runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Det bliver det også.
Man laver skattestoppet om til et jobstop i stedet for at bruge redskabet offensivt.
Derfor er det forkert af regeringens ordførere og af ministeren at drage det ind i den her debat ved at sige, at det er her, oppositionen har et problem, at vi primært er imod skattestoppet og derfor er imod det forslag, som ligger til grund for det forslag, som vi behandler her i dag.
Vi har fra Det Radikale Venstre som sagt ikke noget imod selve opgøret med vurderingsinstitutionen, altså vurderingsrådene.
Vi har klart talt for, at det vil vi gerne tage et opgør med, men vi er igen her imod den metode, man anvender.
Derfor er det i sidste ende et problem, som bliver påført Folketinget, at man efter at have besluttet sig for at nedlægge denne institution og med det flertal, man har, tromler det igennem og siger, at det bliver på den her måde, uden at man tager højde for de bekymringer og de indvendinger, som den ene del af oppositionen, nemlig den del som S, SF og Enhedslisten tilhører, har ført frem, og som får opbakning af Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti, om, at det her ikke bliver gjort på en måde, så vi kan se for os, hvad der sker fremover.
Det er jo det, vi ikke kan se, og det er derfor, vi er bekymrede, og det er derfor, at vi fra Det Radikale Venstres side støtter det forslag, vi har til behandling i dag.
Vi vil simpelt hen gerne have noget mere tid, så vi vælger den rigtige metode i forhold til det mål, som vi sådan set godt kunne blive enig med regeringen om fra Det Radikale Venstres side, nemlig at få et opgør med den måde, som vurderingsrådene fungerer på i dag.
På den baggrund kan vi fra Det Radikale Venstres side støtte det forslag, vi her har til behandling.
Søren Gade (V), 2002-04-23:
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at de kommer til at vente lidt i spænding for at se, hvordan knapperne ser ud.
Jeg kan sige, at der ingen taktik er i vores udmeldinger i dag.
Det har været diskuteret, og det, jeg giver udtryk for her på talerstolen, er Venstres politik på skovområdet.
Over for hr. Keld Albrechtsen og fru Elsebeth Gerner Nielsen vil jeg henholde mig til det, jeg har sagt én gang, og til det forslag til vedtagelse, som blev fremsat: Vi noterer, at regeringens udspil til nationalt skovprogram som tidligere oplyst ikke indeholder planer om udstykning af byggegrunde i skov eller privatisering af statsskovene.
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg synes, det må være en god fornemmelse for Venstres ordfører med frisk og frejdigt sind at sige, at han er fuldstændig tryg ved det, som der nu ligger.
Det er jo det, der er hele pointen.
Hele pointen er jo, at det ikke er et spørgsmål om, hvor mange spørgsmål der bliver stillet, det er et spørgsmål om, hvorvidt man er tryg ved svarene, og om man mener, at de belyser det her så meget, at man kan være tryg.
Det er jo enestående, at selv om der er 98 spørgsmål og også en række svar, er det tilsyneladende ikke noget, som gør indtryk hverken på Venstre, De Konservative eller Dansk Folkeparti.
Det er da også interessant.
Men det er jo tilfældigt, hvad der foregår.
Der siger skatteministeren i svar på spørgsmål 50, at han ikke tror, årsreguleringer vil få særlig stor betydning, for netop fordi vi gør det på amtsbasis, vil de områder, hvor priserne stiger, udligne de områder, hvor priserne falder, så årsreguleringen vil ligge meget tæt på 100 svarende til, at vi slet ikke havde nogen årsregulering.
Altså nogle ligger over et gennemsnit, og nogle ligger under.
Det behøver man jo sådan set ikke at være professor for at finde ud af.
Men det vil sige, at der er nogle, der bliver vurderet for højt, og nogle der bliver vurderet for lavt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-04-23:
For at der nu overhovedet ikke skal være nogen tvivl om spørgsmålet, vil jeg spørge: Kan hr. Søren Gade bekræfte, at i denne regeringsperiode vil Venstre og regeringen ikke privatisere statsskove eller foretage udstykninger i skovene?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet er: Kan hr. Søren Gade bekræfte, at det her også betyder, at regeringen ikke har planer om at ændre på skovbyggelinjerne, altså hvor grænsen for skoven ligger?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg lagde mærke til, at hr. Søren Gade i sit sidste indlæg startede med at sige, at der ingen aktuelle planer var.
