runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-03:
Svinestoppet har hele tiden været helt unødvendigt, og det har det, fordi der sådan set er styr på miljøreguleringen i landbruget.
Der reguleres på en måde, som er forsvarlig på langt de fleste strækninger, så der er sådan set orden i tingene på nuværende tidspunkt.
Men der er en meget lang sagsbehandlingstid; det er en meget kompliceret sagsbehandling, og der er visse områder, der trænger til en opstramning, hvilket ligger i de nye regler.
Så derfor har jeg hele tiden syntes, at svinestoppet var en helt unødvendig foranstaltning, og også været nervøs for konsekvenserne af svinestoppet.
Det er jo klart, at når vi har en branche i rivende udvikling, ville et svinestop jo fuldstændig lukke for den og dermed nedsætte konkurrencekraften.
Så det har vi da hele tiden været betænkelige ved og modstandere af.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-03:
Det er så ærgerligt, at der er den der lille hage ved det, som gør, at ordføreren siger, at han ikke kan stemme for forslaget.
Det gik jo ellers lige så godt, synes jeg.
Men sådan kan det jo gå.
Jeg kan i hvert fald høre, at vi langt hen ad vejen er enige om intentionerne.
Det, jeg lige vil bede ordføreren om at overveje, er spørgsmålet om svinestoppet, for nu nævnte ordføreren, at Socialdemokratiet havde rykket sig meget med hensyn til svinestoppet.
Netop det, at der er de store pukler i sagsbehandlingen, og netop det, at vi ikke har kunnet få gennemført det her forslag om miljøgodkendelser, selv om vi har fremsat det år efter år efter år, får mig til at spørge, om ordføreren kunne overveje, om det måske netop var derfor, vi var nødt til at true med svinestoppet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-03:
Venstres ordfører sagde i sit indlæg: Jeg forholder mig til den virkelighed, der er ude i virkeligheden.
Dermed tager han jo patent på virkeligheden, og det er så hans virkelighedsopfattelse, som er den gældende.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at man ønsker at regulere landbruget, ligesom man regulerer industrien, og den intention er Det Konservative Folkeparti fuldstændig enig i.
Vi er ikke enige i beslutningsforslaget på alle strækninger, og derfor vil vi afvise det, som det foreligger, men de intentioner, der ligger bag, er vi absolut enige i.
Så tanken om regulering af landbruget er vi enige i.
Men vi er uenige i det, at man tager fat på alle landbrug over 30 ha og 42 dyreenheder.
Vi mener ikke, at det er nødvendigt at regulere så små brug.
Og vi er også uenige i, at planteavlsbrugene skal reguleres med miljøgodkendelse.
Vi mener, at de er omfattet af tilstrækkelige regler.
Så der er altså tale om, at man efter vores mening går for langt ned.
Der bliver jo med det forslag, som regeringen arbejder på, tale om betydelige forenklinger i administrationen af husdyrbrugs miljøgodkendelser.
Og samtidig med at sagsbehandlingen overdrages til kommunerne, falder det således, at kommunerne fremover kommer til at stå for reguleringen.
Det er noget, landbruget sukker efter, og landbruget har jo lidt under de årelange sagsbehandlingstider.
Vi er enige med forslagsstillerne om, hvilke faktorer der skal gælde i de kommende miljøgodkendelser.
Der er et punkt, som jeg synes er meget spændende, og det er anvendelse af ny teknologi til at løse miljøproblemerne.
Jeg tror, vi kan nå meget langt ad den vej.
Fra den 1. januar 2007 får vi de nye regler, og det vil jo så betyde, at de indsendte ansøgninger fra det tidspunkt skal behandles efter de nye regler.
Der tror jeg, at man kan sige i forbindelse med hele historien om hamstring, at det er således, at fra den 1. januar vil man arbejde med de nye regler, og at det vil være dem, der er gældende.
Man skal jo se det her i dets helhed, og derfor vil lugtgener og lugtvejledningen også være en del af den samlede pakke, og det vil have nogle konsekvenser for regulering af landbruget.
