runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-06-14:
Hr. Høgni Hoydal genoptager sin meget principielle diskussion om Færøernes forfatningsretlige stilling.
Der er ikke så meget nyt i det, hr. Høgni Hoydal her fører frem.
Jeg vil blot ganske kort fastslå, at det ikke er korrekt, når hr. Høgni Hoydal fremstiller det, som om dette lovforslag er et tilbageskridt for Færøerne.
Det forholder sig modsat.
Forslaget er et resultat af forhandlinger mellem regeringen og Færøernes landsstyre, og det indebærer, at der bliver etableret en generel fuldmagtsordning for Færøernes landsstyre til på rigets vegne at forhandle og indgå en række folkeretlige aftaler inden for sagsområder, som er overtaget af de færøske myndigheder.
Det betyder altså, at landsstyret ikke skal indhente en konkret fuldmagt i hvert enkelt tilfælde, hvor der måtte være ønske om selvstændigt at varetage interesser på udenrigsområdet.
Det er på den måde, den nye ordning adskiller sig fra den nugældende praksis.
Så nævnte hr. Høgni Hoydal den fiskeriorganisation, der hedder NASCO, og at, sådan forstod jeg hr. Høgni Hoydal, Færøerne efter hr. Høgni Hoydals opfattelse allerede i dag optræder selvstændigt i NASCO, og at den ordning bliver forringet med fuldmagtsordningen.
Det er ikke korrekt, at Færøerne optræder med selvstændigt medlemskab, hvor Danmark er dækket af EU's medlemskab.
Når Færøerne og i øvrigt også Grønland optræder i disse fiskeriorganisationer, er det netop i forening og på rigets vegne.
Så nævnte hr. Høgni Hoydal også den organisation, der hedder NAMCO, som bygger på en aftale mellem Norge, Island, Færøerne og Grønland om et samarbejde om havpattedyr.
Det følger af de statsretlige bemærkninger i lovforslagets almindelige bemærkninger, punkt 2.2, at Færøerne og Grønland ikke kan indgå folkeretlige aftaler på egne vegne.
Af fuldmagtslovforslaget fremgår endvidere, at Færøerne og Grønland må handle i forening ved forhandling og indgåelse af folkeretlige aftaler, der vedrører både Færøerne og Grønland.
Det er tidligere meddelt landsstyret, at vi af disse grunde ikke ser NAMCO som et brugbart fortilfælde.
Såfremt et ønske om færøsk og grønlandsk deltagelse i internationale organisationer opstår, går vi fremover ud fra, at fremgangsmåden i fuldmagtsloven bliver fulgt.
Men i det hele må jeg altså sige, at dette er et skridt fremad.
Det kan godt være, det ikke er det store skridt fremad, som hr. Høgni Hoydal ønsker, men det er et skridt fremad, og derfor burde hr. Høgni Hoydal i virkeligheden være tilfreds med forslaget.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-14:
Jeg vil bare korrigere.
Det er muligt, at jeg har udtrykt mig forkert, men det, jeg har nævnt, er den organisation, der hedder NAMCO, og det er en organisation, der beskæftiger sig med de levende pattedyr i Nordatlanten og en bæredygtig udnyttelse af dem.
Her er Færøerne og Grønland selvstændige medlemmer og selvstændige medunderskrivere af stiftelsestraktaten.
Det er det eksempel, jeg nævner som det mest konkrete eksempel på, at der ikke er tale om nogen nyskabelse eller udvidelse.
Der er faktisk tale om et tilbageskridt.
Det vil jeg gerne spørge om statsministeren kan bekræfte.
Jeg har slet ikke talt om NASCO og alle de der andre forkortelser – vi kan tage mange eksempler – men NAMCO er altså et meget konkret eksempel på, at der i virkeligheden er tale om et tilbageskridt snarere end noget fremskridt.
Line Barfod (EL), 2005-06-14:
Først vil jeg gerne tilslutte mig fru Pia Gjellerups anmodning om, at forslaget kommer tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling.
En væsentlig grund til det er, at der i dette lovforslag er opregnet nogle områder, som man ikke mener kan overdrages til det færøske hjemmestyre.
