runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Trøjborg (S), 2001-01-31:
Jeg forstår, at det, der er baggrunden for hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, er, at Nordjyllands Radio har truffet en udenlandsktalende person ved stationen i Nordjylland.
Jeg ved ikke, om det i sig selv er stærkt betænkeligt, men jeg kan da oplyse her til beroligelse for hr. Keld Albrechtsen, at den pågældende er ansat i et civilt antennefirma, der for øjeblikket udfører installationsarbejder på stationen.
Det er fuldstændig korrekt og i overensstemmelse med, hvad jeg sagde før, at Forsvarets Efterretningstjenestes anlæg nord for Hjørring i øjeblikket undergår en teknisk modernisering med henblik på elektronisk efterretningsindhentning.
Det er jo således, at Forsvarets Efterretningstjenestes opgave er at indsamle og bearbejde og formidle informationer om forhold i udlandet af betydning for Danmarks sikkerhed, herunder for danske enheder m.v. i udlandet.
Så jeg kan besvare spørgsmålet, også fra hr. Per Kaalund, helt klart: Der er ikke foregået noget ulovligt i dette land med hensyn til denne sag.
Men det er klart, at der er en politisk holdningsforskel mellem regeringen og hr. Keld Albrechtsen, der går på, om man overhovedet skal have en efterretningstjeneste eller ej.
Vi synes, at det er fornuftigt og klogt af os, at vi har en efterretningstjeneste med henblik på at sikre os de fornødne oplysninger om forhold i udlandet af betydning for landets sikkerhed.
Per Kaalund (S), 2001-01-31:
Jeg vil gerne spørge forsvarsministeren: Når nu hr. Keld Albrechtsen ikke én, men flere gange nævner og omtaler ulovlig aflytning, kan forsvarsministeren så bekræfte, at forsvarsministeren ikke er bekendt med, at der foregår ulovlig aflytning i dette land?
Og det andet, jeg gerne vil spørge om, er: Er det ikke rigtigt, at de tekniske installationer, der skal til for at klare aflytnings- og modtagelsesopgaver for forsvarets efterretningsvæsen og andet, er det, der rent faktisk anskaffes til det formål, hverken mere eller mindre?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
Jeg forstod på ministeren, at ministeren ikke kunne udelukke, at man faktisk kunne aflytte GSM-telefoner.
Kan ministeren positivt bekræfte, at ministeren har kendskab til, at man kan aflytte GSM-telefoner?
Af de oplysninger, jeg har, fremgår det, at da man vedtog kryptering på GSM-telefoner, var efterretningsvæsenet faktisk med til at fremtvinge en svagere kryptering, som gjorde, at det blev lettere at aflytte.
Jeg vil godt spørge, om forsvarsministeren vil sætte sig imod, at der faktisk kommer en stærkere kryptering, således at man ikke kan aflytte GSM-telefoner.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Vi ved jo også, at der er amerikansk personale i Skibsbylejren ved Hjørring, og vi ved, at Danmark her har en aflytningsstation med langt, langt større kapacitet, end den officielle begrundelse for anlægget, nemlig kommunikation med danske styrker i udlandet, kan begrunde.
Vi kan jo spørge ministerens kollega, som sidder bagved ham, om de danske aflytningsstationer foretager ulovlig aflytning i Danmark, men det er et særskilt problem. Ministeren bekræfter altså, at der foregår en aflytning af kommunikation uden for Danmarks grænser, og bekymrer det ikke ministeren, at der i andre lande rejses det spørgsmål, om Danmark medvirker til ulovlig aflytning af sine nabolande? Det er jo åbenlyst, at det kan stationen ved Hjørring bruges til, så jeg vil godt bede ministeren gå lidt dybere ind i det.
Vi vil rejse en forespørgselsdebat om dette her, for ministerens besvarelser kræver altså en debat med længere taletid, end formanden er indstillet på at tillade i denne spørgetid, kan jeg fornemme.
Men jeg vil gerne bede ministeren svare på de spørgsmål, jeg har stillet ...
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
Jeg hørte ministeren sige, at han ikke havde kendskab til, om man kunne aflytte GSM-telefoner.
