runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
Dansk Folkeparti ønsker en forbedring af barselorloven, og udvidelse til 1 års barsel har vi før sagt, at vi er tilhængere af.
Det, det drejer sig om, er udformningen af barselorloven, da det selvfølgelig har stor betydning for kommende forældre.
Hvis man sammenligner med den gældende ordning, vil det virke som en forbedring med 1 års barselorlov til 100 pct. af dagpengesatsen for en hel del af forældrene.
Når man kigger på den samlede økonomi i husstanden, har det den store betydning, om det er 100 pct. af dagpengesatsen i hele perioden eller det er 60 pct. i en del af perioden, hvis der tages børnepasningsorlov.
Derfor kunne jeg godt forestille mig, at den nye ordning med 1 års barselorlov til 100 pct. af dagpengene fungerede sideløbende med den gamle ordning.
Så kunne forældrene selv vælge, hvilken ordning der passede dem bedst. Vi ønsker også, at der tages højde for, at den enlige mor eller måske under særlige omstændigheder den enlige far kan få den fulde barselorlov på 52 uger.
Det er der ikke mulighed for, som barselorloven foreligger i det forslag her, hvor der er 2 plus 2 uger, mor og far kan holde sammen.
Her er der 2 uger, der falder bort, hvis man er enlig mor.
Det må da kunne løses, så den enlige mor får de 2 uger tildelt.
En enlig far er endnu dårligere stillet, eftersom der er forbeholdt 14 uger til moderen, men det sker desværre en gang imellem, at moderen dør ved fødslen.
Var det så ikke rimeligt, at der blevet taget hensyn til faderen i lovgivningen? Vi så allerhelst, at der var frit valg for forældrene, lige fra det tidspunkt, hvor barnet bliver født, til det kommer hjem fra sygehuset, da vi mener, at det er forældrene selv, der skal bestemme, hvem der holder barselorlov, men her har EU med et direktiv låst de første 14 uger fast til moderen.
Det må vi så acceptere, men jeg håber, at vi kan få det EU-direktiv at se i udvalget.
Det er også normalt mest naturligt, at det er moderen, der tager den første periode. Der er også åbnet op for, at adoptivforældre kan få 46 ugers orlov i forbindelse med adoption, når den ene af forældrene er hjemme.
Der er selvfølgelig en klar forbedring på det punkt.
Det indebærer, at de kan holde orlov sammen eller i forlængelse af hinanden i i alt 64 uger, men der er kun 32 ugers 100 pct. dagpenge, så hvis de skal holde orlov begge to samtidig, går de ned på 50 pct. hver, og det tror jeg ikke på bliver ført ud i praksis.
Det er ifølge et EU-direktiv en ret, de har, for at fremme ligebehandling af mænd og kvinder, men der gives jo ingen økonomisk kompensation på det krav.
Der er mulighed for frit valg mellem den gamle ordning og den nye ordning for forældre, der får børn i perioden fra 1. januar og indtil den nye ordning træder i kraft, og det er en udmærket løsning for forældre, der har aftalt barsel med deres arbejdsgiver, for så kan man bare lade ordningen køre videre.
Der er punkter i barselorloven, som Dansk Folkeparti ønsker ændret.
Vi mener, at der er behov for at drøfte forslaget om barselorlov, som det foreligger her, igennem i udvalget med forslag til ændringer, og derfor vil vi sende det til yderligere udvalgsbehandling.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-23:
Der har jo ikke det seneste halve års tid været mangel på partier, som vil give 1 års barselorlov og gøre meget for børnefamilierne.
Der er derimod en udpræget mangel på et flertal, som også mener at ville føre det ud i livet.
Derfor får vi brug for at stå sammen, vi, der mener noget med det.
Derfor vil jeg spørge hr. Bøgsted, om hr. Bøgsted synes, at det er en god idé, at vi holder hinanden fast i hånden, når vi skal til forhandlinger med regeringen om det her, for det kommer jo til at indgå i finanslovforhandlingerne.
Jeg skal nok gå i midten, så det ikke bliver sådan alt for pinligt.
Men hvis vi kunne slå følge på den måde, er jeg sikker på, at vi kan lave noget, der ville blive rigtig godt for børnefamilierne, og så skal vi nok finde finansieringen.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Nu går vi i Det Konservative Folkeparti ind for kommunalt selvstyre, og vi ønsker ikke at lovgive rigoristisk på det her område, men vi mener bestemt, at kommunerne skal sørge for en ordentlig børnepasning, og vi mener i hvert fald ikke, at en gennemførelse af en forbedret barselorlov, som tilfældet er her, skal misbruges til at forringe børnepasningen i kommunerne.
