runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Nu har regeringen brugt knapt 10 mia. kr. til at lette skatten, og det giver 1.000 kr. i gennemsnit om måneden, lidt mere eller mindre, vi skal ikke skændes om tallene.
Så siger jeg, at man får meget lidt effekt ud af den måde, regeringen har gjort det på.
Hvordan kan man lægge hele systemet om, så man får sænket skatten på arbejde så markant, at man virkelig får et kulturchok inde i hovedet, fordi man nu ikke længere skal tjene godt 900 kr. for at betale en ydelse til en håndværker, der skal have 100 kr. i overskud, men kan nøjes med at tjene 370 kr. for at betale for den samme ydelse og give håndværkeren 100 kr. i overskud?
Det vil give en helt anden adfærd.
Det er det, der er vores pointe.
Den adfærdsændring opnår fru Dyremose ikke med den måde, VK-regeringen har brugt pengene på, og så er det ikke finansieret krone til krone.
Det er det, der er dybt ærgerligt, og det er derfor, at overskuddet bliver mindre og mindre, og at gælden afdrages langsommere og langsommere.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-06-03:
Nu må jeg erkende, at det virker, som om De Radikale her
virkelig får vist deres sande ansigt.
Nu har man troet på, at De Radikale rent faktisk ville noget med at følge op på den konservative mærkesag om skattelettelser, men nu bliver skattelettelser bare kaldt at drysse pengene væk.
Jeg må spørge fru Marianne Jelved, hvordan det kan være ufinansieret, når nu vi ved, at der er overskud på de offentlige finanser, vi ved, at der afdrages på gælden, og fru Marianne Jelved har selv komplimenteret, det har været drøftet tidligere, regeringen for den vilje og styrke, den har til at føre en stram offentlig udgiftspolitik. Man taler altså om at ville føre en stram offentlig udgiftspolitik, men det lykkes ikke, mens man er i regering.
Man siger, at man vil lette skatten på arbejde, og når nogle så gør det, så bliver det bare kaldt at drysse pengene væk.
Er det ikke rigtigt, at det er nødvendigt at lette skatten på arbejde for at sikre vækst i vores samfund?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jamen jeg gentager så, at det er familiesammenføringsreglerne, det er starthjælpen, det er 7-års-reglen, det er tilknytningskravet, det er 24-års-reglen, som jeg er dybt uenig i.
Det vedrører folk, der har fået asyl i Danmark, eller som skal familiesammenføres, så det vedrører hverken proceduren eller regelsættet for asylansøgerne. Vi har ingen forslag om ændringer der.
Det er udelukkende familiesammenføringsreglerne, starthjælpen, 7-års-reglen og tilknytningskravet.
Det er familiesammenføringsreglerne og jo ikke asylansøgningsregler.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-06-03:
Det var fuldstændig korrekt forstået, at det, jeg mente, var, om man ønskede at sætte ejendomsværdiskatten op; det er jo også det, der fremgår af Børsens artikel i dag.
Som jeg husker det, var det faktisk også det, SR-regeringen lovede forud for pinsepakken.
Man lovede, at man ikke ønskede at gøre noget ved ejendomsværdiskatten.
Det gjorde man. Derfor vil jeg bare høre, om jeg kan få et meget, meget klart svar på: Det lyder, som om man sådan i hvert fald tidligere ikke har kunnet stole på SR, der siger, at man ikke ønsker at gøre noget ved det, og så gør man alligevel noget ved det: pinsepakken.
Når vi så alligevel fra talerstolen i dag kunne høre fra De Radikale, at man ikke ønsker at ændre på ejendomsværdiskatten, men man så gør det alligevel,
hvor meget har man så tænkt sig at ændre på den?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg har ikke sagt, at vi ikke ønsker at ændre på den.
Jeg har sagt, at det kommer til at indgå i en større helhed, der sikrer, at familiernes råderum og økonomiske situation forbedres.
Derfor skal det indgå i en større sammenhæng. Jeg vil sige, at jeg faktisk er meget optaget af - og det har jeg været i adskillige eller i hvert fald i nogle år - hvordan man løser det, som mange mennesker synes
er meget besværligt og mindre nemt at forstå, det, man kalder knækket på ejendomsværdiskatten.
