runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-09-07:
Man må jo konstatere, at hr. Jan Petersen fortsætter regeringens skræmmekampagne med trusler om nu op til 10 mia. kr. i tab, hvis vi stemmer nej.
Det reelle problem er jo, at euroen nu er nået ned på en hidtil uset lav kurs; 0,86 nåede den ned på i går eftermiddags, og det forventes, at den kommer helt ned på 0,85.
Og ledende økonomer i danske banker siger ifølge Ritzau, at Centralbanken nu er trængt op i en krog.
Hvor længe vil Socialdemokratiet og hr. Jan Petersen tilråde, at vi skal binde os til at følge euroen nedad og eurorenten opad, og hvor mange danske arbejdspladser skal blive ved med at blive ofret på det alter med alle disse rentestigninger, nu sammenlagt over 2 procent, som Centralbanken har gennemført i sin korte levetid? Kunne det ikke være rimeligt, når man nu bruger alle disse skræmmebilleder over for befolkningen, at man så også regnede lidt på, hvor meget det rent faktisk koster i beskæftigelsestab her i Danmark og i de andre lande med disse evindelige eurorentestigninger, som jo ikke hjælper noget overhovedet på at holde euroen oppe?
Tværtimod falder den alligevel.
Helge Adam Møller (KF), 2000-09-07:
Hvad skal man kritisere regeringen for, spørger hr. Jan Petersen lidt retorisk, når regeringen altid udviser rettidig omhu.
Jeg vil da godt kritisere regeringen for to klokkeklare forligsbrud i denne finanslov.
Et bredt flertal i Folketinget indgik sidste år to flerårige forlig vedrørende politiets forhold og forsvarets forhold.
Nu lægger regeringen et finanslovforslag frem, der lægger op til at skære 14 mio. kr. ud af politiets budget og 49 mio. kr. ud af forsvarets budget.
Det er et klokkeklart forligsbrud.
Politiaftalens pkt. 6, lad mig eksempelvis bare nævne det, siger jo, at eventuelle forslag om justeringer af flerårsaftalen skal forelægges forligspartierne, og de forudsætter enighed.
Det her har været forelagt for 4-5 måneder siden, jeg har meldt fra på Det Konservative Folkepartis vegne, vores finansordfører, fru Gitte Seeberg, har meldt fra, og den konservative folketingsgruppe har meldt fra.
Alligevel lægger man op til at bryde to forlig.
Er det rettidig omhu?
Gitte Seeberg (KF), 2000-09-07:
Jeg vil egentlig gerne følge lidt op på hr. Helge Adam Møllers indlæg om, at regeringen bryder sine aftaler.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, om Socialdemokratiet har tænkt sig at vedstå den aftale, som Det Konservative Folkeparti bl.a. indgik med regeringen sidste år om liberalisering af apotekervæsenet.
Det forstår jeg at den nye sundhedsminister fuldstændig er løbet fra.
Det vil jeg gerne høre hr. Jan Petersens kommentar til.
Jeg hørte svaret til fru Lene Espersen, og jeg må jo sige, at jeg forstod ikke helt hr. Jan Petersens svar.
Mon det kunne uddybes lidt?
Jeg forstod, at det med de 5.000 ældrepladser skulle være indeholdt i den aftale, som er indgået med kommunerne i juni måned.
Men de løfter, der er kommet fra socialministeren, er jo kommet på et senere tidspunkt.
Er det noget, der skal udmøntes i forbindelse med udmøntningen af den milliard kroner?
Og så endelig det sidste spørgsmål til hr. Jan Petersen: Den milliard kroner, som man vil bruge på de forskellige områder, hvordan har man tænkt sig at finansiere dem?
Er det ved kompenserende besparelser eller ved nye skatter og afgifter?
Tove Fergo (V), 2000-09-07:
Det går godt med dansk økonomi, siger hr. Jan Petersen.
Ja, det gør det jo, fordi befolkningen og erhvervslivet aldrig har betalt så meget i skat og afgifter, som de gør i dag, og så vil man jo undre sig, for hvad bliver alle disse penge brugt til?
Ja, de bliver jo i hvert fald ikke brugt til forskning, for der er man begyndt på et helt nyt princip.
Og det er man måske også på de andre områder, som blev forklaret os i går, da vi havde møde med forskningsministeren om det. Man er begyndt på at tage de penge tilbage igen, som en gang var bevilget, og så bilder man de forskellige institutioner, organisationer og råd ind, at de får de samme penge, de plejer at få.