Derfor undrer det mig, at ministeren siger det, og derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren har kendskab til, at det er teknisk muligt at aflytte GSM-telefoner.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Jeg synes, jeg hører lidt ekko af ministerens forgænger - ikke høre, ikke se - og det er jeg selvfølgelig ked af; ikke mindst, fordi der fra parlamentarikeres side også blev udtrykt mistanke til Danmark, da Ekstra Bladets journalister var på besøg i Europa-Parlamentet og redegjorde for de oplysninger, de havde indsamlet.
Ude i Europa diskuterer man risikoen for, at der foregår ulovlig aflytning af andre lande fra danske lyttestationer, og vi har jo kæmpemæssige lyttestationer.
En af Europas største er faktisk under opførelse i Hjørring med tilstedeværelse af amerikansk personale, er det blevet konstateret.
Derfor synes jeg, det er meget alvorligt, og ministeren kan vel ikke komme uden om, at når der er konstateret amerikansk personale på en dansk aflytningsstation, rejser det en meget, meget, meget klar indikation af, at der er et samarbejde mellem USA og Danmark om udveksling af efterretningsoplysninger, som er mere vidtgående, end Folketinget nogen sinde har fået noget at vide om.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om tiden nu ikke er inde til at indlede en mere åben debat med Folketinget og offentligheden om disse alvorlige problemer med ulovlig aflytning, som Danmark efter alt at dømme tilsyneladende deltager i.
Jan Trøjborg (S), 2001-01-31:
Jeg har aldeles ikke sagt noget om, at GSM-telefoner ikke kan aflyttes.
Vi har fra regeringens side tidligere redegjort for, at Forsvarets Efterretningstjeneste siden afslutningen af Anden Verdenskrig har haft kapacitet til at gennemføre elektronisk efterretningsvirksomhed, herunder aflytning af kommunikation
Jeg kan sige til beroligelse for hr. Keld Albrechtsen, at der foregår ikke noget ulovligt.
Det er regeringen naturligvis garant for.
Men jeg vil da gerne understrege, at der er al mulig grund til at tro, at alle lande har en efterretningstjeneste, der gennemfører elektronisk indhentning af oplysninger.
Det er en meget vigtig og efter min mening på ingen måde mistænkelig informationskilde, og det er vigtigt at præcisere, at Forsvarets Efterretningstjenestes efterretningsmæssige virksomhed alene er rettet mod forhold i udlandet, som hr. Keld Albrechtsen så udmærket ved det.
Det er da klart, at Forsvarets Efterretningstjenestes størrelse og kapacitet på forskellige områder er afhængig af samarbejde med andre landes efterretningstjenester.
Det er også klart, at et sådant samarbejde i sagens natur naturligvis er meget følsomt, og jeg skal ikke komme ind på de nærmere detaljer i et sådant samarbejde.
Det finder sted på regeringens ansvar, og jeg modtager naturligvis løbende information om tjenestens samarbejde.
Men alt det ændrer bare ikke på det, jeg har sagt flere gange: Jeg har ikke viden om eksistensen af Echelon, og heller ingen af de oplysninger, jeg har, kan bekræfte eksistensen af det.
Sådan er det nu engang, men det ændrer ikke ved, at jeg gerne vil understrege, at vi naturligvis løser opgaverne så effektivt som overhovedet muligt og helt i overensstemmelse med lovgrundlaget.
Det er efterretningstjenestens opgave at indhente informationer til regeringens og forsvarets brug, og lad mig give et eksempel på det.
Danske styrker løser i øjeblikket opgaver for FN i missionen UNMEE, altså missionen i Eritrea, og i den situation er vi nødt til at samarbejde med andre efterretningstjenester med henblik på at få det bedst mulige beslutningsgrundlag for, at regeringen og Folketinget kan beslutte en sådan deltagelse.
Der foregår naturligvis et samarbejde, og det har regeringen ikke på noget tidspunkt afvist.