Vi vil ikke afskære os fra at ændre på tingene.
Når vi laver reformer, så er det faktisk for at forbedre tingene og ikke for at gøre noget, der er kedeligt; det er for at gøre Danmark og danskerne glade.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-06-03:
Jeg vil gerne bevæge mig tilbage til udlændingepolitikken.
Vi har nu hørt, at der er fire punkter, hvor Det Radikale Venstre vil have lempelser.
Og selv om vi nu har hørt det blive sagt, at uanset hvad, så går det jo op og ned, så går jeg ud fra, at De Radikale anerkender, at de stramninger, der er blevet gennemført, har betydet, at antallet af udlændinge, der kommer til Danmark, er blevet reduceret, så vi har et bedre rum til at klare den integrationsindsats, som tidligere ikke har kunnet lykkes. Når det er situationen, må det også betyde, at hvis de radikale lempelser bliver gennemført, så vil antallet af udlændinge stige.
Men ved fjernelse af det udvidede tilknytningskrav vil antallet af udlændinge stige.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Tilknytningskravet vedrører familiesammenføring, og familiesammenføring mener vi ikke er et problem.
Nu taler vi om tilknytningskrav for statsborgere, og det vil sige, at det er en dansk statsborgers ægtefælle, vi taler om, som skal lære dansk, og som skal kunne forsørges.
Hvilke udgifter giver det for det offentlige?
Det giver ikke nogen udgifter - alt andet lige.
Så derfor bliver det ikke dyrere end det, det koster at ændre starthjælpen.
Men vi får et andet samfund, vi får mindre af dem og os-samfundet, og vi får ophævet det, at der er A-statsborgere og B-statsborgere.
Og det synes vi er temmelig vigtige principper i et demokrati.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Jeg har en lille, enkel ting, jeg gerne vil have et klart svar på fra fru Marianne Jelved.
Sådan i demokratiets navn - fru Marianne Jelved ynder jo at citere tænkere udi demokrati og folkestyre: Synes
fru Marianne Jelved så ikke, at det ville være et rimeligt krav at stille, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre samordner deres udlændingepolitik forud for det kommende folketingsvalg, så befolkningen, vælgerne, har fuldstændig klarhed over, hvad det er for en udlændingepolitik, man får, hvis man ønsker at skifte flertal, så man får en ny regering?
Hr. Mogens Lykketoft har udtalt på et tidspunkt, da analyserne viste, at det var udlændingepolitikken, der i høj grad var grunden til, at befolkningen valgte et nyt flertal, at han personligt havde ønsket at føre en strammere udlændingepolitik - det kan vi have vores tvivl om var helt rigtigt, men det har han da udtalt - men at fru Marianne Jelved stod i vejen.
Derfor er det jo interessant for os at vide, om vi kan få et løfte om, at vælgerne i demokratiets navn får klarhed før et kommende folketingsvalg over, hvad en SR-regering, såfremt den måtte komme til magten, vil føre af udlændingepolitik.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Se, der er jo store forskelle på, hvad man oplever som årsagen til regeringsskiftet i november 2001.
Den analyse, der er lavet af forskellige valgforskere - bogen hedder »Politisk forandring« - er ganske interessant, og konklusionen dér kan man forkorte til følgende: Venstre vandt valget ved ventelister.
Det var velfærdsdebatten, der skabte en helt ny ændring.
Det synes jeg er meget lærerigt.
Men jeg anerkender også, at hele udlændingedebatten selvfølgelig spillede en meget central rolle, og der vil jeg sige, at der er forskel på Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres forhold til hinanden og Venstres og De Konservatives forhold til hinanden.
Det er historisk betinget, tror jeg.
Det er meget interessant i øvrigt, hvis man følger det igennem årene fra 1904-05 og til nu.
Venstre og De Konservative er jo som ét parti, og det er Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ikke.
Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre kan godt skilles ad og gå til hver sin side. Vi støttede f.eks. Schlüterregeringen gennem 1980'erne; det gjorde Socialdemokratiet ikke. Vi mener, at vælgerne har ret til og krav på at vide, hvad partiernes politik er.
Det er derfor, vi er forskellige partier.
Derfor indgår vi ikke kompromiser inden et valg.
