runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-25:
Jeg vil gerne sige til skatteministeren, at hvis vi så slet ikke har nogen karenstid, må der være endnu mindre bøvl, ifølge den argumentation, ministeren kommer med.
Så lad os prøve at ende der.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-25:
Jeg forstår ikke rigtig skatteministerens argumentation.
Er det administrative bøvl, som der bliver talt om her, større i dag end dengang, da man gik over fra lejeværdi til ejendomsværdibeskatning? Hvis det ikke er tilfældet, og det går jeg selvfølgelig ud fra at det ikke er, hvorfor lod man det så ikke bevidst fremgå af bemærkningerne, dengang man ændrede systemet, at man også ville noget af det administrative bøvl til livs på det tidspunkt?
Det lyder, som om det er en utilsigtet virkning, som statskassen drager provenumæssige fordele af nu.
Frode Sørensen (S), 2001-10-25:
Nu kan det jo være svært at være pædagogisk, men det må altså være administrativt mindre besværligt, når man har et færre antal, man skal regulere for, end hvis man har flere.
Men ellers er jeg da enig i, at om man regulerer på 2 måneder, på 3 måneder eller på 1 måned, såmænd er ligegyldigt, men hvis antallet af huse er så meget mindre, giver det ingen problemer.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-10-25:
Det er som sagt kun et halvt år siden, vi sidst drøftede det her forslag, og hvad det skulle være for nogle afgørende begivenheder, der kunne give anledning til at tro, at man nu havde mere opbakning til det her forslag, er svært at se.
Men så tager vi debatten igen.
Vi i Socialdemokratiet er i hvert fald ikke i løbet af de måneder blevet overbevist om, at der er brug for en ændring af skattelovgivningen på det her område.
Vi er, som det også tidligere er understreget, principielt enige i intentionerne om at fremme medarbejdernes indflydelse på, ansvar for og interesse i deres arbejdsplads, og det er også vigtigt med en god incitamentsstruktur til etablering af nye virksomheder.
Men de her foreslåede værktøjer kan vi ikke gå ind for.
Udformningen af det konkrete forslag dækker over en række skattelettelser, som vi ikke kan støtte.
I Socialdemokratiet mener vi stadig væk, at det ikke er rimeligt, at visse medarbejdere skal have en særlig begunstiget status.
Hvis aktieoptionerne er løn, skal de beskattes som løn, når de udbetales som løn.
Ellers løber vi også den risiko at komme ind i en lavine af yderligere krav om lempelser på andre områder i form af alternative aflønningsformer.
Endvidere skal jeg endnu en gang prøve at påpege, at vi stadig ikke vil være med til at give mulighed for, at beskatningen kan udskydes i det uendelige, som det vil være tilfældet med det her forslag.
Derfor mener vi fortsat ikke, at det er nødvendigt med de her foreslåede ændringer, som blot bekræfter os i, at forslagsstillerne ene og alene er ude efter skattelettelser, som de er på så mange andre områder, hvor der i forvejen findes privilegerede ordninger.
Således kan vi i Socialdemokratiet heller ikke denne gang støtte forslaget, og jeg skal på vegne af Socialistisk Folkepartis ordfører, hr. Aage Frandsen, sige, at de heller ikke kan støtte forslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-25:
Først til hr. Keld Albrechtsen, som jeg er dybt taknemlig for forsøger at hjælpe Venstre med at definere tingene.
Nu er det jo engang sådan, at uanset hvordan man end vender og drejer det, om man gav visum til alle eller skrev det i beslutningsforslaget, så handler det altså konkret om, at der er et antal personer fra Taiwan, som ud fra deres position ikke kan få visum ifølge en fælles aftale.
Det vil sige, at det, det handler om, er, at vi skal prøve at arbejde for at ændre den aftale.
Det er faktisk det, Venstre har gjort i Europa-Parlamentet. Jeg kunne f.eks. spørge Dansk Folkeparti, som har en repræsentant i Europa-Parlamentet, om, hvor meget den repræsentant har gjort for at få ændret de her fælles regler i stedet for at skrige op her.
Så siger Dansk Folkeparti, at det er Taiwan, som har ønsket det her.
Er det Taiwan, der har ønsket denne her situation?
Det tror jeg ikke det er.