Men vi har hverken bekræftet eller afkræftet de spekulationer, hr. Keld Albrechtsen gør sig, og som ikke har noget med de reelle facts at gøre, men det er en anden historie.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Spørgsmålet handler om et meget aktuelt problem, som vi igennem lang tid har konstateret specielt i Københavnsområdet, men også i de større provinsbyer, Odense, Århus og Aalborg, hvor vi har set mange eksempler på aktiviteter, som alle er enige om er kriminelle, men hvor det har været svært for politiet at gøre gældende over for de pågældende ejere af disse ejendomme, der udgår kriminalitet fra, at de pågældende ejendomme skal lukkes, at de personer, der er tale om, skal kunne tages i forvaring, hvorefter stedet definitivt kan lukkes.
Derfor vil jeg godt høre regeringen her i dag, om regeringen er parat til at tage de initiativer, som bl.a. Erik Bjørn fra Københavns Politi ønsker sig, sådan at vi kan få sat afgørende ind over for de ulovligheder, der foretages.
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Jeg må konstatere, at det spørgsmål, hr. Peter Skaarup har stillet, og den artikel fra B.T., som spørgsmålet er stillet på baggrund af, beror på en misforståelse.
Jeg har til brug for besvarelsen af det spørgsmål, som hr. Peter Skaarup har stillet her i dag,
bedt om en udtalelse
fra politimesteren i Roskilde.
Politimesteren har oplyst, at man efter det omtalte slagsmål i asylcentret i Avnstrup besluttede straks at flytte
et antal enlige asylansøgere fra SNG-lande til Center Sandholm.
De personer, der skulle flyttes, fik lejlighed til at pakke deres private ejendele.
Politimesteren har oplyst, at beslutningen blev truffet for at forhindre yderligere uroligheder, og at der ikke var bevis for, at de pågældende personer alle havde været involveret i slagsmålet, eller grundlag for mistanke om, at der skulle være tyvekoster eller andet ulovligt i den håndbagage, som de pågældende medtog ved flytningen.
Røde Kors og politiet gennemgik herefter de værelser, hvor de pågældende havde opholdt sig, og politimesteren har oplyst, at det var i den forbindelse, at man fandt forskellige effekter, også kaldet koster, heriblandt effekter, som kunne stamme fra tyveri, og som ikke kunne henføres til bestemte personer.
De effekter, der kunne stamme fra tyveri, blev taget i varetægt af politiet, mens resten,
de private ejendele, blev pakket af Dansk Røde Kors og efterfølgende transporteret til Center Sandholm.
Politiet har efter de gældende regler, således som det også er sket i dette tilfælde, taget sådanne effekter i varetægt.
Der er derfor ikke behov for initiativer af den karakter, som hr. Peter Skaarup omtaler i sit spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Grunden til, at jeg sagde, at der var tale om et nyt problem, der i hvert fald har eksisteret i 3 år, er jo, at Dansk Folkeparti her i Folketinget via spørgsmål til justitsministeren har presset på for at få en løsning på de her problemer igennem 3 år. At problemet har eksisteret igennem længere tid, som ministeren siger, er fuldstændig rigtigt, men regeringen har fået henvendelser her i Folketinget fra politikere, bl.a. specielt fra Dansk Folkeparti, om den her sag, men regeringen har ikke handlet for at løse de her ting, og det er dér, jeg mener, at der er grund til kritik.
Er det ikke rigtigt, at det også - i hvert fald her i København, men også i Århus - er et problem med hensyn til bordeller, prostitueredes klubber og andre?
Der er en beboelsesejendom, hvori beboerne er dødtrætte af de her forhold.
Er det ikke også et problem i forhold til de bordeller, jeg snakker om her?
Endelig vil jeg godt spørge ministeren, hvornår ministeren regner med at få den redegørelse, når ministeren åbenbart ikke vil handle, før han har fået den. Går der en måned eller to eller et halvt år?
Hvornår kommer redegørelsen, og hvornår kan vi få nogle initiativer fra regeringens side?
Jan Trøjborg (S), 2001-01-31:
Med reference til spørgsmålets formulering vil jeg svare, at den hollandske forsvarsminister den 19. januar i år i en skrivelse til det hollandske parlament har oplyst, at han finder det sandsynligt, at Echelon-samarbejdet eller noget sådant eksisterer.
Men han understreger, at den hollandske regering ikke råder over egne oplysninger, der kan bekræfte dette, og siger også, at der hersker megen uklarhed, og at mange opfattelser i denne sag er spekulative.