Vi vil vælges på vores politik.
Vi vil dømmes af vælgerne på vores politik.
Så må vælgerne stole på, at vi lægger alle vores kræfter i at få vores politik igennem, og der kan vi kigge på historien og se, om de tror på os.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-06-03:
Det giver jo ingen som helst mening, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet mener, at det er helt afgørende før et folketingsvalg at finde sammen omkring skattepolitikken.
Vi ved, der forhandles; det har været nævnt, det har været bekræftet.
Man forhandler, fordi man vil finde fælles fodslag om en skattepolitik, der giver tryghed, og det vil man levere over for vælgerne inden et folketingsvalg.
Inden for hele strukturområdet har jeg forstået, at man kommer og går sammen.
Man har ikke nogen selvstændighed.
Det er ikke sådan, at det ene parti kan noget, det andet parti ikke kan.
Når det drejer sig om indretningen af vores offentlige struktur, er det helt afgørende, at de to partier optræder som ét parti.
Så kommer vi nu til et tredje punkt, som faktisk er ret afgørende for rigtig mange vælgere: udlændingepolitikken.
Det er meget vigtigt, at Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet optræder hver for sig og fortæller vælgerne om hver deres bud i demokratiets navn.
Nej, er sandheden ikke, når det skal være helt ærligt her fra talerstolen om et øjeblik, at man ikke vil det, fordi man ikke kan? Man kan ikke samordne.
Hvis man kunne, ville man vise vælgerne, at der vil komme slaphed over udlændingepolitikken, og det tør man ikke vise vælgerne, for så ved man, at så har man sluppet den sidste rest af mulighed for at genvinde regeringsmagten.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Som jeg sagde før, stemmer vi for den mindste forbedring og imod den mindste forringelse, også når det er EU, der kommer med nogle forslag.
Derfor vil vi også, hvis det kan lykkes at opnå enighed i EU, se på, om det er en forbedring og så stemme for den.
Vi mener, at man internationalt i EU og i alle mulige forskellige internationale sammenhænge skal arbejde for at få lavet en koordinering også af skatteområdet.
om multinationale selskaber og transfer pricing.
Problemet er så at få den danske regering til at kontrollere, at reglerne bliver overholdt.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jamen hr. Thulesen Dahl har jo spildt sin tid her i aften.
Nu har jeg adskillige gange nævnt, hvad det er for fire punkter, vi ønsker at ændre.
Vi vil ikke engang ændre beskyttelsesstatus til de facto-begreb.
Så det er jo ikke rigtigt, at det fører til en slap udlændingepolitik.
Hr. Thulesen Dahl er med til at skabe nogle myter, som er fuldstændig ude af proportion i forhold til virkeligheden.
Så det er forkert.
Vi skal heller ikke samordne vores skattepolitik, de to partier.
Nej, vi har en enkelt lille del, som vi kalder et intelligent skattestop eller et socialt skattestop - hvad vi nu vil vælge at kalde det.
Men det er ikke skattepolitik som sådan, det er bare en lille bitte brik, og det er for at drille VK.
Så er der endelig det omkring strukturen.
Det er jo ærgerligt, at det skal være nødvendigt at forklare, at vi accepterer, at der er nogle sager, der er så store og så omfattende, at oppositionen må gøre en særlig indsats for at få regeringen til at indse, at det er bedst for Danmark, hvis der kommer en aftale, der er meget bred politisk. Og i Kommunedanmark er det ikke en bred politisk aftale, hvis den indgås sammen med V, K, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Der er alt for mange socialdemokrater ude i Kommunedanmark, til at det opfattes som en bred aftale.
det kalder jeg en ansvarlig betragtning, og det er det, der er afgørende.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
... egentlig garantien for en ansvarlig økonomi?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Den var der jo ikke.
Der indførtes jo en række store reformer, som bragte Danmarks økonomi videre på ret køl efter Schlüterregeringens bidrag.
Hvad er det egentlig for resultater, her og nu-regeringen har skabt?
Hvad er det egentlig for nogle resultater?
Jeg har ikke misundt VK's evne til at skaffe resultater.
Nej, jeg er rystet over VK's manglende evne til at skaffe resultater.
Det var det, en del af min tale i dag gik ud på.
