runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Jeg synes, det er en speciel dimension, man indlægger i denne her debat.
Det her drejer sig om en fremlæggelse af regeringens overordnede politiske sigtelinjer, og så hæfter man sig ved en enkelt kritisk bemærkning af et enkelt filmprojekt, og at der er en EU-problematik knyttet til en statsbevilling.
Det er ikke først gang, vi har EU-problematikker i forbindelse med de støtteordninger, vi giver, for EU skal jo netop våge over, at vi ikke laver konkurrenceforvridning.
Pengene er sikret til formålet.
De bliver udbetalt, så snart det kan lade sig gøre.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Det er jo ikke meget bevendt med en lovgivning, der kun figurerer på papiret, men som ikke eksisterer i virkeligheden.
For konsekvensen af det her er jo, at en række af de blade og tidsskrifter, vi taler om, helt og frivilligt Danmarks måde måde at kommunikere med resten af verden på, ikke kan få lov til at lave deres almindelige aktiviteter.
Det er jo enormt fornemt at stå på Folketingets talerstol og tale om det frie ord, men hvis ikke det følges op af ikke alene lovgivning, men lovgivning, der faktisk også virker, så er det jo ikke meget bevendt.
Derfor kan man jo sammenholde det med, at PEN lige pludselig ikke er berettiget til støtte.
Det udtalte kulturministeren på et meget tidligt tidspunkt at PEN ikke ville være, hvis der ellers var flimmer omkring, hvem der kunne optages i organisationen.
Regeringens parlamentariske grundlag sætter spørgsmålstegn ved hele filmstøttestrukturen, fordi man mener, at en film af Lars von Trier er for antiamerikansk.
Er det essensen af kampen for det frie ord i Danmark i dag?
Jeg tror, vi skal blive i sporet omkring portostøtten, der faldt fra i forbindelse med den seneste finanslov, for er det ikke korrekt, at regeringen laver en besparelse på portoområdet på 188 mio. kr., og at det efterfølgende bliver fulgt op med takststigninger hos Post Danmark, således at det beløb, som de blade og magasiner, hr. Keld Albrechtsen taler om, nemlig alle fagbladene, alle interesseorganisationernes blade, hele det frivillige Danmarks måde at kommunikere på, skal ud at finde for at kunne levere det produkt, de gjorde tidligere, er op imod 400 mio. kr.?
Så siger fru Ester Larsen: Vi har oprettet en pulje på 32 mio. kr.
Er det ikke korrekt forstået, at der er vedtaget en lov på det her område i Danmark, som ikke er trådt i kraft, fordi man ikke engang har fået en tilladelse fra Europa-Kommissionen til at gennemføre
lige præcis den lovgivning, således at situationen i dag er den, at der ikke er nogen støtte til distributionen, fordi lovgivningen slet ikke er trådt i kraft?
Man fjerner altså dermed flere hundrede millioner kroner fra det frivillige Danmark, fra den offentlige debat, og gennemfører en lovgivning, som ikke engang er trådt i kraft endnu.
Er det virkelig kampen for det frie ord?
Kl. 9.25
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Det er præcis et udtryk for en vilje til at værne den frie tanke og meningsudveksling, at der er en speciel støttepulje til tidsskrifter og blade af kulturel karakter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Jeg synes godt nok, det var et overordentlig magert svar.
Den kritik, som hr. Eyvind Vesselbo retter, går selvfølgelig ikke på de ganske få blade, som man redder ved hjælp af de 32 mio. kr. Den går på alle dem, som bliver ramt alligevel, hvoraf mange må lukke.
Mange foreninger må opgive deres udadvendte debat.
Jeg spørger bare, fordi fru Ester Larsen startede hele sin indgang til det her med, at det skulle være den frie tanke.
Men hvordan skal den frie tanke leve, hvis de medier, hvorigennem den skal føres frem, disse uafhængige blade, som varetages af det frivillige foreningsliv, dette liv, som er selve fundamentet for vores kultur, nu bliver skåret i strimler? Så kommer der så fremragende et indlæg fra hr. Eyvind Vesselbo, og det eneste svar, vi får, er, at man har fundet 32 mio. kr.
Det ved vi udmærket godt, men det er alle de blade, der bliver ramt, jeg spørger til.
Det kan jeg da ikke forstå at fru Ester Larsen ikke vil forholde sig til.
