runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2002-05-28:
Det var da noget af en tilståelse, der kom før fra den radikale ordfører, at man ikke har tiltro til kommunalbestyrelserne mere.
Men bare kort et ja- eller nejspørgsmål.
Hvis man har fået lov til at bygge to boliger på en landejendom, kan de så udstykkes, eller kan de ikke udstykkes, som der står skrevet i den nuværende lov?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Jeg fik ikke lejlighed til lige at svare på det sidste spørgsmål, om jeg ikke har tillid til de lokale politikere.
Svaret er nej.
Jeg har ikke tillid til, at kommunalpolitikere kan sidde og administrere landzonebestemmelserne.
Jeg tror, de har de bedste intentioner, men i det øjeblik, lokale interesser kommer vældig tæt på, er det meget, meget svært at sige nej.
Det betyder ikke, at jeg ikke mener, at lokale politikere er kompetente, selvfølgelig er de det.
De har bare nødvendigvis en anden holdning til det, der foregår tæt på, end mennesker, der lever et stykke væk og dermed har mulighed for at anlægge et mere overordnet synspunkt, når der skal tages beslutninger.
Til spørgsmålet om tallet på de 240.000: Jeg er helt ked af, at jeg havde det med i min tale, for jeg synes, at tallet 240.000 er fuldstændig ligegyldigt.
Enhver kan regne det ud; enhver kan regne ud, hvor mange mulige bygninger der kan blive tale om.
Det skal man ikke være ekspert for; det kræver bare, at man har gået i skole og har lært at regne.
Så det, der er interessant, er, hvor mange af de 240.000 der rent faktisk bliver bygget.
Og lad mig derfor opfordre til, at vi giver hinanden tid til at få det drøftet igennem.
Hvor meget er det, vi vil få bygget?
Hvad kommer det her til at betyde for kysten og det frie udsyn?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Jamen så vil jeg da godt spørge, om ikke fru Elsebeth Gerner Nielsen vil uddybe det med de 240.000 mulige boliger, for jeg synes faktisk, det er meget væsentligt, at vi får klarhed over, hvad konsekvenserne af denne lovvedtagelse er.
Jeg kan forstå, at De Radikale ikke har støttet det her forslag fra SF om at få en folkeafstemning, men jeg synes, debatten her viser, at det må være nødvendigt, at vi får en udsættelse af den endelige lovvedtagelse.
Jeg har kun været med her til anden- og tredjebehandlingen, og jeg synes egentlig, det da var mest rimeligt, når man er så langt i processen, at der så var klarhed om tingene, så kunne man være uenig om det politisk.
Men her viser det ene tal efter det andet jo, at der simpelt hen er uklarhed om, hvad konsekvenserne af den her lov bliver, og det synes jeg er det mest forfærdelige.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Til fru Helga Moos: Jeg har ikke noget imod, Det Radikale Venstre har ikke noget imod, lad mig sige det på den måde, at eksisterende bygninger bliver anvendt, dvs. at eksisterende stuehuse bliver anvendt, og jeg synes, det er meget ærgerligt, at der er så mange gårde, der bliver lagt sammen, og at man så ikke formår at udnytte de gårde, som den enkelte landmand ikke længere har brug for.
Derfor kan jeg kun være tilhænger af, at man selvfølgelig bruger de stuehuse, der ligger rundt om i hele Danmark.
Om strandbeskyttelseslinjerne må jeg sige til hr. Kirk, at jeg desværre er bange for, at hr. Kirk ikke har forstået, hvad denne lovændring kommer til at betyde.
Det er allerede sådan, at hvis man udvider eksisterende bygninger ude på landet, altså hvis man har en gård, hvor man har brug for at udbygge laden eller svinestalden for den sags skyld, så kan man gå ud over strandbeskyttelseslinjen.
Konsekvensen af den lovændring, vi vedtager nu, er, at man også kan placere aftægtsboliger og medhjælperboliger uden for den her strandbeskyttelseslinje, og jeg tror, hr. Kirk er meget heldig, for de to huse, hr. Kirk sandsynligvis får lov til at bygge uden videre, bliver mange, mange penge værd.
Vi har taget hensyn til fremtidens generationer i den måde, vi har indrettet os på.
Så har hr. Ole M. Nielsen fortalt en vittighed.