Et af punkterne er statsforfatningen, og M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4460
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
der er så i bemærkningerne beskrevet, hvad man mener er en del af statsforfatningen.
De bemærkninger har betydning for, hvad vi kan gøre fremover med hensyn til at overgive områder til Færøerne, ligesom de også har betydning for det arbejde, der i øjeblikket foregår i Selvstyrekommissionen i Grønland om, hvad vi i fremtiden kan overdrage til Grønland.
På den høring, som vi havde i Det PolitiskØkonomiske Udvalg om de her spørgsmål, blev det klart tilkendegivet af de to eksperter Henrik Zahle og Ole Espersen, at de mente, at det var en hel nyskabelse, når der i bemærkningerne til dette lovforslag pludselig står, at sproget skulle være en del af statsforfatningen.
Sprog er ikke nævnt i grundloven.
Sprog har ikke tidligere i noget af den litteratur, der har været om lovforslag, eller i forfatningsretlig litteratur været nævnt som en del af statsforfatningen.
Derfor er det meget mærkeligt, at det pludselig her optræder som en fortolkning af ordet statsforfatningen.
Det er jo indlysende, hvis det skal forstås sådan, at Færøerne eller for den sags skyld Grønland ikke kan overtage reglerne for retskrivning, eller hvor kommaet skal sættes eller andet af den slags; det er klart, det ligger i Danmark.
Det følger mere af – hvad skal man sige – rent praktiske hensyn.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren vil uddybe lidt nærmere, hvordan Statsministeriet forstår det danske sprog i forhold til de bemærkninger, der ligger her som en del af statsforfatningen.
Så må vi jo have det op i udvalget, så vi eventuelt kan lave en tillægsbetænkning om, hvordan Folketinget fortolker ordet statsforfatningen, herunder i forhold til sproget og anvendelsen af sproget.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-06-14:
Jeg må sige, at jeg er lidt ked af at føre færøsk indenrigspolitik herned i Folketinget i dag, for det her forslag har absolut været til debat i det politiske liv på Færøerne i mange år.
Jeg sagde under førstebehandlingen, at den faktisk begyndte så langt tilbage som i november måned 2000.
Det er næsten 5 år siden, man begyndte på denne her plan om en overtagelseslov, sådan at hele selvstændighedsprocessen ikke skulle være en sag imellem Færøerne og Danmark, men en sag hjemme på Færøerne.
Hr. Høgni Hoydal var med som vicelagmand på det tidspunkt og i en lang periode hen ad vejen.
Jeg er meget glad for dette her forslag, som vi her har til anden behandling i dag, for med vedtagelsen af dette forslag bliver det visselig på Færøerne, slagsmålet skal stå i fremtiden.
Det har i debatten her været fremlagt, at man ved at vedtage dette lovforslag fratager sig retten til nogle vitale områder såsom statsforfatning osv., men det er ikke det, der står i forslaget.
Hvad er det egentlig, der står?
Der står jo, at denne lov omfatter ikke disse her områder.
Det vil sige, at med dette forslag kan Færøerne efter forhandling med den danske regering, når de selv vil og er rede til det, har lavet den færøske lovgivning og har fået den økonomiske platform, overtage sag for sag helt dertil, at det kun er det ydre skel, som er tilbage.
Hvad mere har vi i dag mandat til, må jeg spørge hr. Høgni Hoydal, for det er den færøske befolkning og det færøsk valgte organ, Lagtinget, som skal tage den beslutning.
Det skal selvfølgelig ikke vedtages i Folketinget og derefter sættes i værk på Færøerne.
Det ville være den forkerte vej at gå.
Så jeg vil sige, at med vedtagelsen af lovforslag nr. L 169 og L 170, som hører sammen, har vi flyttet hele selvstyreprocessen hjem til Færøerne, og det er også dér, den hører hjemme.
Så jeg kan absolut anbefale forslaget.
Jeg har givet et betænkningsbidrag til dette her lovforslag for at vise, at man mellem FærøerM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4463
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM ne og Danmark er blevet enige om at acceptere hinandens grundholdning til baggrunden for dette her forslag.
Der er heller ikke uenighed mellem Færøerne og Danmark om bemærkningerne til de enkelte paragraffer i lovforslaget.
