runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2002-03-12:
Det er mange, mange år siden, at Folketinget besluttede, at jord skulle beskattes med minimum 6 promille og maksimum 24 promille.
Det Radikale Venstre mener, at beskatning af det, man kalder immobile aktiver, er en af de mest sikre indtægtskilder også i fremtiden.
Derfor bør den slags ændringer, som lovforslag nr. L 116 er et forslag om, indgå i en meget større sammenhæng.
Vi ser gerne, at skattesystemet gøres mere robust også set i en international sammenhæng.
Hvis det er sådan noget, regeringen vil forhandle, kommer Det Radikale Venstre gerne.
Vi tror det ikke, men hvis underet skulle ske, at vi kan snakke skattereform og se tingene i en større og mere perspektivrig sammenhæng, er vi til at få i tale.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-12:
Jeg tvivler også på, vi kunne have støttet det, hvis man gik ind i nogle af de overvejelser, som hr. Ole Stavad var inde på for Socialdemokratiets vedkommende.
Jeg tror det ikke.
Det, der er et problem med det her forslag, er jo, at det er en forlængelse af noget, som vi godt nok selv har været med til, og så kan man sige, at det har vi jo så accepteret én gang.
Ja, det var så ud fra den betragtning, at i den forhandling, vi var i dengang, måtte nogle give noget, og nogle måtte tage noget, og det her var ikke nødvendigvis en indrømmelse, vi fik, for at sige det på den måde. Det, der er konsekvensen af det her forslag, er jo, at det er nogle bestemte mennesker, der får nogle fordele.
Det er ikke nødvendigvis de mest nødlidende.
Det er dem, der har de største jordbesiddelser, der får gevinsten, og vi ser ikke, at det er fornuftigt i den nuværende situation at give en indrømmelse til disse mennesker.
Hvis man ville have gjort et eller andet på det område, så kunne man have gjort noget andet, som var mere rimeligt i forhold til økonomiske behov og formåenhed.
Vi kan ikke støtte forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-03-12:
Jeg skal blot oplyse, at Det Konservative Folkeparti kan støtte ministerens forslag.
Uno Larsson (DF), 2002-03-12:
Man kan blive helt glad over at komme herop som ordfører
efter sådan en lang aften og så særlig med et rigtig godt forslag.
Dansk Folkeparti hilser ministerens forslag om fastfrysning af grundskyldpromillen hjertelig velkommen,
rigtig meget velkommen endda.
Ifølge § 2, stk. 3, indføres der fra år 2003 et loft på 12 promille over den primærkommunale grundskyld på produktionsjord.
Dette indebærer, at der skal ske en nedsættelse af den primærkommunale grundskyldpromille til 12 i de kommuner, hvor kommunalbestyrelsen har besluttet en primærkommunal grundskyldpromille, der er højere end 12 promille.
Den primærkommunale grundskyldpromille kan som sagt højst udgøre 24 promille.
Vi så for den sags skyld også gerne, at den kom længere ned.
Den gruppe ejendomme, som reglerne skal gælde for, er ejendomme, der ved vurderingen er ansat til benyttelse som landbrug, gartneri, frugtplantage, planteskole og skovbrug. Ministeren foreslår, at der for år 2003 ydes de berørte kommuner fuld kompensation for deres provenutab efter samme model, som gælder for kompensation efter den nugældende midlertidige ordning.
Efter denne ordning indberetter de enkelte berørte kommuner størrelsen af den samlede nedsættelse i kommunen for det pågældende skatteår til Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Herefter udbetaler ministeriet kompensationsbeløbet i to rater.
De kommuner, der modtager tilskud, skal efter tilskudsårets udløb indsende en kommunal revisionsattesteret endelig opgørelse over den samlede nedsættelse som følge af promilleloftet.
Herefter foretages en eventuel efterregulering af de udbetalte tilskud.
Det skønnes, at det kommunale provenutab bliver på knap 150 mio. kr. pr. år.
I år 2003 dækkes dette tab af staten.
Modsat bliver forslaget en økonomisk gevinst for erhvervslivet på samme beløb.
Dansk Folkeparti hilser forslaget med glæde.
Færre afgifter til erhvervslivet vil betyde flere arbejdspladser i kommunerne og dermed flere skattekroner i kommunekasserne.
