runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-27:
Men netop fordi erhvervslivet er undtaget, som det også skal være, hvor meget får vi så egentlig reduceret trafikken?
Det er en pengemaskine, og det er selvfølgelig o.k. at vælge at kræve skat op på den måde, men jeg tror mere på kørselsafgiftssystemet.
Jeg tror ikke, det er realistisk at få trafikpresset i en storby som København reduceret ret meget i forhold til det, vi har i dag, men der er jo også andre midler.
Man har begrænset antallet af parkeringspladser, og det fungerer jo helt udmærket, og jeg synes sådan set ikke, at det er trafikpresset i den indre by, der er det helt store problem.
Det er trafikpresset ind mod byen, der egentlig er problemet, og selvfølgelig også fordelingen af den trafik, der skal placeres i udkanten af byen.
Derfor er det for mig at se
mere et spørgsmål om udbygning af den kollektive trafik, så den betjener alle hjørnerne og man kan stige om og komme de rigtige steder hen inden for en rimelig tid.
Jeg synes mere, det er det, det handler om.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Kristeligt Folkeparti og Enhedslisten er normalt enige om én ting, nemlig at der i byerne skal være et varieret butiksudbud, og at man ikke skal køre langt for at købe sine varer.
Det plejer vi at være enige om, og vi har haft et fint samarbejde om det spørgsmål.
På den baggrund er det vigtigt for mig at indskærpe - og jeg håber, hr. Ole M. Nielsen kan bekræfte, at vi læser forslaget på samme måde - at erhvervslivet er undtaget fra dette forslag netop ud fra nogle af de betragtninger, som hr. Ole M. Nielsen kom med.
Vi ønsker en alternativ løsning for erhvervslivet.
Først og fremmest synes vi, det er spændende med de forsøg, man har lavet med »citylogistik«, som det hedder med lidt af et fremmedord, hvor man i langt højere grad sikrer en fælles udbringning af varerne, og jeg håber, hr. Ole M. Nielsen og jeg kan være enige om at arbejde videre med de forsøg.
Mit spørgsmål til hr. Ole M. Nielsen lyder: Kan det, at netop erhvervslivet er undtaget, og vi vil prøve nogle alternative løsninger, inspirere hr. Ole M. Nielsen til at arbejde videre med forslaget?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-27:
I Kristeligt Folkeparti deltager vi gerne i initiativer, der kan fremme den kollektive trafik og få folk til at stige om fra privatbilerne og til den kollektive trafik i storbyområderne, hvor den mulighed er til stede.
Derfor kan vi også umiddelbart have sympati for det forslag her, men vi tror nu meget mere på det arbejde, som er i gang, og som trafikministeren jo også nævnte, med at vurdere mulighederne for en kørselsafgift.
Og da der er ganske store omkostninger ved at indføre det system her, og vi så tror, at vi er positive for et andet system, der kan indføres i løbet af relativt få år, er alene det grund nok til, at vi ikke kan støtte det forslag her.
Så synes jeg også, at trafikministeren ganske udmærket beskrev de rent praktiske vanskeligheder og de urimeligheder, de uretfærdigheder, det vil opfattes som visse steder, altså lige dér, hvor ringen er
f.eks.
Jeg synes, der er mange uhensigtsmæssigheder i systemet, og jeg har lidt svært ved at forstå, hvordan det skal fungere.
Jeg vil i øvrigt sige, at jeg såmænd ikke ved, om vi har
for mange biler, altså antallet i København.
Når man kigger ud ad vinduerne her på Christiansborg og andre steder, skal man jo ikke have været ret meget ude at rejse ude i verden og set storbyer for at synes, at det er en ganske beskeden trafikmængde, vi har i København.
Men det, vi har for meget af i Danmark, er CO2-udledning, og det beskæftiger det forslag her sig mærkværdigvis ikke ret meget med.
Og det er sådan set det, vi gerne deltager i jagten på: at få nedbragt CO2-udledningen.
Og der ved jeg ikke rigtigt, om det her forslag overhovedet virker i den retning.
Skal vi have velfungerende byer, er vi derimod nødt til at have trafik i byerne.
Vi går jo også i Kristeligt Folkeparti ind for, at vi skal opretholde butikshandelen i bycentrene.
