runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Det radikale skatteudspil består af en række forslag til større og mindre ændringer af skattesystemet.
Og det er mit indtryk ud fra præsentationen af udspillet og den efterfølgende debat, at Det Radikale Venstre lægger vægt på, at udspillet skal ses som en samlet pakke.
Det er samspillet mellem de forskellige elementer, der er afgørende for at nå de formål, Det Radikale Venstre har peget på.
Derfor giver det efter min mening ingen mening at pille nogle dele ud og betragte dem isoleret ude af den rette sammenhæng.
I regeringens tid er det danske skattesystem blevet markant forbedret og gjort mere sammenhængende, og den udvikling fortsætter i disse år.
Men verden forandrer sig og dermed også rammevilkårene for det danske skattesystem, og den fremtidige skattepolitik må indrettes derefter.
Til at understøtte den opgave
har regeringen, som det også vil være hr. Kristian Jensen bekendt, nedsat et udvalg af skatteeksperter.
Regeringen vil overveje de næste initiativer i lyset af ekspertudvalgets vurderinger, og udvalget vil antagelig forholde sig til substansen i den vifte af forslag på skatteområdet, som er fremkommet i den seneste tid, både fra Det Radikale Venstre, De Konservative, Enhedslisten, Dansk Industri og alle de andre aktive deltagere i debatten.
Så må jeg da lige som afslutning sige, at så klart synes jeg nu heller ikke at Venstres skatteudspil ligger for mig og måske heller ikke for andre.
Kristian Jensen (V), 2001-04-25:
Vi har oplevet i nogle uger og måneder nu, at Socialdemokratiet har travlt med at brodere videre på en tom myte om, at andre partier ikke vil melde noget klart ud.
På skatteområdet forholder det sig jo sådan, at faktisk alle partier i dag har fremlagt en klar skattepolitik, bortset fra skatteministerens Socialdemokrati. Alle andre inklusive Det Radikale Venstre har meldt ud, hvad vi vil på skatteområdet.
Derfor synes jeg, det er på tide at få regeringen og Socialdemokratiet lidt ud af busken.
Så spørgsmålet er helt konkret: Hvilke dele af Det Radikale Venstres skatteoplæg vil indgå i regeringens fremtidige skattepolitik?
»Hvilke dele af det radikale skatteudspil vil indgå i regeringens fremtidige skattepolitik?«
Skriftlig begrundelse
Der savnes en afklaring af regeringens skattepolitik oven på det radikale skatteudspil.
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige, at det med det visionære er egentlig meget godt ramt. Præcis i dag sidder vi, også Venstrefolk, og diskuterer, om vi kan skabe ensartede afgiftsregler for kraftvarmeværkerne, og her kunne der måske godt savnes noget visionært fra det parti, hr. Kristian Jensen kommer fra.
Til hr. Flemming Hansen vil jeg sige: Jeg mener, jeg sagde, at man har en ret og vel også en pligt til at fremsætte de tanker, man har.
Nu har regeringen, som jo også omfatter Socialdemokratiet - det vil sikkert være hr. Flemming Hansen bekendt - ønsket at bede nogle eksperter om at kigge på vores skattesystem, også set ud fra den internationale vinkel.
Det er også gjort.
Så vil jeg endelig sige, at vi er midt i indfasningen af en skattereform, som først er endeligt på plads i år 2002.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-25:
Jeg vil godt gentage: En klog nation er en nation, der også lærer af de ting, folk kritiserer én for, og ikke bare går i baglås, når man skal rette fejl.
Det synes jeg er dybt problematisk.
Det er klart, at vi skal rette fejl, men jeg synes også, det er vigtigt, vi lærer.
Og så kan jeg egentlig ikke forstå statsministerens svar.
Jeg synes, statsministeren vender det blinde øje til en stor del af teksten i rapporten.
Og så står der, at der er problemer omkring den lovgivning, vi har lavet om familiesammenføring.
Der står, at der er problemer med noget i vores diskriminationslovgivning; den ikke bliver brugt godt nok.
Der står, der er problemer med, at vi mangler et organ, der kan hjælpe til at behandle klager mod diskrimination.
