runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Det var for så vidt efter min umiddelbare bedømmelse et meget ærligt svar, som jeg synes var fuldstændig rigtigt.
Der kan sagtens være nogle kommuner, hvor man synes, at man godt her til sidst lige kan gøre sådan og sådan.
Jeg kan forstå, at man er indstillet på at se ret kritisk på udviklingen og også se på, om nogle af reglerne kan strammes op, så der kunne blive bedre hjemmel til at skulle gribe ind de steder, hvor der måtte være tale om det, som kan kaldes en lille smule løs hånd med hensyn til det, man kan gøre med de gamle kommunekasser.
Men er det i det lys, hr. Kristian Thulesen Dahl vil se den samlede overskridelse på 2,2 mia. kr., og er det sådan, at det er den måske lidt optimistiske budgetlægning, der skal køres efter?
Eller er det helt grundlæggende, at man vil komme efter det, vi har kunnet se realiseret her i efteråret, da budgetterne skulle vedtages?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Jeg synes, det er underholdende at skulle stå her og blive belært af fru Charlotte Antonsen på den måde.
Fru Charlotte Antonsen må jo være bekendt med, at den liberalisering, der har fundet sted inden for den frie udveksling af varer, har hjemmel i EF-traktatens artikel 28, med undtagelsen i artikel 30. Hvis nu fru Charlotte Antonsen ville gøre sig den ulejlighed eventuelt at have traktaten foran sig, når hun udtalte sig om den, ville hun kunne konstatere, at serviceydelser rent faktisk også er omfattet af artikel 28.
Det har de sådan set været, lige siden fru Charlotte Antonsen, tror jeg, stemte for den i 1986.
Så derfor har man faktisk i dag fuldstændig samme traktatmæssige krav og betingelser og efterlevelsesmuligheder i artikel 28, stk. 1, undtagelsen er i artikel 30, suppleret af miljøgarantien i artikel 90, stk. 4.
Jeg ved ikke præcis, hvad det er for nogle andre regler, fru Charlotte Antonsen hentyder til, men det kan hun jo få lejlighed til at redegøre for i sin anden bemærkning.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Da vi stemte om det indre marked i 1986, gennemførte vi jo efterfølgende en stribe direktiver vedrørende det indre marked og den fri bevægelighed dér.
Og det, der sker nu på serviceområdet, er jo fuldstændig parallelt hermed.
Tror hr. Messerschmidt ikke på den frie konkurrence?
Hvad er det nu, der er så frygteligt ved den frie konkurrence?
Er service ikke det, vi er allerbedst til; er det ikke der, vi kan klare os bedst; er det ikke der, der er det største vækstpotentiale?
Er den bare, at alt, hvad der kommer fra EU, skal omtales negativt, når det kommer fra en Dansk Folkeparti-mand?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Jamen fru Antonsen har jo fuldstændig ret.
Det handler om borgere, det handler om forbrugere, det handler om økonomi.
Men hvor dejligt er det at få banket priserne ned, hvis man så er nødt til at gå arbejdsløs, fordi der er en polak, der har taget det arbejde, som man har haft igennem de sidste 40 år?
Hvor skønt er det egentlig at have en forvisning om, at vi har nogle gode sikkerhedsordninger, hvis statskassen bliver tømt for penge til at finansiere dem, fordi vores arbejdspladser er gået til Østog Sydeuropa?
Det er jo ikke særlig tiltalende, vil jeg sige til fru Antonsen.
Derfor er den fuldstændige liberalisering, som EU lægger op til med det her direktiv, fuldkommen uacceptabel.
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
dre lande er meget mindre strenge, at forholdene er så markant ringere.
Derfor synes jeg egentlig, at fru Antonsen i højere grad burde bekymre sig om, hvordan vi finansierer de velfærdsordninger, hvordan vi finansierer en god fremtid for borgerne, i stedet for at gå ind for sådan en EUultraliberalisme.
Helle Sjelle (KF), 2005-11-24:
I Det Konservative Folkeparti er vi grundlæggende positivt indstillet over for ideen om et servicedirektiv.
Vi ønsker, at vi skal kunne bruge det indre marked for serviceydelser til at skabe økonomisk fremgang og job, men det forudsætter naturligvis, at vi har nogle ordentlige spilleregler, som kan sikre, at det enkelte lands standarder med hensyn til f.eks. miljø eller forbrugerbeskyttelse kan opretholdes.