Men hr. Eyvind Vesselbos kritik skal åbenbart forties og fejes ind under gulvtæppet.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Jeg kan sige, at man ud fra et kulturpolitisk ønske har sikret en bevilling på 32 mio. kr. årligt netop til blade og tidsskrifter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Fru Ester Larsen hævder, at Venstre går ind for åndsfriheden og den frie tanke, altså pluralisme og kulturel mangfoldighed må man forstå.
Så vil jeg godt i den forbindelse høre, om fru Ester Larsen og partiet Venstre er enige med hr. Eyvind Vesselbo, som i Århus Stiftstidende den 16. april har skrevet en sønderlemmende kritik af den nedskæring af bladstøtten, som har ramt foreningslivet så hårdt. Hr. Vesselbo skriver: Der er derfor fare for et fattigere forenings- og kulturliv ikke blot i Århus, men i hele landet.
Det er jo tydeligt, at der efter hr. Vesselbos opfattelse her sker en markant forringelse af vores kultur.
Nu kan jeg sige det, fordi hr. Vesselbo er til stede i salen og har mulighed for også at blande sig, hvis han synes, jeg refererer ham forkert.
Jeg synes, det er en markant artikel, han har skrevet, og hvis fru Ester Larsen er enig i det, som hr. Eyvind Vesselbo har skrevet, så kan jeg ikke se andet, end at så må der ske en ændring af regeringens kulturpolitik - en markant ændring - for der er jo ingen tvivl om, at hr. Eyvind Vesselbo har fuldstændig ret i sin kritik.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Nu er det jo altid interessant for et oppositionsparti at prøve, om man kan finde nogle sprækker mellem regeringspartier.
Nu er det sådan, at en koalitionsregering som den, vi har, fremsætter lovforslag i fællesskab, og derfor fremsætter partierne ikke enkeltvis deres forslag.
Det er ikke udtryk for fattigdom, at disse sigtelinjer ikke tager stilling til, om kommunerne skal overtage nogle af amternes opgaver, om regionerne skal have kulturopgaver eller ej.
Det ville være urimeligt at kaste sig ind i en debat om kulturens placering, så længe vi ikke har den overordnede opgavefordeling på plads.
Men det er da klart, at kultur er et meget vigtigt politikområde, og det bliver i stigende grad et vigtigt kulturområde.
Kl. 9.30 Derfor er der meget stor opmærksomhed omkring kulturen, og vi har en opgave i at sørge for at få kulturpolitikken forankret så solidt som overhovedet muligt i de kommende myndighedsdannelser, vi laver.
Jeg kan sige, at vi i øjeblikket støtter teateret med offentlige midler i størrelsesordenen 1 mia. kr. Så det er udtryk for, at der er stor offentlig interesse for teaterlivet.
Vi står over for en etablering af en ny opera, et nyt skuespilhus i Københavnsområdet.
Vi har øget bevillingerne
til nogle af landsdelsscenerne
, vi har stillet krav til landsdelsscenerne om, at de skal være mere udadvendte, at de skal lave aktiviteter for børn.
Vi har nogle forventninger til teatrene.
Vi har også de mindre teatre, som er støttet på forskellig vis, og de er jo i særlig grad eksperimenterende.
Men den eksperimenterende opgave er også lagt ind i forpligtelserne på de større teatre.
Så regeringen har stor interesse for teaterområdet.
Kl. 9.20
Venstre finder, at støtte til litteratur er meget væsentlig.
Det er meget vigtigt, at vi har en litteratur på vores eget sprog, så det er en del
både af vores kultur- og vores sprogpolitik at understøtte litteraturen
Jeg kan sige, at der ydes en støtte på 180 mio. kr. fra staten, så det er jo ikke sådan, at litteraturen er ustøttet her i landet.
Med hensyn til teater er vi jo i den situation, at vi står over for en strukturdiskussion og en eventuel strukturomlægning, og udfaldet af den vil selvfølgelig også få nogle konsekvenser for teaterlivet.
Men jeg synes, det er en forkert rækkefølge detaljeret at diskutere teater, før vi har strukturen på plads.
Naser Khader (RV), 2004-04-23:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, fru Ester Larsen, om teater og litteratur.
Hvor bliver de af i de her sigtelinjer?
Hvorfor fylder de næsten ikke noget?
Har man ikke nogen visioner på de to områder?