Det er jo den rigtige melding.
Så der skete en klar forbedring.
Derfor vil jeg godt spørge, om ikke vi kan få et svar på det spørgsmål, som også fru Elsebeth Gerner Nielsen stillede, at det må naturligvis gælde for den valgperiode, som vi er i nu.
Det går jeg ud fra at hr. Søren Gade kan bekræfte, ellers er der jo ingen mening med tingene.
Så jeg håber, at vi kan få besvaret det spørgsmål, således at det - hvis hr. Eyvind Vesselbos synspunkter senere igen skulle nyde fremme i Venstres gruppe, og der skulle ske et tilbagefald i Venstre - er noget, man må gå ud og sige til vælgerne, når der skal være valgkamp, men ikke noget, man vil komme med i denne her valgperiode.
Det ville afklare tingene ganske betydeligt.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-23:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål
om, hvorvidt det er en enig Venstregruppe, der kan stemme for det forslag til vedtagelse, som hr. Gade har fremsat.
Jeg synes stadig væk, at det er et spørgsmål af en vis interesse, om f.eks. hr. Vesselbo og miljøministeren kan stemme for forslaget.
Er det Venstres langsigtede politik at privatisere statsskovene?
Er det Venstres langsigtede politik at udstykke byggegrunde inde i skovene?
Kan vi ikke få et svar på det fra Venstres ordfører, sådan at vi får at vide, ikke hvad der ikke er aktuelle planer om, men hvad der er Venstres egentlige politik.
Hvad arbejder Venstre for på de to punkter?
Søren Gade (V), 2002-04-23:
Lad mig starte med at sige følgende, som allerede er sagt, til fru Elsebeth Gerner Nielsen, hr. Torben Hansen og fru Pernille Blach Hansen: Vi har ingen aktuelle planer om at privatisere de danske statsskove endsige udstykke store dele af statsskovene til privat byggeri.
Så vil jeg gerne sige til fru Pernille Blach Hansen
m.fl., at i Venstre banker man ikke nogen på plads.
Det var således, at det blev debatteret i gruppen, og vi har ingen planer om hverken at udstykke eller privatisere de danske statsskove.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-04-23:
Så kom det jo for en dag, da vi hørte hr. Søren Gade: Hr. Vesselbo er blevet banket på plads af Venstres gruppe, og det må så også gælde miljøministeren, som vel er blevet banket lige så meget i nøjagtig samme sag.
Det, jeg bare er lidt bekymret for, er, om hr. Vesselbo har forstået, at han er blevet banket på plads.
For i Ritzau i morges kunne man jo se, at han stadig væk vil arbejde for planerne, som han forudser kan blive en realitet om 10 år.
Så vil jeg gerne spørge: Er det et udtryk for Venstres miljøpolitik, at man om 10 år eller deromkring vil arbejde hen imod at udstykke byggegrunde inde i skovene og privatisere statens skove?
Jeg kan tage endnu et citat af miljøministeren.
De er jo talrige, og de er meget gode, for de siger alle sammen det samme: Vi skal ikke have så firkantet en holdning til, hvad der er skov.
Inde i skovene, siger miljøministeren.
Er det det, Venstre vil om 10 år, når hr. Eyvind Vesselbo måske får magt, som han har agt?
Torben Hansen (S), 2002-04-23:
Det har jo til enhver tid været en hævdvundet menneskeret at blive klogere, og det må åbenbart være det, der er sket i dele af Venstres folketingsgruppe.
Jeg kunne da også godt tænke mig at få at vide af Venstres ordfører, om det så også betyder, at Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo, og miljøministeren er blevet banket på plads i gruppen, for vi kan jo se, at Venstres formand for Miljøudvalget så sent som i dag har sagt, at han alligevel vil arbejde for de her planer.
Søren Gade (V), 2002-04-23:
Først til hr. Jørn Jespersen: Du citerede fra Jyllands-Posten den 8. februar, hvor hr. Eyvind Vesselbo var citeret for at sige: kunne man godt tænke sig.
Og det er rigtigt, at det er nogle tanker, som hr. Eyvind Vesselbo på det tidspunkt udlagde i Jyllands-Posten.