Vi afviser kravet om obligatoriske naturplaner, og vi afviser også forslaget om at bruge 20 pct. af den direkte landbrugsstøtte til landdistriktsmidlerne.
Jeg vil gerne slutte med at sige, at det er vigtigt, at vi i de kommende forhandlinger arbejder på en måde, så vi finder vilkår, som ikke alene kommer produktionen, men også miljøet til gode.
Det, vi arbejder på, er en mere enkel regulering, og jeg er sikker på, at det vil være til gavn for branchen.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg må bare sige, at alle jo ved, at de her ansøgninger tager, som det står i forslaget, 4-5 år.
Så hvad er incitamentet til at gå hen og søge en tilladelse på nuværende tidspunkt?
Derfor savner jeg eksempler, for det er jo løse påstande; jeg har ikke fået et eneste eksempel lagt på mit bord, hvor man kan sige, at der er søgt, på baggrund af at vi er ved at gennemføre nogle nye tiltag på området her.
Så jeg mangler eksempler på, at det her problem er der.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-03:
Jeg er meget glad for, at Dansk Folkeparti åbenbart er til at tale med i den her sag.
Jeg tror også, at den drøftelse, vi har her, er udtryk for, at vi stille og roligt nærmer os hinanden.
Socialdemokratiet har rykket sig, Dansk Folkeparti har rykket sig, og det synes jeg er en positiv ting.
Jeg vil måske bare lige gribe fat i en enkelt ting, og det er det med hamstringen, som vi er bekymrede over.
Dansk Folkepartis ordfører afviser fuldstændig, at der kan være tale om hamstring, men sagen er jo den, at alle ansøgninger ligger i store pukler udeomkring i amterne.
Det er virkeligheden, og det ved Dansk Folkepartis ordfører også godt.
Det, vi er bekymrede over, er, at der ryger rigtig mange flere ind i puklerne i de her dage, og at selv om de først bliver behandlet næste år, bliver de behandlet efter gamle regler, fordi de er indsendt inden den 1. januar.
Kan Dansk Folkepartis ordfører garantere, at et hvilket som helst forslag, som betyder, at man skal behandle ansøgninger efter gamle regler, vil han afvise?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Nu er det sådan, at når vi taler om, hvad der er fremsat før i tiden, så var det et svinestop, man talte om fra Socialdemokraternes side.
Det ville betyde, at man ikke kunne rokere rundt på nogen af de produktionssteder, som var i landet på daværende tidspunkt.
Derfor siger jeg bare, at Socialdemokraterne har rykket sig på det her område.
Jeg skal ikke konstatere, om man går ind for flere svin, jeg kan bare se, at det er et ny forslag, som vi burde tage stilling til her.
Men når vi så går tilbage til det andet – hvad der sker i de kommende forhandlinger – vil jeg sige, at der er det jo åbent, alle ideer er jo velkomne i forhandlingerne om, hvad det er, der skal ske på det her område.
Og derfor er det for tidligt på nuværende tidspunkt at konkludere det ene eller det andet.
Altså, hvor bliver grænsen, bliver den ved de 75 dyreenheder?
Der har Dansk Folkeparti ikke lagt sig fast på, om det skal være 60, eller om det skal være 80.
Det vil vi vente med at tage stilling til.
Mette Gjerskov (S), 2006-05-03:
Jeg vil meget gerne starte med at ramme en pæl igennem en af de ting, som Dansk Folkepartis ordfører nævnte, nemlig at det her skulle være det store opgør med svinestoppet, og nu ville vi have flere svin fra Socialdemokratiets side.
Det står der vist ikke nogen som helst steder.
Det synes jeg bare var vigtigt at få rammet en pæl igennem.
Jeg er da glad for, at han mener, der er store miljøproblemer, og at miljøgodkendelser er vejen frem, men jeg vil gerne spørge, om han kan garantere med de regler, som han er ved at forhandle, at ansøgningerne, som er indsendt inden den 1. januar, bliver behandlet efter de nye regler.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg ved ikke, om det skal være en mærkningsordning af en slags.
Jeg mener, at det, der kan ske på området, er, at man laver nogle aftaler på frivillig basis, hvor man siger: Vi har det her kodeks, vi bruger, og så er vi enige om det.
