runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Det her forslag går ud på at ændre nogle skatteregler omkring investeringsforeninger og investeringsselskaber, herunder aktieavancebeskatningslovens § 2 a.
Jeg beklager, at jeg kom til at lave en henvisning til denne dom ved det forrige lovforslags behandling.
Formålet med de ændringer, der er foreslået, er at undgå EU-stridige regler og samtidig så vidt muligt skabe ens konkurrencevilkår for danske og udenlandske investeringsforeninger.
Aktieavancebeskatningslovens § 2 indeholder særlig strenge regler om beskatning af fortjenester på aktier, især når der er tale om salg af aktier i finansielle selskaber, der er hjemmehørende i lavskattelande.
De regler foreslås ophævet og afløst af andre regler om investeringsselskaber.
Herved tilgodeses samtidig behovet for skatteregler, der gør det muligt at drive hedgeforeninger her i landet.
De gældende regler betyder, at der er forskel på skatten, når der ejes aktier i danske finansielle selskaber, og når der ejes aktier i udenlandske selskaber.
Efter afgørelse fra EF-Domstolen sidste år, som det er nævnt, må det anses for at være i strid med EU-traktaten.
Det foreslås så at ophæve skatteregler, som medfører en særlig høj beskatning af personer, som køber aktier i finansielle selskaber, der ligger i lande uden selskabsskat.
Det foreslås at indføre et helt nyt regelsæt for beskatning af investeringer i de såkaldte investeringsselskaber, der også kommer til at omfatte de nye hedgeforeninger.
Sammen med forslaget fra økonomi- og erhvervsministeren om hedgeforeninger er der nu skabt en lovgivningsmæssig ramme for, at disse foreninger også kan drive deres virksomhed her i landet.
Forslaget betyder, at selve investeringsselskabet gøres skattefrit.
Til gengæld beskattes den, som ejer investeringsbeviser eller aktier i investeringsselskabet, af de løbende kursstigninger, og det sker efter reglerne om kapitalindkomst.
Forslagets regler skal gælde uden forskel, hvad enten investeringsselskabet ligger i Danmark eller i udlandet.
Så sikres det, at udbytter ikke kanaliseres gennem et investeringsselskab til udlandet uden udbytteskat.
Procentsatsen svarer til den, som gælder ved direkte betaling af udbytter fra danske selskaber til lande, som Danmark har indgået dobbeltbeskatningsoverenskomst med.
Det er hovedelementerne i forslaget, som det her foreligger, og det kan vi fra Venstres side fuldt ud tilslutte os.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg vil gerne starte med at takke for den overvældende positive modtagelse, som lovforslaget har fået, og sige specifikt til det spørgsmål, som hr. Mogens Jensen rejste, at det også for mig er vigtigt, at de retningslinjer, som Retssikkerhedskommissionen har anbefalet, når myndigheder skal have adgang uden retskendelse, og som nu er indført via retssikkerhedsloven, naturligvis vil blive overholdt også i det her tilfælde.
Det er et af de områder, hvor man kan sige, at det jo er ganske almindelige stoffer, der tales om, men hvis de blandes i det rigtige forhold, vil det kunne omdannes til narkotika.
Derfor har det været nødvendigt at lave en lovgivning, som på den ene side er en meget nøgtern implementering af en EU-forordning, men på den anden side også giver en række bemyndigelser til ministeren for netop at kunne sikre, at vi til enhver tid vil kunne følge med i, hvad det er for initiativer, der skal tages hånd om.
Jeg vil naturligvis i udvalgsarbejdet bestræbe mig på at svare så fyldestgørende på de spørgsmål, der er blevet stillet, forhåbentlig så fyldestgørende, at selv hr. Frank Aaen vil ende med at stemme for lovforslaget.
Jeg takker for den meget varme modtagelse.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg vil ikke udelukke, at Enhedslisten ender med at støtte forslaget.
Men der er to ting i det, der gør, at vi er utrygge, og at vi lige skal lidt dybere ned i det.
Den ene ting er, at det er en EU-forordning.
Den anden ting er, at skatteministeren får en masse bemyndigelser.
