runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2002-04-24:
Undskyld.
Hr. Frank Jensen har jo selv givet begrundelsen, netop at der er en samklang i retssynet samt delvist sprogfællesskab.
Her i dette beslutningsforslag er der jo netop ikke tale om specielt grænseoverskridende kriminalitet, men hvor der er det, er det da klart, at grænseoverskridende kriminalitet skal bekæmpes ved et grænseoverskridende samarbejde i politiopklaringsarbejdet.
Vil hr. Frank Jensen gå med til at gøre hele Europa til ét stort retsområde, hvor en mand fra Vendsyssel, hvis pengene lige passer, kan blive retsforfulgt i f.eks. Marseille?
Aage Frandsen (SF), 2002-04-24:
Jeg vil godt bede ministeren om mere præcist at forholde sig til, i hvilket omfang antallet af lærerfri timer har været stigende her i foråret, eller om det har været faldende.
Så vil jeg godt sige til undervisningsministeren, at det jo er rigtigt, at man tilfører 50 mio. kr., men det er ikke 50 mio. kr. oveni.
Og det, som handelsskolerne nok havde en forventning om - formentlig også i Esbjerg - var, at det var 50 mio. kr. mere i 2002 end i 2001, og ikke efter at man havde fjernet 1,2 pct. Tilsvarende for de tekniske skoler.
De har jo ikke fået tilført et lignende beløb.
Hvorfor de ikke skulle have det, må ministeren så afklare med sig selv, men i Venstres oplæg til finansloven står der »handelsskoler/erhvervsskoler«
, så der må man have tænkt på de tekniske skoler, men glemt dem.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
Jeg må jo sige, at ministeren såmænd uden den mindste rødmen nu erklærer, at man netop har fravalgt, at alle arbejdsgivere skulle betale til voksen- og efteruddannelse.
Man siger fuldstændig åbent her i Folketinget, at det har man fravalgt.
I stedet for, siger man så, skal den enkelte, der nu har brug for uddannelse, betale op til disse 750 kr. Er det virkelig tænksomt af regeringen og af undervisningsministeren på den måde at sige: Virksomhederne, dem, som har brug for uddannede folk, skal ikke betale mere, det er en skatteskrue, og så overfører vi brugerbetaling til den enkelte medarbejder?
Det er vel noget, der sker ikke mindst som følge af regeringens skattestop.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-24:
Jeg skal bare lige for en ordens skyld sige til hr. Carsten Hansen, at den daværende Ulla Tørnæs er nøjagtig den samme som den nuværende Ulla Tørnæs. Jeg mener fuldt ud, som jeg også redegjorde for i besvarelsen til hr. Aage Frandsen, at den daværende Ulla Tørnæs' bemærkninger, som i øvrigt var de samme som den daværende hr. Anders Fogh Rasmussens bemærkninger, fuldt ud lever op til det, som regeringen har gennemført.
Vi har, som jeg også svarede på spørgsmålet fra hr. Aage Frandsen, tilført handelsskolerne ekstra 50 mio. kr. oven i det finanslovforslag, som var fremsat af den tidligere regering i august 2001.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Jeg takker for svaret og for, at det ikke indgår i beregningerne.
Vi har også set - det står direkte i den nuværende finanslov - at regeringen kommer med et forslag til
Så uanset hvad regeringen siger, er det i hvert fald en forringelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Det smager lidt af, at da hr. Bjarne Laustsen måtte stille sig tilfreds med det første svar, jeg gav, skal der noget nyt på bordet.
Vi kommer også ind på det under hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, men jeg svarer gerne på det allerede her: Når det gælder dagpengeordningen for de 25-29-årige, har regeringen allerede i valgkampen signaleret - og det står også i regeringsgrundlaget - at den ungeordning, som den tidligere regering i hvert fald havde som princip, ser vi gerne udvidet til også at gælde de 25-29-årige.
Det har været lagt fuldstændig åbent frem hele tiden, men ét står fast: Regeringen har ingen planer om generelle ændringer i dagpengeniveauet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Jeg synes, statsministeren svarer udenom, og det er aldeles ikke noget nyt, jeg tager fat i.
