runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Til hr. Søren Søndergaard skal jeg sige med hensyn til, hvor mange flygtninge det vil være passende at Danmark tager, at vi har støttet, at kvoten foreløbig er forhøjet fra 1.500 til 3.000.
Vi har i den sag samme holdning som regeringen, nemlig
at det afgørende først og fremmest er, at vi tager et antal, som vi er sikre på vi er i stand til at modtage pænt og godt. I stedet for at begynde at diskutere en talstørrelse på forhånd synes vi, det er vigtigt, at vi meget nøje forbereder det her, sådan at vi er helt sikre på, at hver eneste, der kommer hertil, er velkommen og bliver placeret godt, bliver behandlet godt, bliver taget godt imod i det hele taget.
Derfor har vi ikke låst os fast på et tal, og derfor har jeg ikke låst mig fast på et tal i forhold til hr. Søren
Søndergaard
Vi synes, det vigtigste er at lave det sådan, at vi er sikre på, at dem, der kommer, tager vi godt imod. Hr. Aage Frandsen spørger, om kommunal frihed ikke betyder, at en kommune så kan finde på at sige: Nej, der bliver ikke valgfrihed for forældrene.
Jeg kan bekræfte, at det indebærer det, når man går den vej, men det er altså for at sikre, at der er fornuftig økonomi i det.
Så spørger hr. Aage Frandsen, om jeg virkelig kan tro på den dér ideologi med, at bare der bliver en sund kappestrid, kan man også få mere ud af pengene.
Ja, jeg har samme tro på det, som jeg har forstået en række SF'ere har.
Jeg forstår, at der på SF's nylig afholdte landsmøde var en intens diskussion, hvor en hel række SF'ere anført af gruppeformanden, hr. Jes Lunde, jo gav udtryk for nøjagtig det samme standpunkt, at hvis man indfører sund kappestrid, jamen så kan man også få tingene gjort bedre og billigere. Mere ideologi er der såmænd ikke i det.
Jeg vil egentlig snarere sige, at det ikke har så meget med ideologi at gøre.
Det er nok mere et spørgsmål om sund fornuft.
Så skal jeg endelig takke for hr. Jann Sjursens bemærkninger og sige det samme, som vores ordfører sagde
under behandlingen i formiddag.
Når vi sagde nej til Kristeligt Folkepartis forslag om en værdikommission, er det ikke, fordi vi er uenige i sigtet med, at vi skal have en værdidebat i Danmark, men vi synes ikke, at det rigtige er at institutionalisere debatten så meget, som der ville være tale om i en værdikommission.
Men vi sætter meget pris på, at Kristeligt Folkeparti har været med til at sætte det her på dagsordenen, og vi deltager gerne i værdidebatten.
Aase D. Madsen (DF), 1999-05-27:
Ja, nu hørte vi jo hr. Anders Fogh Andersen i sin ordførertale udtale sin glæde over både deltagelsen i finanslovforliget og i elreformen.
Men er det ikke sådan, at netop finanslovforliget bandt Venstre på hænder og fødder i forbindelse med elreformen, således at elreformen ikke indebærer billigere el til forbrugerne, tværtimod, de 2 mia. kr., man ville suge op og overlade til elforbrugerne, fordyrer elregningerne for alle danskere?
2 mia. kr., og hvad bliver der så tilbage af den lavere pris på elregningerne, som man annoncerede med?
Der bliver ingen lavere pris, tværtimod forværrer elreformen erhvervslivets konkurrenceevne.
Selv om der er lavet visse lettelser, så forværrer det erhvervslivets konkurrenceevne, og det synes jeg er en høj pris at betale for at være med i et finanslovforlig.
Synes hr. Fogh Rasmussen ikke det?
Jan Petersen (S), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen ville overlade det til borgerne at vurdere, om skattetrykket var faldet eller ej.
Så blev der sagt, at indkomstskatten er steget.
Ja, det er den vel for hr. Anders Fogh Rasmussen og andre i hans indkomstgruppe.
Mon ikke hr. Fogh Rasmussen mangler lidt omgang med mennesker med nogle mere beskedne indkomster, for en ren praktisk personlig erfaring fra omgang med de mennesker afslører, at de betaler mindre i indkomstskat i 1999, end de gjorde i 1998.
