runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
SF deltager ikke i studehandler her.
Vi er interesserede i at finde den bedst mulige løsning for trafikken, for miljøet og for folk, som bor i det her område.
Det kan være, at den samlede mængde undersøgelser, som bliver lavet på det område, munder ud i en konklusion om, at man er bedst tjent med ikke at bygge nogen motorvej, og så er det selvfølgelig ærgerligt, at et flertal i Folketinget har taget forskud på glæderne, om man så må sige.
Hverken hr. Keld Albrechtsen eller jeg ved, hvad undersøgelserne vil vise, når kombilinjen bliver undersøgt i detaljer. Derfor må jeg sige det samme til hr. Keld Albrechtsen, som jeg sagde til hr. Jørn Pedersen før: Jeg vil vente og se, hvad der kommer ud af undersøgelsen, om det faktisk er den bedst tænkelige løsning eller den mindst ringe løsning at gennemføre kombilinjen.
Det kan jeg altså ikke sige på
forhånd
Jeg bliver nødt til at have undersøgelsen, og det er netop derfor, at SF sætter pris på, at trafikministeren har tilkendegivet, at man vil undersøge det her til bunds.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Det svar vil jeg gerne sige tak for, for med de to forslag, som nu er til undersøgelse, ligger det klart, at der ligger to modeller, hvor den ene er til meget stor skade for Gudenåen, og den anden er en uacceptabel placering af en motorvej i bynære områder.
Jeg kan forstå på hr. Morten Homann
, at det heller ikke er SF's ønske, og det er jeg glad for at høre, for nogle kunne have haft den bekymring, at SF for at redde Gudenåen
måske kunne have været indstillet på en slags studehandel.
Det kan jeg forstå ikke er tilfældet, men at vi skal finde nogle andre løsninger på trafikproblemet end bare at fortsætte med at asfaltere naturen.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Det bliver heller aldrig noget ønskesynspunkt for SF, at man skal plastre byområder til med motorveje.
Nu er det sådan, at et flertal i Folketinget har pålagt Silkeborgområdet den byrde, det er at have to motorveje, som stopper i hver sin baghave i byen.
Her er det mit synspunkt og SF's synspunkt, at det skal undersøges meget grundigt, hvordan man løser den kattepine, som et flertal her i Folketinget - jeg ved godt, at hr. Keld Albrechtsen ligesom SF ikke har lod og del i det - har sat beboerne i i området.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at den løsning skal være en motorvej.
Jeg kunne sagtens forestille mig, at man kunne løse de trafikproblemer på en langt mere elegant måde end ved at føre en motorvej ind i byen. Det er netop også derfor, at det er en håbløs tankegang set med mine øjne, at man absolut skal føre motorvejen helt op til bygrænsen, som der står i det her lovforslag, for dermed fraskriver man sig nogle muligheder for at få lavet en fornuftig og fremtidssikret løsning, hvis det er det, de yderligere undersøgelser måtte pege på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jeg må bare sige, at jeg synes, besvarelsen overrasker mig lidt, for det kan vel ikke være SF's holdning, at man skal til at bygge en motorvej ind gennem bykvarterer i Silkeborg!
Men jeg forstår, at det kan hr. Homann ikke svare på i dag.
Hvad er det, der skulle gøre, at man vil gå ind for at bygge en motorvej umiddelbart op ad et bykvarter?
Det er da et overraskende synspunkt.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Jeg tror, at jeg til forskel fra hr. Jørn Pedersen vil have svært ved at svare på det spørgsmål, før jeg faktisk ser resultatet af undersøgelsen.
Til forskel fra Socialdemokraterne har vi det i SF sådan, at vi gerne vil se, hvad indholdet af undersøgelserne faktisk bliver.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokraterne, længe før rapporten over VVM-undersøgelsen af de eksisterende linjeføringer, den VVM-undersøgelse, der kom for halvandet år siden, blev offentliggjort, havde lagt sig fast på, at man ville have motorvejen så langt væk fra Silkeborg som muligt og så langt ud i Gudenådalen som muligt.
Det er jo ikke nogen hemmelighed.