Jeg har tidligere gange spurgt til forholdet, fordi regeringen jo selv har skrevet i sin finanslovaftale, at der kommer et sådant forslag om de 25-30-årige til efteråret.
Jeg har også spurgt beskæftigelsesministeren tidligere, og da skulle jeg væbne mig med tålmodighed, og vi fik se, osv.
Men det var meget fremme i valgkampen, om det var til halve dagpenge, eller det var til fulde dagpenge.
Jeg husker tydeligt, at statsministeren sagde, at det var til fulde dagpenge, men den ordning, der findes for de 18-25-årige, ved vi jo er til halve dagpenge, og derfor er der behov for, at vi nu får afklaret, hvad det er for et forslag, der kommer til efteråret.
På den måde udhuler man jo a-kasse-systemet, og dermed får de folk, som man påtænker at lave ændringer for, også mindre for deres a-kasse-bidrag, hvor stort det end måtte være.
Jens Rohde (V), 2002-04-24:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han kan bekræfte, at ungeordningen, som den jo bliver kaldt, for de 18-25-årige blev indført af den tidligere regering og har været en gigantisk succes, og at Venstre, allerede da vi offentliggjorde vores finanslovudspil i september sidste år, altså i god tid før valgkampen, lancerede, at vi ønskede at udvide den til også at gælde for de 25-30-årige.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Ja, jeg kan bekræfte hr. Jens Rohdes udlægning af sagen, nemlig at den såkaldte ungeordning blev indført af den tidligere socialdemokratisk ledede regering, og det skal den regering ikke høre det mindste onde ord for, tværtimod, for den har været en gigantisk succes.
Det har været en så stor succes, at vi er blevet inspireret til at udvide ordningen
ikke nødvendigvis sådan, at den bliver lige nøjagtig på samme måde for de 25-29-årige, men i princippet udvide ordningen, akkurat som vi tidligere har lagt det frem og præsenteret det i valgkampen.
Men lad mig vende tilbage til det spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen har stillet, nemlig om regeringen planlægger at øge brugerbetalingen på dagpengeområdet, og lad mig gentage: Svaret er nej.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Så vil jeg gerne anholde det, hr. Jens Rohde siger.
Det er korrekt, at vi har lavet en aftale, men jo ikke for dem, der har en kompetencegivende uddannelse.
Den var for alle andre unge mellem 18 og 25 år, og ordningen blev jo netop indført, for at man ikke skulle konkurrere med SU og de lave elevlønninger.
Men lige så snart der er tale om de 25-30-årige har vi jo et andet forhold, for i den gruppe er der mange forsørgere, og så stiller sagen sig ganske anderledes.
Et yderligere spørgsmål kunne være: Respekterer man ikke længere indgåede forlig?
Selve satsen, den tredje fase af arbejdsmarkedsreformen fra 1998, har de gamle partier jo indgået forlig om, og det omfatter også de 25-30-årige.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Jeg har givet et fuldstændig præcist svar på det, hr. Bjarne Laustsen har spurgt om.
Hr. Bjarne Laustsen har spurgt, om regeringen ønsker at øge brugerbetalingen på dagpengeområdet, og svaret er ét eneste ord: Nej!
Det er da både klart, konkret og kontant, og hr. Bjarne Laustsen kan da ikke ønske et klarere svar.
Nej er svaret.
Så må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at til efteråret vil regeringen så fremlægge et forslag vedrørende de 25-29-årige, så hr. Bjarne Laustsen må altså væbne sig med tålmodighed.
Men det er ikke det, hr. Bjarne Laustsen har stillet spørgsmål om.
Hr. Bjarne Laustsen vil vide, om regeringen vil øge brugerbetalingen på dagpengeområdet, og jeg gentager svaret.
Det er kort, det er klart, og det er konkret: Svaret er nej!
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Svaret er så ukonkret og radikalt, som det kan blive.
Man betaler en ydelse, en forsikringspræmie, som a-kasse-kontingentet faktisk sagtens kan være, og så siger regeringen, at man vil ikke hæve det, men man forringer vilkårene.
Det er da interessant at få at vide for de 25-30-årige, om man ønsker at sætte dem ned på halve dagpenge, det kommer statsministeren altså ikke uden om.