Så var det måske af lutter venlighed over for Socialdemokratiet, at den offentlige gældsafvikling ikke spillede nogen rolle i hr. Anders Fogh Rasmussens indlæg.
Så var det måske af lutter venlighed over for Venstre, at beskæftigelsen fortsat ignoreres, også i hr. Anders Fogh Rasmussens replik til mig.
Jeg tror ikke, man kan tillægge det selvstændig betydning, at Venstre var med i finanslovaftalen, for, at der så samtidig kom overskud på statsfinanserne.
Mon ikke en hel del blev klaret med pinsepakken?
Jann Sjursen (KRF), 1999-05-27:
Jeg vil gerne kvittere for den tak og også gøre det med et: Tak i lige måde.
Jeg synes, at vi på mange måder har haft et godt samarbejde i denne her folketingssamling.
Det gælder ikke mindst det samarbejde, der har været på det seneste
Dér har samarbejdet mellem de fire partier været endog meget godt og stærkt. Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde også, at der selvfølgelig er forskel på partierne, at der er tale om selvstændige partier.
Også det er jeg enig i, og det er helt åbenbart.
Jeg skal blot her pege på den debat, som vi f.eks. havde i formiddags om nedsættelse af en værdikommission, et forslag, som Kristeligt Folkeparti har fremsat, og som Venstre gik imod.
Jeg vil også godt pege på et andet forslag fra denne folketingssamling, som Kristeligt Folkeparti har fremsat, hvor Venstre og Kristeligt Folkeparti heller ikke var enige, nemlig vores forslag om parrådgivning.
Christian H. Hansen (DF), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen nævnte heroppefra en masse forlig, bl.a. forsvarsforliget.
Det var faktisk et af de forlig, der blev rost.
Er virkeligheden ikke, at Danmarks grænser ikke længere er et vigtigt element i den danske forsvarspolitik?
Er virkeligheden ikke, at Venstre med et pennestrøg dramatisk har ændret dansk forsvar til en international politistyrke?
Virkeligheden er, at ingen som helst i kongeriget Danmark for bare en måned siden havde troet, at partiet Venstre ville have medvirket til lukning af 6 kaserner, 2 flyvestationer, besparelser på ca. 2,5 mia. kr. Hvor er forsvarspolitikken i Venstre?
Aage Frandsen (SF), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussens svar, når vi spørger, hvordan man vil sikre, at valgfriheden også giver mulighed for at få ordninger igennem, fordi det jo trods alt koster noget, er, at det klarer valgfriheden selv.
Men da hr. Anders Fogh Rasmussen så skulle forklare, hvad det var, man skulle gøre ude i kommunerne med børnepasning, var det kommunerne, der fik en frihed.
Det må jo også betyde, at der kan være kommuner, der siger: Jamen vi vil slet ikke tilbyde det her.
Vi vil ikke give jer den mulighed.
Er det ikke det, der ligger i det?
På den måde sparer man selvfølgelig penge, fordi man kan lade være med at give tilbudet.
Så vil jeg godt spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Er det virkelig sådan, at hr. Anders Fogh Rasmussen tror på, at bare der bliver valgfrihed, bliver der konkurrence, og så bliver prisen sat ned, og at man kan lave det sådan hele vejen rundt i den offentlige sektor? Er det den måde, man kan sikre
f.eks. på sygehusområdet, hvor der er så og så mange, der venter på at komme ind, at bare der er nogle flere sygehuse og nogle private sygehuse, så er problemet løst?
Er det virkelig sådan?
Det er en utrolig fantastisk tro på en bestemt ideologi, nemlig liberalismen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Hr. Frank Aaen spørger, om det bekymrer mig, hvis der er selskaber, der strømmer til København.
Jeg tror faktisk, jeg har svaret ret grundigt til hr. Buksti, hvordan vi mener, konkurrenceevnen i erhvervslivet kan blive forbedret.
Endelig til hr. Thulesen Dahl: Jeg kan sige meget tydeligt - og det er også, så regeringen har det at tage hensyn til i de forhandlinger, der nu finder sted - at hvis aftalen mellem regeringen og de kommunale organisationer indeholder aftale om, at skatterne kan stige, så medvirker vi ikke til at gennemføre disse aftaler i Folketinget.
Jeg sagde før, at hvis brugerbetaling bare er en skjult skat, gør det ingen forskel for os, om det hedder skjult skat eller synlig skat.
