runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
I så fald kan vi indbringe de øvrige lande for EU-Domstolen for traktatbrud, for en ændring af traktaten forudsætter enighed.
Så ud fra en juridisk optik kan jeg berolige fru Brosbøl.
Men i forhold til arbejdsløsheden vil jeg bare sige, at landenes forhold jo – det må fru Brosbøl også vide – er markant anderledes.
Der er meget stor forskel på arbejdsmarkedsmodellerne og på strukturforholdene i f.eks. Portugal, Danmark og Finland.
Vi kan sige, at den centralregulering, man har forsøgt for at få arbejdsløsheden ned i EU – altså efter fru Brosbøls indstilling – er det ikke gået så frygtelig godt med.
I både Tyskland og Frankrig har man over 10 pct.s arbejdsløshed.
Frankrig har netop i forhold til sit offentlige underskud passeret de 1.000 mia. euro.
Det, man bare kan konstatere, er, at i Danmark, som jo står uden for euroen, går det faktisk langt bedre.
Det ved jeg godt at fru Brosbøls parti ikke har nogen andel i, men man kan da trods alt konstatere, at det går bedre i de lande, der er uden for euroen, end i dem, der er inden for – også hvad angår arbejdsløsheden.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-19:
Jeg kan kun tolke svaret, som at hr. Morten Messerschmidt ikke mener, at det er nødvendigt at samarbejde, f.eks. om beskæftigelsen.
For med den negative udlægning af spørgsmålet, som jeg fik, besvarede hr. Morten Messerschmidt netop ikke spørgsmålet om, hvor man så syntes, at det var nødvendigt at samarbejde.
Men jeg noterede mig også i hr. Morten Messerschmidts oplæg, at han takkede for muligheden for at få indflydelse på det her spørgsmål om forfatningstraktaten.
Der vil jeg så spørge: Opfatter hr. Morten Messerschmidt så ikke, at der er en risiko for, at vi netop, hvis vi ikke stemmer ja til forfatningstraktaten, kommer til at stå et sted uden for indflydelse i EU-samarbejdet?
For man har jo haft debatten om, at der er en risiko for, at EU kommer til at køre i forskellige hastigheder.
Hvis Danmark stemmer nej, kommer vi så ikke til at stå uden for indflydelse?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu antager jeg, at det er hr. Torsten Schack Pedersen bekendt, at undertegnede ikke er medlem af Europa-Parlamentet, men derimod medlem af det danske Folketing.
Derfor har jeg også svært ved at sætte mig ind i, hvad der foregår i hovederne på de medlemmer af Europa-Parlamentet, som er valgt i Irland.
Det, vi behandler i dag, er, hvordan Dansk Folkeparti ser på forfatningen, og vi ser en lang række områder, som er dybt, dybt problematiske, fordi EU bid for bid overtager kompetencer, som i dag bliver reguleret af hr. Torsten Schack Pedersen, undertegnede og 177 andre mennesker.
Det synes vi faktisk er den rigtige model.
Men at jeg skal forklare, hvorfor irere mener det ene og det andet om forfatningen, og at man vil gøre det til bevæggrund for, at Dansk Folkeparti mener noget forkert, synes jeg er meget, meget langt ude.
Fru Brosbøls spørgsmål ligger lidt i forlængelse af hr. Svend Aukens tidligere.
Jeg kan nævne et område, hvor vi egentlig mener, at EU's regulering er gået for vidt.
Jeg har en dom med fra den 15. marts 2005, som hedder London Borough of Ealing, hvor man stadfæster, at artikel 12 og de øvrige bestemmelser om forbud mod nationalitetsdiskriminering skal fortolkes således, at SUordninger, altså studiestøtteordninger, ikke må afvises over for andre statsborgere; det drejer sig om det land, hvor nu udbetalingen sker fra.
Det er jo et eksempel på, hvordan man involverer sig i fordelingspolitikken; det er et eksempel på, hvordan man involverer sig finanspolitikken.
Det vælger vi altså meget klart at afvise.
Jeg kan sende fru Brosbøl en kopi af dommen, hvis hun skulle være interesseret.
I forhold til frygten kan jeg bare sige, at jeg egentlig synes, at det er utrolig modigt at turde sige nej til den centralistiske vilje, der er om at skabe et Europa reguleret af tyske og franske interesser.