Man har simpelt hen kort sagt støvsuget kasserne, og det kalder man så tilsagnsordning, det lyder jo positivt og fint, men i virkeligheden bruger man de samme penge to gange.
Jeg fik en underlig fornemmelse af, at det simpelt hen
var en støvsugning af samtlige kasser.
De institutioner, som havde sparet op, som havde handlet fornuftigt, som havde prioriteret, fik taget de penge, de havde liggende i deres kasse, og så får de dem bevilget en gang til.
Det hedder tilsagnsordning.
Så vil jeg gerne stille et helt konkret spørgsmål til hr. Jan Petersen.
Vi har været nede i Berlin for ganske kort tid siden og kæmpet for, at et forskningssamarbejde, der hedder EUREKA, skulle revitaliseres, og det var godt.
Det er et erhvervsforskningssamarbejde mellem institutioner og erhvervsliv.
Og så ser jeg til min store forbavselse, at regeringen, ligesom de har taget fra en hel masse andre områder, har taget de 40 mio. kr., som var bevilget til EUREKA.
Jeg vil godt vide, om man mener noget seriøst med sine forslag, sine handlinger fra regeringens side, eller om man ikke gør.
Flemming Hansen (KF), 2000-09-07:
Det var dejligt at se, at hr. Jan Petersen overholdt taletiden, for så blev det kun til 17 minutters ubegrænset selvros, og det var nok også klogt at gøre det.
Jeg tror ikke, andre vil gøre det.
Jeg vil gerne tale om den arbejdsgruppe, som skatteministeren har nedsat angående aktieavancebeskatningen.
Hr. Jan Petersen kom ikke direkte ind på den
, men det tema bliver jo en del af efterårets forhandlinger.
Jeg synes, det har været dejligt at se i rapporten, at så mange private mennesker investerer i aktier.
Det er vi glade for i den konservative folketingsgruppe, og vi er også glade for, at man lægger op til en forenkling af reglerne
Det synes jeg er nødvendigt.
Men mit spørgsmål til hr. Jan Petersen er: Hvorfor skal det altid koste borgerne penge, når en socialdemokratisk ledet regering foretager ændringer?
Beregningerne viser, at det vil koste 200-500 mio. kr. at foretage disse ændringer, og mit spørgsmål til hr. Jan Petersen er derfor: Er hr. Jan Petersen enig i, at de regler for aktieavancebeskatning, der skal foretages, skal foretages således, at de forbliver omkostningsneutrale, altså at udgifterne for borgerne sammenlagt ikke stiger?
Det ville i så fald være første gang, en socialdemokratisk regering gør det, og vi vil håbe, hr. Jan Petersen svarer positivt.
Kim Behnke (FRI), 2000-09-07:
Hr. Jan Petersen kom jo vidt omkring i Socialdemokratiets beskrivelse af alle fortræffelighederne ved finanslovforslaget.
Men én af de ting, hr. Jan Petersen ikke kom ind på, var det, som finansministeren ved præsentationen af finanslovforslaget betragtede som den væsentligste nyhed, nemlig at hvis Danmark ikke bliver en del af Euroland, vil det koste en ekstraudgift på 5 mia. kr. Regnestykket er noget med de renter, vi måske skal betale mere i de kommende år, osv. Nu ved jeg, at hr. Jan Petersen har styr på tingene, og derfor har hr. Jan Petersen selvfølgelig også stadig finansredegørelsen for 1996 stående derhjemme på hylden.
Det er bare ikke sikkert, hr. Jan Petersen er nået frem til side 393, og derfor vil jeg genopfriske hr. Jan Petersens hukommelse.
Her er der en analyse af, hvordan den danske renteudvikling vil blive under den forudsætning, at vi har de danske forbehold, og man konkluderer i Finansministeriet: »Gennemførelsen af den tredje fase i ØMU'en vurderes derfor ikke isoleret set at ville påvirke det danske renteniveau.«
Hvordan når man så pludselig her i år frem til, at det koster 5 mia. kr., hvis vi stemmer nej?
Frank Aaen (EL), 2000-09-07:
Først om de 5 mia. kr: Jeg går ud fra, at det var en fortalelse fra finansministerens side forleden dag, og det vil jeg da gerne have bekræftet fra den socialdemokratiske ordfører.
Sådan nogle fantasiregnestykker, som vi dér hørte, har ikke nogen grund i virkeligheden, og det vil vi ikke fremover skulle høre om i forbindelse med finansloven.
