Jørn Jespersen (SF), 2000-04-28:
I SF mener vi, der er grund til at rose erhvervsministeren for den - synes vi - gode og også på nogle punkter dristige redegørelse, som ministeren har fremlagt om gensplejsning og etik.
Vi mener, det er en velgennemarbejdet, velgennemtænkt redegørelse, som sætter fingeren på en lang række meget vigtige punkter i forbindelse med hele gensplejsningsspørgsmålet.
Det er jo et meget væsentligt samfundsmæssigt anliggende, der her er til debat.
I dagbladet Information kan man i dag læse en artikel, som ret tydeligt på baggrund af en undersøgelse viser, at det ikke er sådan, at den meget store skepsis, der er i befolkningerne over for gensplejsning, er baseret på manglende viden.
Tværtimod er det sådan, at jo mere viden folk har, jo mere skeptiske er de over for den måde, som gensplejsningsteknolgien bliver brugt på.
Undersøgelsen viser også, at der ikke er tale om sådan en totalt teknologifjendsk indstilling.
Årsagen til, at den skepsis er så stor på fødevareområdet, er jo, at vi her har set en udvikling, der er drevet frem af store, multinationale selskaber, uden at der har været en folkelig debat, uden at der er blevet vedtaget lovgivningsmæssige rammer, uden at der har været tale om, at man fra producenternes side kunne påvise, at der var en samfundsmæssig nytte i brugen af teknologien på fødevareområdet.
Når de ting ikke er til stede, så føler folk med rette, at de bliver tvunget til at indgå i en udvikling, som de ikke har bedt om, og som de ikke har nogen mulighed for at sige fra over for.
Derfor er det vigtigt, at vi langt om længe og bedre sent end aldrig får lavet ordentlige lovgivningsmæssige rammer for brug af genteknologi, også inden for fødevareområdet.
Og det er efter vores opfattelse helt afgørende nødvendigt, at et af de punkter, som ministeren også nævner i sin redegørelse, nemlig spørgsmålet om samfundsmæssig nytte, indgår med meget stor vægt. De fødevarer, vi hidtil har set markedsført, har ikke på nogen måde kunnet dokumenteres at have en samfundsmæssigt gavnlig effekt.
De har udelukkende været til gavn for de producerende virksomheder og deres indtjening.
Derfor er det vigtigt, at vi ikke alene i den danske debat, men også i den internationale debat og i den internationale lovgivning på området finder mekanismer, der gør, at overvejelser omkring samfundsmæssig nytte, forbedring af miljø, ulandshensyn osv. kommer til at indgå i kriterierne for vurdering af nye tilladelser, og at det vil være muligt på baggrund af en vurdering af den samfundsmæssige nytte at sige nej til nye produkter, simpelt hen fordi den samfundsmæssige nytte ikke kan dokumenteres.
er meget væsentlige spørgsmål.
Vi er glade for, at man har nævnt spørgsmålet om den retfærdige fordeling af goderne
, idet vi dog gør opmærksom på, at regeringen måske burde tænke hele sin patentpolitik igennem på baggrund af de meget fornuftige bemærkninger, der er her.
Spørgsmålet om patenter er jo helt afgørende, når vi snakker om fordeling af goderne, ikke mindst internationalt, og når vi snakker om balancen mellem rige og fattige lande i verden.
Og her er det vores opfattelse, at regeringens patentpolitik mere er et udtryk for en hensyntagen til kommercielle selskaber i den rige del af verden, end den udspringer af et ønske om en mere retfærdig fordeling.
Det ville være hensigtsmæssigt.
Det fjerde punkt, som regeringen og ministeren nævner, er spørgsmålet om medbestemmelse, og dér har vi jo for nylig ikke mindst på baggrund af en meget massiv dansk indsats fået et væsentligt og vigtigt gennembrud i form af den såkaldte Cartagenaprotokol under biodiversitetskonventionen, hvor det i Montreal lykkedes at få nogle meget stærke bestemmelser omkring krav om oplysning til modtagerlandene ind i den internationale lovgivning.
Det betyder selvfølgelig også, at der vil komme en større debat i en masse lande om, hvilke kriterier man her ønsker at anvende, når man skal tage stilling til, om man vil tillade markedsføring af gensplejsede planter og fødevarer i de pågældende lande.
Og det øger kun behovet for, at vi internationalt får rejst debatten og får lavet nogle gennemsigtige, gennemskuelige, regler, som redegørelsen også lægger op til.
Derfor er det operationaliseringen af principperne, der er det helt afgørende vigtige.