Men til forskel fra det synspunkt har SF det sådan, at vi gerne vil se undersøgelserne, prøve at se og overveje, hvad der er af fordele og ulemper, hvilke miljømæssige konsekvenser det får, hvilke trafikale konsekvenser det får, inden vi afgør, om vi vil støtte en given motorvej eller ej.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-18:
Jamen det interessante bliver jo, hvad SF så vil stemme, når vi kommer til den færdige motorvej.
Vil SF stemme for eller imod?
Ellers er det jo bare tom snak, hr. Morten Homann står og kommer med fra Folketingets talerstol.
Nu får man undersøgt kombilinjen, som man har ønsket.
Vil SF så til sidst, når undersøgelserne ligger klar og der kommer en indstilling, stemme for den sidste del af det her
motorvejsforslag
Det ville jo være interessant.
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Dansk Folkeparti har ønsket at få undersøgt den kombilinje, der har været i spil her det seneste år.
Når vi har en yderligere VVM-redegørelse om det, så mener vi, som jeg sagde i min ordførertale, at så bør man træffe en beslutning, og det er vi indstillet på.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-18:
Nu brugte hr. Poul Fischer udtrykket at sende til hjørnespark.
Hvad er det, der har fået Dansk Folkeparti til at sende den her sag til hjørnespark og støtte flere undersøgelser?
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Det her lovforslag består af tre elementer.
For det første en bemyndigelse til trafikministeren til at anlægge en motorvej mellem Bording og Funder, for det andet en bemyndigelse til trafikministeren til at nedlægge hovedvej 404 på den samme strækning, og endelig for det tredje kan trafikministeren på
begæring af ejeren af en ejendom erhverve denne, hvis denne indgår i planerne om etablering af en motorvej imellem Bording og Låsby, og ejeren af særlige personlige grunde ønsker at afhænde sin ejendom.
På strækningen mellem Århus og Herning mangler etablering af motorvej på strækningen mellem Låsby og Bording, og dette lovforslag lægger op til, at der etableres en motorvej på en delstrækning, nemlig mellem Bording og Funder, en 12 km lang strækning, der anlægges i perioden 2006-2012 med en vurderet anskaffelsespris på 628 mio. kr.
Etableringen af denne strækning vil få trafikken ud af byerne i Bording og Pårup og give trafikanterne en tidsbesparelse på 6 minutter.
Dansk Folkeparti er naturligvis enig i denne anlægslov.
Dels er det forligsstof, dels mener vi, at det er vigtigt, at der etableres hurtige og sikre veje til de driftige erhvervsområder i Ikast og Herning.
Denne undersøgelse skal være færdig næste år, og så må det være slut med undersøgelser, og vi politikere må beslutte os for en linjeføring.
Det skylder vi borgerne i de berørte områder og ikke mindst de borgere, der har ejendom på berørte strækninger.
Dette lovforslags § 2 lægger op til, at ministeren kan erhverve berørte, planlagte ejendomme efter begæring af ejerne, når denne har særlige, personlige grunde til at afstå sin ejendom.
Dette er vi meget enige i i Dansk Folkeparti.
Det burde være en generel regel, hvor »kan« efter en periode burde ændres til et »skal«.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-18:
Det betyder også, at man er nødt til at tage den her etape, fordi det er et fremskridt frem mod at få en endelig, færdig løsning.
Så enkel er verden.
Modsat hr. Morten Homann går vi i Socialdemokratiet ind for, at vi bygger den her motorvej, og når der så kommer en strækning, der gør, at der er mindre, der skal bindes sammen, så støtter vi naturligvis det.
Det var også derfor, jeg spurgte trafikministeren, om man agtede at tage hensyn til det høringssvar, der ligger fra Silkeborg Kommune, hvor man påpeger, at der, indtil man får færdiggjort det sidste stykke, altså kommer øget trafikpres på Silkeborg.
Det appellerer jeg til at trafikministeren tog fat om, og det har jeg da tillid til at han vil svare positivt på.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Det er jo netop i det lys, jeg undrer mig lidt over, at hr. Jørn Pedersen så ivrigt støtter det her forslag, for det gør sådan set bare problemet værre.