Men så hørte jeg også hr. Jan Petersen sige, at erhvervslivet tjener mange penge, at det går godt med den danske økonomi, virkelig udmærket derudad.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Jan Petersen, om Socialdemokratiet vil anerkende, at der er grupper i samfundet - jeg tænker på de arbejdsløse, jeg tænker på kontanthjælpsmodtagerne, og jeg tænker på de pensionister, der kun har pensionen at leve for - som bestemt ikke har mærket, at det går godt, men tværtimod er sakket bagud i indkomstudviklingen og har et efterslæb.
Vil Socialdemokratiet anerkende, at det er tilfældet, og vil Socialdemokratiet i finanslovforhandlingerne være med til at sikre, at de grupper i samfundet, der har allermindst at leve for, får et løft i denne finanslov?
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Jeg synes, jeg har noget at have det i, men jeg beklager, hvis det virkede for voldsomt på hr. Flemming Hansen.
Han må have erindringer fra 1980'erne, som ikke gav den samme anledning.
Jeg er ikke bekendt med, at regeringen har fremlagt noget forslag.
Så vidt jeg ved, er høringen i gang i øjeblikket, men jeg går ud fra, at med den vinkel, hr. Flemming Hansen kom med,
vil Det Konservative Folkeparti være debattører sammen med de andre, der har bedt om at få kigget på aktieavancebeskatningsreglerne og få dem moderniseret. Jeg omtalte ikke - det har hr. Kim Behnke fuldstændig ret i - virkningen af renteudgifterne i forbindelse med euroafstemningen.
Og lad mig sige vedrørende regnestykket om de 5 mia. kr. - også til hr. Frank Aaen - at normalt har finansministeren mig bekendt ikke for vane at tale over sig.
Jeg har ikke læst finansredegørelsen fra 1996 for nylig og
slet ikke side 393, og jeg håber, hr. Kim Behnke tilgiver det
Det er det, der er foregået, og jeg finder det ganske nødvendigt, at det spørgsmål også kommer ind i den finanspolitiske debat, når det nu bliver rejst.
Så spurgte hr. Frank Aaen, om jeg vil anerkende, at der er grupper i samfundet, som ikke har mærket, at det går så godt.
Ja, der er grupper, som ikke har fået den nødvendige andel i fremgangen.
Der er mennesker, der ikke har fået arbejde, men de arbejdsløse, som har fået arbejde, har fået en andel i fremgangen.
Vi har opretholdt overførselsindkomsterne, men jeg anerkender, at der er grupper, der skal kigges på, og vores prioritet er først og fremmest, at for pensionister med den rene folkepension og ikke så meget ved siden af skal vi få det til at fungere, bl.a. via de forslag vedrørende de personlige tillæg, som er undervejs, eller som vi arbejder med.
Kristian Jensen (V), 2000-09-07:
Hr. Jan Petersen var i sin ordførertale inde på regeringens erhvervsstrategi, dk21, og det er da glædeligt, at der fra ordførerens side var opmærksomhed over for den, for det er meget svært at finde de prioriteter i finansloven, der skal til for at føre den ud i livet.
Hvis jeg må referere lederen fra Computerworld, står der, at de 52 mio. kr., der er afsat, nærmest er en fornærmelse mod det IT-erhverv, som man ellers snakker meget om, men gør meget lidt for - åh jo, så er der selvfølgelig afsat den pulje på 1 mia. kr., der skal gå til flere ting.
Må vi ikke høre, hvordan regeringen konkret har tænkt sig at fordele denne milliard?
Hvor meget har man tænkt sig at bruge på de ældre, hvor meget har man tænkt sig at bruge på uddannelse, og hvor meget har man tænkt sig at bruge på gennemførelse af bl.a. regeringens egen erhversstrategi?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-07:
Ja, det er da noget værre luftigt noget.
Over en årrække er der noget med, at der bliver 5 mia. kr. i omkostninger ved et nej den 28. september.
Det var ikke et eller andet, finansministeren bare kom til at sige, for han har ikke for vane at tale over sig.
Aha, hvor er så f.eks. de offentlige omkostninger til omstillingen ved et ja?
Hvor står de i finansloven?
Er der ikke tale om, at man forsøger at udnytte fremsættelsen af et finanslovforslag til noget ganske, ganske usmageligt, nemlig at forsøge at påvirke en folkeafstemning den 28. september 2000?
Er det ikke det, der er tale om?
