runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2001-04-26:
Vi er i Enhedslisten meget enige i, at det er vigtigt, at en enke eller enkemand ikke oven i sorgen over tabet af sin kære også skal have akutte økonomiske problemer.
Men vi har også den opfattelse, at den økonomiske tryghed skal gælde, uanset om man er folkepensionist eller f.eks. er på efterløn eller er i en anden situation, og derfor betragter vi stadig tanken om en trangsbestemt efterlevelseshjælp, som alle efterlevende samlevere og ægtefæller med ringe indkomst og ringe formue har ret til, som det bedste.
Det er simpelt hen en bedre ordning end den, vi havde tidligere.
Men det er ikke det samme, som at løsningen er god nok.
Vi er blevet opmærksomme på, at ude i kommunerne er der problemer med, hvordan man administrerer loven, og det er oplagt, at det, at den efterlevende skal søge efterlevelsesydelsen, kan give problemer for nogle.
Vi mener, at kommunerne i langt højere grad skal være opsøgende.
Er den efterlevende pensionist, ved kommunen jo straks, at der er sket et dødsfald, og den kan derfor straks tage initiativ til at sørge for, at efterlevelsesydelsen bliver beregnet for den, der har mindst indkomst og mindst formue. Jeg synes også, man kan sige, at det bør være ganske almindelig god socialforvaltning, at man i forbindelse med dødsfald kontakter den efterlevende og tilbyder en rådgivningssamtale, og at man også i den forbindelse sørger for at tage stilling til spørgsmålet om efterlevelseshjælp sammen med alle de andre nye spørgsmål, der dukker op, når man går fra at være den ene halvdel af et par til at være alene.
Det er derfor vores opfattelse, at der er brug for en præcisering, en vejledning til kommunerne om at gå mere aktivt ud og tilbyde sin bistand, når det ulykkelige er sket, at en persons ægtefælle er død.
Vi var med i nogle af aftalerne sidste år, men vi stemte selvfølgelig imod den del, der helt klart gik ud på at stjæle nogle penge for at finansiere et politiforlig.
Vi syntes, det var uanstændigt, og det var også en sammenblanding af ting, der ikke havde noget med hinanden at gøre
Jeg forundres også stadig over, at partier, der siger, at de går ind for mere velfærd, bare uden videre tog nogle penge uden samtidig at sørge for, at der på anden måde skete en forbedring for personer med ringe indkomst, der kommer ud for et dødsfald.
Men sådan har nogle partier det altså, og det er så deres valg.
Det ser vi frem til.
Børge Klit Johansen (KRF), 2001-04-26:
Jeg skal ganske kort forholde mig til det skattemæssige, nemlig B 135, og fortælle, at eftersom Kristeligt Folkeparti stemte imod afskaffelsen af det dobbelte personfradrag for den efterlevende ægtefælle, vil vi naturligvis støtte B 135.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jeg tør nærmest stå inde for, at hr. Flemming Hansens ordvalg skal forstås på den måde, at vi er på vej mod en stadig mere international og global verden, som gør, at isolerede og meget aparte skattesystemer har meget få chancer for at blive opretholdt.
Man bliver nødt til at tilpasse sig hinanden
, det er det virkelige billede, det er det virkelige liv, den virkelige konsekvens af markedskræfternes bevægelser over landegrænserne.
Det er den måde, man skal forstå sætningen på.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-26:
Det er jo meget naturligt, at De Konservative og sådan set også Venstre ikke vil støtte det, for de vil bredt have afgifterne ned, og det kan jeg sådan set forstå.
Men hørte jeg rigtigt, og det er mit spørgsmål til fru Pia Christmas-Møller, at der blev sagt, at vi har landegrænser, der er ved at blive afskaffet, og det med et kropssprog, som udtrykte begejstring?
Altså en konservativ politiker, der med begejstring konstaterer, at vi har landegrænser, der er ved at blive afskaffet, og nu skal skatter og afgifter harmoniseres,
er det konservativ politik?
Er det ikke at afskrive det danske folkestyre og dermed det, som burde være det kostbareste for Det Konservative Folkeparti?
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Da vores ordfører, hr. Flemming Hansen, er forhindret i at være til stede på nuværende tidspunkt, skal jeg i hans sted meddele Det Konservative Folkepartis holdning til beslutningsforslaget: Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget, for det har ikke rod i virkelighedens verden.
