runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg vil gerne sige til formanden, at det ikke er
, fordi jeg ikke vil svare, men fordi jeg ikke havde mere at tilføje.
Så vil jeg gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det her jo er et spørgsmål, der kører i ring og kører i ring og kører i ring. Vi har haft det sidste år, nu har vi fået stillet to spørgsmål i dag på det her område, og vi kører i ring om det samme hele tiden.
Det, det drejer sig om, er jo, at der ikke er noget nyt i dagens spørgsmål.
Det har imidlertid en lang række virksomheder og institutioner også bidraget til, og det er altså meget langt fra, at det er Nordvestjysk Folkecenter alene, der kan sige, som det næsten fremgår af spørgsmålet fra hr. Ole Vagn Christensen, at det er dér, det hele er groet op fra.
Der er altså mange andre vindere i det her spil.
Men det her er jo nøjagtig det samme spørgsmål, vi nu har tærsket langhalm på i det foregående.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil svare, men der er ikke mere nyt at føje til det.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Det er altså ministerens afgørelse, det kan vi andre jo ikke afgøre.
Når man ved, hvor skralt det står til, og man begynder at snakke om, at der sådan set mangler arbejdspladser, der mangler den opfølgning af de initiativer, som er blevet iværksat, så synes jeg, der skal en stærk minister til at sige, at det her overlader vi til forskningsverdenen, en erhvervsminister, som vil overlade dette område til forskningsverdenen, uden at man sikrer sig, at man også har den folkelige forankring med.
Men jeg kan forstå, at den her sag mener ministeren ikke kræver en ny overvejelse, til trods for at der ikke ligger nogen cost-benefit, der ikke ligger nogen undersøgelser af, hvad det har haft af betydning.
Nu er det nævnt her i argumentationen, at der er skabt en hel del tusinde
arbejdspladser, og endvidere at man i dag får en god økonomi i vedvarende energi, sådan set også når man eksporterer. Kunne det ikke være skønt at se sådan et eventyr, også når det drejer sig om bølgeenergien?
Kunne det ikke være skønt at se sådan et eventyr i Danmark, også når det drejer sig om brintenergien? Hvorfor tør man ikke lukke op for, at disse strenge, som de var godt i gang med, får de lov til at køre videre med?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg har stor respekt for, at hr. Ole Vagn Christensen kæmper for sit lokalområde her i Folketingssalen.
Men jeg bliver nødt til at sige, at også Nordvestjysk Folkecenter må tilpasse sig de nye tilskudsvilkår for deres projekter i lighed med, hvad der er gældende for andre institutioner, som udvikler ny energiteknologi. Den offentlige finansiering sker ikke længere via faste driftstilskud til centre m.v., men i højere grad via en indsats, som fremmes via projektstøtte.
Det betyder altså, at det er de bedste projekter, som gennemføres inden for den begrænsning, som vi har på rammerne for de samlede tilskudsmidler til et område.
Derfor vil jeg også gerne tilkendegive i dag, at netop de tre pilotprojekter på Nordvestjysk Folkecenter, som der henvises til i hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål, jo alle sammen er støttet på projektvilkår.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Det er en verden, jeg tror på - i modsætning til ministeren kan jeg forstå.
Jeg mener, at man får mest for pengene, når der er konkurrence, og når der er nogle ildsjæle, der kan vise deres berettigelse.
Jeg tror aldrig, vi havde fået de penge på vindenergien, hvis ikke der havde været dette center.
Derfor er mit formål med det her, at jeg meget gerne så, at der blev skabt 300.000 nye arbejdspladser inden for den vedvarende energi ved, at det var os, der udviklede bølgekraftprojektet, at det var os, der udviklede brintprojektet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Vi er jo ikke uenige i, at forskningsmidlerne skal bruges der, hvor vi får mest for dem.
Det er det, jeg nu har prøvet gennem snart en halv time at forklare, at på det her område ønsker vi at bruge forskningsmidlerne der, hvor vi får mest udvikling, mest forskning for pengene, og at vi så ikke bruger penge blot på basisbevillinger.
Det er det, jeg har tilladt mig at sige i denne debat.
