runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2006-02-01:
Altså, vi skal selvfølgelig holde os for øje, at det er en ud af syv transporter, der har været et problem, og jeg tror, at vi alle sammen sidder tilbage med et billede af, at det er en del af branchen, som udgør et problem. Men det er mit generelle indtryk, at mange i branchen ikke er bange for det eller kede af det, hvis Folketinget retter opmærksomheden yderligere på det her område, for det er skadeligt ikke bare for transporterhvervet, men også for landbrugserhvervet, at der er så mange af de her sager, hvor dyrene lider.
Derfor vil jeg sige, at jeg ikke lader mig skræmme af, at der er nogle, der måske ikke rigtig bryder sig om, at der bliver yderligere politisk fokus og regulering på det her område, for sådan må det nu engang være.
Men jeg er overbevist om, at arbejdsgruppens sammensætning vil være sådan, at der kommer et konstruktivt resultat ud af det, og det er det, der betyder noget i sidste ende.
Jeg vil sige til hr. Ole Glahn, at jeg i hvert fald aldrig før har oplevet, at man i løbet af 2 uger kan fremsætte et lovforslag på et område, hvor der overhovedet ikke er nogen undersøgelser, der kan dokumentere, hvad man skal og hvad man ikke skal.
Det vil jeg kalde hasarderet lovgivning.
Derfor tror jeg ikke, at det er en farbar vej, hvis man ellers sætter lovkvalitet så højt, som man plejer at gøre, når vi diskuterer det her i Folketingssalen.
Om vognmændene vil jeg sige, at det fuldstændig kommer an på, hvad elementerne er i den konkrete sag.
Der kan da sagtens være sager, hvor det er vognmanden, der har det fulde ansvar og har presset chaufførerne f.eks. til ikke at overholde de planer, der er, og til ikke at tage hensyn til dyrene.
Men der kan også være vognmænd, der har gjort alt, som de skulle, men hvor chaufførerne måske af ren glemsomhed ikke har åbnet for vandet eller har glemt at gøre andre ting.
Jeg troede, at det her handlede om at forbedre dyrenes velfærd og ikke om at lave klapjagt på vognmænd.
Derfor vil jeg holde fast i, at hvis den her ordning skal være effektiv og ramme dem, der ikke lever op til det ansvar, de har, det være sig vognmænd eller chauffører, må man etablere en ordning, der rammer dem, der bærer hovedansvaret.
Det vil nok typisk være vognmanden, men jeg kan ikke udelukke, at det er andre i visse typer sager.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-01:
Når Venstres ordfører i sin ordførertale oplyser, at Venstre går meget ind for dyrevelfærd også i forbindelse med transporten, så kommer jeg til at tænke over, at det da vist er at pynte sig med lånte fjer, men nu skal man jo aldrig være ked af, at et parti skifter politik og bliver klogere, så det skal Venstre være meget velkommen til.
Det lyder jo flot, når ordføreren siger, at man har fordoblet antallet af kontroller af dyretransporter 2 år i træk.
Nu er det jo sådan med procentregning, at det skal man altid passe noget på med, for det kommer jo også lidt an på, hvor man starter, og her kan vi vist godt blive enige om, at vi er startet temmelig lavt.
Kan Venstre oplyse, hvor mange procent Venstre forventer bliver kontrolleret i fremtiden med de tal, der nu er lagt op?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-02-01:
Med hensyn til hvem der har ansvaret for hvad,
vil jeg i hvert fald klokkeklart slå fast, at vi i Venstre hele tiden har sagt, at dyrevelfærd også står som et centralt element for os.
Så længe jeg har været ordfører på det her område, og det er lidt over et år,
har jeg i hvert fald varmt talt for, at vi sørger for at sætte fokus på det og sørger for at gå efter de syndere, som jo er med til at sætte en hel branche i et dårligt lys.
Problemet er, at vi har nogle få, som ødelægger det for de mange, og der vil vi meget gerne være med til at slå hårdt ned på dem, som overtræder de regler, vi har på området.
Det synes jeg måske er lidt nedværdigende i forhold til det arbejde, vi ellers laver i Folketinget.
Jeg synes overhovedet ikke, der er noget forkert i, at man som parti ønsker at få afklaret den lange række tekniske spørgsmål, som jeg ikke har hørt nogen svar på endnu; jeg rejste dem ellers i mit indlæg.
Jeg tror også, at det er de færreste, der kan svarene på dem.
Og derfor tror jeg, det er vigtigt, at vi nu får arbejdsgruppens resultater, før vi begynder at lægge os fast på, om vi gør det ene eller det andet.
