runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Jeg kunne godt tænke mig at følge op på denne diskussion om kvinder, som bryder med deres voldelige ægtemænd.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre ministerens kommentar til, hvad man gør for de kvinder.
Jeg hørte hr. Troels Lund Poulsen sige, at kvinders forhold på arbejdsmarkedet var et væsentligt emne.
Men desværre hørte jeg meget lidt om, hvordan vi rent faktisk kan forbedre kvinders forhold på arbejdsmarkedet.
Til spørgsmålet om ligeløn nævnte hr. Troels Lund Poulsen, at Venstre støtter det forslag, som er kommet fra beskæftigelsesministeren, som alle, alle de faglige organisationer, der har noget at gøre med ligelønsspørgsmål, alle de, der skal løse ligelønsproblemerne, siger er totalt utilstrækkeligt.
Et andet emne, som hr. Troels Lund Poulsen slet ikke nævnte, er spørgsmålet om kvinders arbejdsmiljø, hvor det jo er sådan i dag, at kvinder dobbelt så ofte som mænd er udsat for fysisk nedslidning og tre gange så ofte som mænd er udsat for stress i forbindelse med deres arbejde.
Hvad har hr. Troels Lund Poulsen af bud for at få forbedret de forhold?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Jeg må jo starte med at sige til hr. Jørgen ArboBæhr, at jeg var ked af, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke var i salen under min ordførertale.
Det betyder jo ikke nødvendigvis, at han ikke hørte den, men jeg startede min ordførertale at sige, at jeg desværre ikke kunne dække alle områder, da jeg jo også er underlagt, at jeg skal holde mig inden for taletiden.
Hvad angår ligeløn, kan jeg sige, at jeg med stor interesse har læst den debat, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr også deltog i den 18. januar, med beskæftigelsesministeren, hvor der var en meningsudveksling om ligeløn.
Der vil jeg bare sige, at jeg tror, det er helt tydeligt, at vi ikke er enige om det forslag, regeringen præsenterer, og det forslag, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr har fremlagt som beslutningsforslag her i Folketinget.
Det, som jeg synes er vigtigt at pointere, er jo, at der også skal være en mulighed for anonymitet med hensyn til de ligelønsbegreber, som man undersøger.
Og der synes jeg bare at hr. Jørgen Arbo-Bæhrs forslag går for langt; der vil man komme meget ned i detaljen, og der vil det være sådan, at man helt konkret kan se enkelte medarbejderes løn.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Bare for lige kort at præcisere, så er det forslag, som oppositionen samlet har fremlagt angående ligelønsstatistikker, altså baseret på, at der skal være mindst fem personer af hvert køn på en arbejdsplads, og det er tilstrækkeligt til at bevare en anonymitet.
Med hensyn til anonymitet vil hr. Troels Lund Poulsen altså for at prioritere den højere gå så langt som til, at man fremsætter et forslag, som alle organisationer, der har noget at gøre med ligelønsproblematikken, siger er fuldstændig utilstrækkeligt.
Og så vil jeg i øvrigt meget gerne efterlyse svar på det spørgsmål, der handlede om kvinders arbejdsmiljø, som er et nok så væsentligt problem på det danske arbejdsmarked.
Louise Frevert (DF), 2006-03-21:
Vi mener, at det, det drejer sig om, er oplysningsarbejde, og jeg tror virkelig, at kommunalreformen vil gøre, at kommunerne vil tage nogle bredere og større initiativer.
De kender nærområdet bedre, og det er jo ikke kun et københavnerfænomen, at der er prostitution, så derfor tror jeg, det vil være godt, at kommunerne får mulighed for at kunne gøre noget helt andet i deres selvforvaltning, end de har gjort tidligere, og det er jeg meget tilfreds med.
Det kan man også se på hjemmesiderne, så det er jeg meget fortrøstningsfuld over for.
Men det er i hvert tilfælde et område, som jeg vil holde skarpt øje med, også nu hvor der bliver lagt mere ansvar ud til kommunerne.
