runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Nu er det svært at forstå, om problemet er, at Dansk Folkeparti ikke helt har forstået indholdet i det her lovforslag.
Hr. Dohrmann siger, at det, det handler om, er skovbørnehaver og spejderhytter.
Så vil jeg godt spørge: Er vi enige om, at det skal begrænses til skovbørnehaver og spejderhytter?
Det er det første spørgsmål.
Det næste spørgsmål er: Hvis vi er enige om det, er vi så også enige om, at hvis de ikke længere bruges til det formål, så skal de fjernes?
Dermed er vi jo sikre på, at så bliver de ikke opført med et skjult formål til sigte.
Og for det tredje: Hvis vi er enige om, at de skal fjernes, hvis de ikke længere bruges til deres formål, mener Dansk Folkeparti så, at vi i loven skal sikre, at det sker?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Nu kan det godt være, at mikrofonen ikke rigtig virker herinde, men det, jeg refererer til, er jo netop, at det var boligbyggeri, vi snakkede om dengang i fredskov.
Det er noget andet end spejderhytter og skovbørnehaver.
Vi vil netop gerne give børn og unge en naturoplevelse.
Det kan jeg så høre at Socialdemokratiet og nogle af de andre partier slet ikke vil være med til.
Vi synes faktisk, det er rimeligt, at børn og unge får en oplevelse ude i skoven, at de kan komme nærmere på naturen, og så selvfølgelig skal de forhold også være i orden, sådan at hvis de skal have skiftet ble, eller hvad der end skulle ske derude, så er der en mulighed for, at det også kan lade sig gøre, når det er, at man har en skovbørnehave.
Så det kan ikke andet end være rimeligt, at man stiller de her krav til byggeriet, hvis man vil opføre sådan nogle ting, om, at der er ordnede forhold.
Jacob Buksti (S), 2004-02-26:
I november mente hr. Dohrmann, at det her ville åbne en glidebane; det ville åbne en glidebane, hvis man fik sådan en situation, hvor man måtte bygge i skov.
Åbner det, som man er ved her, ikke den glidebane, som hr. Dohrmann i november mente at man åbnede?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Jeg synes, at man, når man refererer til nogle ting, skal se dem i en sammenhæng.
Det, hr. Jacob Buksti refererer til, var byggeri af boliger i skoven, og der har vi udmeldt ganske klart, også her fra Folketingets talerstol, at vi ikke ønsker, at der skal etableres boliger inde i skove.
Her taler vi om skovbørnehaver, spejderhytter.
Den mulighed har vi jo allerede i dag, og det er jo netop det, at man kan give lempelige dispensationer til spejderhytter og til skovbørnehaver på nuværende tidspunkt, og det synes vi egentlig er en god ting, så derfor har vi bare sagt: Jamen det skal da være gældende over hele landet.
Det skal ikke være nogle tilfældigheder, der afgør de her ting.
Men at man så stiller nogle specielle vilkår til de her spejderhytter og til de her børnehaver bagefter, altså at når de ikke bliver brugt mere, så skal de fjernes, er kun rimeligt, og det synes vi selvfølgelig er godt, og det fremgår jo også ganske tydeligt af det, vi har sagt heroppe fra talerstolen.
Jacob Buksti (S), 2004-02-26:
Jeg vil citere, hvad hr. Dohrmann dengang sagde til Kanal 94: Området er fredskov, og så skal der under ingen omstændigheder bygges.
Gælder det generelt, eller er det kun dernede omkring Kolding eller hvad?
Er det noget, der har indflydelse på den stillingtagen, som Dansk Folkeparti i givet fald har her?
Er det sådan, at man må bygge i skov, eller må man ikke bygge i skov?
Mener hr. Dohrmann stadig væk det?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke overvejelser ministeren har i den anledning, for vi kan konstatere, at der bliver færre og færre penge i Miljøministeriet, og når der endelig er en lille smule flere penge, f.eks. fordi man har solgt nogle skovløberboliger eller på anden vis kommet af med nogle mursten, bruger man pengene koncentreret på et lille stykke natur. Med andre ord: Hvad er ministerens vision for hele Danmarks natur?
Hvordan beskytter vi den?