Jeg kan varmt anbefale at vedtage dette lovforslag.
Høgni Hoydal (T), 2005-06-14:
Tak for svaret.
Så fik vi altså bekræftet, at det, at Færøerne og Grønland selv indgik aftalen om NAMCO, var en fejl.
Det vil sige, at man der altså er gået ud over det, som efter Statsministeriets opfattelse er rigets grænser.
Jeg synes, det er utrolig betænkeligt, at netop den praksis, vi har udøvet, pludselig skal indsnævres og inddæmmes i en ny lovgivning, og det er præcis det, jeg har sagt om denne lovgivning.
Det her er en lovgivning, der sætter andre rammer, og som på mange måder er en indsnævring, i hvert fald en cementering af noget, og lovforslaget har aldrig været forelagt det færøske folk.
Så kan statsministeren tale om selvbestemmelsesret, og at vi gør det, som det færøske folk beder om.
Jeg vil da sige til statsministeren, at hvis vi går hjem og spørger det færøske folk i dag, om det vil være selvstændigt medlem af NAMCO og Nordisk Råd, får vi et svar, der hundrede procent er ja.
Så bruger man igen det juridiske argument med, at det ikke kan lade sig gøre.
Men med NAMCO har vi det konkrete eksempel på, at det kan lade sig gøre.
Det er sket, det er gået fint, og der er ingen problemer med det.
Med den nye lovgivning cementerer man altså denne her meget, meget gammeldags statsretlige grundlovsopfattelse og bruger de her juridiske argumenter til at undgå politiske nyudviklinger.
Det synes jeg er beklageligt.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-06-14:
Der har været meget kritik af det undervejs.
Vi har modtaget mange deputationer, som har fremhævet, at det her lovforslag eller den her lov, hvis den bliver vedtaget, vil være yderst skadelig og meget hæmmende for iværksættervirksomheder og små nystartede virksomheder, og at den formentlig ikke vil få nogen gavnlige effekter overhovedet.
Det synes vi er meget beklageligt, og vi synes derfor ikke, at der er nogen som helst grund til at gennemføre den her lovgivning, hvis den tvært imod hensigten faktisk vil få skadelige virkninger for erhvervslivet.
Der er så i sidste øjeblik kommet et par ændringsforslag, som vi dårligt kan gennemskue rækkevidden af, netop fordi de blev givet på et meget sent tidspunkt, nemlig samtidig med at vi afgiver betænkning.
Derfor har Det Radikale Venstre ikke kunnet skrive noget betænkningsbidrag, men vi afventer selvfølgelig det samråd, der skal være i morgen, og så vil vi skrive i vores tillægsbetænkningsbidrag, hvordan vores endelige stillingtagen den bliver.
Men på nuværende tidspunkt må vi sige, at vi vil stemme nej til lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-4 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Jeg føler blot trang til at slå fast her, at der måske i virkeligheden er tale om, i vores øjne i hvert fald, en overreaktion, for kendsgerningen er jo, at med 1.000-personers-grænsen er der faktisk tale om, at ud af 160.000 navne i det her land er det 315 navne, der bliver frigivet, og som herefter frit kan tages.
Altså, jeg synes, at på den baggrund er der tale om en overreaktion, og jeg tror faktisk, at en stor del af befolkningen slet ikke er klar over, at det drejer sig om så få navne, og når det handler om at lytte til borgerne, så har jeg måske nok den opfattelse, at det her ikke er en bred folkelig protest.
Det er bestemte grupper i samfundet, der ønsker at ændre det her forslag, der ligger, som er gennemgribende fornuftigt.
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-14:
Jeg vil gerne her ved andenbehandlingen på vegne af Venstre sige, at vi er glade for, at det er lykkedes at indgå en bred aftale om den her samlelov.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4489 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Kommunalreformen har, som vi ved, ikke været hundrede procent Socialdemokratiets og De Radikales mærkesag.
Derfor vil vi gerne rose de to partier for, at det er lykkedes at indgå en aftale på det her område netop i forbindelse med samleloven på miljøområdet.
Vi ser frem til, at de mange områder, der nu er sammenfattet i den her lov, vil kunne håndteres af de to myndigheder, som i hovedtræk skal forvalte loven, når den er blevet vedtaget.
