runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-13:
Jeg kan forstå på hr. Carsten Hansen, at det her egentlig udelukkende drejer sig om, at hvis bare vi får nogle afgifter på, så forbedrer vi arbejdsmiljøet, og hvis bare arbejdsgivere får nogle bøder, så bliver arbejdsmiljøet bedre.
Men er det ikke sådan, vil jeg spørge hr. Carsten
Hansen, at ude på arbejdspladserne drejer det sig også om at skærpe interessen hos lønmodtagerne, for at de skal holde deres arbejdsplads i orden?
De skal være med til at rydde op, så vi ad den vej får et bedre arbejdsmiljø.
Det er også en af de ting, som vi går ind for, nemlig at vi skal have fat i både arbejdsgivere og lønmodtagere, og at der skal en dialog i gang mellem dem, så de ad den vej samarbejder om at holde arbejdspladsen i orden.
For jeg har set arbejdspladser, hvor der godt nok er afgifter på, men hvor lønmodtagerne egentlig er ligeglade med, hvilket rod de går i på arbejdspladsen, for de har ikke lyst til at rydde op efter sig.
Den vej skal vi også gå.
Vi kan ikke bare tage ensidige skridt mod arbejdsgivere og sige, at det er arbejdsgivere, der er dårlige.
Jeg ved godt, at der er mange gode arbejdspladser, hvor de samarbejder, men en dialog imellem dem kunne være med til at forbedre de andre virksomheder.
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Lad mig starte bagfra.
Der er ingen som helst tvivl om, at en god dialog er en forudsætning for et godt arbejdsmiljø.
Vi har aldrig sagt andet.
Når arbejdsgiverne konkurrerer på medarbejdernes arbejdsmiljø, er det vigtigt, at der er nogle faste og stramme regler, som gør, at det ikke er medarbejdernes liv, ære og velfærd, man konkurrerer på.
Der er altså 25 pct., og det siger Arbejdstilsynet selv, af arbejdsgiverne, som ikke prioriterer et ordentligt arbejdsmiljø.
Og her snakker vi altså om, at nogle får nedslidningsskader, og vi snakker om, at folk kommer ud for alvorlige ulykker osv. Så det er temmelig alvorlige sager, når man skærer 22 pct. af konsulenterne væk; man skærer hele forskningssiden væk; man ændrer antallet af sikkerhedsrepræsentanter; man fjerner hele forebyggelsessiden, BST, som i øvrigt, viser erfaringer, 80 pct. af virksomhederne er meget, meget glade for.
Det er det, man forsøger at fjerne, må jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Det er det, der er så alvorligt.
Det kunne nu også have været et svar til hr. Jens Vibjerg, men det var til hr. Bent Bøgsted denne gang.
Til hr. Ole M. Nielsen: Jeg er nødt til at sige, at det jo var sådan med denne her arbejdsmiljøafgift, at man kunne få den tilbage.
De virksomheder, som havde et ordentligt arbejdsmiljø, kunne søge om at få det godkendt, og hvis de havde et sundt og sikkert arbejdsmiljø, fik de pengene tilbage.
Vi har jo brugerbetaling på så mange andre områder.
Nu har den nye regering også indført det på AMU-uddannelserne.
Den har indført det på en række områder, på folkeoplysning, folkeuniversitet osv.
Hvorfor kan vi ikke indføre brugerbetaling på et dårligt arbejdsmiljø, hvor det virkelig batter noget, hvor vi har 110.000 på sygedagpenge, 55.000, der bliver syge og dårlige af at gå på job hvert år?
Hvorfor vil Kristeligt Folkeparti ikke være med her?
Anders Møller (V), 2002-05-13:
Jeg er da glad for, at hr. Carsten Hansen anerkender et vist behov for at inddrage arbejdsmarkedets parter også i denne sag, for så behøver vi da ikke at diskutere det længere.
Det gælder specielt med den eftersætning, ministeren kom med: Man accepterer altså ikke nøl, men vil tage fat, hvis ikke der sker fremskridt.