Vi vil derfor dyrke de to områder i udvalgsarbejdet, men vil ikke udelukke, at vi ender med at støtte forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Som det tidligere er sagt, giver lovforslaget hjemmel til at fastsætte regler, der er nødvendige for told- og skatteforvaltningens administration af EU’s forordning om narkotikaprækursorer.
Narkotikaprækursorer er jo betegnelsen for nogle gængse kemiske stoffer, der har mange anvendelsesmuligheder, men som også anvendes eller kan anvendes til fremstilling af narkotika og ecstasy.
Blandt disse stoffer er så almindelige produkter som acetone, eddikesyre, saltsyre og svovlsyre – alt sammen produkter, som i dag har en lovlig og nødvendig anvendelse i industrien, ja, nogle af dem anvendes sågar i husholdningen.
Acetonen bruges jo ofte til fjernelse af neglelak.
Loven må ikke danne grundlag for en administration i erhvervslivet, som er helt uden proportioner i forhold til virksomhedernes og den private anvendelsesmængde.
Samtidig må lovforslaget ikke danne nyt grundlag for et licenskrav over for apoteker, som er det normale handelssted for små mængder af de nævnte kemikalier.
Jeg glæder mig til en afklaring af de ganske få spørgsmål, jeg har, og deltager gerne positivt i udvalgsbehandlingen.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg skal ikke gøre det længere end højst nødvendigt.
SF kan støtte forslaget, som vi synes rammer en rimelig balance mellem hensynet til kriminalitetsbekæmpelse og retssikkerheden.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Jeg tror ikke, at Folketingets partier kan blive meget uenige om reglerne omkring narkotikaprækursorer.
Med de ord skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Mogens Jensen (S), 2005-04-01:
Hos Socialdemokraterne kan vi også støtte det her lovforslag, som giver skatteministeren bemyndigelse til at fastsætte regler for at administrere EU’s forordning om lovlige kemiske stoffer, som altså også, har vi hørt, kan anvendes til ulovlig fremstilling af bl.a. narkotika.
Det er jo sådan, at EU’s forordninger på det her område ofte ændres, fordi der tit er behov for at justere overvågnings- og kontrolordninger på det her område, bl.a. i forbindelse med nye varer.
Der finder vi det hos Socialdemokraterne også hensigtsmæssigt, at loven nu bliver indrettet som en administrationslov, der giver ministeren den nødvendige bemyndigelse til at justere de danske regler i overensstemmelse med EUreglerne.
Hvad angår det konkrete indhold i den nye EU-forordning, som loven nu skal administrere, svarer det jo stort set til indholdet i den ordning, som allerede er gennemført i Danmark.
Vi forventer således heller ikke de store ændringer i det nye regelsæt, som herefter skal fastsættes.
Blandt høringssvarene er der blevet givet udtryk for, at der må tages de nødvendige hensyn til retssikkerheden, når Told-Skat nu med denne lov får adgang til erhvervsdrivendes forretningslokaler uden retskendelse for at kunne foretage kontrol.
Her finder vi det tilfredsstillende, at Told-Skats anvendelse af den her mulighed, som det står beskrevet i bemærkningerne til loven, vil ske i overensstemmelse med Retssikkerhedskommissionens betænkning.
Det betyder bl.a., at der vil ske en skriftlig underretning af de erhvervsdrivende i forbindelse med kontrollen, dog med en mulighed for mundtlig underretning, når der kræves øjeblikkelig indgriben fra myndighedernes side.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-01:
Også i Det Konservative Folkeparti kan vi støtte dette forslag, fordi vi naturligvis er helt enige i bestræbelserne på at sikre en ordentlig balance mellem på den ene side det at forhindre, at disse midler bliver brugt til ulovlige stoffer, altså narkotika, og på den anden side det, at handel så vidt muligt skal foregå uden forhindringer, i det omfang det drejer sig om den lovlige del af forbruget.
Den fælles forordning i EU skal sikre, at der bliver foretaget overvågning med fremstillingen og distributionen, at der er sanktionsregler, og at der er adgang til at skaffe dokumentation ved uregelmæssigheder.
På den måde illustrerer det her forslag i virkeligheden, hvordan det er hensigtsmæssigt, at vi, bl.a. på det her område, har et fælles fodslag i EU.
