runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Det er jo lige præcis det, jeg hverken kan eller vil gå ind i på nuværende tidspunkt, for vi savner simpelt hen et grundlag for at tage stilling til det, og det er det, transport- og energiministeren redegør for i sit svar.
Altså, helt ærligt: Jeg tror, at når hr. Carsten Hansen har det kissejav, som vi ser i dag, så er det jo, fordi der er gået kommunal valgkamp i det på Fyn, det ved vi jo alle sammen.
Det er jo det, det her handler om.
Det handler jo ikke om brevet, det handler ikke om, hvor lang tid det har taget at svare på det.
Det handler om, at det skal indgå i den lokale valgkamp.
Men vel, det er da også i orden, det er slet ikke det.
Men lad os nu ikke tale forbi hinanden, det er jo det, det handler om.
Det sidste, som hr. Carsten Hansen siger, viser jo netop, at det er et meget principielt spørgsmål, og det vil jeg ikke bare lige uden videre sige ja til.
Men omvendt kan der da være situationer, hvor det er rimeligt nok, at staten går med ind og løfter en lokal eller regional trafikopgave.
Det var grunden til, at staten gav et positivt tilsagn om at medfinansiere en forbedring af trafikforbindelsen ned til Århus Havn, selv om vi som udgangspunkt mente, at det i og for sig var en lokal opgave.
Men der er også en regional, og jeg vil først og fremmest sige også en national interesse i at sikre en ordentlig trafikforbindelse ned til en containerhavn, som faktisk har national betydning.
Så det må bero på en konkret vurdering, men indeholder faktisk også mange principielle ting, for hvis man siger ja et sted, så har det jo også nogen præcedensvirkning, og derfor er man nødt til lige at tænke sig om, før man sender sådan nogle svar.
Selvfølgelig skal der altid svares, men man kan altså ikke altid forlange, at der bliver svaret dagen efter.
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
Hvor lang tid plejer statsministeren at overveje at sende et svar tilbage?
Jeg kan så forstå, at der i dag er kommet et svar fra trafik- og energiministeren, men hvor lang tid mener statsministeren, det er rimeligt at bruge på at svare på det her?
Og finder statsministeren i virkeligheden ikke, at det er vigtigt, når man snakker om den slags vejforbindelser, at sige, at det jo her er staten, der går ind med en strukturreform og forhindrer, at man kan gennemføre dem, og at staten her har en forpligtelse til at medvirke, når det er et så vigtigt område, som vi taler om her, nemlig en trafikforbindelse, der kan sikre en fremtidig erhvervsudvikling på Fyn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jo, jeg ved i høj grad, hvad der står i brevet.
Jeg har oven i købet refereret brevet i dag og sagt, at jeg i det hele kan henholde mig til det svar, der er givet.
Så det er jo fuldstændig forkert, hvad hr. Carsten Hansen siger der, jeg kender udmærket brevet.
Jeg må sige, at det jo er en selvfølge, at der skal svares på de breve, der bliver sendt, men det er jo heller ikke usædvanligt, at man, når man er ovre i mere principielle spørgsmål – og disse her ting om at bryde arbejdsdelingen med hensyn til hvem der betaler for trafikforbindelser er principielle ting – lige bruger lidt tid til at overveje sagen.
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
Når jeg har rejst de her spørgsmål til statsministeren, er det jo, fordi der er rettet ganske mange henvendelser til statsministeren, som statsministeren har undladt at svare på.
Og det har jeg selvfølgelig ikke haft lejlighed til at sætte mig ind i.
Men finder statsministeren ikke, det er rimeligt, at man svarer på sin post, når man får den?
Og finder statsministeren ikke, det er rimeligt, at statsministeren, når så mange mennesker, herunder en række Venstreborgmestre også fra Fyn, retter en henvendelse til statsministeren, i det mindste høfligt svarer på dem og læser, hvad der bliver skrevet?
Statsministeren har lige her erkendt, at han ikke aner, hvad der står i de breve, der er sendt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jo, men der er jo svaret.
Jeg får mange breve, men det er en meget almindelig praksis, at hvis et brev omhandler en ganske specifik ting fra en bestemt fagministers område, så er det den pågældende minister, der svarer.
Det er der ikke noget som helst usædvanligt i.