Hvordan får vi pengene til det?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Jeg ser ikke umiddelbart noget problem.
Nu er alting jo en balancegang, og det her forslag er naturligvis også en balancegang i forhold til, hvordan og hvorledes vi skal have indrettet vores skove, og i forhold til, at det også skal hænge økonomisk sammen.
Så umiddelbart ser jeg ikke nogen problemer i de her ting.
Ellers er det jo noget, vi må drøfte ved en senere lejlighed.
Det er selvfølgelig klart, at sådan en skovlov også skal revideres med jævne mellemrum.
Sådan plejer det at være.
Torben Hansen (S), 2004-02-26:
Nu kan jeg forstå på fru Helle Sjelle, at det med naturskovene kunne vi drøfte ved en senere lejlighed, og svaret før var, at hvis det ikke var vidtgående nok, så kunne vi også kigge på det.
Hvis vi her under udvalgsbehandlingen rent faktisk kan påvise over for fru Helle Sjelle, at der er et problem her, også i forhold til, at vi skal leve op til vores forpligtelser ifølge 2010-målet, at biologisk tilbagegang skal stoppes, at naturskoven rent faktisk kan være med til, at vi kan leve op til vores 2010-forpligtelse, og at naturskoven og hele registreringen af den, som det også anbefales af Wilhjelmudvalget, rent faktisk er nødvendig for det, er Det Konservative Folkeparti og fru Helle Sjelle på baggrund af fru Helle Sjelles kommentar så parat til, at vi kigger på det og kan stille ændringsforslag til anden behandling?
Det ville da glæde mig meget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg vil godt spørge fru Helle Sjelle, om det egentlig ikke er med blødende hjerte, at Det Konservative Folkeparti tilsyneladende har accepteret det her lovforslag. For vi har jo haft skovdebatter før, og når ministeren så har forsøgt på listig vis at snige bagdøre ind, så man kunne få bygget i skoven, så har Det Konservative Folkeparti jo faktisk strittet imod og været med til sammen med os andre at forhindre det. Men nu er diget åbenbart braset sammen, i hvert fald fosser vandet jo ud af det.
Jeg vil godt spørge: Er det med Det Konservative Folkepartis gode vilje, at hvor man i dag skal have en udtrykkelig dispensation mod en betingelse om, at der bliver nedrevet, hvis det ikke længere er skovbørnehave, så kan man fremover kan få et retskrav på, at den bygning så kan sælges og bruges til jagthytte til rigmænd og lignende?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-26:
Som jeg sagde til indledning, er vi faktisk ret tilfredse med det forslag, der allerede ligger her på nuværende tidspunkt, og vi har altså ikke umiddelbart nogen hensigt om at lave om på forslaget.
Jeg har faktisk indtryk af, at EU er rimelig skrap på de her områder, men hvis ikke de er skrappe nok, jamen så må vi jo se på det.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-26:
Sammenhængene for os at se i forhold til det forslag, vi behandler nu,
synes vi ikke er så voldsomme, i og med at det her er en, kunne man sige, gennemskrivning af skovloven og så nogle ny tiltag.
Det her forhindrer jo ikke, at vi kan foretage yderligere tiltag i forbindelse med de aftaler, der bliver omkring vandmiljøplan III, hvis en sådan måtte blive.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Nu sidder vi jo midt i vandmiljøforhandlingerne, og det, man må overveje, er, at de her lovgivninger vel på en eller anden måde hænger sammen med vandmiljøforhandlingerne, for man kan sige, at jo mere natur vi får, jo mindre skal landbruget f.eks. borge for løsningen af nogle af de problemer, vi står med.
Så hvordan ser Kristendemokraterne sammenhængene mellem de her lovgivninger og så vores vandmiljøforhandlinger?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-26:
Som jeg også under debatten om Fosdal Planteskole redegjorde for, er vi naturligvis enige i, at det er en vigtig måde at dyrke planter på.
Nu skal vi formentlig ikke ind i den debat i dag, men jeg vil sige, at den væsentlige ting for os, når det lige specielt gælder Fosdal Planteskole, er beskæftigelsessituationen i området, som vi vægter højt, men også det, at der er en grøn dyrkning af planter.
