runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2001-10-26:
Hvis man skulle følge den tankegang, der var i hovedparten af den konservative ordførers indlæg, så ville den logiske konsekvens jo være, at man skulle støtte det forslag, for hermed kunne man sige, at det er amterne, som spiller en væsentlig rolle.
Det er jo ikke bare sygehusvæsenet, det er også revalideringsområdet og andre områder på det sociale område, som er inde i spillet her.
fuldstændigt op
Så jeg kan ikke forstå, at den konservative ordfører ikke kan tilslutte sig ud fra den tankegang, for - i øvrigt som De Konservative har annonceret - en totalændring af hele sundhedsvæsenet, det har da vist ikke nogen opbakning overhovedet.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-10-26:
Til hr. Frank Aaen.
Besvarelsen på hr. Frank Aaens spørgsmål er naturligvis nej.
Det er overordnet sådan, at de forvaltningsled, der får den opgave at løse eksempelvis sundhedsområdet, selvfølgelig går i gang med at løse den opgave, dels fordi de har pligt til det, dels naturligvis også fordi de er engageret i at løse opgaven.
Det er det overordnede, det generelle. Men så kan vi ikke komme uden om, at den måde, vi placerer opgaverne på hos forskellige forvaltningsled, den måde, vi tilrettelægger økonomien imellem de forskellige forvaltningsled, indebærer nogle økonomiske incitamenter.
Det er jo også det, SF langt om længe har opdaget, for det er jo det, der er baggrunden for det forslag, som SF fremsætter, nemlig at få en anden balance i de økonomiske incitamenter, sådan at de fungerer mere hensigtsmæssigt. Det er vi også nødt til som politikere at forholde os til.
Selvfølgelig bliver opgaven løst, men ikke altid
Så til fru Anni Svanholt, der siger, at hvis vi bruger vores logiske evner, så skulle vi støtte SF's forslag.
Så siger fru Anni Svanholt: Sådan en idé er der vist ikke andre end De Konservative, der kan finde på at støtte.
Det er jeg nu ikke helt sikker på.
Der foregår i andre partier
meget, meget spændende overvejelser omkring sundhedsområdet, og jeg vil gætte på, at tiden arbejder hurtigt i retning af den konservative idé.
Frank Aaen (EL), 2001-10-26:
Jeg var da glad for, at den konservative ordfører mildnede sin vurdering af, hvordan de offentlige myndigheder agerer.
Er det pengepungen, der skal bestemme?
Det er jo i bund og grund det, det her drejer sig om.
Det er jeg grundlæggende imod.
Det er virkelig det, det drejer sig om.
Er det det socialt faglige, er det det sundhedsfaglige, er det det holdningsmæssige, er det menneskesynet, der skal styre den offentlige sektor, eller er det økonomiske incitamenter?
Erik Larsen (V), 2001-10-26:
Jeg er selvfølgelig nødt til klart at tage afstand fra, at Venstre skulle have stillet forslag om, at sygdomsbehandling her i landet skal overgå til forsikringer. Når der er opstået et marked for forsikringer på sygeområdet, er det jo i de faglige organisationer
rundtomkring i landet, det ønske er opstået.
Og hvorfor er det opstået?
Det er selvfølgelig opstået som en konsekvens af de lange ventelister og den urimelighed, at mange ikke kan komme tilbage til deres job inden for en rimelig tid.
Det er ikke Venstre, der fremmer udviklingen på forsikringsområdet på det her felt, overhovedet ikke. Så vil jeg gerne sige, at SF jo selv skriver i sit forslag, at der kan indvendes, at forslaget i praksis kan give amterne en økonomisk interesse i at fremrykke personer på sygedagpenge.
Det skal de selvfølgelig ikke gøre, vi fastholder lighedsprincippet.
Som jeg startede med at sige: Det er godt at have tro på sine medmennesker.
Tove Fergo (V), 2001-10-26:
Jeg kan egentlig ikke rigtig forstå, hvad det er, SF vil.
Det lyder lidt for mig, som om SF vil opbygge nogle gammeldags institutioner, nogle ghettoer, for det, de kalder de marginaliserede grupper, altså en stigmatisering af nogle af vores medborgere.
Og det er sandelig ikke Venstres politik.
Og det gælder selvfølgelig også borgerne i Gentofte Kommune.
Så det virker så underligt.