Til gengæld svarede hr. Carsten Hansen ikke på mit spørgsmål om, hvorvidt man virkelig mente, at det gav bedre arbejdsmiljø at indføre en arbejdsmiljøafgift.
Jeg spurgte nemlig ikke til de forhadte administrative gebyrer, som forsvinder; jeg spurgte heller ikke til stoppet for de administrative bøder, som ikke har nogen retssikkerhed indbygget, men jeg spurgte alene til, om den arbejdsmiljøafgift, der udstedes pr. medarbejder, sikrer et bedre arbejdsmiljø.
Det vil jeg gerne have et svar på.
Endelig vender hr. Carsten Hansen sig imod den reorganisering af Arbejdstilsynet, som vi har lagt op til med færre, men stærkere centre.
Men er det ikke en øvelse, som også hr. Carsten Hansens parti, da det var regeringsbærende, har udøvet?
Jeg husker en selskabsligning, som blev reorganiseret på præcis samme vis, som vi nu lægger op til med Arbejdstilsynet.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Nu synes jeg rent faktisk, at det er hr. Carsten Hansen, der bliver en smule usaglig og til dels også lidt ubehagelig.
Vi har jo netop sagt og lagt stor vægt på, og det blev der også i ministerens tale, at vi ønsker at sikre et godt og sundt arbejdsmiljø.
Men som hr. Ole M. Nielsen så fremragende har været inde på, så kræver det altså, at respekten for arbejdsmiljøet, respekten for arbejdsmiljøindsatsen er ude på arbejdspladserne, og det kommer den altså ikke af, at papirmængden og bureaukratiet vokser. Har den enkelte virksomhed ingen respekt, hvordan skal vi så få en konstruktiv dialog?
Sådan er sandheden desværre.
Og her må jeg sige, at noget af det, som skaber mindre respekt, er det, som hr. Carsten Hansen også netop var inde på, nemlig det her tilskud til afgift.
Det er jo noget forfærdelig bureaukratisk noget, hvor det bliver svært at forstå, hvad hensigten er med det.
For netop at sikre det gode arbejdsmiljø vil vi prioritere tilsyn dér, hvor der er klager, og dér, hvor der er ulykker, for netop at være så forebyggende som overhovedet muligt dér, hvor det er værst.
Anders Møller (V), 2002-05-13:
Min taletid tillader kun et enkelt spørgsmål til hr. Carsten Hansen, men der var såmænd ellers nok at tage fat på.
Det drejer sig om den misforståelse, som hr. Carsten Hansen gør sig skyldig i i forhold til oprettelsen og forenklingerne af sikkerhedsorganisationer.
Det er fuldstændig rigtigt, at vi finder det absurd, at en virksomhed med en mor og far, en søn og to ansatte, der spiser frokost sammen hver dag, skal etablere en formel sikkerhedsorganisation.
Men jeg vil gerne, hvis hr. Carsten Hansen her fra talerstolen kan bekræfte, at udsatte virksomheder, sikkerhedstunge virksomheder, altså fortsat skal oprette en sikkerhedsorganisation.
Arbejdsmarkedets parter vil nu blive indbudt til en drøftelse af, hvilke brancher der er tale om.
Skiftende arbejdspladser, som f.eks. håndværksmestre med fem ansatte skal oprette sikkerhedsorganisationer; helt små havne med én havnearbejder skal fortsat oprette sikkerhedsorganisationer; kan hr. Carsten Hansen ikke bekræfte det?
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Til fru Charlotte Dyremose bare ganske kort: Når man betragter arbejdsmiljøet og de alvorlige sygdomme, som om det bare er noget, vi står og ævler og bøvler med, er jeg nødt til at sige fra.
Den argumentation synes jeg er usaglig, og jeg vil ikke diskutere den mere.
Jeg vil ikke gå ind i den.
Jeg synes, at det var usagligt at gøre det.