Det er ret væsentligt for den store gruppe unge mennesker, der er ledige, at vide, at uanset om deres dagpengeperiode er 6 måneder eller 4 år, er bidraget i øvrigt det samme.
Det var et klart svar, det takker jeg for, og hvis man kombinerer det med at afkorte dagpengeperioden, sætte den ned til 6 måneder, er det altså en kraftig forringelse.
Det må statsministeren give mig ret i.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Der står skrevet, at »Eders tale skal være ja, ja, og nej, nej«.
Hr. Bjarne Laustsen har spurgt, om regeringen vil øge brugerbetalingen på dagpengeområdet, og jeg har svaret kort, kontant og klart nej.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
»Fastholder statsministeren sin tidligere udtalelse her i Folketinget om, at der ikke er planer om at ændre dagpengeniveauet?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet stilles for at få skabt klarhed over, om dagpengereduktioner omtalt i regeringsgrundlaget er frafaldet.
Spørgsmålet er stillet for at få klarhed over, om de dagpengereduktioner, der er omtalt i regeringsgrundlaget, er frafaldet for de 25-29-åriges vedkommende, og det er måske mere præcist end det tidligere spørgsmål.
Når man ønsker at indføre en ordning for de 25-29-årige, betyder det så, at den gruppe skal på halve dagpenge?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
I begrundelsen for spørgsmålet nævnes det, at der er omtalt dagpengereduktioner i regeringsgrundlaget.
Det kender jeg ikke til, og som sagt: Regeringen har ikke planer om at ændre det generelle dagpengeniveau.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
Der står her i regeringsgrundlaget, at den ungeordning, der gælder for de unge under 25 år, ønsker regeringen udvidet til at omfatte de 25-29-årige.
Den ordning indebærer halve dagpenge, og så kan det da kun forstås sådan, at regeringen vil sætte de 25-29-årige på halve dagpenge.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Da jeg har skrevet regeringsgrundlaget, ved jeg altså også ret præcist, hvad der står i det.
Men jeg skal gerne dyrke det lidt, og jeg vil gerne citere fra regeringsgrundlaget.
Der står, at de unge ledige skal kunne vælge mellem et offentligt eller privat jobtilbud til overenskomstmæssig løn eller en uddannelse, hvor ydelsen svarer til, hvad andre under uddannelse modtager.
Det er dét, der står, så hr. Jens Peter Vernersens mistolkninger af regeringsgrundlaget overlader jeg til hr. Jens Peter Vernersen selv.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
Det er da dybt, dybt besynderligt.
Det er da muligt, at det er statsministeren, der har skrevet grundlaget, men nu står jeg og læser op af det, og der står helt præcist: »Ordningen, som gælder for de unge under 25 år, skal gælde for de 25-29-årige.«
Det må også indebære halve dagpenge.
Så skriver man faktisk i næste afsnit - nu har statsministeren det åbenbart med kun at citere halvdelen - at forsørgere kan få supplement fra kommunen i form af kontanthjælp.
Det skriver man vel kun, fordi man selv er klar over, at det er halve dagpenge, det drejer sig om, for ellers var der ingen grund til at have den sætning med.
Det er jo ikke en sætning, vi normalt træffer på dagpengeområdet.
Man har selv taget højde for, at der kunne være nogle, der kom i knibe med ordningen med halve dagpenge, og derfor kan kommunen supplere op.
Det er jo dét, der står, og det er ikke noget, jeg står og finder på, det er oplæsning fra programmet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Der er to konkrete spørgsmål, jeg gerne vil stille statsministeren i denne forbindelse.
I finansloven, der just blev vedtaget den 20. marts, står der, at regeringen påtænker at indføre en sådan ordning, og at man regner med at kunne lave et system i indeværende år, der vil give en besparelse, men da ordningen vil komme sent i gang, er det ikke muligt at sige præcis, hvad den vil give.
Så vil jeg gerne spørge yderligere, for det fik jeg ikke lejlighed til tidligere eller fik i hvert fald ikke svar: Respekterer regeringen ikke det forlig, som blev indgået i 1998?
