runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Sams (KF), 2000-04-12:
En offentlig myndighed har kæmperessourcer at sætte ind, og det gør den, lige så snart den føler, at den vil have ret mod en privat borger på en eller anden måde, det være sig skattesystemet eller noget andet.
Derfor har vi den opfattelse, at det offentlige også bør beskytte private, og det ved jeg godt ikke er Enhedslistens holdning, men det er Det Konservative Folkepartis holdning.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Det forekommer mig, at Det Konservative Folkeparti har samme ordfører, som partiet havde under det foregående punkt, men jeg synes ikke, at det lyder, som om det er den samme ordfører, for under det foregående punkt var det meget, meget vigtigt, at der ikke var mulighed for sådan at stange en bøde
ud, og her tilslutter man sig uden noget som helst forbehold, at der administrativt kan tildeles en kommune en bøde eller rettere sagt i det her tilfælde en erstatning til en privat virksomhed, men det er jo det samme.
Er der nogen som helst form for sammenhæng i Det Konservative Folkepartis retsopfattelse?
Er det sådan, at der er én retsopfattelse, når det gælder om at beskytte private virksomheder, der lige går og misbruger deres stilling på markedet til at score lidt ekstra klejner, og en anden, når en kommune kommer til at lave en fejl i en udbudsforretning?
Er det Det Konservative Folkepartis retsopfattelse?
Pernille Sams (KF), 2000-04-12:
Klagenævnet for Udbud er en udmærket institution til sikring af en hurtig og effektiv behandling af klagesager og af overtrædelse af EU's udbudsregler begået af offentlige myndigheder og forsyningsvirksomheder.
I dag er det bare sådan, at selv om en virksomhed får medhold i nævnet, får ret i, at der er begået en overtrædelse af et direktiv, så har den i praksis ikke meget ud af en sådan afgørelse.
Resultatet af det påklagede forhold er ikke blevet ændret på trods af kendelsen, og Klagenævnets kendelser kan ikke følges op af sanktioner eller erstatning.
Man får at vide, at man havde ret, men andet sker der ikke.
På trods af uretten består det indklagede aftaleforhold fortsat, og man kan stå og flagre med et papir, der moralsk gav én ret, men økonomisk gjorde de andre rige.
Det er i praksis meget utilfredsstillende for en virksomhed at få ret på denne måde og så blive henvist til at gå til de normale domstole, hvis den vil videre med sagen.
Det er så absolut tiltrængt, og det vil være en forbedring.
Det er blevet påpeget, at det kan være betænkeligt, at proceduren skal være offentlig, at der bl.a. ret ofte vil forekomme interne oplysninger, som er af væsentlig betydning for den enkelte virksomheds konkurrencemuligheder.
Det synes vi er et argument, der bør lyttes til, således at virksomhederne ikke risikerer, at deres interne oplysninger skal offentliggøres.
Jeg skal tilslutte mig lovforslaget på Det Konservative Folkepartis vegne, og det samme skal jeg gøre på Venstres vegne.
Jytte Wittrock (S), 2000-04-12:
Socialdemokratiet bakker op bag lovforslaget om Klagenævnet for Udbud.
Der ligger et meget stort forbrug i det offentlige, og det er i alles interesse, at der er kontrol med, at de gældende udbudsregler følges til punkt og prikke.
Det er også i alles interesse, at klagesystemet er effektivt, og vi støtter derfor, at Klagenævnet får muligheder for at behandle krav om erstatning.
Det lægger en uforholdsmæssig stor byrde på en virksomhed, som føler sig forbigået i forbindelse med et udbud, at den, selv efter den har fået medhold i sin klage, skal forfra igennem en erstatningssag i det almindelige retssystem.
Socialdemokratiet kan anbefale lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2000-04-12:
Jeg synes, at det er forholdsvis enkelt, som vi kender det fra alle andre lovgivningsområder, at domstolene dømmer i tilfælde, hvor der er forsæt, eller hvor der er grov uagtsomhed, og at det ikke sker i tilfælde, hvor virksomheder ikke har nogen grund til at ane, at de begår noget ulovligt.
Det kan godt være, der er nogle, der kan få brugt meget tid og meget papir under udvalgsbehandlingen, men jeg tror sådan set, at vi dér kunne, hvis det skulle være ønskeligt, hidkalde meget, meget, meget store mængder afgørelser om, at domstole ikke dømmer folk, der ikke aner eller har grund til at ane, at de begår en ulovlighed.