Jeg synes, det svarer vældig godt til det, daværende forsvarsminister hr. Hans Hækkerup oplyste i forbindelse med besvarelse af en forespørgsel her i Folketinget i december 1999.
Hans Hækkerup oplyste ved den lejlighed, at forsvaret, herunder Forsvarets Efterretningstjeneste, hverken deltager i eller bidrager til det såkaldte Echelon-samarbejde, og han oplyste endvidere, at han ikke havde nogen viden om eksistensen af Echelon-samarbejdet.
De oplysninger, der fra forskellig side er fremkommet om Echelon, kan således hverken afkræftes eller bekræftes, og jeg har ligesom den hollandske forsvarsminister ingen viden
om eksistensen af Echelon-samarbejde og kan således heller ikke bekræfte eksistensen heraf.
Jeg er ikke i stand til at besvare spørgsmål vedrørende de specifikke tekniske muligheder for aflytning af kommunikation.
De danske efterretningstjenesters viden på det område har naturligvis en sensitiv karakter, og eventuelle oplysninger herom kan kun gives i fortrolighed til Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne.
Men uden at kompromittere sikkerhedshensynet kan jeg dog oplyse, at den hollandske forsvarsministers brev ikke indeholder oplysninger om tekniske forhold, der er nye for Forsvarets Efterretningstjeneste.
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Det her problem har eksisteret meget længere.
Det er en fuldstændig forkert antagelse at tro, at det her problem med hashklubber kun har eksisteret i 3 år.
Jeg kan oplyse fra Københavns Politi, at det her problem har eksisteret siden midten af 1980'erne.
Og jeg kan sige, at regeringen ser det her som et meget alvorligt problem for de beboere, der bor i de ejendomme.
Spørgsmålet er nu til mig: Skal vi lave nye regler, skal vi lave ny lovgivning?
Er det ikke rigtigt først at spørge dem, der har arbejdet i dagligdagen i dag, om, hvad det skal være for nogle nye regler?
Jeg så også, at Erik Bjørn fra Københavns Politi var ude og efterlyse nye regler uden nærmere at angive, hvad det var for nogle regler, man ønskede sig. Er det så ikke rigtigst, når de ikke bliver angivet, at spørge ledelsen i Københavns Politi og Statsadvokaten for København, hvad det er for nogle nye regler, man ønsker, inden man går til Folketinget?
Skal det ikke være noget, der virker?
Jeg kan sige, hvad vi gør i dag.
Ud over at vi altså beder om at få klargjort, hvad det er for nogle nye regler, man har brug for, så kører man en målrettet indsats fra Københavns Politi mod hashklubber, en strategi, der gennemføres målrettet og offensivt imod klubberne.
Indsatsen omfatter informationsindsamling, analyse og tilsyn, overvågning i forbindelse med politiets daglige arbejde og konkret efterforskning og målrettede aktiviteter med henblik på også at få stoppet tilgangen af stoffer osv., altså af hash, til disse klubber.
Så der er altså i dag en udførlig handleplan - operationsplan, som den hedder - mod hashklubber.
Der bliver vurderet, om man skal ændre i den, hvert eneste år.
Jeg kan sige, at den nuværende operationsplan er dateret den 9. januar år 2001.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Nu er det jo sådan, at vi har denne her mundtlige spørgetid for at få en debat i gang med ministeren og for at få afæsket
ministeren nogle svar.
Det har Folketinget desværre i dag i hvert fald i praksis gjort lidt sværere, fordi antallet af medspørgere er sat ned.
Men det er så en helt anden diskussion. Det, det handler om i forbindelse med denne her spørgetid, er for mig at se at få ministerens besvarelse af, hvad det er, regeringen har tænkt sig at gøre, for selv om man så afventer en redegørelse, så gør man det i mange andre tilfælde, og det dur ikke, at man bliver ved med at afvente redegørelser og rapporter fra alle mulige steder, inden man selv stiller sig frem og siger: Det er det, vi mener, og det er det, vi vil gøre.