Jeg har egentlig hørt den én gang, men har endnu ikke forstået den.
Men jeg håber, at vi på et andet tidspunkt måske kan få mulighed for at få den uddybet, så jeg forstår den.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
I Jyllands-Postens leder, som fru Elsebeth Gerner Nielsen refererede, står der, og jeg citerer: »Det skønnede tal på 240.000, som hidrører fra professor Esben Munk Sørensen, Aalborg Universitet, er uden tvivl for højt sat.«
Her har vi netop hele pointen: det er for højt sat.
Det er altså et tal, der bare er sat, og det har vi nu brugt flere timer på at diskutere.
Det er ikke dokumenteret, det er ikke underbygget, det er ikke fagligt underbygget, det er ikke videnskabeligt underbygget.
Men det, jeg ville spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen om, var ikke det tal, for tror jeg ikke, fru Elsebeth Gerner Nielsen kan svare på, hvad der ligger bag dét, men jeg vil godt høre Det Radikale Venstres forklaring på, hvorfor man ikke mener, at landzonekompetencen skal flyttes fra amterne til kommunerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Da jeg læste lederen i Jyllands-Posten, kom jeg til at tænke
på historien om manden, der spurgte: Hvad mener du om sådan en fireretters menu med vine ad libitum og cognac og kaffe og cigarer og det hele for 29 kr.?
Så siger den adspurgte: Ja, 29 kr., det er billigt, det kan du ikke få nogen steder.
Nej, nej, men det er billigt.
Sådan er det også med det her.
Jyllands-Posten opremser nogle kendsgerninger, som overhovedet ikke har hold i virkeligheden, og så siger de: Men alligevel, det er godt nok galt; der er godt nok ikke noget om det, men det er galt, det er helt sikkert.
Og så kan jeg trøste fru Elsebeth Gerner Nielsen med, at Jyllands-Posten skriver om kort tid en leder, der siger det stik modsatte, for de har skrevet utallige ledere igennem årene om de dér forfærdelig restriktive planmyndigheder, som ikke ville være med til nogen ting.
Nu mener de bare det stik modsatte.
Så det er jeg sandhedsvidne om, at det skal man ikke forholde sig til ret længe.
Jens Kirk (V), 2002-05-28:
Jeg hørte, at den radikale ordfører var ved at vikle sig ind i noget med strandbeskyttelseslinjer.
Jeg håber, at fru Elsebeth Gerner Nielsen er klar over, hvordan de er trukket.
Vil fru Elsebeth Gerner Nielsen komme herop og bekræfte dette?
Helga Moos (V), 2002-05-28:
Så er vi igen tilbage ved de 240.000, og det ser ud til, at Jyllands-Posten har læst artiklen bare lige uden at tænke selv.
Det vil sige, at så vidt jeg kan se er der ikke beskrevet, at langt det meste af det foregår i eksisterende landbrugsbygninger, så det vil sige, at den oplysning har Jyllands-Posten ikke lagt ind i sin leder.
Hvis nu Jyllands-Posten var blevet oplyst lidt bedre, kunne det jo være, de havde skrevet en anden leder.
Så vil jeg gerne spørge om Det Radikale Venstres syn på det, at man indretter boliger i bestående landbrugsbygninger.
Det skulle jo ikke give et ændret billede af landskabet, så jeg går ud fra, at den del er i orden.
Og så går jeg også ud fra, at Det Radikale Venstre kan fratrække alle dem dér, som jeg nu har nævnt mange gange, dem dér i landsbyerne, dem dér i Sønderjylland, dem dér, der bare ikke vil bo sammen, så vi får et andet tal.
Helga Moos (V), 2002-05-28:
Jeg er i hvert fald glad for, at hr. Jørn Jespersen ikke synes, der er en forslumning af Sønderjylland; det er rart. Så det kan altså lade sig gøre at få lavet de dér enheder, uden at det kommer til at se grimt ud. Måske bliver de kønne, når de har ligget der længe nok.
Så er jeg lidt nysgerrig, for nu har vi jo behandlet det her lovforslag længe, og det er først nu til sidst, at jeg begynder at høre om folkeafstemninger
, så jeg er lidt nysgerrig efter at vide, hvornår ideen til en folkeafstemning om det her spørgsmål dukkede op.
Var det i forbindelse med denne rapport, eller var det bare sådan noget, der er kommet og har vokset sig op?