Det er nogle andre personer, som rent faktisk har sagt, at overrækkelsen skulle foregå i Danmark. Jeg tror ikke på, at Taiwan med den situation, Taiwan er i nu, ville bryde sig om at spørge: Kan vi ikke godt få en overrækkelse i Danmark?
når de ved, at reglerne er sådan, som de er.
De vil hellere gå ind som ethvert andet ansvarligt politisk land og parti og påvirke de regler, som skal laves om først.
Det, man beder om her, er jo en dispensation, og det er det, jeg synes, der er så uacceptabelt.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-25:
Hr. Keld Albrechtsen har helt ret, det var en ubehagelig formulering, en meget ubehagelig formulering, men den var sand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-10-25:
Det, der bringer mig herop, er, at hr. Jens Hald Madsen i den grad ønsker at fremstå som den, der præcist ved, hvordan man hjælper Taiwan, langt bedre end folk på Taiwan selv gør.
Hvorfor ikke lade det være op til dem selv at vurdere, hvad der er bedst for dem?
Hvorfor skal vi gøres til dommere over, hvad der fremmer den sag bedst?
Altså hvis Taiwan ønsker at indgive en visumansøgning, så deres præsident kan komme hertil i en kort periode og modtage en pris, så har de vurderet, at det ud fra alle de forskellige hensyn, de må tage, er det, de ønsker.
Og hvad skal Danmark så gøre?
Skal vi så blokere, eller skal vi give dem det visum?
Der er det Dansk Folkepartis utvetydige holdning, at vi selvfølgelig skal give dem det visum på nøjagtig de vilkår, vi ellers ville tildele et visum på.
Og vi skal ikke gøre os til dommere over, hvad der er godt, og hvad der er skidt for Taiwan.
Det skal de selv vurdere, og hvis de vurderer, at de vil indgive den ansøgning, så skal vi honorere den.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Først vil jeg bare sige til kirkeministeren, som siger, at der har været tale om negativ særbehandling af muslimerne, at det har jeg altså svært ved at se at der er tale om med dette forslag.
Der er tale om en positiv særbehandling, når man giver 18-20 mio. kr. til muslimerne til den begravelsesplads, og som andre har været inde på, er der tale om et statstilskud til en bestemt religiøs retning, som ikke er anført i den danske grundlov.
Det virker stødende på mange, og det kan ikke være anderledes.
Så vil jeg godt sige til hr. Svend Erik Larsen, at det jo ikke kan være undgået nogens opmærksomhed, at i forbindelse med mødet i går så vi en organisation opfordre til hellig krig, jihad, også i Danmark.
Så er det da ikke særlig betryggende, at vi nu siger ja til særlige muslimske begravelsespladser, som kan give anledning til konfrontationer, hvis en ekstrem muslimsk gruppe ikke får sin vilje, især når vi også ser prognoser, der tyder på, at vi i Danmark måske får et flertal af muslimer inden for relativt overskuelig tid.
Svend Erik Larsen (S), 2001-10-25:
Jeg vil blot sige til hr. Peter Skaarup, at det altså er en begravelsesplads, vi snakker om, og den skal man jo anvende ved visse lejligheder.
Holdninger kan man jo tage afstand fra, men det ændrer ikke noget ved, at der her er en konkret sag om en begravelsesplads, og det handler altså noget om, at et trossamfund skal have mulighed for at begrave deres døde.
Johannes Lebech (RV), 2001-10-25:
Det er kommet frem flere gange i denne debat, som jeg lige tillader mig at blande mig i, at muslimerne skulle have fremsat krav.
De har fremsat ønsker.
De organisationer, vi har forhandlet med, og de muslimske grupper, jeg har haft kontakt med, betragter jeg som en svag gruppe i denne forbindelse.
for at få opfyldt et ønske, der betyder, at de ikke med meget store omkostninger skal sende en stor andel af deres medlemmer tilbage til Mellemøsten for at blive begravet
, og det er ud fra den betragtning, jeg ikke kan forstå udtrykket »positiv særbehandling«.
Nej, muslimerne har været udsat for negativ særbehandling, og derfor har staten været nødt til som noget helt usædvanligt og uden præcedensskabende effekt at handle i denne sag.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Det kunne måske også godt - her er jeg enig med hr. Svend Erik Larsen - være et lille problem, hvis der var tale om meget få mennesker, og hvis der var tale om mennesker, der i stort omfang var utrolig lovlydige.