Til hr. Jens Rohde er jeg nødt til at sige: Vi har - både Kristeligt Folkeparti og andre - fremsat forslag om den arbejdsmiljøafgift, der gjaldt for i år.
Det har hr. Jens Rohde haft mulighed for at stemme imod.
Det provenu på 300 mio. kr. har beskæftigelsesministeren puttet ned i finansministerens kasse for i år.
Hvad med de penge?
Så er jeg nødt til at stille spørgsmålet: Skal de findes på arbejdsmiljøet til næste år?
For så bliver der overhovedet ikke noget tilbage.
Det er jo ganske alvorligt.
Hr. Ole M. Nielsen
fremsatte et forslag her i salen, men man ville ikke være med til det.
Man har afskaffet mulighederne for at få pengene tilbage, men afgiften bliver opkrævet.
Det bliver spændende at se, hvad man kommer med af svar på det område.
Så er jeg nødt til at sige, at det ikke kun handler om afgifter.
Det handler også om, at man har et godt arbejdsmiljø udeomkring.
Det handler også om, at man har de formelle rammer, og det er dem, man afskaffer rundtomkring.
Og så undrer det mig meget, at Venstre går ind for brugerbetaling hele vejen rundt, men når vi snakker om arbejdsmiljøet, er det frivilligt for arbejdsgiveren.
Det er da lidt underligt.
Det var en afgift på 200 kr. pr. medarbejder, men den var koblet sammen med en lang række andre initiativer, hvor vi tog fat i de ti farligste arbejdspladser, hvor arbejdsgiveren selv kom til betale.
45 nye konsulenter blev der ansat; hele arbejdsmarkedet blev BST-dækket med forebyggelsesindsats osv. Det er det, man afskaffer nu.
Det er det, man har sat på hold.
Det er her, vi siger, og det er her, arbejdsmedicinmiljøforskere siger: Der kommer lig på bordet ved den indsats.
Det er her, man overvejer at afskaffe produktregisteret for mennesker, der bliver syge og dårlige af at gå på arbejde.
Man nedlægger samtlige tilsynskredse.
I Nordjylland kan man ringe et eller andet sted hen.
På Fyn kan man ringe til Vestsjælland.
Og så siger man guddødemig, at man får et bedre arbejdsmiljø.
Og samtidig har man barberet forskningsindsatsen væk med en tredjedel.
Irene Simonsen (V), 2002-05-13:
Hr. Carsten Hansen udtrykker ganske simpelt noget, jeg ikke forstår.
Jeg bliver nødt til at få en dybere forklaring på det, når hr. Carsten Hansen siger, at virksomhederne konkurrerer på medarbejdernes arbejdsmiljø, så det går ud over medarbejdernes arbejdsmiljø.
Hvordan kan virksomhederne konkurrere på det?
Der er da ingen virksomhedsejere i dag, der ikke vil drive en sund virksomhed.
Og vil man have en sund virksomhed, er virksomhedsejeren da ganske klar over, at man får den bedste virksomhed, når medarbejderen har nogle gode arbejdsforhold. Der er et fællesskab ude på arbejdspladsen, som jeg er lidt bekymret for, om hr. Carsten Hansen har fået øje på på grund af de tykke mure herinde.
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Der er mange eksempler.
Der er eksempler på udlicitering af busruter.
En udliciteret busrute er stort set den farligste arbejdsplads, man kan være på i Danmark i dag, hvis man går ind og ser, hvad arbejdsmiljøforskningen har fundet ud af.
Der er mange andre eksempler, hvor man har udbudt offentlige opgaver i licitation, hvor det er medarbejdernes arbejdsmiljø, der ryger sig en tur.
Så de eksempler kan vi sagtens finde frem, og vi kan dække de tykke mure med dem.
