Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1997-10-23:
Som det allerede har været fremme i debatten, så bygger det her lovforslag på en aftale mellem SF og regeringen, og jeg skal ikke bore mere i den diskussion, der har været før.
Jeg vil bare takke finansministeren for de udmærkede forhandlinger, vi havde her i maj måned, og for resultatet.
Samtidig vil jeg dog udtrykke en lille smule undren
over, at det ikke er omtalt i lovforslagets bemærkninger.
Man plejer faktisk, når der foreligger en politisk aftale, at henvise til den, og i den forbindelse også påpege, at der ikke har fundet nogen form for forhåndsdrøftelse af den endelige lovudformning sted.
Det har på ét punkt givet et klart afvigende resultat.
Det vil jeg vende tilbage til.
Men først vil jeg lige sige et par ord om forslagets hovedpunkter, som er fuldt ud tilfredsstillende.
Sagen er jo den, at den 12-års-frist, som er i den nuværende lov, simpelt hen ikke holder.
Der er alt for mange mennesker med en stor gæld, som godt nok ved, at de aldrig kommer til at betale den helt ud, men de ved ikke, hvor meget de kommer til at betale.
De er kørt ned, når de er kommet frem til de 12 år.
De problemer forstærkes af, at reglerne for gældssanering ikke er offentligt kendte.
Hypotekbanken har selvfølgelig nogle skufferegler, men de er indviklede, og de er ikke offentligt kendte.
Det løser forslaget på forskellig vis.
Samtidig forenkler man jo reglerne og offentliggør dem.
Det vil sige, at også folk uden denne forhåndstilkendegivelse kan gå ned og få mere tag i deres situation.
Disse to ting i forening virker utrolig stærkt.
Samtidig tilbyder man, at man kan få overflyttet sin gæld fra banken til Hypotekbanken - uden at sætte penge til vel at mærke.
Hypotekbanken er i stand til at tilbyde lånene til en rente, der er godt 2 pct. billigere end bankernes.
Det er også en klar fordel.
Og jeg skal i øvrigt føje til, også til hr. John Vinter, at det på mange mennesker har virket anstødeligt, at de private banker har kunnet tjene penge i så mange år på lån, som var fuldkommen risikofri, da staten jo garanterede for dem. Så det, at det bliver afskaffet, og at de gældsramte nu får mulighed for at få finansieret deres lån
er en klar fordel.
Endelig er det også en fordel, at vi får klare regler om formuer.
Det har været et problem, at man har taget ægtefællens positive formue i forhold til gælden med i betragtning.
Der har været asymmetri.
Den vil blive afskaffet.
Man vil heller ikke tage gældstagerens formue med i vurderingen, i hvert fald ikke, når det drejer sig om mindre formueposter i ejerboliger og lignende.
Alt sammen fint. Så kommer jeg til problemet.
For fremtiden ser man bort fra forsørgelse.
Det er logisk, når det drejer sig om ægtefællen, men når det drejer sig om børn, er det forkert.
At være enlig uden børn eller at være enlig med tre børn er og giver ikke samme situation og giver ikke samme tilbagebetalingsmulighed.
Det må vi have rettet.
Jeg er sikker på, at det ville have været rettet, hvis der havde været en forhåndsdrøftelse. Det må vi have rettet under udvalgsarbejdet.
I den forbindelse er der også en anden lille ting, vi skal kigge på.
Man bruger konsekvent udtrykket bruttoindkomst.
Burde man ikke bruge det udtryk for betalingsevne, som finansministeren selv har været med til at introducere, nemlig personlig indkomst plus positiv kapitalindkomst?
Det er jo et ærligere udtryk for betalingsevnen, og det var det, vi burde bruge i denne sammenhæng.
Det synes jeg også vi skal tage op under udvalgsarbejdet.
Endelig vil jeg endnu en gang vende tilbage til en ting, som vi ikke kunne komme igennem med.
Kunne vi ikke ændre skattereglerne for det rentetilskud, i den udstrækning det bliver tilbage, således at det bliver behandlet som kapitalafkast og ikke som personlig indkomst? Det giver nogle asymmetrier i den nuværende behandling.
Jeg forstår ikke, at Skatteministeriet stadig væk står fast på en skatteteknisk forkert behandling af sagen.
Men som sagt: Med disse få bemærkninger, hvor vi tager nogle forbehold, som vi kan få rettet under udvalgsarbejdet, vil jeg give fuld tilslutning til dette lovforslag, som jo er blevet til på grund af en indsats ikke mindst fra vores side.