Hvis hr. Jørn Pedersen er enig i, at i og med man bygger to stykker motorvej fra henholdsvis Århus til Låsby og fra Herning til Bording, så skaber det problemer indimellem, så gør det altså ikke problemet mindre, at man fører det sidste stykke motorvej helt til Silkeborg.
Så er man bare helt sikker på, at de mennesker, der bor i Silkeborg, får genereret al trafikken fra de to stykker motorvej lige ind i baghaven uden at have en løsning.
Nu ved jeg godt, at vi kan være uenige om, om man skulle have lavet yderligere undersøgelser, men når man nu skal lave yderligere undersøgelser, vil det så ikke være den bedste løsning for borgerne i Silkeborg, at man også venter med at lave det her sidste stykke motorvej mellem Bording og Funder, til man har en idé om, hvordan det sidste stykke skal forløbe?
På den måde kan man undgå at skabe
yderligere usikkerhed og risikere, at borgerne kun kommer til at stå med en motorvej i baghaven uden nogen løsning imellem de to stykker.
Jørn Pedersen (S), 2004-02-18:
Jeg er lidt forundret over, at hr. Morten Homann siger, at SF stemmer imod, for noget af det, der er i det lovforslag her, er jo en undersøgelse af kombilinjen, og så vidt jeg erindrer, har SF fremsat beslutningsforslag om, at kombilinjen skulle undersøges.
Hvor er logikken henne hos SF i det her?
Nu er der jo tale om manglende trafikplanlægning ifølge hr. Morten Homann, men hvor er planlægningen i SF?
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Det er jo tankevækkende, at en af de første prioriteringer, den nuværende regering foretog efter sin tiltrædelse, var at melde ud, at man ville lave en motorvej mellem Vejle og Herning.
Jeg skal lade være usagt, om forklaringen på valget af lige de to byer skulle findes i regeringens sammensætning, men under alle omstændigheder er det endnu et eksempel på, at Danmark absolut skal plastres til med motorveje, mens den kollektive trafik får lov til at forfalde.
Efter SF's opfattelse er behovet for denne motorvej i bedste fald tvivlsomt, og hvis man ser det som en prioritering af statens samlede midler, giver det decideret ingen mening at bruge et så stort millionbeløb på det.
Hvis man i stedet havde valgt at bruge de samme penge på en investering i den kollektive trafik, kunne man have fået et væsentligt kvalitetsløft og få løst nogle af de kapacitets- og strukturproblemer, der ligger i den kollektive trafik.
På den baggrund kan SF ikke støtte forslaget.
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Jeg tror bestemt ikke, at man kan presse nogen private fjernbusruter i gang med de nugældende regler, men det var da interessant at få undersøgt, hvad der kunne skaffe nogle private fjernbusruter.
Var det ved, at man fik noget et- og toamtsbetjening med?
Som man ser i regnskabet for Xbus' fjernruter, så er der ingen af dem, der ikke har et- og toamtsbetjening med, der kan løbe rundt, og så kan der selvfølgelig heller ikke oprettes private fjernbusruter, som tingene er skruet sammen nu.
Det troede vi på, men vi må erkende, at det ikke er sket fyldest.
Det er kun de ruter, der går på tværs i Danmark,
det er lykkedes for.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Det kræver vel, at hr. Fischer uddyber, hvad er det, hr. Fischer gerne vil opnå, hvis det nu skulle lykkes for ham med djævelens vold og magt at presse nogle private vognmænd til af egen drift at lave fjernbusruter, også selv om omkostningen måtte blive, at man lukker dele af eller hele Xbussystemet.
Hvad er det, hr. Fischer gerne vil have ud af den øvelse?
Det er klart, hvad det er, der står på spil, og
hvad det er, vi mister: Det er et ekstremt velfungerende bussystem.
Men hvad er det for en gevinst, som hr. Fischer ser efter?
Fischer famler efter i det her forsøg på absolut at få nogle private operatører ind på det her marked?
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Jamen det bliver jo gentagelse på gentagelse.