Det synes jeg vi skal have et klart svar på.
Mogens Lykketoft (S), 2000-09-07:
For nu ikke at give anledning til en på et uoplyst grundlag repetition af eurodebatten i går, og hvad jeg skulle have sagt om belastningen af statens finanser, vil jeg bare lige forklare hr. Thulesen Dahl én gang for alle, hvad jeg har beskæftiget mig med, og hvad jeg har talt om.
... Det kan jeg se at hr. Thulesen Dahl allerede kender svaret på.
For det første har jeg sagt, at der ikke kan tænkes
nogen regering, uanset sammensætning, i dette land, der ikke vil fastholde den fastkurspolitik, som vi med succes har fulgt i 18 år.
Når det er givet, at det er sådan, må man forvente, at vi uden for euroen må leve med en højere rente end indenfor.
Alene den virkning af fraværet af en fælles valuta vil i forhold til den budgetlægning, vi har lavet - med forudsætning i det medlemskab, som regeringen anbefaler og håber befolkningen vil sige ja til - betyde en voksende belastning i kraft de direkte virkninger, når statsgælden skal refinansieres, og i kraft af aktivitetsvirkningerne, som efter 5 år i hvert fald er 5 mia. kr. med pil opad i de følgende år. Det er ikke det fulde regnestykke.
Det skal vi ikke gennemgå her, og vi kan ikke vide, hvordan det bliver.
Men det her er et rimelig sikkert regnestykke om virkningerne på statens finanser af en unødig renteforhøjelse på ½ pct., hverken mere eller mindre.
Hanne Severinsen (V), 2000-09-07:
Hr. Jan Petersen fremhævede, at videregående uddannelser og forskning var højt prioriterede områder, og det er jo også rigtigt, at der har været forligsforhandlinger om en forskningsaftale, og at der foregår forhandlinger om videregående uddannelser.
Men hvad er sandheden om finansloven?
Det er jo, at man sætter 1 mia. kr. af til et kæmpeslagsmål mellem videregående uddannelser, uddannelser i al almindelighed, forskning, ældre, trafik osv., og jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad man egentlig har tænkt sig at gøre, hvis man får finansloven vedtaget i den skikkelse, som man selv har foreslået.
Er det virkelig noget, Socialdemokratiet går ind for?
Jeg kan forstå, at man gerne vil have, at andre vil finde nogle penge, så vi får gjort noget ved det faldende taxameter og får gjort noget ved de udhulede forskningsmiljøer.
Danmarks Forskningsråd har jo påpeget, at vi er ved at miste vores tidligere placering i førerpositionen.
Så mit spørgsmål skal gå på: Hvordan kan det være, man laver et forskningsbudget, der i virkeligheden er én stor besparelse, som man får klaret ved at bruge nogle af reserverne, og så overlader man til oppositionen at prøve at finde pengene?
Hvad vil man gøre, hvis man rent faktisk får vedtaget sin finanslov?
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Regeringen har fremsat et finanslovforslag med en pulje til nye initiativer på 1 mia. kr., og de, der vil være med til at anvende den milliard, er også velkomne til at medvirke til at finansiere den.
Man kan ikke, fordi man sidder i opposition, fritages fuldstændig fra også at skulle prioritere.
Dermed har jeg så også svaret hr. Kristian Jensen på, hvordan beløbene skal fordeles.
De bliver fordelt i samarbejde med de partier, som har en sådan seriøsitet i deres tilgang til finansloven, at de kan være med omkring bordet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-09-07:
I sin meget rosende ordførertale kom hr. Jan Petersen jo
vidt omkring, men jeg synes, der er et tal, som vi skal bore lidt mere i, og det er i den korte oversigt »Finanslovforslaget 2001«, hvor vi ser, hvad udgifterne for næste år bliver brugt til.
Der er et tal, der hedder renteudgifter, på 45,9 mia. kr.
Det er jo på baggrund af en meget, meget, meget stor gæld, og når det er gået så fantastisk godt, når så mange er kommet i arbejde, et par hundredtusinder, som pjecen her redegør for, så er mit spørgsmål: Er det ikke et meget lavt ambitionsniveau, at man i en sådan ekstrem højkonjunktur ikke får betalt mere af vores alt for store gæld af, sådan så det her tal, der hedder 45,9, for alvor bliver mindre?
Det er et spørgsmål til ambitionsniveauet: Er hr. Jan Petersen virkelig tilfreds med så stor en renteudgift?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-09-07:
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, om han er enig med udenrigsministeren, der jo i B.T. i dag giver regeringens skræmmekampagne endnu en skrue.