I forhold til teateret er det faktisk relevant, især på nuværende tidspunkt, hvor man diskuterer en strukturreform.
Kunne det ikke være relevant at have en holdning til det her?
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Globaliseringen øges, og dermed stiger behovet for at styrke vores nationale identitet.
Det betyder, at kulturpolitikken får stigende betydning.
Globaliseringen og informationsteknologien er i gang med at ændre den måde, det danske samfund og andre europæiske samfund fungerer på.
Det gælder både normer, forestillinger om det gode liv og borgernes forhold til samfundet.
Kulturen er den fælles referenceramme, der giver sammenhængskraft til et samfund.
Da kulturpolitik endvidere har mange facetter og spreder sig ud over mange indsatsområder, har Det Konservative Folkeparti og Venstre fundet det rigtigt at bede kulturministeren om at redegøre for regeringens kulturpolitiske sigtelinjer.
Besvarelse
Brian Mikkelsen (KF), 2004-04-23:
Det betyder, at man sender nyheder hver halve time på en anderledes måde og med en anden indgangsvinkel.
Det samme gør Talpa for øvrigt, og det har også betydet, at de andre radioaktører, der eksisterer, SPS-radio, som står for Voiceradioerne, Radio 2, sender nyheder, som er lavet af et dagblad, nemlig Berlingske Tidende.
Det vil sige, at der er kommet en reel form for pluralisme på radionyhedssiden, som man ikke har haft før.
Det bør man være glad for og begejstret for, fordi vi alle sammen i hele landet har skullet lytte til Danmarks Radio.
Det er meget københavnerfikseret, når nu nogle københavnere, både politikere og nogle dagbladsjournalister, på et par enkelte dagblade har skrevet om de her ting, for de har glemt, at man ikke har haft den mulighed i hele landet at lytte til et alternativ til Danmarks Radio.
Det er det, man nu får mulighed for ved en stærk radio i hele landet og forhåbentlig ved opbygning af et helt andet lokalradionet, som betyder, at man via network kan etablere nogle stærke radiostationer, som kan konkurrere med Danmarks Radio på kvalitet, nyheder, musikprogrammer, journalistiske programmer osv.
Naser Khader (RV), 2004-04-23:
Jeg mener faktisk, det ville være den rigtige rækkefølge at komme med nogle visioner på kulturområdet og teaterområdet op til drøftelserne af en ny struktur.
Det er man kommet med på andre områder.
Man kan godt have en holdning til, hvordan man godt kunne tænke sig at se kulturen i sammenhæng med den nye struktur.
Så en holdning savner jeg i hvert fald.
Ole Sohn (SF), 2004-04-23:
Jeg vil gerne erklære mig enig i det sidste, fru Ester Larsen siger om vigtigheden.
Det er netop derfor, jeg synes, det er fattigt, at man ikke tager fat i det, tager højde for det, kommer med nogle udspil og nogle bud fra regeringens side.
Hvordan forestiller regeringen sig, at kulturen skal placeres i de nye regioner, i de nye, større kommuner?
Jeg ved godt, at det ikke er på plads, at der først kommer et udspil nu, men man må da som regering have nogle visioner for, hvordan man kan sikre kulturens placering i en kommende kommunalreform.
Hvis man ikke har det, overlader man det jo bare til alle mulige andre kræfter at tilrettelægge en strukturreform, og så bliver kulturen som så ofte stedmoderligt behandlet, noget, der kan blive plads til, hvis vi har råd.
Der er derfor, jeg mener, at regeringen burde have taget fat på det, netop når den kommer med nogle kulturpolitiske sigtelinjer, for jeg går ud fra, at sigtelinjerne rækker videre end til det kommende kommunalvalg.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Jeg kan berolige hr. Ole Sohn.
Det er sådan, at det udspil der kommer fra regeringen, tager højde for et forslag til opgaveplaceringer, og der er også taget højde for kulturområdet i det udspil, der kommer.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-23:
Det er i forlængelse af de to foregående spørgere.
Men altså det konkrete spørgsmål: Er Venstres ordfører tilfreds med, at kulturpolitikken kommer til at bestå af 15 sider såkaldte sigtelinjer?
Jeg ser ingen sigtelinjer, i hvert fald ikke for så vidt angår litteraturen.
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Fru Mette Frederiksen er åbenbart for højt hævet over os andre til at ville deltage i diskussionen om finansiering.