Arbejdsmarkedets parter kom med en aftale om den tredje fase af arbejdsmarkedspolitikken, der også omhandlede de 25-30-årige, og respekterer man ikke det indgåede forlig på den baggrund?
Arne Toft (S), 2002-04-24:
»Kan ministeren begrunde de særlig voldsomme besparelser på forskning i vedvarende energi, som ifølge Berlingske Tidende den 8. april 2002 andrager 86 procent - og følgelig giver anledning til alvorlig bekymring for svækkede eksportmuligheder for dansk erhvervsliv?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel i Berlingske Tidende mandag den 8. april 2002.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Ja, regeringen har ingen planer om at indføre brugerbetaling på sygdomsbehandling, der i dag finder sted gratis.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lone Møller (S), 2002-04-24:
Det er lige for en sikkerheds skyld.
Statsministeren sagde: Til al gængs sygehusbehandling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Regeringens opfattelse er nøjagtig den, som jeg gav udtryk for under valgkampen, nemlig at det skal være kernen i dansk sundhedsbehandling, at der er fri, lige og gratis adgang til sundhedsbehandling, sådan som også fru Lone Møller har citeret det i sit spørgsmål, og det må aldrig blive tegnebogens størrelse, der afgør kvaliteten af sundhedsbehandlingen.
Det sagde vi før valget, og det er stadig væk det, regeringen også efter valget vil lægge til grund for sin sundhedspolitik.
Jeg kan så i øvrigt føje til, at regeringen jo oven i købet i den valgfrihedsmodel, der nu bliver gennemført, har sikret, at sygdomsbehandling ikke kun er gratis for patienterne på de offentlige sygehuse, men også på private, hvis de offentlige sygehuse ikke kan behandle inden for 2 måneder.
Lone Møller (S), 2002-04-24:
Jeg kan altså konstatere, at selv om der skulle komme et ønske fra Amtsrådsforeningen ved økonomiforhandlingerne om muligheder for at indføre betaling i sygehusvæsenet, så agter regeringen ikke at give den tilladelse.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Det kan jeg gøre meget kort: Regeringen har ingen planer om at øge brugerbetalingen på dagpengeområdet, og det gælder også for a-kasse-bidraget.
Regeringen har heller ingen planer om at øge a-kasse-bidraget ud over de automatiske reguleringer, som er fastsat i loven.
Jeg kan berolige fru Lone Møller.
På dette som på andre områder er det sådan, at vi i denne regering holder, hvad vi før valget har lovet, og det betyder også, at regeringen ingen planer har om at indføre brugerbetaling i det offentlige sygehusvæsen for gængs sygehusbehandling, som hidtil har været gratis.
Lone Møller (S), 2002-04-24:
Vil statsministeren stå ved sin udtalelse fra før valget om, »at Venstre har den opfattelse, at det skal være kernen i dansk sundhedsbehandling, at der er fri, lige og gratis adgang«, og at »det må aldrig blive tegnebogens størrelse, der afgør kvaliteten af sundhedsbehandlingen«, og vil han dermed tage afstand fra formand for Amtsrådsforeningen, Kristian Ebbensgaards forslag om, at de offentlige sygehuse skal have lov til at tage penge for at behandle patienter?«
Skriftlig begrundelse Amtsrådsforeningens formand, Kristian Ebbensgaard, foreslår i Jyllands-Posten den 7. april 2002, at amterne skal have lov til at opkræve betaling for sygehusbehandling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Det er efterhånden ved at være sådan, at hver gang denne regering fremsætter et forslag, som Socialdemokratiet ikke kan lide, så bliver der råbt forligsbrud, forligsbrud, forligsbrud.
Det er helt fast.
Jeg kan ikke tage det helt alvorligt.
Jeg synes, at det var vigtigere at prøve at snakke om indholdet og om, hvad det her drejer sig om.
Det drejer sig om de unge mennesker, vi gerne skulle have i arbejde.
Hr. Jens Peter Vernersen og hr. Bjarne Laustsen burde jo være dybt lykkelige for, at den nye borgerlige regering ikke blot vil videreføre, men oven i købet vil udvide en ordning, som Socialdemokratiet selv har indført.
Jeg må sige, at jeg er dybt forundret.
Men regeringen fortsætter altså planlægningen af det.