Men der kan jo ske det, at vi ser tendenser, som vi f.eks. så på et møde i aftes i København, hvor muslimske grupper i det danske samfund meget klart sagde, at man ikke vil tolerere vore skikke og den indsats mod terror, som vi bl.a. gør fra dansk side, men opfordrer til jihad, hellig krig, mod de lande, der er med i alliancen mod Afghanistan.
Hvis man går ud fra regeringens synspunkt og der blev flertal for forslaget om muslimske begravelsespladser og danske myndigheder kom om 20, 30, 40, 50 år og sagde: Her skal vi lave en vej, og vi er nødt til at bruge området her til den, ja, så kunne man meget vel forestille sig, at hvis der, som nogle mener, var et flertal af muslimer i den danske befolkning på det tidspunkt, kunne det give nogle ganske, ganske dramatiske konfrontationer mellem forskellige religiøse samfund i Danmark.
Det vil jeg godt høre hr. Svend
Svend Erik Larsen (S), 2001-10-25:
Til hr. Peter Skaarup kan jeg sige, at jeg har lagt mærke til, at det er en af de ting, som man i Dansk Folkepartis redegørelse lægger vægt på.
Men der er jo altså også en dansk lovgivning, og uanset hvad man kunne have af ønsker, så er det jo ikke sikkert, at man kan få opfyldt alle ønsker.
Og med hensyn til det med at kunne have en begravelsesplads i tid og evighed, eller at man skal være begravet der i tid og evighed, mener jeg ganske enkelt, at når den muslimske gravplads bliver en kendsgerning, så skal muslimerne følge den danske lovgivning på det her område og kan dermed ikke få deres ønske opfyldt.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Jeg vil godt spørge hr. Svend Erik Larsen, som siger, at det her ikke giver anledning til nogen problemer, og som ligesom skubber det ind under gulvtæppet og siger, det går nok,
om ikke det netop godt kan give anledning til nogle problemer med det krav, som muslimerne stiller, nemlig at den pågældende begravelsesplads skal ligge der for tid og evighed.
Der har vi jo en paragraf i grundloven, som meget klart siger, at der er mulighed for at ekspropriere et hvilket som helst område i Danmark.
Det er ikke sikkert, det kommer til at ske, men det kunne jo godt være, at man simpelt hen fandt det nødvendigt at anlægge en vej det pågældende sted eller en større bebyggelse af en eller anden grund, som det jo sker nogle gange.
Vi ser nogle gange, at det sker rundtomkring i landet.
Anser hr. Svend Erik Larsen det ikke for et problem, at man fra muslimernes side betinger sig, at det pågældende område som begravelsesplads skal ligge der for tid og evighed?
Det kan godt give anledning til nogle konfrontationer.
Er hr. Svend Erik Larsen ikke enig i det?
Svend Erik Larsen (S), 2001-10-25:
Jeg skal blot gentage over for hr. Poul Nødgaard, at når sådan en sag går i hårdknude, som den gør, så er det jo, fordi sagen ikke er blevet løst over det tidsforløb, som den har stået på.
Og det er klart, at vi jo så er nødt til at sørge for, at problemstillingen bliver løst, og det er det, der er gjort med aktstykket.
Jeg skal ikke tage stilling til her på talerstolen, hvordan og hvorledes de danske menighedsråd skal udvides, og det har i øvrigt heller ikke noget med sagen at gøre.
Poul Nødgaard (DF), 2001-10-25:
Jo, men det er jo sådan her i landet, at én sag ofte danner præcedens for en anden sag
Og nu taler man om i aktstykket - jeg synes, det står sådan lidt svævende -
at det er den eneste muslimske gravplads, der vil blive anlagt i hele Danmark, og det fører mig hen til at spørge den socialdemokratiske ordfører: Hvis nu man så finder ud af at skulle have en anden stor gravplads et andet sted i landet, der også koster en masse millioner, som muslimerne ikke selv har, kan de så også komme og få et aktstykke kørt igennem Folketinget?
Det, jeg spurgte hr. Svend Erik Larsen om, som jeg ikke fik noget svar på, er: Når man i de enkelte menighedsråd vil lave større projekter med udvidelse af gravpladserne dér, kan de så også komme løbende ind til kirkeministeren dér og få lavet et aktstykke?