Nu er det ikke længere 5 mia. kr., nu er det i hvert fald 6 mia. kr. stigende op mod 10 mia. kr. om året, som vi mister, hvis vi mister, efter udenrigsministerens påstand.
Det vil sige, at regeringens skræmmekampagne altså så at sige dag for dag vokser.
Det, som jo klogt og nøgternt var vismændenes budskab, var, at virkningerne er små og usikre.
Nu kan jeg forstå, at regeringens beregninger går 5 år frem i tiden.
Der er talt 5 år frem i tiden.
Jeg vil godt spørge hr. Jan Petersen og finansministeren: Med hvilken sikkerhed kan man lave et sådant renteskøn 5 år frem i tiden med overhovedet ingen som helst sikkerhed?
Det er en plat propaganda fra regeringens side, der alene går ud på at skræmme befolkningen til at stemme ja.
Jeg synes, det er usmageligt.
Jeg synes, man skulle holde sig for god til i den politiske debat at bruge den form for underlødig argumentation.
Jette Gottlieb (EL), 2000-09-07:
Det var en imponerende medaljebeskrivelse, vi fik.
Jeg synes bare, at det kun var den ene side.
Jeg synes ikke, vi hørte meget om bagsiden af den pæne medalje.
Et arbejdsmarked, som nedslider, og som udstøder.
Regningen for det bliver sendt til det offentlige, og det offentlige hjørne af arbejdsmarkedet er oven i købet blandt de værste til den trafik.
Der kunne jeg godt lide at vide, hvor den konkrete indsats er for de mennesker, der, som det blev sagt i talen, har den forkerte uddannelse, som har det forkerte køn, den forkerte alder, den forkerte etniske baggrund eller måske bare en forkert fysik eller en forkert psyke til at fungere på det arbejdsmarked.
Hvor er indsatsen for dem?
Det er måske 800.000-900.000 mennesker, vi taler om, en ganske anseelig del af vores arbejdskraft.
Hvor er den dynamik i arbejdsmarkedspolitikken, der åbner mulighed for at give reelle tilbud så tidligt i forløbet som muligt, som kan modsvare den enkeltes ønsker og behov?
Reelle tilbud, hvor er pengene til dem?
I den anden ende af skalaen: Hvor er pengene afsat til at forbedre arbejdsmiljøet?
Man kunne spørge helt banalt: Hvor er de aftalte penge afsat til bedriftssundhedstjeneste på et af de største områder, og hvor er pengene afsat til merindsats fra Arbejdstilsynet?
Lene Espersen (KF), 2000-09-07:
Jeg vil da meget gerne takke hr. Jan Petersen for at overlade det til oppositionen at formulere, hvilke dele af det danske velfærdssamfund der først og fremmest trænger til et løft.
Hr. Jan Petersen gjorde jo utrolig meget ud af i talen at sige, at det skulle være velfærd uden overbud.
Det kan man bestemt kalde årets underdrivelse inden for dansk politik, for Socialdemokratiet har åbenbart ingen bud på, hvilke dele af velfærdssamfundet det er, der trænger til et løft. Jeg synes sådan set, det er ganske tankevækkende, at det er oppositionen alene, der skal formulere visionerne for fremtidens velfærdssamfund.
Ikke mindst når man tænker på, at regeringen med pomp og pragt jo har gennemført folkehøringer, hvor man jo egentlig ud af dem skulle få en form for konklusion på, hvad det er for områder, der trænger til et løft, synes jeg, det er tankevækkende, at man lover en milliard uden overhovedet at have nogen visioner for, hvor pengene skal findes henne, eller hvordan pengene skal bruges.
Og i den forbindelse vil jeg da godt spørge, om de løfter, som socialministeren har givet om 5.000 ældreboliger, bare er tomme løfter, eller der er indregnet penge til de dele af løfterne i forbindelse med folkehøringerne.
Helge Adam Møller (KF), 2000-09-07:
Jeg synes, det var et ynkeligt svar, jeg fik fra hr. Jan Petersen, da jeg påpegede to klokkeklare forligsbrud i finansloven.
Og den karakteristik betragter jeg hr. Jan Petersens svar som levende fuldstændig op til.
Hr. Jan Petersen siger, at De Konservative må kunne acceptere, at der skæres 49 mio. kr. og 14 mio. kr. på henholdsvis politiets og forsvarets budgetter, selv om der er indgået forlig om det modsatte.