Det er selvfølgelig noget, som vi vægter højt; vi vil gerne være med til, at skovrejsning også sker ved brug af den type planter.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Her i sidste uge havde vi en diskussion om Fosdal Planteskole, hvor der bliver dyrket økologiske planter.
Sådan som jeg fornam det, var vi en række partier, der var enige om, at det var en meget god idé at fortsætte den planteskole, og at det var ret vanvittigt, at staten nu ville sælge den.
Synes ordføreren for Kristendemokraterne, at det kunne være en idé, at vi sagde, at størstedelen af skovproduktionen i Danmark altså skulle have det her økologiske udgangspunkt, at vi skulle dyrke skoven uden brug af pesticider og uden kunstgødning, og at vi f.eks. ved al kommende skovrejsning stiller det krav, at der skal være tale om pesticidfri dyrkning og dyrkning uden tilførsel af kvælstof?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-26:
Kristendemokraterne er enig i lovforslagets intention om at sikre en mere varieret natur og at give skovejere større frihed til at indrette skovdriften efter deres egne ønsker.
For det første sikrer lovforslaget en bedre beskyttelse
Vi er derfor enige i, at disse direktiver i høj grad skal gennemføres.
Vi er også enige i, at der skal afsættes tilskudsmidler til at udbetale erstatninger i forbindelse med beskyttelse af skove i internationale naturbeskyttelsesområder.
For det andet lempes en række detailregler for skovdriften.
Det bliver bl.a. muligt at etablere nye kulturer ved naturlig tilgroning uden dispensation.
Det bliver også muligt at opføre skovbørnehaver og spejderhytter uden dispensation.
Udformningen og beliggenheden skal dog godkendes af miljøministeren.
Vi er tilfredse med, at børn på den måde får bedre mulighed for at færdes i naturen og lære, hvordan man skal bevare naturen.
Vi mener, at forslaget om, at det skal være muligt at etablere disse skovbørnehaver og spejderhytter uden dispensation, er en udmærket løsning, hvor børns muligheder for at færdes i naturen vægtes i forhold til beskyttelse af naturen.
Forslaget, som tidligere har været fremme, om at bygge boliger i skoven, er vi naturligvis meget imod, og vi er glade for, at det forslag ikke blev til noget.
Vi mener dog, at det er et problem, at der ikke længere kræves bopælspligt, hvis man ændrer et areal med landbrugspligt til fredskov.
Dermed vil det være muligt at spekulere i at købe en nedlagt landejendom og omdanne den til et sommerhus.
Det problem vil vi gerne have set på under udvalgsarbejdet.
Men generelt kan vi tilslutte os lovforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg synes, det er en vældig positiv tankegang, og det er jo noget af det, som jeg også synes mangler i det her forslag.
Nu nævner fru Elsebeth Gerner Nielsen fuldstændig korrekt - og det er jeg er meget enig i - at vi kan stille disse betingelser i forbindelse med skovrejsning.
Det skal vi gøre.
Men vi mangler det også i lovforslaget i forbindelse med eksisterende naturskov, urskov osv., som man fortsat vil kunne gå ud og fælde, hvilket ministeren åbenbart ikke har været opmærksom på, eller også ønsker han ikke at beskytte den.
Så jeg er meget enig i det synspunkt, Det Radikale Venstre fremfører, og jeg vil egentlig foreslå, at vi prøver i forbindelse med behandlingen af det her forslag at se, om der kan findes flertal for ændringsforslag, som kommer i retning af det, fru Elsebeth Gerner Nielsen foreslår, og som også sikrer naturskoven, så den ikke kan fældes eller ødelægges.
Jeg tror faktisk, at jeg også forsøgte at komme lidt i retning af det synspunkt, og vi kan jo spørge ministeren, om det også er sådan med den skov, som ministeren sælger.
For det vil jo være interessant, hvis ministeren stiller betingelser for salg af sine egne skove, som han ikke vil kræve i forbindelse med de private skove.
Jeg kunne godt have en mistanke om, at sådan er det.
Jeg tror ikke, ministeren vil sælge skove med henblik på, at de skal plastres til med boliger.
Men det ved jeg ikke.
Det kan da godt være.