Så er vi fremdeles imod det.
Men hvis man, i forbindelse med at man giver borgerne større valgfrihed, finder, at man også kan lave nogle betalingsordninger i forbindelse med den valgfrihed, ja, så vil vi helt konkret se på, hvad der ligger i det.
Men vi tager klart afstand fra brugerbetaling, der bare er skat oven på den skat, vi i forvejen betaler.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-05-27:
Nu er der jo ingen tvivl om, at hr. Anders Fogh Rasmussen tænker hurtigt og måske også af og til hurtigere, end han taler.
Derfor kan det ikke udelukkes, at hr. Anders Fogh Rasmussen faktisk selv er overbevist om, at han gav et klart svar tidligere i debatten, da fru Pia Kjærsgaard spurgte til hjemmehjælpsproblematikken og brugerbetalingen.
Men vi, der sad og lyttede til svaret, følte ikke, vi fik et særlig klart svar, og derfor bliver jeg nødt til at forsøge igen til hr. Anders Fogh Rasmussen: Hvis regeringen laver en aftale med kommunerne, der giver kommunerne mulighed for at opkræve forøget brugerbetaling for hjælp til ældre i eget hjem, vil Venstre så være med til efterfølgende at godkende den aftale i Folketingets Finansudvalg?
Eller jeg kan spørge på en anden måde: Skal jeg forstå hr. Anders Fogh Rasmussens tidligere svar på den måde, at hvis man skal godkende en sådan aftale, vil det kræve, at man får skattelettelser andre steder?
I givet fald så hvor?
Jeg kan med det samme sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke vil være med til en aftale, der giver mulighed for brugerbetaling for hjemmehjælp og for pleje af ældre i egen bolig.
Det er noget, som de ældre naturligvis vederlagsfrit skal tilbydes, når de har behov for den hjælp.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-27:
Mennesket skal stå over folkeretten, sagde Venstres ordfører, men hvordan må selvfølgelig afgøres fra sag til sag, tilføjede han.
Det vil sige, at når Milosevic brænder 400 landsbyer af og fordriver 1 million kosovaalbanere, skal hans befolkning udsættes for foreløbig 20.000 bombetogter og hundredtusindvis af ton af eksplosiver, men når Tyrkiets militær brænder 4.000 landsbyer af og fordriver millioner af kurdere, skal det trækkes ind til en høring ved en domstol i Haag eller et andet sted.
Det er virkelig et liberalt synspunkt, som Venstre har udviklet dér.
Så svarede hr. Anders Fogh Rasmussen ikke på, om Venstre vil støtte, at Danmark som en stabilitetsfremmende foranstaltning i forhold til bl.a. Makedonien øjeblikkelig melder ud, at vi er klar til at tage, lad os sige 10.000 flygtninge fra området.
Vil Venstre være med til at stille det krav af hensyn til Makedonien eller ej? Så til sidst: Da krigen var nogle uger gammel og flygtningene begyndte at strømme ud af Kosova, udtalte hr. Anders Fogh Rasmussen til Jyllands-Posten: »For 14 dage siden var der ikke folkestemning for indsættelse af landtropper.
Det var ikke politisk muligt.
Men hvis CNN's billeder har gjort, at stemningen vender, så viser det, at NATO's strategi er rigtig.« Jeg vil godt bede hr. Anders Fogh Rasmussen forklare, hvad han mente med det citat.
Christian Jensen (FP), 1999-05-27:
Når man som midlertidigt medlem af Folketinget
på den næstsidste dag i denne periode hører denne debat, så bliver man egentlig lidt frustreret.
Den har såvel for statsministeren som for hr. Jacob Buksti og nu også for hr. Anders Fogh Rasmussen kun drejet sig om fordelingspolitik.
Hr. Anders Fogh Rasmussen nævnte i sin ordførertale, at finanslovforliget indebar mange langsigtede perspektiver.
Derefter opremsede hr. Anders Fogh Rasmussen en lang række elementer, som var indeholdt i dette finanslovforlig.
Alle disse elementer under ét var udgiftskrævende tiltag, altså ren fordelingspolitik.
Så langt så godt, men til forskel fra såvel statsministeren som hr. Jacob Buksti havde jeg forventet, at Venstres ordfører havde en klar udmelding om, hvordan dette skulle finansieres, men denne udeblev.