»Idet Folketinget opfordrer regeringen til fuldt ud at fastholde den politiske ambition om at indfri samtlige af de fastlagte effektmål i alle de syv prioriterede visioner, der indgår i handlingsplanen »Rent arbejdsmiljø år 2005« inden 2005, opfordres regeringen til at intensivere den forebyggende arbejdsmiljøindsats, blandt andet gennem - at intensivere produktionen af arbejdsmiljøviden via gennemførelse af det af parterne foreslåede strategiske arbejdsmiljøforskningsprogram, herunder en genopretning af Arbejdsmiljøinstituttets forskningskapacitet til minimum samme niveau som 2001, - at intensivere nyttiggørelsen af arbejdsmiljøviden ved at sikre alle ansatte på virksomheder med mindst 5 ansatte retten til at vælge sikkerhedsrepræsentant, - at forbedre sikkerhedsrepræsentanternes viden og handlemuligheder, - at sikre BST-dækning af hele arbejdsmarkedet senest 1. januar 2006, startende 1. januar 2003 og i takt med den tidligere BST-bekendtgørelse fra 24. august 2001, samt - at sikre Arbejdstilsynet ressourcer til rådgivning og tilsyn på minimum samme niveau som 2001.«
Jens Rohde (V), 2002-05-13:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at der er
alt for mange arbejdsskader, og det er måske så også lidt af en tilståelsessag fra den tidligere regering.
Måske forholder det sig sådan, at de initiativer, som den tidligere regering tog, reelt ikke virker.
Hr. Carsten Hansen begynder i sit svar til mig, hvor jeg beder om en dokumentation for, at arbejdsmiljøafgifter og dermed beskatning skulle virke, at tale om sikkerhedsrepræsentanter og alt muligt andet end lige det, jeg spørger om.
Kan vi ikke få eksempler på, at en beskatning, en arbejdsmiljøafgift, har virket positivt på arbejdsmiljøet?
Jeg tror, at hr. Carsten Hansen får svært ved at finde dem.
Hvis det er en hjælp, vil jeg i hvert fald betakke mig for den.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-13:
Hr. Anders Møller siger, man vil skabe et sikkert og sundt arbejdsmiljø, og det lægger man stor vægt på.
Jeg forstår, der er en hel del, som Venstre ikke vil være med til, nemlig alle de ting, de har afskaffet.
Så sagde hr. Anders Møller, at APV, altså arbejdspladsvurderingen, skal forenkles.
Jeg har forstået, at EU har nogle betænkeligheder ved at afskaffe dem på de små virksomheder, og det har regeringen erkendt.
Så jeg vil gerne have, om hr. Anders Møller kunne løfte sløret for, hvordan man vil forenkle de skriftlige arbejdspladsvurderinger.
Hr. Anders Møller sagde, de administrative bøder var blevet afskaffet - og heldigvis for det - på de formelle ting.
Men nu, så vidt jeg har forstået, er der kommet et forslag om, at de administrative bøder på de materielle ting fortsat skal eksistere.
Det går jeg ud fra hr. Anders Møller
er opmærksom på.
Jens Rohde (V), 2002-05-13:
Hr. Carsten Hansen siger, at der er blevet taget noget fra dem ude på arbejdspladserne.
Det er jo ikke korrekt.
Det forholder sig jo stik modsat.
Og så virker det, som om hr. Carsten Hansen slet ikke har hørt, at ministeren jo fuldstændig klart har sagt, at vi forbeholder os retten til at gribe ind, såfremt de ikke kan blive enige, så vi ikke risikerer den forumshopping, som vi erkender der altid er en risiko for.
Men ministeren har jo fuldstændig klart sagt, at vi forbeholder os retten til at gribe ind.
Så til det med, at afgifter virker, som hr. Carsten Hansen er inde på.
Kan hr. Carsten Hansen ikke komme herop og give bare én dokumentation på, at afgifter virker?
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Vi har nu igennem de sidste 5 måneder - når jeg siger vi, er det partierne bag forespørgslen - forsøgt at vriste et svar ud af regeringen og ikke mindst af beskæftigelsesministeren på spørgsmålene: Hvad er det for en vision?
Hvad er det, man vil med arbejdsmiljøet?
Det er ikke lykkedes endnu.