Vi har beboere i den ene ejendom efter den anden, der brokker sig over, at de er generet af hashklubber, prostitutionsklubber, bordeller osv. både i København, Århus, Odense og Aalborg.
Derfor er det, at jeg vil høre regeringen og ministeren her i dag og også få en dialog i gang om, hvad man kan gøre fra regeringens side.
Hvad vil man gøre fra regeringens side?
Det her problem har eksisteret i 3 år, uden at der er sket noget.
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Den 23. januar i år, altså i sidste uge, besvarede jeg spørgsmål nr. S 1153 fra fru Pia Kjærsgaard.
Spørgsmålet var stort set identisk med det spørgsmål, hr. Peter Skaarup har stillet her i dag. Jeg vil imidlertid gerne understrege, at jeg er af den klare opfattelse, at eksistensen af hashklubber er klart uacceptabel, og at regeringen er meget opmærksom på de problemer og den utryghed, som de omtalte klubber giver anledning til for andre beboere i en ejendom.
Jeg har umiddelbart før jul bedt Københavns Politi, Statsadvokaten for København og Rigsadvokaten om at vurdere, om man mangler muligheder for at gribe ind over for sådanne klubber.
Jeg har endnu ikke modtaget udtalelser fra politiet og anklagemyndigheden, men når de foreligger, vil jeg tage stilling til, hvilke nye regler, hvilke nye lovgivningsmæssige initiativer der måtte være behov for.
Jeg vil spørge hr. Skaarup, om det ikke ville være rigtigere, når jeg svarede på det her skriftligt i sidste uge til en partifælle til hr. Skaarup, at hr. Skaarup tog det svar, som jeg gav, og læste det, frem for at stille nøjagtig det samme spørgsmål her i Tingets spørgetid.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
»Vil ministeren tage initiativ til at give politiet beføjelse til at lukke ejendomme eller lejemål, hvorfra der udgår kriminelle aktiviteter, f.eks. organiseret handel med hash og narkotika eller prostitution?«
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Jeg kan svare hr. Skaarup ved at citere fra den redegørelse, jeg har fået fra politimesteren i Roskilde.
I redegørelsen skriver politimesteren følgende: Dagen efter, altså om lørdagen - det var altså om natten mellem fredag den 19. og lørdag den 20. januar, at slagsmålet fandt sted i Avnstrup - indfandt de asylansøgere, der var blevet flyttet til Sandholm, sig på ny i Avnstrup.
Da politiet var mødt talstærkt op, kom det ikke umiddelbart til nye uroligheder.
Men for at undgå uro rekvirerede Røde Kors på politiets opfordring en hyrevogn, der kørte de allerede pakkede effekter til Sandholm.
Der er således ikke tale om, at Røde Kors eller politiet har transporteret tyvekoster til Sandholm.
Tværtimod var effekterne på forhånd gennemgået og koster frasorteret.
Citat slut
, underskrevet politimester Kornerup.
Effekterne er i politiets varetægt.
Det vil de vedblive at være, indtil man finder de retmæssige ejere.
Gør man ikke det, så bliver de solgt på auktion på helt normal vis i politiet. Skulle vi ikke gøre hinanden den tjeneste, at vi, når tingene beror på en misforståelse, når svaret, at det er en misforståelse, allerede er givet i første runde, og jeg giver det under ministeransvar på baggrund af en redegørelse indhentet af politimesteren, så ikke trætter hinanden yderligere?
Hvis hr. Skaarup vil så tvivl om politimesteren i Roskildes varetagelse af sit embede, så står det ham naturligvis frit for.
Men kan hr. Skaarup ikke lade være med at belaste min og Tingets tid med, at jeg skal blive ved med at svare på noget, når jeg har sagt, at det beror på en misforståelse.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Som sagt glæder det mig, hvis det ikke passer.
Men jeg kan jo så konstatere, at der er en politikilde, der til B.T. siger: Senere dukkede de 40 asylsøgere op og kom listende én efter én i mørket og hentede sækkene med tyvekoster.
Det var simpelt hen umuligt at sætte navn på kosterne i sækkene. Politiet har simpelt hen ikke ressourcer til at bevise, hvem de formodede tyvekoster tilhørte.