Det er vi godt nok tilfredse med, for nu må familierne til at gribe lidt i egen barm og komme lidt på banen, og så må kvinderne altså blive bedre til at sige fra.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Det var overhovedet ikke kvoter, jeg hentydede til, men der er jo f.eks. helt anderledes barselorlovsordninger i Sverige og Island.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg sådan set ikke spurgte til, om man skal kriminalisere eller ej, for det er jeg godt klar over at Dansk Folkeparti bestemt ikke går ind for.
Man vil kriminalisere så meget andet, men det at gå til prostituerede skal bestemt ikke kriminaliseres; det har jeg forstået.
Men for ligesom at nå til en eller anden bundlinje: Er den bundlinje, som ordføreren forestiller sig, den hollandske model?
Louise Frevert (DF), 2006-03-21:
Det er et emne, der berører os alle sammen meget.
Men for lige at tage det første spørgsmål om Norge og Sverige: Nej.
Vi bryder os ikke om kvoter, og det er jo den model, som man har både i Norge og Sverige.
Vi mener, at det er frivillighedens vej, man skal gå.
Jeg kan da godt blive lidt forstemt, det vil jeg medgive ordføreren, over, at man måske ikke har været lidt bedre i hvert fald i de sidste to årtier til at følge op på den hurtighed, der var i ligestillingen i slutningen af 1960’erne og i 1970’erne.
Men da var tingene jo nye, og man kan ikke have progression med samme hastighed i de efterfølgende årtier.
Da skal der følges op på tingene, som der blev på de initiativer, der blev taget i 1960’erne og 1970’erne.
Jeg tror, at det er en holdningsbearbejdelse, og det har jeg også sagt tidligere.
Nogle gange kan jeg også høre på de andre ordførere, der har været heroppe, at det lidt er en gentagelse af tingene.
Men jeg synes da, at vi er kommet et langt skridt videre i forhold til tidligere.
Nu sker der da noget på området.
Så kvoter bryder vi os ikke om, det skal være ad frivillighedens vej.
Når det drejer sig om handel med kvinder og de prostituerede, kan det godt være, uanset hvordan man vender og drejer debatten, at der skal være en dialog, men på et eller andet tidspunkt må vi også nå hen til en bundlinje, et resultat.
Det vil sige, at uanset om man vil berøre det eller ej, og at det vil være vanskeligt, er vi ikke indstillet på at kriminalisere kunderne.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Generer det ikke ordføreren, at Danmark på et tidspunkt i 1970’erne lå i front på det ligestillingsmæssige område, mens Norge og Sverige nu har indhentet os?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, når nu ordføreren er så optaget af handel med kvinder, hvilket jeg er glad for, er: Hvad mener ordføreren egentlig, løsningen skal være, når det drejer sig om prostitutionskunderne?
Nu tænker jeg ikke på kriminalisering eller ej, men hvilke initiativer mener ordføreren, man kan tage der?
Mener ordføreren, at den hollandske model, som trods alt sikrer ordentlige arbejdsvilkår for de prostituerede, er en løsning?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Det er jo en meget relevant debat og også, som fru Lone Dybkjær selv jo er inde på, en meget svær debat, fordi der ikke er nogen let løsning på problemet.
Jeg tror, det er vigtigt, at man hele tiden konfronterer emnet politisk og hele tiden har politisk opmærksomhed omkring prostitution.
Men vi må så også erkende, tror jeg, at vi har nogle ret store udfordringer med hensyn til handel med kvinder, som jeg ikke tror bliver løst, hvis man forbyder prostitution.
Men det er da klart, at når vi skal have en mere grundlæggende debat om prostitution – og det synes jeg bestemt er vigtigt – så skal vi også se på nogle af de internationale erfaringer, der er.
Så skal vi se på erfaringerne fra Sverige.
Og så vidt jeg husker erfaringerne fra Sverige – og jeg kan sige, at jeg af gode grunde ikke har den rapport med, så det kan fru Lone Dybkjær tage helt roligt, jeg kan ikke læse op af den – tegner de jo ikke nødvendigvis et helt entydigt billede.
Så der tegner sig nogle billeder af forskellig karakter, og det bliver vi selvfølgelig nødt til at forholde os til.
Det vil vi selvfølgelig også forholde os til i Venstre, fordi det at have en prostitution ved vi fører mange sociale problemer med sig.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Faktisk sagde jeg ikke Venstres folketingsgruppe.