Om det skal medføre, at der skal en eller anden mærkat på, er ikke det afgørende for mig, det afgørende er, at man ligesom har aftalt f.eks. i forbindelse med et filter: De og de ord er f.eks. ikke tilladt på vores chatsider.
Det kunne være én løsningsmodel.
Og det synes jeg man sagtens kunne arbejde videre med som en frivillig ordning, kan man sige.
Det er jo heller ikke det samme som at lovgive om alle de her ting, som jeg netop stillede op som problemer, som vi ikke har løst på nuværende tidspunkt.
Vi er nødt til at starte op i dag og sige: Det her kan praktisk lade sig gøre for at få lukket nogle af de her sider ned.
Og så må man skride ind over for de sider, som fortsætter, og hvor man har kendskab til det, gå ind og sige: Jamen det vil vi ikke finde os i; når I formidler seksuel kontakt imellem voksne og børn, så lukker vi siden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Nu havde jeg ellers besluttet ikke at trække debatten i langdrag, men der var lige en enkelt passage i hr. Magnus Heunickes ordførertale, som ramte mig lidt, nemlig at vi ikke skal være for fine, og at det derfor skulle være i orden, at man hænger navngivne personer ud.
Jeg vil sige, at det vil være lige så groft set med mine øjne, hvis det er fru Jensen nede i kæret eller en hvilken som helst anden borger, man hænger ud.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-05-03:
Nu sad jeg og lyttede og lyttede, for ordføreren havde jo lovet, at når han fik mere tid, så ville han gå i gang med de tekniske forklaringer på de spørgsmål, jeg stillede tidligere.
De kom ikke, det er jo sørgeligt, for nu får vi garanteret undskyldningen igen med kort tid til svarene, og det er jo selvfølgelig også en nem, lidt for nem, undskyldning.
Jeg læser her op fra forslagets bemærkninger: »Det ønskes, at der oprettes en licensordning, der kan stille en række krav til de internetsider, der dagligt har besøg af et større antal børn og unge.«
Spørgsmålet er, hvem der får installeret en spåkone, for hvordan vil man vide på forhånd, før man godkender en hjemmeside, at den vil få et stort antal besøg af børn og unge.
Jeg spørger bare.
Derudover: Hvad er en dansk hjemmeside?
Det har jeg spurgt om tidligere, men har endnu ikke fået svar på det.
Hvad er en internetside, der dagligt besøges af børn og unge, størrelse, antal, kategori og ikke mindst, hvem skal være overdommer i den her fuldstændig teknisk umulige sag?
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Hver aften klikker mere end 300.000 børn og unge sig ind på chathjemmesider som Arto, Jubii, Ofir, NetStationen.
Stort set alle Danmarks børn og unge har adgang til computer, langt de fleste har erfaring med sådan en chatfunktion.
Men som debatten også har vist i dag, så er der jo mange eksempler på, at den uskyldige leg og kontakt med andre via computeren går galt, går helt galt.
Vi har tusindvis af eksempler på grov mobning og chikane på nettet.
Det hører vi om fra børnene selv, men også fra deres lærere i folkeskolen, der oplever, hvor meget denne netidentitet betyder for børnene og de unge.
Vi har eksempler på, at mindreårige bliver presset ind i en chat, måske med nogle, som endda er ældre end dem selv og er pædofile, som ender med, at børnene bliver overtalt til at tage tøjet af og filme sig på webcam.
Nogle af disse hjemmesider har endda en funktion, hvor man kan betale penge til andre brugeres konto for at opretholde særlige medlemskaber direkte på hjemmesiden, og det er der desværre nogle, der udnytter til at presse andre til at gennemleve disse krænkelser.
I den helt alvorlige skala har vi også hørt beretninger om netop pædofile, der mere eller mindre uhindret har haft adgang til at oprette falske profiler og dermed komme i kontakt med unge drenge og piger, og det er også endt i overgreb og direkte prostitution.
Derfor er jeg tilfreds med og meget glad for, at alle her i Folketinget er enige i, at det er en helt uholdbar situation.