Vi er jo ikke uenige i, at der via forskning også på dette område kan skabes flere arbejdspladser.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Jeg forstår ikke basisbevillinger som nogle, der bare er smidt ud.
Jeg forstår basisbevillinger som noget, der er med til at støtte op om, at idémagere og folk, som virkelig er ildsjæle inden for de her områder, kan mødes og være med til at udvikle de koncepter, som kan give produkterne netop inden for bølgeenergien, inden for brintenergien den opblomstring, som der også er behov for.
Jeg føler, at det er en meget billig investering, man derved gør i forhold til det, som ministeren prøver at slå det hen til, at der bare skulle være tale om, at det var nogle penge, de bare får, og så kan de lege med dem, som det passer dem.
Jeg mener, de har bevist - det er derfor, jeg spurgte til cost-benefit - at de faktisk kan få noget ud af disse investeringer.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg har svaret utallige gange på, at vi ønsker at lægge midlerne der, hvor vi får mest for pengene, og at også projekter på Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi kører på baggrund af projektvilkår.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2003-05-07:
Vil ministeren med reference til besvarelsen af spørgsmål nr. S 2498 oplyse, hvorledes han vil sikre, at slutbrugerne i de barmarksselskaber, hvor selve kraft-varme-værket ejes af en tredjepart som f.eks. NESA, får hele den lettelse i varmeudgifterne, som er tiltænkt dem ifølge den i Folketinget vedtagne lov om ændring af kraft-varme-beskatningen?«
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg kan sige, at regeringen med virkning fra 1. juli 2002 lempede afgiftsbyrden, så varmeprisen i et almindeligt parcelhus i gennemsnit kunne falde med 1.000-1.500 kr. årlig
i barmarksområderne.
Det var formålet at sikre billigere varmepriser for barmarksværkernes kunder.
samt kraft-varme-anlæg, som forsyner barmarksværkerne
I barmarksværkerne Vejlby, Tisvilde Fjernvarme, Gørløse Fjernvarme ejer fjernvarmeværkerne og deres forbrugere distributionsnettet, mens produktionsanlæggene er ejet af NESA Produktion A/S. NESA har tidligere oplyst, at de vil indregne afgiftsomlægningen i deres varmesalgskontrakter, således at virkningen kan komme varmeforbrugerne til gode.
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Toft, at det da er muligt, at det er på grund af hr. Arne Toft.
Så har jeg modtaget et brev fra NESA.
NESA bekræfter, at varmekunderne i de førnævnte værker vil få en afgiftslettelse, der er lige så stor, som hvis forbrugerne selv havde ejet de enkelte værker.
Jeg mener faktisk, at NESA med dette tilsagn har imødekommet det politiske ønske om, at afgiftslempelsen vil gå ubeskåret til varmekunderne.
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Toft, at jeg efterfølgende vil sende det brev, som jeg har fået fra NESA, til Folketingets energipolitiske udvalg.
Arne Toft (S), 2003-05-07:
Nu tillægger han mig en del af æren for, at forbrugerne får glæde af det.
Jeg vil gerne have lov til at dele æren med ministeren, for jeg synes, han har gjort et godt stykke arbejde her, og han har forsøgt at fremskaffe svaret.
Det, der var Folketingets intention med det her, er gået i opfyldelse, og jeg synes godt, vi alle sammen kan dele æren for det her.
Aase D. Madsen (DF), 2003-05-07:
Ja, det har jo været en interessant sag at følge, synes jeg nok, og nu har vi tilsyneladende fået nogle gode svar fra ministeren og nogle svar fra NESA.
Det, jeg er lidt i tvivl om, er, om der findes flere af den type værker, hvor produktionsanlægget ejes af en tredjepart.
Hvis der gør det, så synes jeg, der er behov for, at vi også over for disse præciserer, at alle de midler, der kommer fra hjælpepakker og fra afgiftsnedsættelser osv. osv., skal gå direkte til varmeforbrugerne.
Mit spørgsmål er altså: Er ministeren vidende om, hvorvidt der findes flere af den type værker, der er tredjepartsejet?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg kan ikke på stående fod oplyse, om der er en selskabskonstruktion, der lige nøjagtig ser sådan ud.