Jeg tror også, at hr. Carsten Hansen vil give mig ret i, at hele spørgsmålet om, hvem der skal finansiere trafikforbindelser, specielt hvis staten skal blandes ind i noget, som egentlig er et kommunalt anliggende, jo er en meget principiel ting, som man er nødt til at overveje.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
Vil statsministeren ikke give mig ret i, at det virker underligt, at der er kommet op til flere skrivelser, nemlig en rykkerskrivelse for et svar i mandags, en henvendelse fra samtlige fynske kommuner og kommuneforeninger og amtsborgmesteren på Fyn den 22. august og en henvendelse fra Anker Boye, borgmesteren i Odense, den 29. juli, og at statsministeren efter tre breve står her i Folketingssalen og siger, at han ikke aner noget om det og ikke kender lokale trafikforbindelser?
Virker det ikke en lille smule underligt?
Læser statsministeren ikke sin post?
Der er rettet henvendelse fra 32 fynske borgmestre.
Det andet er: Finder statsministeren det ikke en smule underligt, når man har bevilget 250 mio. kr. til en lignende forbindelse en række steder i landet, herunder i Holstebro, i Randers og i Århus, at man så ikke engang kan tage sig sammen til at svare Odense Kommune og kommuneforeningen på Fyn og de 32 borgmestre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Hr. Poul Andersen skal forstå det sådan, at jeg ikke har mere at føje til, hvad jeg allerede har svaret.
Jeg kan fuldstændig henholde mig til det svar, som transport- og energiministeren har sendt.
Poul Andersen (S), 2005-11-02:
Skal jeg forstå det således, at dette ikke har været drøftet i regeringen, at der ikke er fastlagt nogen principper om, hvordan regeringen vil håndtere netop spørgsmålet omkring amtsveje, der er ovre i kommunalt regi, hvor der er midler med, og hvor der er truffet beslutning omkring de projekter?
Er det overladt til transportministeren og de partier, der er bag den kommunale aftale?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Det kender jeg simpelt hen ikke noget til.
Jeg må sige, at forbindelser over eller under Odense Kanal ikke er noget, jeg sådan i det daglige har beskæftiget mig med.
Det er jo også derfor, det er transport- og energiministeren, der har sendt svaret, og det er jo en meget almindelig forretningsgang, når der kommer et specifikt spørgsmål om en trafikforbindelse et bestemt sted, at det så er den pågældende minister, der svarer på det.
Så altså, det spørgsmål må rettelig bevares af transport- og energiministeren eller af amtet, eller hvem man nu vil stille spørgsmålet til.
Jeg tror ikke, man kan forvente, at en statsminister kender til forbindelsen over Odense Kanal.
Poul Andersen (S), 2005-11-02:
Synes statsministeren ikke, det er underligt, at der bliver svaret på en henvendelse fra Odense Kommune, Fyns Amt og samtlige borgmestre på Fyn dagen før, spørgsmålet bliver rejst her i spørgetiden i Folketinget?
Er det ikke korrekt, at projekter, som nu overgår til kommunerne fra amterne, vil blive kørt igennem, hvis beslutningerne er truffet i amterne, og hvis det er juridisk korrekt trufne beslutninger og økonomien er sat til side til det her projekt?
Vil det så ikke være sådan, at det projekt vil blive gennemført?
For så har amterne jo sådan set sat pengene af til det, og så skal kommunerne jo komme med den anden del af økonomien.
Er projektet omkring Odense Kanal sådan et projekt?
Er statsministeren vidende om det?
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
»Finder statsministeren det korrekt, at der endnu ikke er svaret på to henvendelser fra henholdsvis Odense Kommune og Odense Kommune, Fyns Amt og Kommuneforeningen i Fyns Amt vedrørende en vejforbindelse over Odense Kanal, og hvad betragter statsministeren som en rimelig svartid med hensyn til disse for Fyn så vigtige spørgsmål, og hvornår agter statsministeren at svare på disse henvendelser?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 573.
Jeg skal gerne oplyse statsministeren om, at denne her ringvejsforbindelse omkring Odense skal sikre den overordnede trafikudvikling i oplandet til Odense og på Fyn og samtidig sikre adgang til motorvejen fra Nordfyn og Østfyn tværs over og sikre trafik uden om byen.
Den er faktisk vigtig, så vigtig, at 32 borgmestre har fundet anledning til at skrive til statsministeren – uden at få et svar.
Men jeg vil godt bore lidt i det, statsministeren sagde om det svar, som så er kommet til Odense Kommune i dag, nemlig det, at det imidlertid ikke er udelukket, at hvis der kan findes en anden måde at skaffe finansieringen på, så vil staten være med.
Kan statsministeren løfte sløret for, hvad det er for en anden måde, man kan være med til at finansiere det på?
Og hvad er det for et grundlag, der skal etableres?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Nej, det kan jeg ikke gå nærmere ind i på nuværende tidspunkt.
Det er jo noget, man i givet fald skal drøfte nærmere med de involverede parter.
