligger.
Der er aftalen fra juni i år, og så er der den presse, der har været om det her i oktober.
Aftalen fra juni har vi været inde på.
I den presse, der var i oktober, sagde vi helt klart, at det udkast til erklæring, der lå, kunne vi ikke acceptere.
Det kan fru Irene Simonsen gå tilbage og se i pressen; det er klokkeklart.
Der var i øvrigt fire punkter alt i alt, hvoraf det her var det ene.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg synes simpelt hen ikke, det svar er godt nok.
Jeg synes, det er direkte utroværdigt.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Det kan være, der er noget, jeg ikke har set i pressen, men jeg har hørt, hvad der er sagt på møderne.
Da vi skiltes efter det sidste møde, blev der tydeligt sagt: L 89 vil vi ikke, L 93 står vi selvfølgelig stadig ved det, vi har sagt tidligere.
Og så skifter man igen hest i vadestedet.
Men det er helt i orden.
Altså, flertallet er på plads, så jeg kan jo være tryg og sige, at vi heldigvis med integrationsaftalen får gennemført det bedste, der nogen sinde er gennemført.
Men det er altså svært at finde ud af, hvor Socialdemokratiet står.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Jeg er så gammel og har deltaget i så mange sammenhænge, at jeg efterhånden ved, hvad udtrykket tonen dækker over, hvordan det er en meget snedig måde, hvorpå man forsøger at forhindre en saglig diskussion.
Derfor er jeg noget skeptisk over for ordførerens brug af ordet.
Men jeg vil godt spørge: Når det nu er integrationskontrakten, man angriber, synes ordføreren så ikke, at når man stiller den enkelte fremmede eller indvandrer over for en erklæring, som han med dato og underskrift underskriver, siger man dermed du til den fremmede, respekterer man dermed den fremmede som en ansvarlig person, af hvem man kræver noget, men netop i kravet respekterer man ham?
Kort sagt: Vil ordføreren ikke være enig med mig i, for nu at bruge fru Irene Simonsens her fortræffelige – men ellers ofte misbrugte – udfttm032.fm Page 2284 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
tryk, at menneskesynet er et udtryk for respekt – respekt! – for den enkelte, hvis ansvar man altså her accepterer?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Altså, nu bliver vi nødt til at få tingene helt på det rene.
Der er forskel på en integrationskontrakt og erklæringen om aktivt medborgerskab.
Jeg forstår på hr. Søren Krarup, at det, der i virkeligheden blev henvist til, var erklæringen, altså erklæringen om aktivt medborgerskab; integrationskontrakt er noget andet.
Lad mig gå tilbage til det konkrete spørgsmål: Nej, det vil jeg sådan set ikke, for det er jo ikke o.k., at man stiller en række krav, hvoraf nogle i virkeligheden ikke er rimelige for at sige det mildt, og så siger man til vedkommende udlænding, at han kan skrive under på den nederste linje, og i det øjeblik han skriver under, siger man, at tonen er rigtig, for han har fået lov til at skrive under.
Sådan hænger verden jo ikke sammen.
Man er selvfølgelig nødt til at se, hvad der bliver skrevet under på.
Og det er en situation, hvor det er den enkelte udlænding – der jo er den lille, om jeg så må sige – der mere eller mindre bliver presset til at skrive under; vedkommende har i hvert fald ikke et alternativ til den her erklæring, og så bliver tonen i erklæringen et problem.
Det er jo ikke min opfindelse, at tonen er et problem.
Det siges jo lige så meget i de høringssvar, vi har fået ind.
Den kunne godt være anderledes og meget bedre.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Som sagt er og bliver det, at man taler om tonen en måde, hvorpå man taler uden om det, sagen drejer sig om.
Det, sagen drejer sig om, er, at man siger du til den fremmede.
Man pakker ham ikke ind i al mulig hensyntagen og siger, at han er et stakkels offer for et ondt samfund.
Man siger: Der gælder visse krav – og det er ganske rigtigt, at det er erklæringen om medborgerskab – og dem er du forpligtet på; vil du sige ja eller nej?
Idet man stiller ham over for dette krav, har man respekteret ham.
Det, som bemærkningerne om tonen i hr. John Dyrbys tale skal dække over, er jo, at man vil opretholde den uansvarlighed, som hidtil har ødelagt enhver integration i dette land.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Det tror jeg hr. Søren Krarup fuldstændig har misforstået.
Det, der menes med tonen, er jo det nærmest købsaftaleagtige indhold, der er i den her erklæring.
Den er ikke hverken fremadrettet eller gensidig, og den peger efter min opfattelse ikke frem mod en positiv opfattelse af hele integrationsforløbet.
Det er derfor, jeg holder fast i, at tonen kunne være helt anderledes.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-12-15:
Hr. John Dyrby sagde for et øjeblik siden, at Socialdemokratiet står ved den aftale, der blev lavet i sommer, så mit første spørgsmål er: Når man nu står ved den aftale, hvorfor sprang man så fra, da de endelige forhandlinger skulle afsluttes, eller da der skulle laves en lovgivning?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er også et konkret spørgsmål, som jeg håber hr. John Dyrby vil svare på.