Gav denne rapport stødet til det, eller hvad er baggrunden for det?
Jeg håber da ikke, at SF begynder at ville have folkeafstemning på baggrund af en artikel.
Det synes jeg er lidt skræmmende.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Nu har hr. Jørn Jespersen flere gange i dag bedt om at få en vurdering af og en redegørelse for, hvor mange boliger det vil kunne lade sig gøre at bygge eller bebo rundtom i landet på baggrund af denne planlov.
Hr. Jørn Jespersen har selv fremført det tal, som vi nu har gentaget så mange gange, på 240.000, som er taget ud af en artikel.
Mener hr. Jørn Jespersen, at det er dokumentation nok, at det er videnskabeligt nok, at det er fagligt korrekt, at man bare slynger et tal ud uden at lægge dokumentation til grund, uden at forklare, hvordan man er nået frem til det i dybden, sådan at vi alle sammen kan følge med i, om det er korrekt?
Mener hr. Jørn Jespersen, at det er den måde, man skal lave tingene på?
Vil hr. Jørn Jespersen bede ministeriet om at lave det på samme lidt tilfældige måde, eller vil hr. Jørn Jespersen bede om, at det bliver en lidt mere grundig analyse
af tingene?
Så vil jeg spørge hr. Jørn Jespersen: Mener hr. Jørn Jespersen, at der ligger i titusindvis af landbrugsbygninger, nedlagte landbrugsbygninger, på toppen af bakker og ude ved havkanten?
For hr. Jørn Jespersen siger jo, at det er dér, de nye boliger vil komme.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Jamen der er ikke tale om en automatisk ret.
Der er ikke noget som helst nyt i at den må det.
Der er nogle, der oven i købet påstår, at den også allerede kan få lov til at bygge en medarbejderbolig under den eksisterende lov; så der er ikke noget nyt i det. Jeg erkender, det er rigtig, at vi er ikke så gode til at få fjernet gamle landbrugsbygninger i det her land.
Det kan sådan set være et problem.
Men altså hvis en gård har et behov for en udvidelse af sit produktionsanlæg på bakketoppen, så må den gøre det; det kan vi allerede ikke forbyde den.
Sådan er det også, hvis den skulle ligge inden for 300 meters grænsen ved stranden.
Hvis den er over 30 ha og har et behov for at udvide, så må den have lov til at gøre det, så det er ikke noget nyt.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-28:
Jeg vil godt sige til fru Marianne Jelved, at det, der interesserer Venstre, jo ikke alene er, om de, der er vant til at spare op, sparer mere op.
Det er også at introducere opsparingsbegrebet for dem, der ikke er vant til at spare op, for dem, der ikke har den tradition, og som opfatter politik og indgreb og skat med en vis mistillid.
Så skal vi gøre en indsats for, at flere skal spare op til pension, skal vi lave opsparingsordninger og ikke skatteordninger.
Det er i virkeligheden også svaret til Enhedslistens ordfører: Det drejer sig ikke lige bare teknisk om selve forslaget; det drejer sig om den holdning, der ligger bag forslaget, nemlig at vi gør det mere attraktivt at spare op, vi kalder ikke opsparingen skat, og vi bruger den heller ikke som en skat.
Så vil jeg i øvrigt også lige sige hurtigt til den radikale ordfører: Nej, Venstre går ikke ind for at afskaffe folkepensionen, tværtimod, og heller ikke ATP.
Til fru Mette Frederiksen fra Socialdemokratiet vil jeg sige, at det her er en retfærdig ordning, fordi man får det tilbage, som man indbetaler; man bliver altså behandlet individuelt og ikke som del af en stor statskasse.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-28:
Så kunne jeg godt tænke mig at høre socialministeren: Man gennemfører altså en lovændring fra regeringens side, selvfølgelig med støtte fra Dansk Folkeparti, som rammer de mennesker i vort samfund, der tjener allermindst igennem et arbejdsliv, og man siger tilmed, at ja, loven får nogle ligestillingsmæssige konsekvenser, fordi kvinder generelt står dårligere økonomisk på arbejdsmarkedet end mænd.
Det vil altså sige, at det rammer de dårligst stillede på arbejdsmarkedet, og det rammer især kvinder.
Hvordan kan en socialminister, som også er ligestillingsminister, på nogen som helst måde forsvare det?