Det har jeg lidt svært ved at forholde mig til, og man kan bare tænke på en dansk børnesang, hvor en af linjerne lyder: »og har du penge, så kan du få«.
Så ved fru Mette Frederiksen også, at hvis man kan finansiere tingene, er der mulighed for at være med ved bordet.
Sagt på en anden måde, så har fru Mette Frederiksen mere travlt med at fortælle om, hvad fru Mette Frederiksen og Socialdemokraterne har tænkt sig inden for EU-politik med den begejstring, der lægges for dagen, til, at der skal laves en global kulturpolitik, en europæisk kulturpolitik.
Så vil jeg bare spørge i al diskretion: Hvor blev den danske kulturpolitik af?
Hvad er der i vejen med den danske kulturpolitik?
Det er, som om fru Mette Frederiksen helst vil flytte hele diskussionen uden for Danmarks rammer og hellere gøre diskussionen global og altomfattende.
Ville det ikke være mere nærliggende at forholde sig til det, som det egentlig drejer sig om, de kulturpolitiske sigtelinjer her i Danmark, som selvfølgelig også vil have en flig af et internationalt aspekt?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Jamen jeg har jo sådan set allerede gjort rede for vigtigheden af, at vi i Folketinget får en generel kulturpolitisk debat.
Derfor var vi også glade ved udsigten til en redegørelsesdebat.
Det er jo sådan set landets statsminister, der også fra den her talerstol har fortalt Folketinget, at der vil komme en kulturpolitisk redegørelse.
Den har vi ikke fået.
Vi har i stedet fået nogle sigtelinjer, som vi ikke synes på tilstrækkelig vis angiver de konkrete løsningsforslag og de overordnede visioner, der skal til for dansk kunst- og kulturpolitik.
Og ifølge det forslag til vedtagelse, som jeg netop har læst op, deles den holdning jo af et flertal af Folketingets partier.
Det bør da give grund
til eftertanke hos en borgerlig regering.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-04-23:
Jeg kan også konstatere, at Socialdemokratiet ikke har noget kulturpolitisk program eller oplæg i det hele taget.
Somme tider klager fru Mette Frederiksen f.eks. i Politiken torsdag over, at oplægget ikke forholder sig til den aktuelle debat.
Betyder det, at fru Mette Frederiksen ikke ønsker en sådan overordnet politisk linje, og er det også derfor, at Socialdemokratiet fører en zigzagkurs, enkeltsagspolitik på kulturområdet?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Det at lave sigtelinjer, i hvert fald i ordets oprindelige og almindelige forstand, sigter hen imod noget, man vil, man kunne måske oven i købet forestille sig, at når regeringen fremlægger sigtelinjer, vil der være noget nyt i dem.
Jeg har læst de sigtelinjer.
Det tror jeg alle ordførere i salen her har gjort, jeg kunne høre, at kulturministeren undrede sig over, at vi kunne reagere så hurtigt på dem, som vi gjorde.
Det er bl.a. fordi ekspeditionen her i Folketinget er blevet så god, at vi fik dem aftenen forinden.
Kl. 9.55
Der er jo ingen nye konkrete forslag.
Jeg har også i min ordførertale i dag sagt, at der, hvor vi synes, der for alvor er behov for, at der bliver fokuseret, er på vækstlagsproblematikken; det er konkurrencen på public service; det er det internationale aspekt.
Og det synes vi ikke på tilstrækkelig vis er berørt i de sigtelinjer, der er fremlagt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-04-23:
Nu kan se, at fru Mette Frederiksen mener, at de kulturpolitiske sigtelinjer nærmer sig spild af tid
, som fru Mette Frederiksen skriver i Berlingske Tidende torsdag. Mener fru Mette Frederiksen ikke, at det er vigtigt med et overordnet oplæg for kulturpolitikkens retning, som det her er udtryk for?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Jeg tror, de fleste af de personer, der overværer debatten også i dag, kan nikke genkendende til et billede af en dansk kulturdebat eller en dansk politisk debat i det hele taget, hvor det i alt for mange tilfælde er sådan, at finanspolitikken, at velfærdspolitikken, at arbejdsmarkedspoltikken, at den økonomiske politik i det hele taget er det, der vægtes højest i den offentlige debat.