Vi mener, det vil være godt for de unge mennesker, at vi får skabt en ordning, der sikrer, at de kan komme i arbejde i stedet for at være på passiv overførsel.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Jeg takker for det svar, jeg ikke fik, men deler på lange strækninger statsministerens opfattelse af, at det er bedre, at de unge mennesker kommer i arbejde og får uddannelse i stedet for at være på passiv forsørgelse.
Derfor undrer det også, at regeringen har skrottet fremrykningen af indsatsen.
Nu forstår jeg så, at man vil lave en fremrykning af indsatsen.
Men hvordan forestiller statsministeren sig det?
Jeg har fuld respekt, hvis man kan gøre noget bedre og billigere.
Det eksempel, vi kender, er jo Farum, men det eksisterer ikke så meget mere i virkeligheden i hvert fald.
Men prisen er vigtig at få at vide.
Hvis man skal give de unge mennesker uddannelse, så koster det lærerkræfter, så koster det ophold på skoler osv., og så koster det mere, end hvis man fik dem ud at arbejde, for de private arbejdsgivere tager dem ikke.
Hvis man påtænker at bryde et forlig, kunne man så ikke tage sig sammen og sige: Vi mener ikke, at vi har et forlig på det her område mere.
Vi synes, at der skal ske noget andet i respekt for og i forhold til de aftaler, vi tidligere har indgået om det vigtige emne?
Det er da ret interessant at få at vide.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-24:
Jamen det må da undre meget, at landets statsminister ikke kan svare på det, der står i regeringens eget program.
Her står der helt præcist, at de 25-29-årige skal have samme ordning som dem under 25 år, og betyder det, at de så også skal have halve dagpenge?
Lad mig så spørge, om ikke også statsministeren er enig i, at der, når der tales om dynamisk tankegang, vel næppe beskæftigelsesmæssigt har været en mere dynamisk periode, end da vi havde en socialdemokratisk ledet regering.
Det var jo netop det, der bragte så meget beskæftigelse i gang.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Det er en interessant betragtning, hr. Bjarne Laustsen her giver udtryk for, for det må være udtryk for, at den socialdemokratiske tankegang er, at man kun kan opnå besparelser ved at gøre betingelserne dårligere for folk.
Sådan tænker vi ikke.
Hvordan kan man få en besparelse?
Det kan man ved at få unge mennesker i job i stedet for at være på dagpenge.
Det er da klart, at det giver en besparelse.
Hvis et menneske fra at være på passive dagpenge kommer over i aktivt arbejde og får en løn, giver det da en gigantisk besparelse, men det er samtidig til gavn og glæde for det unge menneske, der kommer i job, og det er jo lige præcis det, der er fordelen ved den ungeordning på dagpengeområdet, som den socialdemokratiske regering fik gennemført.
De unge mennesker kom i job, og derved fik man en besparelse, samtidig med at der blev skabt arbejde.
Det er da til gavn og glæde for såvel det enkelte menneske som samfundet.
Det er en dynamisk tankegang i stedet for den statiske, tilbageskuende tankegang, som præger den socialdemokratiske filosofi.
Lad mig så sige til både hr. Bjarne Laustsen og hr. Jens Peter Vernersen, at vi nok ikke kommer sagen meget nærmere i dag.
Regeringen vil fremsætte et lovforslag om dette punkt efter sommerferien, og både hr. Jens Peter Vernersen og hr. Bjarne Laustsen må altså væbne sig med tålmodighed, indtil de ser lovforslaget.
Lone Møller (S), 2002-04-24:
Før valget var det sådan, at statsministeren og andre ledende Venstrefolk gentagne gange udtalte, at Venstre har den opfattelse, at det, der skal være kernen i dansk sundhedsbehandling, er den fri, lige og gratis adgang, og at det aldrig må blive tegnebogens størrelse, der afgør kvaliteten af sundhedsbehandlingen.
Derfor vil jeg spørge, om statsministeren vil tage afstand fra formanden for Amtsrådsforeningen, Kristian Ebbensgaards forslag om, at de offentlige sygehuse skal have lov til at tage penge for behandling af patienterne.
Bjarne Laustsen (S), 2002-04-24:
Hvilke tanker har regeringen?