Nu er det jo sådan, at det senere er blevet diskuteret i vores folketingsgruppe, og det, jeg slog fast, var følgende: Lad mig starte med at slå fast, at vi i Venstre ikke har aktuelle planer om at privatisere de danske statsskove endsige udstykke store dele af statsskovene.
Det står til troende i Venstres skovpolitik.
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige: Jeg er ked af, at jeg må skuffe dig med, at det ikke er hr. Eyvind Vesselbo, der står her.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-04-23:
Jeg synes for det første, det er meget interessant, at det ikke er hr. Eyvind Vesselbo, der er ordfører.
Så sent som i morges har Venstres miljøordfører været på Ritzaus Bureau og har udlagt teksten, og så har han ikke mod og mandshjerte til selv at være ordfører på sagen.
Det er meget interessant, men jeg kan godt forstå det, for det er jo en ubehagelig sag, når man har været ude at svømme og skal forsøge at finde tilbage til fast grund.
Hr. Søren Gade sagde, at regeringen og Venstre ikke har aktuelle planer om at udstykke byggegrunde i skovene - aktuelle planer blev der sagt.
Hvad er Venstres holdning?
Går man ind for, at der skal være byggegrunde i skovene, eller går man ikke ind for det? Tager man alle de citater, vi har fra miljøministeren, går han ind for det, f.eks. i Politiken den 10. februar: »Hvis nogle er interesserede i at bygge boliger i skovene, skal man ikke være så firkantet med det.«
Og i Jyllands-Posten den 24. februar bliver miljøministeren tilsyneladende ved, og på det tidspunkt har han ikke hørt hr. Søren Gades ordførertale: »Lad dog kommunerne udstykke nogle attraktive grunde inde i skovene.«
Hvad mener Venstre, og hvad mener hr. Eyvind Vesselbo?
Jeg kan se, at så sent som i morges har hr. Vesselbo været nede hos Ritzau og sige, at han vil arbejde for planerne, som han forudser kan blive en realitet om 10 år.
Jamen det her er Venstres politik.
Man tør bare ikke sige det lige nu.
Man venter på bedre tider.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-23:
Det er unægtelig meget interessant, hvad der kommer af meldinger fra Venstre om dette punkt.
den 8. februar.
Her siger formanden for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, Venstres miljøordfører, hr. Eyvind Vesselbo: »Som led i forberedelserne til næste års finanslov kunne man godt overveje at privatisere nogle af statsskovene.«
Senere i samme artikel udtaler miljøministeren, at han overhovedet ikke vil afvise en privatisering af nogle af statens skove.
Nu vil det være af interesse at få at vide, om det er nogle synspunkter, der aldrig har haft dækning i Venstre; om de to relativt fremtrædende repræsentanter for Venstre derfor har udtalt sig i strid med partiets politik og partiets skovordfører, eller om de to repræsentanter for Venstre har ændret synspunkt siden den 8. februar, eller om der bare ikke er nogen aktuelle planer, men at der stadig bliver puslet med planer, uden at man vil lægge dem frem.
Jeg kunne også godt tænke mig at få at vide, om det er en enig folketingsgruppe fra Venstre, der kan stemme for det forslag til vedtagelse, som ordføreren fremsatte, eller om f.eks. formanden for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg og miljøministeren ikke kan stemme for det, fordi det er i modstrid med deres egne offentlige udtalelser.
Søren Gade (V), 2002-04-23:
Så vil jeg svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål.
Jeg taler om tomme kulisser.
Med det mener jeg selvfølgelig, at det vil være uhensigtsmæssigt, hvis det er således, at der ingen grund er til at udvide det danske skovareal, altså således at interessen for at plante flere skove forsvinder.
Derfor mener jeg, det nye skovprogram lægger op til, at det stadig væk skal være attraktivt også for private at udstykke eller beplante arealer til skov.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Jeg tænker indimellem en anelse over, om det er undertegnede, som har en del af ansvaret for den misere, vi står med her.