Vi kan altså derfor støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Skatteministerens forslag her er en følge af en dom, den såkaldte Lenzdom, og det er et forslag, som skal give skatteministeren en hjemmel til at fastsætte regler om narkotikaprækursorer, som i hvert fald lyder som noget vældig farligt noget.
Det er stoffer, som kan bruges ulovligt til fremstilling af narkotika, herunder ecstasy.
Men som nævnt er det altså også varer, som er optaget på en positivliste, og som bruges til fremstilling af nyttige ting: efedrin, acetone, eddikesyre, saltsyre, svovlsyre og den slags ting.
Baggrunden for forslaget er Fællesskabets forordninger, som sigter mod at sikre en balance mellem samfundets ønske om at forhindre ulovlig brug af disse narkotikaprækursorer og erhvervslivets ønske om en handel uden forhindringer.
Administrationen af Det Europæiske Fællesskabs bestemmelser er hidtil sket på grundlag af en lov om fremstilling og handel med visse varer.
Forordningen er direkte anvendelig i EU’s medlemslande, men det kan være nødvendigt at udstede nationale bestemmelser til supplering eller klargøring af administrationsgrundlaget.
Erfaringsmæssigt ændres Det Europæiske Fællesskabs forordninger om narkotikaprækursorer hyppigt, bl.a. på grund af behovet for justering i forbindelse med, at der fremkommer nye varer, nye produkter.
Det er på den baggrund, at det er fundet hensigtsmæssigt at foreslå en administrationslov, som giver skatteministeren hjemmel til at fastsætte de nødvendige, specifikke danske regler.
Forslaget indeholder i øvrigt bestemmelser om eftersyn i virksomheder, muligheder for, at det offentlige kan få adgang til erhvervsdrivendes forretningslokaler og nærmere bestemmelser om straf ved overtrædelse af reglerne.
Vi synes, at det er fornuftigt at give skatteministeren bemyndigelse til at fastsætte disse nærmere krav.
Vi kan fra Venstres side tilslutte os forslaget, så vi er klædt på til at håndtere den her problemstilling optimalt fra danske myndigheders side, da det her kan udarte sig til alvorlige ting, og derfor skal vi naturligvis give vores myndigheder de nødvendige værktøjer.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-05:
Der er jo ikke nogen tvivl om, når man hører ordførerne her, at der er et flertal, der lægger vægt på netop spørgsmålet om dyrevelfærd, spørgsmålet om miljøet, spørgsmålet om naturplan og økologi osv., ovre i den boldgade, og jeg tror, det er helt afgørende, at det her lovforslag bliver udmøntet, så det retter sig i den retning, frem for først og fremmest at lægge vægt på det konventionelle landbrug.
Jeg tror faktisk, den her ordning bør være møntet derpå.
Jeg kan heller ikke lade være med at tænke på de diskussioner, der var hen over efteråret om EU's landbrugsreform, hvor der jo netop blev sagt, at nu blev der givet økonomiske midler til andre områder, og derfor var der mindre til landbruget.
Så er det selvfølgelig vigtigt, at pengene ikke trækkes tilbage igen, for så er det jo ikke mindre, der bliver givet.
Så jeg tror, ministeren skal være opmærksom på, at i hvert fald et flertal her i Folketingssalen ønsker, at det er derovre, vægten skal lægges i det her lovforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
Så er der nogle, der igennem innovationsloven har fået tilskud til omstilling til økologisk produktion og også til køkkener osv.
Jeg vil gerne endnu en gang bekræfte – og jeg synes, det er et væsentligt synspunkt, hr. Per Clausen bringer frem i dag – at vi prøver at se på, at selv om vi ikke skal ind over alle, så ser vi på, at der dog er de muligheder tilbage, som er rigtige og gode nok, så man også har en chance.
Det er ikke nok, at vi kun har loven, vi skal også have en mulighed for, at vi stadig væk kan lave nogle forsøgsprojekter.
Og som sagt vil jeg gerne se på det, når vi nu evaluerer innovationsloven.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2005-04-05:
Nu er jeg faktisk meget enig med fødevareministeren i, at også økologisk landbrug skal hvile i sig selv.
Så kan man altid føre en længere diskussion om, hvordan vi skaber de samme konkurrencebetingelser mellem konventionelt og økologisk landbrug.
