runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2003-02-04:
Da regeringen og kommunerne og amterne kom ud med økonomiaftalen for 2003, var vi i Venstre meget begejstrede for den, fordi vi for det første mener, at det er en god aftale, der giver plads til nødvendige løft på de væsentlige sociale områder, og for det andet mener, at det er utrolig væsentligt for os at få slået klokkeklart fast, hvad grundlaget er fra regeringen, altså fra staten, for indgåelse af aftaler.
Det er slået lysende klart fast, hvad grundlaget var, og det står optrykt ikke bare i den ene aftale, men faktisk i samtlige de aftaler, der er lavet, både med KL, med Amtsrådsforeningen, med Københavns Kommune, med Frederiksberg Kommune, at det væsentlige grundlag og udgangspunkt for staten i forhold til kommuneaftalerne var, at skattestoppet blev overholdt, når man kiggede på henholdsvis kommunerne set under ét og amterne set under ét.
Hvorfor har det så været så nødvendigt at slå det klokkeklart fast?
Det har det været, fordi sandheden omkring aftalesystemet har været, at under den tidligere regering blev aftaler indgået mellem regeringen og de kommunale organisationer år efter år, og de blev næsten lige så systematisk brudt år efter år.
Ikke kun i spørgsmålet om begrænsningen i væksten i den offentlige sektor, men også i høj grad i spørgsmålet omkring væksten i udskrivningsprocenterne oplevede man, at kommuner og amter havde en højere udskrivningsprocent samlet set, altså en højere skat end det, der var aftalt.
Vi fandt, det var nødvendigt at sikre, at det skattestop, der blev indført med regeringsskiftet, også kom til at gælde for kommuner og amter og dermed også kom til at gælde for de aftaler, der blev lavet for økonomien.
Derfor blev der indføjet en passus, der meget klart siger, at regeringen vil søge tilslutning til at neutralisere virkningen af en eventuel stigning i den gennemsnitlige amtskommunale udskrivningsprocent.
Og det er beklageligvis det, der er sket.
Der er sket det, at et enkelt amt har været nødt til at hæve skatterne, at der har været en kommune, der også fungerer som amtskommune, som er blevet nødt til at hæve skatterne, og at der ikke tilsvarende har været amtskommuner, der har sat skatterne ned, og dermed er den gennemsnitlige amtskommunale udskrivningsprocent steget.
Skatten i amterne er altså steget.
Derfor er det klart, at så træder aftalen i kraft.
Der er ingen, der kan være i tvivl om, at denne her regering naturligvis mener det, der bliver skrevet i aftalen, også den del af aftalen med Amtsrådsforeningen, der hedder, at en sådan stigning vil blive neutraliseret.
Derfor står vi i den beklagelige situation i dag, at vi har konstateret, at der har været en overtrædelse.
Der har været en overskridelse og en skattestigning, og den skattestigning bliver nu neutraliseret med det lovforslag, der gennemføres, præcis som det blev sagt.
Vi tror på, at det er nødvendigt at få signaleret ganske, ganske klart, at vi ikke vil acceptere, at skatterne stiger på trods af det aftalegrundlag, der har været mellem Amtsrådsforeningen og staten. Derfor mener vi, at lovgivningen godt nok er beklagelig, men også er nødvendig for at holde respekten om de aftaler, vi indgår.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-04:
Hr. Kristian Jensen taler om aftalen mellem amtskommunerne og regeringen.
Når man spørger amtskommunerne, så siger de jo samstemmende, uanset partifarve, at det, der er tale om, er en tilkendegivelse om, hvad i øvrigt enhver regering er kommet med tilkendegivelser om, nemlig den overordnede økonomiske politik, og at man har taget til efterretning, at der har været sådan en erkendelse.
Men det er ikke en del af det amtskommunale grundlag.
Det er en erkendelse af, at sådan er regeringens hensigter.
Når hr. Kristian Jensen så siger, at nu er det slået klokkeklart fast, hvad regeringen ville, så vil jeg spørge: Synes hr. Kristian Jensen så ikke, at det var relevant og rimeligt, at kommunerne fik en straffesanktion over for regeringen, når regeringen ikke overholder kommuneaftalen i f.eks. spørgsmålet om at lave en udligningsreform?
Hvorfor straffes regeringen ikke?
