Kaj Ikast (KF), 1999-02-02:
Ja, så skal vi have vores årlige tur om CO2, som venstrefløjen normalt angriber på alle måder
; så vi kan lige så godt tage den forfra én gang mere.
Men der er jo kommet nye ting til, pinsepakken, og hvad betyder den egentlig for bilisterne?
Ca. 2 mia. kr. i ekstra udgifter - det er venstrefløjens kredit - ca. 1.100 kr. pr. bil i gennemsnit, hvis man tager 50 øre ekstra pr. liter benzin.
Så har man sendt et stort antal bilister ud af landet, så de bruger 2,5-3 mia. udenlandske D-mark på at købe benzin og andre varer i Tyskland, fordi forskellen på benzinpriserne er kommet op over 1 kr. pr. liter.
, og så køber man samtidig andre varer og tjenesteydelser, som har en lavere moms. Derfor flytter det hele det perspektiv, der er, og det kører man efter, og det giver altså ekstra kørsel.
Det er venstrefløjens politik gennemført med regeringen i pinsepakken.
Endvidere vil jeg gerne oplyse, at i dag er rentefradraget på en bil 46,5 pct.
Efter pinsepakken er den 40 pct. I år 2004
skulle den efter de gamle beskatningsregler have været 46,5 pct. Efter venstrefløjens politik er den 32 pct. Det vil sige, at man ensidigt har angrebet bilisterne i pinsepakken.
Og hvad har man fået ud af det miljømæssigt?
At flere og flere damper til Tyskland for at hente benzin og handler dér.
For det er jo småting, man står og taler om her.
Det meste af Trafikudvalget var jo trods alt med dernede, da Folkevognsfabrikkerne havde inviteret Trafikudvalget ned for at se de nye biler, og dér var det jo biler, der kørte 100 km på 3 liter diesel, kan jeg sige til fru Margrete Auken. Det er noget, der vil noget.
Men hvad sker der så, når sådan en lille bil kommer til Danmark?
Ja, så skal den jo have den helt store armvridning i afgifter, så den kommer til at koste over 200.000 kr.
Hvem er det, der har svigtet?
Det er den kollektive trafik på jernbanen.
Den kollektive trafik med bus her i byen er blevet virkelig effektiv, også miljømæssigt, synes jeg.
Den skal have den ros, jeg kan give den.
Hvad har vi fået ud af langtransporterne?
Hvor meget gods er der kommet til?
Selv om man etablerer heltog fra Danmark til Milano og fra Danmark til Paris, hvad er der så kommet ud af det?
Hvor er stigningstakten?
Den stigningstakt på 3 pct. om året, vi har i godsmængden, er jo ikke øget.
Tværtimod har den været faldende.
Og det er jo ikke, fordi man ikke har haft statstilskud nok til at gennemføre det her.
Men Femer Bælt-forbindelsen er jo uden fly; det er jo udelukkende færger kontra biler.
Og den afhandling, der blev afleveret på DTU i sidste uge, beviser, at der er 245.000 ton CO2 mere om året, hvis man sejler med en færge, end hvis man kører i bil over en bro, og det var jo det samme problem, vi stod med, hvad angår Storebælt: Vi skulle have to nye havne, og vi skulle have fire nye færger ud over dem, vi havde, til at klare trafikken i år 2004.
Derfor valgte man at bygge broen.
For det første var det for at binde landet sammen, men det var sandelig også en stor miljøforbedring.
Dér har venstrefløjen klovnet i det hele vejen. Den eneste fra venstrefløjen, der repræsenterede, var hr. Tommy Dinesen, som gik ind for en jernbanetunnel under Storebælt, og det var virkelig også effektivt.
Men der er jo ingen, der kan betale det.
Dengang DSB skulle betale 1,1 mia. kr. om året for deres jernbanedel, kunne de ikke.
Dér måtte vi give dem en rabat, således at de kun betaler 550 mio. kr. om året.
Og det er altså en samlet pris, hvor de må komme med lige så meget, de vil, hvorimod bilisterne er bundet til at skulle betale sådan og sådan.
Jeg skal nok komme tilbage med yderligere ting, hvis der kommer spørgsmål.