Hvis det lykkes at lave nogle ordentlige regler, kan vi til gengæld åbne for et stort vækstpotentiale.
Det er klart, at et servicedirektiv er en af vejene til øget vækst og beskæftigelse, ligesom det samtidig vil styrke vores konkurrenceevne.
Derfor mener vi Konservative, at vi bør arbejde for, at der bliver udviklet et anvendeligt servicedirektiv.
Vi er imidlertid af den opfattelse, at Kommissionens nuværende forslag til et servicedirektiv er mangelfuldt og problematisk.
Vi kan heller ikke støtte et forslag, der bygger på den foreslåede anvendelse af oprindelseslandsprincippet, og det er der flere årsager til.
Ellers ville det betyde, at vi skulle gå på kompromis med vores egne standarder inden for, som jeg sagde før, f.eks. miljø- og forbrugerbeskyttelse.
Det vil automatisk medføre ulige konkurrencevilkår og indebære store vanskeligheder i forbindelse med kontrol af de udenlandske serviceudbydere.
Vi Konservative mener derfor, det vil være hensigtsmæssigt at arbejde for en model, hvor adgangen til markedet følger reglerne i det land, hvor virksomheden er etableret, og udførelsen af ydelserne følger reglerne i det land, hvor tjenesten udføres.
For os er det helt klart den rigtige løsning, for ingen kan være tjent med, at serviceudbydere fra forskellige EU-lande kan arbejde på forskellige vilkår i det enkelte land.
Men vi skal naturligvis arbejde for en model, hvor virksomhederne får lettere adgang til markederne i et andet land, så vi sikrer en høj grad af fleksibilitet på tværs af grænserne.
Hvis systemet er for ufleksibelt, vil det blot resultere i en forringet konkurrenceevne og dermed mindre vækst.
Vi er således enige i, at en tjenesteyder, der har ret til at udbyde tjenesteydelser i sit hjemland, også skal have ret til at udbyde den i ethvert andet EU-land.
Det er hele essensen i et servicedirektiv.
Men det er imidlertid også vigtigt for os, at servicedirektivets anvendelsesområde begrænses og defineres nærmere.
I forhold til den danske arbejdsmarkedsmodel skal direktivet naturligvis også udformes således, at regler om løn- og arbejdsvilkår ikke er omfattet af direktivet.
Vi lægger stor vægt på, at det også i fremtiden vil være arbejdsmarkedets parter, der forhandler løn- og arbejdsvilkår, og at retten til at konflikte bliver opretholdt.
Derudover skal direktivet naturligvis også sikre, at arbejdsmarkedets parter kan føre en effektiv kontrol med så vel regler som overenskomster i de udenlandske virksomheder, der udstationerer arbejdskraft i Danmark.
Alt i alt ser vi Konservative således gerne, at vi får et servicedirektiv; det skal bare ikke være et servicedirektiv som det, der p.t. foreligger.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Først vil jeg gerne kvittere for, at den konservative ordfører så klart taler om problemerne med oprindelseslandsprincippet, men der er jo altså også andre dele i direktivet, som er dybt problematiske.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad den konservative ordfører siger til, at det fremover bliver forbudt at lave tidsbegrænsede attester, tidsbegrænsede aftaler for serviceudbydere i Danmark, at man ikke må efterprøve de attester, cerM021S13541431NAKL.FM Page 1368 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM tifikater og andre papirer, som kommer fra de øvrige 24 medlemslande, og endelig det princip, at Kommissionen fremover skal godkende lovforslag, altså at man ikke har en model som i dag, hvor man efterfølgende kan sige, det var i strid med EU-retten og derfor må omgøre det, men altså at Kommissionen skal godkende lovforslag, før de behandles.
Jeg vil gerne høre den konservative ordfører om de tre områder.
Helle Sjelle (KF), 2005-11-24:
Nu kan vi selvfølgelig godt stå her i debatten i dag og grave os ned i en masse detaljer.
Jeg vil henholde mig til, at det servicedirektiv, der ligger på nuværende tidspunkt, ikke er af en sådan karakter, at vi ønsker at støtte det fra dansk side.