Lene Garsdal (SF), 2002-05-28:
Ganske kort: Hr. Anders Møller siger, at man ikke fra Venstres side har nogen planer om at afskaffe Arbejdstilsynet, men et eller andet sted kan jeg ikke forstå det, hvis det, hr. Anders Møller i øvrigt siger, er sandt, for hvis Arbejdstilsynet kun skal være rådgivende, er der jo masser af rådgivende indsatser.
Resten har de andre sagt, så det vil jeg undlade.
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Jeg vil da godt bede hr. Anders Møller om at bekræfte, at hvis virksomhederne havde et ordentligt arbejdsmiljø, kunne de få pengene tilbage.
Lad os bare tage lidt anskuelsesundervisning i forhold til arbejdsmarkedet.
Det er jo i virkeligheden sådan, og det burde hr. Anders Møller vide, at der er tre kategorier også i Arbejdstilsynets officielle statistik.
Så er der dem, der gerne vil, men ikke kan.
Og så er der dem, der hverken vil eller kan.
Og det er over 25 pct.
af virksomhederne.
Skal de bare lades i stikken?
Er det sådan, at man bare skal lade de sidste være? Og lad os vende tilbage til de 320 mio. kr.
Det var jo sådan, at det første år opkrævede man afgifterne, og så sagde man, at man kan tilbagebetale dem. Hvorfor stemte Venstre ikke for det?
Og som min gode kollega, hr. Bjarne Laustsen,
sagde, hvorfor har man ikke anvist, hvorfra pengene skal komme til næste år?
Skal de finansieres via Arbejdstilsynet og via arbejdsmiljøet, bliver det til alvorlige nedskæringer, men da Venstre jo mener, at jo mere man skærer, jo mere effektivt kunne det blive, kunne det godt være, at det skulle skæres helt væk.
Er det den logik, vi taler om?
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-28:
Hvis nu hr. Anders Møller lige vil spidse ørerne en lille bitte smule, vil jeg stille følgende spørgsmål
: Er det ikke korrekt, at vi fik en ny regering den 27. november, og at den første afgift blev opkrævet den 1. januar år 2002? Hvad er det så for nogle penge, den tidligere regering har stoppet i kassen, som hr. Anders Møller står og beskylder Socialdemokratiet og De Radikale for?
Er det ikke sådan, at det først er fra i år af?
Og er det ikke sådan, at da V og K endelig fik magten, var der i det forslag, der blev fremsat, ikke noget om at fjerne de 320 mio. kr., der er i overhead?
Er det ikke også sådan, at Kristeligt Folkeparti stillede et ændringsforslag til finansloven?
Og er det ikke også sådan, at V og K stemte det forslag ned?
Man har haft så mange muligheder for at komme ud af det her.
Når man undlod at stemme, var det så ikke, fordi man skulle bruge pengene i år?
Det, vi ikke har fået svar på, er, hvordan man vil finansiere, at man får en mindre indtægt næste år på 320 mio. kr.
Hvis Venstre mener, at man får bedre arbejdsmiljø af at deregulere, hvor langt skal vi så ned, inden man får et ordentligt arbejdsmiljø efter Venstres mening?
Anders Møller (V), 2002-05-28:
Hr. Bjarne Laustsen udlægger sådan set teksten helt korrekt:
Først pålægger man alle en afgift, og så siger man til visse andre virksomheder bagefter, at de kan søge om at få et tilskud til at betale den afgift, som man pålægger alle.
Ja, alene det at skulle udlægge teksten rent retorisk får det til at virke forvirret i mit hoved, og det gjorde det også i en lang række andre virksomhedsejeres hoveder.
Skete der i grunden ikke det, at man pålagde alle en afgift, og så sagde man, at nogle kunne få afgiften tilbage, men da alle ikke fik den tilbage, blev der et provenu?
Var det ikke sådan, at den tidligere regering scorede et overhead på denne her arbejdsmiljøkonto?
Så er det jo, vi spørger i Venstre
: Tror man virkelig, at man sikrer et godt arbejdsmiljø ved at smide pengene i statskassen uden en reel mulighed for, at de penge bliver omsat til et bedre arbejdsmiljø?
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at nu afskaffer denne regering altså ikke Arbejdstilsynet.
Man kunne næsten få det indtryk.
