runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Jeg vil da også godt starte med at ønske kronprins Frederik og frøken Mary Donaldson tillykke med forlovelsen og det forestående bryllup, for i Enhedslisten er vi altid glade, når folk finder hinanden, også når det sker på tværs af landegrænser og kulturforskelle.
I modsætning til andre partier i Folketinget frygter vi ikke kulturmødet, tværtimod.
Så langt, så godt.
Desværre handler det her forslag ikke alene om, hvorvidt frøken Donaldson skal have indfødsret eller ej.
Det handler om, hvorvidt hun skal have en særlig dispensation fra de normale betingelser for at opnå dansk indfødsret, det vil sige på populært dansk, om hun skal springe køen over.
I Enhedslisten går vi ind for lighed mellem mennesker.
Vi ved godt, at det efterhånden er et revolutionært princip herinde, hvor et flertal systematisk dyrker uligheden.
Men det er altså vores holdning, og derfor er vores udgangspunkt, at alle skal behandles efter de samme retningslinjer, også når det gælder forholdet om at få dansk indfødsret.
Alle ved, at det ikke er let at få dansk indfødsret.
Efter vores mening er reglerne på området alt for stramme og burde lempes, ikke ved at lave enkelte undtagelser for særligt udvalgte, men ved at forbedre muligheden for alle.
Sagen er jo, at der er mange fortrinlige mænd og kvinder, som ønsker at få dansk statsborgerskab i forbindelse med, at de gifter sig og tager ophold her i landet.
Men over for dem gør flertallet alt, hvad de kan, for at lægge hindringer i vejen.
Jo sværere, jo bedre, er mottoet fra den borgerlige reaktion.
Det viser sig bl.a. i Indfødsretsudvalget, når flertallet svinger afvisningsstemplet over for ansøgere om dansk statsborgerskab.
Her hjælper ingen kære Mary, heller ikke for folk, som i årevis har været i Danmark, og for hvem manglende evne til at lære det danske sprog på det krævede niveau følger af, at de har været udsat for alvorlig tortur, f.eks. i forbindelse med kampen for menneskerettigheder i det land, de kom fra.
Til gengæld er vi til hver en tid klar til at forbedre muligheden for, at kærligheden mellem danskere og udlændinge kan finde fast bopæl i Danmark.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-06:
I Det Radikale Venstre glæder vi os over kronprinsens forlovelse med Mary Elizabeth Donaldson.
Vi glæder os til at byde den kommende kronprinsesse velkommen som sådan og således som dansk statsborger.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Hvis det her havde været en sag om ganske almindelige og ordinære forhold omkring indfødsret, havde der selvfølgelig været en anderledes debat.
Jeg er nødsaget til at sige, at der gælder særlige forhold, det her er en særlig sag om indfødsret, og derfor tror jeg også, at debatten kommer til at være anderledes, end den er om andre sager om indfødsret.
Jeg vil godt sige, at det er Socialdemokraternes opfattelse, at den her sag er håndteret fuldstændig, som den bør i forbindelse med et giftermål og en ansøgning om indfødsret i kongehuset.
Vi støtter lovforslaget, og vi ønsker selvfølgelig tillykke.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
H.C. Andersen udtrykte: at rejse er at leve.
I dag er det jo sådan, at de unge rejser ud i verden for at opleve, for at arbejde, for at uddanne sig, og vi ved også, at en del af dem bliver forelskede på tværs af grænser og sågar finder deres ægtefæller eller deres kærlighed på den anden side af Jorden.
Kærlighed er jo grænseløs i mere end en forstand.
Jeg har selv familie i USA, Saudi Arabien, Tyskland, Pakistan, Indien.
Kongefamilien er på glimrende vis et udtryk for den internationale udvikling, som også Danmark er en del af; den internationale udvikling, hvor grænser og nationer ikke længere kan opfattes på den gammeldags måde, hvor man kan sætte nogle spærringer for, hvor mennesker finder deres kærlighed eller deres ægtefæller.
Vi mener, at kongefamilien på mange måder har vristet sig fri af den nationale omklamring, som dele af Folketinget har prøvet at omgive dem med, netop i kraft af deres internationale indgang og i kraft af deres måde at finde deres partnere på uafhængigt af nationalt tilhørsforhold.