Jeg ved godt, at nogle af de hjemmesider, jeg nævnte til indledning, nu efter den megen offentlige debat har rettet op på forholdene, så de rent faktisk når at gribe ind i en del af tilfældene.
Men området er jo også præget af, at der ikke er den her, som mange af os efterlyser, frivillige aftale, at der ikke en mærkningsordning, at der ikke er retningslinjer for, hvordan man skal agere.
I det lys er det, man skal se vores beslutningsforslag, og derfor er jeg da også glad for, at mange ordførere har sagt, at branchen lytter til, hvad det er, vi siger her i Folketinget.
Ordførerne siger, at efter i dag kan man forvente, at branchen måske selv vil tage et initiativ.
Vi kan håbe på, at branchen vil være mere villig, når de har hørt af debatten i Folketingssalen, at samtlige partier er interesseret i det her.
Når man taler om branchen, så er det jo både mange store og små firmaer, men for mange er det rent faktisk et millionforetagende, og det der med at tjene millioner af kroner uden at føle ansvar for de kunder, de mindreårige kunder, man har i butikken, synes jeg er løbet løbsk.
Ja, det har de, men de har også en berettiget forventning om, at politikerne tager hånd om denne situation.
Vi kan aldrig fjerne alle verdens farer fra børnene, hverken når børnene er i en skolegård, leger eller går ud på internettet.
Men der er tale om en situation, hvor der skal mere kontrol til, og det er den, som vi skal have oprettet.
Jeg glæder mig til at svare på spørgsmål om de helt konkrete ting i vores forslag.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Baggrunden for den her diskussion er selvfølgelig den række konkrete eksempler, man har på, at børn, som er på internettet, chatter på internettet, får ubehagelige oplevelser i form af, at de bliver udsat for mobning, trusler eller bliver udsat for det, man i andre sammenhænge kalder seksuel chikane, og det er selvfølgelig et alvorligt problem.
Det tror jeg er en vigtig indgang til det, og det er også den indgang, jeg synes man skal have, når man så gør sig de nødvendige overvejelser om, hvad der kan stilles op for at sætte en stopper for de mere ubehagelige ting, der sker.
Derudover synes jeg også i lighed med det, mange andre har været inde på, at det nok ville være fornuftigt at forsøge at etablere en ordning, som tog udgangspunkt i, at branchen selv blev enig om, at man ville opfylde nogle værdibegreber og have regler om det her, og man kunne så få en særlig mærkningsordning.
Det kræver jo både en præcis definition af, hvad større er, og en præcis definition af, hvad en internetside, som er rettet mod børn og unge, er.
Der er jo også spørgsmål om konsekvenser osv., og der tror jeg altså, at en frivillig ordning ville være langt at foretrække.
Så er jeg også enig med dem, der siger, at selvfølgelig kan man godt have den opfattelse, at det her vil branchen af sig selv finde ud af, men jeg synes bare, at det, der skal være det klare signal fra Folketinget, er, at vi faktisk ønsker, at det sker, og det betyder også, at vi ønsker, at ministeren skal handle, hvis det ikke sådan umiddelbart står over for at kunne ske.
Uden sådan at foregribe det videre arbejde meget vil jeg da sige, at en måde, hvorpå man måske fra udvalgets side her i Folketinget kunne komme med en klar tilkendegivelse, kunne jo være som en eller anden form for beretning, hvor man forsøgte at sammenskrive den enighed, der har været i dag.
Så er der lidt uenighed om, hvad der nu er statens rolle, men vi er vel alle sammen enige om, at hvis branchen ikke af sig selv meget hurtigt finder en løsning på det her problem, så er der brug for, at ministeren, staten, skubber mere eller mindre blidt til branchen for at få et resultat.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Vi er enige i intentionerne bag Socialdemokraternes forslag om at sikre, at børn kan færdes sikkert på nettet, og om at give forældrene en hjælpende hånd, sådan at de ikke sidder helt alene med problemet.
Jeg tror faktisk, det vil være bedre med selvregulering og en aftale i branchen, hvordan man så end definerer branchen på det her område.