Jeg synes, der er mange bemærkninger i rapporten, som burde vække til eftertanke, hvor vi som lovgivere og hvor regeringen i den rolle, som regeringen har, burde sige: Jamen her er noget, vi burde tænke over, for det er en ganske alvorlig kritik, der fremføres mod Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-25:
Ja, som jeg sagde det før: Vi har jo diskuteret det her mange, mange gange, vi har diskuteret denne rapport mange gange, og jeg har derfor en ganske kort afsluttende kommentar til hr. Peter Skaarup, som prøver at tegne et billede af rapporten, som efter hr. Peter Skaarups udlægning skulle sige, at den danske befolkning er plettet.
Det er den ikke, og det siger rapporten heller ikke.
Derfor må jeg tage afstand fra den form for videreformidling af en rapport, som ikke indeholder det budskab.
Jeg har sagt om rapporten, at den tegner ikke et nutidigt billede af Danmark.
Vi er i gang med at gøre en del vigtige fremskridt i integrationsarbejdet, og det fortsætter vi naturligvis med.
Og så vil jeg sige til hr. Knud Erik Hansen: Jeg er enig i hr. Knud Erik Hansens grundsyn, at naturligvis har vi som en del af det internationale samfund, også det europæiske, en vilje og evne til også at modtage rapporter om os.
Vi deltager jo selv i udarbejdelsen af rapporter om andre landes forhold.
Det synes jeg ikke der principielt er noget forkert i.
Når det gælder forskelsbehandlingen i forhold til de etniske minoriteter, må jeg sige: ikke i den danske regerings politik og ikke i den praktiske integrationslovgivning, som vi prøver at få til - og, synes jeg, med et stigende held - at fungere i praksis. At der holdningsmæssigt kan være problemer, det ved vi, og det skal der arbejdes med, og det er jo også det, rapporten hæfter sig en del ved.
Men jeg synes ikke, man kan sige, at vi i den danske regerings politik eller i politikken, der bliver vedtaget her i Folketinget, fører en diskriminationspolitik i forhold til etniske mindretal.
Så blot den opklaring.
Ellers tror jeg såmænd ikke, at hr. Knud Erik Hansens vurdering af rapporten og min egen behøver at være så forskellig.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-25:
Jeg synes, det er interessant at iagttage reaktionen, når Danmark bliver udsat for kritik, og tilsvarende, når andre lande og deres regeringer bliver udsat for kritik.
Så er det, som om vi finder det hår i suppen, der gør, at vi ikke kan sige fra over for kritikken og i stedet for at være åbne over for, at der måske bliver sagt nogle sandheder, selv om der også er nogle fejl - for der er selvfølgelig fejl i rapporten - selv om rapporten heller ikke er fuldt dækkende.
Det er den jo ikke.
Den er jo ikke fuldt dækkende for situationen i Danmark.
Så på den måde kan jeg godt følge regeringen, når man siger, at den selvfølgelig ikke er dækkende for alt det, vi laver.
Det går ikke på hele vores indsats
på integrationsområdet.
Og der vil jeg godt spørge statsministeren, om det ikke godt kunne vække til eftertanke, at der faktisk er nogle, der finder, at vi forskelsbehandler etniske mindretal - for det
er jo det, der er hovedkonklusionen i rapporten - at vi bør tage det alvorligt, og at der også er i hvert fald mindst et gran af sandhed i det. Jeg vil sige, at der er et stor gran af sandhed i, at vi forskelsbehandler etniske mindretal.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-25:
Jamen jeg må sige, det undrer mig meget - jeg siger
selvfølgelig tak for svaret - men det undrer mig meget, at statsministeren og regeringen ikke svarer igen på den kritik, der kommer fra Europarådet, for man nærer jo mange gange meget stor tillid til det, som kommer fra Europarådet. Men når vi kan se, at der er faktuelle fejl - og jeg erkender, at regeringen har et par sider omme bagi, hvor der er nogle faktuelle fejl, der bliver rettet - men vil statsministeren ikke godt erkende, at de få og små ting, som man retter dér, vel ikke kan gøre op med det, som regeringen siger er problemet med rapporten, nemlig at den er uaktuel, altså både at der er fejl i den, og også, at den er uaktuel? Det kommenterer man overhovedet ikke i de dér få og små rettelser, man har omme til sidst i rapporten.