Det synes jeg er fantastisk heldigt for VK, men det er uheldigt for Danmark.
Det uheld skal vi til at have vendt, og derfor vil vi have en ny regering.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Det var jo en lang udenomssnak.
Fru Jelved har tidligere sagt, at hun var misundelig på den borgerlige regering, fordi vi har Dansk Folkeparti som makker i forbindelse med vores arbejde med at styre den offentlige udgiftspolitik.
Det var, hvad fru Jelved svarede hr. Lars Barfoed, da han spurgte, hvorfor der ikke kunne komme lidt glæde over, at der faktisk er bedre styr på de offentlige budgetter, end der var under SR-regeringen.
Den glæde udeblev og blev erstattet af misundelse.
Det kan fru Jelved selv slå efter, hvis hun ikke kan huske, hvad hun selv sagde.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvorfor Det Radikale Venstre ikke vil komme med i det gode selskab, som er i stand til at sikre en stram og præcis udgiftsstyring, som indfrier de målsætninger, som SR-regeringen, og som fru Jelved, da hun var økonomiminister, satte sig i spidsen for.
Hvorfor vælger hun makkere, som vil løbe fra dem, som vil undergrave disse målsætninger?
Hvad er det lige præcis, der gør, at vi andre kan blive overbevist om, at Det Radikale Venstre denne gang skulle have evnen til at slå igennem over for storebror?
Hvad er det lige præcis, der gør, at fru Jelved tror mere på Socialdemokraterne end på den borgerlige regering
, når det drejer sig om udgiftsstyring?
til at styre
Det har Socialdemokraterne ikke.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det er udelukkende et held for Venstre og De Konservative, at det er lykkedes med Dansk Folkepartis hjælp, og det anerkender jeg Dansk Folkeparti for, at have nogenlunde styr
på de offentlige udgiftsstigninger.
Til gengæld har Venstre og De Konservative ved hjælp af Dansk Folkeparti drysset overskuddet væk til ufinansierede skattelettelser, uden at vi har nogen som helst sikkerhed for, at vi får nogen som helst strukturforbedringer ud af det.
Skattestoppet skaber ikke nogen som helst strukturændringer, der kan forbedre den danske beskæftigelse og den danske arbejdsstyrkes muligheder.
Det er spild af penge for symbolpolitiks skyld.
Det er det, der er ærgerligt, og det beklager jeg meget.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-06-03:
Jeg bliver nødt til at gå tilbage til et spørgsmål, som blev stillet før om de 4,3 mia. kr., som fru Marianne Jelved efterlyste hvor kom fra.
Det er til den udlændingepolitik, som fru Marianne Jelved ønsker at få gennemført.
Det fremgår jo ret tydeligt af svar på spørgsmål 29 til integrationsministeren, at hvis man skal rulle udlændingepolitikken tilbage til det, som S og R ønsker, bliver det 4,3 mia. kr.
Så er det bare, at jeg synes, at fru Marianne Jelved skylder os et svar på, hvordan og hvorledes det skal finansieres, når fru Marianne Jelved tidligere har sagt i den her debat, at det er et par hundrede millioner kroner, som er svaret.
Hvor er finansieringen af den resterende del af midlerne?
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Nu har jeg tilfældigvis læst svaret på det spørgsmål
, hr. Troels Lund Poulsen refererer til, og det er jo ikke korrekt refereret.
Svaret er, som jeg husker det, at det kan Integrationsministeriet ikke svare på, men ministeriet gør opmærksom på, at hvis tilstrømningen til Danmark havde været, ligesom den var på det tidspunkt, så ville det være af den størrelsesorden.
Sådan omtrent husker jeg det.
Sagen er jo, at den generelle flygtningestrøm til Europa meget markant har skiftet karakter.
Jeg har jo netop sagt her fra talerstolen, og jeg gentager det gerne for fjerde gang, tror jeg det så er, at vi ikke ønsker at ændre i udlændingelovgivningen og i proceduren for asylansøgere.
Der kommer ingen forslag fra Det Radikale Venstre om ændringer der, så jeg ved ikke, hvad de udgifter skulle bygge på.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-06-03:
Jeg har tidligere hørt fru Marianne Jelved fortælle, hvor forfærdelig den udlændingepolitik, denne regering fører, er, og hvor restriktiv den er.