Men lad os vende tilbage til det.
Det andet spørgsmål var om virksomhedernes ringere retsstilling
De har bare ikke stemmeret ved afgørelsen eller beslutningen.
Jeg tror, at det er vanskeligt at få det til at være en svækkelse af deres retsstilling.
Deres retsstilling kan næppe være knyttet til, at der er et antal organisationer, hvoraf de fleste er dem ganske overordentlig fremmede, der har en stemmeret, som i øvrigt ikke er en afgørende stemmeret, i Konkurrencerådet.
Det tror jeg er lidt af en forvridning af begrebet retsstilling.
Jeg tror, de andre elementer vil være nogle, der vil opleves som meget afgørende for en virksomhed.
Til gengæld ved virksomheden, hvad den bliver stillet over for, den kan kommentere ved tilstedeværelse på det relevante møde, hvad det handler om, og den kan stadig have sin organisation som den, der er med til opbygningen af sagen.
Pernille Sams (KF), 2000-04-12:
Men ikke desto mindre vil jeg da gerne sige, at selv om erhvervsministeren nu siger og også skriver, at der skal være forsæt og grove overtrædelser, og hvad ved jeg, så henviser man ikke desto mindre i erhvervsministerens egne papirer til de afgørelser, der er truffet inden for de sidste 2 år, og til, at de kan yde virksomhederne bistand ved afgørelsen af, om en dominerende stilling foreligger. Det står der sort på hvidt.
Når man går ind og analyserer de sidste 2 års afgørelser
, så er der én ting, der samlet skinner i øjnene, nemlig at alle de danske virksomheder, som har differentieret sig fra mængden ved at lave særskilt lækkert design, bliver straffet.
De får at vide, at de er dominerende, fordi de skiller sig lidt ud fra mængden.
Men altså det, der ikke var embedsmandsindflydelse i Konkurrencerådet, piller ministeren jo ud med lovforslaget her.
Man fjerner jo erhvervsrepræsentanter fra Konkurrencerådet.
Så det er vi selvfølgelig modstander af, og det ved
ministeren.
Men jeg synes, det er væsentligt at få det her behandlet langt bedre, end man kan gøre her i en debat, hvor man har så kort taletid.
Jeg glæder mig til en meget minutiøs udvalgsbehandling, hvor vi vil gå erhvervsministerens argumenter særdeles grundigt efter i sømmene.
Pia Gjellerup (S), 2000-04-12:
Jeg tror egentlig, at fru Pernille Sams fik det stillet meget, meget præcist op: Virksomheder, der ikke aner, at de overtræder loven.
Så kunne man måske spørge et lille bitte øjeblik: Er det mon dækket af de dér begreber »forsæt« eller »grov uagtsomhed«? Er det mon dækket af det ved domstolene?
Det er jo ikke de her djævle af embedsmænd, som hele tiden nævnes, der sådan skal stange en bøde ud.
Det skal bedømmes ved domstolene, og inden er der foregået en behandling i Konkurrencerådet.
Dem har vi heller ikke tradition for at kalde embedsmænd, og jeg synes i det hele taget, at det måske er lige på kanten af det usmagelige, at vi i Folketinget har gjort det til lidt af en vane at udtale ordet embedsmænd på en måde, som om det faktisk er noget af det argeste, der findes.
Men det vil være sådan, at grove overtrædelser, der er begået med forsæt eller ved grov uagtsomhed på konkurrencelovområdet, med vedtagelsen af dette lovforslag - såvel som på alle andre områder af lovgivningen - vil være noget, der fører til, at man også bliver straffet.
Så er der jo ikke udmålt i lovforslaget, hvad det præcis er for en straf.
Næ, der er udmålt, at man ville kunne anvende den bødeudmåling, som man anvender i Europa, som er relateret til omsætningen, og den vil selvfølgelig relatere sig til grovheden i forhold til overtrædelsen.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Jeg skal bare sige til ministeren, at en sådan form for fusionskontrol med en meget høj omsætningsgrænse, som gør, at det er meget få sager, der skal behandles, også selv om den kommer lidt under 3 mia. kr. - hvor man på forhånd kan se, at det er en slags automatgodkendelse, der vil foregå, fordi det er så snævert et hensyn, der må tages i betragtning, når man skal sige ja eller nej til en fusion - ikke har stor attraktionsværdi for Enhedslisten.