Dette forslag neutraliserer ikke.
Der er jo tale om en ekstra skattestigning, som ikke går tilbage i borgernes lommer, men som udelukkende går i statskassen.
Det er ikke en neutralisering, det er ekstra skat.
Kristian Jensen (V), 2003-02-04:
Det er sådan, at en aftale, der indgås, naturligvis også skal overholdes, og hvis man har udsigt til, at der kommer nogle penge ekstra ud i en enkelt kommune, som ikke ville komme, så kan jeg godt forstå, hvis man også har en forventning om, at der så vil være en konsekvens.
Men sandheden er jo, at ingen af kommunerne har haft en mulighed for at have en berettiget forventning om, hvad udligningsreformen netop skulle betyde for dem, punkt 1.
Punkt 2, så har vi samtidig sagt, at vi arbejder videre med at lave ændringer i den udligningsordning, der er, fordi der er nogle ting i den, som sagtens kan køre sideløbende med den strukturkommission, der er nedsat, sådan at der kommer ændringer i udligningsordningerne, sådan at der kommer en større klarhed over, hvad det er for vilkår, der skal til.
Og så må vi bare fastholde: Vi går ind og sørger for, at der bliver neutraliseret på det her område.
Halvdelen af det beløb, der kommer ind, ja, det kommer jo ind først i 2004, og med hensyn til den anden halvdel, ja, der kan man bare sige, at staten på en lang række punkter i forhold til det, der var tidligere, har haft en lavere skat, har holdt skatten i ro, og dermed at der også har været en neutralisering i forhold til borgerne.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-04:
Tak for snakken om udligningsreform.
Vi kan altså i fællesskab konstatere, at udligningsreformen står i aftalen
med kommunerne, og at den ikke bliver til noget,
altså har regeringen ikke overholdt aftalen.
Det svarer jo lidt til, hvis amterne nu kom og sagde: Næste år vil vi gerne overholde skattestoppet og måske endda sænke skatten lidt, så kunne vi ikke bare droppe det lovforslag her?
Den sludder for en sladder har jo altså intet som helst med overholdelse af aftaler at gøre.
Derfor er det også fuldstændig mærkværdigt, at man nu laver et lovforslag, som kun har til formål at straffe den ene part, fordi man altså ikke ikke mener, at aftalen er overholdt.
Så til spørgsmålet om at neutralisere: Er det ikke rigtigt, at man, da man tidligere har været fremme med synspunkter om, at man ville neutralisere skattestigningen i amterne, så har talt om at lette i personskatterne? Det sker bare ikke, og der er ikke nogen andre skattelettelser, som man kan pege på et eller andet sted, der kompenserer for, at man nu stikker en del af amternes bloktilskud i statskassen igen.
Det er ren ekstraskat, der er tale om.
Kristian Jensen (V), 2003-02-04:
Det er jo pudsigt at høre, at Socialdemokratiet så ofte fremhæver, at regeringens skattestop koster 1,5 mia. kr., altså må der være givet skattelettelser for 1,5 mia. kr. i forhold til det, Socialdemokratiet havde forestillet sig.
Og når vi så nu har en pulje på 60 mio. kr., så er det lige pludselig meget, meget mere end de 1,5 mia. kr., som Socialdemokratiet havde forestillet sig i skattelettelser. Selvfølgelig viser det her, at der er sket skattelettelser gennem den form for skattestop, som regeringen har gennemført.
Er det de store kommuner omkring Københavnsområdet, er det de små kommuner i Vestjylland?
Hvilke kommuner er det, der havde en forventning om, at udligningsreformen skulle udmøntes i noget konkret, og som derfor kan komme og sige: Vi har konkret mistet nogle penge?
Sandheden er jo, at ingen vidste, hvad en udligningsreform ville ende med, og sandheden er lige så klart, at regeringen helt klart har tilkendegivet, at man ville gennemføre justeringer af den udligningsordning, der er, sådan at de værste tidsler blev pillet ud af ordningen, sådan at der blev en klarere og mere enkel udligningsordning.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-04:
Hr. Kristian Jensen har jo en række spørgsmål til mig nu, som han ikke havde under mit ordførerskab, men derfor skal jeg gerne svare hr. Kristian Jensen
De bliver snydt, alle som én!