Ministeren har det jo med at prøve at finde smutveje til at få bygget i skovene.
Jeg imødeser svaret.
Men jeg er enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at man godt kan sælge skove, uden at det kan lade sig gøre at bygge i dem, eller at der kun kan bygges i dem på bestemte restriktive betingelser.
Jeg har bare sagt, at det med at sælge skove må ministeren og fru Elsebeth Gerner Nielsen og hr. Dohrmann finde ud af.
Det vil jeg ikke rodes ind i.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
... for regeringens politik, og det kan der såmænd være behov for.
Er hr. Keld Albrechtsen enig i, at det kunne være en idé, at vi i forbindelse med kommende offentligt støttet skovrejsning stillede krav om, at der skulle være tale om en skovrejsning, som på alle måder var med til at sikre den biologiske mangfoldighed?
10 pct. skulle udlægges til naturskov, der måtte ikke drænes osv., så vi altså sikrede os, at den skov, der bliver rejst fra nu af, opfylder de betingelser, der skal opfyldes, for at vi kan leve op til biodiversitetskonventionen og også andre konventioner.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Jeg tror, at det, hr. Dohrmann forsøgte at udtrykke, var at være på skovens side.
Men jeg er både på skovens side og på børnenes side, for jeg vil gerne have skovbørnehaver, hvis der er en bestemmelse om, at de skal nedrives, hvis de ændres til andet formål.
Hvis de ikke kan ændres til andet formål, ikke kan sælges som bolig, jagthytte eller sådan noget, så er jeg helt med på det. Hvis hr. Dohrmann er enig i det, så kan vi lave et ændringsforslag, og så bliver det sådan, for så er der jo flertal for det synspunkt i Folketinget, og så er der ingen problemer.
Problemet er alene skabt af ministeren og hr. Dohrmann, fordi de ikke vil skabe den sikkerhed.
Så vil jeg bare sige om at sælge de 40.000 ha, at det er jeg ikke tilhænger af.
Det har jeg også sagt.
Men det har nu ikke noget med den her debat at gøre, for det kan jo godt være, at fru Elsebeth Gerner Nielsen i sit forslag har taget højde for, at på disse 40.000 ha må der ikke ske opførelse og salg af boliger.
Det må hr. Dohrmann spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen om, det er en anden diskussion, der sådan set ikke hører hjemme under det her lovforslag.
Jeg har bare sagt, at jeg ikke vil røre salg af statsskove med en ildtang, for jeg har det sådan, at det, der er vores samfunds arvesølv, vil jeg ikke være med til at sælge ud af, for jeg har ikke det kortsigtede syn på økonomien som hr. Dohrmann og regeringspartierne, at man bruger vores fælles værdier helt ukritisk her og nu, og så overlader man til fremtidige generationer at skøtte sig, som de bedst kan.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Jeg er nødt til at spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om det ikke er korrekt, at det var fru Elsebeth Gerner Nielsen og hendes parti, der egentlig fremførte, at vi skulle sælge måske over 40.000 ha af den danske skov.
Ud over det må fru Elsebeth Gerner Nielsen og De Radikale jo egentlig have gjort sig klart, hvad de egentlig ville.
Ville de egentlig beskytte naturen?
Nu nævner fru Elsebeth Gerner Nielsen godt nok, at det er EU, der skal beskytte naturen.
Det må jo egentlig være ganske klart efter den udmelding, at man måske kunne indføre et retskrav på at opføre en hel del boliger, hvis det var, at man udstykkede de her skove i mindre parceller, og dermed kunne de, der købte skovene, få lov til at etablere boliger.
Hvordan har man tænkt det ind i det forslag, man dengang fremsatte, og hvordan hænger det samme med, at man vil sikre naturen?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Nu kommer det næsten til at lyde, som om Dansk Folkeparti problematiserer det, Dansk Folkeparti selv har gjort, for man kan sige, at det forslag, som Det Radikale Venstre er kommet med, har regeringen kopieret.
Vi står helt bag det.