Er det kun tomme ord uden indhold med nedskæringer, hvor man vil tvinge parterne til selv at føre slagterkniven, eller hvad er det, man vil?
Derfor denne forespørgsel.
Som den skarpsindige iagttager kan se, har vi taget teksten fra regeringsgrundlaget, og det hænger jo tæt sammen med det, som er sagt mange gange fra denne her talerstol, hvor vi hører regeringen med store flotte ord sige, at den prioriterer arbejdsmiljøområdet højt, men den gør noget andet.
Derfor har vi stillet denne her forespørgsel og glæder os til debatten.
Besvarelse
Anders Møller (V), 2002-05-13:
Inden hr. Carsten Hansen får held til at binde nogen på ærmet, at denne regering har bombet arbejdsmiljøindsatsen tilbage til stenalderen, kunne det være på sin plads at stille bare et par enkelte spørgsmål til hr. Carsten Hansen. Jeg kan forstå, at hr. Carsten Hansen er ganske lunken over at tilbageføre en del af indflydelsen på arbejdsmarkedspolitikken til arbejdsmarkedets parter.
Hvorfor mon det?
Evig og altid lægger vi øre til socialdemokraternes ønske om, at parterne skal tage et større medansvar, men er det i virkeligheden sådan, at når hr. Carsten Hansen ikke er enig i de mål, som regeringen prioriterer, ja, så skal det ud til arbejdsmarkedets parter, og omvendt de gange, hvor hr. Carsten Hansen har lovgivningstrang her i huset, ja, så er det pludselig ikke et ærinde for arbejdsmarkedets parter?
Et andet spørgsmål, man kunne stille hr. Carsten Hansen, er, om han virkelig tror, at arbejdsmiljø opnås bedst ved at udskrive skatter fra et kontor i København.
Er det virkelig socialdemokratisk arbejdsmiljøpolitik, når den er bedst?
Jens Vibjerg (V), 2002-05-13:
Nu har vi jo hørt fra hr. Carsten Hansen, at det her med parterne ingenting betyder, for de er sådan set ikke noget værd i det her spil.
Det kan vi så overføre til andre emner, vi har på dagsordenen senere på ugen, men det er en anden sag.
Men så vil jeg godt spørge hr. Carsten Hansen: Er den socialdemokratiske ordfører da ikke enig i, at man først og fremmest får et bedre arbejdsmiljø, hvis man får snakken ude på den enkelte virksomhed - debatten mellem ledelse og medarbejder; arbejdsmiljødebatten op på direktionsgangen - og at det er her, man tager tingene alvorligt, og at det er det, der flytter noget? Er det helt forbigået hr. Carsten Hansens opmærksomhed, at en række virksomheder ude på det private arbejdsmarked netop har sat fokus på det her og i dén grad har fået en bedring af arbejdsmiljøet?
Så kan jeg selvfølgelig ikke undlade at nævne
, at vi jo har set en lang periode under den socialdemokratisk ledede regering, specielt inden for den offentlige sektor ...
Jens Rohde (V), 2002-05-13:
Jeg er nødt til at tilbagevise de påstande, som hr. Carsten Hansen kommer med herfra.
Det er jo netop sådan, at der ikke er foreslået en eneste regel, der slækker på arbejdsmiljøet.
Det, vi gør, er at sætte spørgsmålstegn ved nogle af de strukturer, som i dag er opbygget, og det er endda et spørgsmålstegn, som arbejdsmarkedets parter vel dybest set er ganske godt tilfreds med, fordi de får indflydelsen tilbage.
Hvad er det, der er så galt i det?
Og hvad er det for en tankegang, der bunder i, at man virkelig tror på arbejdsmiljø som et beskatningsobjekt, at en arbejdsmiljøafgift, hvor man altså tager kapital ud af virksomhederne, skulle give et bedre arbejdsmiljø?
Hvor i alverden får hr. Carsten Hansen dog den idé fra?