Jeg går ud fra, at den politik, som fru Marianne Jelved ønsker at lancere, selvfølgelig ikke er nær så restriktiv.
I det tilfælde, at man lancerer en politik, som er mindre restriktiv, vil jeg da mene, at det skulle betyde, at der så vil være en større tilstrømning af flygtninge, og så forstår jeg ikke, hvordan fru Marianne Jelved kan påstå, at en mindre restriktiv politik på flygtningeområdet end den nuværende regerings stort set vil betyde det samme antal flygtninge.
For mig er det sort snak.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
Muligvis er der også en særlig radikal logik, i al fald var det jo sådan, at fru Jelved sagde lidt tidligere, at hun var misundelig på den borgerlige regerings evne til at skabe resultater, bl.a. resultaterne i form af vores evne til at styre de offentlige udgifter.
Jeg forstår godt misundelsen, når man henser til, hvor dårligt det lykkedes for SR-regeringen i 1990'erne til trods for international medvind og lignende.
Men fru Jelved er jo samtidig lige så fast i kødet med hensyn til, at hun vil have en ny regering.
Hvordan hænger det sammen?
Hvad er logikken her?
Jeg har oven i det forstået, at Det Radikale Venstre mener, at det er af meget afgørende betydning, at vi har en ansvarlig økonomisk politik, som leder op til at indfri 2010-målsætningerne, som den tidligere SR-regering formulerede, og som vi har tilsluttet os. Hvad er logikken i, at Det Radikale Venstre vil binde sig til et Socialdemokrati, som er løbet fra 2010-målsætningerne, som ikke har vist evne til at styre de offentlige udgifter, og som har lagt et forslag frem, som indebærer, at man vil lade væksten i det offentlige forbrug stige med mere end 150 pct. i forhold til det, man selv formulerede var forudsætningerne for at halvere ØMU-gælden i 2010?
Hvad vil Det Radikale Venstre gøre for at sikre, at vi får udvidet arbejdsudbuddet i størrelsesordenen 50.000 eller mere - måske er det 100.000 - når de offentlige udgifter løber løbsk?
Hvad er...
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Jeg syntes, hr. Mogens Nørgård Pedersen holdt en meget fin tale, som slog meget på fællesskabsværdier, socialt engagement og også med mange kritiske bemærkninger til den nuværende regering.
Derfor synes jeg, at det kunne være lidt interessant at høre, om Kristendemokraterne er kommet længere i overvejelserne om, hvorvidt man stadig væk mener, at man kan stå bag denne her og nu-regering, eller om man i forbindelse med et kommende valg vil pege på en anden regering end den, som man har kritiseret så værdifuldt og korrekt her under afslutningsdebatten.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-06-03:
Nu forholder det sig jo sådan, at det snart er mange dage siden, endda flere hundrede dage siden, at vi meddelte, at vi ikke længere var parlamentarisk grundlag for den siddende regering.
Siden den tid har vi naturligvis stået frit, forstået på den måde, at det, det drejer sig om for os Kristendemokrater, ikke er, om regeringen er rød, grøn eller blå, men om, at vi får mest muligt af vores politik gennemført.
Det er rigtigt, at min tale et stykke hen ad vejen var kritisk, men vi har også på nogle områder kunnet samarbejde med den siddende regering.
Det er vel et midterpartis lod at samarbejde til begge sider, og det vil vi også kunne i fremtiden.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Man kunne jo spare sig selv for mange anstrengelser og mindske forureningen i dansk politik, hvis man henholdt sig til, hvad jeg sagde som Socialdemokratiets formand i formiddag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-06-03:
Jeg interesserer mig også lidt for boligejerne, og hvad boligejerne kan vente sig, hvis det er sådan, at vi, hvad jeg bestemt ikke håber, skulle få en regering bestående af Socialdemokratiet og De Radikale.
Nu kan jeg så forstå, og det er jo også meget betryggende at vide, at det er hr. Mogens Lykketoft, som er den øverste beslutningstager i Socialdemokratiet, og at det er hr. Mogens Lykketoft, der har afvist ejendomsavancebeskatningen, fordi det var en model, der ikke kunne flyve.