Det kræver dog, at der er en vis trafik til og fra byerne, og vi har ikke nogen ønsker om at lægge hindringer i vejen for den udvikling og fastholdelse af bycentrene.
Så hvis det skulle have den effekt, tror jeg da ikke, han synes, det er hensigtsmæssigt.
Der er for mig at se mange uafklarede ting, og jeg synes ikke, forslaget er rigtig hensigtsmæssigt, selv om vi godt kan forstå nogle af intentionerne.
Lis Greibe (S), 2001-04-27:
Nu synes jeg ikke, det skal stå sådan hængende i luften, at vi fra Socialdemokratiets side direkte sagde, at hvis der kom en henvendelse fra kommunen, ville vi gå ind for det.
Således belagde jeg ikke mine ord.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-27:
For det første mener jeg, at vi i dag diskuterer et konkret forslag.
For det andet sagde jeg, at hvis der kom et pres fra Københavns Kommune - og det har jeg faktisk også i dag hørt Socialdemokratiet sige på samme måde - vil man også se på denne her sag måske med lidt andre øjne, end man hidtil har vurderet den.
Men foreløbig har der jo ikke været noget flertal i Københavns Kommune.
Men jeg sluttede af med at sige, at jeg går ud fra, at kommer der et flertal i Københavns Kommune, der går ind for den her sag, vil man også begynde at se noget mere velvilligt på sagen her i Folketinget.
Arne Melchior (CD), 2001-04-27:
Det er næsten på dato et års tid siden, at den engang kommende valgkamp til Folketinget blev kørt i gang første gang.
Når der er gået to et kvart år i Danmark efter et folketingsvalg, udskrives valget jo ustandselig i medierne og hos visse debattører.
I CD hører vi ikke til dem, der mener, det er korrekt, og vi mener, der er længe til valgkampen.
Alligevel er det spændende at høre fru Bruun-Vierø sige, hvad hun sagde.
Hun sluttede godt nok med at sige, at hun ikke kunne godkende forslaget, men hun sagde dog i sin ordførertale, at Det Radikale Venstre ser frem til, at det bliver tilladt.
Og dette står i skærende modsætning til regeringens melding fra sit regeringsmedlem, nemlig trafikministeren.
Det synes jeg dog lige bør noteres i Folketingssalen, at vi oplever noget sådant, og det er da meget morsomt for os andre at grine af, men det er altså meget utraditionelt for nu at sige det alt for pænt.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-27:
Når jeg har siddet til budgetforhandlinger i København, har jeg altid været optaget af at løse Københavns Kommunes trafikproblemer, ikke alene af hensyn til københavnerne, men også af hensyn til pendlerne og erhvervslivet. Jeg har advokeret for en helhedsløsning, der både omfatter en bedre kollektiv og en bedre individuel trafikafvikling.
Finansieringskilden skulle være et elektronisk betalingssystem ved indkørslen til København.
Fordelen ved en sådan løsning er, at så snart der er truffet beslutning om etablering af en betalingsring, er det muligt at lånefinansiere en samlet trafikløsning.
Ja, lige netop, men det er der også brug for.
I Oslo blev investeringerne betalt før beregnet.
Den var et guldæg.
Jeg tror ikke på, at staten nogen sinde kan eller vil bidrage med de nødvendige midler.
Det afspejler debatten i dag om jernbanerne også.
Og derfor er en betalingsring en kickstart.
Men det, der er vigtigt, når man træffer en sådan beslutning, er, at det også på forhånd er planlagt, hvad der skal investeres i.
Det fremsatte forslag har den fejl, at indtægterne ensidigt skal gå til HT og Århus Sporveje.
Herved bliver den individuelle trafiks problemer ikke løst, og det er herfra, pengene skal komme.
Det er både uhensigtsmæssigt og demotiverende, at de, der skal betale, ikke mærker nogen forbedringer.
Hertil kommer, at selv om en udbygning af den kollektive trafik kan flytte en del personbefordring over fra individuel til kollektiv trafik, vil der stadig være brug for en glidende individuel trafikafvikling.
Vi kan alene af den grund ikke stemme for forslaget, men vi er i Det Radikale Venstre meget optaget af specielt de økonomiske perspektiver, forslaget rummer, for udbygning og forbedring af infrastrukturen, der, hvis den gennemføres, kan gavne både miljøet og den kollektive og den individuelle trafik.