Hjertelig tak.
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Jeg synes, det lød, som om hr. Leif Mikkelsens indlæg byggede på en misforståelse, for det, der jo blev vedtaget af den tidligere regering med et flertal, var, at vi lavede et loft på de 12 promille i 2001 og 2002.
Det er der ingen, der løber fra. Det, jeg så oplyste hr. Leif Mikkelsen om, var, at
samtidig med at vi havde den drøftelse med en række partier, og jeg skal ikke lægge skjul på, at ikke mindst CD, som vi jo dengang havde i Folketinget, var meget afgørende for, at vi fik det loft ind - æres den, der æres bør - var der også en aftale om, at vi skulle arbejde videre med henblik på at se på vores vurderingsregler generelt.
Der ligger en forholdsvis omfattende rapport fra et udvalg med en lang række også eksterne repræsentanter, der har gennemarbejdet vores vurderingsområde, og den afdækker, at det er en frygtelig masse mystiske ting, der er deri.
Det er faktisk et meget stort arbejde bare at finde ud af at grave i, hvorfor de regler er kommet ind og er, som de er. I den forbindelse afviste vi ikke at gå videre i forhandlinger om, at man skulle lave noget permanent, men ikke isoleret.
Hvis man ikke ønsker sig altid at have de snævre flertal og kun arbejde til højre i salen, så har man mulighed for at finde os andre i et samarbejde, hvis man vil.
Leif Mikkelsen (V), 2002-03-12:
Det kan undre, at hr. Stavad kan undre sig over det her forslag, idet jeg har kunnet læse i papirerne, at man har kendt en ordning præcis på det niveau under den tidligere regering, endda år til år, og den tidligere regering har jo da haft et flertal, så den kunne have gjort noget andet, hvis den havde syntes det. Jeg vil gerne tilkendegive, at det ville være hensigtsmæssigt på sigt - det tror jeg faktisk der godt kunne være bred enighed om, Venstre har i hvert fald før sagt det - hvis man helt kan fjerne beskatningen af produktionsjord.
Derfor er det her en fornuftig løsning, sådan som det ser ud netop nu.
Vi håber meget, at Socialdemokratiet vil være med.
Vi indgår selvfølgelig naturligt i forhandlingerne om de forslag, der kunne være, men vi håber meget, at Socialdemokratiet vil være med til at fortsætte en politik, som det tidligere har stået for.
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Når vi ser på det, der sker inden for fødevareområdet i øjeblikket, og det vil jo sige i vores store, vigtige landbrugssektor, så kan man måske undre sig over regeringens prioritering af den fødevaresikkerhed, som man ifølge folk, der arbejder med feltet, løber en risiko for at sætte over styr.
Vi kunne se i går i Jyllands-Posten, at man har skåret på nogle tilskud, som man endda fik fordoblet af EU-midler, der ikke mindst er med til at understøtte de mindre forædlingsvirksomheder inden for landbruget.
Så man kan godt undre sig over den prioritering, som regeringen her med dette forslag vil permanentgøre.
Men jeg vil også gerne sige, at vi har jo i konkrete situationer i forbindelse med finanslove indgået aftaler om at lægge et loft, og jeg kan da ikke lade være at glæde mig over, at det loft på de 12 promille, som vi aftalte i forbindelse med finansloven for 2001, for en 2-års-periode, der blev kritiseret voldsomt af Venstre, nu er det, som man vil beholde som loft, selv om Venstre stillede sit primære bagland, landbruget, i udsigt, at hvis det var sådan, at Venstre fik magt, som det havde agt, ville det komme længere ned.
Se, vi var faktisk også inde i nogle overvejelser med de partier, vi forhandlede med, om, hvorvidt man skulle lave et mere permanent loft, og vi havde en aftale om, at vi ville være åbne for at diskutere det under den forudsætning, at vi så fik ryddet op i nogle af de mærkværdigheder, der er i vores vurderingslovgivning.
Hvis det er sådan, at det er et stuehus hos et landbrug, jamen så bliver det beskattet som almindelig markjord, også den del, som stuehuset ligger på.
Jeg kan se, at Venstres meget erfarne gruppeformand, hr. Christian Mejdahl, ryster på hovedet.