Det hørte jeg hr. Lykketoft sige lige før.
Nu fremgår det jo af Børsen i dag, at der har været mange modeller på bordet.
Derfor vil jeg da høre, om hr. Lykketoft så kan løfte sløret for, hvilke andre modeller man har tænkt sig at stille boligejerne i udsigt med stigende skatter, for det lader jo til, der er mange modeller på bordet.
Hvis hr. Lykketoft siger, at det er der ikke, så kan jeg vel bare tolke det sådan, at så undsiger hr. Lykketoft endnu en gang sin skatteordfører.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Som der er blevet redegjort for af vores politiske ordfører, jeg tror adskillige gange i løbet af dagen, er Socialdemokratiets positioner med hensyn til skattepolitikken fremlagt i Folketinget og behandlet i Folketinget.
De er velkendte også for fru Gitte Lillelund Bech, hvis hun ønsker at sætte sig ind i dem.
Det er klart, at ligesom Venstres politik jo da har udviklet sig i den tid, jeg har oplevet den, så kan der også ske justeringer af Socialdemokratiets politik.
Det vil vi fremlægge omhyggeligt før et valg, så vælgerne ved, hvad det går ud på.
Men den der idé om, at vi skal redegøre for alle flyvske tanker, som nogle har og måske ikke kommer igennem med, før de er færdigbearbejdet, tror jeg ikke der er noget politisk parti der er tjent med, og det tror jeg ikke at der er nogen form for fornuftig udvikling i tankegangen i dansk parlamentarisk liv der er tjent med.
Derfor er det sådan en lidt afstumpet og indsnævrende måde at diskutere på. Jeg går ud fra, at også Venstre gerne vil have lov til at tænke over, om de nu har tænkt rigtigt på egen hånd og vente med at redegøre for det, til de kommer til en konklusion, og jeg så da i øvrigt meget gerne, at Venstre tænkte en masse ting om.
Det synes jeg kunne være positivt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-06-03:
Nu hører jeg jo til dem, som på ingen måde mener, at det er afstumpet eller indsnævret, at man bekymrer sig lidt om de danske boligejere.
Jeg synes sådan set, at vi har god grund til at bekymre os som boligejere, når vi læser Børsen i dag, for der fremgår det ganske tydeligt, at der er forskellige overvejelser om modeller.
Så forstår jeg på hr. Lykketoft, at det er overvejelser, man gør sig, man tænker højt, og at det er sådan, at man ikke kan komme med noget konkret.
Så oplevede vi jo altså hr. Frank Jensen, den politiske ordfører for Socialdemokratiet, tidligere i dag, som kom med nogle forskellige modeller.
Der var en model, som f.eks. hed, at vi fra år til år skal lægge loft over stigningstakten på ejendomsværdiskatten, og så skal vi lave en rabatordning for husstande med lav husstandsindkomst.
Jeg vil bare gerne vide: Er det, som hr. Frank Jensen præsenterede i dag, alle de forskellige modeller, som vi diskuterede i eftermiddag, flyvske tanker fra hr. Frank Jensen?
Socialdemokratiets politik?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Spørgsmålet afslører jo, at der ikke har været den store fordybelse i det forslag, Socialdemokratiet har fremlagt og fået behandlet her i Folketinget, for begge disse elementer, loft over stigningen og en særlig rabat for lave indkomster, er indeholdt i det forslag.
Prøv at læse det, det er faktisk et meget spændende forslag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-06-03:
I sit svar til hr. Jens Rohde for et øjeblik siden undsagde hr. Lykketoft sin egen skatteordfører i forbindelse med dennes bidrag til dagens artikel i Børsen.
Da hr. Jens Rohde videre spurgte, om det så også betød, at hr. Lykketoft lagde afstand til sin egen politiske ordførers grove insinuationer af, at partiet Venstre eller regeringspartierne som sådan skulle have købt Børsens journalistiske artikel til at have det indhold, den havde, var svaret noget mere tåget.
Skal vi forstå det sådan, at hr. Lykketoft også hermed lægger afstand til sin egen politiske ordførers grove insinuationer og dermed kan tilbagevise, at Socialdemokratiet vil påstå, at regeringspartierne eller Venstre har købt Børsens journalist til at skrive, som han har gjort?