Jeg spurgte specifikt til Venstre, og det var derfor et bredere spørgsmål, for derved kunne det måske komme ud i åbenhed.
Jeg tror nemlig på, at de politiske partier skal begynde mere åbent at diskutere spørgsmålet om prostitution.
Der er jo altså nogle, der efterspørger prostitution.
Det vil sige, at der også er, og jeg takker for det personlige svar, om jeg så må sige, et kvindesyn i det, og det er derfor, jeg synes, det var lidt interessant at høre.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi jo i Det Radikale Venstre har haft en meget stor diskussion om selve prostitutionen, om hvad det er for en vej, man skal gå, og vi er ikke nået frem til kriminalisering.
Derfor spurgte jeg heller ikke nu, hvad Venstre var nået frem til her, for jeg synes, det i første omgang er vigtigt at diskutere selve begrebet, og hvordan man forholder sig til prostitution, hvordan mænd sig og kvinder i Venstre forholder sig til prostitution.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Ja, nu kan jeg sige, at der jo ikke sker nogen skade ved, tror jeg, at man har forberedt sig til en debat og derfor bladrer i sine papirer.
Det tror jeg også selv den radikale ordfører må erkende trods alt er tilladt for at kunne give nogle meningsfulde svar.
Det betyder ikke, at jeg giver et meningsfuldt svar, men det var måske i håbet om at kunne gøre det.
Det håber jeg at vedkommende så vil stille sig tilfreds med.
Nu tilkommer det ikke mig at stå og fortælle fru Lone Dybkjær, hvad der diskuteres i Venstres folketingsgruppe.
Der er jo en grund til, at vi har gruppemøder, og at de er lukkede.
Men jeg kan da sige, at jeg ikke nødvendigvis tror, at det at kriminalisere prostitution er vejen frem.
Jeg tror ikke nødvendigvis, at det betyder, at man så får løst det problem.
Jeg tror heller ikke, man får løst problemet med handel med kvinder.
Men jeg må selvfølgelig sige, at jeg kun på det skarpeste kan tage afstand fra prostitution, for vi ved, hvad det fører med sig.
Det fører en masse ulykkelige historier med sig, meget store sociale problemer.
Jeg tror, at prostitution er et socialt problem og skal tackles socialpolitisk.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Det er jo fristende at fortsætte den her diskussion, men den vil jeg lige lade ligge, fordi hr. Troels Lund Poulsen også fokuserede meget på det med handel med kvinder.
Det er et ord, der bare ikke har været brugt i dag.
Vi har bare sagt handel med kvinder, men det er jo til prostitution, vi snakker om.
Der foregår en masse, og jeg kan se, at hr. Troels Lund Poulsen bladrer i papirerne for at se, hvad svaret fra ministeren er.
Der er oplysningskampagner, og der bliver også sat noget i gang over for kunderne og over for skolerne og alt muligt.
Det er som følge af satspuljen.
Det er mere, fordi jeg gerne vil sige det til hr. Troels Lund Poulsen, men det er ikke det, jeg vil spørge om.
Jeg vil derimod gerne spørge om, hvad hans personlige holdning til prostitution er, og hvilken debat foregår der i Venstre om det her spørgsmål?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Man kan jo altid diskutere, hvornår man så skal hjælpe nogle ting mere på vej, end man gør.
Frivilligheden er det, som jeg vægter højest.
Men jeg må jo erkende, at jeg også er villig til at hjælpe ting på vej.
Vi har tidligere i den her Folketingssal – det ved jeg at fru Anne Grete Holmsgaard jo har spurgt til – diskuteret
kønsopdelte lønstatistikker, det har jeg jo også nu måttet erkende også er en vej at gå.
Jeg tror ikke, at jeg når frem til fuldstændig at acceptere fru Anne Grete Holmsgaards præmis om, hvorvidt man skal lave aftaler eller ej.
Men jeg tror på, at dansk erhvervsliv nu også i højere grad end tidligere har fået øjnene op for vigtigheden af at have en bedre ligestilling og også en bedre kønsfordeling i ledelsen, for vi må jo erkende, at det specielt er i topledelsen, problemerne er.
På mellemniveauet er der selvfølgelig også en vej at gå, men der er det knap så stort et problem.