Jeg kan bekræfte, at jeg ikke har besøgt alle 300.000 arbejdspladser i dette land, men det har ej heller Arbejdstilsynet, de besøger kun 5 pct. af virksomhederne om året, og om vi så fordoblede antallet af tilsynsbesøg, ændrer det ikke ved, at det er den enkelte virksomhed, der må gøre sig anstrengelser for at sikre et godt og trygt arbejdsmiljø.
Da vi forleden i denne sal havde en debat på 4 timer om arbejdsmiljø
efterlyste jeg de virksomheder, som tilsyneladende skulle lade så meget hånt om arbejdsmiljøet, at virksomhederne stod i kø for at blive sådan.
Det er en historisk tankegang, må jeg sige til fru Line Barfod.
Til hr. Carsten Hansen: Jeg kan berolige med, at hvis arbejdsmarkedets parter ikke finder en fælles platform, der kan nedbringe antallet af arbejdsulykker, de mange ulykker, der er til trods for den åbenbart utrolige socialdemokratiske indsats, der har været gjort her i de sidste par år, vil denne regering ikke sidde passiv.
Så dømmer vi nøl, og så tager vi selv aktion.
Hr. Carsten Hansen bekræfter det selv: Der var 320 mio. kr. i provenu på den sidste rent fiskale afgift, som røg i statskassen, og som ikke gik til at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Først skærer man voldsomt ned på Arbejdstilsynet, på hele arbejdsmiljøindsatsen - jeg har stort set nævnt det hele - og bagefter ved man ikke, hvad man vil; man afventer, at parterne kommer med en indstilling.
Problemet er jo, at hvis vi skal følge, hvad der er sket de sidste 3 år, inden den her regering trådte til, var det sådan, at arbejdsgiverne sagde sådan og sådan, og det vil sige, at parterne ikke kunne komme med nogen fælles indstilling.
Jeg håber selvfølgelig, at arbejdstagersiden er mere konstruktiv, end arbejdsgiverne har været de sidste mange år.
Et af problemerne ved partsindstillingerne er, at de kun kan komme med indstillinger i det øjeblik, begge parter samarbejder.
Det andet, jeg vil spørge hr. Anders Møller om,
er: Når vi taler om det her forslag, er der faktisk et provenu på 320 mio. kr. for i år. Venstre har haft mulighed for at sige, at de penge lader man gå tilbage til arbejdsgiverne.
Hvorfor har man ikke villet være med til det?
Er det, fordi de skal samles op i statskassen?
Og må jeg spørge hr. Anders Møller: Mener Venstre, at der også til næste år skal spares de 320 mio. kr. på arbejdsmiljøet, som man jo kommer til at mangle til næste år, og hvor skal pengene findes?
Line Barfod (EL), 2002-05-28:
Jeg tror, at hr. Anders Møller lever i en anden verden, eller også er der nogle arbejdspladser, som hr. Anders Møller aldrig har været ude på, og nogle mennesker, som han aldrig har mødt, hvis hr. Anders Møller mener, at alle arbejdsgivere i dette land opfører sig ordentligt, og at der ikke er nogen virksomheder i dette land, hvor der er store problemer med arbejdsmiljøet, og hvor arbejdsgiverne lader hånt om de ansattes helbred.
Det er jo muligt, at hr. Anders Møller kom til at fortale sig, så derfor vil jeg gerne høre, om hr. Anders Møller virkelig mener, at der ikke er nogen arbejdsgivere i dette land, der lader hånt om deres ansattes helbred, og at hr. Anders Møller dermed vil sige, at der ikke er nogen risiko for, at andre arbejdere rundt om i landet i dag bliver udsat for den samme manganforgiftning, som vi så med arbejderne på Stålvalseværket.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-28:
Hr. Anders Møller og Venstre taler om, at arbejdsmiljøafgiften er en skat, og at man ikke får noget for pengene.
Men var det ikke sådan i det forslag, at hvis virksomhederne kunne dokumentere, at de havde et godt arbejdsmiljø, så fik de pengene tilbage?
Hvad er det, der er så forfærdeligt ved det for en regering, der ellers hylder incitamenter og begreber som brugerbetaling osv.?
Arbejdsgiverne ved jo udmærket, at de har venner herinde, de finansierer Venstres og De Konservatives valgkampe, som vil gøre alt muligt, det har vi set i alle andre lovforslag: deltid osv.