Xbussystemets fjernbusruter løber rundt økonomisk, der er ikke offentlige tilskud til dem, men det er da ikke ensbetydende med, at det øvrige Xbussystem ikke kunne fungere, uden at de fjernbusruter var der.
Jeg ser gerne, at vi får analyseret, hvorfor der ikke er oprettet nogen private fjernbusruter, og så evaluere ud fra det.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Xbussystemet betjener mange hundredtusinde, over en million mennesker hvert år, og hvis man kommer i den situation, at det, at man fjerner nogle ruter, betyder, at det samlede system falder sammen, så er det da noget, som for alvor vil kunne mærkes.
Jeg har prøvet at lytte til hr. Poul Fischers indlæg i denne her debat, og jeg synes, at det, der står tilbage, er spørgsmålet: Hvorfor?
Hvorfor er det vigtigt at prøve at presse et privat marked i gang her?
Vi har set, at det kræver mere end almindelig tålmodighed at løbe det i gang.
Det er ikke lykkedes selv med det lovforslag, som blev vedtaget forrige år.
Men vi har set, at det, der er på spil, og det, man risikerer at tabe, er et velfungerende bussystem.
, så man er villig til at spille hasard med et velfungerende bussystem?
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
For det første tilslutter vi os et beslutningsforslag, for det er jo det ene af de to forslag, der ligger i det beslutningsforslag, der er fremsat.
Lad os nu få de 2 år frem til 2007 og så finde ud af den rigtige løsning.
At der skulle gå noget fra et Xbussystem, hvis ikke man har fjernbusruten, således at det skulle gå ud over den kollektive trafik, forstår jeg simpelt hen ikke.
Fjernbussystemet i Xbus løber rundt økonomisk med 5-10 pct.s overskud.
Det er jo det, der er tale om.
Det mister man jo ikke noget ved, hvis det i værste fald skulle nedlægges, men vi har overhovedet ikke været på banen og sige, at det skulle nedlægges fra den 1. januar 2007.
Giv os nu 2 år til at finde ud af, hvordan systemet skal fungere fremover.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jo, men så er der jo den enkle sammenhæng i det, at hvis man smider amterne ud af det her fra 2007 og siger, at de dele af de nuværende Xbusser, som har et- og toamtsbetjening, skal gå med over til private vognmænd, så river man jo dem ud af amternes samlede økonomi til kollektiv trafik.
De penge skal så skaffes et andet sted fra, og det er de penge, hr. Poul Fischer åbenbart planlægger at forære vognmændene for at få dette privatiseringsprojekt til at fungere.
Undskyld, jeg spørger sådan, for det er hr. Poul Fischer, der selv lægger op til, at det er det, man vil gøre, og derfor bliver jeg da nødt til at spørge, for vi er jo interesseret i at få opklaret, hvorfor man ikke vil støtte beslutningsforslaget.
Der må jo være en grund til, at man ikke vil støtte beslutningsforslaget, og det er, fordi man har et nyt privatiseringsprojekt på bedding.
Anderledes kan det vel ikke være.
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Hr. Keld Albrechtsen siger, at der ikke skal være offentlige fjernbusruter efter den 1. januar 2007.
Det har jeg ikke talt om.
Vi har nu 2 år til at finde ud af, hvilken løsning der skal køre, når vi kender den nye kommunale struktur.
Det kan være, at det er et Xbussystem, der kører videre som det, vi kender i dag, men lad os dog for guds skyld få analyseret, hvad der gik galt i det her.
Lad os få spurgt vognmændene, hvorfor der ikke er oprettet nogen.
Er det, fordi man ikke har kunnet få de forskellige amter med til f.eks. at tillade et- og to-amtsbetjening, at amterne ikke har været samarbejdsvillige?
Af talmaterialet fra Xbussystemet er det jo tydeligt at se, at en fjernbusrute, der ikke har tilladelse til et- og toamtsbetjening, ikke kan hænge sammen økonomisk.
60 pct. af Xbus' indtjening kommer fra et- og toamtsbetjeningen.
