Niels Bloch Jespersen (S), 2001-01-30:
Først tak til Kristeligt Folkeparti, fordi vi her i Folketinget får anledning til at diskutere dette meget vigtige spørgsmål, som jo kun kan blive afklaret, ved at man både i offentligheden og selvfølgelig også i Folketinget løbende forholder sig til det.
Jeg tror, vi er mange, der efter Teknologirådets høring om xenotransplantation sidste år blev efterladt med en nagende tvivl: Kan vi nu være sikre på, at denne metode ikke indføres ad bagdøren?
Hvis læger f.eks. står over for en uafvendeligt døende, ung patient, kan man så være sikker på, at lægen ikke som den yderste mulighed vælger at forsøge med xenotransplantation, selv om risikoen for smittespredning til sunde mennesker ikke kan udelukkes?
Én ting er, at ulighedsproblemerne med donornyrens og patientens celler langfra er løst.
Det betyder, at transplantatet udstødes eller dør efter ganske kort tid.
Men det alvorligste perspektiv er, at det ikke kan afvises, at anvendelse af metoden kan medføre, at der udvikles
nye smitsomme sygdomme, der spredes mellem raske mennesker.
Tænk blot på konsekvenserne for folkesundheden, hvis der på grund af xenotransplantationer opstod en ny sygdom på linje med aids, men med smittespredning som influenza.
Jeg synes, vi gennem de tre ministres besvarelse af forespørgslen har fået en god og rimelig betryggende afklaring af status på området.
Vi ved nu, at xenotransplantation ikke anvendes af danske læger til behandling af patienter, og vi har fået den fælles udtalelse
fra Det Etiske Råd og Den Centrale Videnskabsetiske Komité af 22. januar i år, som tilsvarende slår hælene i.
Sundhedsministeren har i dag oplyst, at Sundhedsstyrelsen vil udsende informationer, der, indtil en ny vurdering er foretaget, reelt kan sikre, at xenotransplantation ikke kan tages i anvendelse på det eksisterende videnskabelige og sikkerhedsmæssige grundlag.
Så til forskningsdelen, hvor det er vigtigt at få konstateret, at der ikke i Danmark foregår forskning med anvendelse af xenotransplantation til mennesker.
Selvfølgelig kan der også i Danmark være forskere, der på et eller andet tidspunkt ønsker at udvikle dette felt, og normalt går vi jo ind for fri forskning.
Men med de lægefaglige og etiske problemer, der er knyttet til selve den proces at overføre dyreorganer m.v. til mennesker, må der være tryghed for, at man heller ikke som et klinisk-videnskabeligt projekt kan overføre dyreorganer, væv eller celler til mennesker uden en forudgående meget grundig vurdering i de centrale sundhedsmyndigheder, præcis som foreslået i pressemeddelelsen fra Det Etiske Råd og Den Centrale Videnskabsetiske Komité og helt på linje med ministrenes redegørelse til Folketinget i dag.
Endelig: Hvad med forsøgsdyrene?
Det problem er jo til at overskue på baggrund af, at xenotransplantation, om nogen sinde, først vil være aktuel om en årrække.
Men selvfølgelig skal lovgivningens dyreetiske principper overholdes ved videnskabelige forsøg, som justitsministeren netop har redegjort for.
Vi ved, at der gennemføres klinisk forskning med xenotransplantation i andre lande, og derfor er det vigtigt, at vi nøje forholder os til bl.a. Europarådets aktuelle arbejde med retningslinjer for området, som forventes afsluttet i 2002.
Men xenotransplantation er kun ét af mange aktuelle bioteknologiske områder, hvor der er behov for en mere dybtgående afklaring af de forskningsmæssige, sundhedsmæssige og etiske aspekter.
Jeg skal derfor på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Centrum-Demokraterne og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Xenotransplantation fra dyr til mennesker er en del af det samlede biotekområde, og dansk regulering af området bør forholde sig til den internationale udvikling, herunder Europarådets forslag til retningslinjer, der ventes at foreligge om to år.
- Forsøg og behandling med xenotransplantation fra dyr til mennesker må ikke tages i anvendelse, uden at der åbnes adgang hertil fra de centrale sundhedsmyndigheder her under
Den Centrale Videnskabsetiske Komité, og før der er taget stilling til de faglige og etiske problemer, der rejser sig i forbindelse med disse teknikker.
- En anvendelse bør bygge på, at der foreligger tilstrækkelig sikring mod de risici, der er forbundet med transplantation fra dyr til mennesker, samt at der er foretaget en grundig analyse af kendte og mulige aspekter.
- Det bør tillige sikres, at xenotransplantation ikke indebærer udtalt smerte, anden intens lidelse eller voldsom angst for de involverede dyr.
- IT- og forskningsministeren nedsætter i samråd med de øvrige ministre en arbejdsgruppe, der skal afdække muligheder og risici inden for de nye bio- og genteknologier, her tænkes på bl.a. gendiagnostik, genterapi, terapeutisk kloning og xenotransplantation.
- Forsøg og behandling skal finde sted i offentligt regi.