Noget, der går ud over arbejdsgiverne, vil man ikke stemme for.
Er det problematisk at regulere arbejdsmiljøet med afgifter, hvis det er sådan, at man pålægger dem, der beviseligt har et dårligt arbejdsmiljø, afgifter?
Anders Møller (V), 2002-05-28:
Hvis vi skal holde os til det lovforslag, der er til behandling i denne debat, så tror jeg, at det ligger lidt uden for at kommentere de spørgsmål, jeg er blevet stillet.
Om vi så fordoblede antallet af kontrolbesøg i Arbejdstilsynet, vil det ikke ændre på, at et godt og stabilt arbejdsmiljø kun sikres ved et engagement på den enkelte arbejdsplads.
Og hvor er den arbejdsgiver, som altid blot lader hånt om arbejdsmiljøet, som forpester både det psykiske og fysiske arbejdsmiljø?
Det var måske engang en historisk realitet, men i dag findes det jo ikke.
Så havde vi for få dage siden - det er til hr. Carsten Hansen - en udmærket arbejdsmiljødebat her i Folketinget, og i den gjorde vi meget klart gældende fra Venstres og Det Konservative Folkepartis side, at vi ikke nu og her vil lægge os fast på, hvilke prioriteter vi har for et bedre arbejdsmiljø, før arbejdsmarkedets parter er kommet med deres tilkendegivelser og input på området.
Er det så noget, der sker næste år eller om 3 år eller
måske om et halvt år?
Nej, det er det ikke.
Det er noget, der sker om ganske få uger; så er bolden spillet tilbage til ministeren, efter at arbejdsmarkedets parter har givet deres input.
Og derfor er der al mulig grund til, at vi giver hinanden den eftertænksomhed, der sikrer, at der ikke sker sjusk i lovarbejdet.
Line Barfod (EL), 2002-05-28:
Det, der kalder mig herop, er hr. Anders Møllers bemærkning om, at Arbejdsmiljøtilsynet skal være konsulterende og ikke kontrollerende. Så vil jeg bare høre: I forhold til Stålvalseværket og den forfærdelige sag, vi har fået oprullet om de mange, der blev syge, og hvor nogle er døde, fordi Arbejdstilsynet netop ikke levede op til at være kontrollerende i forhold til arbejdsgiverne og netop ikke iværksatte de foranstaltninger, der var nødvendige, er det så den slags sager, vi skal have flere af fremover?
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Til hr. Anders Møller: Det er da utroligt, at man udelukkende betragter arbejdsmiljøet som administrative byrder.
Det er utroligt. Men jeg vil spørge hr. Anders Møller, om Venstre, siden vi havde den sidste forespørgselsdebat, har besluttet sig for, hvad de vil.
Vi diskuterede jo meget, hvor mange tilsynskredse der skulle være, vi diskuterede, om man skulle afskaffe Produktregisteret, det register, der jo bruges af mennesker, som har fået en alvorlig allergi eller en anden skade.
Det er et ganske alvorligt område, og arbejdsmiljømedicinforskere har udtalt, at det vil være meget, meget alvorligt, hvis det ikke er der.
Det kunne være rart bare at have nogle få meldinger.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-28:
Det kan jeg helt klart sige ja til.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-28:
Jeg bliver helt bange, men det skal nok blive til fru Lene Garsdal.
Fru Lene Garsdal var meget inde på, hvad der skal afløse incitamentpakken.
Der er ikke kommet nogen forslag.
Regeringen har ingen politik på området undtagen afvikling.
Jeg vil gerne spørge SF: Er det ikke underligt, at regeringen, når regeringen går meget ind for brugerbetaling, slet ikke kan finde på at bruge det instrument, som arbejdsmiljøafgiften er, til at regulere adfærden ude på virksomhederne? Vi ved, at virksomhederne kun ændrer adfærd, hvis det er sådan, at det koster noget.
Forureneren må betale; de, der forårsager arbejdsskaderne, og de, der gør, at folk på arbejdspladserne kommer til skade, skal betale.
Regeringen gør det modsatte, nemlig fritager arbejdsgiveren for at betale.
Jeg vil gerne spørge SF, om man vil være med til at lave et forslag, der pålægger afgifter for dem, der skaber et dårligt arbejdsmiljø.