Jeg sagde, det er vigtigt, at vi hele tiden følger op og slår ned på de overgreb, der desværre forekommer i f.eks. dyretransporter og lignende.
Det er vigtigt, og derfor har vi ikke afvist at støtte et forslag som f.eks. klippekortordningen, men der er en lang række spørgsmål, som vi vil have afklaret først.
Til spørgsmålet omkring retten til at lede og fordele arbejdet: Det har vi da overhovedet ikke noget imod, men hvis vi nu igen kigger på klippekortordningen, som også forslagsstillerne gør, så er det jo altså personen, som kører bilen, der bliver straffet.
Så er det altså også spørgsmålet, om den person, som så at sige glemmer at give dyr vand og lignende, så ikke skulle være den, der blev straffet, frem for transportøren, som jo ikke har vidst noget som helst om, hvad der er foregået.
Det er også igen et spørgsmål, vi skal have besvaret af den arbejdsgruppe.
Lene Espersen (KF), 2006-02-01:
Der må jeg sige, at med det kendskab, som jeg har til nogle af de sager, der har været, er det jo ikke entydigt altid vognmanden, der er skyld i det.
Der har netop været en sag, hvor dyrene ikke fik vand under en transport, og der var det altså ikke vognmanden, der havde lukket for vandet.
Der var det chaufføren.
Jeg synes selvfølgelig, det må indgå i overvejelserne, hvordan man etablerer en sådan ordning.
Det nytter ikke noget, at man beskytter visse erhvervsgrene, fordi det er synd for dem, hvis det er dem, der er skyld i, at dyrene lider.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Da jeg stillede spørgsmålet til justitsministeren, om hun var indstillet på her og nu at tilkendegive, at hun ønskede, der skulle etableres en klippekortordning, og sagde, at hvis jeg kunne få den tilkendegivelse, var jeg indstillet på, at vi måske godt kunne bruge lidt længere tid, end de mere utålmodige og krigeriske elementer i oppositionen kræver, så sagde hun ja.
Det kan man få bekræftet, når man læser referatet.
Det kan hun også lige så godt sige, for det bliver jo en klippekortmodel, for det er der et flertal for.
Så er det et spørgsmål om, hvor længe man skal stritte imod, men Venstre forsætter lidt endnu, og det er jo okay.
Så bliver det til gengæld vanskeligt at tage æren for den, når den kommer, skulle jeg hilse at sige.
Det, som jeg også vil spørge hr. Michael Aastrup Jensen om, er: Anerkender Venstre ikke arbejdsgivernes ret til at lede og fordele arbejdet?
Og betyder den ret ikke også, at man så som arbejdsgiver har ansvaret for, hvordan arbejdet bliver udført?
Det behøver ikke at betyde, at andre, der overtræder lovgivningen, ikke også kan straffes.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-02-01:
Nu var jeg jo i salen på samme tid som hr. Per Clausen og hørte, hvad ministeren sagde, og det, jeg hørte ministeren sige, var, at man nedsatte en arbejdsgruppe, som skulle finde ud af de tekniske muligheder, der er omkring sådan et forslag, og på den baggrund ville man så finde ud af, om det var en god idé eller ej, og det er præcis samme holdning, vi har i Venstre.
Vi er absolut ikke afvisende, men vi har en masse, en lang række tekniske spørgsmål, som vi mener er essentielle at få afklaret, f.eks. spørgsmålet omkring det misforhold, der er mellem en stor transportør, som har mange chauffører, og en lille transportør, som har få chauffører, det misforhold, der hurtigt kan opstå ved, at den store transportør hurtigere kan blive blive ramt, end den lille transportør kan.
Der er en lang række andre spørgsmål.
F.eks. giver tre klip på færdselsområdet altså kun en betinget straf.
Skal det så også være det samme med hensyn til dyrevelfærd, eller skal det være en fuldstændig frakendelse osv.?
Vi har en lang række spørgsmål, vi gerne vil have besvaret.
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Nu kan man jo konstatere, at på trods af Venstres synspunkt, Enhedslistens synspunkt og regeringens synspunkt, at det er vigtigt at undgå lovsjusk, og at det derfor godt må tage lidt tid, så er der tilsyneladende et flertal i Folketinget uden om regeringen og Enhedslisten for, at det skal gå meget hurtigt, og det tager Enhedslisten selvfølgelig til efterretning.
Jeg hører Venstres ordfører lidt anderledes: Det skal undersøges, og så vil Venstre finde ud af, om man går ind for det.
Har vi her at gøre med en splittelse imellem regeringspartierne, eller er det bare, fordi hr. Michael Aastrup Jensen skal bruge lidt mere tid på at nå frem til den samme konklusion, som justitsministeren allerede er nået frem til?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-02-01:
Altså, vi har aldrig sagt, at det her er nok.