Vi har i dag landegrænser, der er på vej til at blive afskaffet, og derfor er den eneste fornuftige løsning på de problemer, der opstår,
at der sker en harmonisering af afgifterne, sådan at landene tilpasser sig hinanden.
Vi ser det tydeligt med den dansk-tyske grænsehandel, hvor der er urimelige forskelle, og hvor skatteministeren nu har erkendt, at afgiften på spiritus skal sættes ned, og hvor det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at det først og fremmest er ølafgiften, der burde sættes ned, da det er den, der får folk til at rejse syd for grænsen for at købe øl og dermed så også andre varer, der tages med, fordi man nu er i gang med at handle.
Her har vi altså en parallelsituation bare med omvendt fortegn.
Her er det svenskerne, der må tilpasse sig, hvis de ikke ønsker at miste alt for store skatteindtægter til deres eget land. Sådan arbejder man under markedsvilkår, og der er ikke andet at gøre end at tilpasse sig i stedet for at lave disse kunstige forsøg, som beslutningsforslaget lægger op til.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-26:
Selv om det vel er lidt unfair at indlede en diskussion med Venstres ordfører, når det på grund af den fremskredne tid ikke er fagordføreren på området, må jeg alligevel stille dette spørgsmål: Hvordan kan Sønderjylland med det her forslag blive et skatteparadis? Det er de jo allerede, for de, der bor i Ribe, Haderslev, Aabenraa og Tønder, bor jo så tæt ved skatteparadiset, at der ikke er mange kilometer.
Der er måske en snes eller to snese kilometer, og så er man nede i skatteparadiset.
Med det her forslag bliver der 200 meter kortere for dem at køre.
Det gør ingen forskel, og det ændrer ikke noget, for der er jo ikke lighed i Danmark.
Der er nogle, der bor tæt på skatteparadiset.
Det er der i dag, og det vil der også være i fremtiden med det her forslag.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Da Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hendes ordførertale: Venstre kan ikke støtte hr. Frank Dahlgaards molboløsning af de stigende problemer med grænsehandelen ved den tyske grænse. Ifølge forslaget ønsker forslagsstilleren at indføre det lavere tyske afgiftsniveau i Sønderjylland.
Ligesom de britiske kanaløer skal Sønderjylland være et skatteparadis med tysk moms og tyske afgifter.
Det må naturligvis forekomme tiltrækkende for sønderjyder med lavere afgift, men det løser altså ikke grænsehandelsproblemet.
Danskere i resten af landet vil fortsat rejse dertil og købe billig øl, spiritus og cigaretter, og der bliver langt mere grænsehandel i det nordlige Sønderjylland, fordi der er kortere dertil end helt ned til Tyskland.
Den eneste fornuftige løsning af grænsehandelsproblemet er og bliver en reduktion af afgifterne i Danmark.
Vi er det højst beskattede folk i verden, og hvis vi vil bringe en øget omsætning af højt beskattede produkter tilbage til Danmark, er der kun én vej, og det er ned med skatten.
Venstre støtter skatteministerens forslag om at sænke spiritusbeskatningen med i alt 300 mio. kr., men vi må sige med det samme, at det ikke er tilstrækkeligt.
Vi skal have en langt mere langsigtet og progressiv politik, der også kan angive en løsning på de langt større grænsehandelsproblemer, der vil opstå, når den ensidige danske mængdebegrænsning på spiritus og cigaretter ophæves i slutningen af år 2003.
Disse problemer giver hr. Frank Dahlgaard intet svar på, det giver regeringen heller intet svar på, og der er behov for et langt mere visionært bud.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-26:
Jamen den socialdemokratiske ordfører må vel være klar over, at der nu er fremsat et forslag, eller at der i hvert fald er tanker på vej om at nedsætte afgiften på spiritus med 45 kr. flasken, hvilket koster statskassen - alene det forslag - 300 mio. kr. om året.
Det kan man få ganske meget for - også det, vi snakkede om før, om dødepakken.
Det er simpelt hen to dødepakker, der er hentet hjem, hvis man kan undgå den afgiftsnedsættelse.
Det er i fuldt sving, så jeg synes, at Socialdemokratiets ordfører skulle prøve at påvirke sit parti i retning af at være mere venligt stemt over for det her i bund og grund socialdemokratiske forslag.