Det er det, der er udgangspunktet for den danske regering, og det bakker vi Konservative naturligvis op om.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Det er selvfølgelig også meget fint, men det kunne jo godt være relevant at høre, hvad det præcis er for nogle ting, som Det Konservative Folkeparti ikke kan lide, eftersom Det Konservative Folkeparti går ind for et servicedirektiv bare i en anden udformning.
Derfor er det vel relevant at få at vide: Støtter partiet, at man ikke må lave tidsbegrænsede aftaler?
Støtter partiet, at man ikke må efterprøve de certifikater og erklæringer, der kommer fra andre medlemslande?
Det er jo altså ikke helt uvæsentligt, for det er jo en fuldstændig afmontering af den reguleringsmulighed, som vi normalt har haft på danske myndigheders hænder, ikke bare her i Folketinget, men også ude i kommuner og andre statslige institutioner.
Derfor er det relevant at få helt klart: I det direktiv, som Det Konservative Folkeparti gerne vil have igennem, kan man der se et forbud mod tidsbegrænsede aftaler, og kan man se et forbud mod at efterprøve certifikater fra andre medlemslande?
De to ting må ordføreren da kunne svare på.
Helle Sjelle (KF), 2005-11-24:
Som jeg sagde før, handler det her først og fremmest om, at det servicedirektiv, der ligger på nuværende tidspunkt, ikke er et servicedirektiv, som den danske regering støtter.
Det er det, der er udgangspunktet for forhandlingerne.
Der vil selvfølgelig være en masse andre ting, som man også skal se efter i forbindelse med, hvordan servicedirektivet bliver udformet, når man skal til at forhandle det igen.
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi holder os for øje, hvad der ligesom er det danske udgangspunkt i denne sag, og det er, at vi ikke støtter det direktiv, der foreligger på nuværende tidspunkt.
Vi vil meget gerne have et direktiv, hvor der i højere grad selvfølgelig bevares en form for fleksibilitet, men hvor vi også sørger for, at vi har mulighed for at overholde de regler, der er i Danmark.
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Jeg kunne egentlig også godt tænke mig at spørge lidt ind til nogle af detaljerne i det servicedirektiv, der ligger, og som den konservative ordfører siger at den konservative ordfører er imod.
Servicedirektivet har jo indtil videre handlet utrolig meget om, hvad vi kan kalde den polske blikkenslager og om arbejdsmarkedet, men servicedirektivet omhandler jo alle områder inden for tjenesteydelser, f.eks. sundhed, uddannelse, vand – utrolig mange områder.
Det omhandler derfor også miljø, og Miljøministeriet har jo i et notat til Folketingets Europaudvalg, først fremsendt den 12. november 2004, senere sendt igen den 30. maj 2005, skrevet, at hvis det nuværende servicedirektiv bliver vedtaget, så vurderes det at få uacceptable miljø- og sundhedsmæssige konsekvenser for Danmark – ren dumping på miljøområdet.
Hvad er den konservative ordførers kommentar til det?
Jeg vil gerne spørge: Hvis miljøområdet ikke bliver taget ud af servicedirektivet, vil den konservative ordfører så stemme for eller imod servicedirektivet?
Skal det ud?
Ja eller nej?
Er det en forudsætning for at stemme for?
Helle Sjelle (KF), 2005-11-24:
Nu er det selvfølgelig altid meget fikst, hvis man kan få en eller anden ordfører til at male sig op i et hjørne, og det har jeg da selvfølgelig stor forståelse for at hr. Rune Lund prøver på her.
ikke fra Det Konservative Folkepartis side ønsker, at der sker en udvanding af de miljøregler, som vi har på nuværende tidspunkt.
Derudover vil jeg også gerne slå fast, at netop i det forslag, som Kommissionen er kommet med, og det har vi også givet udtryk for fra dansk side, ønskes f.eks. ikke, at medlemstaternes offentlige sundhedsvæsen skal reguleres i det forslag.
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Det er jo netop derfor, at Miljøministeriet skriver, at servicedirektivet vil få uacceptable konsekvenser for Danmark, hvis det bliver vedtaget, sådan som det ligger nu, også efter behandlingen i Europa-Parlamentets indre markeds komité.
Jeg må forstå det på den måde – og nu må den konservative ordfører rette mig – at selv om de nuværende miljøregler, der ligger i servicedirektivet, skulle fortsætte sådan, som de ligger nu, er det ikke en forhindring for De Konservative for at stemme imod servicedirektivet.