Derfor ser vi hen til, at kommuner og amter får en hjemmel til at opkræve bompenge, så vi kan udbygge deres infrastruktur.
Hvis jeg igen skal vende tilbage til København, skal der gøres meget for en bedre trafikafvikling og for nedbringelse af CO2.
Der er brug for viadukter, hvor der er befærdede veje, dér, hvor de krydser hinanden, f.eks. ved Østerport Station.
Der er behov for at grave al den trafik i Indre By ned, der ikke er lokal, f.eks. på H.C. Andersens Boulevard.
Men der er ingen penge til den infrastruktur, jeg lige har omtalt.
Og på et tidspunkt bliver det uomgængelig nødvendigt at lave de pågældende investeringer, og så er der kun én finansieringskilde, nemlig en elektronisk betalingsring.
Det tror jeg lige så godt vi alle mentalt kan indstille os på.
Et elektronisk betalingssystem vil fortsat være radikal kommunalpolitik, og vi går ud fra, at kommer der et pres fra København, Århus eller HUR, vil Folketinget tilvejebringe den nødvendige hjemmel.
Men som sagt kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Arne Melchior (CD), 2001-04-27:
Jeg har lovet ikke at sige mere om det foreliggende forslag, og det vil jeg overholde.
Men jeg vil bare gøre opmærksom på noget, som hr. Kolstrup dog var så venlig selv at nævne, at CD jo heller ikke på dette her punkt er et enten-eller-parti, men et både-og-parti.
Og vi går i høj grad ind for, og vi stemmer i høj grad for forbedringer af den kollektive trafik.
Hvis de køretøjer, der kører på gader og veje, ikke kan komme frem, ja, så er det jo en del af løsningen på spørgsmålet, for så bliver det jo mindre attraktivt.
Men selv om hr. Kolstrup er en ung mand, bliver det nok ikke i hans levetid.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
CD's holdning er velbelyst, hvad angår synet på bilister.
Men spørgsmålet er, om CD på et eller andet tidspunkt i sit liv får mod på at besvare det spørgsmål, der hedder: Hvad vil CD gøre i den situation, hvor trængslen bliver så voldsom, at hverken den kollektive trafik - som CD jo i øvrigt klart går ind for - eller privatbilen kan komme frem, og de begge sidder fast?
Arne Melchior (CD), 2001-04-27:
Sympatien fra de tidligere forslag er her forandret til antipati.
Jeg må erklære mig enig med hr. Ikast i, at her er der virkelig tale om jagt på bilisme og bilister, og Enhedslisten lægger jo heller ikke skjul på, at deres trafikpolitik indeholder dette element, endda i stor grad. Jeg vil også ud fra personlig viden erklære mig enig med hr. Ikasts henvisning til forskellen i Oslos geografi og
Københavns geografi
Det er usammenlignelige forhold, og derfor hjælper alle disse henvisninger til Oslo ikke en døjt.
Vi har tidligere i dag gentagne gange været inde på, at bilisterne betaler en enorm pris for at have lov at køre i deres bil.
Så samtidig at forsøge at forbyde dem det, hindre dem med alle mulige midler, fordyre det for dem yderligere, giver ikke for fem flade øre mening, logik eller fornuft.
Endelig skal jeg nævne, at de byer, hvor man vil indføre noget sådant - hvis det ellers hjalp, hvilket vi jo har hørt at det ikke gør i Oslo -
jo ville blive slået ihjel, eller i hvert fald invalideret, og derfor kan jeg da glimrende forstå, at bystyret i henholdsvis København og Århus er uinteresseret, ja, er positivt imod dette forslag.
Fra CD vil vi ikke ofre det flere ord, hverken her eller i udvalget.
Birthe Skaarup (DF), 2001-04-27:
Nej, men så sagde hr. Søren Kolstrup det faktisk, nemlig at det ikke bliver med bompenge, at vi vil styrke den kollektive trafik.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-04-27:
Så længe har jeg dog ikke levet, vil jeg gøre hr. Kolstrup opmærksom på, at jeg kan have sat så dybe spor i den københavnske udvikling.
Jeg bad egentlig om en kort bemærkning, fordi jeg simpelt hen ikke forstår, hvorfor Enhedslisten ikke foreslår en direkte investering i den kollektive trafik, hvis det er den, man vil forbedre.