René Skau Björnsson (S), 2001-04-26:
Nej, vi oplever ikke, at der er så stor en fare for vores velfærdssamfund i det her spørgsmål.
Vi er enige i, at der er et problem med grænsehandelen ved den dansk-tyske grænse.
Vi følger det meget nøje og er glade for, at skatteministeren ser ud til at ville tage nogle initiativer på området, der langt bedre løser den udfordring, end det her forslag gør.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-26:
Jamen det var dog en utaknemlig socialdemokratisk ordfører, som afviser et forslag, der i bund og grund bygger på socialdemokratisk tankegang.
Vist er der praktiske problemer, administrative vanskeligheder, det er særordning og alt det der, men det er jo med til at beskytte det danske velfærdssamfund, og det er med til at beskytte statskassens indtægter og løse det problem, der rykker tættere og tættere på, når vi når frem
mod den 1. januar 2004, hvor 24-timers-reglen falder væk og grænsehandelen eksploderer.
Er der overhovedet ingen forståelse for i Socialdemokratiet, at det her kan træde i stedet for - der er problemer med det, bevar mig vel - de massive afgiftsnedsættelser, som skatteministeren allerede har indledt i hele Danmark, og som dermed fjerner skattegrundlaget og grundlaget for velfærdssamfundet?
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Man kan godt se, at den hund, der er mest i klemme, bider mest.
Det er jo helt logisk.
Med hensyn til finansieringen har ministeren måske ikke observeret det, for der kommer mange ændringsforslag til finansloven, men vi har stillet ændringsforslag på 324 mio. kr., der skulle dække omkostninger ved at tilbageføre den lovgivning om samlevende eller ikkesamlevende og de andre ting, der er blevet sagt herfra.
I øvrigt står jeg her med nogle udregninger med hensyn til provenuet.
Det vil jeg se på i udvalgsarbejdet.
Jeg har såmænd ikke så meget at sige til den socialdemokratiske armada, der kom herop.
Jeg skal da nok tage det fulde ansvar for dit og dat, og vi vil da meget gerne med i finanslovforliget, men jeg tror ikke, at det bliver bedre, før vi får en anden regering.
Der får vi nok mere, det har jeg da hørt på tilkendegivelserne her, og så kan man jo så se ude omkring, hvem der giver mest, om det er den højre eller den venstre side af salen.
Jeg er lige ved at tro, at aktierne ikke står i højeste kurs hos den socialdemokratiske regering.
Jeg kan ikke forstå, hr. minister, hvorfor der skal gå så længe.
Hvorfor er det først, når Dansk Folkeparti tager det op, at man lige pludselig siger ja, nu skal vi se på det, nu skal det nok komme?
Der har været halvandet år til det, og der er ikke blevet rørt ved sagen.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
Det er altså godt nok lidt håbløst.
Jeg er nødt til at sige til fru Aase D. Madsen, ordføreren for Dansk Folkeparti: Der er ikke fra denne talerstol tilkendegivet fra ét eneste parti, at Dansk Folkeparti har fået tilslutning til noget som helst, men fru Aase D. Madsen har ikke fattet en dyt af det hele endnu.
Der er ikke ét eneste parti, der har sagt, at de vil tilbageføre lovgivningen, som den var før den 1. april 2000 - ikke ét!
Der er nemlig intet parti i dette Folketing, der vil være med til at forringe vilkårene for modtagerne af den efterlevelseshjælp, vi har lovgivet om, men vi vil ændre nogle ting i efterlevelseshjælpen.
Det er næsten håbløst, men Dansk Folkeparti bør læse deres beslutningsforslag, for den sags skyld dem alle tre, og så bør man gå ind i den realistiske verden og se på, hvad det er for en lovgivning, der er på området lige nu.
Så kan det være, vi kan få en realistisk debat.
Sandy Brinck (S), 2001-04-26:
Jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti ikke tager noget ansvar, når ansvaret skal tages og løsningerne skal findes.
Men man må dog tage ansvar for et forslags tekst, når man selv har fremsat det, og derfor har jeg to spørgsmål: Mener Dansk Folkeparti, at offentlig hjælp ved dødsfald skal gives efter behov, så de, der har mest behov, også får mest?