Ellers er det jo det, vi kalder positiv særbehandling af muslimerne.
Det kan vi lige så godt indrømme åbent og ærligt, og det er det, der skaber frustrationer og aggressioner i det danske samfund.
Svend Erik Larsen (S), 2001-10-25:
Jeg skal sige til hr. Poul Nødgaard, at jeg synes, at selv om indlægget var ganske kort, så var det klart og tydeligt.
Det var ud fra de oplysninger, som er lagt frem i Finansudvalget.
Det var det, der dannede grundlag.
Jeg og Socialdemokratiet har ikke nogen tro på, at vurderingerne vil blive anderledes, end hvad kirkeministeren har beskrevet her fra talerstolen.
Og om andre, f.eks. den danske folkekirke, skal have mulighed for at udvide deres begravelsespladser, det skal de enkelte menighedsråd selv træffe deres beslutninger om, og så finder de nok ud af det.
Poul Nødgaard (DF), 2001-10-25:
Undskyld, jeg siger det med de pæneste ord, jeg kan: Det er typisk for en socialdemokrat, der stort set aldrig forholder sig til den økonomiske verden.
Nu siger hr. Svend Erik Larsen, at han ikke mener, det bliver over de 3 mio. kr., grunden bliver vurderet til.
Det er der jo ingen der ved.
Kirkeministeren opererer jo i aktstykket med op til både 21 og 22 mio. kr. Det er der ingen der ved i dag.
Kunne hr. Svend Erik Larsen derfor ikke erklære sig enig i, at sådan en sag, som nu har ventet i så mange år, så vel også kunne vente, til vi fik sat økonomien helt fuldstændig på skinner.
Hr. Svend Erik Larsen bedes også bekræfte,
at hvis det bliver over 3 mio. kr. - det er det maksimale beløb, som muslimerne skal lægge på bordet - så er det de danske skatteydere, der skal betale.
Jeg spurgte kirkeministeren, men fik ikke noget svar
, så nu vil jeg spørge hr. Svend Erik Larsen: Hvis man ude i en menighed - altså i folkekirken - pludselig skal lave et stort projekt, vil man så også der kunne gå til de politiske partier og en kirkeminister og bede dem om lave et aktstykke på, at man får bevilget, hvis det bliver dyrere end et bestemt beløb, som menighedsrådet har til rådighed.
Jeg tror næppe, det kan lade sig gøre. Derfor synes jeg, at det kunne være rimeligt, at Socialdemokratiet kommer lidt mere ud af busken end det forholdsvis kortfattede indlæg, hr. Larsen holdt.
Svend Erik Larsen (S), 2001-10-25:
Indledningsvis vil jeg starte med at understrege, at Socialdemokratiet bakker kirkeministeren op i denne sag, hvor staten bidrager til at løse en plansag mellem Brøndby Kommune og Københavns Kommune, der er gået i hårdknude.
Indholdet i aktstykke 6 er alene et løfte fra regeringen om, at ingen af de to kommuner kommer i økonomisk klemme, hvis prisen på arealet stik imod mange eksperters vurdering skal komme op over de 3 mio. kr., hvilket i øvrigt også er den maksimale pris, der er aftalt mellem de muslimske organisationer og kirkeministeren.
Derfor opfordrer Socialdemokratiet i tråd med kirkeministeren til, at forslaget til folketingsbeslutning må blive afvist.
Vi ønsker således sagen hurtigt tilbage i Finansudvalget, hvor den hører hjemme, så etablering af begravelsespladsen hurtigst muligt kan komme i gang efter flere måneders uhensigtsmæssigt tovtrækkeri.
Johannes Lebech (RV), 2001-10-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech taler om folk, der har kludret i den her situation.
Jeg er glad for, at det ikke er mig, hun tillægger kludreriet.
Jeg skal ikke komme ind på det, men jeg skal dog konstatere, at jeg er tilfreds med, at Brøndby Kommune rent faktisk har lavet en lokalplan, at Brøndby Kommune rent faktisk har indvilget i at have en begravelsesplads på Brøndbys jord.
Man kunne godt forestille sig, at der er mange andre borgmestre, som er udmærket tilfredse med det.
Jeg vil stadig væk fastholde for det første, at muslimerne betaler det for pladsen, den er værd, at det slet ikke er sikkert, at den her garanti vil træde i kraft.
