Anita Knakkergaard (DF), 2005-05-03:
Beslutningsforslag nr. B 23, B 24 og B 25 er fremsat af Socialdemokratiet og behandles samlet i dag.
Umiddelbart finder jeg en del af forslagene gode.
Vi mener dog i Dansk Folkeparti, at regeringen skal fremkomme med en ordentlig boliglovgivning og prøve at få de foreninger, der varetager lejernes og udlejernes interesser, samlet om bordet igen, så regeringen kan udarbejde den boliglovgivning.
Vi finder i Dansk Folkeparti, at lejerne har krav på fair behandling i de tilfælde, hvor nogle udlejere misbruger deres beføjelser.
Jeg har nærlæst Socialdemokraternes forslag og vil gennemgå dem i rækkefølgen B 23, B 25 og B 24.
Først er der B 23 om forbedring af lejeres tryghed og retsstilling ved fraflytning fra private udlejningsboliger.
Her foreslås som punkt 1, at lejerne ikke kan forpligtes til nyistandsættelser ved fraflytning.
Det andet punkt er priskonkurrence ved istandsættelse af en lejlighed.
Det vil sige, at udlejeren forpligtes til at udbyde arbejderne i underhåndstilbud, og at udlejeren i den forbindelse forpligtes til at tilbyde lejeren at pege på en deltager.
Hvis udlejer ikke gør det, er det udlejeren, der skal betale istandsættelsesomkostningerne.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at lejere allerede i dag har mulighed for at klage til huslejenævnet og selv indhente sammenlignelige tilbud.
Dog skal man jo have opsagt lejemålet.
Man skal således gøre det, inden man opsiger sit lejemål.
Men vi ved også, at huslejenævnet i mange tilfælde afviser at vurdere, om priserne er rimelige.
Her kunne vi i Dansk Folkeparti tænke os, at huslejenævnet fik mulighed for syn og skøn og dermed mulighed for prisfastsættelse.
Mener ministeren måske, at det kunne være en mulighed?
Det tredje er, at der indføres obligatoriske ind- og fraflytningsrapporter.
Det vil sige, at der ved indflytning udarbejdes en rapport over lejemålets tilstand, og det samme sker ved fraflytning.
Deltagere er lejer og udlejer og administrator.
Endvidere foreslås, at det, hvis beboerrepræsentanten ikke er indkaldt hertil, kan komme udlejer til skade ved tvist.
Hvad mener Socialdemokraterne at skaden for udlejer eventuelt skal bestå i ved tvist?
Beboerrepræsentanten skal også kompenseres for tabt arbejdsfortjeneste.
Hvor mange beboerrepræsentanter kan det i deres arbejdstid?
Og hvor mange har lyst til at være beboerrepræsentant, hvis de overbebyrdes med arbejde?
Der er ind- og udflytningsrapporter.
Det er udlejere, der skal løfte beviset, så vidt jeg ved, og lejere kan også allerede nu ved indflytning inden 14 dage skriftligt gøre mangler gældende over for udlejer, hvis der ikke er afholdt flyttesyn.
Det fjerde punkt er, at udlejer har ret til godtgørelse for eget arbejde.
I Dansk Folkeparti mener vi, at ca. 90 pct. – det er, hvad jeg har undersøgt – er udgifter til vedligehold lagt over på lejer, og kun 10 pct. er på udlejer.
I fremtiden vil udlejer nok vælge, at det er en håndværker, der udfører arbejdet, hvis lejer skal godtgøres for eget arbejde, og det er for os at se en dårlig idé set fra lejers synspunkt.
Det femte er, at udlejer, såfremt parterne er uenige, skal indbringe tvisten for huslejenævnet.
Vi mener da, at det er mest naturligt, at den, der er utilfreds, lejer eller udlejer, også er den, der indbringer sagen for huslejenævnet.
Her skal udlejeren skriftligt anmode beboerrepræsentanten om med et skriftligt varsel at udpege mindst én bydende på arbejderne i ejendommen.
Lejer kan også her klage til huslejenævnet.
Men her kunne vi igen forestille os, at det blev muligt for huslejenævnet at udføre syn og skøn, så de fik mulighed for prisfastsættelse.
Det andet punkt er, at der indføres obligatoriske 5-årige vedligeholdelsesplaner.
Det foreslås, at det er en gyldighedsbetingelse for opkrævning af henlæggelser til vedligehold, at udlejeren hvert år gennemgår ejendommen med beboerrepræsentanterne med henblik på revidering af vedligeholdelsesplanen.
Vi kan igen være bange for, at det er lejer, der får unødige omkostninger, samt at beboerrepræsentanterne pålægges endnu flere arbejdsbyrder.
Men vi vil gerne se nærmere på det i udvalget.
Punkt tre er, at der ved varsling af budgetleje i store huse oplyses om budgetlejen.
Det fremgår jo allerede nu af boligreguleringslovens § 5, stk. 1, at lejen ved lejeaftalens indgåelse ikke må fastsættes til et beløb, der overstiger den omkostningsbestemte leje.
Som ordføreren er bekendt med, gælder det i forvejen, at ved varsling skal budget vedlægges, hvis man ikke har taget fuld omkostningsbestemt leje.
Samtidig kan sagen indbringes for huslejenævnet, hvis lejer mener, at lejen er for høj.
Det fjerde punkt er, at der ved varsling af budgetleje oplyses om nøgletal.
Men jeg vil godt lige spørge fru Lissa Mathiasen, om det er det, man mener.
B 24 drejer sig om sikring af øget indflydelse for beboerrepræsentationer i private udlejningsejendomme; at beboerrepræsentationen kan indbringe spørgsmål om mangler på ejendommen for huslejenævnet.
Her mener ordføreren fra Socialdemokratiet, at beboerrepræsentationen også skal kunne nedlægge veto mod forbedringer.
Med hensyn til at nedlægge veto mod forbedringer må vi se nærmere på, om det kan være en ulempe for lejeren, før vi tager stilling.
Det andet punkt er, at beboerrepræsentation ved væsentlige arbejder på ejendommen kan pege på en bydende på arbejderne i ejendommen.
Der er intet til hinder for, at lejerne indhenter kontrolbud, men måske skulle huslejenævnene også her kunne udføre syn og skøn.
Det tredje punkt er, at udlejer kan pålægges en sanktion, såfremt udlejeren ikke overholder lejelovens bestemmelser vedrørende inddragelse af beboerrepræsentationen i ejendommens anliggender.
Jeg vil spørge ordføreren fra Socialdemokratiet, hvilke sanktioner der menes, eller sagt på en anden måde: Hvori skal sanktionerne bestå, og kan huslejenævnet overhovedet udstede sanktioner?
Det er jeg i tvivl om.
Beboerrepræsentationen kan nedlægge veto mod en forbedring af ejendommen, såfremt den ikke er indarbejdet i en 5-årig forbedrings- og vedligeholdelsesplan for ejendommen, og såfremt den ikke er hensigtsmæssig.
En tvist herom afgøres af huslejenævnet.
Kan det ikke gå ud over det, man kalder balanceprincippet mellem lejer og udlejer?
Det kan også være et gode for mange lejere at få forbedret deres bolig, blot det selvfølgelig foregår til en pris, der er rimelig og til at betale.
En stor del af omkostningerne, der er forbundet med forslagene, kan lægges direkte over på lejere, så alt i alt er det nogle dyre ekstraomkostninger.
Men vi vil se frem til arbejdet i udvalget.