Det var så det, vi ønskede at tilkendegive fra Venstres side, og vi siger tak for, at vi kunne indgå en bred aftale på det her område.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jamen hvordan vil ministeren finde ud af, hvordan det går ude i kommunerne, hvis ikke kommunerne skal fortælle ministeren, hvordan det går?
Hvordan vil ministeren sige, at det her går den forkerte vej, hvis kommunerne ikke skal fortælle, hvilken vej det går?
Altså enten får ministeren vel at vide, hvad der foregår ude i kommunerne og registrerer det, så hun kan danne sig et overblik, eller også får hun det ikke at vide, og hvis hun ikke får det at vide, hvordan kan hun så senere ændre på praksis?
Det er muligt, at det er mig, der ikke har hørt, hvad ministeren sagde, men jeg forstår det simpelt hen ikke.
Så vil jeg bare lige for præciseringens skyld sige: Registrering af § 3-områder kan ikke påklages, hvis jeg har forstået det rigtigt, det er kommunalbestyrelsens suveræne ansvar.
Er det korrekt forstået?
Connie Hedegaard (KF), 2005-06-14:
Det sidste er der jo lige præcis nu en dialog mellem KL og Danmarks Naturfredningsforening om, hvor de prøver at finde en modus vivendi for, når nu denne her reform bliver udmøntet på miljøområdet, hvordan de så kan prøve at holde en fornuftig dialog om konsekvenser og ikkekonsekvenser.
Så det vil jeg anbefale hr. Martin Lidegaard at tage med til DN eller KL, for de sidder lige nu i den proces at prøve ligesom at finde en måde at håndtere de her ting på i et fornuftigt samspil.
Det der med at følge tilladelserne: Jeg forestiller mig ikke, at vi skal have en samlet evaluering, hvis alt går, som vi håber at det går, og som vi tror at det går.
Det forestiller jeg mig ikke.
Men det er klart, at hver enkelt kommune jo ligesom kan se, hvor mange tilladelser den har givet.
Det vil ikke være nogen hemmelighed for nogen, det vil ikke være en hemmelighed for borgerne, det vil ikke være en hemmelighed for DN, og som sagt har DN og KL faktisk et arbejde i gang, hvor de sidder og føler hinanden lidt på tænderne med hensyn til, hvordan de kan have et fornuftigt samspil om at følge denne reform i den kommende tid.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4513
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg skal være sikker på, at jeg forstår ministeren korrekt.
Altså, kommunerne vil registrere, om jeg så må sige, alle de nye registreringer, de bliver ansvarlige for i henhold til § 3, og de vil også registrere alle de dispensationer, de giver.
Det er det ene spørgsmål, som jeg gerne vil have et klart svar på.
Det har jo ikke været nogen hemmelighed, at ikke mindst Danmarks Naturfredningsforening har været stærkt optaget af, hvordan man overhovedet får at vide, at noget sker, så man kan klage?
Mit andet spørgsmål er, og jeg vil spørge ministeren helt direkte: Er det sådan, at ministeren har tænkt sig i sin vejledning at sige, at når en kommune foretager en ny registrering eller ikke gør det, eller når en kommune giver en dispensation, så informerer den Danmarks Naturfredningsforenings lokalafdeling om, at den gør det, så der er en reel mulighed for at påklage afgørelsen?
Connie Hedegaard (KF), 2005-06-14:
Men jeg synes alligevel, der er mange myter.
Det er altså ikke tilfældet, for råderummet for at give dispensationer, det, der skal leves op til for at få dispensation, bliver ikke ændret med kommunalreformen.
Lovens regler på det her felt er restriktive, og f.eks. kan en erhvervsøkonomisk interesse altså ikke i sig selv være begrundelse for, at man giver dispensation.
Så meget for alle de der bulldozere, vi hele tiden får tegnet for os.
Det er også sådan, at de vejledninger, vi har i dag, vil blive udbygget med en ny og grundig vejledning til kommunerne, og naturbeskyttelsen indgår også i arbejdet med at udvikle kvalitetsstyringsordningen, sådan som vi også har hørt om det.
Derudover vil kommunerne registrere, hvilke tilladelser og dispensationer de giver, og vi vil også kunne følge med i klagemuligheden.