Vi oplever, at der daglig er forskellige definitioner af, hvordan brugerbetaling er omfattet af skattestoppet.
Hvis det er et spørgsmål om frivillighed, altså at man kan melde sig fra, er det ikke omfattet, osv., og derfor går mit spørgsmål på: Hvordan ser det ud med brugerbetaling på a-kasse-bidraget i forbindelse med efterårets forhandlinger om den nye finanslov?
»Planlægger regeringen at øge brugerbetalingen på dagpengeområdet, f.eks. gennem øget brugerbetaling på a-kasse-bidrag?«
Skriftlig begrundelse
Af statsministerens svar på S 1601 onsdag den 10. januar 2002 fremgår det, at regeringen ikke har planer om at ændre på efterløns- eller dagpengeniveauet.
Det udelukker dog ikke, at regeringen kan hæve brugerbetalingen på f.eks. egetbidrag til a-kasserne, der ifølge regeringens definition ikke er omfattet af skattestoppet.
Derfor ønsker spørgeren klarlagt, hvorvidt statsministerens garanti mod at hæve dagpengeniveauet også gælder mod øget brugerbetaling.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Sådan kan fru Mette Frederiksen overhovedet ikke tolke det, jeg har sagt, og fru Mette Frederiksen forvansker også fuldstændig bevidst det, jeg rent faktisk har sagt.
Jeg har netop understreget, at der bl.a. inden for rammerne af EU finder en kritisk dialog sted med Kina.
Den vil naturligvis fortsætte, også under et dansk formandskab, så derfor kan jeg fuldstændig afvise fru Mette Frederiksens påstand om, at vi ikke tager menneskerettigheder alvorligt.
Derfor er fru Mette Frederiksens tolkninger helt ved siden af.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-24:
»Vil statsministeren, der i Folketingssalen har medgivet, at krigsforbrydelser principielt skal retsforfølges, og da udenrigsministeren i Morgenavisen Jyllands-Posten den 19. april 2002 har forlangt en undersøgelse af, hvad der er sket i flygtningelejren Jenin, i forlængelse af dette redegøre for, om det er udtryk for, at regeringen ønsker en efterforskning af eventuelle overtrædelser af menneskerettighederne og forbrydelser mod menneskeheden, herunder krigsforbrydelser, med henblik på at placere et ansvar?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-04-24:
Da regeringen modtog rapporter fra FN's særlige udsending, Terje Rød-Larsen - og det gjorde vi den 18. april - reagerede regeringen prompte med et ønske om, at der blev iværksat en international undersøgelse.
Det er den måde, man arbejder på; det er den seriøse måde at arbejde på.
Til hr. Villy Søvndal: Jeg er enig med hr. Villy Søvndal i, at den israelske regering burde være interesseret i, at der netop på et upartisk grundlag finder en undersøgelse sted, som kan være med til at aflive eventuelle falske myter om, hvad der måtte være foregået i Jenin-lejren.
Det er også grunden til, at den danske regering har fremsat et ønske om, at en sådan international undersøgelse kan finde sted. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-24:
Tværtimod bad vi statsministeren om at støtte en uvildig undersøgelse.
Vi bad heller ikke statsministeren om at lægge til grund, hvad hr. Villy Søvndal og jeg sagde, men hvad f.eks. Amnesty International sagde, og hvad den israelske regering selv havde oplyst: at der var slået folk ihjel.
Det bad vi statsministeren lægge til grund for kravet om en undersøgelse.
Det er derfor, jeg må konstatere i dag - og så kan statsministeren jo blive vældig opbragt, og statsministeren har en lille smule tendens til at blive lidt påståelig, hvis han har begået en fejl og efterfølgende bliver gjort opmærksom på det - og altså fastholde, at det faktisk var en fejlbedømmelse af situationen, som statsministeren fremlagde for Folketinget den 17. april.
Og jeg vil så spørge statsministeren, om ikke godt der kan være grund til at diskutere det en lille smule.
Jeg har anerkendt, at statsministeren skiftede opfattelse dagen efter - det er ikke det - men det er jo alligevel af betydning, at en dansk statsminister så fundamentalt kan fejlbedømme en international situation.