Der har været en problemstilling omkring NESA-sagen, den har vi fået håndteret.
Det er privatretlige kontrakter to parter imellem.
Men jeg vil selvfølgelig undersøge det og komme tilbage, når vi har fået undersøgt, om der er selskabskonstruktioner, der kan ligne den her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-07:
»Vil ministeren oplyse årsagen til den store stigning i ledigheden blandt fleksjobbere?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles på baggrund af et Ritzau-telegram fra 30. april: »Hver femte fleksjobber er ledig«.
»Antallet af fleksjob er mere end fordoblet på to år.
I dag er hver femte
Jeg har stillet spørgsmålet her, fordi der kom et Ritzau-telegram den 30. april, der kunne fortælle, at hver femte af fleksjobberne er ledige, og det er en fordobling inden for 2 år.
Det er jo fint nok, at der er mange, der bliver visiteret til at få et fleksjob, men jeg synes jo, at det er skidt, hvis det ender med, at man alligevel ender i ledighed og i passiv forsørgelse.
Så spørgsmålet er, om ministeren kan give en forklaring på, hvordan det kan være, at der har været så eksplosiv en stigning i ledigheden blandt fleksjobberne.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-07:
I alle kvartaler i 2002 har der været en stigning i antallet
af personer i fleksjob.
I 1. kvartal 2002 var der 17.280 personer i fleksjob, i 4. kvartal var der 21.598 personer i fleksjob, og det er en stigning på 4.312 personer.
Der er derfor ikke tale om nogen usædvanlig stigning i antallet af personer, der visiteres til fleksjob.
Jeg kan ikke sige noget sikkert om årsagen til, at der er en stigning i ledigheden blandt fleksjobbere.
Derfor har jeg besluttet at igangsætte en undersøgelse, som med meget kort tidsfrist skal belyse udviklingen i antallet af personer, der modtager ledighedsydelse og årsagerne til denne udvikling. Når vi har resultatet af denne undersøgelse, vil jeg skriftligt vende tilbage til spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-07:
Tak for svaret.
Det er godt, at ministeren vil holde et vågent øje med det her, det skal ministeren ikke have utak for.
Men ministeren siger jo, at grunden til, at vi har så stor en succes med at få skabt nogle visiterede, også betyder, at vi får en ekstraordinær stor ledighed.
Det er jo sådan set ikke det, der er meningen med det, og derfor vil jeg selvfølgelig også gerne have ministeren til at svare på spørgsmålet, om ikke det er uhensigtsmæssigt, at man bare flytter dem fra en ydelse til en anden.
Derfor drejer det sig jo om, at man får oprettet de fleksjob, som folk rent faktisk er visiteret til.
Jeg vil også gerne spørge, om ministeren ikke kunne koble det her sammen med den generelle stigning, der er i ledigheden.
Man kan jo synes, at hvis man har svært ved at få raske i arbejde, så er det endnu sværere at få folk, der måske ikke har hundrede procent erhvervsevne, og det har dem i fleksjob ikke nødvendigvis.
Er det ikke forklaringen, at der er en generel afmatning, og det, der så sker, er, at virksomhederne holder igen med at tage folk ind på særlige vilkår?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-07:
Det kan jeg ikke afvise.
Det er vel nok endda sandsynligt, at der er en sådan sammenhæng.
Men billedet er nu meget broget, for når man er udeomkring og taler med folk, der prøver at finde fleksjob, så siger de jo, at det er meget nemt at finde fleksjob til folk i den virksomhed, hvor de er.
Det er sværere, når man kommer med nogle andre, man skal have placeret.
Så der er ligesom nogle modsatrettede tendenser.
Men det er altså ikke muligt for mig i dag at sige noget sikkert om årsagerne til den ledighed, vi har.
Der har været en undersøgelse i en enkelt kommune, som viser, at det er vigtigt, at kommunen følger op på de personer, der bliver ansat i fleksjob, hvis de vil beholde deres job.
Jeg ved også, at personer med ringe uddannelse og ringe tilknytning til arbejdsmarkedet som f.eks. langvarige kontanthjælpsmodtagere kan have sværere ved at fastholde et fleksjob end andre.