Men det er sådan set ikke det ærinde, jeg er ude i i dag.
Det er bare for at understrege over for fødevareministeren, at det, jeg har talt om i dag, udelukkende er projekter, som kan medvirke til at skabe bedre betingelser for en omstilling.
Jeg er enig i, at når omstillingsprocessen er overstået, skal det hvile i sig selv.
Jeg har ikke foreslået en permanent støtte til økologisk landbrug eller en permanent støtte til det offentliges forbrug af økologiske fødevarer.
Jeg har foreslået, at vi prøver at finde nogle metoder til at hjælpe omstillingen i gang, fordi der så kan være nogle uddannelsesmæssige, nogle vidensmæssige og i en overgangsfase også nogle økonomiske problemer, der skal løftes.
Det er det eneste, jeg har foreslået, og det står faktisk, så vidt jeg ved, ikke i modstrid til fødevareministerens ideologiske holdning.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
Ja, jeg synes, at det er den rigtige konklusion at sige, at både når vi taler arbejdspladser, og når vi taler innovation, altså fornyelse og teknologi, er det netop nogle af de ting, vi skal tænke ind.
Derfor er jeg også glad for at kunne sige til hr. Ole Glahn – fordi jeg ved, at det er hr. Ole Glahns synspunkt – at vi netop har presset på i EU-sammenhæng for, at innovation altså skal nævnes i det nye landdistriktsprogram, og det er så også blevet nævnt.
Og det tror jeg betyder, at det skal vi alle sammen kæmpe meget for at få omsat til virkelighed.
Men lad os nu se.
Jeg er i hvert fald meget indstillet på at have en drøftelse om det.
FTTM018.fm Page 1444
Ole Glahn (RV), 2005-04-05:
Tak for det.
Jeg tager det som udtryk for, at ministeren er indstillet på at arbejde for, at man kan få en sammenhæng i de her ting, sådan at der kan komme ekstra beskæftigelsesmuligheder, og at man også kan udnytte teknologiens muligheder i forhold til landområderne, og at den del af det omkring folkesundhed også kan forstås sådan, at der kan komme flere arbejdspladser og mere socialt liv på landet.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
ge, hvad jeg vil svare på nogle spørgsmål, jeg ikke har fået endnu.
Men jeg forstår godt synspunktet, og jeg vil også gerne sige, at jeg synes, dyrevelfærd bør tænkes ind alle steder – og det mener jeg også det bliver – men det bør også være med i de overvejelser, vi gør os.
Ligegyldigt om det er konventionelt landbrug eller økologisk landbrug, så er natur og miljø vigtige elementer i det her, meget vigtige.
Det er klart, at med hensyn til økologi er der nogle synspunkter, som vi måske ikke er helt enige om, men generelt mener jeg også, at økologi skal være et tilbud, og jeg mener, man skal tænke økologi ind i de situationer.
Jeg har senest haft mulighed for at diskutere det med Økologisk Landsforening, og jeg ser også frem til, at vi får mulighed for det.
Spørgsmålet vil jeg så svare på, når jeg får det.
Ole Glahn (RV), 2005-04-05:
Jeg takker for ministerens svar og for kommentarerne til indlæggene fra ordførerne.
Men jeg vil godt have ministerens kommentar til hr. Christian H. Hansens udsagn om dette med den røde tråd – måske efter en grøn linje – for jeg synes, det er vigtigt, at det her bliver set som et afsæt for at lave en mere sammenhængende politik for landområderne, sådan at vi kan forandre det fra en vis afviklingstendens til en udviklingstendens.
Men så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren vil arbejde for, at de kommende regioner også får mulighed for at indgå i det her i forbindelse med de planer, de skal lave sammen med kommunerne, for det forekommer naturligt, at de også får mulighed for at være med til at finansiere det.
Jeg har altså to spørgsmål: Vil ministeren være med til, at det her bliver afsættet til en samlet landdistriktspolitik, hvor vi sætter dynamik i landområderne?