Kan hr. Søren Kolstrup ikke bare direkte erkende, at det er røde afgifter?
Det er en afgiftskrue uden ende, og er det ikke det, der er motiveringen for forslaget?
Erfaringerne fra Oslo dokumenterer jo netop også, at man ikke har fået nogen overflytning til den kollektive trafik.
Poul Andersen (S), 2001-04-27:
Jamen jeg synes, at det er klart signaleret her i dag, at der skal tilvejebringes et beslutningsgrundlag, og at ministeren klart har signaleret, at der bliver arbejdet konstruktivt med de her ting.
Men jeg er også nødt til at sige til hr. Søren Kolstrup, som der er redegjort for af ministeren, at i 2002 kan det her ikke lade sig gøre.
Derfor har jeg også klart signaleret, at hvis der ligger et beslutningsgrundlag, der kan udmøntes til efteråret, så kan det tidligt blive i år 2003-04.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Trafikministeren og Socialdemokratiet har selvfølgelig evig ret i, at man skal have foretaget en præcis afklaring af det her.
Man skal da have foretaget en afklaring af, hvad det er
for forudsætninger, der skal til, for at det her bliver en succes
Det kan vi kun være enig i.
Men netop fordi vi både tidligere og nu har fået stillet de forudsætninger så præcist op, synes jeg, at det stadig væk er relevant at spørge, om man ikke finder det relevant at komme med et forslag om, at hvis I får ordnet det og det, så skal I vide, at vi er parate, og at vi også er parate til eventuelt at stille togmateriel til rådighed.
Jacob Buksti (S), 2001-04-27:
Jeg er ked af, at jeg bliver nødt til at understrege endnu en gang, at vores viden altså ikke er på helt samme niveau, som hr. Søren Kolstrups tilsyneladende er.
Den er heller ikke helt på det niveau i det tyske trafikministerium.
Det er præcis derfor, at vi ikke bare er nødt til at få en afklaring af, at man har besluttet en opgradering, men også af, hvad den består i, hvornår den realiseres, for at der er nogen som helst ret og rimelighed i det her.
Derfor er det ikke rimeligt at give det udtryk, at vi bare kan træffe en beslutning, og så kører det derudad, når det er sådan, at det, det drejer sig om, er at få en afklaring, som vi også har tyskerne forpligtet på.
Det er det, vi arbejder på i den fælles interesses sag.
Poul Andersen (S), 2001-04-27:
Nu er det jo aldrig sådan i Socialdemokratiet, at vi står og bryster os over de ting, vi sådan går og arbejder med.
Men jeg er vel vidende om, at vore kolleger i det sydsjællandske område har været i en meget tæt dialog med nordtyske politikere og været med til at skabe det grundlag, der nu realistisk begynder at tegne sig.
Det, der netop er forskellen fra tidligere, er, at der nu er politisk interesse, ikke kun i det nordtyske område fra de valgte politikere dér, men det har haft genklang i Forbundsdagen, og det begynder her at blive vægtet.
Men jeg må sige, at det, der skal være baggrunden for en iværksættelse af det her projekt, vil være, at vi får et grundlag, vi kan vurdere det på, og som ministeren har fremlagt det her, er der jo en hel række projekter. Jeg vil ikke bringes i den situation, som vi kom i i forbindelse med Hamburg-Berlin, hvor det her ikke kom i værk.
Nu vil jeg se, at tingene bliver realistiske.
Og bliver de det, og det er vores signal her i dag, så følger vi positivt op på tingene, Forudsætningen er jo, at tyskerne vil være positive medspillere og leve op til de ting.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Det er selvfølgelig yderst tilfredsstillende, at Socialdemokratiet tilkendegiver en positiv holdning over for den her idé.
Jeg skal spørge den socialdemokratiske ordfører: Når vi ved, at Warnowtunnellen er en afgørende krumtap i den her diskussion, og vi ved, at man allerede nu er i gang med en opgradering af Rostock-Berlin, og vi ved, at man allerede nu er gået i gang med ombygningerne ved Rostock, og at man senere hen går i gang med den nye banegård i Berlin, finder den socialdemokratiske ordfører det så ikke relevant allerede nu at sige, at vi sådan set godt kan prøve at komme med en pakkeløsning til tyskerne?