Vi ønsker ikke at give befolkningen det falske indtryk, at vi nu indfører en eller anden form for kontrol med de store selskabers skalten og valten med danske arbejdspladser og med dansk teknologi, dansk viden.
Det har ikke nogen stor attraktionsværdi for os.
Pia Gjellerup (S), 2000-04-12:
Jeg tror, at man på Samsø har haft grund til at være glad for i en periode, at Danish Crown faktisk købte slagteriet og var i stand til dog at få det drevet i en periode, hvor det havde været meget, meget vanskeligt for andre overhovedet at drive det.
Men det kan vi jo diskutere ved en anden lejlighed, det skal blot være sagt her.
Vi ved godt, at de hensyn, som vil være meget bløde hensyn, ville være meget, meget, meget vanskelige at få til at være noget, der kunne indbygges på denne måde i en lovgivning, der dybest set handler om at sikre en sund erhvervsudvikling.
Møller, så han ikke sådan løber sur i det: Det har vi altså. Hvis han ikke vil have det, så er der god grund til at gøre noget fornuftigt ved det lovforslag, der ligger.
Den kan godt blive betydelig stærkere.
Det er et mærkeligt signal, at vi har en konkurrencelov, der på en lang række punkter faktisk ikke går til biddet, dér hvor man ellers i en lang række andre lande - for ikke at sige i alle andre EU-lande - faktisk har fundet ud af, at her kunne det altså være en god idé at gå videre.
Så til spørgsmålet, som jeg ikke nåede at svare på før, om den offentlige konkurrence.
Nu hørte jeg det to gange, det der med konkurrence mellem offentlige virksomheder, men det er vel næppe det, hr. Egil Møller spørger til.
Men spørgsmålet om, at offentlige virksomheder også er udsat for konkurrence: Jamen det er offentlige virksomheder.
Offentlige virksomheder er omfattet af konkurrenceloven.
I øvrigt vedrører offentlige udbud - men det har vi som det næste lovforslag på dagsordenen - rent det offentlige, og dér sikres også, at der er en ordentlig konkurrence om de udbud fra det offentlige.
Egil Møller (DF), 2000-04-12:
Hvorfor skal vi have en slap konkurrencelov, spørger ministeren.
Jeg bad om eksempler på, at den nugældende konkurrencelov ikke virkede efter hensigten.
Hvorfor skal den være slap?
Skulle vi ikke have en skrap konkurrence også imellem dem?
Lovforslaget fastsætter regler for behandling af klager vedrørende overtrædelse af EU's udbudsregler begået af bl.a. statslige, amtslige og kommunale myndigheder.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig de ønsker, der har været fremme om, at der indføres en mulighed for Klagenævnet for at tilkendegive erstatninger i forbindelse med udbudsprocedurer, der er foregået i strid med udbudsreglerne.
Men Dansk Folkeparti finder det dog principielt betænkeligt, at Klagenævnet i stadig stigende grad antager domstolslignende karakter.
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, har regeringen besluttet, at lovforslaget skal indgå i lovovervågningsprojektet, der er et led i arbejdet med at forbedre kvaliteten i lovgivningen.
Jeg kan kun ønske held og lykke med en bedre lovkvalitet og håbe på, at befolkningen får adgang til at opleve dette.
En ny, borgerlig regering vil nok lettere kunne opfylde denne målsætning, er jeg overbevist om.
Hvorvidt Dansk Folkeparti vil kunne støtte lovforslaget, afhænger af det kommende udvalgsarbejde.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Lad os tage et eksempel: Nogle af de problemer, vi har set med beskæftigelsen og mulighederne for at have et velfungerende samfund på Samsø, skyldes jo helt åbenlyst, at vigtige virksomheder på Samsø er blevet opkøbt af store koncerner, herunder f.eks. slagteriet.
Jeg vil sige, at det havde været ulige meget nemmere, hvis man i sin tid havde sagt, at det slagteri kan ikke opkøbes.
Det skal på anden måde have et ejerskab, som sikrer, at slagteriet fortsætter sin produktion.
Det havde altså gjort det noget nemmere for erhvervsministeren, når erhvervsministeren skal til Samsø for at finde ud af alle mulige mærkelige krumspring for at hjælpe med, hvordan vi så på anden måde kan sikre en ordentlig beskæftigelse på den ø, som kan gøre, at øen ikke affolkes.