Så på mange måder kan man sige, at lige præcis i den her situation er kongefamiliens internationale tilgang i højere grad i overensstemmelse med SF's og mit eget personlige internationale værdigrundlag end med den nationale omklamring, som nogen prøver at omgive kongefamilien med. Der er ikke nogen tvivl om, at SF er et republikansk parti, men vi så jo gerne, at der var endnu flere unge mennesker, som havde mulighed for at vende tilbage til Danmark med den person, de elsker.
På samme måde mener vi også, at kronprins Frederik og Mary Donaldson skal have mulighed for at kunne vende tilbage til Danmark og bosætte sig i Danmark med de rettigheder, det medfører.
Så vi byder også Mary Donaldson velkommen til det danske folk.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-06:
Venstre og Det Konservative Folkeparti ønsker kronprinsen og den kommende kronprinsesse tillykke med forlovelsen og ønsker Mary Donaldson hjertelig velkommen til Danmark.
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Ifølge grundlovens § 44 kan ingen udlænding få indfødsret uden ved lov, og derfor har vi i dag første behandling af dette lovforslag, som vil meddele Danmarks kommende kronprinsesse dansk indfødsret.
Så vidt er kongehuset undergivet loven.
Vi meddeler indfødsret til Mary Elizabeth Donaldson med glæde og tilslutning.
Det danske kongehus er en afgørende del af den danske nation; en historisk betinget institution, som netop bidrager til at holde den historiske sammenhæng i Danmark levende og stærk.
Det er en lykke for landet, at kongehuset har en sådan status, at folket slutter massivt op om det.
Dets styrke er dets særlighed.
Kongehuset er stillet anderledes end folket, og således er det folkeligt.
Der skal nok være smålige sjæle indespærret i en eller anden ideologi, som vil være forargede over dette lovforslag, fordi Danmarks kommende kronprinsesse hermed får særbehandling.
Ja, naturligvis.
Som det hedder i grundlovens § 13: Kongen er ansvarsfri; hans person er fredhellig. Kongehuset bærer den tunge byrde at personificere
Danmarks historiske sammenhæng med alt, hvad dette indebærer af krav til de kongelige.
Konsekvensen er selvsagt, at de også oppebærer privilegier.
L 137, lov om meddelelse af dansk indfødsret til Mary Elizabeth Donaldson, er et af dem.
Vi stemmer som sagt ja med glæde og vil knytte mange gode ønsker til dette ja.
Helge Adam Møller (KF), 2004-02-06:
Jeg forstod på Enhedslistens ordfører, at hun mente, der var et flertal for at vedtage forslaget.
Jeg vil godt lige sige, at sådan har jeg nu ikke opfattet debatten, men hvis det er en korrekt observation, og dette beslutningsforslag bliver vedtaget, skal vi altså inden for de næste 7-8 måneder afskaffe den tidsubestemte straf for grønlændere.
Men hvad skal der så ske med den lille snes grønlændere, som er dømt for ekstremt farlig kriminalitet, og som i øjeblikket vurderes at være ekstremt farlige for det omgivende samfund?
Hvor skal vi gøre af dem?
Skal de ud og gå på gaderne i Nuuk eller Ammassalik?
Grønland har ikke nogen lukkede anstalter i øjeblikket, og skal den almindelige befolkning i Grønland pludselig udsættes for en ekstremt stor risiko, fordi voldtægtsmænd og mordere går frit rundt på gaden?
Hvad bliver konsekvensen, hvis forslaget bliver vedtaget over night, havde jeg nær sagt, når Grønland ikke har anstalterne og behandlingsmulighederne?
Kan fru Line Barfod ikke forklare mig det?
Inge Dahl-Sørensen (V), 2004-02-06:
Jeg synes, at jeg har svaret på det.
Det er sådan set det samme spørgsmål.
Det går i ring, og jeg har svaret på det.
Hvis der er en begrundelse for, at man ikke kan lære det, har jeg sagt, at de ender i udvalget, og så kigger vi på sagerne enkeltvis.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Nu vidste jeg ikke, at spørgsmålet om holdningen til demokrati var noget, der indgik i den her aftale.