Så siger hr. Kristian Jensen, at der er lavet skattelettelser på 1,5 mia. kr., fordi oppositionen hele tiden siger, at når regeringens skattestop koster 1,5 mia. kr., så er det en skattelettelse.
Jeg har forstået skattestoppet sådan - nu kan det godt være, at der er en ny definition i dag, vi har oplevet mange definitioner på skattestoppet - at der ikke er tale om skattelettelser, men bare, at der ikke er tale om f.eks. regulering af de afgifter, der jo tidligere har været reguleret via pristallet.
Hvis der er det, så vil jeg godt have, hr. Kristian Jensen går op og peger på, hvilke skatter der er blevet nedsat, hvor kompensationen er, hvor neutraliseringen er i form af skattelettelser til de borgere i Vestsjællands Amt, i Roskilde Amt, i Nordjyllands Amt, i alle amter, som vil blive ramt af det her lovforslag, fordi man over én kam både straffer de kommuner, der har sat skatten op, og alle de andre.
Hvor er neutraliseringen, hvor er skattelettelsen?
Kristian Jensen (V), 2003-02-04:
Nu har vi i over 1 år hørt, at det kostede milliarder af kroner at gennemføre skattestoppet, men nu koster det så ikke noget, for nu er det ikke nogen skattelettelse.
Det synes jeg er en meget interessant diskussion.
Hr. Thomas Adelskov siger så, at alle kommuner er blevet snydt, og spørger, hvorfor jeg ikke stillede spørgsmål til hr. Thomas Adelskovs ordførerindlæg.
Det gjorde jeg ikke, fordi spørgsmålet om udligningsreformen intet har med dette lovforslag at gøre.
Det er hr. Thomas Adelskov, der i sit spørgsmål til mig inddrager udligningsordningen.
Jeg vil bare sige, det er ikke sådan, at alle kommuner kan sidde med en berettiget forventning om, at de vil få mere ud af en udligningsordning, for der har aldrig været tale om, at der skulle lægges flere penge i puljen.
Derfor vil en udligningsordning betyde, at der skal tages fra nogle kommuner og gives til andre, og derfor måtte kommunerne under ét have de samme økonomiske vilkår, som de har under den gældende ramme.
Ole Sohn (SF), 2003-02-04:
Det er til hr. Kristian Jensen, der ligesom forsøger at give indtryk af, at der er tale om, at der er indgået en aftale, og at en aftale skal holdes, og at når kommunerne, her Vestsjællands Amtskommune, bryder den, så må der også falde en sanktion.
Men hr. Thomas Adelskov har jo ret i, at i den aftale indgår der jo flere elementer, bl.a. en udligningsaftale, der er en del af den aftale.
Den er ikke blevet til noget, så uanset indholdet af den skulle der have været en udligningsaftale, og det er der ikke.
Ergo er aftalen heller ikke overholdt fra regeringens side.
Kristian Jensen (V), 2003-02-04:
Det er ganske enkelt, som om oppositionen i dag taler i en stor osteklokke uden blik for, hvad virkeligheden er.
Virkeligheden er, at det udvalgsarbejde om en ny udformning af udligningsordningen arbejder videre og har stadig væk til opdrag at komme med forslag til forbedringer og ændringer, også selv om der er kommet en Strukturkommission, der gør, at en kæmpe omkalfatring af hele udligningsordningen er skudt lidt ud.
Så der er stadig væk som aftalt et arbejde i gang med at lave en reform af udligningsordningen, der skal fjerne de værste tidsler, og derfor er den tankegang om, at nogle kommuner er blevet snydt, fuldstændig forkert.
Det pudsige er jo faktisk også, at kommunerne, når det, vi snakker om i dag, er spørgsmål om udskrivningsprocenten, altså skatten, jo har fundet ud af at klare sig på en sådan måde, at nogle kommuner har kunnet hæve skatten, og andre kommuner har kunnet sænke den, så kommunerne samlet set har overholdt skattestoppet.
Ole Sohn (SF), 2003-02-04:
Dansk Folkeparti skrev et brev til medarbejderne på landets sygehuse, herunder også de to sygehuse i Vestsjællands Amt, som bliver lukket som følge af Dansk Folkepartis stemmeafgivning her under anden og tredje behandling af dette forslag.