Tværtimod har vi hele tiden sagt, at vi nu har sat en masse store skibe i søen, bl.a. med finanslovaftalen med Dansk Folkeparti, som jo virkelig er et helt syvmileskridt, hvis ikke det næsten er endnu større i forhold til mange af de tiltag, der tidligere er blevet vedtaget i det her Folketing.
Spørgsmålet omkring rejseholdet er jo heller ikke helt endeligt afklaret endnu.
Der er altså en masse store projekter på dyrevelfærdsområdet, som jeg synes regeringen og Dansk Folkeparti kan være mere end stolte af.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-01:
Jeg må sige, at når man sådan hører ordførertalen fra hr. Michael Aastrup Jensen, så skulle man jo næsten tro, det var Venstre, der havde presset den her sag igennem.
Jeg vil godt sige til dem, der overværer det her, at det er det bestemt ikke.
Hvis man ser på den beretning, et flertal lavede den 4. november 2005, skete det ikke på initiativ hverken fra Venstre eller De Konservative, det var på initiativ af de partier, der står sammen om beslutningsforslag nr. B 54.
Jeg går ud fra, at hr. Michael Aastrup Jensen er helt enig i, at sådan er tilstanden, og hvis man skulle være i tvivl, kan det jo dokumenteres.
Det er selvfølgelig noget, man selv skal finde ud af i regeringspartierne, men det lød jo til, at Venstres ordfører manglede nogle skridt i at være i nærheden af ministeren på området.
Det må vi jo så håbe de finder ud af, for ellers må vi jo som sagt lave det her uden om regeringen.
Der var i hvert fald betydelige mangler i ministerens tale, må jeg sige.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-01:
Det, jeg sådan set sagde, var, at teori og procentregning skal man være lidt forsigtig med.
Det er rigtigt, at det umiddelbart ser meget flot ud.
Det, jeg bare godt vil føre ind i det, er jo, at det vel er sådan, at der inden for nogle ganske få år også er sket en fordobling af antallet af dyretransporter, og fordobler man kontrollen, og fordobler man dyretransporterne, så er vi jo for så vidt lige vidt.
Det var egentlig kun det, jeg godt lige ville have Venstre til at gå ind i: Er man i Venstre nu sikker på, at det er nok, det, man går ud og foreslår her?
Tror Venstre ikke, at det ville være hensigtsmæssigt, at vi kom noget højere op end det, man har lagt op til her, på trods af at det på papiret ser meget flot ud?
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-01:
Der er lige en ting mere.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten er villig til at vente, og det må vi, der står bag beslutningsforslagene, jo så tage en drøftelse af lidt senere.
Men mener hr. Michael Aastrup Jensen ligesom ministeren – nu er ministeren og hr. Michael Aastrup Jensen jo ikke fra samme parti, jeg ved godt, partierne er i regering sammen, men vi hører jo tit, at man godt kan være uenig alligevel – og også ligesom et flertal, tror jeg faktisk, i Folketinget, at det her skal gå lidt hurtigere?
For vi har jo klippekortordningen i trafikken, og der må jo egentlig være mange af de systemer, der skal sættes i værk, som vi kan bruge her.
Forskellen er jo sådan set bare, at nu gælder det nogle regler for dyretransporter, der skal overholdes, lige så vel som der jo er nogle regler i trafikken, som skal overholdes.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-02-01:
Jeg synes, de problemstillinger fint kom til udtryk under ministerens tale og de spørgsmål og svar, der kom efter ministerens indlæg.
Der er nemlig en lang række spørgsmål, som jeg også kom ind på i mit indlæg, af teknisk karakter, som vi mangler at få afklaret.
Derfor støtter vi fra Venstres side varmt nedsættelsen af arbejdsgruppen i Justitsministeriet, og dens resultater vil vi selvfølgelig også kigge på og så på den baggrund beslutte, hvad vi vil gøre.
Vi afventer resultatet.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-01:
Jeg vil sige omkring finansloven, at det i hvert fald er godt, at Dansk Folkeparti er med i finanslovforhandlingerne, for jeg ville da sætte spørgsmålstegn ved, hvor meget dyrevelfærd der var kommet med, hvis vi ikke havde været det.
Jeg kunne forstå, at hr. Michael Aastrup Jensen sådan lidt tog æren for, at det faktisk næsten var Venstre, der kom med det her, og blev så belært om, at det var beslutningstagerne bag B 54, som var med i beretningen.
Jeg vil gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti også var med i beretningen fra Fødevareudvalget; så ved hr. Michael Aastrup Jensen også det.