Vi kan meget vel komme i den situation, at taksationskommissionen vil nå til et beløb, der ligger meget tæt, måske endda under, de 3 mio. kr. Endelig kan man spørge: Hvorfor kan det så i værste fald komme til at gå ud over skatteborgere?
Jo, det kan det, fordi denne her sag har været så vanskelig og er gået så meget i hårdknude, at det er nødvendigt, at staten nu skærer igennem og skaber en løsning, så vi ikke står med det problem, at vi udadtil skal forsvare, at det her i Danmark ikke er muligt for et lovligt, godkendt trossamfund at erhverve et område, som de kan indrette til begravelsesplads.
Det er det, det handler om, og det er på den baggrund, at jeg har skåret igennem og lavet den konstruktion her.
Hr. Peter Skaarup bliver ved med at bore i det med møder og forskellige møder.
Jeg kan ikke give nye oplysninger ud over, at det var to vidt forskellige situationer
, og jeg er heller ikke bekendt med, hvem der er udelukket og ikke udelukket.
Det er rigtigt, at det var en forskellig personkreds, men det var også helt forskellige situationer, vi forhandlede i.
Svend Erik Larsen (S), 2001-10-25:
Jeg vil blot sige til hr. Peter Skaarup, at jeg synes, det er en sammenblanding af tingene.
Ét er, at der er nogle, der holdt møde i aftes - det er der såmænd også mange danskere der gør - men at sammenblande det, der skete i aftes, og en muslimsk gravplads synes jeg er for langt ude, så den polemik vil vi ikke deltage i.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Én ting er jo, at det faktuelle grundlag for fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg er forkert, men det har kirkeministeren redegjort for, så det vil jeg ikke gå dybere ind i.
Men jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om ikke Venstre i stigende grad oplever det som et problem at blive halehæng til den religionskrig mod islam, som Dansk Folkeparti nu agter at føre, endog imod de døde.
Der er ingen grænser.
Jeg synes faktisk, det er ret alvorligt.
Jeg kan se, at der er andre Venstremedlemmer til stede, som har haft tanker om internering af muslimer osv. osv.
Jeg synes, tiden er inde til, at partiet Venstre tager afstand fra det - al uenighed mellem Venstre og Enhedslisten ufortalt, der er ganske mange uenigheder, men vi har egentlig altid haft det udgangspunkt, at der må være et eller andet sted, hvor de civilisatoriske principper trods alt må finde en form for fællesskab.
Det vil jeg godt bede
Venstres ordfører reagere på ...
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
For at berolige hr. Keld Albrechtsen mener jeg ikke, at antallet af jøder er noget som helst problem.
Det tror jeg vi er enige om, så der er ikke grund til at sende nogen breve.
Det eneste, jeg i al stilfærdighed har peget på, er, at hvis man fastholder begrebet tid og evighed, altså at en begravelsesplads skulle ligge til tid og evighed, så ville vi i København f.eks. have et ganske, ganske alvorligt problem, for så kunne København ikke have gennemgået den udvikling, vi har set, hvor der er mange bygninger, som i København ligger oven på gamle begravelsespladser, hvor man har fjernet dele af gamle begravelsespladser.
Det er sådan set i al stilfærdighed det, der er begrundelsen for diskussionen overhovedet, nemlig at man ikke på grund af den danske grundlov - og det er også det, mange ministre har svaret i bilag til det forslag, Dansk Folkeparti har fremsat - kan garantere tid og evighed.
Det er dét, det handler om.
Så vil jeg bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at man kan tjekke de oplysninger, som hr. Eyvind Vesselbo er fremkommet med.
Man kan forvisse sig om, at blandt andre B.T. har skrevet om det pågældende tal.
For mig er det ikke afgørende, om det lige præcis er over halvdelen, der eventuelt kunne være af muslimsk oprindelse ud i fremtiden,
men det er et tal, som må vække til eftertanke, nemlig at der kan være tale om, at der kommer så mange ind i landet.
Jeg vil også godt afvise det der med, som hr. Keld Albrechtsen siger, at Danmark skulle være et lukket land.
Det er Danmark jo ikke.
Sidste år kom der 22.600 udenlandske statsborgere ind og fik opholdstilladelse i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Jeg vil godt bede hr. Peter Skaarup komme herop og beklage og undskylde de bemærkninger om jøderne.