Og som jeg sagde før, så ligger der på nuværende tidspunkt ikke et grundlag fra Fyns Amt og Odense Kommune.
Og den første forudsætning for at kunne gå nærmere ind i en sådan vurdering er jo, at der er et eller andet grundlag.
Jo, jeg tror også, det er fremgået af medierne, at den pågældende minister har tilbagebetalt et eller andet beløb.
Der var vist tale om noget skummetmælk og andet, og jeg tror, det er betalt.
Det er jeg jo sådan set meget enig i, og jeg har allerede svaret, at et ministerium selvfølgelig ikke bør afholde udgifter, som ikke kan henføres til ministeriets virksomhed eller ministerens funktion som minister.
Per Clausen (EL), 2005-11-02:
Og hvis det er sådan, at man ikke er villig til det, bør det så ikke have nogle konsekvenser for den pågældende minister?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Som jeg har sagt før, så har jeg forstået, at den pågældende minister vil aflevere en redegørelse til Folketinget, og jeg har ikke yderligere kommentarer til sagen, før den redegørelse foreligger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
»Vil regeringen medvirke til at sikre Fyn en forbindelse over Odense Kanal og dermed en investering i den fynske regions infrastruktur, idet kanalforbindelsen vil sikre en væsentlig forbedret sammenhæng mellem øvrige dele af Fyn og dermed et forbedret grundlag for en vækst i arbejdspladser og mobilitet på Fyn?«
Skriftlig begrundelse
Statsministeren har modtaget flere henvendelser vedrørende et fælles ønske fra Odense Kommune og den fynske kommuneforening om etablering af en ny vejforbindelse over Odense Kanal.
Der er rettet henvendelse til statsministeren fra Odense Kommunes borgmester, Anker Boye, den 29. juli 2005 og fra Odense Kommune, Fyns Amt samt Kommuneforeningen i Fyns Amt den 22. august 2005.
Denne vejforbindelse er en investering i hele den fynske regions infrastruktur og udvikling, men på grund af strukturreformen bliver projektet ikke muligt at gennemføre som aftalt, da Fyns Amts afsatte midler til projektets realisering kun for en lille dels vedkommende vil blive overført i forbindelse med den overførsel af aktiver, der følger med strukturomlægningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-02:
Via den aktindsigt, der er kommet, er der jo åbenbart tale om flere hundrede blanketter, hvor ministeren i stigende grad i 2002, 2003 og 2004 har udnyttet det at være minister til at skaffe sig selv bespisning.
Så vil jeg godt spørge helt præcist: Vil statsministeren sikre, at der, hvor der er foretaget betaling med urette, sker en tilbagebetaling af de beløb, der er tale om?
Såfremt det ikke er sådan, at statsministeren mener, der skal ske tilbagebetaling, er statsministeren vel enig i, at beløbene så må være skattepligtige?
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
Når jeg har ønsket at stille det her spørgsmål til statsministeren, er det, fordi der på Fyn er et meget stærkt ønske om at få en ny vejforbindelse over Odense Kanal.
Den er af afgørende betydning for den lokale infrastruktur og udviklingen af erhvervslivet.
En enig kommuneforening – jeg understreger: en enig kommuneforening – med 32 borgmestre i spidsen, den fynske amtsborgmester og borgmesteren i Odense har sendt et brev til statsministeren den 22. august.
Der er også sendt et brev den 19. juni – så vidt jeg husker, nu står jeg ikke lige med papirerne her – og der foreligger ikke noget svar endnu fra statsministeren.
Så derfor har jeg måttet ty til den mulighed, der er for folketingsmedlemmer for at stille spørgsmål til ministrene, og jeg vil derfor spørge statsministeren, om han agter at støtte dette meget vigtige fynske projekt i lighed med, hvad man har gjort andre steder i landet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg kan oplyse hr. Carsten Hansen om, at transport- og energiministeren har svaret på henvendelsen i går, og jeg kan helt henholde mig til det svar, som transport- og energiministeren har afgivet.
Carsten Hansen (S), 2005-11-02:
Det er jo ret fantastisk, at spørgsmålet er stillet helt tilbage i juni måned, og man har endnu ikke fået svar fra statsministeren, men fordi der bli ver stillet spørgsmål i Folketingssalen – eller hvorfor det nu er – så kommer der endelig et svar.
Der er aftalt en fælles finansiering mellem Fyns Amt og Odense Kommune, hvor fordelingen jo er 120 mio. kr. fra Odense Kommune og 180 mio. kr. fra Fyns Amt.
Der foreligger en fælles arbejdsplan for det, der går tilbage til 1997.