Jens Vibjerg (V), 2002-05-13:
Altså enten har hr. Carsten Hansen overhovedet ikke hørt efter, hvad ministeren sagde her fra talerstolen om, hvad regeringen ville, eller også, og det er så mit ene spørgsmål,
er socialdemokraterne af den opfattelse, at bare man lægger afgifter på, så får vi et bedre arbejdsmiljø.
Kan hr. Carsten Hansen give bare et eksempel på, at en generel afgift har givet et bedre arbejdsmiljø?
Det andet spørgsmål er: Finder Socialdemokratiet, og her ordføreren hr. Carsten Hansen, at det er helt uden betydning, at parterne involveres stærkt i arbejdsmiljøarbejdet?
For konsekvensen af det, hr. Carsten Hansen siger, må jo være, at det er underordnet med arbejdsmarkedets parter, bare vi laver nogle regler herinde på Christiansborg, så skal vi nok sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Carsten Hansen (S), 2002-05-13:
Ja, man havde jo tilkaldt skytset her, en solrig mandag eftermiddag, for at den gode beskæftigelsesminister ikke skulle være helt alene.
Lad mig starte med hr. Anders Møller: Der er ingen som helst tvivl om, at vi lægger meget vægt på partsamarbejdet.
Det ved hr. Anders Møller jo godt.
Men bortset fra det er der en lang række områder, f.eks. miljøområdet, folkeskoleområdet, det kan være ganske mange andre områder, og det er også det her område, hvor vi lægger vægt på, at det er Folketinget, der skaber rammerne, og dem udfylder man udeomkring.
Man kan tage det eksempel med grænseværdierne, det kan parterne aldrig blive enige om.
Selv om parterne skulle blive enige, bliver de aldrig enige.
Der er altså en lang række eksempler på, at man godt kan prioritere arbejdsmiljøet, men det er sådan, at udeomkring er man nødt til at have rammer at leve op til.
Det næste er det der med skatterne, og det var der flere der var inde på.
Ja, man kan jo sige, at med de administrative bøder var det sådan, at Arbejdstilsynet måtte oprette en bødetelefon. De havde haft 5 år til at leve op til reglerne i lovgivningen.
Hvornår var det nu lige, at de begyndte at leve op til dem?
Det gjorde de, dengang bøder kom ind det.
Overtrædelse af arbejdsmiljøet er så groft, og arbejdsgiverne er nødt til at leve op til reglerne.
Derfor har vi også sagt, at arbejdsmiljøet er så vigtigt, at der må ogives bøder til de arbejdsgivere, der ikke lever op til det.
Det er groft at høre hr. Jens Rohde sige, at der ikke er nogen som helst regler, der har betydet en forringelse.
Jamen hvad med antallet af sikkerhedsrepræsentanter på mindre virksomheder?
Det betyder, at man i malerbranchen mister 85 pct. af samtlige sikkerhedsrepræsentanter.
Betragter hr. Jens Rohde ikke det som alvorligt, eller er det ligegyldigt?
Metal mister 25 pct. af sine sikkerhedsrepræsentanter.
I øvrigt har vi spurgt gentagne gange, hvordan deres retsstilling er, når nu de ikke er sikkerhedsrepræsentanter længere, efter at loven er vedtaget.
Svarer blafrer i vinden.
Sådan kan vi påpege gentagne eksempler, og det er grove løjer.
Så er jeg nødt til at sige til fru Charlotte Dyremose: Jamen altså fjerne papir, når der går 110.000 på sygedagpenge. 56.000 fuldtidsstillinger kunne vi få, hvis vi kunne halvere sygefraværet, og det var det, vi var i gang med, men det er regeringen i gang med at afregulere, og det er det, der er så slemt.
Ja, kan jeg sige til hr. Jens Vibjerg, afgifter virker.
De virker, når man har et dårligt arbejdsmiljø.
Brugerbetaling på arbejdsmiljøet?
Det var væsentligt bedre end kun at give 1,5 mia. kr. til at afvikle ventelister, at man sørgede for, at folk ikke blev syge og dårlige af at gå på arbejde.