Men der kan ministeren måske bekræfte, at det er noget, der er på bedding, at holdningen til demokrati også skal gøres til et kriterium for tildeling af dansk indfødsret. Men derudover vil jeg sige til hr. Per Dalgaard, at hr. Per Dalgaard blander alting sammen i en stor pærevælling. Alle de mennesker, vi snakker om her, har lovligt ophold i Danmark. Det er altså folk, der har fået tilladelse til at være i Danmark.
Vi kan være uenige om, hvorvidt de skulle have haft den tilladelse, men det er alle folk, der har lovligt ophold i Danmark.
Det er forudsætningen.
Det er altså ikke alle mulige, der lige kommer forbi.
Disse krav er fuldstændig klare.
Det er den gruppe, som hr. Per Dalgaard vil ramme.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Er det så ikke korrekt, at det foreliggende lovforslag har en undtagelse for de nordiske landes borgere; at de ikke på samme måde afkræves at kunne tale dansk?
Er det, fru Inge Dahl-Sørensen står og siger, at hun mener, at man skal kunne tale dansk for at få dansk statsborgerskab, ikke forkert, når lovforslaget netop lægger op til, at der er en del udlændinge i Danmark, som ikke afkræves at kunne tale dansk eller komme op til samme prøver?
Lovforslaget er alene møntet på en bestemt gruppe udlændinge og ikke alle udlændinge med krav om at kunne tale det danske sprog.
Er det ikke korrekt?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Nu er problemet sådan set nok ikke den nordiske aftale eller det, at vi har en aftale med de andre nordiske lande.
Problemet er i virkeligheden nok, at regeringen har en aftale med Dansk Folkeparti.
Det er vel i virkeligheden nok det, der er det største problem.
Når folk stiller alle de her spørgsmål om dem, der ikke kan opnå dansk statsborgerskab, fordi de ikke kan bestå en 9.-klasses-prøve, så handler det jo om, at sagerne i udvalget bliver håndteret anderledes, fordi der er et fasttømret flertal bestående af Dansk Folkeparti og V og K.
Det er det, der præcis bekymrer Socialdemokraterne ved det her lovforslag, men det vil jeg sige noget om senere i min ordførertale.
Det bekymrer os samtidig, at lovforslaget på nogle punkter faktisk arbejder mod den retning, som bl.a. Europarådet og EU arbejder for i forbindelse med statsborgerskab.
Bekymrer det ikke fru Inge Dahl-Sørensen?
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
I og for sig synes jeg, at bare det, at det spørgsmål kan stilles, er afslørende for, jeg vil sige, en uvidenhed om betingelserne her i landet.
At være en del af det danske folk er, at man siger, at dette folk er mit, at man vedkender sig sit tilhørsforhold til det danske folk og samtidig naturligvis er i stand til at tale dets sprog, og som Grundtvig siger, holder af dets historie, og i det hele taget siger, som det skal siges, dette folk er mit.
Man har et - igen for at tale grundtvigsk - et hjerteligt forhold til det folk, der er det danske, og som man siger er sit.
Så er man en integreret del af det danske folk.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-06:
Nu siger hr. Søren Krarup, som han også har udtalt sig ved tidligere lejligheder, at det er naturligt, at man skal være en del af det danske folk for at kunne få statsborgerskab.
Kunne hr. Søren Krarup uddybe, hvad det indebærer at være en del af det danske folk?
Hvad er det for nogle krav, hr. Søren Krarup mener skal være opfyldt for at kunne blive en del af det danske folk?
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Det undrer mig ikke, at Institut for Menneskerettigheder også der forsøger at opløse en retsstats faste grundlag.
Jeg ser i høringssvaret, at Institut for Menneskerettigheder betragter indfødsret som en slags integrationsfaktor.
Det er det naturligvis ikke.
Det er en fuldstændig ophævelse af meningen med indfødsret at tro, at det er et behandlingsstadium.
Indfødsret er efter vores mening det, der gives dem, der er kvalificeret til at blive danske statsborgere, og dertil hører som noget helt indlysende det, at man taler det danske sprog.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Så kan jeg kun konstatere, at Dansk Folkeparti i virkeligheden arbejder i strid med den aftale, de har indgået
med regeringen.
Det er selvfølgelig ministerens problem.