Mener statsministeren ikke, at den her forbindelse er værd at støtte, når nu Fyns Amt forsvinder?
Og mener statsministeren ikke, at det her – i lighed med Århusprojektet – også er en så vigtig del af infrastrukturen, at det er nødvendigt at gå ind og støtte det, idet finansieringen jo forsvinder, når Fyns Amt nu nedlægges?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-02:
Jeg kan oplyse hr. Carsten Hansen om indholdet af brevet fra transport- og energiministeren.
Der skriver ministeren, at det i forbindelse med kommunalreformen generelt er forudsat, at det er kommunerne, som har ansvaret for investeringer i kommunevejene, mens staten har ansvaret for statsvejene.
Og i den forstand er projektet i Odense – denne forbindelse over Odense Kanal – et kommunalt projekt.
Nu fremgår det ikke, om det er en bro eller en tunnel, eller hvad det er, det skal jeg ikke blande mig i, men det er en forbindelse over Odense Kanal, vi taler om her, og det er som udgangspunkt et kommunalt projekt.
Men transport- og energiministeren skriver også, at regeringen ikke vil udelukke at støtte projektet, men der mangler et grundlag fra Fyns Amt og Odense Kommune for en sådan overvejelse.
Det er den besvarelse fra ministeren, som jeg kan henholde mig til.
Britta Schall Holberg (V), 2005-11-03:
Jeg synes, at det er vanskeligt for mig at svare på spørgsmålet, for jeg kan ikke stå her og forhandle med de enkelte medlemmer af Folketinget.
Det synes jeg vi skal lade foregå hos ministeren og se, hvad der kommer ud af de drøftelser.
Så kan vi tage diskussionen bagefter.
Der er, så vidt jeg husker, gået ca. 3 år siden det sidste, hvad skal man sige, grundlag for det, der bliver drøftet her, blev vedtaget.
Derfor synes jeg, at der er ualmindelig god rimelighed i at se på, om de regler, der ligger i aftalen, er tidssvarende.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jeg ikke synes, at det kan være fuldstændig urimeligt, at man siger, at mennesker, som kommer hertil, i en vis forstand skal være selvforsørgende, hvad det så i øvrigt måtte betyde, for man kan jo også drøfte, hvad indhold der kan være i et sådant synspunkt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-03:
Der kan man sige, at Det Radikale Venstre er stillet i en endnu mere speciel situation, end Socialdemokraterne har været for nylig.
Vi risikerer hverken at forlade eller blive smidt ud, da vi ikke er inviteret.
Jeg kunne godt tænke mig at stille et mere teoretisk spørgsmål til fru Britta Schall Holberg.
Mener hun, at der er brug for en opstramning af de regler, der i dag gælder for tildeling af dansk statsborgerskab?
Og herunder: Mener fru Britta Schall Holberg, at der er brug for at stille krav til ansøgernes økonomiske formåen i forbindelse med ansøgning om dansk statsborgerskab?
Britta Schall Holberg (V), 2005-11-03:
Jamen der er heller ikke nogen, der siger, at nogen forfølger den linje.
Det, der er til drøftelse, er jo, at udvalget ud fra den enkelte sag, som kommer til drøftelse med hensyn til dispensationer, kan drøfte, om udvalget synes, at det er rimeligt eller ikke rimeligt at give dette eller hint menneske, som måske netop har de egenskaber, som her bliver nævnt, statsborgerskab.
Det er udvalgets suveræne afgørelse.
Desuden er det bl.a. også den problemstilling, vi sidder og drøfter hos ministeren i øjeblikket.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-03:
Det er øjensynligt sådan, at nogle af de mennesker, som har det sværest i det danske samfund, har boet her i mange år, men måske har nogle problemer.
Jeg vil så spørge Venstres ordfører, om ikke det vækker en vis bekymring, hvis man siger til dem: Desværre, I kan ikke få et dansk statsborgerskab, I kan ikke få retten til f.eks. at stemme til folketingsvalg, I er ikke rigtig en del af det danske samfund.
Kan det ikke bekymre, hvad det kan medføre af isolation og modsætninger i det danske samfund, hvis man forfølger den linje?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-03:
Tak for svaret.
Drøftelser kan der selvfølgelig aldrig være noget galt med.
Med hensyn til de her økonomiske betingelser, man eventuelt vil stille til fremtidige ansøgninger, vil jeg bare høre, om fru Britta Schall Holberg over for mig kan bekræfte, at det ikke vil ændre på den økonomiske situation, der er for staten.