Derfor er det, jeg gerne vil spørge, hvorfor man ikke lytter til det, som Europarådsrepræsentationen siger dernede, altså den danske Europarådsrepræsentation, hvor man meget klart siger fra Arne Belling, som er vores mand dernede, og jeg citerer: »I stedet bør der efter repræsentationens opfattelse sammen med ECRI-rapporten offentliggøres en fyldig dansk erklæring til imødegåelse af rapportens mere opsigtsvækkende kritikpunkter.«
- En fyldig dansk erklæring!
Hvis man læser det, regeringen er kommet med, så er det ikke en fyldig dansk erklæring; det er nogle ganske få ting, man retter, og der forstår jeg altså ikke, hvorfor statsministeren vil lade Danmark og danskerne som helhed plettes af, at man bliver udsat for sådan en abnorm kritik, som der er tale om i Europarådsrapporten, uden at regeringen så siger fra, når endda regeringens egen mand i Strasbourg siger, at regeringen bør sige fra.
Det er uforståeligt for mig, og det er ærgerligt for danskerne, at vi på den måde bliver plettet af en rapport, uden at regeringen siger fra over for de konklusioner, som man selv siger man er uenig i, som der er i rapporten.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-25:
Jeg troede ikke, det var muligt at koge mere suppe på den sag.
Jeg tror, vi havde, det var vist fem spørgsmål for en uge siden i onsdagsspørgetiden om helt præcis den samme øvelse, og jeg har altså ikke mere nyt at tilføje.
Uanset hvor mange gange hr. Peter Skaarup synes der skal koges, så er der ikke mere at koge.
Og mere er der i og for sig ikke at sige.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-25:
Vi har her i spørgetiden tidligere diskuteret rapporten, og det, som vi hæftede os ved under den debat, var, at statsministeren sagde, at rapporten var forældet; der var en række ting i den, som ikke længere var gældende, og da vi ikke syntes, at vi fik tilstrækkeligt svar på det i den sidste spørgetid, synes vi, det vil være rimeligt, at statsministeren svarer på, hvorfor Danmark ikke kommer med en fyldig tilbagevisning af nogle af de ting, som man mener er forældede eller forkerte.
Det har den danske Europarådsrepræsentation faktisk tilrådet regeringen at man gjorde, men man har ikke gjort det, og dermed står de påstande, som er i Europarådsrapporten, jo ubesvaret hen, så længe regeringen ikke effektivt siger fra over for de konklusioner, der er.
hvorfor valgte regeringen så ikke at følge opfordringen af 15. marts 2001 fra den danske Europarådsrepræsentation til Udenrigsministeriet og Indenrigsministeriet om at offentliggøre »en fyldig dansk erklæring til imødegåelse af rapportens mere opsigtsvækkende kritikpunkter«?«
Nej, men jeg vil godt lige gribe fat i det, som statsministeren siger, at det skulle være sådan, at den her rapport ikke gør, at vi bliver plettet i Danmark, og at regeringen også og Dansk Folkeparti og andre bliver kritiseret af rapporten.
Man kan jo ikke mene andet, end at der, som jeg har sagt, er meget, meget heftig kritik af både danskerne, af regeringen, af Dansk Folkeparti og af landet som helhed.
Der nævnes bl.a. på side 5, at man er klar over, at det kan være vanskeligt at ændre grundloven, men det vil ikke desto mindre være at foretrække med en grundlovsændring, siger det her institut nede i Strasbourg.
Det er jo fantastisk, at vi på den måde skal have at vide af omverdenen, at vores grundlov ikke er i orden, at den skal ændres, at man helst ser en ændring af vores grundlov.
Det er da fantastisk, og er det ikke, at vi bliver kritiseret og plettet af omverdenen, at man på den måde går i krig med vores grundlov, som på alle mulige måder lever op til menneskerettigheder og alt andet, som vi gerne vil?
Det er uforståeligt. Derfor fatter jeg som sagt ikke
, når nu regeringens egen mand i Strasbourg siger, at man skal gå ud og kritisere sådanne påstande i rapporten, rette de fejl, rette alt, hvad der på den måde er opsigtsvækkende kritikpunkter, som man ikke er enig i, jamen hvorfor gør regeringen det så ikke?