Vi har jo faktisk temmelig mange erfaringer med at lave brancheaftaler.
Vi har det på klageområdet, hvor vi har en række brancheaftaler.
Fordelen ved de brancheaftaler er, at udbyderne, og her handler det så om internetsider for børn og unge, påtager sig et ansvar selv og påtager sig en regulering selv, og de påtager sig også selv en justits.
Det mener vi vil være en stor fordel.
Vi mener, det er fint, at det kan fungere i form af et mærke, sådan at forældre og børn og unge kan se, at det her er en netside, som er omfattet af en brancheordning, at man kan se, hvad det er for nogle regler, der gælder inden for den brancheordning, og at man kan se, at her bliver der faktisk reguleret, der bliver ført justits.
Det mener vi vil være godt, men det er jo også helt tydeligt, at det ikke kommer af sig selv.
I de brancheaftaler, der eksisterer på klageområdet, har det været sådan, at den pågældende minister, det er så typisk økonomi- og erhvervsministeren, har sat sig for bordenden og sørget for at presse branchen til rent faktisk at lave de her aftaler.
Derfor må jeg sige, at jeg synes, det er for fattigt, når videnskabsministeren bare henviser til branchen, men ikke selv vil påtage sig et ansvar.
Jeg synes faktisk, det er værre, fordi ministeren jo også om nogen er den, der hele tiden taler for, at vi – voksne og børn, gamle og unge – skal øge anvendelsen af internettet.
Vi skal have digitaliseret Danmark, og det mener jeg giver et meget stort ansvar for, at man også sørger for, at der kommer en brancheaftale her.
Så jeg håber virkelig, at ministeren har lyttet, for jeg hørte også ligesom den radikale ordfører, at der er et flertal, der ønsker en brancheaftale på det her område og dermed ønsker en mærkningsordning, og den kommer altså ikke faldende ned fra himlen af sig selv.
Der skal simpelt hen være nogle, der tager ansvar for at skubbe det her i gang, og det ansvar ligger jo klart nok hos ministeren.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Det var egentlig også derfor, at jeg udtrykte en vis sympati med hensyn til at lade branchen og andre organisationer med viden på det her område udarbejde en eller anden form for mærkningsordning.
Det ser jeg faktisk positivt på, så man ligesom får et kvalitetsstempel på de sider.
Man skal så huske, at selv om man har et sådant kvalitetsstempel, kan man jo ikke hundrede procent garantere, at der ikke kommer pædofile i chatrooms på en sådan side osv., men man har alligevel et kodeks, som lever op til en anstændig tilgang til de her ting.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Er hr. Per Ørum Jørgensen så ikke enig med mig i, at hvis man skal hjælpe forældrene effektivt, så er det fuldstændig afgørende, at det, forældrene kan se, når de åbner skærmen, er, om der er enten et licensmærke eller en anden form for mærke, som klart fortæller dem, at det her er en hjemmeside, der er en vis kontrol med?
Er det ikke fuldstændig afgørende?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-03:
Når mange forældre måske har svært ved at agere over for deres børn netop i forbindelse med den her problemstilling, så skyldes det måske også mangel på viden hos forældrene med hensyn til, hvad det egentlig er for nogle risici, der ligger på de og de hjemmesider eller på den her type hjemmesider.
Det mener jeg måske var et sted, hvor man kunne sætte ind og simpelt hen styrke informationen generelt, også rettet mod forældrene.
Jeg mener ikke, der er noget forkert i, at forældrene også går ind, når børnene sidder ved computeren, og følger lidt med i, hvad der foregår.
Det synes jeg faktisk er et ansvar, som man må tage på sig i højere grad for egentlig at gøre børnene en tjeneste, netop så man bidrager til, at børnene og de unge i højere grad kan skelne imellem, hvad der er skidt, og hvad der er kanel.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-05-03:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige med hr. Per Ørum Jørgensen i, at forældrene også har et ansvar.
Det er forældrene formentlig heller ikke uenige i.
Men hvad havde hr. Per Ørum Jørgensen forestillet sig man kunne gøre for, at forældrene ikke bare skal være fuldstændig overladt til sig selv?