Elisabeth Geday (RV), 2005-11-03:
Jeg kunne godt tænke mig lige her på falderebet at spørge ministeren om, hvilken form for garanti vi har for ikke at komme i den situation, som formanden for Danske Sundhedsorganisationers a-kasse præsenterede os for på udvalgsmødet i går, altså det her med, at man som ledig kan putte sig ved at flytte over i en tværfaglig a-kasse i en situation, hvor en – set med den lediges øjne – lidt for aktiv a-kasse-medarbejder ånder ham eller hende i nakken.
Ved mulige rådighedsvurderinger vil den tidligere a-kasse også kunne bemærke dette til den nye a-kasse på overflytningsblanketten.
Den nye a-kasse vil dermed kunne sikre, at den ledige rådighedsvurderes og deltager i aktivering.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-03:
Nu synes jeg altid, at det er meget positivt, at vi ved de her behandlinger er i stand til at give en lang række mennesker dansk statsborgerskab.
Men vi har jo nogle problemer i den måde, Folketinget behandler spørgsmålet om dansk statsborgerskab på, i og med at der er et flertal i Indfødsretsudvalget, som gang på gang kommer med opstramninger, der gør, at rigtig, rigtig mange mennesker får afslag på dansk indfødsret og dermed afslag på muligheden for at være en del af det demokratiske Danmark og deltage i den demokratiske proces.
Det seneste, der er kommet frem, er, så vidt jeg har forstået, at man vil til at stille krav om, at folk skal have haft arbejde i – det er det, jeg har hørt – 4 ud af de sidste 5 år for at kunne få statsborgerskab.
Jeg vil bare høre Venstres ordfører, om det er rigtigt, at det nu skal til at være en betingelse for at få statsborgerskab i det her land, at man har haft arbejde i 4 ud af de sidste 5 år.
Er det det, der ligger på tegnebrættet for fremtiden?
Britta Schall Holberg (V), 2005-11-03:
Dette første lovforslag af to i denne folketingssamling om tildeling af dansk indfødsret og dansk statsborgerskab omfatter 2.847 voksne og ca. 2.074 børn.
Jeg sad og kiggede på, hvem der får statsborgerskab, hvis dette lovforslag bliver vedtaget, og det havde jeg egentlig lyst til at fortælle lidt om, for bag tallene gemmer sig nemlig bl.a. 155 fra Jugoslavien, 247 fra Irak, 377 fra Bosnien-Hercegovina, 371 fra Somalia, 242 fra Tyrkiet og 18 fra USA.
Men det tæller også 25 fra Storbritannien, 3 fra Sverige, 2 fra Norge, 46 fra Thailand, 54 fra Vietnam, 48 fra Polen, 31 fra de baltiske lande, 25 fra Storbritannien, 17 fra Ukraine, 55 fra Den Russiske Føderation, 10 fra Egypten, 19 fra Brasilien, 50 fra Kina, 16 fra Israel, 5 fra Italien og 3 fra Island, og så er der flere endnu; det vil den, der kan regne sammen, se.
Jeg nævner disse tal, fordi det har slået mig, hvor vidt forgrenede vejene er for mennesker, der søger dansk statsborgerskab.
Billedet er altså ikke helt så entydigt, som det ofte fremstår i debatten.
Det havde jeg faktisk bare lyst til at nævne her.
Venstre støtter i øvrigt forslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2005-11-03:
Nu kan jeg forstå, at bekymringen for sygeplejerskerne vedrører, at de er meget, meget hurtige til at henvise deres ledige medlemmer til de ledige stillinger.
Skal jeg forstå det således, at ministeren ikke er bekymret for, at der kan komme en situation, hvor en ledig så vælger at flytte over i en tværfaglig a-kasse, som selvfølgelig ikke ligesom sygeplejerskernes a-kasse har samme viden om a-kassernes arbejdsmarked eller har samme mulighed for med præcis den samme hastighed at få anvist vedkommende derhen, hvor det ledige job er?
Skal jeg forstå det således, at det ikke er en bekymring, ministeren har?
Kan han her garantere over for mig, at det ikke vil svække den indsats, som vi i øvrigt gør for at skaffe ledige i arbejde?
Vi skal jo ikke glemme, at de her private foreninger, som a-kasserne er, altså administrerer, tror jeg, ca. 40 mia. kr. af skatteydernes penge.
Derfor må man vel nok kunne sige, at der er en vis forpligtelse også fra politikernes side til at interessere sig for, om det foregår billigst muligt, og om det foregår bedst muligt, og i hvert fald om det enkelte medlem har mulighed for at se, hvad han får for sine medlemskroner.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Arbejdsmarkedsudvalget.
Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget.
Det er vedtaget.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling