Charlotte Antonsen (V), 2002-11-01:
Så kan jeg forstå på fru Lene Garsdal, at SF bedre end parterne ved, hvor skoen trykker.
Det, regeringen har gjort, er, at man har spurgt parterne: Hvordan når vi bedst disse prioriterede mål?
Og så skal jeg altså forstå, at det er SF's bud på, hvordan vi bedst når målene, og at man i SF ikke agter at vente og høre, hvad de mennesker, der til daglig beskæftiger sig med det her, mener.
Man vil komme dem i forkøbet, og man ved bedre, hvad der foregår ude på arbejdspladserne.
Er det sådan, det skal forstås?
Nu har vi stort set ikke drøftet andet end bevillinger i en time, så jeg synes, det er lidt sent, det spørgsmål kommer.
Men naturligvis spiller bevillingerne og Arbejdstilsynets indsats en rolle, det siger da sig selv.
Det er jo den myndighed, der skal sikre, at lovene bliver overholdt.
Det er naturligvis en ulykke for ethvert menneske, der kommer til skade på sin arbejdsplads.
Én arbejdsulykke er én arbejdsulykke for meget.
Omvendt er det jo også klart, at der kan ske ulykker overalt, hvor der færdes mennesker.
Man kan komme til skade i sit eget hjem, i forbindelse med sport, under fritidsaktiviteter, og man kan komme til skade, når man færdes i trafikken.
Uanset hvor stor og målrettet en indsats vi gør, kan vi aldrig komme alle ulykker til livs, men det skal selvfølgelig ikke være en sovepude.
Politisk skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at mindske antallet af skader på mennesker.
Den målsætning er alle partier jo heldigvis enige om.
Her i Folketinget kan vi lave love og regler, der så vidt muligt bidrager til at gøre alle arbejdspladser så sikre som overhovedet muligt.
I Venstre tror vi på, at vi skal lytte til virksomhederne.
Det er på virksomhederne, hvor arbejdet udføres, at man bedst er klar over, hvor problemerne er størst.
Derfor har regeringen bedt arbejdsmarkedets parter, dvs. arbejdstagere og arbejdsgivere, om at komme med et udspil om, hvor man ser de største problemer.
Parterne blev også bedt om at give et bud på, hvor langt ned man realistisk kan bringe ulykkes- og skadesantallet i de kommende år.
Det er meget tilfredsstillende, at der nu fra parternes side er opstillet helt konkrete mål for, hvor meget vi vil kunne nå de kommende 4 år i retning af at formindske antallet
af arbejdsulykker inden for de områder, der er mest udsat.
Vi vil gerne give vores opbakning til parterne, når de har peget på alvorlige arbejdsulykker, psykosociale risikofaktorer, ensidigt gentaget arbejde og skader som følge af tunge løft.
Alle disse områder er vigtige.
Det er i særdeleshed vigtigt, at der nu bliver sat konkrete mål for, hvor langt vi skal nå inden år 2005.
Det er noget nyt, at man på den måde målretter sin indsats på arbejdsmiljøområdet.
Herfra skal vi stille de nødvendige faciliteter og penge til rådighed for virkelig at forbedre mulighederne for et godt arbejdsmiljø, der tilfredsstiller, og derfor er det også tilfredsstillende, at vi på finansloven ikke længere lægger op til yderligere besparelser på arbejdsmiljøområdet i de kommende år.
Vi har endda for nylig oprettet en ny forskningsfond med i alt 82 mio. kr. til at støtte det videnskabelige arbejde, der også skal til for at løfte arbejdsmiljøet på danske virksomheder.
Kvalitet og idérigdom vil nu blive afgørende faktorer for, hvor forskningsindsatsen skal lægges de kommende år.
Det er også nyt, og det er godt.
Når vi så taler om besparelser på Arbejdstilsynet, skal vi jo huske, at det, at der overhovedet skal spares på Arbejdstilsynets område inden for det, der er den direkte virksomhedhedskontakt, jo hænger sammen med, at den forrige regering i år 2002 havde givet en ekstrabevilling som følge af det ekstraordinære såkaldt intensiverede gebyrbelagte tilsyn.
Disse lovregler har vi fjernet, og derfor er der jo heller ikke behov for disse ekstra medarbejdere til at gå rundt på virksomhederne.
Så der er jo sådan set ikke tale om en reel besparelse på området, i hvert fald ikke, hvis vi taler om året før 2001.
Vi skal så i øvrigt også sammenholde, når vi ser på hele arbejdsmiljøområdet, de generelle besparelser, som Arbejdstilsynet naturligvis skal gennemføre ligesom alle andre offentlige institutioner, på et par procent om året.
Det skal vi altså sammenholde med den ekstrabevilling, vi netop har besluttet os for til forskningen, på over 80 mio. kr. over de næste år.
Arbejdstilsynet skal så sikre et mere målrettet tilsyn.
Der gennemføres rationalisering, men omvendt lægger vi jo også op til, og det gør Arbejdstilsynet også selv, at man i højere grad prioriterer opgaverne inden for tilsynet, gør noget mere for at nå ud på de enkelte virksomheder, altså dér, hvor problemerne ligger.
Vi lægger de 14 kredse sammen til fire tilsynscentre, og det skulle gerne sikre, at man i højere grad på de enkelte centre kan udvikle ekspertise, så man bliver bedre i stand til at tackle de problemer, de mange forskelligartede virksomheder har.
Så alt i alt tror jeg, at det er et meget fornuftigt billede, vi har på det her område, at man altså ikke bare kører videre med de 14 kredse, som man altid har gjort, men at man ser på, hvordan vi får mest arbejdsmiljø for pengene.
Som sagt er det på de enkelte virksomheder, målene bedst nås, og derfor vil jeg gerne opfordre arbejdsgivere i samarbejde med deres ansatte til at gøre en ekstra indsats for at få et sikkert arbejdsmiljø.
Det bliver ganske enkelt et stigende problem overhovedet at finde erstatningsarbejdskraft.
Jeg vil gerne på vegne af Venstre og Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti oplæse et: Forslag til vedtagelse »Folketinget kan med tilfredshed konstatere, at et enigt Prioriteringsudvalg under Arbejdsmiljørådet - med repræsentanter for arbejdsmarkedets parter - har fastsat konkrete mål for reduktionen af anmeldte alvorlige ulykker, psykosociale risikofaktorer, ensidigt gentaget arbejde samt skader som følge af tunge løft i perioden 2000 til 2005.
Folketinget anerkender, at opfyldelsen hviler på et fælles ansvar Arbejdstilsynet og arbejdsmarkedets parter og organisationer imellem og opfordrer regeringen til at fortsætte arbejdet henimod opfyldelsen af de opstillede mål.
Folketinget ser endvidere frem til, at Strukturudvalget under Arbejdsmiljørådet kommer med anbefalinger til beskæftelsesministeren om den fremtidige organisering af arbejdsmiljøarbejdet i Danmark.