Dansk Folkeparti skrev lidt populistisk til medarbejderne: Nu støtter vi jer.
Hvordan har Dansk Folkeparti tænkt sig at redegøre over
for de samme medarbejdere for, at man nu lægger stemmer til, at de sygehuse lukkes som følge af den aftale, man har indgået med regeringen?
Jeg ved ikke af hvilken grund, hr. Kristian Thulesen Dahl ikke mente, det var på sin plads at fortælle, hvor jeg er valgt.
Jeg er valgt i Vestsjællands Amt.
Jeg føler også en meget stor forpligtelse til at varetage de interesser, som borgerne i Vestsjællands Amt har.
Det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Derfor engagerer jeg mig temmelig meget i sagen.
Men det er vist forbigået hr. Kristian Thulesen Dahls opmærksomhed, at nok er Dansk Folkeparti med til at lukke to sygehuse ude i Vestsjællands Amt efter stemmeafgivningen.
Men lovforslaget rammer jo amterne samlet set, for halvdelen af straffen bliver jo delt ud totalt set på de øvrige amter, som så allerede nu må begynde at forberede nedskæringer i den borgernære service for 2004 som følge af Dansk Folkepartis stemmeafgivning.
Det synes jeg da borgerne har krav på at vide.
Og det er også ærligt nok.
Det er bare lidt underligt, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kan få sig selv til at sige: Jo, vi stemmer naturligvis for forslaget.
Vi kender konsekvensen; vi ved godt, der skal lukkes nye sygehuse i Vestsjællands Amt; vi ved godt, at de øvrige amter i landet skal forberede nedskæringer i den borgernære service til næste år.
Men det er et politisk valg, vi har truffet.
Det burde man sige.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-02-04:
Danmark består jo af flere amter end Vestsjællands Amt.
Det er vigtigt, hvad der foregår i Vestsjællands Amt og specielt på sygehusområdet, men det er da også vigtigt, hvad der foregår i de andre amter.
Vores beslutningsforslag, som jeg henviser til som noget helt naturligt, fordi sygehusspørgsmålet optager hr. Ole Sohn meget, og det synes jeg er vigtigt og rigtigt, er jo et beslutningsforslag, som vil sikre en tilstrækkelig sygehusbetjening i hele landet og vil gå imod lukninger af sygehuse i hele landet og ikke bare i Vestsjællands Amt.
Det vil givet koste nogle penge, og hvis hr. Ole Sohn og hr. Adelskov kunne overbevise egne folketingsgrupper om at stemme for det forslag, ville det forpligte regeringen til at forhandle med sygehusejerne om at undgå sygehuslukninger og præsentere Folketinget for den regning, det i givet fald ville udløse.
Så er det ikke bare Vestsjællands Amt, det handler om, hvad der kan være nok så vigtigt, men hele Danmark.
Derfor er det da relevant at spørge: Burde vi ikke løse det på den måde frem for at løse det ved at give det signal, at en aftale, der er indgået mellem de kommunale parter og regeringen, ikke er det papir værd, den er skrevet på?
Thomas Adelskov (S), 2003-02-04:
Jeg forstår hr. Kristian Thulesen Dahl således, at når man indgår en aftale med regeringen, skal man overholde aftalen, men at regeringen af forskellige hensyn, og det kunne være, den har nedsat en Strukturkommission osv., ikke behøver at overholde sin aftale om at gennemføre en udligningsreform.
Det er sådan nogenlunde kogt ned, hvad hr. Kristian Thulesen Dahl sagde.
Jeg skulle hilse fra amterne, bl.a. Vestsjællands Amt, og sige, at derude havde man vurderet, at man havde behov for nogle flere penge til bl.a. at bevare små sygehuse, som jeg tidligere har hørt Dansk Folkeparti kere sig meget om.
Det bliver desværre ikke til noget.
Men det var jo en konkret vurdering.
Blot fordi Dansk Folkeparti ikke bryder sig om amternes eksistens, så berettiger det jo ikke regeringen til på den ene side skrapt at håndhæve en aftale, som den på anden side selv tillader sig at bryde gang på gang på gang.
Det fremgår tydeligt af de svar, som både KL og Amtsrådsforeningen har givet Kommunaludvalget.