Og skal der være mulighed for, at regionerne også kan være med til at finansiere det?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-05:
Det, der selvfølgelig er afgørende, er, hvordan det så kommer til udtryk i den videre lovbehandling, og vi vil jo naturligvis stille nogle spørgsmål, så ministeren kan bekræfte, at det er derovre, vægtningen bliver lagt, og det går jeg ud fra at ministeren så også er enig i bør besvares positivt, at sådan er vægtningen.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-04-05:
Jeg har noteret mig alle indlæg, og jeg kan kun bekræfte, at jeg også hører, at der er flere, der nævner de elementer.
Det gør jeg i øvrigt også selv.
Jeg nævnede også dyrevelfærd, dengang vi i Rådet diskuterede den nye landdistriktspolitik, hvor jeg igen gjorde opmærksom på, at jeg faktisk synes, at Kommissionens oplæg, hvor dyrevelfærd er tænkt ind også i anden forbindelse, er vigtigt.
Så det har jeg klart noteret mig.
Så det er meget naturligt, at der må man også tænke landdistriktspolitikken ind.
Hvordan den så bliver tænkt ind i forbindelse med det finansielle, vil jeg ikke gå ind i en debat om i dag.
Nu er det jo ret kendt, at hr. Ole Glahn har et stort hjerte for landdistrikterne, og det kan jeg også høre, og det kvitterer jeg også for, men jeg vil gerne klart tilkendegive i dag, at jeg synes, det skal være, netop som hr. Ole Glahn taler om, en samlet landdistriktspolitik, der fokuserer på hele området.
For jeg er meget enig i, at den eneste chance, landdistrikterne har for at overleve – og det skal de – altså er, at vi tænker det ind i en helhedsorienteret plan.
Det er jeg selv meget enig i, og der er økologi jo helt logisk også et element.
Lone Møller (S), 2005-04-05:
I Socialdemokratiet er vi tilfredse med, at der nu sker en præcisering af ikrafttrædelsesbestemmelserne, som indebærer, at tilskadekomne, der har anmeldt en erhvervssygdom i 2004, har rettigheder så vel efter den tidligere lov som efter arbejdsskadereformen.
Lovforslaget er jo en konsekvens af, at Ankestyrelsen har truffet en principiel afgørelse om, at arbejdsskadereformen ikke finder anvendelse på erhvervssygdomme, der anmeldes før den 1. januar 2005.
Derfor vil dette forslag sikre, at de tilskadekomne, der har fået tilkendt erstatning for tab af erhvervsevne efter de nye regler i år 2004, kan få genoptaget sagen, således at der kan tilkendes erstatning efter de tidligere regler, og at de tilskadekomne, der har fået betalt udgifter for fremtidige behandlingsformer i 2004, får ret til at beholde beløbene, da de er modtaget FTTM018.fm Page 1445 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM i god tro.
Der er således ingen tilskadekomne, der bliver stillet dårligere som følge af Ankestyrelsens fortolkning af ikrafttrædelsesbestemmelsen, og det er vi glade for i Socialdemokratiet.
Den anden del af lovforslaget går ud på, at man vil give arbejdsskadeforsikringsselskaberne kompetence til at tage stilling til krav vedrørende dækning af udgifter til en fremtidig sygebehandling, optræning og hjælpemidler.
Det vil dog fortsat være Arbejdsskadestyrelsen, der har den endelige kompetence til at træffe afgørelse i spørgsmålet om dækning til sygebehandling, optræning og hjælpemidler.
Vi er noget betænkelige med hensyn til den del af forslaget – det er der også flere af høringssvarene der giver udtryk for – da det ikke er tilstrækkeligt oplyst, hvilke administrative grunde der taler for at lade forsikringsselskaberne tage stilling til betaling af udgifter.
De bliver omtalt som administrative grunde.
Arbejdsskadereformens fornemste mål var netop at styrke den arbejdsskadedes retsstilling og erstatningsmuligheder.
I høringssvarene fra bl.a. LO fremgår det da også, at LO's medlemsforbund har praktiske erfaringer med, at visse forsikringsselskabers administrative praksis ikke helt lever op til hensigten om at støtte den skadelidte så godt som muligt, og derfor har vi også set eksempler på, at man forhaler behandlingen eller forsøger at undgå at betale behandlingsudgifter, og der går megen tid med brevveksling og diskussion med forsikringsselskaberne.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Lovforslaget er en konsekvens af, at Ankestyrelsen ikke har tolket arbejdsskadereformen på den måde, som det var hensigten med den.