Vi er godt nok ikke med i det makværk, som Dansk Folkeparti og regeringen i øvrigt har lavet, men ideen med at sælge statsskov, som ikke har nogen betydning for den biologiske mangfoldighed, synes jeg stadig er en vældig god idé, især under den forudsætning, at pengene bliver brugt til at opføre anden statsskov, løvskov, som betyder langt, langt mere for den biologiske mangfoldighed.
Jeg er til gengæld imod det, regeringen gør nu, hvor man sælger statsskov ovre i Vestjylland for at bruge pengene på Sjælland.
Det er altså ikke særlig hensigtsmæssigt og slet ikke på et tidspunkt, hvor vi står med en strukturudvikling, som vi alle sammen ønsker at gøre noget ved.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Det er jo klart, at hvis man ikke ønsker at svare på de spørgsmål, så kan man jo bare sige det.
Men man forholdt sig
overhovedet ikke til, at det var reelle boliger, som De Radikale jo faktisk åbnede en ladeport for, hvis deres forslag dengang om, at man ville sælge de her over 40.000 ha, var gået igennem.
Det vil jeg godt have et svar på.
Hvorfor er Det Radikale Venstre virkelig så meget imod, at børn og unge får en naturoplevelse? Kan vi ikke bare få De Radikales version af, hvorfor de er imod børn og unge?
Giv dem da den oplevelse, det kan være at komme ud i naturen og opleve den, i stedet for at det hele skal foregå i f.eks. skolen.
Her får de reelle naturoplevelser, og det må da også være en gevinst for de unge.
Det bør De Radikale da også kunne gå ind for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-02-26:
SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, kan desværre ikke være til stede, og jeg har derfor påtaget mig opgaven at fremlægge SF's holdning til forslaget om skovlov.
Forslaget er efter vores mening det mindst ringe af de tre forslag, regeringen i denne her samling har fremsat for at sikre, at vi lever op til vores forpligtelser ifølge habitatdirektiv og fuglebeskyttelsesdirektiv.
Men SF mener også, at loven i højere grad skal afspejle, at danske skoves vigtigste funktion ikke længere er at producere tømmer, men derimod at sikre naturkultur, miljø og rekreative værdier og også sikre rent drikkevand fra produktionsarealerne på lige fod med indtjening til skovenes ejere.
Naturarealer i skovene bør fremover forvaltes efter naturbeskyttelseslovens § 3.
Det gælder arealer med skovtyper udpeget som en del af Natura 2000-området, det gælder fredskovspligtige arealer, som i dag er omfattet af skovlovens § 17, det gælder skovtyper, som i dag er omfattet af naturbeskyttelseslovens § 3, og det gælder selvgroede bevoksninger, der ikke er etableret som led i en naturlig selvforyngelse af produktionsskoven.
Etablering af nye dræn og grøfter skal forbydes i alle skove omfattet af skovbrugsloven.
I offentligt ejede skove skal skovenes naturlige hydrologi genoprettes på arealer, hvor det ikke påvirker andre personers ejendom.
Hvor det ikke kan ske af hensyn til andre personers ejendom, skal Miljøministeriet søge at gøre det muligt gennem en målrettet tilskudsordning eller opkøb af bevoksninger og tilstødende jorder.
Miljøministeren skal desuden generelt kunne give tilskud til private skovejere, der ønsker at genoprette den naturlige hydrologi på fredskovspligtige arealer.
Skovloven skal give mulighed for at foretage visse former for erstatningsfri regulering, specielt i forhold til at opfylde de ønskede lovkrav om sikring af værdier for den brede befolkning, som ikke knytter sig til den økonomiske indtjening for skovens ejer.
Efter vores mening skal det ikke være et retskrav at have lov til at bygge spejderhytter og skovbørnehaver i skovene.
Det at gøre det til et retskrav, som det foreslås her,
Det er vi imod, og vi mener, at det kan åbne for en glidebane, hvor faciliteter i skoven langsomt bliver mere og mere omfattende, samtidig med at det bliver sværere og sværere at komme af med dem igen.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen, om det ikke er fuldstændig korrekt, som jeg var inde på for lidt siden til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at salg af 40.000 ha skov kunne udløse en masse nye boliger i skovene, hvis man gennemførte det, netop fordi man kan frastykke mange af de her områder og dermed komme ned på de niveauer, kan man sige, hvor det giver en ret til, at man kan etablere en bolig.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-26:
Der er nogle enkelte misforståelser i det, hr. Dohrmann siger.