Jeg har kun hørt ét punkt, som hr. John Dyrby var uenig i vedrørende det, der ligger her, nemlig det skema, den attest, man skal skrive under på.
Kunne hr. John Dyrby ikke fortælle os, hvad det er for en lang række punkter, man måtte være uenig i vedrørende den her lovgivning, og som betyder, at man stemmer imod det her?
For det står mig ikke helt klart, hvad det er for seks, syv, otte, ti punkter, som Socialdemokratiet er uenig i, når man først var enig i aftalen, og nu kun har sagt, at det er noget i et skema, som man i øvrigt har godkendt tidligere, man er uenig i.
Det er to klare spørgsmål.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Altså, undskyld mig, jeg har jo sagt tidligere, at vi står ved den aftale, vi lavede i juni, om L 93, og det er da hele tiden fremgået.
Jeg har ikke sagt andet.
Det, der er bekymrende, er, at fru Irene Simonsen siger, at Venstre i virkeligheden kan være ligeglad, for flertallet er på plads, og så gider de i øvrigt ikke diskutere den sag mere.
Det synes jeg er brandærgerligt, for vi kunne lave noget, der var væsentlig mere fremtidsrettet, noget, der var meget bedre, men det er man åbenbart ikke interesseret i.
Der var jo to spørgsmål.
Til det første om integrationskontrakter: Jeg har jo ikke sagt, at det er en dårlig idé, tværtimod sagde jeg, at der er mange gode elementer i det, hvis det bruges rigtigt og positivt.
Det, jeg bare sagde, var, at jeg tror, regeringen undervurderer de administrative byrder, og det er vel en fair sag.
Til det andet om erklæringen må jeg sige, at hvis man ser på den aftale, der blev indgået i juni, så er der syv-otte linjer, som beskriver, hvad der kunne være eksempler på indhold i en sådan erklæring, og det er sådan set meget fornuftigt, men den erklæring, vi ser nu her i bilaget, fylder jo betragteligt meget mere og er i øvrigt i en anden tone, og det er det, jeg anholder.
Jeg synes, der er kommet betragteligt meget mere til siden.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Men jeg er da nødt til lige at drage nogle konklusioner, for Socialdemokratiet var faktisk med til udformningen af nogle af de tekster her.
Socialdemokratiet var positivt indstillet over for det.
Den eneste indvending, man havde, da man valgte at gå, var den, der hedder L 89.
Det andet, der blev sagt, var, at det var man med på, og nu er man så lige pludselig ikke med på det.
Det er godt nok svært at se, at der er noget seriøsitet i det.
Jeg bliver nødt til at have lidt hjælp af hr. John Dyrby for at forstå helt klart, hvorfor man var enig dengang og nu lige pludselig ikke er enig.
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
Da ordføreren for lidt siden besvarede fru Lone Dybkjærs spørgsmål om revselsesretten, understregede hun, at det var meget vigtigt at meddele folk, at vi i Danmark ikke har revselsesret.
Jeg vil så bare høre, om ordføreren ikke finder det problematisk, at i det kommende parlamentariske grundlag for denne lovgivning er der en ret stor tvivl om opbakningen til fjernelse af revselsesretten.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg synes, det var en meget interessant tale, dog var der nogle ting, jeg undrede mig over.
Jeg må sige, at det, at der kommer sådan en let skjult kritik af integrationskontrakten, undrer mig, for jeg har også hørt det som et socialdemokratisk ønske, at det var meget godt at have nogle ting på skrift, at man giver hinanden håndslag og her en underskrift på, at der er nogle ting, man skal opnå i fællesskab.
Det undrer mig egentlig, at man lige pludselig nu synes, det er sådan en administrativt meget tung ting.
Det problem får vi løst nu, og derfor undrer det mig faktisk, at Socialdemokraterne her begynder at være halvnegative over for det.
Så er der erklæringen, og der bliver jeg altså nødt til at sige: Hvad er det, der er ændret, siden Socialdemokraterne gik fra bordet?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
fttm032.fm Page 2282 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg bliver nok nødt til at gentage mig selv igen og sige, at i Danmark har vi ophævet revselsesretten, det er dansk lov.
Det er specielt, og derfor er det væsentligt, når der kommer indvandrere til Danmark, at det bliver oplyst, og at vi på den måde har en dialog om, hvordan vores åbne demokrati fungerer.
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
Kan jeg forstå det på den led, at ordføreren tager afstand fra hr. Søren Krarups udtalelser i Politiken?
Hvis ikke kan jeg da godt forstå, at folk bliver forvirret, når de kommer til Danmark og hører om den her lovgivning, men samtidig kan se medlemmer af det danske Folketing udtale det modsatte.