Men jeg vil bede om, at jeg må vente med at blive afæsket nærmere omkring udviklingen, til vi har foretaget den undersøgelse, jeg har bebudet før, som jeg tror vil kunne give et retvisende billede af situationen.
Arne Toft (S), 2003-05-07:
Vi har jo inden for den senere tid haft en debat om barmarksværkerne.
Derfor er det vigtigt for mig, når vi bevilger penge her i Folketinget, og det tror jeg også, at det er for ministeren, at de går til de kunder, som modtager varme fra værkerne.
Derfor er mit spørgsmål, som det er.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-07:
Men nu er vi jo generelt meget optaget af at skaffe arbejde til folk, og derfor er vi meget kede af den negative beskæftigelsesudvikling, vi har i Danmark.
For det første taber vi mange arbejdspladser, og for det andet kan vi se, at der er en stigning i ledigheden, og det rammer så også den her gruppe.
Det er den gruppe, som et meget, meget stort bredt flertal i Folketinget har arbejdet målrettet for - i stedet for, at de skulle parkeres i pensionssystemet - skulle have den her tredje mulighed, det var at komme til at arbejde på nogle særlige vilkår i et fleksjob. Derfor vil jeg spørge ministeren, om man har nogen indikationer af, at de fleksjobbere, de folk, der har været syge og så bliver visiteret til et fleksjob, er for dårlige?
Er det derfor, virksomhederne ikke tager imod dem, og skulle de hellere have haft en førtidspension i stedet for
Har man nogen eksakt viden om det forhold?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Da vi i sin tid etablerede vindkraften herhjemme, ville vi have været i den situation, at hvis ministerens model skulle have været det, vi byggede det op efter, så ville vi have skullet konkurrere med tyskerne, med amerikanerne, med japanerne med de milliarder af kroner, som de brugte i forskningen.
Men vi vandt, og det var sådan set netop, fordi vindkraften havde den folkelige forankring, at der kunne både opstå et marked og også virksomheder, som var i stand til at producere til dette marked.
Når jeg spørger til cost-benefit, så er det jo ud fra, at det ikke handler om, hvorvidt man har nogle projekter, for så er man jo langt, langt længere fremme i udviklingen, og så er det jo et spørgsmål om, hvilket universitet der er bedst
til at komme frem med disse ideer
Nu må jeg jo takke ministeren for svaret.
Alle de der initiativer og initiativtagere har jo netop nydt godt af, at de har haft den folkelige forankring omkring Nordvestjysk Folkecenter, så universiteterne og alle de andre har kunnet gå med ind i det samarbejde.
Det, der bekymrer, er sådan set nu, som det har været nævnt i Information den 7. oktober, at selv om vi er klar til at lave markedsføring, ser det ud til, at Danmark med den politik, der er lagt, har lukket sig selv ude fra den fortsatte udvikling.
Det er jo det, det handler om.
Når jeg stillede spørgsmålet om cost-benefit, så var det jo sådan set for at få konstateret: Er der forretning i det, eller er der ikke forretning i det?
Er der udvikling i det?
Er der nye arbejdspladser, som kunne give masser af nye job?
Det synes jeg at ministeren burde være meget mere optaget af end af bundlinjen, eller hvor man kanaliserer pengene hen.
Karen J. Klint (S), 2003-05-07:
Jeg fik ikke svar, da jeg for lidt siden spurgte, om det var usandt - på usaglig baggrund - at Rigsrevisionen har skrevet sin linje omkring den manglende fuldstændighed i orienteringen, vi fik den 18. juni omkring leasingaftalerne.
Er det alene en linje, der henvender sig til departementet?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
»På hvilke måder mener ministeren, at en telefonrådgivning, hvor man kan ringe og få hjælp og vejledning til iværksætterprojekter, er administrativt tung og besværlig?«
Ministeren gav jo et svar sidst, da vi havde et spørgsmål til ministeren om vores iværksættere.
Derfor vil jeg gerne høre ministerens opfattelse af følgende, da det er meget bekymrende for os andre, at der faktisk er en så ringe servicering for danske iværksættere.
Kan det virkelig være sådan, at man kan komme og sige, at det skulle være administrativt tungt og besværligt, at der skulle sidde en og blot have til opgave at tage telefonen på et nummer, som iværksættere kunne ringe til?