Men jeg må jo så også erkende, at jeg glæder mig over, at der er flere kvinder, der kommer ind på de videregående uddannelser.
Det tror jeg også har en afsmittende effekt.
Det er jeg ikke spor i tvivl om at det vil have.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Jamen når hr. Troels Lund Poulsen tilsyneladende og i hvert fald nu kun vil basere sig på, at det kommer af sig selv, er han så ikke bekymret over, at der faktisk er kommet relativt færre kvinder i ledelsen i den private sektor?
Er det noget, der er opmuntrende, eller var det måske ikke en idé bare positivt at overveje det, vi har foreslået også som beslutningsforslag, nemlig at man laver forpligtende aftaler med virksomhederne?
Dem kan man jo f.eks. indgå på brancheniveau.
Man kan også tage nogle af virksomhederne ud, starte med dem og lave forpligtende aftaler.
Har hr. Troels Lund Poulsen virkelig en tyrkertro på, at det flytter ad frivillighedens vej, når det rent faktisk har vist sig, at det med den totale frivilligheds vej – altså der, hvor man bare siger: Det ville være dejligt – går den forkerte vej?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Nu kunne man jo vælge den norske model, som fru Anne Grete Holmsgaard måske har tænkt på, hvad angår pres, nemlig helt konkret at foreslå, at der skal være et vist antal kvinder i ledelsen af en virksomhed.
Det tror jeg er den forkerte vej at gå.
Jeg tror derimod på frivilligheden, jeg tror på, at det er vigtigt, at man, når man ansætter folk generelt, men jo i særdeleshed i topstillinger, så ikke gør det ud fra et kønsaspekt, men gør det ud fra kvalifikationer.
Jeg kan i hvert fald selv personligt sige, at jeg ville have meget svært ved at blive glad for at blive ansat i en stilling, fordi jeg har et bestemt køn.
Men det, som så er spørgsmålet, og det er jo det, som fru Anne Grete Holmsgaard også taler om, er, hvad der så kan gøres, og der tror jeg at vi skal satse meget mere på mentorordninger.
Jeg tror, vi skal satse meget mere på at danne nogle netværk, hvor man udveksler erfaringer om, hvordan man kan få kvinder ind i toplederstillinger og måske også indretter arbejdspladserne på en anden måde.
Det tror jeg kommer helt af sig selv, også fordi virksomhederne i fremtiden står over for nogle udfordringer om, at man kommer til at mangle kvalificeret arbejdskraft.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Hr. Troels Lund Poulsen tog arbejdsmarkedet frem som et af de to områder, han specielt ville sætte fokus på.
Herunder sagde han, at det er klart, at det giver en bedre bundlinje, hvis man har kvinder i ledelsen, altså hvis man har blandet ledelsesforhold, og det er fuldstændig korrekt.
Men spørgsmålet er så, at nu ved vi jo, at der er uendelig få kvinder i ledelsen i den private sektor.
Hvad er det så udtryk for?
Er virksomhederne ligeglade med bundlinjen?
Eller er de udsat for for lidt pres fra politisk side?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Jeg skal starte med at beklage over for hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at jeg ikke nåede at svare på spørgsmålet om arbejdsmiljø.
Det skal jeg vende tilbage til.
Hvad angår ligeløn, bliver vi jo ikke enige, vil jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Der har jo været en meget lang debat, hvor beskæftigelsesministeren har svaret på de spørgsmål, hr. Jørgen Arbo-Bæhr har haft – og hr. Jørgen Arbo-Bæhr har også haft en dialog med Venstres ordfører.
Det, som jeg synes er vigtigt ved det forslag, som bliver fremlagt nu, er jo, at nu gør vi noget helt præcist for også at være med til at afdække det problem, som vi før diskuterede i Folketinget, nemlig ligelønsproblematikken.
Og derfor er jeg tilfreds med det forslag, regeringen har fremlagt.
Så må vi selvfølgelig diskutere, når det forslag så har virket,
om der skal være nogle justeringer.
Hvad angår den fysiske nedslidning, er det da helt klart, at vi må yde en samlet indsats.
Der kan man jo diskutere, om der skal tages ekstra initiativer fra Folketingets side, men i bund og grund er det at sikre et arbejdsmiljø en ting, der foregår på den lokale arbejdsplads i samarbejde med faglige organisationer og også i samarbejde med arbejdsgivere og arbejdstagere.