Til sidst skal jeg lige sige til hr. Kristian Thulesen
Det er da ikke at overholde skattestoppet.
Ole Sohn (SF), 2003-02-04:
På tavlen bagved står der L 92, det er et konkret lovforslag, vi behandler.
Det er det lovforslag, som indebærer, hvorvidt der skal pålægges en strafafgift primært til Vestsjællands Amt som følge af, at de har fundet det nødvendigt for at opretholde den borgernære service inden for sundhedssektoren at hæve skatten med 0,4 pct.
Det er det forslag, vi tager stilling til.
Stemmer man for forslaget, er konsekvensen, at Vestsjællands Amt skal aflevere 60 mio. kr. i strafafgift til staten og dermed er tvunget til at lukke to sygehuse.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti taler om et helt andet beslutningsforslag.
Der ligger et konkret lovforslag, som er til andenbehandling.
Der skal trykkes på knapperne her på torsdag i forbindelse med tredjebehandlingen, og stemmer man for forslaget, så stemmer
man for en straf til Vestsjællands Amt, en straf for, at de ønsker at opretholde den borgernære service inden for sundhedssektoren.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-02-04:
Jeg kan altså ikke lade være med at være en lille smule beæret.
Jeg mener, det er sjældent, at et andet oppositionspartis ordfører bruger stort set hele sin ordførertale på et andet oppositionspartis ordfører og et andet oppositionsparti.
Men det gjorde hr. Ole Sohn jo ved at rette stort set hele sit ordførerindlæg til Dansk Folkeparti.
Det er jo pragtfuldt at være i den situation.
Det skyldes sikkert den illusion, som hr. Ole Sohn også tidligere gav udtryk for, nemlig at vi kan levere flertallet for det ene og for det andet.
Men det forudsætter jo, at hr. Ole Sohn vil være med sammen med hr. Adelskov.
Og når hr. Ole Sohn nu igen trækker det frem, at vi har skrevet ud til sygehuspersonalet, ja, så har vi skrevet ud til en stor del af sygehuspersonalet, hvor vi vedlægger vores beslutningsforslag og beder om kommentarer til det beslutningsforslag, som vi jo ikke har fået til en sidste behandling her i Folketingssalen endnu.
Et beslutningsforslag, der lige præcis skal sørge for, at der ikke bliver nedlagt sygehuse.
Men tro mig, om hr. Adelskov og hr. Ole Sohn ikke vil stemme nej til det beslutningsforslag.
Det er jo den kobling, der er interessant her, det er jo det, der er interessant: Kan vi levere et flertal herinde i Folketinget, der pålægger regeringen at forhandle med sygehusejerne om at undgå sygehuslukninger, ja eller nej?
Det kan vi, hvis hr. Adelskov og hr. Ole Sohn kan overbevise egne folketingsgrupper om det viselige i det.
Dansk Folkeparti har afklaret sin holdning, som vi har givet udtryk for i det brev til bl.a. det sygehuspersonale, hr. Ole Sohn henviser til.
Svend Aage Jensby (V), 2003-02-04:
De radarsystemer, man har været beskæftiget ved, er jo systemer, som har været anvendt i 30, måske 40 år, og der er måske tale om, at der er 30.000-40.000 personer, som man må overveje at få undersøgt mest effektivt på den ene eller anden måde, hvis yderligere skridt skal tages.
For mig at se er der intet, der tyder på, at de radarsystemer, man anvender i dag og har anvendt i de senere år, kan give en sådan stråling.
Så vidt jeg er informeret, er det radarsystemerne fra den kolde krigs tid, der kan have givet disse problemer. Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Sohn (SF), 2003-02-04:
Jeg synes, det er en lidt fantastisk form for argumentation, hr. Kristian Thulesen Dahl kommer med.
Der er jo ikke tale om, at Vestsjællands Amt har brugt penge til rødvin og svir eller tvivlsomme økonomiske transaktioner som eksempelvis i Farum Kommune, som også i kraft af et dårligt styre nu får en markant skatteforhøjelse.
Den har man dog trods alt holdt uden for aftalen og sikret, at de ikke skal belægges med nogen strafskat.
I Vestsjællands Amt er situationen den, at man for at opretholde en rimelig velfærd inden for sygehussektoren, og fordi man har holdt skatten i ro en række år forud, meget gerne vil undgå at lukke sygehuse.