Så er kulturområdet et af dem, der kommer længst nede på dagsordenen.
Sådan har det jo været i den offentlige debat i Danmark i mange år.
Det synes jeg da er et problem, for kulturpolitikken har så stor en rækkevidde, fordi den kulturpolitik, vi fører i det her land, betyder så utrolig meget for den fritid, vi har, for kvaliteten af den, for den måde, vores børn kan få lov til at bruge de kræfter og de kompetencer på, de nu engang har.
Så vil jeg i øvrigt meget gerne svare konkret på det spørgsmål, hr. Eyvind Vesselbo rejser omkring det forslag, der er kommet fra Socialdemokratiet om en styrkelse af dansk musik.
Vi foreslår, at der skal ydes en direkte produktionsstøtte, det mener vi er nødvendigt på nøjagtig samme måde, som vi har gjort det på filmens område.
Så foreslår vi derudover også en eksportstøtteordning og ja, der foreslår vi, at en del af midlerne øremærkes til eksport af dansksproget musik.
Jeg skal bare gøre hr. Eyvind Vesselbo opmærksom på, at der er masser af danske bands, der er masser af danske musikere, der også formidler på det danske sprog, så deri består der sådan set ikke nogen konflikt.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-04-23:
Nu kom der ikke rigtig noget svar på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig i forbindelse med at fru Mette Frederiksen siger, at Socialdemokratiet i den grad har forsømt kulturpolitikken, og at konsekvenserne er fatale.
Jeg bad fru Mette Frederiksen om at fortælle, hvad det var, der skete, der var så fatalt, da Socialdemokratiet svigtede kulturen.
Jeg synes, det er et rimelig klart spørgsmål, og i forhold til styrken i den måde, fru Mette Frederiksen taler på, burde der også være styrke nok til at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg stillede også spørgsmål ved en tidligere lejlighed, hvor ordføreren, fru Lone Møller, sagde, at der jo var meget, man ikke kunne svare på fra talerstolen, men det kan være, at fru Mette Frederiksen kan.
Er det sådan, at Swan Lee og Tim Christensen skal oversættes til dansk for at få eksportstøtte ifølge det forslag, som Socialdemokratiet stillede for nogen tid siden, hvor man godt ville opprioritere eksportstøtten til dansksproget musik?
Og hvilke grupper tænker fru Mette Frederiksen på?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Jeg synes, der blev ført en klog kulturpolitik op igennem 1990'erne.
, fordi der var behov for flere midler eksempelvis til at udbygge den kulturelle infrastruktur, vi i dag har glæde af næsten ligegyldigt, hvor vi befinder os i landet.
Det var rigtigt set.
Til gengæld har der ikke, og det er på tværs af Folketingets partier, været en tilstrækkelig stor opmærksomhed om den kommercialisering, som især i løbet af 1990'erne har spundet hele verdens kultur ind.
Den kommercialisering, der har enorme pengekræfter bag sig, og som har ekstrem stor betydning for, hvor mange pladeselskaber der eksempelvis findes i forhold til udgivelser af danske cd'ere.
Hvordan private mediemonopoler gradvis har ladet sig opbygge, eksempelvis det Rupert Murdoch, som den borgerlige regering via medieforliget har inviteret inden for i det danske medielandskab. Så der er altså sket nogle bevægelser på den globale scene, som jeg ikke synes der har været tilstrækkelig stor politisk opmærksomhed om i den offentlige debat i Danmark i det hele taget.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-04-23:
Jeg vil først sige, at det er godt, at et flertal af partier i Folketinget ikke også er et flertal i Folketinget.
Men det var jo ellers en smøre, vi fik fra fru Mette Frederiksen, og det kunne umiddelbart lyde som en masse tomme ord, for når man selv har magten, så gør man åbenbart ifølge fru Mette Frederiksen ikke det, som man selv foreslår fra talerstolen nu.
I en kronik den 2. marts 2002 skriver fru Mette Frederiksen nemlig, at Socialdemokratiet i den grad har forsømt kulturpolitikken, og at konsekvenserne er fatale.
Hvilke er de konsekvenser, der var så fatale?
Samtidig har Socialdemokratiet jo tit pralet af, at man forøgede budgettet med 50 pct. Men hvordan kan man forøge budgettet 50 pct. samtidig med, at man, som fru Mette Frederiksen jo meget klart siger, svigter kulturen.