Det er, som om tiden bliver skruet 100 år tilbage, hvor vi igen har brug for nogle mammutinstitutioner, sociale institutioner, nogle ghettoer.
Det er ikke mit, og det er ikke Venstres menneskesyn, at mennesker skal stigmatiseres, at vores medborgere skal stigmatiseres.
Aase D. Madsen (DF), 2001-10-26:
Ja, jeg har kun tre korte bemærkninger, og dette er den sidste, så jeg vil da godt sige det en gang til for prins Knud: Hr. Villy Søvndal får det til at lyde, som om vi går ud og tager folks boliger og fjerner støtten fra de boliger, vi har i øjeblikket, og sætter huslejen op.
Det passer jo ikke.
Det er jo sådan én, man slynger ud her, men hr. Villy Søvndal gør det.
Hr. Villy Søvndal sætter grammofonpladen på hver eneste gang, og vi kan da godt tage debatten.
Vi har lavet et nyt arbejdsprogram, og det råder jeg hr. Villy Søvndal til at læse lidt i, men det ændrer nok ikke hr. Villy Søvndals syn på Dansk Folkepartis boligpolitik.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-26:
Fair nok, så deler vi forslaget under udvalgsbehandlingen: En
del, der drejer sig om vores gamle tanke, som så senere er blevet Venstres tanke, om at lave et socialt råd, som jeg så forstår Venstre støtter, og så et selvstændigt forslag om at lave et bevilgende råd, der forholder sig til bevillinger til frivillige organisationer, som Venstre er mere tvivlende overfor.
Det er fair nok.
Det er hermed et løfte, at forslaget bliver delt op i to, og det betyder vel, at Venstre så støtter det.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-26:
Jeg er for så vidt enig i intentionerne i fru Tove Fergos indlæg, nemlig at borgerne skal kunne bo dér, hvor de gerne vil.
Modspørgsmålet er så: Hvad stiller man op med en kommune - nu nævnte fru Tove Fergo selv Gentofte Kommune - hvor borgmesteren siger: Jeg har været rundt i hele kommunen og kigge, og jeg er ikke i stand til at udpege et enkelt område, hvor vi er i stand til at bygge til de her folk.
Sådan nogle grunde har vi ikke i Gentofte.
Så bliver det en lidt teoretisk frihed, man har til at bosætte sig.
Spørgsmålet til Venstre er: Vil man være med til at sikre, at man ikke kan frasige sig den fælles opgave ved at sige, at her kan man ikke finde et sted, hvor de kan bo, men sige, at vi alle sammen skal løfte.
Men det er også et boligproblem, og pointen er jo, at når vi har bolignød, er det de svageste, der squeezes ud på boligmarkedet.
Aase D. Madsen (DF), 2001-10-26:
Når man hører socialministerens tale her i dag, er der tilsyneladende ikke nogen problemer.
Der er faktisk ingen grund til at fremsætte dette lovforslag, for alt er jo for så vidt sat på skinner, og nu kører det bare derudad.
Men det er Dansk Folkeparti nu ikke så sikker på, for som fru Tove Fergo også spurgte: Er det nu godt nok?
Med dette beslutningsforslag opfordres regeringen til at sikre bedre boligmæssige forhold for de udstødte og marginaliserede grupper, det vil sige et mangeartet tilbud
både af boliger og behandlingstilbud.
Den opfordring har regeringen på forskellig vis fået adskillige gange i de efterhånden alt for mange år, statsminister Poul Nyrup Rasmussen har siddet ved regeringsroret.
Bl.a. var Dansk Folkeparti på banen med et beslutningsforslag allerede i 1999, der skulle hjælpe den meget store forskelligartede gruppe af hjemløse til at få tag over hovedet eller i hvert fald overnatningsmuligheder på herberger og lignende.
Et overnatningstilbud må da være en menneskerettighed i dagens Danmark, men det viser sig jo, at det stadig væk ikke er tilfældet.
For få dage siden kunne vi igen se i tv, at de frivillige organisationer, der gør et meget stort arbejde for at skaffe de hjemløse tag over hovedet i den kommende vinter, appellerer om hjælp til dette arbejde.
Så problemet er der stadig væk, og det vender tilbage år efter år, lige så snart vinteren nærmer sig.
Den socialdemokratiske regering har heller ikke ligefrem bevist, at den kunne tackle problemet
, selv om velviljen jo har været til stede i Folketinget, som der også blev sagt før.