Men jeg kan konstatere, at i høringssvarene er det et af de steder, hvor bl.a. Institut for Menneskerettigheder, som jeg nævnte i min ordførertale, peger på, at det er et problem, at man altså kan have mennesker boende i Danmark i årevis, som er en del af det danske samfund, men som ikke kan få statsborgerskab, fordi der sidder en blokering, som fortæller, at man skal have 6,0 ved 9. klasses afgangsprøve.
Det, synes jeg i virkeligheden, er et problem.
Jeg synes selvfølgelig, at det er et større problem for ministeren, end det er for hr. Søren Krarup, for jeg ved godt, at man ikke har meget respekt for begrebet menneskerettigheder i Dansk Folkeparti.
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Jeg fastholder ganske principielt, at en ubetinget forudsætning for at opnå dansk indfødsret er, at man taler det danske sprog, og jeg betragter ikke Indfødsretsudvalget som en slags behandlingsorgan, der skal vurdere posttraumatiske stresssymptomer eller hvad det hedder.
Forudsætningen for at opnå dansk indfødsret er som en given ting, at man taler dansk.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Ja, jeg kan kun hilse og sige, at det med at kunne dansk selvfølgelig kan være et stort problem.
Jeg tror såmænd også, det vil være svært for en person fra Finland at komme til at lære det danske sprog, men der er man altså parat til at give dispensationen.
Jeg vil blot sige, at Venstres ordfører i sin ordførertale var inde på, at man ikke ser noget problem i det her med danskkundskaberne, fordi vi i udvalget er parat til at give dispensation, det sagde fru Inge Dahl-Sørensen.
Og det er jeg sådan set enig i, at der også er partier på højrefløjen, som er.
Jeg vil bare spørge hr. Søren Krarup, om han mener, at han er med til i udvalget at give dispensation til nogle af de mennesker, der ikke kan bestå 9. klasses afgangsprøve eller Almen prøve 1. Mener hr. Søren Krarup, at Dansk Folkeparti deltager i den politik, hvor der tages de her hensyn til mennesker, som af den ene eller anden årsag ikke kan bestå folkeskolens afgangsprøve?
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Det vil jeg ikke på stående fod sige, jeg kan kun sige, at hvis det ikke skulle være der, betvivler jeg ikke, at der, med de fremragende dygtige embedsmænd og den fremragende minister, vi har, er taget højde for det, men hvis det ikke skulle være tilfældet, så kan jeg roligt sige, at så har vi adskillige, der vil gøre meget for, at det bliver muligt, for selvfølgelig skal det være muligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-06:
Hvor fremgår det af lovforslaget, hvor står det?
Noget af det, hr. Søren Krarup tit vil lære os om, er den danske historie, og det kan såmænd være meget opbyggeligt.
Noget, der så undrer mig, er, at når det kommer til handlinger, hvor man ligesom forsøger at holde fast i denne her historie, så kniber det.
Før jul havde vi en lang debat om et lovforslag, der bl.a. drejede sig om det danske mindretal syd for grænsen og deres ret til at blive danske statsborgere, med hensyn til om de skulle opfylde den såkaldte 28-års-regel eller ej.
Er det sådan, at hr. Søren Krarup og Dansk Folkeparti i virkeligheden er imod, at det danske mindretal syd for grænsen skal have de samme muligheder som f.eks. nordiske statsborgere og andre danske statsborgere?
Hvad er årsagen til, at de, så vidt jeg kan se, ikke er nævnt?
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Jeg under hr. Søren Søndergaard de der små finesser.
Det er klart, at for grønlændere og for færinger gælder der særlige forhold, de har en særlig status i rigsfællesskabet, og det har jeg ikke tænkt at anfægte, fordi jeg fastholder det grundlæggende princip, at for at opnå dansk indfødsret skal man være integreret i dansk kultur, dansk sprog og historie.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Vil hr. Søren Krarup bekræfte, at der faktisk er grupper i det danske samfund, som ikke taler dansk, f.eks. grønlændere og færinger, og er det et led i fordanskningen af Danmark fra Dansk Folkepartis side at lægge op til, at de også skal fratages deres danske indfødsret, da de jo helt åbenbart ikke kan opfylde det krav, som hr. Søren Krarup så tydeligt siger fra Folketingets talerstol er nødvendigt, nemlig at man skal kunne tale dansk.