Det synes jeg er en meget trist udmelding.
Var det det, jeg fik at vide af den konservative ordfører?
Helle Sjelle (KF), 2005-11-24:
Jeg vil gerne gøre det helt klart herfra: Det Konservative Folkeparti støtter ikke det forslag til servicedirektiv, der foreligger på nuværende tidspunkt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-24:
Et af de områder, som også er omfattet af servicedirektivet, er uddannelsesområdet.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om vi også på uddannelsesområdet kan få en melding fra Det Konservative Folkeparti om, at man heller ikke mener, at det er nogen god idé med frit udbud af tjenesteydelser på uddannelsesområdet, hvor man ikke er omfattet af værtslandet, ved at man kommer og tilbyder en form for uddannelse.
Helle Sjelle (KF), 2005-11-24:
Vi mener ganske klart, at uddannelse er et af de områder, hvor direktivets anvendelsesområde skal begrænses.
Jeg vil gerne slå fast en gang til, at vi ikke støtter det forslag til servicedirektiv, der foreligger på nuværende tidspunkt.
Vi ser gerne, at vi får et servicedirektiv, men at det bliver i en anden udformning end det, der er på nuværende tidspunkt.
Derudover ønsker vi i et kommende servicedirektiv, at offentlige kerneydelser som f.eks. uddannelse, sundhed og sociale ydelser også bliver undtaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Det er jo det sædvanlige, når fru Lone Dybkjær tager ordet i de her debatter, at så indledes der med, at vi ikke har forstået en snus af noget som helst, og at det jo i virkeligheden bare er et spørgsmål om, at nu kommer den åbenbare sandhed.
Det er nærmest som at læse op af Bibelen: Nu taler Det Radikale Venstre.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge sådan meget konkret om tre ting, som fru Lone Dybkjær forhåbentlig kan forholde sig til, når nu hun beder om, at det skal være så konkret.
I artikel 5, stk. 1, nr. 2, fremgår det fuldstændig klart, at alle medlemslande skal anerkende attester fra andre medlemslande.
Hvad synes Det Radikale Venstre om, at man ikke må efterprøve attester fra 24 andre stater?
I artikel 11, stk. 1, fremgår det meget klart, at tilladelser til erhvervsvirksomhed inden for servicesektoren ikke må være tidsbegrænsede.
Hvad synes Det Radikale Venstre om det?
I artikel 20, stk. 1, nr. A, fremgår det, at man ikke må stille krav om opfyldelse af særlige tilladelser, at man ikke må stille krav om, at tjenesteyderen skal søge om særlige tilladelser.
Måske man kan blade om på side 2 i den radikale bibel og give et svar.
Lone Dybkjær (RV), 2005-11-24:
Til hr. Morten Messerschmidt vil jeg gerne sige, at hr. Morten Messerschmidt åbenbart heller ikke har hørt efter, hvad jeg sagde til hr. Morten Messerschmidt.
Jeg sagde nemlig ikke til hr. Morten Messerschmidt, at han ikke havde forstået en snus af det hele.
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
at vi skulle starte fuldstændig forfra på det her servicedirektiv og ikke tage det med udgangspunkt i ministerens redegørelse.
Det var sådan set det, jeg sagde.
Jeg synes faktisk, det er der, de hører hjemme.
Jeg er lidt ked af, at hr. Morten Messerschmidt ikke har fået stillet alle de spørgsmål endnu, men det kan han så få lejlighed til, for servicedirektivet ligger jo i Europaudvalget til behandling.
Vi har jo drøftet det mange gange, og jeg synes, det er udmærkede spørgsmål at stille i Europaudvalget og få nogle svar fra ministeriet i første omgang på, hvad det vil betyde, og når vi kender det saglige indhold, skal vi nok tage stilling.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Jeg er enig med fru Lone Dybkjær i, at vi naturligvis skal forholde os til ministerens redegørelse.
Men er det ikke mærkeligt, at ministeren sådan på forhånd skal lægge begrænsninger på, hvad vi må debattere her i Folketinget.
Jeg mener, det er vel fair nok, at når vi af Enhedslisten er blevet bedt om at debattere tjenesteydelsesdirektivet, så må man vel også godt sådan helt konkret spørge ind til de enkelte artikler.