Og det bliver meget væsentligt, at vi i den kommende tid i forbindelse med revisionen af udsætningsdirektivet, i forbindelse med et nyt novel feed-direktiv, i forbindelse med mærkningsdiskussioner osv. sikrer, at disse overordnede og rigtige principper bliver indarbejdet i den konkrete lovgivning i Danmark, i EU og globalt, sådan at vi kan sige, at vi nu lever op til de overordnede etiske hensyn, der er nævnt.
Med hensyn til spørgsmålet om den positive betydning for ulandene, som flere ordførere har været inde på, er det SF's opfattelse, at det ikke kan udelukkes, at vi på nuværende tidspunkt ikke vil udelukke, at genteknologien rent faktisk kan bruges konstruktivt til at producere fødevarer nogle steder, hvor vilkårene er vanskelige, og hvor genteknologien kan gøre, at man på basis af vanskelige vilkår alligevel kan øge mængden af fødevareprodukter.
Det vil vi ikke udelukke.
Men vi konstaterer bare, at det ikke er den udvikling, vi har set hidtil.
Det er ikke de hensyn og de motiver, der driver den forskning, der finder sted i øjeblikket, og det er slet ikke de hensyn og de motiver, der ligger bag markedsføringen af de produkter, som vi har set hidtil.
Så derfor må vi sige, at sådan som udviklingen har været hidtil, er vi dybt skeptiske over for, om der er positive effekter for de fattige ulande; tværtimod mener vi, at udviklingen indtil nu er gået i den forkerte retning på det punkt.
Jeg vil også godt sige til hr. Jens Kirk, at når vi diskuterer fødevaresikkerhed i verden og sikkerhed for, at alle mennesker kan undgå underernæring og sult, så er det efter vores opfattelse først og fremmest et socialt spørgsmål, et fordelingsmæssigt spørgsmål.
Det har vi også kunnet se hidtil, hvor der i de rige lande har været en massiv overproduktion af fødevarer, som ikke er kommet de fattige lande til gode.
Tværtimod er de ofte i mange tilfælde blevet dumpet på disse landes markeder til en uhørt lav pris og har dermed slået deres egen produktion i stykker, ødelagt det for lokale producenter, som vi oven i købet har givet ulandshjælp.
Det er jo et af paradokserne i EU's politik, at man med den ene hånd giver ulandshjælp, der skal støtte opbygningen af bæredygtige samfund, og med den anden hånd giver støtte til afsætning af overskudsproduktion, der ødelægger mulighederne for en bæredygtig landbrugsproduktion i ulandene.
Så forudsætningen for overhovedet i en tænkt situation at bruge gensplejsningsteknologi konstruktivt for at stille sulten i den tredje verden er, at vi får løst de fordelingsmæssige, sociale problemer; det er en helt afgørende forudsætning. I spørgsmålet om mærkning er det SF's opfattelse, at det er helt afgørende at sikre det frie forbrugsvalg, og det gælder de fødevarer, hvor der er rester af gensplejsede organismer i, men det gælder også de fødevarer, hvor der ikke længere kan påvises GMO'er, men som er produceret ved hjælp af GMO'er, og det gælder også mælk og kød produceret ved hjælp af foder til køer og svin, der har været gensplejset; altså total mærkning hele vejen igennem, sådan at forbrugerne også får en mulighed for at forholde sig til den bagvedliggende produktionsmetode.
Og det forstår jeg at Venstre har erklæret sig enig i.
Det sidste, jeg gerne vil komme ind på, er de overvejelser, som ministeren gør sig i forbindelse med etablering af et nyt etisk råd på gensplejsningsområdet med hensyn til at vurdere miljø, sundhed, etik osv. i sammenhæng på området.
Det er vores opfattelse, at de eksisterende råd ikke bør have tildelt denne opgave.
Det vil være en for bred arbejdsopgave at pålægge de eksisterende råd.
Vi mener, det er mere hensigtsmæssigt at etablere et nyt etisk råd, der behandler spørgsmål om gensplejsning.
Det er godt, at erhvervsministeren har taget en beslutning om at overveje det, men jeg vil gerne høre, hvor langt ministeren er kommet i sine overvejelser, om der kan siges noget om, hvornår de eventuelt bliver afsluttet.
Det er klart, at debatten her i dag selvfølgelig har en betydning for, om man vurderer, at det er en god idé, og jeg skal altså på SF's vegne sige, at vi synes, det er en vældig god idé, og vi vil gerne høre lidt om, hvornår man eventuelt kan træffe en beslutning. Men alt i alt ros for redegørelsen og et håb om, at vi også i fællesskab kan få operationaliseret mange af de her overordnede ting, for så længe de kun er overordnede hensigtserklæringer, får de jo ingen praktisk betydning.