Jeg ved ikke, om andre havde foreslået det før Det Radikale Venstre, men vi foreslog i hvert fald i valgkampen, at man skulle se på vurderingsrådene og se på, om man kunne gøre det på en anden måde, og vi fulgte op med et forslag, efter at valget var overstået, for ligesom at vise, at der sådan set ikke er forskel på Det Radikale Venstre, hvad enten vi sidder i regering, eller vi ikke sidder i regering. Så er der altså sket det siden hen, at den nuværende regering faktisk har valgt at gøre noget på området.
Men det er altså noget helt andet, det er ikke ensbetydende med, at Det Radikale Venstre pr. automatik kan støtte det forslag, som ligger til grund for det lovforslag, vi behandler i dag, nemlig at man bare umiddelbart afskaffer noget uden at tænke sig om og uden at gå i en dialog om, hvordan den nye organisation kan komme til at virke.
Det Radikale Venstre har tidligere sagt, at vi godt kunne støtte og faktisk ville foreslå, at man gjorde noget på området.
Men det er ikke det samme som at sige, at vi vil hjælpe regeringen i dens evige kamp mod råd, nævn og eksperter, og hvad det ellers kan være.
Vi mener, regeringen har et problem her, og at regeringen i bund og grund påfører Folketinget et problem, nemlig at den kaster sig ud i et ideologisk korstog og kaster konsekvenserne af det ideologiske korstog direkte i hovedet på Folketinget.
I bund og grund er det et spørgsmål om, at man havde en finanslov, som man skulle have til at hænge sammen.
Der var nogle nemme penge at tjene ved lynhurtigt at afskaffe vurderingsrådene, og så skulle man bare gennemføre det, for hvis man ikke fik det gennemført, havde man simpelt hen et problem med at få finansloven til at hænge sammen.
Derfor er det fuldstændig forkert, når skatteministeren og Venstres ordfører også i dag prøver at vende det hele på hovedet og sige, at her er det oppositionen, som har et problem, at det er oppositionen, som udelukkende prøver at obstruere det, fordi oppositionen er imod regeringens skattestop.
Det er fuldstændig forkert, f.eks. er Det Radikale Venstre ikke imod regeringens skattestop.
Det, vi er imod, er definitionen af skattestoppet, og det, at skattestoppet er defineret så fuldstændig håbløst, at man ikke kan indrette det danske skattesystem på den mest fornuftige måde.
Altså de penge, som et skattestop i øvrigt medfører af skattenedsættelser, bruges på det, der kun har en fjerdedel effekt i forhold til arbejdsudbuddet.
Man bruger dem nemlig på at sænke afgifter i stedet for at sænke skatten på arbejde.
Man bruger simpelt hen det ringeste redskab, og man laver skattestoppet...
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-23:
Jeg vil bestemt ikke klandre hverken Venstres ordfører, hr. Søren Gade, eller ministeren, fordi de nu har tiltrådt tilbagetoget i denne her sag.
Det synes jeg er prisværdigt.
Man er ved at erkende, at ideen om at sælge statsskovene og anlægge boligkvarterer i vores skove var en meget dårlig idé.
Jeg forstår så ikke helt, hvad Venstres ordfører, hr. Søren Gade, mener med, at han er bange for, at skovene kommer til at blive tomme kulisser.
Det håber jeg da sådan set de gør.
Det ville da være skrækkeligt, hvis de blev fyldt med alt muligt andet.
Så lad dem endelig blive ved med at være det.
Det fremgår af hr. Eyvind Vesselbos forklaring til Ritzau, at det er Det Konservative Folkeparti, der har banket hr. Søren Gade og ministeren på plads i den her sag.
Det er sikkert rigtigt.
Derfor er der jo under alle omstændigheder et flertal i Folketinget, som vil fastholde en fornuftig holdning til skovene.
Men jeg vil godt spørge hr. Søren Gade: Hvor udbredt er hr. Eyvind Vesselbos synspunkter i Venstres gruppe?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-23:
Jeg vil begynde med at besvare hr. Samuelsens kommentar om, hvorvidt lovsjuskeriet var forduftet her i den sidste uges tid.
Hr. Samuelsens forslag, som faldt for en uge siden, var jo af en helt anden kategori, og det lagde op til at påtvinge regeringen lovsjusk, og det kan Dansk Folkeparti nødvendigvis ikke være med til. Vi betragter ikke vurderingsrådene som have værende et ekspeditionskontor tidligere.