Det har jeg konstateret man ikke tør i Socialdemokratiet, det har man aldrig nogen sinde turdet.
Det tør vi i Dansk Folkeparti.
Jeg kan jo svare med en anden hypotese: Hvis nu man ved folketingsvalget i 2001 ikke havde kunnet realisere et helt skattestop efterfølgende, men et halvt, ville det jo ikke betyde, at Venstre efterfølgende var tilhænger af et halvt og modstander af et helt.
Sådan hænger tingene jo ikke sammen.
Så når Dansk Folkeparti modsætter sig forfatningen, betyder det selvfølgelig ikke, at vi pludselig er tilhængere af Nicetraktaten.
Det betyder bare, at vi anser forfatningen for et større onde, end Nicetraktaten er.
Derfor vælger vi at sige til danskerne, at de rent faktisk skulle tage at sige nej, så vi også i fremtiden har en sikkerhed for, at basale frihedsrettigheder, socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik, udenrigspolitik og en lang række andre områder bliver reguleret herinde, hvor i øvrigt hr. Kim Andersen kan øve den indflydelse, som han siger nej tak til ved at sige ja til forfatningen.
Kim Andersen (V), 2005-04-19:
Hr. Messerschmidt skal have tak, for hr. Messerschmidt bekræftede i og for sig, at det, som er Dansk Folkepartis øvelse i den her diskussion, er at sige nej, nej og atter nej og få det til at fremstå, som om man er et borgerligt parti, der er imod det europæiske samarbejde.
Og hvis det alligevel skulle ske, vil man rykke i nødstroppen og sige: Vi er tilfredse med det traktatgrundlag, vi i øvrigt stod på tidligere.
Skulle hr. Messerschmidt så ikke klart sige, at Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke er det, som det giver sig ud for at være, nemlig et nejparti?
Dansk Folkeparti er i EU-sammenhæng bare bagstræberisk og er tilfreds med det, som var i går.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu muliggjorde hr. Andersens parti jo ikke, at det danske folk blev hørt om Nicetraktaten, det er dog en væsentlig brist for hr. Andersens argumentation.
Men sagen er den, at vi altså står over for en ændring af traktaten, og den ændring modsætter Dansk Folkeparti sig.
Det er sådan, at hvis ét land modsætter sig den, falder den.
Det er klart, at vi så er tilbage ved Nicetraktaten, men Dansk Folkeparti ser også mange problemer i Nicetraktaten.
Det er fuldstændig populistisk, hvis man tror, at man kan udlægge Dansk Folkepartis argumentation i den retning, at ved at afvise forfatningen bekræfter vi Nicetraktaten, for sådan hænger tingene selvfølgelig heller ikke sammen.
Det tror jeg egentlig at hr. Kim Andersen også godt er klar over.
Kim Andersen (V), 2005-04-19:
I Venstre er vi store tilhængere af et tæt europæisk samarbejde.
Vi er stærke tilhængere af et stærkt, handlekraftigt og funktionsdueligt EU.
Dansk Folkeparti siger nej.
Det er så let, det er nok det letteste.
Men jeg er enig med andre spørgere i, at Dansk Folkeparti mangler at give os et svar på, hvilken vej Danmark så skal udvikle sig.
Hvordan skal vi klare os uddannelsesmæssigt, Fttmo22.fm Page 1752 Friday, May 13, 2005 11:32 AM handelsmæssigt og i det hele taget i det tætte, integrerede samarbejde, som vi er en del af?
Men hr. Messerschmidt skal nu ikke have helt utak, for lige før kom han måske svaret lidt nærmere, end han selv er klar over, idet han sagde, at når traktaten falder, står vi på Nicetraktatens grundlag.
Er det trods alt ikke rigtigt opfattet?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Modet er jo ikke den leflen for franske og tyske og andre stornationers interesser, som har kendetegnet radikal politik, også helt tilbage til før Scavenius.
Modet er netop, at man tør være sig selv bekendt, tør være sit land bekendt, tør sige klart til de stormagter, som ønsker at regulere os, at vi ikke ønsker at blive reguleret, at vi ønsker, at Danmark skal reguleres af danske politikere i det danske Folketing.