Da vi lavede arbejdsskadereformen, skulle reformen træde i kraft den 1. januar 2004, dog skulle det nye erhvervssygdomsbegreb først træde i kraft den 1. januar 2005.
Øvrige elementer på erhvervssygdomsområdet skulle træde i kraft den 1. januar 2004.
Dansk Folkeparti finder det beklageligt, at Ankestyrelsen har tolket loven på en anderledes måde end det, der stod i loven, men forhåbentlig er det et enkeltstående tilfælde fra Ankestyrelsens side.
Men vi skal selvfølgelig sikre, at de tilskadekomne ikke lider tab, og at de får den erstatning, som tilkommer dem.
Derfor skal Arbejdsskadestyrelsen tage kontakt til dem, der har fået for lidt, men samtidig vil de, der eventuelt har fået for meget i 2004, få lov til at beholde det.
Lovforslaget sikrer, at de personer, der har anmeldt en erhvervssygdom i 2004, får dækket udgifter til fremtidig behandling.
Selvstændigt erhvervsdrivende og medarbejdende ægtefæller, der i 2004 har betalt bidrag til Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomsforsikring, opnår den ønskede sikring.
Forsikringsselskaberne og Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomsforsikring får øget adgang til at tage stilling til behandlingsudgifter.
Med dette lovforslag sikrer vi, at alle elementer i arbejdsskadereformen var gældende i 2004, og at det nye erhvervssygdomsbegreb var gældende fra 1. januar 2005. Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-05:
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det velkommen, at vi nu her i Folketinget får lov til at rette en fejl, der gjorde, at Ankestyrelsen fortolkede loven på en anden måde end den, Folketinget havde haft intention om.
Derfor kan vi kun glæde os over, at hele arbejdsskadereformen får virkning som forudsat.
Vi kan støtte forslaget.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-05:
Lovforslaget her er en konsekvens af en afgørelse fra Ankestyrelsen fra sidste år.
Afgørelsen betyder, at de personer, som har anmeldt en erhvervssygdom – altså ikke en arbejdsulykke, men en erhvervssygdom – efter den 1. januar 2004 er omfattet af de gamle arbejdsskaderegler, selv om den nye arbejdsskadelov faktisk trådte i kraft for over et år siden.
FTTM018.fm Page 1446
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Vi vidste, at det nye erhvervssygdomsbegreb ville blive forsinket, fordi det krævede et omfattende forberedelsesarbejde i Arbejdsskadestyrelsen.
Blot for at folk ud over denne her sal skal forstå, hvad det er, vi taler om: Det udvidede erhvervssygdomsbegreb er det her med, at hjemmehjælperens pludselige løft og lignede også bliver omfattet af, hvad der bliver betragtet som en arbejdsulykke.
Resultatet af afgørelsen fra Ankestyrelsen er, at en række personer, som har anmeldt deres erhvervssygdom i 2004, på visse områder er stillet ringere, end vi i forligskredsen havde tænkt os, da vi vedtog loven.
De har f.eks. ikke fået ret til erstatning for udgifter til fremtidig behandling, som den nye lov ellers giver mulighed for.
Til gengæld har de jo så haft ret til afløsningsforløb m.v. efter den gamle lov.
Loven her retter op på de negative konsekvenser af afgørelsen for de arbejdsskadede.
Faktisk kan man jo sige, at loven dobler op.
Jeg kan forstå, at det skønnes, at selve loven vil betyde en merudgift på 1,4 mio. kr. for de offentlige arbejdsgivere og 2,2 mio. kr. for de private arbejdsgivere, og det kan vi leve fint med i Det Radikale Venstre.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Da SF's ordfører ikke har mulighed for at være til stede i øjeblikket, skal jeg på SF's vegne blot sige, at vi kan støtte forslaget.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Jeg skal gøre det kort, for jeg ser ikke de store problemer i det her forslag.
Vi har jo en bred aftale om arbejdsskadereformen, og når Ankestyrelsen så ikke læser loven, sådan som vores intentioner var, ja, så må vi jo rette den til.
Så Venstre støtter forslaget.