Mit svar er: Nej, nej og atter nej.
Skulle politiet ved rationaliseringer og bedre indkøb osv. kunne spare disse 14 mio. kr., så synes vi, det er pragtfuldt og godt.
Så kan der faktisk ansættes 40 ekstra betjente, og det skulle jeg hilse og sige der er god brug for i Høje Tåstrup, i Odense, i Randers og mange andre steder.
Men et forlig er et forlig, og hr. Jan Petersen er en karklud.
Jette Gottlieb (EL), 2000-09-07:
Nu er der godt nok gået lidt tid, men vi snakkede om det rummelige arbejdsmarked.
Jo, jeg hørte godt, at den socialdemokratiske finansordfører snakkede om det rummelige arbejdsmarked, men jeg hørte ikke meget andet end besværgelser.
Jeg hørte ikke noget, der rakte ud over, hvad vi kender fra det, der i tidens løb har heddet meget forskelligt: skånejob, fleksjob, ja også servicejob.
Men ingen af tingene er jo nogen sinde lykkedes, så det kræver altså, at man er lidt mere konkret, hvis man skal fremsige andet end en besværgelse, der hedder det rummelige arbejdsmarked. Og så vil jeg godt spørge igen til arbejdsmiljøet, for det er jo en væsentlig faktor, og det er en væsentlig udstødende faktor, at vores arbejdsmiljø er stadig forringende og er årsag til en stadig stigende grad af nedslidningsforhold og arbejdsulykker. Hvor i finansloven er det vist, at man har tænkt at gøre noget præcist ved det?
Hvorfor er der ikke afsat penge til bedriftsundhedstjenesteudvidelse, sådan som det er lovet?
Hvorfor er der ikke afsat flere midler til Arbejdstilsynet, som er et af de steder, hvor man rent faktisk kunne gøre noget?
Det, der er lagt op til, er en omlægning af finansieringen.
Der er ikke lagt op til en stigning i finansloven.
Hvor er den konkrete indsats så henne?
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Jamen jeg kan såmænd godt vride en karklud.
Det skal ikke være det.
Vi overholder aftaler.
Jeg må bare stille mig undrende over, at man fra konservativ side ikke kan se fornuften i, når man selv ønsker øget produktivitet i staten, og når vi her kan dokumentere yderligere produktivitet ud over det aftalte, og når der direkte er lavet sikkerhed for, at det ikke går ud over de aftalte rammer og den aftalte normering, at det møder så stor retorisk modstand.
Hvordan pokker vil man selv regere med et hav af flerårsaftaler, hvis den her mulighed fjernes fra finanspolitikken?
Hvordan vil man selv regere?
Jeg tager det som indtægt for, at man ikke ønsker at regere og fortsat vil indtage positionen som opposition.
Så var fru Gitte Seeberg optaget af, om de 5.000 var indeholdt i eller var uden for kommuneaftalerne.
Det, socialministeren har bekræftet, er, at der bliver taget stilling til et præcist niveau, når det gælder, hvor mange ældreboliger der er plads til, og det er aftalt inden for den kommunaløkonomiske ramme, at der kan bygges flere ældreboliger.
Når de to tal så skal passes sammen, så kan vi tales ved.
Men socialministerens løfte ser jeg ikke nogen grund til at dementere herfra.
Det er klogt at sige, at det er ambitionen.
Så ønsker hr. Keld Albrechtsen her i dag at fortsætte eurodiskussionen fra i går, og det er o.k. for mig.
Altså jeg ønsker ikke specielt at bidrage til skræmmebilleder.
Dem er der for så vidt så mange modstandere i forvejen der har.
Men der er én ting, som jeg må drage som konklusion af det, hr. Keld Albrechtsen sagde, og det er, at hr. Keld Albrechtsen ønsker, at den danske krone skal frigøres fra euroen nu, fordi euroen kursmæssigt står lavere, end den har gjort, og fordi den falder.
Det vil sige, at hr. Keld Albrechtsen ønsker, at vores valuta skal frigøres fra den sikkerhed, der er gemt på det marked, hvor vi afsætter to tredjedele af vores varer.
Jeg synes faktisk, der er en bedre gevinst ved at holde fast, også selv om kursen er faldende.
Og det er jo ikke udelukkende ulemper, vi har ved en faldende eurokurs, ikke udelukkende.
Der er også et par fordele.
Man har måske læst om eksporttallene.