Det, man siger fra politiets side i området omkring Sandholmlejren, er altså, at man ikke har ressourcer til i sådan nogle tilfælde som det her at finde ud af, hvem de her tyvekoster tilhører, og derfor har man heller ikke ressourcer til strafferetligt at finde ud af, hvad der er sket, altså hvorfra tyvekosterne stammer, og dermed forfølge den kriminalitet, der er tale om.
Det betyder så samtidig, at det kan være svært at opnå lige præcis det, som ministerkollegaen, fru Karen Jespersen, gerne vil opnå, nemlig at man kan frihedsberøve asylsøgere, der begår kriminalitet, for hvis ikke man kan konstatere, hvem der er ejermænd til tyvekosterne, så kan man jo heller ikke konstatere, hvem der skal frihedsberøves.
Og der har vi så lige pludselig problemet, at man ikke kan frihedsberøve de personer, selv om regeringen siger, de gerne vil.
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Der stod noget i B.T.
Det, at der er effekter, som politiet mente var tyvekoster, som er udleveret til asylansøgere, er ganske enkelt ikke rigtigt. Det gør det ikke rigtigt, at det har stået i B.T.
Det gør det heller ikke rigtigt, at B.T. har gengivet, at der er nogle politifolk, der har sagt det.
Det er ganske enkelt ikke rigtigt.
De effekter er i politiets varetægt.
De er hverken transporteret til Center Sandholm eller udleveret til nogen.
Det, som politiet mente kunne henføres til at være stjålne effekter, er i politiets varetægt.
Og sådan er det også i fremtiden.
Men hvis det er sådan, at politiet har den person, man kan relatere effekterne til,
så vil den enkelte selvfølgelig også blive straffet.
Det havde man ikke mulighed for i det pågældende center i Avnstrup, derfor er kosterne i politiets varetægt, og det vil de være, indtil de enten kan tilbageføres til nogle retmæssige ejermænd, eller til de bliver solgt på auktion.
Reglerne er gode.
De bliver brugt.
De bliver brugt daglig af politiet, og politimesteren fra Roskilde har sagt, at de også er blevet brugt i det pågældende tilfælde.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Det vil sige, at jeg kan konkludere, at i forhold til det generelle er det sådan, at i tilfælde, hvor kriminelle asylsøgere bliver antastet med tyvekoster, vil ministeren garantere, at politiet i hvert tilfælde så kan tage de tyvekoster i forvaring uden at opnå de problemer, som politifolk i Sandholmlejren har sagt der var, nemlig at man ikke kunne tage de pågældende tyvekoster i forvaring.
De var nødt til at udlevere til de asylsøgere, der var tale om. Jeg må så kunne konkludere, at sådan er det, og det må politiet så have mulighed for at gøre også i fremtidige tilfælde.
Det vil være glimrende, hvis det er muligheden, men det er altså det, som bestrides af nogle politifolk i et lokalområde.
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Jamen, jeg har jo svaret.
Hovedspørgsmålet er en misforståelse.
Det har hr. Skaarup så taget til efterretning.
Det er en misforståelse.
Svaret er givet under ministeransvar.
Svaret er indhentet hos den stedlige ansvarlige politimester, politimester Kornerup.
Jeg har ingen grund til at betvivle, at politimesteren i Roskilde har styr på sit embede.
Hvad der så er viderebragt til B.T., er jo hverken politimesterens ansvar, ej heller mit ansvar.
Jeg bygger altså ikke mine besvarelser på, hvad der står i formiddagsaviserne, jeg bygger dem på at gå til den ansvarlige politileder.
Det har jeg også gjort i det her tilfælde.
For så vidt angår mere generelle betragtninger om, hvorvidt politiet kan tage effekter, som politiet mener er tyvekoster, i varetægt: Ja, det kan politiet.
Det har man gjort i det her tilfælde også. Alle de effekter fra centret i Avnstrup er i politiets varetægt. Sådan vil man gøre fortsat.
Dér, hvor man finder koster, vil man tage dem i varetægt.
Kan man finde de retmæssige ejere, så vil de blive udleveret til dem, kan man ikke, så er de i politiets varetægt, indtil de bliver afhændet på auktion på helt normal vis i politiet.