For det første er jeg ikke enig med hr. Poul Andersen i, at det eneste, der adskilte lovforslaget fra den nugældende lov, var en grænse ved Storebælt, for Socialdemokratiet ville jo have opretholdt det nuværende Xbussystem også i den lov, der er gældende i dag.
Det, det må dreje sig om, når vi når frem til 2007, er, at man får en ordning, så man i hvert fald sikrer, at der er
en kollektiv fjernbustrafik, og vi skal som sagt afvente og se, hvordan det kommunale landkort kommer til at se ud, og så få det løst.
Poul Andersen (S), 2004-02-18:
Hr. Poul Fischer misforstod mig lidt, for essensen i det her er jo, at der ikke er noget nyt i det, ministeren melder.
Det, ministeren meldte i sin pressemeddelelse i sidste uge, var det, som Socialdemokratiet foreslog i sin tid.
Det er derfor, jeg ikke rigtig kan forstå, at Dansk Folkeparti i dag synes, det er helt rigtigt, at det skal laves på den måde, når man ikke dengang syntes, at det var den rigtige måde at skille tingene ad på.
Er det ikke sådan, at Dansk Folkeparti på netop det område her ligger helt klart på ideologisk linje med Venstre
og Konservative i forhold til, at det kun må være private, der skal drive busselskaber i Danmark, hvis det står til det borgerlige flertal her i Folketinget?
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Når vi går ind for, at der skal være en skillelinje ved Storebælt, så er det jo, fordi den fjernbusrute, man har fra Jylland, der kører til København, fungerer godt, og vi vil selvfølgelig ikke åbne op for, at den lige pludselig kunne etableres med et Xbussystem.
Men når vi udskyder det her 2 år, er det jo, fordi man har et Xbussystem i Jylland, som gerne skulle køre efter den 1. januar 2005.
Poul Andersen (S), 2004-02-18:
Det undrer mig lidt, at man i dag synes, at det er helt rigtigt, at skillelinjen skal gå ved Storebælt, for det var jo netop det, Socialdemokratiet sagde, da vi behandlede loven i sin tid, at en naturlig grænse for os ville være Storebælt.
Det skal ikke være sådan, at Xbusselskabet i Jylland skal ligge og køre til København, men det vil være en god ting at sætte skillelinjen der, for det er et velfungerende, veldrevet selskab, og vi kunne ikke se, at vi på det område her ville have noget alternativ til det.
Hvad er det, der lige pludselig gør, at man i Dansk Folkeparti mener, at Storebælt vil være en naturlig grænse?
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Jeg mener nok, at man bør prøve at undersøge, hvorfor der ikke er nogen, der har oprettet fjernbusruter.
Som jeg var inde på i mit ordførerindlæg, så viser regnskaberne i Xbussystemet, at de heller ikke kunne løbe rundt, hvis de ikke havde et- og toamtsbetjeningen, og det er da et spørgsmål, om der skal justeres på mulighederne for det i kommende fjernbusruter.
Men vi har som sagt 2-2½ år til at finde ud af, hvorledes det kommer til at se ud.
Peder Sass (S), 2004-02-18:
I de tilfælde, hvor store busselskaber har overtaget andre regionale busvirksomheder i Danmark og så overført det til fjernbusser, har vi set, at det er store nationale eller internationale
selskaber, der har overtaget busruterne.
Xbusser er jo kendetegnet ved, at det er en lang række mindre vognmænd, der kører for Xbusselskabet.
Mener repræsentanten for Dansk Folkeparti, at det er en god liberal tankegang, at man på denne måde vil give de store multinationale selskaber disse kontrakter på bekostning af, at de mindre, liberale virksomheder kan få svært ved at drive virksomheden?
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
I den kommende tid skal vi jo have fastlagt den nye struktur i det kommunale landskab, og så mener jeg, at når vi udvider Xbussers muligheder i 2 år, så har vi også tid til at vurdere, hvordan det her skal fungere, når vi kender det nye kommunale landskab.
Peder Sass (S), 2004-02-18:
Nu støttes den tanke at udvide det her for en 2-årig periode, og det vil sige, at man stadig væk står med usikkerheden efter den 31. december 2006.