Det var det ene spørgsmål, og det andet spørgsmål er: Mener Dansk Folkeparti, at der skal være forskel på den hjælp, man får, alt efter om man var gift med eller samlevede med afdøde?
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-26:
Folketingets talerstol må lægge ryg til meget vrøvl
, og her hørte vi en tale af fru Aase D. Madsen, som var fuldstændig ude af proportion med virkeligheden.
Jeg synes, at alle, der hører debatten her, skal være klar over flere forskellige ting. For det første stiller Dansk Folkeparti et forslag, som vil forringe forholdene for en række grupper, som i dag har mulighed for at få overlevelseshjælp.
er svaret til de efterlønsmodtagere m.fl., som Dansk Folkeparti nu fratager de muligheder?
Det er den ene del.
Den anden del er, at man som så ofte før skal høre Dansk Folkeparti bruge ord som skammens dag og lignende udsagn, der næsten ikke er til at holde ud at høre på.
Når man har været medlem af Folketinget i en periode, har man kunnet konstatere, hvordan en række partier forsøger at få tingene til at hænge sammen ved at være ansvarlige og indgå forlig, sørge for at udgifter og indtægter nogenlunde passer sammen, og at der også er et parti, som aldrig nogen sinde har deltaget i noget som helst, men bruger løs af penge, hver eneste gang der er en lejlighed til det. Fru Aase D. Madsen har selvfølgelig også en vanskelig opgave, for hun skal jo bruge 150 mia. kr., som er ufinansierede - 150 mia. kr., som er ufinansierede - og det giver hun et voldsomt bidrag til ved gentagne lejligheder. Jeg bliver altså nødt til at sige til fru Aase D. Madsen, at der er nogle spilleregler her i Folketinget.
Der er nogle spilleregler i forbindelse med et forlig, og det eneste, jeg kan sige, er, at når dette problem skal løses, vil Dansk Folkeparti ikke medvirke til del af løsningen. Der blev sagt i starten fra min side, og jeg tror, det også blev sagt af ordførerne fra stort set alle de partier, som har været en del af forliget
: Punkt l: Vi vedstår forliget, for sådan er spillereglerne altså i det danske Folketing.
Punkt 2: Vi har alle - det tror jeg alle ordførere gav udtryk for - samlet nogle erfaringer undervejs.
Så blev der klart signaleret fra alles side, inklusive regeringens, at det er noget af det, som de partier, der har modet og ansvaret til f.eks. at indgå i en kommende finanslov, vil kigge på. Der bliver altså ikke noget med forlig uden om regeringen.
Det var slet ikke de signaler, der blev afsendt i dag, det var en tilkendegivelse fra de ansvarlige partier, som tilkendegav klart og tydeligt, at der vil blive kigget på de uheldige elementer, som vi alle sammen har erkendt.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-26:
Blot ganske kort: Jeg havde det rigtig dårligt i december 1999, da vi dels bevilgede os selv her i Folketinget en ordentlig lønforhøjelse på 22 pct. og samtidig, jeg havde nær sagt, plyndrede folk, som havde mistet deres ægtefælle, og skar ned dér.
Det var ikke særlig sjovt.
Jeg stemte imod begge forslag, og det siger sig selv, at på den baggrund er jeg positivt indstillet over for disse forslag, vi behandler nu.
René Skau Björnsson (S), 2001-04-26:
Beslutningsforslaget tager fat på problemet med den betydelige grænsehandel med varer som øl, vin og spiritus på tværs af landegrænsen i Sønderjylland, en handel, som er i tysk favør, og som har udsigter til at stige med afskaffelsen af 24-timers-reglen. Vi er i Socialdemokratiet interesseret i at løse den udfordring, men at oprette særlige økonomiske zoner langs landegrænsen, hvor de danske afgifter er harmoniseret med de tyske, mener vi ikke er en god strategi.
Det skyldes flere ting:
Først og fremmest når vi med sådan et forslag ikke ned til problemets rod.
Selvfølgelig ville den danske statskasse få øgede indtægter, men man må huske på, at en sådan ordning nemt ville kunne starte en dominoeffekt.
Ifølge Skatteministeriet opvejer grænsehandelen med Norge og Sverige nemlig det tab, som vi har i Tyskland, men hvad hvis der indførtes lignende protektionistiske ordninger ved færgelejerne i Norge og Sverige?
Så vil hvert land pleje sin egen lille interesse, og vi vil være lige vidt.