Jeg synes ærlig talt ikke, at det kan være rigtigt, at den jødiske befolkning i Danmark skal have at vide, at grunden til, at der ikke er problemer, er, at der ikke er så mange af dem.
Jeg synes ærlig talt, at det kræver en klar afslutning her og nu, hvor hr. Peter Skaarup kommer op og siger, at selv hvis der var 500.000 jøder i Danmark, var det naturligvis ikke noget problem, selvfølgelig ikke - eller 1 million.
Jeg håber, at hr. Peter Skaarup er enig i, at selv om der var 1 million danskere, der var jøder, så var det ikke noget problem.
Det bliver hr. Peter Skaarup altså nødt til at komme op og sige meget klart her fra talerstolen, for ellers er vi jo altså derude, hvor man skal tilbage til 1930'erne for at finde noget lignende.
Hvis jeg ikke får et klart svar nu, vil jeg gå det efter og sende hr. Peter Skaarup et brev om den her sag.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Det er jo bare, fordi hr. Keld Albrechtsen begynder at sige, at det er Dansk Folkeparti, der er kommet med de tal.
Der er det så bare, jeg siger, at det er en i øvrigt, så vidt jeg ved, velanskreven kultursociolog, som har lavet
gentagne beregninger og rapporter omkring indvandrersituationen i Danmark, som er fremkommet med de tal.
Så jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen vil sætte spørgsmålstegn ved øvrige beregninger fra Eyvind Vesselbo.
Det har jeg ikke grund til; jeg tror, det er meget seriøse beregninger, og det er altså derfra, at vi har de tal, som er bragt frem i debatten.
Når jeg så taler om, at der kan være problemer med de her gravpladser, er det jo, fordi der er denne ekspropriationsmulighed i grundloven, som også kan ramme en muslimsk gravplads.
Og der er det, at man fra muslimsk side har sagt: De her gravpladser skal ligge for tid og evighed på det pågældende sted.
, fordi det antal jøder, som er i landet, og de forhold, der i øvrigt har kendetegnet de særlige jødiske gravpladser, overhovedet ikke har givet anledning til problemer i forbindelse med ekspropriation. Så det betyder, at der en forskel her, som er afgørende, nemlig at vi kommer ...
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-25:
Det synes jeg jeg hørte hr. Peter Skaarup sige.
Det håber jeg ikke jeg hørte.
Jeg vil gå det meget nøje efter i referatet.
Det var en frygtelig udtalelse, hvis jeg virkelig hørte rigtigt.
Så mener hr. Peter Skaarup åbenbart, at andre befolkningsgrupper er et problem på grund af deres antal.
Og så har hr. Peter Skaarup lavet en beregning, som jeg nu kan forstå baserer sig på oplysninger, som Dansk Folkeparti har indhentet hos en folketingskandidat, som er opstillet hos partiet Venstre. Altså her må jeg virkelig gratulere Dansk Folkeparti.
Her har man fundet et statistisk grundlag - jeg håber
fru Birthe Rønn Hornbech hører godt efter - som virkelig siger spar to til alt, hvad man kan forestille sig.
Man har baseret sin politik på en beregning, som er produceret af en kandidat, som er opstillet for partiet Venstre til det kommende folketingsvalg.
Det er ganske enkelt mageløst.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-25:
Hr. Keld Albrechtsen siger, at Dansk Folkeparti kommer med nogle helt urimelige påstande om, at der måske vil blive et flertal af muslimer her i landet.
Der kan jeg sige, at det ikke er Dansk Folkeparti, der er kommet med den påstand, det er sådan set en folketingskandidat fra Venstre, som også er kultursociolog, der hedder Eyvind Vesselbo, og som måske bliver valgt til Folketinget på et tidspunkt; han har regnet sig frem til, at det kan blive situationen.
Så det er ikke Dansk Folkeparti, der kommer med den påstand; det er en person fra Venstre, der kommer med den påstand.
Vi har så sagt, jamen hvis det bliver situationen, og det kan man jo ikke udelukke, så har vi et gevaldigt problem, og så kan vi godt få nogle af de kampe, de reaktioner, som vi i øjeblikket desværre ser nogle steder i verden, hvor det bliver opfattet som en religionskrig, det, der er i gang.