Hvor meget mere bliver der klaget på det her område, eller hvor meget mindre for den sags skyld?
Der vil jeg altså lige gøre opmærksom på, også i forhold til hvad fru Pernille Blach Hansen sagde for et stykke tid siden, at man stadig væk vil kunne klage til Naturklagenævnet.
Det kan man, hvis man har en individuel, væsentlig interesse, som det hedder, eller hvis man er Danmarks Naturfredningsforening.
De andre, borgerne, de grønne organisationer osv., kan klage til kommunalbestyrelserne, de kan gøre opmærksom på, at sådan ønsker de ikke deres område forvaltet, men hvis man har en særlig, individuel interesse, kan man klage til Naturklagenævnet, og det kan Danmarks Naturfredningsforening også.
Der har vi jo også fået mulighed for at holde lidt snor i
: Er der flere klager, er der færre klager, er det det samme, eller ender vi altså i en situation, hvor vi skal se hr. Martin Lidegaard æde sin hat?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Selvfølgelig er vi løbende bekymrede for, om overvågningen af vores naturarealer er tilstrækkelig, og der er det altså sådan, at vi nu, hvad kan man sige, har fundet den her løsning på § 3områderne, og vi vil gerne sikre os, at det ikke går ud over § 3-områderne.
Er der behov for en overvågning, kan vi jo sige, og det har vi jo lige drøftet, at så må vi se på det.
Men vi laver en kommunalreform med henblik på at ændre på forvaltningen, sådan at de myndigheder, vi har, bliver flyttet til anden myndighed.
Det er det, det går ud på.
Så er det altså ikke rimeligt, at man inddrager spørgsmålet om naturplaner, hvis det er det, der spørges til, eller en udvidet forvaltning, for det er ikke det, der er lagt i kommunalreformen.
Jeg synes, det bliver en spændende diskussion i Miljøudvalget, når vi på et senere tidspunkt drøfter, om der er behov for en yderligere beskyttelse ud over § 3, og om der er behov for, at kommunerne udarbejder naturplaner osv. med henblik på at klassificere spørgsmålet om sårbarhed i det åbne land.
Men det er en helt anden diskussion.
Det er en helt ny diskussion, man tager fat på.
Det har været et af problemerne med strukturreformen, at det har været svært at holde debatten til det snævre, nemlig spørgsmålet om placering af forvaltning.
Det har tit bredt sig ud, således at større spørgsmål er kommet op.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Tænk sig, at man også skal sige tak for noget i dag.
Det synes jeg var en pæn melding.
På baggrund af Det Konservative Folkepartis klare melding på § 3-området, som vi fik afklaret, hvor det blev sådan, at det stod klart, at det er hos Venstre og Dansk Folkeparti, man har sagt nej til at lægge det i staten, vil jeg spørge De Konservative, om de ikke er lidt bekymrede for, at resten af naturbeskyttelsen – det her handler jo kun om omkring 9 pct. af Danmarks natur – forsvinder ned i et stort hul, i og med at vi ikke har den sikret i det her lovforslag og vi fjerner de systemer og de måder, vi plejer at ordne det her på i planloven.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Nu mener jeg her i forbindelse med andenbehandlingen af lovforslaget, at man skal prøve at debattere og drøfte ting, som har været drøftet i forbindelse med behandlingen af lovforslaget.
Jeg erindrer altså ikke, at vi på noget tidspunkt har haft diskussionen om overvågning, men hvis det er et ønske, er det noget, jeg synes man skal se på.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Det fører mig til at spørge hr. Christian WedellNeergaard, om det er et nej til, at man i f.eks. de første 2 år fra statens side overvåger, hvordan det foregår.
Det har jeg egentlig forstået pr. hukommelse at regeringen har sagt nej til.
Det er lidt underligt, at De Konservative, som ikke har ønsket den her model i første række eller i hvert fald været villige til at ændre den, ikke kan se nytten af at have en reel overvågning af, hvordan det her foregår i de første år, man arbejder med det her.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Hr. Martin Lidegaard forsøger at tegne et skræmmebillede med de der bulldozere, og jeg ville da også selv være ked af, hvis det var sådan, at § 3-områderne var udsat for den risiko.