Deri ligger modet.
Der har jeg fuldstændig erkendt for lang tid siden, allerede da jeg gik ind i politik, om end det ikke er lige så lang tid siden, som fru Elisabeth Arnold, at det mod har man ikke i Det Radikale Venstre.
Det ændrer dog ikke på, at den helt klare juridiske konstruktion siger, at forudsætningen for, at man kan ændre Nicetraktaten, er, at der er enighed blandt medlemslandene.
Jeg forestiller mig en udmærket model, hvori jeg selvfølgelig håber udenrigsministeren kan fortsætte som udenrigsminister, og hvor Dansk Folkeparti kan tilslutte sig et mandat til udenrigsministeren om, at han skal tage til et topmøde og meddele de øvrige udenrigsministre, at forfatningen er faldet.
Og så vil vi holde en lille fest i Dansk Folkeparti.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-19:
Vi får stadig ikke noget klart svar på, hvad Dansk Folkeparti forestiller sig der skal ske i Danmark, efter at danske vælgere har taget en dansk beslutning, hvor der tages stilling til den her forfatningstraktat, som vi skal stemme om i september måned.
I pjecen op til valget er der refereret, at Dansk Folkeparti ønskede en udmeldelse.
Fru Pia Kjærsgaard har på partiets landsmøde for 1½ års tid eller måske 2 år siden
sagt, at hvis man sagde nej til den kommende forfatningstraktat, var det at betragte som en halv udmeldelse.
Hvorfor kan vi ikke få et klart svar på, hvad hr. Morten Messerschmidt vil anbefale sine vælgere, hvis de følger hans råd om at stemme nej til traktaten her?
Det mod, som hr. Morten Messerschmidt tilkendte sig i sin indledende tale, vil vi gerne se noget til her.
Vi vil gerne vide helt præcis, hvad det er, de danske vælgere skal se i øjnene, når og hvis traktaten falder med danske stemmer her den 27. september.
Hvorfor kan vi ikke få et klart svar?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Det vil jeg mene, men så fordrer det, at fru Elisabeth Arnold lytter meget godt efter.
Siden Romtraktaten har været gældende, har det været en kendt forudsætning for ændringer af enhver karakter, at de forudsætter enighed blandt medlemslandene.
Det vil sige, at hvis det danske folk siger nej tak til den ændring her, så falder forfatningen, så kan forfatningen ikke gennemføres.
Hvis det franske folk også siger nej, kan den heller ikke gennemføres osv.
Det er altså bare et juridisk faktum, som man i Det Radikale Venstre må forholde sig til, om end man altså ønsker en mere eller mindre de facto-nedlæggelse af det danske Folketing.
Hvis danskerne siger nej tak til den model, som Giscard d'Estaing, Jacques Chirac, Gerhard Schröder og alle de andre jubeleuropæere – man kunne i flæng også nævne fru Elisabeth Arnold – ønsker gennemført, må man acceptere det, og så falder forfatningen.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-04-19:
Jeg vil gerne gribe tilbage til den debat, der udspandt sig her for en 20 minutters tid siden, hvor Dansk Folkeparti ville anbefale de vælgere, Fttmo22.fm Page 1751 Friday, May 13, 2005 11:32 AM der ønskede at følge Dansk Folkepartis anvisninger, at stemme nej til traktaten her.
I sit oplæg til debatten her sagde hr. Morten Messerschmidt meget, meget tydeligt, at Dansk Folkeparti var et meget modigt parti, fordi de havde mod til at sige fra.
Vi tør sige fra, var det udtrykkelige udtryk.
Men rækker modet så langt, vil jeg gerne spørge hr. Morten Messerschmidt, til at Dansk Folkeparti også tør sige, hvad de så vil efter et nej.
Indtil nu har ingen af de spørgere, der har været på banen, fået et klart svar.
Kan vi få det nu?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Vi ønsker ikke et svækket Europa, vi ønsker et slankere EU.
Selvfølgelig skal Europa ikke svækkes, men det er præcis det, der er problemet i EU.
Her kan f.eks. nævnes det økonomiske område.
EU's tåbelige rammekriterier for den europæiske økonomi har svækket økonomien i forhold til bl.a. Asien og USA, så det kunne være et konkret område, hvor EU har spillet fallit.