Så vil jeg sige, at hvis kommunerne gik hen og sparede de penge her i stedet for at forbedre børnepasningen, ville det jo bare være neutralt i forhold til den eksisterende situation, så ville det jo ikke være en forringelse.
Derfor er fru Mette Frederiksens angreb på forslaget på den her baggrund helt urimeligt, og det er at vende tingene fuldstændig på hovedet.
Det her rummer mulighed for en forbedring, men ikke for en forværring af børnepasningssituationen i kommunerne.
Fru Mette Frederiksen kan vel kun være enig med mig i, at hvis Socialdemokratiet fik gennemført et forslag om forbedring af barselorloven, ville det være de samme tal, der skulle stå, når det gælder de økonomiske konsekvenser for kommunerne, for så ville de frigjorte ressourcer jo være nøjagtig de samme.
Det er jo ikke sådan, at fortegnet på regnemaskinerne ændrer sig, fordi man skifter regering, bortset fra åbenbart de socialdemokratiske udgaver af regnemaskiner; det er muligt, der sker et skift i fortegnene dér.
Mette Frederiksen (S), 2002-01-23:
Jeg kan nikke aldeles bekræftende til det, hr. Ole M. Nielsen spørger om, nemlig at det selvfølgelig er dybt problematisk på det her tidspunkt i diskussionen at indregne eventuelle besparelser i kommunerne, når det, vi har behov for, er bedre muligheder for vores børnefamilier.
Det bør jo være sådan, at enhver mor eller far kan vende tilbage til arbejdsmarkedet på det tidspunkt, de ønsker det, og det kræver selvfølgelig, at børnepasningstilbuddene skal være til stede fra dag 1.
Det kan undre mig - sagt til hr. Lars Barfoed - at der diskuteres og fremlægges med »hvis« og »i så fald«, og »vi vil følge udviklingen på børneområdet«, og »vi vil være opmærksomme på ...« .
Hvorfor ikke sikre det allerede nu, hvorfor ikke indskrive i et lovforslag, at der skal være pasningsgaranti, og at pasningsgarantien er fundamentet for, at forældre og familier har en reel valgmulighed?
Pernille Falcon (EL), 2002-01-23:
Jeg frafalder.
Det var identisk med den forrige spørger.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-23:
Det er det samme emne.
Det er hr. Barfoeds bemærkninger, der får mig herop, og da jeg ikke må stille spørgsmål til spørgerne, må jeg spørge ordføreren, om ikke ordførerens bekymringer om beskæring af børnepasningspladser, institutionspladser netop ligger i, at man anfører en besparelse på 150 mio. kr.
Her anfører man en besparelsesmulighed, som kunne indicere, at man vil bruge det og sige til kommunerne, når man skal i gang med kommuneforhandlingerne til foråret: Her har I en besparelsesmulighed på 150 mio. kr.
Så kan man vel også forvente, at kommunerne skærer ned på pladserne, det er jo helt legitimt for dem så.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg synes ikke, fru Mette Frederiksen svarede på, om fru Mette Frederiksen er enig i, at frigørelsen af omkring 900 dagtilbudspladser, stigende til 2.500 dagtilbudspladser, er en fordel - altså giver mulighed for, hvis kommunerne vil udnytte det, at forbedre børnepasningsgarantien, lige modsat det, man antyder: at det er problematisk for børnepasningsgarantien.
Det synes jeg fru Mette Frederiksen skulle svare mig på.
Men så vil jeg da godt give fru Mette Frederiksen tilsagn om, at vi i Det Konservative Folkeparti gerne vil følge udviklingen på børnepasningsområdet meget nøje i den kommende tid.
Hvis det mod forventning - men jeg tror slet ikke, det kommer på tale - viser sig, at dette forslag, som jeg forstår fru Mette Frederiksen er bekymret for, skulle føre til, at kommunerne begynder at spare i en sådan grad, at pasningsmulighederne forringes i forhold til i dag, vil vi gerne være med til at tage problemet op og se på, om der kan lægges pres på kommunerne på en eller anden måde.
Vi ønsker ikke lovgivning om børnepasningsgaranti.