Hvorfor meddeler man ikke, at her er der nogle ting, vi overhovedet ikke kan acceptere at Europarådet gør?
Kristian Jensen (V), 2001-04-25:
Ministeren siger så flot, at man har ret og pligt til at fremsætte de tanker, man gør sig, og når Socialdemokratiet ikke fremsætter nogen, må jeg tage det som et udtryk for, at Socialdemokratiet ikke har gjort sig tanker på dette område.
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Socialdemokratiet gør sig i allerhøjeste grad tanker på området, men det kan da godt være, der kan være en situation, hvor vi ikke altid vil involvere hr. Kristian Jensen og hans parti i vore tanker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
Skriftlig begrundelse
Alle rapporter om grænsehandel viser, at øl er den absolut dominerende vare, og at danskere kører langt for at købe øl ved den dansk-tyske grænse.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-25:
Jeg vil naturligvis gerne ind på det samme.
Jeg vil bare tage det fra en anden vinkel.
Er grunden til de lange sagsbehandlingstider ikke, at de kommunalt ansatte lægekonsulenter i mange, mange, mange tilfælde tilsidesætter speciallægeerklæringerne, og det gør, at der kommer sådan et tovtrækkeri, der kan gå over en lang, lang periode, hvor man forsøger alt mulig andet end at give førtidspension?
Jeg er bekymret for, at det er en af grundene til den lange sagsbehandlingstid, og jeg er ligeledes bekymret for, at de, som ikke har bisiddere eller får advokatstøtte i sagsbehandlingen, får en meget ringe behandling, og det har vi også set flere gange.
Jeg har stillet spørgsmål til ministeren om det den 14. marts, men jeg har desværre ikke fået svar endnu.
Hvad gør vi for de svage, der ikke har bisiddere og ikke har kræfter eller råd til at betale for advokatbehandling?
Tom Behnke (KF), 2001-04-25:
Vi ved, at der i dag ligger en række sager ved myndighederne, hvor borgerne mener, de har fået en forkert behandling, en forkert afgørelse på deres ansøgning.
De borgere er henvist til, at de i sidste instans er nødt til udtage stævning mod kommunen, eventuelt gennemføre en retssag ved domstolene, og det, vi jo kan se af de tal, vi har fået forelagt fra ministeriets side, er, at det er et ikke ubetydeligt antal sager, hvor det viser sig, at borgeren rent faktisk får medhold; kommunen taber sagen.
Derfor sker der også ofte det, at kommunen, allerede inden sagen kommer for domstolene, erkender, at det ikke kan betale sig at køre en retssag på det, til trods for at man igennem måske 10-12 år har holdt borgeren hen med en forkert afgørelse.
Det er jo klart utilfredsstillende, at kun de borgere, der har råd til som førtidspensionist at anlægge en sag mod kommunen, kan få deres ret i det offentlige system, som jo burde være til for borgeren og ikke omvendt.
Derfor er spørgsmålet: Er det i harmoni med regeringens politik, Socialdemokratiets politik, at kun de rigeste her i samfundet kan få deres ret, når de skal have truffet nogle afgørelser i den offentlige forvaltning?
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-25:
Et eksempel som det, der bliver præsenteret her, er vel netop det, der er baggrunden for, at vore to partier netop er blevet enige om en lov om ny førtidspension, hvor netop borgernes retsstilling bliver sat i centrum, og hvor det er en hurtig sagsbehandling osv., som er det afgørende.
Så når der er stillet et spørgsmål om betaling af udgifter til advokat m.m., når en borger anlægger sag ved domstolen i sager om førtidspension, så er det ikke reguleret i pensionsloven, men følger af de almindelige regler, der gælder efter retsplejeloven.
Og efter retsplejeloven skal den tabende part erstatte modpartens udgifter ved retssagen, medmindre parterne har aftalt noget andet.
Udgifter, der ikke har været nødvendige, kan selvfølgelig ikke kræves erstattet.
Omkring selve udgifterne til advokatsalær følger det af retsplejeloven, at sådanne udgifter erstattes med passende beløb, der fastsættes af retten, mens øvrige udgifter så vidt muligt erstattes fuldt ud.