Danmark har tilsluttet sig det indre marked i Det Europæiske Fællesskab.
Det betyder, at vi arbejder mod friere bevægelser af kapital, varer og arbejdskraft.
Så nytter det ikke noget at indføre en protektionistisk ordning med risiko for, at andre lande vil gøre det samme.
Desuden var der jo alle de argumenter imod dette forslag, som skatteministeren opridsede, og dem kan vi også tilslutte os.
I stedet må vi prøve at forhindre, at grænsehandel overhovedet foregår.
Og så er det også meget vigtigt at huske på, at grænsehandel ikke udelukkende skyldes høje afgifter, men at prisforskellene i mindst lige så høj grad skyldes alt for høje fortjenester hos producent, grossist og detailhandel her i landet.
Vi ønsker ikke særområder for beskatning i Danmark, og vi ønsker ikke at føre en kortsigtet politik, der flytter handelen til vores side af grænsen med egen vinding for øje, og som følge af det må jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan tilslutte sig beslutningsforslaget.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Skal jeg være lidt venlig, må jeg jo anerkende hr. Jørn Pedersens forsøg på at forstå markedsøkonomiens mekanismer, men forsøgene har ikke båret frugt. Skal jeg forstå hr. Jørn Pedersens bekymring sådan, at Socialdemokratiet ser for sig, at dersom de fortsat har regeringsmagt, vil man i de kommende år skære ned på antallet af visiterede hjemmehjælpstimer til de ældre, fordi hr. Jørn Pedersens tankegang er, at der bliver flere ældre og færre hjemmehjælpere.
Er det det, jeg skal udlede af hr. Jørgen Petersens indlæg?
Det var faktisk det, han stod og sagde.
Sådan ser vi ikke på det i Det Konservative Folkeparti.
Vi mener, at også fremtidens ældre, selv om der bliver flere af dem, selvfølgelig og helt naturligt har krav på at få den hjemmehjælp, de har brug for.
Alt andet er menneskeligt uanstændigt, ikke mindst i et velfærdssamfund.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Jeg vil ikke gå ind i den tekniske diskussion om det
her, for det mener jeg ikke er afklaret, men jeg mener, at det er vores hovedformål, og det er hele årsagen til, at vi går ind og støtter sådan et initiativ - også at det kan findes inden for vores udviklingsbistandsramme. Til det andet om TRIPS-aftalen: Ja, vi vil fra Socialdemokratiets side godt give et positivt tilsagn om, at vi går ind og arbejder for, at udviklingslandene får adgang til denne livsvigtige medicin
Det vil jeg gerne gentage.
Jeg synes også, det er vigtigt at få understreget, at det vil vi, selv om det konkret skal betyde, at vi går ind i vores enkelte samarbejdslande og er med til at hjælpe disse lande med at få adgang til medicin. Den dagsorden er vi enige i.
Til hr. Jens Hald Madsen
: Jeg har sagt det flere gange, men ja, vi mener faktisk ikke, at man fra Ugandas side skal kunne foretage sig det, som er foregået i Congo, uden at det får konsekvenser.
Det eneste, jeg vil tilføje, er, at det skal have konsekvenser for de rette personer, nemlig dem, der har ansvaret for det.
Det er utrolig vigtigt, og det spørgsmål er jo ikke afklaret endnu.
Men der skal ikke være nogen tvivl om, at vi fra Socialdemokratiets side ikke vil støtte regeringer, som ikke respekterer grundlæggende menneskerettigheder, og som opfører sig på den måde i Congo.
Det, det foregår, er ikke rimeligt, og det vil vi gerne tage afstand fra, men vi vil samtidig gerne støtte de kræfter, der arbejder for at hjælpe og tilgodese de fattige mennesker i Uganda og andre lande.
Det er en balancegang, som jeg ikke tror Venstre har opdaget findes, men det er noget, vi gerne vil være med til at diskutere.
Selvfølgelig skal det have konsekvenser; der er ikke nogen, der skal kunne gå ind og gøre noget sådant i forhold til Congo, uden at det skal have konsekvenser for, hvad vi siger, og hvad vi gør i forhold til Uganda.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jamen det er jo æbler og bananer, den socialdemokratiske ordfører blander sammen.
Jeg kan overhovedet ikke se, der er sammenhæng med det forslag, vi har til behandling nu.