Det kunne jeg godt tænke mig at få ministerens vurdering af.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Det kan jeg i hvert fald besvare ganske kort, klart og tydeligt: Det er ikke administrativt tungt og besværligt at tage en telefon.
Det er det ikke.
Men når jeg får et direkte spørgsmål om, hvorvidt det er tungt og administrativt bebyrdende at tage telefonen, så må jeg sige nej.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Det var derfor, man var nødt til at lave en centralisering.
Nu kan jeg forstå, at ministeren siger, at det ikke længere er argumentationen.
Hvad er så argumentationen for at kvæle de lokalt forankrede iværksættere?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg vil gerne afkræfte, at vi vil kvæle de lokalt forankrede iværksættere.
Det, det drejer sig om i denne her sag, er at optimere det, man får ud af midlerne.
Og når vi taler om administrativt tunge og besværlige systemer, er det jo primært rettet mod de rammer, vi giver dem, der skal levere de konkrete ydelser.
Vi har sagt, at vi ønsker en mere enstrenget struktur i modsætning til i dag, hvor man både kan gå til et kontaktpunkt, og man kan gå til et TIC-center.
Det er klart, at den vare, der skal leveres til den enkelte iværksætter, den kan vi effektivisere, og det er det, det drejer sig om.
Det er det, der har første prioritet.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at nu har vi jo siden debatten her i salen også haft en diskussion og en præsentation af den regionale vækststrategi, hvor vi bl.a. siger, at der også er nogle midler ude i de områder, som bekymrer hr. Ole Vagn Christensen så meget.
Også der vil vi prioritere erhvervsrådgivningen.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Er det ikke rigtigt forstået, at man samtidig med, at man decentraliserer, så også fjerner 25-pct.s-tilskuddet?
Netop med dette tilskud kunne man være med til at animere, så man undgik kvælning og tværtimod stimulerede.
Men ved at trække noget af tæppet væk, er man med til at gøre det, jeg argumenterer imod, nemlig at kvæle mulighederne for, at de lokalt forankrede iværksættere kan blive stimuleret.
Det bliver de jo, når der er et sted i nærheden af dem, hvor de kan få den nødvendige rådgivning.
Når nu vi fik at vide, at det var noget med det besværlige, det var noget med det administrative, det var noget med det tunge, foreligger der så nogen cost-benefit-analyser, der viser, at man kan lave et bedre system?
Hermed mener jeg analyser, der påviser fordele og ulemper ved at lave det ene system i forhold til det andet.
Jeg vil spørge ministeren, hvilke cost-benefit-analyser der er foretaget i den anledning.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Regeringen arbejder som bekendt på en forbedring af den offentlige erhvervsservice såvel for iværksættere som for mindre virksomheder, og en model for den fremtidige regionale erhvervsservice har været sendt til høring hos Amtsrådsforeningen, Kommunernes Landsforening og en række andre organisationer.
Den høringsrunde har altså vist, sagt til hr. Ole Vagn Christensen, at der er en generel regional opbakning til regeringens udspil.
I det hele taget er det glædeligt, at modelnotatets forslag overvejende er blevet positivt modtaget.
Det betyder selvfølgelig, at der skal være nogle forhandlinger imellem de regionale parter og regeringen på det her område, så vi gerne kunne få ændringerne af en erhvervsservicestruktur gennemført pr. 1. januar 2004.
Og det er jo altså en erhvervsservicestruktur, der skal laves i et samarbejde med det regionale Danmark, hvilket jeg gentagne gange har understreget.
Hertil har jeg så oven i købet i dag sagt, at vi har nogle udkantsområder, som betyder meget for hr. Ole Vagn Christensen, og også der har vi sagt, at der skal ske en ekstra indsats nøjagtig på det her område.
Jeg tror snart ikke, jeg kan komme med flere svar på de spørgsmål, der er stillet, for vi kredser jo om det samme hele tiden.
Vi har nogle penge til forskning, der meldes ind fra vores forskningsinstitutioner, man foretager en faglig vurdering af, hvem der får projektmidlerne, og så vælger man ud fra en faglig vurdering.