Louise Frevert (DF), 2006-03-21:
Jeg synes ellers, det fremgik af mit svar.
Når vi har fulgt udviklingen og har set, hvad der er sket, kan det da godt være, at vores gruppe kan indgå i en bredere diskussion, men på nuværende tidspunkt er der ikke lagt op til, at vi kan gå ind for den hollandske model og gøre det legalt – slet ikke.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Det gør Socialdemokratiet bestemt heller ikke.
Men når nu hr. Christian H. Hansen mener, at nu skulle det her lovforslag altså produceres, nu skulle der laves sådan et lovforslag, så er der kun en eneste årsag til, at det kommer til verden i den her form, og den er, at Dansk Folkeparti og hr. Christian H. Hansen siger, at det er i orden, at gårdene nu i stedet for 30.000 svin skal have 35.000 svin.
Hvis hr. Christian H. Hansen havde varetaget befolkningens interesser ude på landet, dem, der bor derude, de mange mennesker, som er plaget af gyllelugt osv., så havde hr. Christian H. Hansen sagt, at man skal gå i gang med at miljøsikre alle dem, der driver landbrug i dag med 750 dyreenheder, 30.000 svin og derunder.
Det fravælger hr. Christian H. Hansen, og i stedet for taler han så om det nye.
Men der er kun en årsag til, at det her er blevet til noget, og den er, at hr. Christian H. Hansen og hans parti har sagt: Det er o.k., vi accepterer 35.000 svin på en gård.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-21:
Jeg kan forstå på hr. Christian H. Hansens ordførertale, at der havde været en vis diskussion om, hvorvidt det skulle være den her størrelse, og at der var et pres for, at den skulle være større.
Og ordføreren gik så med på en stigning her ud fra nogle almindelige økonomiske argumenter.
Kan man så også forvente, at der efterfølgende kommer et forslag, som giver en stigning, og at der også vil være nogle økonomiske argumenter for det, og så går hr. Christian H. Hansen med, eller skal det forstås sådan, at ordføreren hermed har nået en grænse, som siger hertil og ikke længere?
Eller skal vi forvente yderligere stigninger?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-21:
Jeg tror ikke, der er nogen i Socialdemokratiet, der mener, at vi skal gå ind i forlig, der i den grad generer i hundredtusindvis af borgere rundtom i det ganske land, for det vil det her jo gøre.
Det er jo derfor, vi får utrolig mange henvendelser fra folk, der siger, at de virkelig føler sig afskåret fra alle muligheder for et ordentligt liv, fordi de bliver presset af disse store svinebrug.
Lad mig så sige, at miljøspørgsmål vedrørende landbruget forhandles jo altså i Miljøministeriet, og der er man i gang med det.
Jeg vil da synes, at det er dybt, dybt forunderligt, at Dansk Folkeparti med det her accepterer, at svinebrug med 30.000 svin, 750 enheder, som hidtil har været tilladeligt, altså fremover skal have lov at eksistere uden nogen som helst restriktioner.
De skal fortsat have lov til at udlede røg, støj og møg.
Det er det, som Dansk Folkeparti accepterer.
Så siger man: Vi vil gøre det bedre, hvis det er sådan, at man laver nye svinefarme, hvor man har 35.000 svin.
Men alt, hvad vi har i dag, får fortsat lov at forurene.
Det synes vi ikke er acceptabelt, vi synes faktisk, det er meget uacceptabelt.
Der forstår vi så, at Dansk Folkeparti siger: Det er o.k., det accepterer vi,
og så rend og hop med de folk, der bor ude på landet, som bliver generet af det her.
Irene Simonsen (V), 2006-03-21:
Til det sidste kan jeg svare ganske kort: Nej, den anskuelse deler jeg ikke, det gør Venstre heller ikke, og det har vi heller ikke givet udtryk for.
Vi mener, der er noget i tonen, der skal tages klart afstand fra, lige så vel som tilfældet har været med andre ting, fru Elsebeth Gerner Nielsen har udtrykt sig om her.