Det har vi jo, som fru Mette Frederiksen rigtigt siger, diskuteret før, men vi vil som sagt gerne se på, hvis det mod forventning fører til en forringelse, hvordan vi kan lægge pres på kommunerne med hensyn til at sikre, at det ikke fortsætter.
Men sådan tror jeg bestemt ikke det bliver.
Mette Frederiksen (S), 2002-01-23:
Til hr. Lars Barfoed må jeg sige, at med de intentioner, hr. Lars Barfoed præsenterer på vegne af De Konservative, kan det jo undre, at pasningsgarantien og mulighederne for at kunne få sine børn passet, hvis man ønsker at vende tilbage på arbejdsmarkedet efter eksempelvis 6 eller 8 måneder, overhovedet ikke er nævnt i lovforslaget.
Der står ikke ét ord om det.
Det eneste, der står om børnepasningsforhold, er, at man forventer en besparelse. Der kunne jo være alle gode muligheder for regeringen netop på baggrund af det fald, man forestiller sig, til at love danskerne, at pasningsgarantien opfyldes, og at de resterende 40 kommuner også kommer med og overholder de regler, der allerede findes på området.
Så vil jeg bare i øvrigt sige til hr. Lars Barfoed, at da vi diskuterede spørgsmålet sidst, var der faktisk også fra Socialdemokratiet fremlagt forslag om at udvide pasningsgarantien til samtlige kommuner, så det er vi i den grad opmærksomme på.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg har noteret mig, at fru Mette Frederiksen er stærkt bekymret over konsekvenserne for børnepasningsmulighederne i kommunerne som følge af dette forslag, og det undrer mig.
Når man læser vurderingen af de økonomiske konsekvenser som følge af lovforslaget fremgår det, at en forlængelse af orloven som foreslået og en afskaffelse af børnepasningsorloven vil frigøre omkring 900 dagtilbudspladser i 2002, stigende til 2.500 på længere sigt.
Det svarer, står der, til en besparelse på 54 mio. kr. stigende til 150 mio. kr., og det betyder jo, at kommunerne får frigjort pasningspladser og dermed får mulighed for at forbedre børnepasningsgarantien, lige modsat det, fru Mette Frederiksen hævder.
Jeg må forstå, at det åbenbart er sådan, at når det er regeringen, der fremlægger forslag om forbedret barselorlov, er der problemer med hensyn til børnepasningen.
Men hvis Socialdemokratiet havde fremsat forslag om forbedret barselorlov, ville tallene jo være de samme, men så ville fru Mette Frederiksen formodentlig ikke være bekymret, eller hvordan?
Jens Vibjerg (V), 2002-01-23:
Regeringen har lagt dette forslag frem i Folketinget til bred forhandling.
Der er et ønske om, at alle partier i Folketinget bakker op om forslaget, eller i hvert fald en så stor del af partierne, som det overhovedet er muligt.
Det er jo kun de kommende forhandlinger om forslaget og om finansloven vel i det hele taget, der viser, hvor bred en opbakning der kan blive.
Men mit håb og Venstres håb er, at der bliver en meget, meget bred opbakning, og det tror jeg rent faktisk også der vil være, når hver især nu får studeret forslaget i detaljer, Så er jeg overbevist om, at den overvejende del af Folketinget vil kunne se lyset og dermed bakke op om forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
Jeg vil starte med at sige, at vi godt kan holde hinanden i hånden, når vi skal op ad trapperne, hvis hr. Ole M. Nielsen er bange for at falde ned ad trapperne.
Og vedrørende børnepasningsorlov og barselorlov bliver vi jo ved med at forhandle lige til sidste øjeblik, og lige indtil finanslovforhandlingerne er afsluttet, er vi i forhandlingsposition, hvad det her område det angår.
Ole Sohn (SF), 2002-01-23:
Vi mener også stort set det samme, hvad enten det er Ole S. eller Ole M. Med hensyn til forhandlingerne forventer jeg som sagt ikke, at man får nogle helt klare svar, men jeg synes, at det er væsentligt at vide, hvor meget man fra Dansk Folkepartis side egentlig mener det med sikring af børnepasningsorloven, for det er sådan set helt afgørende.
Regeringen har jo sagt, at de vil lægge alle forslagene frem åbent i salen, og at de vil tage forhandlinger med alle partierne omkring barsel- og børnepasningsorloven, så de får jo en mulighed for at sidde og forhandle.