Det er rigtigt, at befolkningens ændrede alderssammensætning alt andet lige vil føre til, at der bliver behov for flere hjemmehjælpstimer rundtomkring i kommunerne.
Sådan er det.
Det har det her forslag bare intet at gøre med.
Altså det her forslag sikrer, at de personer, der bliver visiteret af kommunerne til hjemmehjælp, selv kan vælge, hvem der skal ind i deres hjem og udføre den praktiske opgave.
Det er det, det handler om.
Dette forslag ændrer overhovedet ikke ved det samlede antal af hjemmehjælpstimer eller det samlede antal af visiterede borgere.
Det ændrer overhovedet ikke ved antallet
af offentligt ansatte hjemmehjælpere, i hvert fald slet ikke direkte.
Jeg kan slet ikke se sammenhængen.
Det må jeg sige.
Det her handler om: Skal borgerne have valgfrihed?
Og det synes vi i Det Konservative Folkeparti: Ja, borgerne skal respekteres som selvstændige individer, der er i stand til at vælge.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Til Socialdemokratiet: Jeg tror, at ordføreren skal passe meget på med at sige, at andre partier skal stille garantier for, hvordan de vil gøre, hvis de får regeringsmagten.
Lige specielt Socialdemokratiet tror jeg egentlig skal vare sig meget med det.
Nu er det jo ikke mig, som danner regering, og det er jo derfor ikke mig, som kender regeringsgrundlaget - det tror jeg faktisk heller ikke at hr. Jeppe Kofod gør - og derfor er det lidt svært for mig, hvis jeg ikke kender regeringsgrundlaget, at sige, hvilke garantier jeg kan udstede til ordføreren. Til hr. Kalnæs: Det er da rigtigt, at det koster noget, men det, der er pointen fra Venstre, er, at når vi vil have lavet en fastfrysning, er det faktisk for at være lidt konstruktive forstået på den måde, at vi siger, at det er ligesom på en virksomhed, hvor man ser, at der i det, man omsætter, produktionen, sker for mange fejltagelser eller nogle ting, man ikke synes er acceptable; jeg tror ikke, det første, man gør, er at ekspandere.
Det, man gør, er, at man måske lige stopper op og siger: I forhold til hvordan vi bruger pengene nu, er det så det optimale?
Og i dette tilfælde: Er det så de helt rigtige lande, vi giver til?
Der vil jeg sige til SF, at f.eks. Mozambique synes jeg da er et ganske udmærket land, som også har været ramt af naturkatastrofer og derfor skal have hjælp.
Men jeg vil stadig væk ikke acceptere, at vi giver til Mozambique, selv om vi har skåret ned - det ved jeg godt - på landbrugssektoren, jeg vil ikke acceptere, at vi er programsamarbejdsland med sådan et regime.
Det vil jeg ikke acceptere.
Jeg vil heller ikke acceptere, at Uganda har deres lejesoldater i Congo og plyndrer Congo.
Det vil jeg ikke acceptere, og derfor er det selvfølgelig nogle ting, som bevirker, at rent omkostningsmæssigt vil der ske en forandring.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Jamen det er lidt vigtigt at få det her kredset ind i forhold til Venstre, for Venstre har jo altså det rygte, at der skal skæres her, og det har været lidt svært for hr. Jens Hald Madsen at få det dementeret med andet end at sige noget kønt om, at der ikke skal skæres, men, men, men.
Og så får vi at vide, at der skal stilles krav, men vi får ikke at vide, hvad det er for nogle krav, som ikke stilles i dag.
Næsten alle de krav, hr. Jens Hald Madsen nævner, stilles - så vidt jeg kan høre dem - meget, meget stærkt i dag.
Hvilket uland - så kan vi være positive og gå den vej rundt -
lever op til hr. Jens Hald Madsens krav?
Hvem er det o.k. at vi giver penge til, sådan så vi forstår, at det er alvor og sådan så vi kan se, at det her kan køre videre? Når der f.eks. fra Venstres side er kommet kritik af et udmærket sundhedsprojekt i Ghana, fordi man så åbenbart ikke har læst andet end Jyllands-Posten, er det så på det løse grundlag, vi bare går ned og skærer ned?
Fordi der altså har været en artikel i Jyllands-Posten, der ikke har læst en rapport ordentligt, skærer man også dér?