Er det, fordi pengene, økonomien på kulturområdet, ikke hænger sammen med det, man foretager sig, og har den radikale kulturminister gjort det dårligt?
Kl. 9.50
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
De opgaver, staten har ansvar for på kulturområdet, forestiller jeg mig ikke på nogen måde bliver decentraliseret.
Det er en statsopgave at sørge for uddannelse, det er en statsopgave at sørge for de store kulturelle institutioner, og det er en statsopgave at give økonomisk bidrag til museer rundtomkring i landet.
Så statens opgaver vil formentlig ikke blive rykket ud.
De opgaver, som kommunerne varetager, vil de fortsat skulle varetage.
Man kan måske forestille sig, at regionerne bliver aflastet for kulturopgaver.
Sker det, vil det være sådan, at de skal fordeles mellem kommuner og amter. Der er ikke så meget, der er indviklet i selve principperne.
Den folkelige kultur, som jo er meget bærende, er et lokalt ansvar, og det skal det fortsat blive ved med at være.
Kl. 9.40
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-23:
Jeg er naturligvis enig i, at hele denne her diskussion også skal være ude i kommunerne, rugbrødsarbejdet osv.
Men herfra - det hører jeg også fru Ester Larsen selv sige - er vi jo optaget af, at kulturen jo også kommer ud i hver eneste krog, i regionerne osv.
Derfor er det vel ikke uvæsentligt, at man har gjort sig nogle overordnede overvejelser om, hvad en kommende kommunalreform kommer til at betyde for kulturen ude i regionerne, hvor man synes, at det er så vigtigt, også for Venstre, at kulturen er repræsenteret.
Hvilke overvejelser gør man sig?
Det er vel ikke uvæsentligt.
Jeg beder ikke om at få detaljerede handlingsplaner, og at det er os, der skal fastlægge hele det kommunalpolitiske kulturområde, overhovedet ikke, men jeg går ud fra, at fru Ester Larsen og Venstre har nogle sigtelinjer, nogle pejlinger, nogle bud på, hvordan det eventuelt kan komme til at se ud, og hvilke opgaver der skal være ekstra fokus på i en kommende kommunalreform.
Det er væsentligt.
Kan vi blive enige om det?
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Jo, kulturområdet er meget væsentligt, og jeg synes, at man kan hente megen trøst og opmuntring, når man ser, hvordan kulturens midler er fordelt
57 pct. af kulturbevillingerne kommer fra de kommunale kasser, 3 pct. kommer fra de amtskommunale, og 39 pct. kommer fra staten, så det er kommunerne, der er den store drivende kraft i kulturpolitikken, og sådan skal det også være.
Det, staten skal have ansvar for, er uddannelserne, det er de store kulturinstitutioner, det er de kulturelle fyrtårne, men rugbrødsarbejdet på kulturområdet foregår i kommunerne, og man kan se af tallene, at de er opmærksomme på og bevidste om det, så de vil også være i stand til at kunne løfte yderligere opgaver, hvis det måtte blive aktuelt.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-23:
Fru Ester Larsen siger, at sigtelinjerne er nogle pejlinger.
Ministeren lægger også op til, at vi selvfølgelig skal være i dialog om de her ting.
Finder fru Ester Larsen ikke, at det også er væsentligt, at man kommer med nogle overordnede betragtninger og nogle bud på kulturens rolle, når vi taler om hele strukturreformen?
Ministeren har ikke et detaljeret forslag.
Det er heller ikke det, jeg efterlyser, men nogle bud på, hvordan det eventuelt kunne være, så vi kan gå i dialog og diskutere det område, som jo i bund og grund berører os alle sammen.
Er det ikke væsentligt at forholde sig til det?
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Jeg må beklage, at jeg ikke er bekendt med udtalelser fra samtlige EU-kandidater, og den, der bliver refereret til, har jeg ikke set.
Det er lidt pudsigt, synes jeg, at man hæfter sig så meget ved forandringen af tryksagen.
Nu er det ikke, fordi landet har svømmet i kulturpolitiske redegørelser
, det er jo ikke sådan, at det er en tradition, at enhver kulturminister laver en kulturpolitisk redegørelse, men så vidt jeg husker, havde den seneste, som stammer fra hr. Ebbe Lundgaard, et omfang, der svarer til sigtelinjerne, hvis den da ikke var en smule mindre.