Så derfor må vi jo nok se frem til det kommende valg, der måske giver et andet regeringsflertal, således at vi kan gå videre ad den vej, som nu tilsyneladende er blevet udstukket.
Dansk Folkeparti er enig med forslagsstillerne i, at der er brug for en bred vifte af tilbud til de sindslidende, stofmisbrugerne og andre misbrugere, som har meget forskelligartede behov for behandling og bosteder.
Den viser klart og tydeligt, at mange kommuner prioriterer flygtningene først, når der skal visiteres, for de har jo et retskrav på at få en bolig efter de 3 måneder, og det har de hjemløse, eller de, der er svage i samfundet, og som har brug for en bolig af samme art, ikke.
Derfor kommer de andre desværre først på ventelisten.
Det har jeg sort på hvidt, og det har mange kommuner som sagt meldt ud.
Derfor står vi med et stort, stort underskud af netop den type boliger, som kunne bruges som indslusningssteder for dem, der kan klare sig selv.
I øvrigt er forslaget jo en genfremsættelse af et lignende forslag fra 1998, som Dansk Folkeparti var positiv over for.
Det er vi også i dag, men der er brug for et grundigt udvalgsarbejde, som vi vil gå positivt ind i.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-10-26:
Forslaget er identisk med det, der var fremme i 1998.
Jeg har fulgt med i debatten indtil nu, og hr. Villy Søvndal var oppe og sige noget om det, som jeg synes næsten er det væsentligste, nemlig hvad er årsagerne til, at der til stadighed er det her problem trods de mange gode tiltag, som vi har foretaget, siden forslaget sidst var fremme?
Hvad er det, der bevirker, at der er en stadig større udstødelse?
Det tror jeg man har arbejdet med både i Socialforskningsinstituttet og andre steder, men jeg synes, at man denne her gang skulle bruge udvalgsbehandlingen til at lave en evaluering af præcis det.
Det drejer sig i lige så høj grad om at finde noget, som gør, at man fastholder de mennesker, som det drejer sig om her.
I går i samrådet var ministeren også så venlig at tale om en fortsættelse af psykiatriaftalen.
Det ville være rigtig rart, for den kunne også løse op på noget af det. De tiltag, der har været gjort siden 1998, som ministeren var så venlig specifikt at fortælle om, har vi jo alle sammen været med til at støtte, og det vil vi vedblive med at gøre, tror jeg.
Vi var i CD sidste gang positive over for forslaget.
Det er vi også nu, men nok i dag efter de tiltag, vi har taget, lige så interesseret i, hvis ikke mere, at gå ned og se: Hvad er egentlig årsagerne?
Det symptomatiske for alle de her debatter er, at vi taler meget om at nå de svage grupper.
Vi taler meget om at lave noget, der er skræddersyet til skæve eksistenser, hvad det så måtte være, men det er uhyre sjældent, at vi når derned, hvor vi kommer i øjenhøjde med dem.
Det tror jeg er et grundlæggende problem.
Selvfølgelig skal der stå boliger, når man, som hr. Villy Søvndal siger, bliver løsladt fra fængsel eller anden form for længerevarende behandling.
Det kan vi ikke blive uenige om.
Men det kan jo ikke være en bolig, der står alene, den skal jo, hvis det er inden for psykiatri, kobles med et psykoseteam.
Så vi kommer heller ikke uden om de handleplaner, som fru Tove Fergo nævnte, for det lægger implicit i det.
Det er mennesker, vi skal have hånden under i
hele forløbet
Det vil jeg gerne have.
Frank Aaen (EL), 2001-10-26:
Enhedslisten er enig med SF i, at det er nødvendigt at tage særlige initiativer for at sikre, at udstødte og marginaliserede får ordentlige boligmæssige forhold.
Med boligaftalen i Københavns Kommune fra maj 2001, hvor SF var en af aftalepartnerne, blev det desværre besluttet, at der skal nedlægges i alt 15.500 små, billige lejligheder de næste 12-13 år, bl.a. ved at lægge lejligheder sammen. Københavns Kommune er i forvejen et af de steder i landet, hvor marginaliseredes boligproblemer er meget synlige i gadebilledet, fordi der er mennesker, der simpelt hen bor på gaden.
Vi er derfor i Enhedslisten meget glade for, at SF nu i Folketinget med det her beslutningsforslag klart signalerer, at de vil en anden boligpolitik end den, som SF fører på rådhuset i København.