Jeg mener, at det burde være den slags hensyn, som det er så indlysende at kunne tage, f.eks. et regionalt beskæftigelseshensyn.
Jeg forstår ikke, ministeren er så stejl i sin afvisning af, at sådan noget også kan overvejes seriøst.
Jeg siger jo netop ikke, at man bare skulle forbyde alle fusioner og opkøb.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg siger bare, at der kan være andre hensyn end bare konkurrencen, der kan tale for, at man siger: Nej, det synes vi er en dårlig idé.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-12:
Jeg skal ikke forlænge debatten.
Da tidligere ordførere har redegjort for, hvad forslaget indeholder, skal jeg på CD's vegne sige, at det er et forslag, der går i den rigtige retning, og at vi kan tilkendegive, at vi er positive over for lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2000-04-12:
Ja, nu er det jo lidt i retning af Folketingets spørgetid, og den har vi jo haft en hel del af, både i går og i dag, men lad det nu være.
Og selv om det ligger uden for lovforslaget, vil jeg alligevel sige angående den omtalte rapport, at der er jo fordele ved at være regeringspartimedlem, og det har hr. Egil Møller ikke prøvet, men higer måske efter det.
Man må være velorienteret og må også være forberedt på det, et ministerium arbejder på med henblik på at sende det ud til den store offentlighed, og det får den store offentlighed, herunder hr. Egil Møller, så at se, når rapporten er færdig. Jeg tror faktisk, alle vil være tjent med, at det er det færdige resultat og ikke halvfabrikata, der kommer ud, og jeg håber, det sker i næste måned, så alle kan se, at velfærdsgevinsterne ved en fjernelse af lukkeloven er betydelig mindre end de velfærdsgevinster, der vil være, hvis vi har en stærk konkurrence.
Det kan hr. Egil Møller så tænke lidt videre over.
Egil Møller (DF), 2000-04-12:
Ifølge avisomtalen har Erhvervsministeriet fået udarbejdet en rapport, der anfører, at der er store velfærdsgevinster, hvis Danmark følger den svenske lovgivning på området.
Her er netop lukkeloven helt afskaffet, og jeg kunne da godt have lyst til at spørge, om det overhovedet ikke gør indtryk på ministeren.
Pia Gjellerup (S), 2000-04-12:
Det kunne være fristende at svare hr. Egil Møller, at vi lige snupper en andenbehandling af Dansk Folkepartis forslag, og så er det nat med den lukkelov, men det tror jeg nu ikke bliver tilfældet.
Jeg skal sige tak for den meget venlige og positive modtagelse af dette meget lille og beskedne lovforslag, og så tror jeg næsten, jeg kan love Folketinget, at næste gang vi førstebehandler lukkeloven, bliver der en betydelig mere intens og grundig behandling.
Men jeg har i øvrigt ingen bemærkninger, heller ikke til generaldebatten, som hr. Egil Møller gerne vil lægge op til, for det ligger uden for dette lovforslags rammer.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-12:
Kristeligt Folkeparti støtter lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Enhedslisten stemte imod den gældende lukkelov i sin tid, og jeg har sådan set ikke stor lyst til at have lod og del i loven overhovedet.
Men vi må jo indrømme, at det er en god idé at prøve at lave en samlet revision i stedet for at lave lidt hovsaløsning inden den 1. juli, så vi vil også støtte lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-04-12:
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-12:
Jeg kan gøre det kort.
CD er positive over for lovforslaget.
Egil Møller (DF), 2000-04-12:
I den nugældende lov om butikstid m.v. er der et afsnit om overgangsbestemmelser om udvidede butikstider for butikker i større trafikknudepunkter.
Denne ordning udløber som bekendt den 1. juli i år, og såfremt man skal videreføre den, er det nødvendigt med et nyt lovgrundlag.
Vi havde dog hellere set, at ministeren havde fulgt et ønske fra størstedelen af befolkningen om en helt fri og liberal lovgivning på området, og jeg kan allerede nu gøre Tinget opmærksom på, at Dansk Folkeparti vil stille et ændringsforslag om, at lukkeloven afskaffes. Må jeg samtidig minde ministeren om, at Dansk Folkeparti allerede har haft sit beslutningsforslag om afskaffelse af lukkeloven til første behandling her i Tinget.