Vi tager hatten af for det flotte stykke arbejde, som vurderingsfolkene har gjort indtil nu, men vi mener ikke, at der er behov for en vurderingsorganisation med vurderingsråd og skyldråd af den størrelse længere.
Sådan er det.
Hr. Homann spørger, om vi ikke er bekymrede.
Jamen vi er ikke bekymrede, for folk kan stadig væk klage over deres vurdering, så vi mener ikke, at der er grund til bekymring, i hvert fald ikke i den kategori, som hr. Homann udtrykker.
Hr. Stavad spørger, om vi ikke i Dansk Folkeparti er bevidste om vores ansvar.
Jo, selvfølgelig er vi da bevidste om det.
Vi kan godt tælle til 90 og se, at det er vores mandater, der kommer til at bære L 180 igennem.
Men vi er absolut ikke enige med hr. Stavad i, at folk ikke får en ordentlig klagebehandling.
Det mener vi fortsat at de gør, også i år.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Da jeg lyttede til hr. Mikkel Denckers argumentation, syntes jeg, at der var meget, meget lidt, der var taget ud af den rigtige, virkelige verden.
Det var et helt andet forslag og en helt anden virkelighed, hr. Mikkel Dencker snakker om.
Og det, der jo godt kan bekymre nogle af os, er, at uanset hvor mange gange vi forsøger at bringe lidt virkelighed ind i det her, så lader man som om, at virkeligheden er en anden end den, der er den rigtige virkelighed. Fordi man ikke kan lide den, lukker man øjnene for den.
Er Dansk Folkeparti opmærksomt på, at der ligger et tonstungt ansvar på partiet?
Det er det parti, der i givet fald kommer til at bære det her forslag igennem og bliver ansvarligt for, at i tusindvis af borgere ikke kan få en ordentlig behandling.
Er man bevidst om det i Dansk Folkeparti?
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Hr. Mikkel Dencker lagde i sit indlæg stor vægt på, at det da ikke var nødvendigt med en vurderingsorganisation af den nuværende karakter, fordi man havde gennemført et skattestop. Vi kan godt diskutere, om skattestoppet på ejendomsværdiskatten er hensigtsmæssigt eller ej.
Men betyder det, at Dansk Folkeparti kun bekymrer sig for, at folk ikke kommer til at betale mere i skat, og altså ikke bekymrer sig for, om folk, som i virkelighedens verden er berettigede til at få en skattenedsættelse, ikke får den skattenedsættelse, som de har krav på?
Bekymrer det slet ikke Dansk Folkeparti?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
To ting: Er det rigtigt at konkludere, at den store, store bekymring, som Dansk Folkeparti forrige uge udviste i forhold til, om Folketinget foretog sig noget, der kunne være kritisabelt, altså lovsjuskspørgsmålet, er forduftet i løbet af den sidste uge, så det nu ikke længere er den slags problemer, som optager Dansk Folkeparti?
Er det rigtigt forstået?
For det andet bliver der her i argumentationen lagt vægt
på, at sekretariaterne jo stadig væk bliver opretholdt.
Skal det forstås på den måde, at Dansk Folkeparti mener, at vurderingsrådenes medlemmer blot har været ekspeditionskontor i forhold til, hvad sekretariaterne har indstillet?
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-23:
Jeg skal indledningsvis sige, og det kommer nok ikke som den store overraskelse, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det foreliggende forslag, L 202.
Det gør vi ud fra en holdning om, at offentlige opgaver skal udføres så effektivt som muligt uden unødvendigt forbrug af skattekroner.
Derfor bakker Dansk Folkeparti op om L 180, som vil reducere vurderingsorganisationen betragteligt i omfang, ligesom vi tilslutter os, at man går fra at have vurderinger hvert år til kun hvert andet.
Yderligere taler gennemførelsen af skattestoppet for ejendomsværdiskatten for - med det loft, der nu bliver lagt over ejendomsvurderingerne - at der ikke længere er behov for et så stort vurderings- og klagesystem.
Det er den logiske følge af, at der vil komme færre klager, nu hvor ejendomsvurderingerne ikke kan stige over det nuværende niveau.
Det har været fremført som argument for L 202, at antallet af klager over årets ejendomsvurderinger vil eksplodere, og at systemet til den deraf følgende klagebehandling ikke er stort nok eller godt nok til at kapere en sådan eksplosion i klagernes antal.