Vi er selvfølgelig enige i, at byfornyelse er en positiv ting.
Det er rigtigt at skabe lys og luft og at få gamle, utidssvarende, usunde boliger erstattet af tidssvarende boliger med moderne komfort.
Men en byfornyelse, der medfører nedlæggelse af mange små og billige boliger, er ikke en byfornyelse for kvarterets nuværende beboere.
De får nemlig meget sjældent råd til at bo i området, når de billige lejligheder er afløst af store og dyre lejligheder.
En sådan byfornyelse gavner sikkert kommunekassen, fordi den skifter de fattigste og de mest udstødte og marginaliserede borgere ud med mere velbjærgede familier, som sikkert kan betale mere i skat.
Men det er ikke nogen god byfornyelse, for i stedet for at være rummelig med plads til alle virker den form for fornyelse marginaliserende og betyder flere hjemløse og ødelægger sociale netværk.
Derfor er vi også meget optaget af de igangværende boligforhandlinger under finanslovforhandlingerne om at få etableret nogle flere af det, vi kalder erstatningsboliger, dvs. når man i forbindelse med byfornyelse nedlægger en lejlighed, skal der bygges en ekstra, f.eks. ved det, vi kalder huludfyldning.
Det vil sige, at når der er et hul i karrérækken, går man ind og bygger en ny bolig, så man sikrer, at der også er små, velegnede boliger, også i de gamle bykvarterer.
Enhedslisten er altså enig med forslagsstillerne i, at der er brug for hele paletten, hvis vi skal løse boligproblemerne.
Der skal være botilbud til almindelige husvilde, der skal være boformer, der kan rumme mennesker i al den forskellighed, som mennesker nu engang rummer.
Vi vil altså stemme for, når forslaget kommer til anden behandling.
Tove Videbæk (KRF), 2001-10-26:
Vi ser desværre stadig et stigende antal hjemløse.
Det er mennesker, der er meget forskellige, og det skyldes en lang række forskellige problemer, at de er hjemløse.
Det er ikke blot, fordi de mangler en bolig, at de er hjemløse.
Nej, de hjemløse kan være psykisk syge, stofmisbrugere, mennesker, der er blevet sat ud af deres boliger af forskellige årsager, folk, der er kommet ud fra fængsler osv.
Men mange af disse mennesker skal jo ikke alene have en bolig, de skal have behandling, job, uddannelse.
I bemærkningerne til forslaget står der da også, at der skal etableres bedre og flere behandlingstilbud til misbrugere og sindslidende, og her er jeg helt enig.
P.t. er det sådan, at rigtig mange, både alkoholikere og stofmisbrugere, gerne vil i døgnbehandling for at blive clean, stoffri, men vi har alt for få behandlingspladser. Et underligt problem, som er opstået de seneste år på det her område, er, at selv om der er lange ventelister og der er misbrugere, der står i kø, er der faktisk ledige pladser på en række selvejende behandlingsinstitutioner.
Det er jo så et helt andet problem, der skal løses i andet regi, men vi må tage hul på det.
Det har noget med kommuners og amters holdninger til selvejende institutioner at gøre, og det er virkelig katastrofalt mange steder.
Hvis vi skal hjælpe de marginaliserede, de socialt dårligt stillede, skal alle gode kræfter være med og inddrages, og her tænker jeg på familier, foreninger og selvejende institutioner osv., osv.
Det offentlige og det private skal gå hånd i hånd og supplere hinanden, hvis vi skal løse disse problemer.
I de frivillige foreninger og private organisationer er der mange frivillige, som har engagement, som ofrer deres fritid og som er med, fordi de vælger at være noget for andre mennesker.
Socialministeren nævnte, at det er et problem, at folk ikke kan udskrives fra herberger og sygehuse m.v., fordi der ikke er botilbud til dem.
I de seneste år er der afsat puljer til boliger til hjemløse, men det har undret meget, at man i kommunerne faktisk ikke har været interesseret i pengene, og derfor så vi det i Kristeligt Folkeparti som endnu et fremskridt, at man nedsatte kommunernes medfinansieringsprocent på dette område.
Kristeligt Folkeparti ser dette beslutningsforslag som meget sympatisk og vil gerne være med i et positivt udvalgsarbejde om det, men vi er altså meget optaget af de problemstillinger generelt, som dette beslutningsforslag berører, og er ikke sikre på, at de bliver løst blot med dette beslutningsforslag.