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Nu var hr. Lars Kramer Mikkelsen inde på de 200 års historie.
Jeg synes, det er meget interessant at høre hr. Kramer Mikkelsen tale om historie, men jeg kunne have lyst til at spørge ham, om han ved, hvad der egentlig krævedes, dengang betingelserne for indfødsret blev indført med grundloven i 1849.
Naturligvis skal man være integreret i Danmark, naturligvis skal man kunne tale dansk, naturligvis skal man være en virkelig del af det danske folk for at kunne få indfødsret.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-06:
Jeg vil spørge hr. Søren Krarup, hvad Dansk Folkeparti forstår ved ordene »er integreret på det niveau, som må være en forudsætning for at opnå dansk indfødsret.«
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Denne lovændring hilser vi naturligvis velkommen.
Vi har selv været med til at lave den igennem aftalen af 18. september 2003, og lovændringen sigter mod at gøre fuldt alvor af grundlovens § 44, der siger, at indfødsret meddeles ved lov.
Den nugældende § 3 i indfødsretsloven, som åbnede mulighed for at opnå indfødsret ved erklæring, når en række betingelser i øvrigt var opfyldt, åbnede efter vores mening alt for nemme muligheder for opnåelse af indfødsret for personer, der ikke fortjente at få det.
Naturligvis forudsætter dansk indfødsret kongenialitet
med dansk kultur, sprog og historie.
Naturligvis er det ikke uden mening, når det i cirkulæret om retningslinjerne for opnåelse af indfødsret hedder i § 2, at ansøgeren skal love troskab og loyalitet over for Danmark og det danske samfund.
Dette løfte skal have en substans for at give mening.
Det har det med den foreslåede lovændring, og da det er et længe næret ønske hos os, der dermed går i opfyldelse, stemmer vi med stor glæde ja til det.
Forholdet er det samme med det andet punkt i lovforslaget, nemlig muligheden for ved dom at frakende en person dansk indfødsret, der har begået kriminalitet mod Danmarks selvstændighed, sikkerhed og statsforfatning, og som således i praksis har demonstreret sin nationale illoyalitet.
Herefter er det ikke kun dem, der har opnået indfødsret ved svig, der kan frakendes indfødsretten, det er også dem, der viser sig uværdige til at besidde den.
Vi accepterer ganske ministerens bemærkninger om, at der skal være mulighed for at fratage dem indfødsretten, der på manifest måde har vist sig illoyale over for Danmark og vitale danske interesser, og vi stemmer derfor ja til også denne del af lovforslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Regeringen har, som jeg var inde på i mit spørgsmål til Venstres ordfører, fra starten af sin regeringsperiode valgt at føre blokpolitik på området vedrørende dansk indfødsret; et område, hvor der altid tidligere har været brede politiske aftaler bag den lagte politiske linje, er nu ensidigt lagt i faste aftaler med Folketingets partier til højre i salen.
Regeringen har bundet sig til en aftale med Dansk Folkeparti, som så i øvrigt hele tiden stiller nye krav.
Socialdemokraterne synes, det er ejendommeligt, at regeringen således har valgt at lægge et så vigtigt politisk sagsområde i hænderne på det yderste højre i dansk politik.
Men regeringen ønsker også på det her område alene at basere sin politik på Dansk Folkeparti.
Lovforslaget indeholder bl.a. et forslag, der forsøger at dæmme op for grov kriminalitet, som jeg vil mene, at Socialdemokraterne under andre omstændigheder kunne støtte, men som jeg sagde tidligere, har vi ikke tillid til regeringens samarbejde med Dansk Folkeparti på det her felt. Det kan ligeledes godt være, at man kan finde et par stykker i det danske samfund, hvis danskkundskaber er for ringe, og at man gennem ansøgningsprocedurer kunne fange dem op.
Undtaget fra denne ansøgningsprocedure vil, hvis forslaget vedtages, alene være nordiske statsborgere. Forslaget bygger, synes vi, på den samme mistro til og uvidenhed om den danske folkeskole, som statsministeren har udvist, for vi taler om unge, der har gået op til 10 år i dansk skole.