Jeg vil opfordre hr. Christian Mejdahl til at sætte sig ind i den sag, så kunne det jo være, der var et grundlag for at diskutere det.
Vi vil ikke afvise, at vi så kan sætte os ned og forhandle om, hvordan vi skal få de her regler til at hænge ordentligt sammen i fremtiden, og dermed også være parat til at påvirke tingene.
Jeg må sige, at hvis lovforslaget i den form, det ligger, hvis det er et af regeringens sædvanlige fait accompli, der hedder take it or leave it, hvis det er de forhandlinger, som vi normalt kender - det er der heller ikke lagt op til her - hvis det er modellen, så vil Socialdemokratiet stemme imod ved tredjebehandlingen.
Men hvis der er en åbenhed over for at sætte sig ned i en dialog for at finde ud af, hvordan vi bedst muligt forholder os til det her, også set i lyset af landbruget som et vigtigt erhverv for hele nationen, ja, så vil Socialdemokratiet som altid være parat til at gå ind i en drøftelse for at finde den bedst mulige og den rigtige løsning også for landbrugserhvervet.
Leif Mikkelsen (V), 2002-03-12:
Det her forslag er et led i regeringens udspil om vækst, velfærd og fornyelse.
Det indebærer nemlig, at det nuværende midlertidige loft for den primærkommunale grundskyld gøres permanent og kommer til at ligge på 12 promille.
Det betyder altså, at for år 2003 kan den højst udgøre 12 promille mod i dag op til 24.
Det ligger lige så klart, at kommunerne vil blive kompenseret, og det vil altså blive inddraget i forhandlingerne.
Derfor kan vi slå fast, at det her lovforslag fint lever fint op til skattestoppet og dermed letter vilkårene for produktionsjord.
Dermed er der en god sammenhæng i forslaget, som Venstre kan støtte.
Line Barfod (EL), 2002-03-12:
Jeg vil gerne takke for debatten og takke statsministeren og indenrigs- og sundhedsministeren for svarene og redegørelsen og herunder også indenrigs- og sundhedsministerens tilsagn om dialog og oplysninger af egen drift.
Selv om der ikke har været nogen fra regeringen eller regeringspartierne, der har nævnt, at man har fundet anledning til selvransagelse, glæder det mig, at man åbenbart alligevel har fundet ud af, at det er vigtigt, at man af egen drift fremlægger oplysninger, at det er vigtigt, at man går i dialog også med sine modstandere, og oven i købet også, at det er vigtigt at inddrage eksperter, hvilket jeg kan forstå, at indenrigs- og sundhedsministeren nu vil gøre.
Det glæder mig da, at sagen her åbenbart har kunnet få regeringen til at ændre holdning på nogle punkter og måske endda begynde at ændre adfærd i forhold til at udnytte det store flertals magt, at man åbenbart har lært af, hvad det har ført til i Farum. Indenrigs- og sundhedsministeren nævnte før, at der kunne være to ting, der kunne være galt: Det kunne være håndværkeren, der var noget galt med, eller værktøjskassen, der var noget galt med - der kunne mangle noget.
Vi mener sådan set fra Enhedslistens side, at det er endnu alvorligere.
Det er tegningen af huset, der er noget galt med, det er selve den model, man har forsøgt at opbygge
i Farum, der er gal.
Når tegningen af huset ikke er i orden, når den ikke kan hænge sammen, er det ligegyldigt, hvor gode værktøjer man har, ligegyldigt, hvor god en håndværker man er, så kan det altså ikke blive ordentligt.
Derfor er det selve modellen, vi er ude efter, selve tegningen, som vi mener, man skal ændre på, og vi håber, at der er mange, der nu kan se, at den har spillet fallit, den liberalistiske samfundsmodel kan simpelt hen ikke bruges.
Det fører til de resultater, som vi har set i Farum Kommune med magtkoncentration, med manglende demokratisk kontrol og med stor økonomisk nedtur, som kommer til at gå ud over de enkelte borgere.
Vi håber, at den erkendelse vil brede sig, og så må vi jo se her om lidt, hvor mange der kan stemme for vores forslag til vedtagelse.
Men tak for debatten.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-12:
Jeg vedkender gerne, at det var mig, der drog parallellen.