Jeg ved ikke, om hr. Svend Auken var borte et øjeblik, men jeg nævnte hele det strafferetslige område, hele den retslige regulering i EU-traktaten, som hr. Svend Auken selvfølgelig er bekendt med ikke er omfattet af det danske retsforbehold, som kun omfatter del IV af EU-traktaten.
Jeg kunne nævne beskæftigelsesområdet, altså artikel 125-130 i EF-traktaten, jeg kunne nævne en lang række områder – arrestordren osv. – hvor vi rent faktisk ser det som dybt problematisk, at EU lovgiver.
Jeg har stor forståelse for, at man ikke deler den opfattelse.
Det, som forfatningen lægger op til, er jo en gennemgribende regulering af socialpolitikken og alle de områder, som hr. Svend Auken finder fornuftige at regulere, og jeg kan da godt forstå, at man i hr. Svend Aukens parti, som er i opposition, ønsker at få de ting ud af Folketinget, for det ville jo gøre det meget lettere.
Svend Auken (S), 2005-04-19:
Nu spurgte jeg ikke til traktaten.
Jeg konstaterede, at Dansk Folkeparti har stemt imod alle de traktater, der har været til afstemning, hver gang med det samme argument, nemlig at det europæiske samarbejde blev for stærkt.
Derfor ville jeg bare have, at ordføreren i lyset af de erfaringer, vi har haft med disse traktater, gav en række konkrete eksempler fra miljøområdet, fra arbejdsmiljøområdet, fra arbejdsløshedsområdet, fra landbrugs-, dyrebeskyttelses-, forbrugerbeskyttelsesområdet osv. gav en række konkrete eksempler på, hvor Dansk Folkeparti mener, at samarbejdet er gået for vidt.
Når jeg spørger, er det, fordi jeg har ikke bare studeret de her ting, men faktisk siddet der som minister i 14 år og også arbejdet som parlamentariker med det her i mange år, og mit indtryk er altid, at det, der er hovedproblemet, er, at det europæiske samarbejde er for svagt med hensyn til de fælles problemer, vi står over for.
De ønsker et svækket Europa.
Derfor vil vi gerne høre, hvor det er, Europa i dag er for stærkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg vil takke for spørgsmålet fra hr. Svend Auken, for jeg synes, at det er dejligt at kunne komme ind på så centralt et område.
Det, man kunne nævne, er f.eks. de strafferetlige reguleringer i EU-traktaten, som altså ikke er omfattet af det danske retsforbehold.
Det, man kunne nævne, er den ultraliberalisering, der ønskes af artikel 12, altså nationalitetsdiskrimineringsforbuddet i forhold til tjenesteydelser, hvor der nu barsles med et oprindelseslandsprincip.
Hele tanken om, at EU og EU's borgere skulle kunne regulere Danmark på en bedre måde end danske politikere, vender vi os altså imod.
Hvis hr. Svend Auken lyttede ordentligt efter i min ordførertale, ville han høre, at jeg rent faktisk redegjorde for, at Dansk Folkepartis synspunkt er, at de områder, hvor der af grænsemæssige hensyn er en nødvendighed af en regulering, ser vi en fornuft i at lave EU-regulering.
Men når f.eks. EU forbyder os at have national grænsebevogtning, eller når EU søger at lave regler for de kommunale valgforhold, er det simpelt hen gået for vidt.
Og med hensyn til forfatningen, som den ligger, kunne vi nævne en lang række områder, som vi rent faktisk vender os imod: ægteskabsregulering, ytringsfrihedens bestemmelser, forsamlingsfriheden, at man vil sikre uddannelse, at man vil sikre sundhedsniveauerne, mener vi rent faktisk er et nationalt anliggende og slet ikke noget, som EU bør blande sig i.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-19:
Se, det er ellers det indtryk, man nogle gange godt kan få, når man lytter til debatten, som Dansk Folkeparti præsenterer den.
Dansk Folkeparti er bange for udvidelser af EU; man er bange for tyrkisk medlemskab af EU; man er bange for mange af de ting, som en stor del af de danske folkevalgte ellers går meget ind for.