Det skulle naturligvis glæde mig, om ministeren har det fornødne mod til at støtte det ved den senere anden og sidste behandling, som forhåbentlig kan nås, inden Tinget går på sommerferie, og skulle ministeren ønske mindre ændringer i vores forslag, er vi lydhøre og ikke fyldt med beton.
Den danske forbruger og erhvervslivet, herunder turisterhvervet, burde snarest muligt kunne opleve et moderne samfund uden statslig indblanding, når det skal afgøres, hvornår man må handle med hinanden.
Kan ministeren bekræfte, at Københavns erhvervsliv i lighed med byens turister får en dårligere stilling i forhold til Sverige, når Øresundsbroen åbner til sommer?
I Sverige har man for længst afskaffet lukkeloven.
Og kan jeg få ministeren til at indse, at den nugældende lukkelov har overlevet sig selv?
Jørn Jespersen (SF), 2000-04-12:
Det er min kollega, hr. Ole Sohn, der er ordfører, men jeg skal sige på hans vegne, at vi kan også tilslutte os lovforslaget.
Pernille Sams (KF), 2000-04-12:
Jeg kan både på Det Konservative Folkepartis og på Venstres vegne sige, at vi kan tilslutte os lovforslaget.
Jytte Wittrock (S), 2000-04-12:
I lyset af det sene tidspunkt skal jeg nøjes med at sige, at det her alene drejer sig om at forlænge en overgangsbestemmelse for butikker i større trafikknudepunkter, og da lov om butikstid, som trådte i kraft den 1. juli 1995, skal tages op til revision til efteråret, og da overgangsbestemmelsen udløber den 1. juli i år, vil vi gerne fra Socialdemokratiets side anbefale lovforslaget, som alene har en praktisk karakter.
Det er en god idé at have gældende lov videreført,
indtil den generelle lovrevision er gennemført.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Det er korrekt, at EU ikke i alle tilfælde kræver udbud af opgaver, heldigvis ikke endnu i hvert fald, og hvis jeg sagde det modsatte før, var det en fortalelse.
Men hvis en kommune og et amt beslutter sig for i fællesskab at varetage den kollektive trafik og derfor opretter et trafikselskab fælles for kommune og amt, så kommer EU lige pludselig og siger: Jamen så skal det i udbud, for så er det ikke kommunen selv, så er det jo kommunen og amtet sammen, og så skal det i udbud.
Og sådan er der en lang række regler, og de er jo aldeles urimelige.
Hvem er det så, der krænkes, hvis udbudet ikke lige gennemføres helt?
Jamen det er jo borgerne, som kommer til at betale for meget i skat for at få en leveret en ydelse, og det er jo de ansatte, som bliver snydt, fordi de privatiseres.
Det er jo dem, og det er deres retsstilling, man skulle have omsorg for ved f.eks. at kræve aktindsigt i alle udbudsforretninger, altså give dem lov til at kigge borgmesteren i kortene angående den aftale, han har lavet med Jydsk Rengøringsselskab.
Det ville give en forbedring på det her område.
Men at åbne op for, at alle mulige private virksomheder skal komme styrtende og sige, at de vil have erstatning for tabt fortjeneste, det er et morads.
De har domstolene; dem kan de bare bruge.
Det er fint nok.
Jørn Jespersen (SF), 2000-04-12:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt forstod erhvervsministerens svar på de spørgsmål, jeg rejste om medarbejdernes egne bud og de bløde parametre osv.
Jeg er godt klar over, at de emner, jeg bringer op her, ikke umiddelbart ligger i lovforslaget, men jeg synes, de er dybt forbundne med det, for vi har her at gøre med et lovforslag, som skal give virksomheder, der byder, nogle rettigheder, og sikre, at man ikke bliver dårligt behandlet som leverandørvirksomhed. Men det er da lige så vigtigt at diskutere, at medarbejdere i kommuner, der laver udbud i de tilfælde, hvor det er relevant, ikke bliver dårligt behandlet, at medarbejderne har en chance for at gå ind på færre betingelser og deltage i et bud, hvis de ønsker det, og derefter få den samme rimelige behandling, som andre bydere skal have.