Parallellen skulle alene gå på, at man kan være et mindretal og derved uenig i flertallets afgørelser.
De kan forhåbentlig ikke drages til ansvar for noget, hvor de har stemt imod.
Det kan ministeren, men det kan vi ikke herinde.
Det har de, men hvis de ikke kan løfte det ud fra de vilkår, som de har haft at arbejde under, kan det være lidt hårdt at sige til dem, at de bare kunne have gjort noget andet, for jeg tror ikke, de kunne have gjort ret meget andet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-12:
Jeg må give hr. Ole Stavad ret i, at mit ordvalg var forkert.
Det, jeg mente, var, at regeringen i enkelte sager også kan få tilslutning fra andet end højre side, også fra midten.
Det er sådan, det er.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg var fuldstændig enig med fru Marianne Jelved i, at vi skal fastholde beskatningen på immobile aktiver, men ikke på produktionsapparatet.
Det er forskellen, ellers er jeg fuldstændig enig.
Ole Sohn (SF), 2002-03-12:
Jeg må indrømme, at jeg er blevet en smule overrasket over den handlekraft, der er i regeringen i modsætning til i den forrige regering, som jo den ene gang efter den anden accepterede, at var der problemer og lignende, skulle oppositionen naturligvis have mulighed for at stille de relevante spørgsmål og tage den tid, det nu tager for at få en ordentlig lovbehandling.
Men den nuværende regering er meget mere handlekraftig, så det er ikke nødvendigt, for der er jo flertal på forhånd.
Så jeg skal vel nok gøre opmærksom på, at når man holder udvalgsmøder for at afgive betænkning i mødefri uger, hvor der er planlagt andre aktiviteter, så kan man muligvis ikke forvente, at Folketinget - i hvert fald ikke alle - har mulighed for at være til stede, fordi man planlægger andre gøremål.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-03-12:
Så vil jeg da godt lige over for hr. Ole M. Nielsen tilkendegive, at der er blevet gjort mange øvelser i forsøg på at se, om det her kunne strikkes sammen på en anden måde.
Jeg er glad for at høre, at hr. Ole M. Nielsen bakker op om det endelige forslag også i erkendelse af den besparelse, der ligger.
Vi må erkende, at alle de modeller, der er lagt frem, ikke har kunnet fremskaffe den samme finansiering.
Det vil sige, at vi måtte finde pengene et andet sted, og det er der heller ikke kommet nogen bud på, og derfor ligger forslaget stadig væk, som det har ligget hele tiden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-12:
Jeg havde håbet, at andre, f.eks. en repræsentant fra regeringspartierne, ville gå op og trække sagen tilbage, men det kan jeg forstå, at man ikke vil, og det har jeg for så vidt også forståelse for rent proceduremæssigt.
Indholdsmæssigt synes jeg det er en skam.
Jeg synes, at der er gjort nogle ihærdige forsøg på at finde en bedre løsning på denne besparelse på hjemmeserviceområdet.
Bl.a. har formanden for Fællesforeningen for Hjemmeservice gjort en ihærdig indsats for at finde andre modeller, som kunne tilgodese de ældre på området og alligevel fastholde besparelsen.
Jeg skal ikke gøre mere i den anledning, blot meddele, for det har jeg ikke gjort i betænkningsafgivelsen, at vi stemmer for det endelige forslag her, fordi vi bakker op omkring den besparelse på området, som regeringen lægger op til.
Vi havde bare gerne set, at den var udmøntet på en anden måde.
Men det kommer vi ikke længere med, og jeg beklager den procedure, der har været.
Den har ikke været pyntelig, synes jeg, men sådan er det bare.
Vi stemmer for forslaget.
Uno Larsson (DF), 2002-03-12:
Det bliver man næsten nødt til at svare på, selv om vi gerne snart skal hjem, som der bliver sagt her i salen.
Dansk Folkeparti er et parti, der kan stå alene, det er helt stensikkert, og hvis man hørte på min tale, så sagde jeg også, at vi gerne så, at f.eks. grundskylden kom længere ned og helt væk.
Og det står faktisk også i vores principprogram.