Jeg noterede mig også, at hr. Morten Messerschmidt i sit oplæg sagde, at Dansk Folkeparti ønsker et samarbejde der, hvor det er nødvendigt.
Jeg kunne godt tænke mig at få uddybet, hvor præcis det er hr. Morten Messerschmidt mener at det her samarbejde er nødvendigt.
Mener hr. Morten Messerschmidt ikke, at det er en fordel, at man samarbejder om at løfte beskæftigelsen?
For alt andet lige må det jo give en stærkere effekt, når man samarbejder 25 lande, end hvis vi i Danmark beslutter os for, at nu må vi sandelig gøre noget ved det.
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-19:
Jeg synes, det er interessant, hvad hr. Morten Messerschmidt siger om, at det er danske politikere, der skal træffe beslutninger om dansk politik.
Det tror jeg sådan set vi alle sammen synes er en rigtig god idé.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Morten Messerschmidt om, er: Er der overhovedet ikke nogen udefrakommende begivenheder, der kunne tænkes at influere på den danske politik, så det måske kunne være nødvendigt at gå ind i et samarbejde med andre for at bevare noget af sin suverænitet?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu vil jeg lige understrege i forhold til min sidste bemærkning, at det selvfølgelig ikke var min mening at genere Irland.
Bare for, at det må stå klart.
Men vi i Dansk Folkeparti er meget, meget åbne for samarbejde.
Det synes vi er glimrende.
Vi synes, det er herligt, at man kan indgå alliancer med andre lande, indgå aftaler osv.
Det må fru Lone Dybkjær også være bekendt med er sket noget før EU's oprindelse.
Det, vi vender os imod, er det hav af nye områder, hvor man ved kvalificerede flertalsafgørelser kan træffe beslutninger, som dette Folketing ikke har mulighed for at røre ved.
Det, vi vender os imod, er, at EU-Domstolen område for område vil kunne tiltage sig kompetence, som den har gjort i al den tid, EU har eksisteret, via det begreb, som fru Lone Dybkjær naturligvis kender som policy making.
Fru Lone Dybkjær har jo netop siddet i Europa-Parlamentet og formodentlig beskæftiget sig med problemet.
Det er det, vi peger på.
Forfatningen lægger op til en lang række nye kompetenceområder, hvor EU skal regulere, og hvor dette Folketing ingen indflydelse har længere.
Jo, vi kan stemme ja, når direktiverne kommer.
Og stemmer vi nej, kan vi enten få suspenderet vores rettigheder i EU, om end de i forvejen er begrænsede, eller vi kan få bøder.
Det er fremtiden for den forfatning, som fru Lone Dybkjær taler for.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-19:
Men er hr. Morten Messerschmidt ikke enig med mig i, at det, når der kommer nogle direktiver, sådan set sker, bl.a. fordi de har skaffet sig et flertal i Ministerrådet – og i et samarbejde med Europa-Parlamentet og i øvrigt også i et samarbejde med de nationale parlamenter?
Jeg går ud fra, at vi kan være enige om, at den eksisterende lovgivningsmekanisme ikke bare er nogle direktiver, der kommer dumpende ned fra himlen fuldstændig uden menneskepåvirkning undervejs.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er, om hr. Morten Messerschmidt synes, at det danske folk var meget lidt modigt, da det stemte ja i 1972, i 1986 og i forbindelse med Amsterdamtraktaten i 1998.
Nu forbigår jeg Maastricht og Edinburgh.
Men det er om de andre klare, enkeltstående traktater.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Jeg tror da, at man ligesom her i Danmark da også i EU kan finde masser af eksempler på, at der kan være ting, der kan gøres bedre.
Derfor er det her også et af de områder, som vi jo også ser indimellem er til debat og er genstand for debat.
Det Konservative Folkeparti vil da også meget gerne være med til at effektivisere forretningsgangen.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Nu taler vi ikke om udmelding af EU, og det er slet ikke det, der er på tapetet i øjeblikket, og derfor synes jeg måske, at den passus ikke skulle have været med.
Jeg vil gerne i forhold til fru Helle ThorningSchmidts egne socialdemokratiske vælgere spørge, om ikke deres formand kan forstå, at der i arbejderbevægelsen er enorm bekymring for det pres på lønninger, der kan komme i forbindelse med EU og den nye forfatning, og det pres, der kommer i forbindelse med Tyrkiets eventuelle optagelse.