Også problemet omkring disse menneskers værdi i det hele taget er vigtigt at få diskuteret og få holdninger til.
Vi siger de marginaliserede, vi siger de udstødte, og vi siger de hjemløse.
Vi skal i vores arbejde på det her område og også med forslaget her huske, at disse kategorier er mennesker, der skal respekteres.
Det er mennesker, der har værdi som alle andre, som os, og det er måske det første, disse mennesker har brug for at mærke, også fra os.
Aase D. Madsen (DF), 2001-10-26:
Nej, de bemærkninger er særdeles forståelige, netop fordi hr. Villy Søvndal jo faktisk år efter år har stået og fremsat det samme beslutningsforslag, og hr. Villy Søvndal har været regeringens parlamentariske grundlag.
Hvorfor er hr. Villy Søvndal så nødt til at komme med det samme forslag år efter år, gang efter gang? Regeringen har siddet i 8 år.
Hr. Villy Søvndal har haft alle chancer, og derfor siger Dansk Folkeparti, at nu vil vi søreme prøve noget nyt.
Og Dansk Folkeparti regner da bestemt med at få en meget stor indflydelse på den kommende regering, så mon ikke vi lige skal se, om vi ikke kan gøre det en tand bedre?
Det tror Dansk Folkeparti i hvert fald på.
Tove Fergo (V), 2001-10-26:
Hr. Villy Søvndal kan ikke forstå, at Venstre ikke vil støtte SF's forslag, når vi nu er enige i intentionerne.
Men det er vores opfattelse, at der er mennesker i dag i det administrative system og det politiske system, som har et ansvar for, at alle de gode forslag, vi har vedtaget herinde, bliver ført ud i livet, og de mennesker skal fastholdes på deres ansvar.
Vi skal ikke begynde at bruge flere penge, flere kræfter på at administrere, men vi skal bruge kræfterne på at hjælpe de af vores medborgere, som har brug for hjælp.
Det er dér, der skal sættes ind, og så skal mennesker, som påtager sig et politisk ansvar, som påtager sig et administrativt ansvar, fastholdes på det ansvar.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-26:
Men jeg er jo enig med fru Tove Fergo i, at mennesker ude lokalt skal fastholdes på deres ansvar. Jeg fik ikke svar i sidste runde på, hvad man så stiller op med den kommune, som fru Tove Fergo selv nævnte, nemlig Gentofte, hvor borgmesteren, som i øvrigt er konservativ, siger: Jeg har været ude og kigge i hvert eneste hjørne af min kommune, og det lykkedes mig ikke at finde et eneste sted, hvor jeg er i stand til at bygge en støttet bolig til en hjemløs.
Hvad skal man så gøre?
I et område, hvor folk er så rige, at de konsekvent stemmer konservativt eller på Venstre, og hvor den der rigdom lukker så meget, at man siger, at selv de allerfattigste af vore egne vil vi ikke stille noget op med, skal man så sige: Jamen det er der ikke noget at gøre ved?
Man må da forvente, at når man brænder så meget for det, som fru Tove Fergo gør, så er man også villig til at tage fat de steder, hvor folk ingenting vil, og sige, at det vil vi ikke finde os i, det vil vi ikke acceptere, I må også være med til i så rigt et område at løse jeres del af de sociale problemer.
Til fru Aase D. Madsen, som synes, at vi har skubbet for lidt på: Jeg synes, at rækken over ting, vi har fået gennemført, er ganske lang, men vi ville gerne have været endnu længere - endnu længere.
Jeg har bare svært ved at forstå, at fru Aase D. Madsen bilder sig ind, at de her ting kan gennemføres med partier, der slet ikke har det her som prioritet.
Og så synes jeg i øvrigt, at Dansk Folkeparti skulle bringe orden i eget hus og fjerne de mest asociale forslag fra principprogrammet, dér, hvor man vil fjerne støtten til boligbyggeri.
Hvis man virkelig satte sig ned og ondskabsfuldt analyserede, hvordan man mest præcist rammer de dårligst stillede grupper i Danmark, så er det formentlig ved at fjerne det støttede boligbyggeri.
Jeg tror ikke, det kan rammes mere præcist.
Tove Fergo (V), 2001-10-26:
Så derfor: Lad kommunerne styre, sådan som de får mandat af deres borgere til at styre.