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Jeg takker for indenrigsministerens meget indirekte oplysning
om, at efter indenrigsministerens opfattelse er der ikke indgået nogen aftale. Jeg tvivler ikke på, at Venstre nok skal holde Det Konservative Folkeparti på dydens smalle sti efter Venstres program, ligesom man plejer at gøre, så der er det nok rigtigt, at dér er det ikke til at stikke nogen kile ind.
Men det betyder jo ud fra det, jeg har hørt, at Dansk Folkeparti har sin frihed, hvis det er sådan, at der under udvalgsarbejdet skulle opstå fornuftige muligheder. Det er jo altid godt at vide, hvad det er for et landskab, man opererer i, for som man plejer at sige: Hvis der er uoverensstemmelse mellem kort og terræn, er det klogt at følge terrænet.
Jeg har et lille afklarende spørgsmål til indenrigs- og sundhedhedsministeren til forståelse af, hvor meget man skal bruge af kræfter på det her.
Vi er jo optaget af at medvirke til, at ting bliver ordentlige, og derfor er det jo ikke helt ligegyldigt, om det her er noget, der er indgået en aftale om, om det er omfattet af musefældeklausul osv., som forpligter Dansk Folkeparti.
Det er jo et forslag, der egentlig ikke ændrer noget i 2002, og derfor er det ikke noget, der automatisk affødes af finansloven for 2002.
Derfor vil jeg godt vide: Er det her et forslag, der er aftalt, som binder de to regeringspartier og Dansk Folkeparti, eller er det noget, hvor både Dansk Folkeparti og regeringen i forhold til andre partier har frihed til at få foretaget nogle forbedringer, så sammenhængen bliver bedre?
Det er rigtigt, at man laver en konkret kompensation i 2003, men for 2004 og frem ser det jo anderledes ud, og der er der en større usikkerhed om, hvad der kommer til at ske for kommunerne.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-12:
Når hr. Jens Rohde siger, at lov er lov, og lov skal holdes, vil jeg gerne have bekræftet, at det så også betyder, at ud over at den skal holdes, mener Venstre i dag, at lov på dette punkt ikke skal ændres med hensyn til lånoptagelse. Den skal ikke ændres.
Er det forstået korrekt, altså uanset hvad man mente, da man var i opposition?
Så vil jeg godt igen spørge til det dér med princippet om at låne og leje.
Det er jo en mulighed, som kommunerne har, og det er lovens regler.
for under alle omstændigheder, uanset om man deponerer eller ej, at man alligevel skubber nogle problemer foran sig.
Det er ligesom at tage forskud på kommende generationer, i hvert fald sådan, som det har været praktiseret i Farum Kommune, der var det i virkeligheden, at man gjorde noget på kommende generationers vegne.
Der er der en kæmpe risiko for, at man på den måde kan optræde som mønsterkommune, fordi man kan levere en ydelse, som man i virkeligheden ikke kan levere.
Ole Stavad (S), 2002-03-12:
Indenrigs- og sundhedsministeren har fra starten ikke bare af debatten i dag, men også i dem, vi har haft tidligere, meget stærkt betonet det enkelte kommunalbestyrelsesmedlems ansvar.
Jeg er selvfølgelig fuldstændig enig med indenrigs- og sundhedsministeren i, at der hviler et ansvar på hver enkelt.
Men jeg synes alligevel, at indenrigs- og sundhedsministeren flytter et ansvar over på mindretalspolitikerne, som det kan være svært for dem at løfte.
Og sammenligningen her ind til Folketinget mener jeg ikke holder.
Altså vi har jo været så gode ved os selv og hinanden, at vi har sørget for, at vi har et selvstændigt og ganske stærkt og dygtigt embedsapparat her i Folketinget, samtidig med at der også stilles midler til rådighed for folketingsgrupperne.
Det var derfor, jeg sagde, at jeg også tror, vi bliver nødt til, hvis vi skal styrke det ansvar, at tænke igennem, hvordan vi kan give redskaber til det enkelte kommunalbestyrelsesmedlem.
Jeg nævnte KL og Amtsrådsforeningen dér, hvor man ikke kan hente dem i sin kommune, for
det bør mindretalspolitikere også kunne.
Men jeg tror, vi har et fælles problem dér.