Hr. Thorkild B. Fransgaard spurgte to gange hr. Jacob Buksti, hvorfor man ikke i denne debat diskuterede erhvervslivets forhold, og hvorfra midlerne til velfærdssamfundet skulle komme.
Hr. Jacob Buksti svarede, at det var erhvervslivets egen skyld.
Man gav bare for høje lønninger.
Mit spørgsmål til hr. Anders Fogh Rasmussen er: Hvad er Venstres bud på, hvordan vi giver erhvervslivet konkurrenceevnen tilbage?
Frank Aaen (EL), 1999-05-27:
Først var det Venstres skyld, at der var overskud på statsfinanserne.
Så blev det til, at der var balance mellem de udgifter og de indtægter, Venstre var med til at gennemføre.
Det får man altså ikke overskud af.
Men hvad var det så, Venstre var med til?
Jo, man tog milliarder af kroner ind ved at indføre et efterlønskontingent, ved at spare på boligstøtten til pensionister, enlige forsørgere og lavtlønnede, ved at sænke bistandshjælpen, ved at fjerne et tilskud til pensionister og gennem mindre medicintilskud.
Det var det, Venstre var med til.
Når Venstre taler om den lille mand, så er det en stavefejl: l'et skal være et g.
Venstre taler ikke for den lille mand, Venstre tager fra den lille mand.
Det er det, der er realiteten, og alle de penge, man tog ind på den måde, gav
man til erhvervslivet, gav man til de store landbrug, gav man til aktieejerne.
Må jeg så spørge: Når nu selskaber strømmer til København fra Bahama og Jomfruøerne, fordi København er blevet et bedre skattely end de øer, bekymrer det så ikke et øjeblik den tidligere skatteminister, hr. Anders Fogh Rasmussen?
Eller er det sådan, at den tidligere skatteminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, bare ser til, ligesom dengang ministeren så til, da selskabstømmerne løb med kassen?
Elisabeth Arnold (RV), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen får det let, når han skal svare nu, for han kan i hvert fald kombinere svaret til mig med svaret
til den sidste taler
også jeg vil spørge lidt om, hvad det egentlig er, Venstre vil.
Bedre velfærdssamfund, sagde hr. Anders Fogh Rasmussen i sin tale.
Vi finder os ikke i at betale verdens højeste skat, når vi får en tredjeklasses service.
Bortset fra, at det er en fornærmende hån mod mange offentligt ansatte, som gør et kæmpearbejde, så vil jeg gerne spørge: Hvad ligger der egentlig i Venstres løfte om større valgfrihed til børnefamilierne?
Der ligger ingenting.
Vi ved jo udmærket godt, at det koster ca. 10 mia. kr., hvis pengene skal følge barnet, som Venstre så tit har sagt.
Det betyder altså, at der bliver forskel fra kommune til kommune.
Det kan da umuligt blive bedre, det kan da kun blive værre.
Eller kan vi ikke få en forklaring?
Jørn Pedersen (S), 1999-05-27:
Jeg vil tillade mig at tage et lille spring fra den lille mand til det lidt mindre barn og så prøve en gang til at spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Er det rigtigt, at man i den tidligere regerings tid, hvor hr. Anders Fogh Rasmussen var en ledende minister, havde forslag fremme om frit valg på børnepasningsområdet, og at det ikke kom frem, fordi det var for dyrt?
Hvis jeg har ret i det, er det så grunden til, at Venstre har forladt sin sædvanlige politik her i salen, hvor man siger: Frit valg til det yderste, koster milliarder, det går vi ind for? Nu hørte jeg hr. Anders Fogh Rasmussens tidligere svar sådan, at de, der skulle have frit valg, var dem, der i forvejen havde en plads, for det skulle ikke koste noget, så der skulle ikke komme nogen nye til.
Så vil jeg alligevel tillade mig at være den, der stiller det lidt frække spørgsmål: Har hr. Anders Fogh Rasmussen checket den idé med vennerne ude i kommunerne, at de nu kan risikere at bygge institutioner til børn, der hellere vil have pengene og bruge en anden mulighed?
Eller er det noget, som er fuldstændig ligegyldigt for en bedre service?
Jacob Buksti (S), 1999-05-27:
Man kan have mange opfattelser af den her form for debat.