Det er jo rent faktisk svært for forældrene det her.
Har Det Konservative Folkeparti noget bud på, hvad man kan gøre for at understøtte forældrene?
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Det er dejligt at bemærke den ildhu, hvormed Venstres ordfører angriber forslaget.
Ideen med sådan nogle forslag er jo netop, at man kan arbejde videre og i dybden, og når Folketinget har vedtaget de her principper, så kan ministeriet arbejde endnu mere med det juridiske.
Men lad os komme til svarene.
Hvilke sider der skal omfattes?
Ja, ideen i forslaget er selvfølgelig de danske sider, der er registreret i DK Hostmaster.
Der er i dag omkring 600.000 sider registreret der, og det er dem, som vi med nogen ret må sige at Danmark kan bestemme over; re sten af verdens hjemmesider kan vi jo selvfølgelig ikke bestemme over.
Hvad med at etablere en spåkone, spørger ordføreren, for hvem kan forudsige, hvor stor hjemmesiden bliver?
Det kan ingen jo forudsige.
Det, der er baggrunden for forslaget, er at sige, at hvis en hjemmeside overskrider en vis mængde brugere dagligt eller ugentligt, vi har selv opereret med et forslag omkring 5.000-10.000 brugere, er det en kommerciel hjemmeside, som man berettiget må kunne stille krav til.
Ja, så vil man kunne sige, at den skal have en licensside for at fortsætte.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Som sagt mener jeg, at forslaget er mangelfuldt, som det er fremsat her.
Derfor synes jeg da, at branchen skulle tage sig sammen og komme i gang allerede i morgen, ja, helst i dag, hvis de kunne finde en løsning på det område, og selvfølgelig få nogle af de sider taget fra og få dem lukket så hurtigt som muligt.
Det er jeg fuldstændig enig i, men jeg kan bare se, at det forslag, som er fremsat her, vil jeg kalde populistisk, idet man ikke har taget stilling til alle de andre åbne spørgsmål, bl.a. det med, hvilke sanktioner man skal gribe til over for de her sider, altså de udbydere, som eventuelt er fra udlandet.
Det er der ikke taget stilling til, og derfor synes jeg, vi har mange ting, der egentlig skulle belyses, og som vi egentlig kræver at få et svar på fra dem, der har fremsat det.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Så vil jeg bare sige, at jeg stort set er enig med hr. Jørn Dohrmann.
Man kan så bare være glad for, at det forslag, Socialdemokraterne har fremsat her i dag, måske fører os tættere på at finde en løsning.
Når jeg stillede spørgsmålet til det, hr. Jørn Dohrmann sagde – jeg hørte godt, hvad han sagde i sit indlæg, og han gentog det her – så var det bare, fordi jeg ville undgå, at den sådan lidt voldsomme meningsudveksling, der har været mellem hr. Jørn Dohrmann og de socialdemokratiske ordførere, skulle gøre, at ministeren skulle glemme, hvad hr. Jørn Dohrmann faktisk sagde indledningsvis.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-03:
Jeg har sagt, at jeg går ind for, at man på det her område hurtigst muligt får en frivillig aftale om, hvordan man håndterer de her ting.
Jeg har sagt, at vi fra Dansk Folkepartis side ikke har noget imod, at man går ind og lukker de hjemmesider – det mener vi man skal – som formidler ulovlige seksuelle kontakter mellem børn og voksne.
Det er det, jeg har sagt.
Der kan man roligt skride ind og sige: Det vil vi simpelt hen ikke finde os i, de sider lukker vi ned.
Så derfor det i en kombination med en frivillig aftale om, hvad der er muligt at sætte op med filtre og de andre ting, så vi nøje får de her sider taget ud, hvor vi ikke ønsker at den kontakt skal være.
Det burde være teknisk muligt i dag.
Jeg tror på, at branchen selvfølgelig også er interesseret i det her, for det er alle.
Vi er enige i intentionerne, men vi er bare ikke enige i, at de her to linjer, som står i forslaget, er det, der løser hele problemet.