Vi herinde kan udstikke de overordnede rammer, og så har vi i øvrigt været med til - og det har vi gjort som medforslagsstillere fra Venstres side - at skaffe ekstra midler til områderne for sindslidende og for misbrugere.
Og at de penge går til det rigtige skal vi være med til at sikre, men fastholde de lokalt valgtes politiske ansvar for det, de nu er valgt til.
Aase D. Madsen (DF), 2001-10-26:
Jeg kan altså ikke lade være med at komme tilbage til denne her Gentofte-diskussion, fordi, jo, jo, Gentoftes konservative borgmester, Hans Toft, er stærkt i gang med at finde arealer til boligbyggeri, og det gør han ved hjælp af SF, fordi SF er med til at nedlægge noget nær de sidste kolonihaver, der findes i Gentofte Kommune, så velbekomme med den partikonstellation dér. Med hensyn til de almennyttige boliger er det jo den evige grammofonplade, som hr. Villy Søvndal sætter på.
Jeg skal ikke sådan gå ind i de dybere detaljer i vores boligpolitik, men vil da bare sige, at vi har den filosofi, at private kan bygge både bedre og billigere.
Og selvfølgelig vil Dansk Folkeparti da altid spænde et sikkerhedsnet under dem, der har det svagest økonomisk, således at de får mulighed for at få en værdig bolig, selvfølgelig vil vi da det.
Og vi går da altid med til at støtte plejehjemsboliger - plejehjem må man jo ikke bygge - og til de svage grupper, som nu er omfattet af det her forslag, ingen tvivl om det.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-26:
Så vidt jeg erindrer, var der en klog mand, der engang sagde, at man ikke kan tjene to herrer.
Den ene herre hedder det kommunale selvstyre.
Indbefatter det også retten til at sige: I det her område synes vi ikke, at det er vores opgave at tage del i fællesskabets mest tunge opgaver?
Er det indbefattet for fru Tove Fergo og for Venstre i det kommunale selvstyres område?
I så fald svigter man jo de hjemløse, de misbrugende, for de kan så ikke få et tilbud, hvis det kommunale selvstyre lukker sig om sig selv sådan i almindelig selvtilfredshed.
Er det ikke grundproblemet for Venstre?
Og hvilken af de to herrer vil man så tjene, for så er det jo svært at forstå den i øvrigt meget smukke tale om de hjemløse, hvis det kommunale selvstyre vejer så tungt, at man i virkelighedens verden ikke vil gøre noget fra et område, der lukker sig om sig selv. Fru Aase D. Madsen havde ikke lyst til at diskutere Dansk Folkepartis boligpolitik.
end gennem at fjerne støtten til det almene byggeri.
Derfor forstår jeg udmærket Dansk Folkepartis manglende lyst til at diskutere det.
Sådan ville jeg også selv have det, hvis jeg forsøgte at tegne en profil af at være et socialt parti og så leverede et forslag, der vel ikke kan ramme mere asocialt end tilfældet her.
Men da vi jo står over for et valg på et eller andet tidspunkt, formentlig inden for det næste halve år, så er det vel vigtigt, at i hvert fald de folk, der skal ud og sætte deres kryds, med meget stor sikkerhed ved, at det er Dansk Folkepartis boligpolitik.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-10-26:
Jeg er helt opmærksom på, at i hr. Frank Aaens politiske verdensbillede skal det hele styres benhårdt oppefra.
De forskellige forvaltningsled skal have nogle ordrer: Sådan skal I gøre det, sådan skal I gøre det, sådan skal I gøre det!
Det er helt i orden, at hr. Frank Aaen har det verdensbillede.
Der er ytringsfrihed.
Vi har lov til at have forskellige politiske opfattelser.
Men vi er altså nogle, der er nødt til også at tage hensyn til virkelighedens verden og ikke kun beskæftige os med den politisk-økonomiske teori.
Og i virkelighedens verden er der altså noget med nogle økonomiske incitamenter, som vi gør meget klogt i at være opmærksom på.
Hvis vi ikke er opmærksomme på det, så får vi ikke den løsning af opgaverne, som vi gerne vil.
Og det synes vi, at vi vil i Det Konservative Folkeparti, og derfor så tager vi også hensyn til virkelighedens verden.
Det synes jeg såmænd også, hr. Frank Aaen skulle begynde på at gøre.