Vi har jo tidligere i forbindelse med København-Hamburg-banen oplevet, at det drive, der skulle til for at få den etableret, var, at vi tog førertrøjen og sagde: Vi har en plan.
Vi vil godt tilbyde at køre det her tog
København-Hamburg.
Da man så tilbød det, kom der gang i linjen.
Jeg tror, at diskussionen mellem os nu går på, i hvor høj grad regeringen eller Socialdemokratiet er indstillet på at tage førertrøjen.
Poul Andersen (S), 2001-04-27:
I 1995 måtte vi konstatere, at passagertallet på ruten var faldet utrolig meget, men det væsentlige var vel ønsket fra tysk side om at effektivisere togdriften Hamburg-Berlin.
Der var ikke den politiske fokusering i Nordtyskland, som der er i dag.
Det har bevirket, at der er tilkendegivet iværksat projekter, som ministeren har redegjort for.
Derfor er vi positive over for det af ministeren fremførte forslag om Gedser-Warnemünde, og at der fremlægges et beslutningsgrundlag til efteråret til iværksættelse tidligst 2003-04.
Dette vil være det realistiske, hvis tyskernes tidsplaner holder og projekterne gennemføres.
Vi er positive over for en retablering af ruten, men ikke på det af Enhedslisten fremførte grundlag.
Jacob Buksti (S), 2001-04-27:
Bare for, at vi ikke trækker tiden ud på dette sene tidspunkt, og til afklaring vil jeg sige, at det nok ville være for snævert at sige, at det alene afhænger af færdiggørelsen af tunnelen under Warnow i 2003.
Jeg sagde, at det er en afgørende og væsentlig forudsætning, men når det er sådan, at det også er vigtigt at få en afklaring med tyskerne, er det, fordi det ikke er helt klart, hvad beslutningen om opgradering af banen fra Berlin til Rostock egentlig udmøntes i, og med hvilken hast.
Det er det, som vi er lidt optaget af, men jeg kan bekræfte, at 2003-tunnelen er en væsentlig forudsætning, det er bare ikke nødvendigvis den eneste.
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-27:
Jeg har et par gange haft lejlighed til at drøfte denne sag med overborgmesteren i Berlin på tysk foranledning, fordi Berlin jo også er meget optaget af en hurtigere forbindelse til hovedstaden i Danmark og til Skandinavien i det hele taget, og jeg vil gerne sige, at mit indtryk er, at Tyskland, ikke blot Berlin, men også regeringen i Mecklenburg-Vorpommern, som jeg også har haft lejlighed til at drøfte sagen med, er meget, meget indstillet på, at denne sag skal realiseres så hurtigt som muligt.
De presser på for en opgradering af jernbaneruten fra Berlin til nordkysten, og Warnowtunnelen er som sagt i gang.
Jeg synes, at det, ministeren har sagt i dag, er et håndslag på, at nu vil han arbejde på at få det her realiseret, og så behøver jeg sådan set ikke flere tilsagn.
Jeg tror, at jeg kan regne med ministerens tilsagn her i dag, og det tager jeg som udtryk for, at regeringen nu arbejder på at få denne sag realiseret så hurtigt som overhovedet muligt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Til hr. Svend Erik Hovmand: Jeg skal spørge Venstre, om vi har en fælles forståelse for, at dér, hvor det er relevant at sige, at den her rute kan genoprettes, og hvor det kan være betimeligt allerede nu at sørge for, at den her idé kan realiseres, præcis er på det tidspunkt, hvor Warnowtunnelen er parat, og mener hr. Svend Erik Hovmand ikke, at det er relevant allerede nu at sige, at vi vil prøve på at arbejde for, at den her forbindelse senest kommer i gang, når Warnowtunnelen står færdig?
Svend Erik Hovmand (V), 2001-04-27:
Jeg synes, det er en positiv dag i dag.
Jeg synes, det er dejligt, at regeringen nu giver tilsagn om at arbejde for at realisere beslutningsforslag nr. B 47, som blev vedtaget i juni 1998.
Da vi fremsatte det forslag, var det selvfølgelig, fordi vi fandt, at det var vigtigt at få en hurtig afgørelse.
Vi kunne godt have ønsket os en forkromet løsning, en Rolls Royce-model som den, der også dengang blev foreslået af Enhedslisten, men vi var realistiske og så i øjnene, at en sådan model ville blive ganske omkostningskrævende.