Jeg vil kraftigt fraråde salg af statsskov, det var jeg også inde på, og jeg er modstander af både det forslag, som fru Elsebeth Gerner Nielsen kom med om salg af en meget stor statsskov, og også det salg af statsskov, som hr. Dohrmann i øjeblikket er ved at gennemføre.
Jeg tror nu nok, men det kan ministeren uddybe, at det er sådan, at i forbindelse med det salg af statsskove bliver der tilladelse til byggeri efterfølgende i skovene.
Så det er nok ikke lige der, problemet ligger.
Der, hvor problemet ligger, hvis det her lovforslag bliver gennemført, er, at så bliver der i de skove, der ikke tilhører staten, i de private skove, mulighed for at sælge bygninger, som oprindelig var opført som skovbørnehaver, til rigmandsjagt.
Det er det, der er problemet, og det er det, hr. Dohrmann er ved rode sig ind i at være med til at gennemføre.
Der, hvor det egentlige problem ligger i debatten i dag, er, at hr. Dohrmann ikke vil være med til at stille sikkerhed for, at den glidebane bliver fjernet fra lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-26:
Det, jeg ville have hr. Keld Albrechtsen til ligesom at forholde sig til, var, hvordan hr. Keld Albrechtsen ser på, at man fra De Radikales side kommer med sådan et forslag og så påstår, at det ikke er korrekt, hvad der egentlig bliver oplyst herfra, at det vil være at åbne en ladeport
for mindst 300-400 nye boliger, som kunne etableres ude i skovene.
Det er jo boliger, det er ikke skovbørnehaver, hvor man giver børn og unge en naturoplevelse.
Selv hr. Keld Albrechtsen bør jo kunne støtte, at børn og unge får en naturoplevelse.
Eller har vi helt misforstået, at hr. Keld Albrechtsen er på børnenes side, men kun på, hvad skal man sige, på, ja, det ved jeg ikke lige, hvad man skal kalde det, men i hvert fald ikke er på børnenes side?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-26:
Jeg vil gerne gøre hr. Jørn Dohrmann opmærksom på, at selv om man sælger nåleskov, som er statsskov, så gælder lovgivningen stadig væk.
Det vil altså sige, at hvis man har en restriktiv
planlovgivning og en restriktiv skovlov, så kan man ikke bare opføre boliger inde i skoven.
Tværtimod vil de nye ejere få nøjagtig de samme restriktioner for skoven som alle andre.
Vi skulle jo bare sørge for at sælge skovene med nogle klausuler og sige, at forudsætningen f.eks. er, at der er ordentlig adgang til skovene, og vi kunne også stille andre krav i forbindelse med salget.
Så ved jeg ikke, hvordan det med børnene kom ind.
Det Radikale Venstre, behøver jeg næppe at sige, har ikke noget imod børn, og vi har slet ikke noget mod børn ude i skoven.
Charlotte Antonsen (V), 2004-02-27:
Nu er vi jo normalt glade for vores retssamfund, og et retssamfund sikrer altså netop imod, at man får en bøde, som er uberettiget, og det er da en af grundene til, at vi er bekymret for administrative bøder.
Som fru Garsdal godt ved, fastholder vi det jo, når det drejer sig om liv og lemmer, så det er især på de områder, hvor forseelsen er meget lille, hvor vi ikke synes at de store bødestørrelser står i forhold til forseelsen.
Til det med, om BST vil bukke under: Jamen det er jo sådan set op til BST selv.
Jeg tror ikke på, at de bukker under.
Allerede i dag er BST jo langt mere fremme, end hvad der måtte dukke op af nye rådgivere inden for arbejdsmiljø, fordi BST jo for et par år siden blev kvalitetsgodkendt.
Det vil sige, at de allerede er fit for fight.
De er allerede nu i stand til at gå ud og blive virksomhedernes rådgivere.
De er foran andre rådgivere i det kapløb, som vil komme.
Så det bekymrer ikke mig.
Jeg er sikker på, at vi vil se nogle bedre BST'er og fastholdte medarbejdere.