Nu kan jeg så forstå, at fru Lone Dybkjær ikke ønsker at kommentere de enkelte artikler, selv om det faktisk var det, hun oprindelig bad om.
Derfor vil jeg bare fortsætte med at høre, om fru Lone Dybkjær måske vil kommentere andre artikler.
Af artikel 15, stk. 2, fremgår det, at Kommissionen fremover skal censurere, hvilke love der må vedtages i Danmark.
Det er jo sådan en ret ny indretning.
Af artikel 16, stk. 3, nr. E, fremgår det, at man ikke må stille krav om overholdelse af nationale krav.
Hvad synes Det Radikale Venstre om det?
Lone Dybkjær (RV), 2005-11-24:
Altså, jeg har ikke sagt, at man skal begrænse sig til ministeren, men jeg synes i det mindste, at man kunne tage udgangspunkt i den redegørelse, ministeren har givet, hvor der også står, at servicedirektivet er uacceptabelt, sådan som det foreligger.
Jeg har også sagt i min tale, at vores linje er klar.
Virksomhederne kan etableres i oprindelseslandet på oprindelseslandets principper, men i værtslandet skal de arbejde efter værtslandets love, regler, overenskomster osv.
Det er fuldstændig klart.
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Skal det, som ordføreren lige sagde, forstås sådan, at på alle området dækket af servicedirektivet, lige fra arbejdsmarked over uddannelse, sundhed, miljø til alle de serviceydelser, vi kan komme i tanke om, er det værtslandsprincippet, der skal gælde?
Er det sådan, det skal forstås?
Lone Dybkjær (RV), 2005-11-24:
Ja til ordføreren.
Vi har sagt, at når man arbejder i Danmark, er det på danske betingelser; når man arbejder i Tyskland, er det på tyske betingelser.
Man skal overholde værtslandets regler.
Det er fuldstændig klart, at ligegyldigt hvilket område vi arbejder på, skal der selvfølgelig ikke komme virksomheder ind, der underminerer danske standarder.
Så enkelt er det.
Rune Lund (EL), 2005-11-24:
Vil det sige, at hvis værtslandsprincippet ikke kommer til at gælde på alle områder dækket af servicedirektivet, så vil Det Radikale Venstre stemme imod?
Er det sådan, det skal forstås?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-24:
Hvis jeg har forstået fru Lone Dybkjær rigtigt, så er det faktisk forbavsende klart, hvad Det Radikale Venstres holdning er, nemlig at det i alle tilfælde af tjenesteydelser på alle områder er M021S13541431NAKL.FM
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM værtslandets principper, der skal gælde, på alle politikområder, når der arbejdes i et andet land.
Så er det, jeg bare spørger mig selv, hvorfor det så lige er, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som hr. Rune Lund har fremsat, for det er lige præcis det, der står.
Det er rigtigt, det er pindet ud for ligesom at få det hele med, men det er jo det, der står i forslaget til vedtagelse.
Derfor er jeg jo sådan som udgangspunkt meget glad for, at Det Radikale Venstre er enig med Enhedslisten.
Men hvorfor er det så, at man ikke vil stemme for det forslag til vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat?
I forlængelse af det er det jo sådan, at direktivet omfatter alle tjenesteydelser, hvor der er en vis form for almen konkurrence.
Vil det sige, at De Konservative egentlig mener, at servicedirektivets adgang til at regulere skal begrænses inden for alle de områder, som i dag er omfattet af direktivet?
Lone Dybkjær (RV), 2005-11-24:
Jeg bryder mig ikke om at stemme for et forslag, jeg ikke har liggende foran mig, men kun har fået oplæst.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-24:
Jeg vil se det først.
Jeg har meget svært ved at tage stilling til et forslag, der ikke eksisterer.
Men det kan hr. Niels Sindal måske.
Det er i hvert fald kunst.
Jeg mangler svaret på, hvorfor hr. Sindal ikke vil og ikke kan svare mig på et helt konkret spørgsmål.
Hvad er det for et ord, hvad er det for en sætning, hvad er det for et komma, eller har vi stavet forkert?
Hvad er det, der gør, at hr. Niels Sindal ikke kan støtte det forslag, som hr. Rune Lund har læst op, og som faktisk ord til andet handler om at fjerne oprindelseslandsprincippet, sørge for, at værtslandsprincippet fastholdes, og sikre, at velfærdsydelserne ikke bliver berørt?