Busejere skal overveje investeringer i nye busser, og det, der allerede er eksisterende med hensyn til Xbusser, er jo, at det er private vognmænd, der efter udlicitering kører ruterne.
Hvad får så Dansk Folkeparti til fortsat at skabe den utryghed omkring private vognmænds muligheder for at kunne være med i et fornuftigt selskab, så det ikke eksempelvis bliver store busselskaber, der overtager virksomheden?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Hr. Poul Fischer lægger jo op til en ordning fra 2007, hvor det så ikke længere vil være tilladt med offentlig drift af Xbusser, men hvor der så åbenbart skal plukkes nogle ruter ud af de nuværende amtskommunale trafikselskaber, og naturligvis de ruter der har det største indtægtsgrundlag, og lægges over til privatejede Xbusruter, således at de kan blive profitable.
Men vil hr. Poul Fischer ikke medgive, at den øvelse indebærer, at de ruter, der er under de nuværende amtskommunale trafikselskaber, tilsvarende bliver belastet med et tab?
Og det, man i øjeblikket åbenbart fra Dansk Folkepartis side er ved at planlægge, er, hvordan man kan forgylde vognmændene i en sådan udstrækning, at man kan lokke dem til at byde på disse Xbusser.
Poul Fischer (DF), 2004-02-18:
Dette beslutningsforslag lægger op til, at lov om buskørsel ændres, således at det muliggøres, at det jyske Xbussystem også kan fortsætte efter 1. januar 2005.
Forslagsstillerne konstaterer, at der ikke er oprettet fjernbusruter, efter at loven om buskørsel blev ændret i folketingsåret 2001-02, der betød, at offentlige myndigheder ikke kunne oprette eller opretholde fjernbusruter efter 1. januar 2005.
Dansk Folkeparti er enig i, at loven ikke har medført oprettelse af nye fjernbusruter, hvilket der jo kan være flere grunde til.
Dansk Folkeparti har derfor sagt ja til, at man forlænger den nugældende ordning med 2 år på betingelse af, at disse ruter ikke går over Storebælt, og at fjernbusruter betjenes af private vognmænd.
Når den nugældende ordning forlænges med 2 år, er det på baggrund af, at man inden for denne periode kender den nye struktur i det kommunale landskab, hvorefter der vil være behov for en justering af loven om buskørsel.
Forslagsstillerne udtaler til fagpressebureauet, at de seks fjernbusruter, der kører i Jylland under Xbussamarbejdet, løber rundt økonomisk og ikke modtager offentlige tilskud.
Det er jo en sandhed med modifikationer.
Det er korrekt, at de seks ruter løber rundt økonomisk ifølge de regnskaber, vi i Trafikudvalget har modtaget, men det er jo ikke som fjernbusruter, de løber rundt økonomisk.
Ca. 60 pct. af indtjeningen kommer fra et- og toamtsbetjening, det vil sige, at fjernbusruter kunne oprettes af private busvognmænd på betingelse af, at de har tilladelse til et- og toamtsbetjening.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Jeg vil da gerne kvittere for hr. Ikasts tale, for den var faktisk dybt positiv, og den gik jo i sit signal ud på, at vi skal beholde det Xbussystem, som jyderne er glade for.
Så er det bare lidt mærkeligt, hvis regeringen ikke vil stemme for beslutningsforslaget, men det er jo så én ting.
Men nu sagde hr. Ikast også, at det kunne indgå i en sammenhæng sammen med ministerens.
Det synes jeg da var positivt. Så vil jeg stille hr. Ikast et spørgsmål.
Når man nu vil arbejde med længere afskrivningsperioder, så må man vel også have en sikkerhed for at kunne fortsætte også efter den 1. januar 2007, også i ruinerne af det kommunale selvstyre, som formentlig på det tidspunkt vil være helt lemlæstet. Så jeg synes, det er en positiv melding, hr. Kaj Ikast kom med, men det må så betyde, at vi kan sætte os ned i udvalget og finde en fælles holdning, hvor også beslutningsforslaget er med.