Det er vel også lige så vigtigt i den sammenhæng at sige, at kommunen, amtskommunen, den offentlige virksomhed som kunde skal sikre sig at få den bedst mulige kvalitet i den vare, der bliver leveret, og at vi ikke har nogle udbudsformer, der forhindrer det. Og det er vel vigtigt i samfundets interesse at sige, at miljø og arbejdsmiljø skal kunne tilgodeses.
Så jeg kunne godt tænke mig, at ministeren kom lidt tættere på et svar på, om hun er indstillet på også at diskutere de emner.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-12:
Jeg vil nøjes med at sige, at Kristeligt Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-04-12:
Som tilfældet var med det foregående forslag, er vi tilhængere af fri konkurrence.
Vi er tilhængere af at styrke konkurrencen så meget som muligt, og det gælder også i forbindelse med offentlige udbud.
Kun ved at sikre en reel konkurrencesituation kan man opnå de typer af gevinster, og dertil kommer, at det altså ikke er en uvæsentlig del af samfundsøkonomien, som styres gennem offentlige budgetter og dermed også offentlige udbud.
Vi synes, det er fornuftigt, at Klagenævnet får
øgede beføjelser, så vi er positive over for lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2000-04-12:
Over for hr. Frank Aaen kan jeg bekræfte, at der er andre EU-lande, der har andre hensyn.
Hr. Frank Aaen ved også godt, at det er ét hensyn ét sted, et andet hensyn et andet sted, et tredje hensyn et tredje sted.
Der er såmænd ikke nogen synderlig linje i det.
Jeg synes, at uhensigtsmæssigheden i at inddrage andre hensyn er, at man på forhånd ville sætte nogle særlige begrænsninger for en erhvervsudvikling, som vi faktisk ikke kan dokumentere eller gøre sandsynlige er interessante på forhånd.
Jeg synes ikke, at hr. Frank Aaens eksempler var nogle, der virkede truende på mig.
Jeg synes ikke - og det tror jeg er i modsætning til hr. Frank Aaen - at det er et problem, at virksomheder ejes af andre end danskere.
Nogle gange - og det er det blevet til i nutiden - er udenlandske investorer faktisk nogle af dem, der kommer hertil for at være med til at sætte en god erhvervsdrift i gang, sætte udvikling i gang, bidrage til udvikling, også trække yderligere udvikling hjem
til sig selv
Jeg synes netop, det er det, der er interessant, når man ser på en fri konkurrence.
Så jeg synes, man kommer til at lægge uvedkommende hensyn ind i en fusionskontrol, som det er foreslået af hr. Frank Aaen.
Til hr. Egil Møller vil jeg sige med hensyn til eksempler på, at loven ikke virker, at så er vi tilbage igen i det dér med, at vi skal sidde og være domstole.
Jeg synes, at hr. Egil Møller skal svare på: Hvad er grunden til, at vi skal have en vældig slap konkurrencelov?
Det er der ingen saglige grunde til.
Det er der nogle politiske grunde til.
De politiske grunde var grundlaget for at få en konkurrencelov sidst, der overhovedet indførte et forbudsprincip.
Også dengang var vi bagud for de andre.
Men man ønsker nogle steder at have en slappere konkurrencelov, selv om man med munden siger: Fri konkurrence er så godt.
Men man vil ikke tage skridtet til at sikre det lovgrundlag, der skal til.
Det er det, vi kan gøre ved at gennemføre det lovforslag, regeringen har fremsat.
Egil Møller (DF), 2000-04-12:
Jeg efterlyste hos ministeren eksempler på, at den nugældende lov ikke virker efter hensigten.
Jeg mener ikke, jeg fik eksempler fra ministerens side, men hvis der ikke er nogen, kan man jo heller ikke komme med nogen.
Og så vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor der ikke med dette lovforslag eller i øvrigt i anden lovgivning er taget skridt til en mere effektiv konkurrence mellem offentlige myndigheder.
Frank Aaen (EL), 2000-04-12:
Jeg vil bare bede ministeren bekræfte, at i en lang række af de andre EU-lande har man i deres regler om fusionskontrol mulighed for at tage andre og bredere samfundsmæssige hensyn i betragtning, når man skal tage stilling til, om en fusion skal godkendes eller ikke skal godkendes.
Og jeg synes i virkeligheden ikke, der var noget argument i ministerens afvisning af vores synspunkt om, at vi også i Danmark bør kunne tage bredere samfundsmæssige hensyn i betragtning end bare det rene konkurrencehensyn.