Så spørgsmålet er, hvor stor betydning man tillægger det.
Dansk Folkeparti har et hundrede procents chance for at få det her igennem, hvis man vil bruge den styrke, der ligger i, at man kan sige til regeringen fra Dansk Folkepartis side: Vi har et flertal bag os i Folketinget.
Vil man det?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-23:
Jo, jeg forstår da, at vi skal have et erhvervsliv, der fungerer, men på trods af alle elendigheder registrerer vi trods alt et månedligt overskud på handelsbalancen på 5 mia. kr. her de senere år.
Hvor højt skal det egentlig være, før vi har råd til det?
Hvor meget højere skal overskuddet på betalingsbalancen være?
Skal arbejdsløsheden længere ned, for så burde vi have bedre råd, men så får vi større flaskehalsproblemer, eller skal arbejdsløsheden stige, før vi har råd til at trække folk ud?
Hvornår er det egentlig?
Jeg synes, det er svært at finde ud af, hvis vi virkelig ønsker at gøre noget ved det her, hvornår det så egentlig er.
Jeg synes faktisk, det her tidspunkt er meget passende til at gøre det bedre end det her.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg er meget enig med hr. Ole M. Nielsen, når hr. Ole M. Nielsen fremhæver, at gode vilkår for børnefamilierne, herunder en god barselorlovsordning, er en investering i fremtiden i vores samfund.
Det er også derfor, regeringen fremsætter dette lovforslag, som er en forbedring af de bestående barselorlovsmuligheder.
Tog man ikke dette hensyn, kunne det let gå hen og blive problematisk, også set ud fra familiernes synsvinkel, at barselorloven ligefrem kunne gå hen og være et problem i virksomhedernes planlægning.
Dér er der en balance, det må begge parter være interesserede i, så den afbøjning må hr. Ole M. Nielsen da være enig med mig i at man skal foretage under alle omstændigheder.
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg er sådan set enig i målsætningen, at det ville være lykkeligt, om flere fædre deltog i at tage orlov sammen med deres børn. Så vil jeg spørge, om hr. Ole Sohn ikke er enig i, at det formentlig hænger en del sammen med det rent økonomiske incitament, og at dette lovforslag, i og med at det i modsætning til børnepasningsorloven, som det afløser, giver mulighed for fulde dagpenge under orlovsperioden, indeholder et væsentligt bedre incitament for fædrene.
Har jeg så yderligere ret i min formodning om, at hr. Ole Sohns tanker om yderligere incitament indebærer, at en del af orlovsperioden skal være indrettet således, at hvis familien vælger, at det er moderen, der skal tage den del af orloven, og ikke faderen, bliver konsekvensen, at så kan de slet ikke få den orlov, dvs. en mindsket valgfrihed for familierne?
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Jeg er naturligvis opmærksom på, at det ikke er noget nyt, at man skal varsle.
Det, jeg blev spurgt om, var konsekvenserne af ikke at varsle, og det er nu gjort klart, hvad konsekvenserne vil være også af hensyn til, at arbejdsgiveren skal kunne disponere efter, hvor længe folk vil tage orlov.
Hvordan retsstillingen har været hidtil, kan vi få belyst nærmere, men som jeg forstår det, har det i det mindste været en meget uklar retstilstand, der har været indtil nu på det her område.
Det er derfor, det har været nødvendigt at præcisere den.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-23:
Først: Vil hr. Barfoed give tilsagn om, at de 150 mio. kr., der angives som besparelse for kommunerne, ikke bliver brugt i kommuneforhandlingerne til foråret?
Det ville være betryggende. Dernæst siger hr. Barfoed, at forslaget her giver mere frihed og valgmuligheder for familien, sådan tror jeg, det blev sagt.
Jeg erkender, at der er et gran mere solidaritet i forhold til de svageste familier her, end i det forslag vi behandlede lidt tidligere på dagsordenen om SP - Den Særlige Pensionsopsparing.
Det er nemlig helt rigtigt, at der er flere af de svageste familier, der har mulighed for at bruge en lidt længere tid på barsel, fordi der er 100 pct. dækning, det er korrekt.
Men det er kun et mindretal.
De har dog haft en mulighed for op til 2 år tilsammen, men de får altså mindre tid, og dermed er der altså generelt mindre tid til børnene.
For os er det egentlig ikke forældrene, det her handler om.