Man har fjernet en tredjedel af bevillingen til forskningen, man har fjernet over 20 pct. af bevillingerne til de mennesker, der skal ud og tjekke farlige arbejdspladser, eksempelvis Stålvalseværket i Frederiksværk, der jo er en af de særlig farlige arbejdspladser.
Man kan ikke leve op til de handlingsplaner, parterne har vedtaget.
Det er da grove løjer.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-13:
Jeg vil sige som indledning for ikke at blive misforstået, at jeg jo slet ikke er enig i alle regeringens tiltag eller nedlæggelser eller afskaffelser på det område her.
Det gælder selvfølgelig ikke alle, men af mange arbejdsgivere opfattes arbejdsmiljøregler og arbejdstilsyn som sådan noget, en vis mand med små sorte horn i panden har opfundet.
Det er et problem, at det er den almindelige opfattelse, må jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Det må vi bare bøje os for.
Den er selvfølgelig forkert, men det har noget at gøre med, at man har solgt de her ideer om arbejdsmiljøregler, Arbejdstilsynet på en dårlig måde igennem mange år, og derfor opfattes det negativt og mødes negativt masser af steder.
Vil hr. Carsten Hansen så ikke give mig den indrømmelse, at det hjælper godt nok ikke på psykologien, at man så forbinder det der arbejdsmiljøtilsyn med en skat, som overhovedet ikke kommer sagen til gode, og at det er en utrolig negativ måde at sælge tingene til arbejdsgiverne på?
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-13:
Nu hørte vi jo fra de borgerlige partier, hvordan de gang på gang understregede, at parterne skulle løse det her problem.
Det var underforstået - det hørte vi også direkte fra ministeren - at arbejdsgiverne jo var utrolig interesserede i, at der var et godt arbejdsmiljø, og at det jo slet ikke kunne betale sig for arbejdsgiverne ikke at have et godt arbejdsmiljø.
Det var jo lige før, man skulle have lommetørklædet frem.
Derfor vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører:
Hvis det virkelig var rigtigt, at arbejdsgiverne var så interesserede i et godt arbejdsmiljø, hvordan hænger det så sammen, at der er over 50.000 arbejdsulykker om året?
Tror den socialdemokratiske ordfører virkelig på det, vi hører fra de borgerlige partier, om, at arbejdsgiverne er så interesserede i at skabe et godt arbejdsmiljø, når vi ser så massivt et omfang af arbejdsulykker rundtomkring på danske arbejdspladser?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-13:
Hvis tiden havde tilladt det, havde jeg før udvidet en lille smule med at spørge hr. Carsten Hansen, om han virkelig mener, det hjælper rengøringsdamen, at hun ikke får et job, fordi det simpelt hen er for besværligt at ansætte hende.
Så må jeg sige, at hr. Ole M. Nielsen jo så ganske fremragende har udtrykt, hvad jeg også mener om den sag med det meget administrative bøvl.
Men så er det, at jeg er begyndt at undre mig over en lille ting, for jeg fandt faktisk et gammelt citat fra Socialdemokratiets tidligere erhvervspolitiske ordfører, fru Sonja Mikkelsen, og det fik mig til at tænke på, om det virkelig er i den dur, Socialdemokratiet tænker, for så kan jeg bedre forstå alt det her administrative bøvl. Fru Sonja Mikkelsen siger: Hvis vi i Folketinget ikke havde noget at bøvle med, ville vi gå og kede os, og sådan er det jo også i virksomhederne og i offentlige institutioner. Uden bøvl bliver dagen lidt kedeligere.
Er det virkelig den form for hensyn til erhvervslivet, vi taler om, altså at de skal have noget at bøvle med?
Er det på den baggrund, at Socialdemokratiet har lavet den tidligere arbejdsmiljøpolitik, for så kan jeg meget bedre forstå det? For jeg har svært ved at se, at det er af hensyn til det gode arbejdsmiljø.