Det skal jeg ikke gå længere ind i, jeg har jo prøvet det lidt i nogle timer, men det er en lille smule problematisk, når det er sådan, at når man stiller spørgsmål, får man stort set ikke noget svar.
Hr. Anders Fogh Rasmussen har en sjælden evne til at smyge sig udenom, glide af på halvdelen og derefter gå til angreb med helt andre ting.
Der er jo ikke et øje tørt, i hvert fald ikke uden for den her sal, når man hører hr. Anders Fogh Rasmussen tale om den lille mand, den lille mand; den lille mands forsvarer.
Eller når det er sådan, at vismændene kalder det for »en intern devaluering«, som man bruger mange kræfter på at afvise, fordi den ville føre til øget forurening, øget lønpres og kortsigtede stigninger i profitterne?
Og endelig når det er sådan, at overvismændene i dag siger til Politiken: »Det er et sundt synspunkt, at man selv tager ansvaret for de overenskomster, man indgår.
Det kan ikke være meningen, at andre skatteydere skal betale for skattelettelser til erhvervslivet, fordi man har givet for høje lønninger«?
Hvordan hænger det her sammen?
Hvordan gavner det her den lille mand?
Hvor er hr. Thor Pedersens skræmmebillede til det socialdemokratiske bagland, som ville blive skræmt fra vid og sans, når Venstres sparekrav kom
Hvor er balancen?
Hvor er prioriteringen?
Det er jo ikke gjort med bare at stå heroppe og hælde vand ud af ørerne om erhvervslivets konkurrenceevne, for det nytter ingenting.
Niels Helveg Petersen (RV), 1999-05-28:
Jeg vil gerne takke hr. Breckmann og hr. Eidesgaard for deres bemærkninger her ved sidste behandling af forslaget om sokkelafgrænsningen mellem på den ene side Danmark-Færøerne og på den anden side Storbritannien.
Denne aftale er en virkelig god begivenhed for rigsfællesskabet, og den er en glædelig begivenhed også for den danske regering.
Ved tålmodighed og i et forbilledligt samarbejde mellem færøske og danske myndigheder har vi nået
et virkelig godt forhandlingsresultat.
Jeg har personlig haft stor glæde af at medvirke til, at vi kunne nå det resultat.
Der åbnes et nyt kapitel for Færøerne med vedtagelsen af dette forslag.
Hvad det bringer, ved vi ikke, men vi ved, at det bringer nogle muligheder, som ikke før har været til stede, og jeg vil gerne benytte lejligheden til at udtrykke mit ønske om, at aftalen vil vise sig at blive til gavn og til glæde for Færøerne.
Jeg kan sige til den sidste taler, at såfremt der sker en ændring i de opgaver, skibene skal udføre, vil regeringen, som vi jo også har for vane, forelægge sagen for Folketinget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-05-28:
Jeg kan meddele, at Venstre undlader at stemme også til dette ændringsforslag af de samme grunde, som jeg anførte på Venstres vegne under andenbehandlingen.
Vi ønsker hverken at have lod eller del i dette forslag om en undersøgelse af Politiets Efterretningstjeneste m.v. Hvad er det så, ministerens ændringsforslag, der blev stillet efter andenbehandlingen, går ud på?
Ja, justitsministeren siger, at hvis ikke der er nogen andre, der vil indstille medlemmer til kommissionen, så vil han godt have lov til at gøre det selv.
Det ændringsforslag er der jo også god brug for.
Advokatsamfundet har på et meget tidligt tidspunkt udtrykt betænkelighed ved at skulle pege på et medlem.
De juridiske fakulteter har sagt nej.
De historiske medlemmer er villige nok.
Spørgsmålet er til gengæld, om de er uvildige, for ministeren har i et svar til Retsudvalget sagt, at har man udtalt sig om sagen og har taget stilling, så kan man ikke bruges, og de fleste historikere har jo for længst udtalt sig i alle medier.
Så kunne man spørge: Hvordan er det med at finde dommere?
Jeg synes, det er bekymrende, at man nu skal til at involvere domstolene i en politisk strid, så meget desto mere som justitsministeren offentligt har viderebragt en - kan man vel sige - privat samtale med en højesteretsdommer og derved har ladet en højesteretsdommer udtale sig om sagen, hvilket lægger et pres på domstolene.