Hvad er det, hr. Niels Sindal har af problemer i forhold til det her forslag?
Jeg har meget svært ved at forstå det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-24:
Jeg synes, vi er kommet fantastisk langt, når fru Pia Gjellerup kan sige, at det ud fra hendes umiddelbare vurdering var et ærligt svar, jeg gav.
Det er jo nok ganske langt at komme for fru Pia Gjellerup, så det vil jeg gerne kvittere for.
Angående hvor meget der hører til den ene eller til den anden kasse i forbindelse med overskridelsen, ved jeg det ganske enkelt ikke i detaljer.
Jeg ved ikke, om fru Pia Gjellerup har kendskab til det, jeg har det som sagt ikke, men jeg har noteret mig, at det er aftalt regeringen og kommunerne imellem, at der nu skal pågå et arbejde, hvor man prøver at finde frem til de årsager, der ligger til grund for overskridelserne.
Udgangspunktet må altid være, at de aftaler, man indgår, skal holdes.
Uanset om vi indgår aftaler her i Folketinget, eller aftalerne indgås mellem forskellige offentlige instanser, skal man selvfølgelig søge at overholde de aftaler, man M021S13541431NAKL.FM Page 1395
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti og Venstre er uenige om dette servicedirektiv.
Jeg kan forstå på ordføreren, at hun er begejstret for, at der bliver en øget liberalisering på serviceområdet, og jeg kunne godt tænke mig at høre ordførerens holdning til, at man undtager nogle områder.
Sagen er jo, at der i artikel 18 faktisk er nogle midlertidige undtagelser for områder som pengetransport, spillevirksomhed, væddeløb, lotteri og inkassovirksomhed, og hvordan har en liberal Venstrekvinde som fru Charlotte Antonsen det med, at man undtager sådanne områder fra liberaliseringen?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Alting tager altså tid, men vi er meget, meget glade for, at det nu ser ud til, at vi kan få taget det første skridt i retning af at liberalisere serviceydelser i Europa.
Som hr. Morten Messerschmidt udmærket er klar over, er situationen i Danmark jo den, at det netop er her, mange danskere er beskæftiget.
Vi er meget, meget dygtige her i landet til at udføre serviceydelser.
Vi har store rengøringsfirmaer, og vi har store miljøvirksomheder, som vil få meget bedre mulighed for at udføre opgaver i andre europæiske lande, og derfor er det, at der bliver taget hul på sagen, helt afgørende for os.
Det er klart, at der er nogle specielle områder, som kræver en nærmere gennemgang, men vi er glade for, at EU er på rette vej.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Det var jo et interessant svar, for det vil altså sige, at fru Charlotte Antonsen og Venstre mener, at sådan noget som pengetransporter, altså virksomhed for den danske Nationalbank, og sådan noget som inkassovirksomhed rent faktisk er noget, som udenlandske selskaber skal have lov til at byde på.
Er det rigtig forstået?
Det direktiv, der ligger nu, siger i artikel 18, jævnfør artikel 40, at disse områder skal friholdes fra den totale liberalisering indtil 1 år efter, at direktivet er trådt i kraft.
Betyder det, at Venstre, 1 år efter at direktivet er trådt i kraft, vil synes, det er fantastisk, at den danske Nationalbanks pengetransporter, inkassovirksomhed og alle den slags ting skal foretages af private aktører fra f.eks. Grækenland og Østeuropa?
Eller synes Venstres ordfører måske i virkeligheden, at det ville være meget fornuftigt at fastholde de ting på danske hænder?
Charlotte Antonsen (V), 2005-11-24:
Vi tager kun stilling til én ting ad gangen, og i dag tager vi stilling til det direktivforslag, der ligger på bordet.
Det er det, vi drøfter.
Jeg vil godt sige kort om pengetransporter, at Venstres ultimative ønske er, at vi en dag får euroen ligesom de andre lande, og så har den danske Nationalbank ikke længere behov for at transportere danske kroner rundt i Europa.
Men vi diskuterer det direktiv, der ligger på bordet.
Der er nogle områder, der er undtaget, som hr. Messerschmidt lige har nævnt, og så må vi jo se, når vi kommer længere frem i tiden, om der er nogle andre områder, der trænger til at blive liberaliseret.