Vi laver barselorlov og forældreorlov eller børnepasningsorlov for børnenes skyld.
Vil hr. Barfoed ikke erkende, at der for det store flertal af familier og dermed børn er ringere tid her, end der var før?
Mette Frederiksen (S), 2002-01-23:
Jeg skal såmænd bare høre hr. Lars Barfoed om, hvorvidt det er blevet god konservativ politik, at hvis en kvinde glemmer at varsle eller ikke har kendskab til at skulle varsle arbejdsgiver 3 måneder før berammet fødselstidspunkt, så skal den kvindes ret til fravær fuldstændig bortfalde?
For det er nemlig det, der står i loven, og jeg har altså - fra hr. Lars Barfoed - et behov for at høre, hvorvidt det rent faktisk er gået hen og blevet konservativ politik?
Lars Barfoed (KF), 2002-01-23:
Det gælder jo om, at vi i det her land på forskellige måder får skabt en bedre balance mellem familieliv og arbejdsliv.
Det er der vel især to grunde til.
For det første får man mulighed for en længere periode på fulde dagpenge end tidligere, og forslaget indebærer også en meget høj grad af fleksibilitet for forældrene, hvilket også giver mere frihed for den enkelte familie.
Derfor passer forslaget meget fint ind i denne her
regerings værdigrundlag, for det er jo netop et spørgsmål for denne her regering om i høj grad at skabe mere frihed for det enkelte menneske og mere frihed for familierne.
Gode eksempler på det er, at moderen og faderen, hvis vi får gennemført forslaget, kan vælge frit, hvordan de indbyrdes skal fordele barselorloven på de 32 uger efter den 14. uge efter fødslen.
Så er det ganske vist kun på nedsatte dagpenge, men alligevel: også det bidrager væsentligt til fleksibiliteten.
Så selv om børnepasningsorloven samtidig fjernes, som nogle kritiserer - det lytter jeg til - så er der samlet set tale om en klart bedre ordning og en mere enstrenget og enkel ordning end det, vi har kendt hidtil.
Samtidig kan vi jo så som noget glædeligt konstatere, at der sker en aflastning af børnepasningsordningerne i kommunerne, sådan at de kommuner, der har problemer med at opfylde børnepasningsgarantierne, nu skulle få nogle muligheder for at få frigjort nogle ressourcer til at gøre det bedre.
Jeg har da også lyttet meget til de forskellige ordføreres indlæg og også de kritiske kommentarer, der er kommet.
Det er jo klart, at et lovforslag som det her, er jo et udtryk for at finde en balance, også en balance, der tager et vist hensyn til arbejdspladserne; men jeg har lyttet meget til de forskellige indlæg, der er kommet, også med hensyn til kritikpunkterne, og det vil vi da overveje nærmere, når vi nu får lov til at få mulighed for at behandle sagen i udvalget og se, om ikke vi kan finde en løsning, som samler et bredt flertal for forslaget.
Bent Bøgsted (DF), 2002-01-23:
Jeg kan egentlig svare rimelig kort på det, for jeg er altså ikke alene om at forhandle en finanslov igennem for Dansk Folkeparti.
Men da det bliver en del af finansloven, så er det stadig væk sådan, at vi forhandler lige til det sidste øjeblik.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Ja, det er jo ikke hr. Bent Bøgsted, der bruger hele den tid, der er afsat, til at svare helt ud på det.
Men vi bliver nødt til at spørge igen: Hvis det er sådan, at V og K kommer med et forslag her, hvad de har gjort, og der ikke er flertal for det, så er der jo en mulighed for at se til den anden side af salen, som andre har påpeget.
Der skal jeg ikke undlade at gøre opmærksom på, at Socialdemokratiet også har et fremragende forslag, hvor det heller ikke drejer sig om at tage pengene fra de dårligst stillede, fra de arbejdsløse, men hvor det er finansieret, hvor der ikke er en forringelse over tid, og hvor der er en lang række forbedringer, som Dansk Folkeparti siger, at de er tilhængere af.
Det kan man selvfølgelig bruge over for regeringen, fordi der er et flertal uden om regeringen, og det klarede det hele.
Så det må være meget let for Dansk Folkeparti at sige: Vi tager det, som vi selv har meldt ud og fortalt borgerne og vælgerne i valgkampen, at det er den vej, vi skal rundt, og så siger man klart og tydeligt her, hvilken vej man vil vælge i dag.
