Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Med forespørgslen i dag har vi her i god tid inden redegørelsen om emnet muligheden for at spørge statsministeren og regeringen, om det fortsat kun skal være i taler og måske i kommende folkehøringer, at man ligesom vil lægge op til, at man vil fremme udviklingsmulighederne for udkantsområderne. For vores oplevelse er jo en anden; når det kommer til handling i form af lovgivning og myndighedsudøvelse, ja, så tordner centraliseringen fortsat derudad med uformindsket fart.
Lad os tage nogle eksempler.
Hvor ligger CVU'erne og KVU'erne nu?
Større afstand og at de unge flytter, medfører dette.
Af ovennævnte grund er beslutningsforslag nr. B 80 fremsat fra borgerlig side for at modvirke skævvridningen, hvor uddannelsetilbud er en væsentlig faktor. Næste spørgsmål er: Hvor skal naturforvaltningsuddannelsen ligge? Skal Tønder-området endelig tilgodeses?
Hvor ligger Måltidets Hus?
I København.
Og hvorfor ikke på Lolland-Falster, i Nykøbing Falster f.eks.?
De har et center for grøn viden, og området er det største catering-område.
Hvor ligger IT-centeret?
I København, selv om fyrtårnet skal være Nordjylland.
I Odense har de Institut for Landsbyudvikling og Mindre virksomhedsforskning.
Der er et trafikforskningscenter i København, og Danmarks Radio ligger i København.
Sådan kunne vi såmænd fortsætte. Regeringen stemte imod B 55, B 56 og B 58 i sidste samling, som alle ville fremme mulighederne for udnyttelsen af både stabil arbejdskraft og tomme bygninger i landområderne.
Mon holdningen er den samme i år?
Førnævnte er nu historie, men opremsningen fortæller, at regeringen siger ét og gør noget andet.
Og hvad kan vi så forvente fra regeringens side i den kommende tid?
Politikommissionen har foreslået, at 54 politikredse skal reduceres til 24, hvilket vil medføre, at betjentene flytter, advokaterne flytter, dommerne flytter, retskredsene skal vel også ændres.
En begrundelse for centralisering er, at IT udnyttes bedre i større enheder.
Det lyder fantastisk.
Jeg troede, at IT skulle bruges og være alle mands mulighed.
Resultatet vil være lukkede politistationer, især efter kl. 16. Der kan måske spares lidt, men hvor store vil byggeomkostningerne blive ved en gennemførelse, og er ovennævnte ikke endnu et eksempel på, at systemet går forud for menneskene?
Nærheden går tabt, trygheden bliver mindre.
Om det var den tredje eller den fjerde i denne regerings tid, husker jeg ikke, men det var i hvert fald Carsten Koch, der udtalte det. Han mente, at befolkningsgrundlaget skulle være mindst 250.000 personer, hvilket jo svarer til størrelsen af halvdelen af Danmarks amter såsom Storstrøms, Vestsjællands, Sønderjyllands, Ribe, Ringkjøbing og Viborg amter.
Bornholm skal heller ikke glemmes.
Det er igen udtalelser, som går på systemet frem for på menneskene.
Nærheden og trygheden forsvinder.
Mange vil få både 60 og 75 kilometer til et sygehus, og fakta er jo, at befolkningen er godt tilfreds med mindre sygehuse
Hvad med kulturmidlerne øst-vest, vil de blive ændret?
Og hvad med den nye museumslov?
Vil den tage hensyn til de store egnsmuseer som f.eks. Hjerl Hedes status og ikke bare give tilskud efter hjemkommunens indbyggerantal.
P.t. er det jo sådan, at Frilandsmuseet eller Brede får større tilskud
end Hjerl Hede, selv om Hjerl Hede har betydelig større besøgstal, og dér kan man anvise - kan jeg oplyse for statsministeren - hvordan lyngen skal plejes. Og hvad med planområdet?
Hvornår får mindre, driftige byer som f.eks. Brande lov til at sælge grunde ved omfartsvejen, så de kan placere tømmerhandler og møbelhandler og udstillinger dér.
Vi snakker ikke om Bilka, Fakta eller Superbrugsen.
I Trehøje Kommune i Vestjylland var der planlagt 4.000 m2 store grunde, men nej.
Der skal spares på landbrugsjord.
I samme amt har man lige brugt 2.000 hektar landbrugsjord til naturgenopretning af Skjern Å.
Hvor er proportionerne?
Jeg kunne fortsætte: Hvad med tilskudsmodellen til f.eks. den fremtidige drift af privatbanerne?
Og hvad med bloktilskud og pulje?
Vi venter spændt på, hvad der kommer
fra Indenrigsministeriet
, osv.
Lidt ros på forhånd skal der dog også være plads til, for jeg har hørt, at undervisningsministeren vil fremkomme med nogle ideer om, hvordan vi kan undgå alt for mange lukninger af skoler i udkantsområderne.
Vi er i Venstre positive, for skolen er og bliver centeret i et sogneliv.
Fællesledelse og forsøgsordninger er det, det går på.
Afslutningsvis vil jeg sige, at min opremsning fortæller, at regeringen ofte siger ét og gør noget andet, hvorfor vi vil undlade at stemme til det af regeringen fremsatte forslag til vedtagelse.
Vi er skeptiske med hensyn til, om ikke bare regeringen vil trække det hele i langdrag, og vi ser frem til den regionalpolitiske redegørelse 2001, hvor vi så fra Venstre vil foreslå, at vi både debatterer redegørelsen og tager en forespørgsel om, hvad vi helt konkret kan gøre for vores udkantsområder.