Er indenrigs- og sundhedsministeren ikke enig i, at også det bør vi i fællesskab finde ud af hvordan vi kan være med til at løse?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-03-12:
Jeg vil også gerne starte med at takke ministrene for deres svar på F 23 og F 25, og så vil jeg sige ligesom hr. Søren Søndergaard, at jeg ikke vil forlænge debatten yderligere og voldsomt.
Men vel, det er selvfølgelig vigtigt at se på de problemstillinger, Farumsagen har medført.
Der har jo ikke ligefrem været vist handlekraft i håndteringen af problemerne.
Tværtimod virker det jo, som om det har været særdeles vanskeligt at tackle situationen.
Situationen i Farum har jo også skærpet agtpågivenheden
over for de komplikationer, der efterhånden har vist sig, og i lyset at det kan en reform af det kommunale tilsyn være påkrævet.
Den tidligere regering, ved jeg, men også den nuværende regering, hvilket jeg nemlig kan forstå på indenrigsministeren, har lovet at se på en reform af det kommunale tilsyn, og det er ganske vist, at det arbejde er mere aktuelt nu end nogen sinde, og i det arbejde vil det være naturligt at inddrage erfaringerne fra Farum.
Når det nu gælder disse alvorlige problemstillinger i Farum Kommune, så er der jo nu sat en række undersøgelser i gang, og i Kristeligt Folkeparti har vi den klare holdning, at vi vil vente og se resultatet af disse undersøgelser, og dernæst vil vi forholde os til resultatet og de konsekvenser, der vil være i den forbindelse. Altså følger vi sagen i Kristeligt Folkeparti, lige så vel som mange andre gør det, og så vil vi vente og se på problemstillingerne, når de bliver klarlagt.
Og vi vil selvfølgelig gerne være med til også at arbejde videre med en reform af det kommunale tilsyn, nogle ændringer, der vil være til gavn for selvstyret generelt.
Er det et udvalg, som ministeren ønsker at nedsætte, så vil vi såmænd også gerne støtte dette.
Det var kort og præcist.
Poul Nødgaard (DF), 2002-03-12:
Personligt går vi jo ind for meget åbenhed, så den åbenhed, som den enkelte kommunalbestyrelse må beslutte over for forskellige organer, er jeg meget positiv over for.
Men det må være op til den enkelte kommune, for det kan jo aldrig være os, der herinde skal sidde og detailregulere disse ting. Så vil jeg sige til hr. Hækkerup: Jeg køber altså ikke helt den der argumentation med, at den tidligere regering skulle være så fuldstændig fri for ansvar i denne her sag.
Det kan godt være, at hr. Hækkerup kan smide en hel masse tal og beviser på bordet, men jeg vil til min sidste dag fastholde, at hvis man i den tidligere regering var gået helt ind til benet og ind til, hvad der var foregået, havde vi fået bremset op.
Så havde vi ikke stået og diskuteret Farum i dag, så havde vi gjort det, mens der var en socialdemokratisk ledet regering.
Så enkelt kan det siges.
Jeg ved godt, at det piner at få sandhederne serveret
lige på bordet.
Det er det, der er tilfældet.
Socialdemokratiet bryder sig ikke om at høre om den sag, som de burde have løst én gang for alle dengang, da den opstod, for den opstod under den socialdemokratisk ledede regering.
Line Barfod (EL), 2002-03-12:
Mit spørgsmål til hr. Poul Nødgaard gik i al sin enkelhed på, om Dansk Folkeparti slet ikke finder anledning til at overveje, om det kan være et problem, at der ikke er nogen demokratisk kontrol, når man udliciterer og privatiserer og udlejer tvangsaktiverede.
Om Dansk Folkeparti ikke mener, at det er et problem, at tvangsaktiverede ikke kan få indblik i deres egne forhold, når de er udlejet til private virksomheder og arbejder i produktionshuset for private virksomheder.
Om Dansk Folkeparti ikke finder, at det er et problem, at heller ikke fagforeninger, tilsynsmyndigheder og andre kan få indblik i, hvad det er for nogle forhold. Har det slet ikke har givet anledning til nogle overvejelser hos Dansk Folkeparti, men mener man alene, at det er et helt specifikt Farumproblem og ikke noget, man skal se på i forhold til andre kommuner?