Forstår fru Helle Thorning-Schmidt ikke, at der er en bekymring helt dybt ind i Socialdemokratiets kernevælgeres gruppe?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Ja, man kan nok forestille sig ufattelig mange ting.
Men i Det Konservative Folkeparti forholder vi os faktisk til de fakta, der er på bordet.
På nuværende tidspunkt står Frankrig over for en folkeafstemning, og i Danmark har vi planlagt en folkeafstemning, og den har vi selvfølgelig tænkt os at gennemføre.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Det har vi aldrig nogen sinde slået til lyd for.
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er: Hvis nu vi forestiller os, at Frankrig stemmer nej den 29. maj,
hvad er så efter fru Helle Sjelles opfattelse ideen i at gennemføre en dansk folkeafstemning og bruge de der 80-85 mio. kr. på det projekt?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Det hverken kan eller vil jeg hverken af- eller bekræfte.
Det, det handler om for Det Konservative Folkeparti, er, at vi selvfølgelig sørger for også at søge indflydelse ved at sørge for, at vi ikke isolerer Danmark.
Jeg kan forstå, at det, der efterhånden er Dansk Folkepartis politik, netop er, at Danmark skal isoleres så meget som muligt.
Det er ikke den konservative politik.
Vi håber på at opnå og søger den indflydelse, som det er muligt at opnå.
Det er også derfor, vi synes, at det europæiske samarbejde og EU er et ganske udmærket foretagende.
Vi mener faktisk, at vores plads i EU fremover er over for de problemstillinger og de udfordringer, vi står over for.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Vi har hørt en masse om de europæiske værdier.
Jeg kan ikke rigtig finde ud af, hvad det er.
Jeg har forsøgt at studere det, men jeg kan ikke finde ud af det.
Til gengæld kan jeg godt huske, hvad de gamle konservative værdier var.
Det var gud, konge og fædreland.
Nu har jeg forstået, at man sådan nærmest er ved at være træt af at have folkekirken med som en del af staten, og fædrelandet er vel også på vej væk, så der er nok efterhånden kun Margrethe tilbage.
Det synes jeg er dejligt at man i hvert fald holder lidt fast ved det.
Kan fru Helle Sjelle bekræfte, at der er en vældig dyb skepsis i det, der hedder de kernekonservative rækker omkring det her fænomen, at man nu lægger op til en slags statsdannelse med de symboler, som hører en statsdannelse til, at man har et fælles flag, en fælles EU-hymne, fælles præsident, fælles EU-udenrigsminister?
Kan fru Helle Sjelle bekræfte, at det er et problem for mange konservative vælgere?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Nu er EU altså ikke noget statisk efter vores opfattelse.
Både Europa-Parlamentet og de nationale parlamenter, og hvad der ellers er af forskellige forsamlinger, har jo faktisk mulighed for at påvirke EU, og det mener vi da selvfølgelig også at man skal gøre og udnytte de muligheder, der er for at påvirke, i hvilken retning EU skal bevæge sig fremover.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-19:
Jeg opfattede egentlig ikke, at ordføreren svarede på mit spørgsmål.
Det, jeg godt ville have klargjort, var artikel 12, som omhandler den delte kompetence mellem medlemsstaterne og Unionen.
Deri fremgår det, at medlemsstaterne kun kan få lov til at lave politik, når Unionen er færdig med at udøve sin magt.
EU er ikke kendt som en institution, der er tilbageholdende med at udøve sin magt eller er tilbageholdende med at lave detailpolitik.
Det var det, jeg ønskede ordførerens kommentar til.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Nu tror jeg, det er vigtigt at holde sig for øje, at alt det, der kommer til at ske i EU fremover, forhåbentlig er, at vi kommer til at diskutere, hvad det er for en vej, EU i det hele taget skal bevæge sig ad.
Bl.a. har de debatter, vi har haft her i det danske Folketing før, jo meget været om for eller imod EU.
Vi håber meget på, at vi i højere grad kan komme til at diskutere, hvad det er for en retning, EU skal bevæge sig i.
Det har alle jo faktisk mulighed for at påvirke, i det omfang man selvfølgelig er repræsenteret.