Der er det måske mere fair, som hr. Arne Toft siger i debatten, om man så kunne sige, at man skulle flytte penge derud, fordi folk nu altså er derude.
Vi har valgt at se på, at vi har midler til rådighed.
Vi har valgt at sige, at af dem, der melder ind, er det dem, der efter en faglig vurdering bedst kan optimere området, der får pengene til projekterne.
Det afgøres ikke af ministeren, men ud fra en faglig vurdering.
Til det med at blive ved at omtale folkelig forankring: Jeg tror da, at hele kongeriget er enig om, at det, det drejer sig om, er, at vi får mest muligt ud af vores forskningskroner.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
Udkantsproblemstillingen vil tage alt for lang tid, og derfor må vi vende tilbage til den ved en senere lejlighed og til de analyser, der er nødvendige. Men jeg kunne forstå, at der ikke ligger nogen cost-benefit-analyse.
Jeg kan også forstå, at de reaktioner, vi har kunnet læse om i dagspressen fra de lokale områder, ikke er nogle, som er kommet til ministerens kendskab.
Det bekymrer mig meget, hvis det, man siger ét sted, ikke også er det, man står ved, når man skriver sine kommentarer til ministeren om de forslag, der ligger.
Men tilbage står, at vi ligger meget, meget dårligt, når det drejer sig om iværksættere.
Derfor var det, jeg spurgte, om der foreligger nogen cost-benefit-analyser, som kunne fortælle, hvad det her område koster netto.
Ministeren kom jo selv med udtalelsen: Vi skærer ned.
Derfor spørger jeg igen, om man har cost-benefit-analyseret det for at se, om det i virkeligheden kan komme til at betyde, at man mister mere end det, man tror, man har fået ud af det i gevinst ved at skære ned.
Det, hele sagen drejer sig om, er sådan set, om der ligger nogen cost-benefit-analyser, som gør fordelene og ulemperne op ved de to former for system.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-05-07:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen, at vi har en turismepolitisk handlingsplan for udkantsområder.
Vi har en iværksætterhandlingsplan til 200 mio. kr. Vi har på en række områder gjort alt, hvad vi kan for at optimere.
Så er det klart, at vi er nødt til at gå ind at se på, hvordan bruger vi de offentlige penge bedst muligt.
Det har vi en dialog om, så man ikke har det, man kalder for et kontaktpunkt for iværksættere, man har et TIC-center.
Man prøver at få det sat sammen og spørger, hvordan vi bruger pengene bedst muligt.
Hvordan sørger vi for at give dem en optimal rådgivning?
Der er jo ikke nogen regering, der er ikke noget parti i dette Folketing, der vil foretage handlinger, der gør, at vi får færre iværksættere.
Det, det drejer sig om i det her kongerige, er at få noget mere vækst.
Det er det, hele opgaven går ud på: at vi får den bedste erhvervsrådgivning sammen med de regionale parter.
Når jeg ikke kommer og siger, at det skal se sådan og sådan og sådan ud, er det jo netop, fordi vi er i dialog.
Der er nogle steder, man gør det bedre end andre steder.
Nu må vi prøve at tage det bedste fra de steder, og jeg tror faktisk, man ude i regionerne mange gange godt ved, hvordan det kører bedst.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-07:
»Vil ministeren besvare, om der foreligger cost- benefit-analyser, der kan godtgøre, om store, statslige forskningsenheder som Forskningscenter Risø og universiteterne udviser højere effektivitet og kreativitet, der i forhold til den offentlige ressourceindsats resulterer i en større produktfornyelse til gavn for erhvervsliv, eksport og beskæftigelse, end mindre forsknings- og udviklingsenheder som Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi og tilsvarende med baggrund i den folkelige, erhvervsrettede forskning og udvikling inden for vedvarende energi-produkter?«
Det her handler jo om nogenlunde det samme, nemlig den folkelige forankring i form af ildsjæle, iværksættere, idémagere.
Når det er sagt, så er mit spørgsmål igen: Ligger der nogen cost-benefit-analyser, som gør op, hvad man har af fordele og ulemper ved de to systemer, og ved at man nu har kvalt det ene system og lagt det over i et statsligt system?