Jeg er rystet, for jeg husker en debatudsendelse i P1 med fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvor fru Elsebeth Gerner Nielsen kom med den samme anklage som her fra talerstolen, nemlig at landets embedsmænd, jurister osv., ikke er uvildige.
Det vil sige, at fru Elsebeth Gerner Nielsen sætter spørgsmålstegn ved hele vores demokrati, ved hele vores måde at opbygge vores politiske parlamentarisme på og ved hele den måde, vi laver lovgivning på.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-21:
Ud over de eksperter, der findes i Folketingets flertal og blandt ministeriets egne embedsmænd, hvilke eksperter har så sagt god for den danske udlændingelovgivning?
Fru Irene Simonsen beder mig om at tage afstand fra SF’s betænkningsbidrag.
Det har jeg gjort, og det har Det Radikale Venstre gjort på samme måde, som SF selv har beklaget.
Men jeg så gerne, at fru Irene Simonsen brugte sin taletid til at lægge afstand til f.eks. den hjemmeside, fru Louise Frevert har oprettet, og hvor muslimer sammenlignes med kræftknuder.
Er det sådan, at Venstre deler den anskuelse, at muslimer er at sammenligne med kræftknuder?
Irene Simonsen (V), 2006-03-21:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen giver udtryk for, at den debat, der lige er ført med hr. Søren Krarup, ikke drejer sig om Dansk Folkeparti, men om regeringen og om, at regeringen ikke lægger klar afstand til nogle udtalelser.
Til det vil jeg gerne sige, at regeringen faktisk har lagt klar afstand til nogle af udtalelserne fra fru Louise Frevert, at Dansk Folkeparti har beklaget, og at fru Louise Frevert også har beklaget.
Men det kunne være meget rart at høre, om fru Elsebeth Gerner Nielsen tager afstand fra det, de 12 forfattere har skrevet, og som SF har optrykt i sit betænkningsbidrag.
Man synes tilsyneladende, at tonen ikke er god nok, men det kunne være rart at høre, for fru Elsebeth Gerner Nielsens retorik og tone viser den modsatte vej, når det siges, at regeringen overtræder menneskerettighederne.
Vi har haft den debat adskillige gange, men mine og andres pædagogiske evner rækker ikke til at forklare fru Elsebeth Gerner Nielsen, at juristerne vurderer, at der ikke er tale om nogen overtrædelser.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-21:
Og det skal komme fra hr. Søren Krarup – det skal komme fra Dansk Folkeparti, som har splittet dette land op, og som er en stor del af forklaringen på, at vi i øjeblikket står i den situation, at Danmarks navn er på alles læber, at vi kritiseres af alle internationale menneskerettighedsorganisationer for ikke at overholde menneskerettighederne, og at vi kritiseres for tonen i den offentlige debat.
Det er det, der er problemet, også for de danske virksomheder, som nu har svært ved at sælge deres varer i udlandet, fordi Danmarks renommé er ødelagt.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti er klar over, hvad det har ansvaret for, og jeg håber, at regeringen er klar over, hvad det er for et ansvar, den påtager sig ved at gøre sig så fuldstændig afhængig af Dansk Folkeparti.
Søren Krarup (DF), 2006-03-21:
Hun ved nemlig ikke, hvad hun taler om, når hun taler om forholdet mellem kristendom og islam, og så er det nemmere i stedet at kaste sig ud i meningsløse angreb.
Men må jeg sige, at den regering, der støtter sig til Dansk Folkeparti, betegner en lykke for landet.
Det systemskifte, der skete i 2001, var det menige, undertrykte Danmarks protest imod den politiske korrekthed, som har skabt den fortvivlende situation, vi står i.
Ulykken var De Radikale, som gennemførte udlændingeloven af 1983, og ulykken var Socialdemokraterne, der arbejdede sammen med De Radikale.
Men lykken er det, der skete i 2001, da systemskiftet betød, at det menige Danmark fik mulighed for at genoprette den ulykke, den nuværende opposition havde skabt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-03-21:
Hr. Søren Krarup har misforstået det hele.
Jeg angriber ikke Dansk Folkeparti, jeg angriber regeringen for at have deponeret sin handlefrihed hos et parti, som er indbegrebet af intolerance, og hr. Søren Krarups indlæg her fra Folketingets talerstol er et meget godt eksempel på det.