Det er altså domstolene, der træffer afgørelse om, hvor stort et beløb der skal tilkendes en part i sagsomkostninger, og ved denne afgørelse tages der udgangspunkt i de vejledende takster, som landsretspræsidenterne udarbejder på baggrund af sagsværdien.
Retten kan tilkende sagsomkostninger, selv om sagen hæves eller der indgås forlig, og i de tilfælde, hvor sagen afsluttes inden domsafsigelse, vil der i visse tilfælde også være grundlag for at tildele den ene part passende sagsomkostninger.
Og så kan jeg tilføje, som måske det vigtigste, at spørgsmålet om sagsomkostninger ved domstolene indgår i Retsplejerådets igangværende overvejelser om en reform af den civile retspleje, og når resultatet af disse overvejelser foreligger, vil regeringen tage stilling til, om der er behov for lovændringer på området.
Jeg mener ikke, at der er behov for særlige regler i forhold til førtidspensionsområdet.
Tom Behnke (KF), 2001-04-25:
Det er sådan i systemet i dag, at man som ansøger til førtidspension kan anke op gennem systemet.
Kommunen nægtede at ændre afgørelsen.
Men her i år finder borgeren ud af, at der altså er en mulighed tilbage.
Det er at udtage stævning mod kommunen og indbringe sagen for retten.
Alene det, at borgeren udtog stævning mod kommunen, medførte vupti, at så havde kommunen en helt anden holdning til sagen og imødekom borgeren.
Men borgerens udgifter til advokaten måtte borgeren altså selv erholde.
Spørgsmålet er: Er det rimeligt?
Finder ministeren det rimeligt, at førtidspensionsansøgere, der ønsker at få prøvet ansøgningen ved domstolene efter at have prøvet alle klagemuligheder, selv skal betale for omkostningerne til advokat m.v., hvis det viser sig, at ansøgeren før, under eller efter retssagen får medhold?«
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Nu hører man jo somme tider med de ører, som man har fået placeret.
Det er der jo ingen som helst tvivl om.
Jeg sagde i min indledning, at det også var for at få penge i kassen, men der lå helt klart i det, og det vil hr. Flemming Hansen nok kunne se fra forhandlingerne, at det sundhedsmæssige aspekt også var inde i billedet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
Det er da rigtigt, at skatteministeren heldigvis virker sund
og rask.
Jeg kan alligevel ikke forstå, at man sætter afgiften på sodavand op, fordi det er usundt.
Da vi diskuterede det i forbindelse med finansloven, skete det altså ikke på grund af folks helbredstilstand.
Da var det simpelt hen, fordi man manglede 300 mio. kr. for at få finansloven til at gå op.
Så ministerens svar kan ikke være korrekt.
Det indgik tydeligt under finanslovforhandlingerne: Vi mangler 300 mio. kr., hvor skal vi tage dem?
Det gør enhver regering, det er klart, det skal jeg gerne erkende.
Men her siger man altså, at det er sodavanden, vi tager det fra, for det er nok usundt, og så sætter vi i øvrigt afgiften på spiritus ned, for det er meget mere sundt.
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Til hr. Flemming Hansen kan jeg svare nej.
Jeg har sagt, at vi gerne vil drøfte det omkring nedsættelsen af spiritusafgifterne.
Der er jo ikke nogen, der siger, at det, at man henter en flaske spiritus i Tyskland, medfører, at man så stadig væk køber det samme kvantum i Danmark.
Eksempelvis kan vi sige, at der er intet i undersøgelser, der tyder på, at sønderjyders sundhedstilstand skulle være dårligere, fordi de bor tæt ved grænsen, end f.eks. sundhedstilstanden hos dem, der bor langt derfra.
Tom Behnke (KF), 2001-04-25:
Det var et af argumenterne.
Sammenholdt med at ministeren nu nedsætter afgifterne på spiritus, så vil jeg godt høre, om det virkelig er regeringens politik, at når sodavand er så meget mere sundhedsskadeligt end spiritus, at man simpelt hen er nødsaget til at lægge afgifter på sodavand og fjerne afgifter fra spiritus, betyder det så implicit, at spiritus i virkeligheden er ganske sundt at indtage?