Det skylder vi altså at gøre.
Ole Sohn (SF), 2002-01-23:
Derfor har hr. Lars Barfoed selvfølgelig ulige ret i, at jo lavere en ydelse, man giver, jo større sandsynlighed er der for, at kvinden gør brug af det for ikke at få et for stort indtægtstab.
Så det kan jeg fuldt ud bekræfte. Det er også derfor, SF foreslår, at børnepasningsydelsens takst skal hæves til de fulde dagpenge, sådan at man netop minimerer det, at det er kvinden, der af økonomiske grunde tvinges til at tage hele barselorloven.
Det, vi foreslår, er, at man forlænger barselperioden for kvinden, at man giver mulighed for at forlænge den i fællesskab, og at man giver mulighed for at forlænge den for mændene, altså man giver både mand og kvinde tilbud hver for sig og sammen.
Set med SF's øjne er det udelukkende et spørgsmål om at ville give nogle bedre vilkår for børnefamilierne, også for mændene.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Det sidste, som hr. Jens Vibjerg var inde på, var ret interessant, og et kort spørgsmål må gå på: Hvem ønsker man egentlig at lave en aftale med, da regeringen ikke på forhånd har et flertal?
For nogen tid siden har Dansk Folkeparti tilkendegivet, at man ikke ville være med til at lave en ny barselsordning, hvis den gik ud på at forringe eksisterende ordninger,
og derfor spørger jeg hr. Jens Vibjerg: Hvem er det, man vil lave det med?
Har man allerede lavet en aftale inden fremlæggelsen her i dag?
Det er et konkret spørgsmål.
Så synes jeg simpelt hen, det er urimeligt og underligt - og hr. Jens Vibjerg, der plejer at være et ordentligt menneske, må da også kunne forstå det - at man laver et lovforslag, hvor man ikke anviser, hvor pengene skal komme fra.
Hvis det er så enkelt, hvorfor skriver man det så ikke, så vi kan forstå, hvad det er, der tales om?
Men det er altså ret dunkelt, at man vil forsøge at tage pengene fra en ordning, hvor man er med i et forlig.
Det er ikke særlig pænt at gøre det uden at orientere forligspartnerne og uden at fremlægge dokumentation for, at det kan lade sig gøre.
Det har vi altså til gode, det har vi ikke set endnu.
Jens Vibjerg (V), 2002-01-23:
Nu vil jeg undlade at gå ind i yderligere diskussion om aktivering, for det er jo ikke det, vi diskuterer her i
aften; det er barselorlov, og det andet får vi lejlighed til at diskutere ved en anden lejlighed. Vi har lagt vores barselorlovsforslag frem før valget, det var også aktivt med i valgkampen, og jeg synes, vælgerne har fortalt Folketinget, at det forslag, vi har lagt frem, falder godt i tråd med deres egne tanker.
Det er vel derfor, man har sammensat Folketinget, som man har, og det er der jo ikke noget at sige til.
Når man får en meget, meget fleksibel og forlænget barselorlov, når man får mulighed for at indrette sin tilværelse meget fleksibelt i forhold til familieliv og arbejdsliv, uden at man skal sætte en masse penge til i sin privatøkonomi, er der ikke noget at sige til, at det forslag, vi har lagt frem, nyder meget, meget stor tillid ude i befolkningen og først og fremmest hos børnefamilierne.
Jeg håber også, som jeg sagde indledningsvis, at de kommende forhandlinger vil vise, at vi kan samle et bredt flertal omkring forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2002-01-23:
Nej, bestemt ikke!
Jeg ville faktisk komme til det næste punkt, som er at føje til, at den fungerende beskæftigelsesminister mig bekendt jo også stadig væk er næstformand i Venstre, og derfor vil jeg godt spørge: Var det en del af regeringens politik, samtidig med at man proklamerede et skattestop, at man også ville lave en politik, der går ud over de dårligst stillede?
Jeg havde så måske håbet på, at ministeren, selv om han afstod fra at gå ind i debatten, som han måske nok havde lyst til, havde bekræftet, at der er den forskel i det, at en indkomst på 1 mio. kr. altså giver betydeligt mere, 340.000 kr. mere, den dag, man bliver pensioneret, i forhold til den arbejdsløse.
Det er ren, klar og skær politik.
Nu er det jo ikke bare en fungerende minister, vi har her i dag, men ...