Men Dansk Folkeparti tror ikke på, at klagernes antal vil stige, for med indførelsen af skattestoppet på ejendomsvurderingerne skal boligejerne højst betale skat af vurderingen for 2001 plus 5 pct., selv om huset vurderes højere.
Desuden bevares jo som bekendt vurderings- og skyldrådenes sekretariater året ud.
I Dansk Folkeparti har vi tillid til, at regeringen vurderer situationen korrekt og ikke foreslår et nyt system indført, uden at den er sikker på, at det vil fungere.
Peter Christensen (V), 2002-04-23:
Jeg tror, det var en fortalelse, at hr. Jacob Buksti til sidst kom til at sige, at det ikke var et problem, at man skulle betale en høj skat, men det er jo stadig essensen i det, vi diskuterer nu: vi har villet sikre, at man ikke skal betale mere i ejendomsværdiskat, og jeg ved, det er blevet sagt før, men jeg gentager det altså stadig gerne.
Vi vil sikre, at husejerne ikke skal betale mere i ejendomsværdiskat, end de gør i år.
Det er det centrale. Når der bliver foretaget den ændring af ejendomsværdiskatten, er der heller ikke behov for den samme omfattende vurderingsorganisation.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Jeg stillede to spørgsmål og fik et fejlagtigt svar på det første og ikke noget svar på det andet.
Der henviser Dansk Folkepartis ordfører til, at det beslutningsforslag, der blev behandlet i sidste uge, ville pålægge regeringen at gennemføre lovsjusk.
Det var overhovedet ikke på nogen måde på tale.
Der blev bare foreslået, at man skulle komme med en redegørelse inden sommerferien.
En redegørelse, så Folketinget havde en mulighed for at undgå at lave lovsjusk, men netop kunne forholde sig til nogle konkrete bud på, hvordan man kunne løse et konkret problem. Hvis det er måden, man behandler sagerne på fra Dansk Folkepartis side, siger det jo alt om, hvorfor det også går galt i denne her sag.
Derfor vil jeg gerne efterlyse svaret på det andet spørgsmål.
Der blev henvist til fra Dansk Folkepartis side i ordførertalen, at sekretariaterne jo stadig væk var til stede, og at der jo derfor ingen grund var til at være bekymret.
Betyder det, at Dansk Folkeparti fuldstændig underkender, hvad vurderingsmændene har rendt rundt og lavet, og bare mener, at sekretariaterne er dem, der skal løse det hele, som de åbenbart også har gjort tidligere, og at vurderingsrådsmændene bare har siddet til pynt?
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Hr. Peter Christensen har fuldstændig misforstået det, hvis det er sådan, at han tror, at vores ærinde er at få folk til at betale så høje boligskatter som muligt, for det er slet ikke tilfældet.
Vores ærinde er sådan set bare, at folk ikke skal betale mere end det, de nu engang skal, altså at folk skal betale den rigtige boligskat.
Hr. Peter Christensen står nærmest heroppe og indrømmer, at problemet er, at når det er sådan, at vurderingen falder, altså at gennemsnittet falder, så er der nogle, der vil ligge under det, og så siger hr. Peter Christensen, at hvis det er sådan, at de gør det, bliver deres skat også sat ned.
Men det gør den jo ikke, for når der er et gennemsnit, er det sådan, at faldet bliver vejet op af dem, som ligger højere, og det vil sige, at de, der falder, falder mindre, end de ellers ville have gjort. Tror hr. Peter Christensen ikke, at det fører til, at der er nogle, der synes, at det måske ikke er særlig smart? Hvis det var sådan, at man ikke havde gennemsnitsberegning, ville det nemlig betyde, at de fik den rigtige skat, nemlig en lavere.
Det, hr. Peter Christensen gør, er, at han forsvarer et princip, hvor de, der har de store og dyre huse, slipper billigere, mens de, der har de billige huse, kommer til at betale mere, end de ellers skulle, og det er sådan set det, der er problemet for os.
Problemet er ikke, at folk skal betale en høj skat, nej, vi ønsker sådan set bare, at de skal betale den skat, som svarer til vurderingen og til det, som huset er værd.