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
Skatteministeren siger, at det er to forskellige ting, der er tale om, og det kan man jo godt sige.
Men det er jo ganske pudsigt, at det er det samme beløb, 300 mio. kr., så de er altså ikke forskellige, og det er altså også de samme mennesker, der kører ned og handler, fordi de kan spare endnu mere på sodavand, efter at regeringen har sat afgiften op i Danmark, og fra den 1. januar kan de yderligere spare på spiritussen her i Danmark.
Det virker altså ikke klogt.
Og så skal jeg jo stille det som et spørgsmål.
Jeg forventer ikke, at ministeren er enig, men jeg spørger: Er ministeren enig i, at det, regeringen foretager sig i øjeblikket, ikke er særlig klogt?
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Det flertal, der var ansvarlig for finansloven i slutningen af år 2000, vedtog at lave en sodavandsafgift på disse 65 øre pr. liter, og samtidig har vi stadig den samme holdning, som også fremgik af grænsehandelsrapporten, nemlig at vi bliver nødt til at se på problemstillingen ved importen af spiritus.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
Så er jeg nødt til at stille ministeren det i virkeligheden lidt pinlige spørgsmål: Synes ministeren, det er udtryk for stor visdom, når regeringen den 1. januar hæver afgifterne på sodavand med 300 mio. kr. og 3½ måned efter, midt i april, ønsker at sænke afgifterne på spiritus, også med 300 mio. kr., godt nok først fra den 1. januar i forbindelse med den nye finanslov?
Synes skatteministeren selv, det er udtryk for den store visdom?
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Det må være helt klart, at en forhøjelse af danske afgifter vil medføre, at grænsehandelen udvikler sig mindre gunstigt for Danmark.
Det vil også være tilfældet ved en forhøjelse af afgiften på sodavand i det omfang, priserne stiger på det danske marked.
Der er dog også andet end hensyntagen til grænsehandelen, der bør spille ind ved fastsættelsen af afgiftspolitikken på sodavand, herunder eventuelle sundhedsmæssige hensyn ved et overforbrug af sodavand og selvfølgelig også de fiskale hensyn.
Her vurderede regeringen og det flertal af Folketingets partier, der vedtog forhøjelsen af sodavandsafgiften, at de provenumæssige og sundhedsmæssige fordele ved forhøjelsen af afgiften oversteg ulemperne ved en større grænsehandel med sodavand, og det vurderer regeringen fortsat.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
»Vil ministeren redegøre for, hvordan ministerens ønske om at begrænse grænsehandelen hænger sammen med, at regeringen pr. 1. januar 2001 forhøjede sodavandsafgiften med 65 øre pr. liter plus moms, hvilket svarer til en forøgelse af prisen på 1½ liter sodavand med 1,23 kr. i Danmark?«
Frode Sørensen (S), 2001-04-25:
Jeg går ud fra, at årsagen til spørgsmålet er, at jeg har taget de tidligere varslede 45 kr. op til debat igen, og det vil også blive debatteret blandt de partier, der fortsat ønsker at deltage i debatten om grænsehandelen.
En af årsagerne til, at spørgsmålet er taget op, er selvfølgelig også rapporteringer fra såvel grænsebutikkerne som Toldvæsenet om, at der er sket en kraftig stigning i importen af spiritus over landegrænsen siden den 25. marts.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Hansen (KF), 2001-04-25:
Jeg kan konstatere, at vi er enige om nu, og at vi også har været det før, at øl er slagvaren.
Men så kunne det jo være naturligt, at det også var dér, man satte ind. Jeg har lige på Internettet taget Fleggaards sidste tilbud.
Det er 3 x 24, og det er som bekendt 72 øl, for 129 kr., hvor 30 øl i Danmark koster 192 kr., så det er jo ikke så mærkeligt, at det er øl i meget store mængder, folk går efter.
Selv om man kun må tage med til eget forbrug, er det altså den ene trailer med mange tusinde øl efter den anden, selv om jeg erkender, at der findes mange danskere med store vomme.
Det må altså være noget, der trækker voldsomt, og derfor kan det undre én, at skatteministeren nævner spiritussen som den ting, der trækker andre ting med.
Det kan ministeren ikke mene.