Bl.a. fordi Dansk Folkeparti har skrevet til personalet på amtets sygehuse for at sige, at der ikke skal lukkes sygehuse.
Det imødekommer amtet og siger, at det så kræver, at man har lidt penge at gøre det for.
Så for at sikre velfærden får de en hammer i hovedet af Dansk Folkeparti.
Det er vel nok solidaritet med dansk sygehusvæsen, Dansk Folkeparti lægger for dagen her.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-04:
Jeg er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl, lad os stoppe med ævl og kævl og kiv osv.
Så vidt jeg husker på stående fod, regner man i Vestsjællands Amt med at spare 30 mio. kr. ved nedlæggelse af de sygehuse og sengepladser, man har gang i nu.
Det, man tager fra Vestsjællands Amt næste år, er 60 mio. kr. Vi kan jo lave en aftale her med hr. Thulesen Dahl om, at I lader være med at stemme for det her lovforslag.
Dermed bliver der 60 mio. kr. ekstra til f.eks. Vestsjællands Amt, så de kan løse deres sygehusproblemer og ikke lukke de små sygehuse.
Så er vi da kommet videre, og det var jo det, hr. Kristian Thulesen Dahl efterlyste.
Ellers må det være, fordi man fra Dansk Folkepartis side mener, at det med vold og magt er vigtigt at straffe de amter, som ikke har overholdt en aftale, mens man til gengæld ser gennem fingre med, at de politiske kammerater i regeringspartierne får lov til at bryde den aftale, de har indgået med både kommunerne og med amterne, på en række områder.
Hvis hr. Kristian Thulesen Dahl ikke ved, hvilke områder det er, så ligger der besvarelser til Kommunaludvalget på denne her sag.
Der ligger et brev fra Amtsrådsforeningen, der ligger et brev fra Kommunernes Landsforening, hvor de påpeger adskillige brud på aftalen.
Det er ret enkelt: Man straffer
Det er jo tydeligt at se, hvor hult det er, når Dansk Folkeparti fremsætter beslutningsforslag i Folketinget for at redde små sygehuse.
Det valgte Dansk Folkeparti ikke, så hulheden i den tale må stå lysende klar.
Jeg vil godt lige understrege, at det jo i særdeleshed er KL, som har været vred over, at denne her udligningsreform er blevet udskudt.
Synes hr. Kristian Thulesen Dahl så ikke, at det havde været rimeligt, når nu der er kommet en Strukturkommission osv., at man havde indkaldt til forhandling i stedet for bare som diktat at meddele kommunerne, at nu har man udskudt udligningsreformen med 1 år?
Det er da overhovedet ikke sammenligneligt med, at man på den anden side straffer de amter, som ikke overholder deres del af aftalen, hårdt og kontant ved at skære i skattestigninger og derved forhindre dem i at udføre deres arbejde ordentligt.
Ole Sohn (SF), 2003-02-04:
Jeg må spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Er det ikke lidt sølle af et parti, som har så stor indflydelse som Dansk Folkeparti?
Det sidder faktisk i den position, at det leverer flertallet til regeringen, og at det kan levere flertallet mod regeringen.
Det vil sige, at når Dansk Folkeparti lover personalet
på landets sygehuse, herunder også personalet på sygehusene i Vestsjællands Amt, at deres sygehuse ikke skal lukkes, det skal Dansk Folkeparti nok sørge for, og så bagefter, når man så finder ud af, at det tør man ikke, eller det vil man ikke alligevel, så giver man oppositionen, som ingen indflydelse har på regeringens økonomiske politik, skylden for, at Dansk Folkeparti ikke vil gennemføre det, det som parti har mulighed for. Dansk Folkeparti har nøglen til at sikre, at sygehuse ikke bliver lukket her i landet.
Man har haft nøglen til det, man kender konsekvensen.
Nu er der to sygehuse i Vestsjællands Amt, som må lukke, plus en række nedskæringer, fordi Dansk Folkeparti er løbet fra det brev, det har sendt personalet på de pågældende sygehuse, og fordi man leverer stemmer til dette lovforslag.
Det kunne man have undgået.
Det er Dansk Folkeparti, som har nøglen til at løse problemerne
, hvis det tør og vil.
Alt andet er for fattigt.