I dag har vi et stykke papir fra ministeren, som siger, at det i hvert fald er i størrelsesordenen ½ mia. kr., der skal investeres, inden en sådan model vil kunne realiseres.
Nu siger ministeren, at han på den baggrund heller ikke vil arbejde på Enhedslistens ambitiøse forslag, men derimod nu seriøst gå ind og arbejde for at realisere B 47 fra juni 1998.
Det er vi glade for, det er vi taknemmelige for, det er vi tilfredse med.
Man kan sige, det manglede også bare, for det er faktisk vedtaget af Folketinget for 2 år siden.
Der har i mellemtiden været en anden minister, som ikke nærede nogen kærlighed for denne rute
, men den nuværende minister har det altså. Jeg vil gerne sige, at efter vores opfattelse burde ruten aldrig have været nedlagt.
Jeg glemmer aldrig den dag i efteråret 1993.
Da jeg hørte om det første gang, ringede jeg til daværende trafikminister Trøjborg og sagde, at det da ikke kan være rigtigt.
Men det var rigtigt, og den blev nedlagt.
Nu er tiden gået, men der er ingen tvivl om, at der er en stor fremtid for en direkte forbindelse.
Det er der ikke bare, fordi Berlin er vigtig.
Berlin er ikke bare hovedstaden i Tyskland, men den er også en slags hovedstad i Europa.
Derfor er denne forbindelse overordentlig vigtig, og derfor er vi taknemlige for og glade for, at regeringen nu endelig har ændret signaler. I modsætning til tidligere, hvor de jo stemte imod vores forslag, vil de i dag arbejde for det.
Jeg vil sige til Enhedslisten, at jeg ikke vil nedgøre Enhedslistens forslag i dag.
Jeg synes, det er et udmærket forslag på mange måder, og det kan også godt være, at det bliver en realitet på et eller andet tidspunkt, hvis ruten bliver den succes, som vi forventer, men nu handler det om at komme i gang så hurtigt som muligt.
Derfor vil vi godt sige til Enhedslisten, at hvis regeringen lever op til de forventninger, vi har på baggrund af de udtalelser, der er kommet i dag, og på baggrund af det notat af 4. april, som ministeren er kommet med, ja, så forventer vi, at regeringens støtte til vores forslag vil være den hurtigste og mest realistiske måde at gennemføre en ny rute på.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Til hr. Kaj Ikast: At investere i bompenge er en éngangsinvestering, og derefter vil systemet kunne tilrettelægges sådan, som man har erfaringer med i Oslo, og det kan videreudvikles, så man får disse automatiske bomsystemer.
Men i øvrigt - og det er et svar til både hr. Ikast, fru Lillelund Bech og fru Bruun-Vierø - forestiller vi os under alle omstændigheder, at de investeringer, der skal foretages i Storkøbenhavn, bliver en national opgave.
Det interessante ved Osloerfaringerne er, at systemet har medført en stigende tilfredshed.
Man startede på et tidspunkt, hvor folk var meget skeptiske.
Det er her, omdrejningspunktet ligger, det er her, det afgøres, om man kan sætte det ind i en fornuftig sammenhæng, for bompenge kan ikke stå alene.
Der skal tages en lang række andre initiativer, når det drejer sig om den kollektive trafik i byerne.
Til den radikale ordfører skal jeg slutte af med at sige, at vi netop forestiller os, at man kan foretage en total fredeliggørelse, så bilen kommer ud af byen.
Men det forudsætter, at man laver en helt speciel handlingsplan for erhvervslivet og betænker specielle grupper, f.eks. handicappede m.m. At bilen som sådan kommer ud af byen, finder vi utrolig vigtigt, men det forudsætter jo en helt, helt anden situation end den, vi har i dag.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-27:
Jeg vil også spørge hr. Kolstrup, om han forestiller sig, at alt trafikafvikling skal foregå via kollektiv trafik, og om han ikke forestiller sig, der kan blive et finansieringsproblem, hvis de, der skal finansiere den, ikke kan komme ind i byen.
Og hvordan har hr. Kolstrup i øvrigt forestillet sig, at den individuelle trafik skal afvikles med de investeringer, der er behov for, f.eks. i forbindelse med Holmen, havnearealerne og operahus etc.?