Konklusionen er, at det er en meget forpjusket kommission, der står tilbage, og man må jo spørge sig selv, om det overhovedet er muligt at finde nogen, der er uvildige, og nogen, der vil, for det kan vel ikke være en tjenestepligt at skulle medvirke i den kommission.
Og hvad vil ministeren så gøre?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-05-28:
Jeg synes, det er fantastisk, at justitsministeren siger, at han ikke ønsker en politisk strid.
Det virker ellers sådan.
Men det kan naturligvis skyldes, at justitsministeren er totalt politisk tonedøv.
Hvad var forløbet sidste efterår?
Forløbet var jo, at denne sag blev diskuteret af samtlige partier i pressen i to måneder. Hele to måneder havde justitsministeren til at tage kending af, hvordan stemningen var.
Et meget stort mindretal af partier havde sagt klart fra, inden lovforslaget blev fremsat, og resten af partierne havde tilkendegivet, at de ikke kunne stemme for lovforslaget uændret, og det har udviklingen jo også vist.
Justitsministeren fremsatte et forslag, som der ikke var et eneste parti, der havde tilsluttet sig, og et meget stort mindretal havde sagt, at de ikke kunne stemme for det lovforslag om en undersøgelse.
Det var sagen, må jeg sige til justitsministeren.
Holger Graversen (S), 1999-05-28:
Vi er et par stykker i min gruppe, der er lidt usikre på, hvad det indebærer at stemme for det forslag her.
Der står i selve forslaget, at de skibe skal bruges til håndhævelse af handelssanktioner.
Det er vi helt enige i, og det vil vi meget gerne være med til, det skal der ikke være tvivl om, men der tilføjes: »det danske bidrag til NATO's indsats på det vestlige Balkan«, altså til at deltage i NATO-indsatsen.
Vi er usikre på, hvordan det skal forstås, og det blev ikke tydeliggjort i hverken betænkning eller bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Der står i bemærkningerne til sidst på side 4: »Der vil kunne ske en udvikling i situationen, der kan medføre et ændret behov, hvorfor det vil kunne komme på tale at ændre det danske bidrag.
Jeg er nødt til at sige, at medmindre ministeren her vil gøre det helt klart, at det ikke er tilfældet, så kan vi, hvis der sker sådanne ændringer i de skibes opgaver ud over i givet fald selvforsvar, ikke stemme for beslutningsforslaget.
Martin Glerup (S), 1999-05-28:
Undskyld, at jeg er nødt til at belære min næstformand i Energiudvalget om, at Danmark har et tårnhøjt CO2-udslip pr. indbygger.
Det skyldes jo, at Danmark i modsætning til mange andre lande er meget afhængigt af fossile brændsler, og derfor er Danmark nødt til at gøre en særlig indsats.
Men det er jo klart, at i det øjeblik vi får de spilleregler på plads, vil der blive en stor mulighed for, at man dels kan feje for egen dør og dels handle med kvoter fra de lande, som bliver nødt til at nedsætte deres CO2-belastning fra deres gamle, ineffektive værker. Sådan er det, må jeg sige til fru Aase D. Madsen.
Aase D. Madsen (DF), 1999-05-28:
Hvis der virkelig skal gøres noget, så ved hr. Martin Glerup jo godt, at det er trafikproblemerne, der skal sættes ind over for.
Det er ikke de marginale udslip, der ligger fra vores elværker i den sammenhæng.
CO2-udslippet fra vores elværker er faldende og ikke stigende.
Jeg ved godt, det kommer an på sæsonudligning, men alt i alt er det faldende.
Det er trafikken, der skal sættes ind over for, hvis hr. Martin Glerup endelig vil gøre noget effektivt.
Og med hensyn til, hvad vi kan gøre her i landet,
er det jo marginalt, hvad vi kan gøre, så længe de andre lande ikke har de samme kvoteordninger.
Og hvis de ikke har de samme kvoteordninger, bliver det en økonomisk belastning for vore værker, og det bliver slut med vores eleksport, og det bliver dyrt både med hensyn til arbejdspladser og med hensyn til kapaciteten på vore elkraftværker, som jo er stor.
Og hvorfor er den så stor?
Det er den, fordi vi blandt andet har for meget vindmølle-elektricitet, og derfor bliver man nødt til at køre med en overkapacitet.
Og når man kører med en overkapacitet, er det jo fuldstændig vildt og vanvittigt, at man så ikke har lov til at komme af med denne overkapacitet.