Dette element i lovforslaget strider i øvrigt efter vores opfattelse imod den linje, som Europarådets Parlamentariske Forsamling og Ministerrådet har lagt for unge immigranter i Europa.
Ligeledes har EU lagt en linje med statsborgerskab som enden på en integrationsproces, der ikke skal være for lang, og det er præcis derfor, at det her strider mod Europarådets og EU's linje.
Socialdemokraterne mener, at der skal stilles krav til nye danske statsborgere, men hvorfor forskelsbehandle?
Hvor er f.eks. hensynet til unge, som på grund af handicap ikke vil være i stand til at bestå folkeskolens afgangsprøve eller Almen prøve 1?
Institut for Menneskerettigheder og i øvrigt stribevis af høringssvar tilkendegiver, at lovforslaget bryder med 200 års politisk praksis på indfødsretsområdet i Danmark.
Så langt har jeg ikke gravet tilbage i mine undersøgelser, men det skal såmænd nok passe, at det strider
med 200 års praksis på indfødsretsområdet.
Der er altså både spiselige og helt uspiselige elementer i lovforslaget for Socialdemokraterne, men det korte af det lange er, at vi ikke har tillid til regeringens samarbejde med Dansk Folkeparti og derfor ikke kan støtte lovforslaget.
Inge Dahl-Sørensen (V), 2004-02-06:
Jeg forstår slet ikke hr. Kramer Mikkelsen.
Hvad er det dog for noget, vi ikke overholder?
Det må hr. Kramer Mikkelsen komme op og gøre rede for om lidt, når han skal på talerstolen med sin ordførertale, så kan det være, at jeg bliver klogere. Jeg går ud fra, at vi selvfølgelig overholder de konventioner, som vi tiltræder - selvfølgelig gør vi det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-02-06:
Det vil sige, at konventioner om statsborgerskab, som en dansk delegation tager til Europarådet og diskuterer - altså det her med at sikre, at folk har mulighed for at opnå statsborgerskab i det land, hvor de har bopæl - og konventioner, som danskere tiltræder, når de er til møder i Europarådet, er sådan set ikke noget, der bekymrer fru Inge Dahl-Sørensen at vi ikke, som medlemmer af det danske Folketing, overholder?
Inge Dahl-Sørensen (V), 2004-02-06:
Vi har en aftale med de nordiske lande, og derfor er der undtagelsesvis borgere de nordiske lande, som kan blive danske statsborger ved erklæring.
Men jeg vil nu også næsten komme med den påstand, at borgere fra de nordiske lande måske har en helt anden forudsætning for at kunne lære det danske sprog. Vi har en aftale med de lande, og deri ser vi ikke problemet, men vi har set problemet i forhold til udlændinge og især børn, som ikke har kunnet det danske sprog, og derfor laver vi om på det.
Søren Krarup (DF), 2004-02-06:
Det er fuldstændig rigtigt.
Den franske revolution er den, der ligger bag alle totalitære udviklinger i nyere tid. Enhedslisten, der bygger på marxismen, er ganske rigtigt et barn af den franske revolution, der allerede meget tidligt jo lærte, at man skal udrydde de politisk ukorrekte ved at hugge hovedet af dem.
Men når han så siger, at partiet også er et barn af den amerikanske revolution,
er det en fuldstændig misforståelse.
Det, jeg blot vil fortælle ham, er, at den amerikanske revolution faktisk er den, der sætter frihed - ikke lighed, men frihed - som det afgørende.
Derfor er netop Enhedslisten en modstander af den amerikanske revolution og har ved sin tilknytning til den franske altså gjort sig til tilhænger af det princip, der ophæver friheden.
Og det, at det amerikanske samfund var et indvandrersamfund, er i den sammenhæng her jo ganske uvedkommende.
Nu forsøgte jeg jo at gøre hr. Søren Søndergaard opmærksom på, at den omstændighed, at Amerika var et indvandrerland, betyder, at man ikke uden videre kan parallelisere USA og Danmark.
Vi talte om den amerikanske revolution, der i modsætning til den franske sætter frihed og ikke lighed som det afgørende.
At et indvandrerland naturligvis aldrig kan paralleliseres med en nation, turde være indlysende for enhver, der både kan tænke og kender lidt til historie.