Det mener jeg ikke de er.
Det er rigtigt, at kvalitetsudvalget skal se på kriterierne, og opstår der situationer, hvor det her fungerer utilfredsstillende, må vi jo se på det sammen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Hvis jeg har forstået det rigtigt, skal kvalitetsudvalget forsøge at angive nogle kriterier for, hvordan kommunerne, hvis de i øvrigt vil, skal opføre sig, om man så må sige.
Det, jeg efterlyser, er en eller anden form for overvågning, evaluering, af, hvad der rent faktisk sker i kommunerne.
Vil der overhovedet være noget af den slags?
Eller vil bulldozeren bare rykke ud, uden at nogen lægger mærke til det, uden at nogen ser det, uden at nogen får besked om det, og uden at nogen registrerer det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Der blev i forbindelse med implementeringen af kommunalreformen nedsat to udvalg.
Så blev der nedsat et kvalitetsudvalg, og dette kvalitetsudvalg skal fremkomme med, hvad kan man sige, materiale, så det bliver muligt at sikre en nogenlunde ensartet behandling af miljøspørgsmål i de nye kommuner.
Det vil sige, at der altså bliver en mulighed for at overvåge, om det, man kan sige er best practice, breder sig til de øvrige kommuner.
Så jeg tror, der dermed er skabt en mulighed for, at der er en vis kvalitet i forvaltningen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg vil ikke trække pinen ud for hr. Christian Wedell-Neergaard, som jeg i og for sig synes har holdt ud ualmindelig standhaftigt, været straight i denne her forhandlingssituation og har meldt helt klart ud hele vejen igennem.
Grunden til, at jeg står her, er, at jeg godt kunne tænke mig at høre, hvilke overvejelser hr. Wedell-Neergaard har gjort sig med hensyn til nu at få overvåget, hvad der egentlig sker derude.
Der vil jo komme en situation fra den 1. januar 2007, hvor nogle af os i hvert fald frygter, at der vil blive bygget i områder, som der ikke burde blive bygget i.
Hvilke håndtag har hr. WedellNeergaard sikret sig i denne her proces, der gør, at hvis vi, der frygter, at der sker noget forkert, skulle få ret, så kan man få hanket op i processen og sikret, at det ikke går fuldstændig amok?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Jeg indrømmer, at det kan lyde som en selvmodsigelse, men lad os så starte med at sige, at jeg var optaget af at få et bredere flertal for naturbeskyttelsesloven.
Jeg mente, at den løsning, der var foreslået, nemlig at lægge § 3 hos staten, var en fornuftig løsning, som jeg selv kunne gå ind for.
Men den nød altså ikke fremme.
Nu står vi så med det endelige billede, og man kan sige, at det endelige billede ikke er så ringe endda.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Kunne vi ikke få nogen uddybende forklaringer fra den konservative ordfører på, hvorfor det ville være mere fornuftigt at lægge det her hos staten?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-14:
Nu kunne jeg igen komme med et rigtigt politikersvar og sige, at det i hvert fald ikke er en forringelse, men det vil jeg ikke gøre.
For de medarbejdere, som har beskæftiget sig med det her, forsvinder jo ikke.
De kommer nu ind i nogle større miljøforvaltninger i kommunerne, og de vil uden videre kunne administrere det her område.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Det, vi kan konstatere, er jo, at når man afleverer en ti sider lang liste, hvor man ønsker at få det hele ligesom skrevet over i lovforslaget her, har i hvert fald regeringen og Dansk Folkeparti vurderet, at det lå langt fra det, vi ville.
Så hvorfor spilde en masse krudt på det, når man alligevel ikke kan nå hinanden?
Vi fik at vide fra oppositionen, at så var det ikke godt nok, så kunne vi lige så godt stoppe her.
Jamen hvorfor så fortsætte?
Den er jo egentlig ikke længere.
Når jeg læser betænkningsbidraget igennem, så er der jo faktisk kun tre siders betænkning fra hele oppositionen.
Altså, hvor er de ti sider blevet af?
Hvis det var, man syntes, det var så vigtigt, hvorfor har man så ikke skrevet det ind, man var utilfreds med?