Man står her og væver lidt, synes jeg, sådan måske og måske ikke, og det kan også være, det var en ommer, som jo er et meget brugt udtryk i øjeblikket, og så vil jeg egentlig gerne spørge: Er problemet faktisk så stort?
For der er nogle regler i dag, som drejer sig om, hvad der skal være opfyldt, når man kører en dyretransport.
Vi snakker om at skille de brodne kar fra, det vil sige, at transportbranchen jo egentlig kan tage det her ganske roligt, for hvis man overholder reglerne, vil man aldrig få et klip, uanset om man er vognmand eller chauffør.
Sådan er det også med den gode klippekortordning, som jo også er indført med Dansk Folkepartis stemmer: Hvis man opfører sig ordentligt i trafikken, ja, så får man ikke klippet.
Så hvad er Venstres problem?
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-02-01:
Hvis man kigger på finanslovaftalen, der blev lavet for 2006 mellem regeringen og Dansk Folkeparti, er der blevet sat helt uhørt fokus på en opstramning af indsatsen på dyrevelfærdsområdet både i forbindelse med rejseholdet og med en ekstra øget indsats med hensyn til politiindsatser og lignende.
Jeg synes godt nok, vi har taget syvmileskridt i forhold til, hvad man gjorde i f.eks. SR-regeringens tid.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-02-01:
Jeg vil godt sige, at det synspunkt har ingen sammenhæng med den virkelighed, der har været i Fødevareudvalget i det her spørgsmål, og det vil man også kunne se af beretningen.
Jeg tror, hr. Michael Aastrup Jensen må erkende, at man er blevet trukket frem i den her sag, ellers havde vi aldrig stået her i dag, og beslutningsforslagene var ikke blevet fremsat.
Ministeren havde jo sagt, før de blev fremsat: Vi vil se tiden an i 2006.
Der er altså sket et ryk, og der er kun én årsag til det, og det er, at der er et flertal uden om regeringen, der ikke har villet være med til den træghed.
Det bliver man nødt til at indrømme fra Venstres side.
Michael Aastrup Jensen (V), 2006-02-01:
Allerførst med hensyn til, om Venstre skal stå her og bryste sig af dyrevelfærd eller ej,
synes jeg, der er et vigtigt signal at sende, og det er, at i den tid, jeg har været dyrevelfærdsordfører, har jeg i hvert fald gentagne gange både på talerstolen her og rundtomkring ude i landet, talt varmt for, at dyrevelfærd står i central fokus for Venstre, og det er vi hundrede procent enige om i Venstres folketingsgruppe, så jeg ved ikke, hvor SF’s ordfører får sine oplysninger fra, det er i hvert fald ikke fra de gruppemøder, jeg deltager i.
Med hensyn til spørgsmålet om kontroller af de her transporter er det jo sådan, at ministeren jo gjorde klart, at vi ikke har et overordnet billede af, hvor mange transporter der egentlig er, men vi ved jo, at i 2004 var det ca. 220 stop, der blev lavet.
Det blev fordoblet i 2005, og rigspolitiet har meddelt, at det tal endda også bliver fordoblet i 2006.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-01:
Tak for svaret.
Med hensyn til hvornår man går i gang, kunne jeg forstå, at nu var man begyndt at finde ud af, hvem der skulle være formand for den her arbejdsgruppe.
Man havde allerede foretaget nogle opringninger i dag.
Men kunne ministeren løfte sådan lidt sløret for hvornår?
Vi kender jo godt det her med, at man nedsætter arbejdsgrupper, og så går der egentlig en rum tid før det første møde.
Hvornår satser man stærkt på, at det første møde skal være?
Det er også vigtigt for Dansk Folkeparti, at det her bliver gennemført så hurtigt, som det overhovedet er muligt.
Hvis det var landmanden, der var skyld i, at det var gået galt, så var det der, man kunne placere ansvaret.
Det er jo sådan lidt interessant, for mener ministeren også, at det vil være en god idé i dyreværnssager generelt
egentlig at lave sådan en klippekortordning for landmænd
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-01:
Jeg er glad for denne debat, for den viser jo, at der et syn på jægerne som ansvarlige naturforvaltere, som tager aktiv del i at skabe nogle muligheder i naturen.
Så er vi så ikke helt enige om, hvilken vej det går, hvis vi udfaser eller nedsætter mængden af udsætninger.
Men kunne man ikke i højere grad bygge på den ansvarlighed og i stedet for at komme med et så kategorisk forslag som det, vi arbejder med her, se mere på, om man ikke kunne udnytte den ansvarlighed i form af en eller anden slags selvforvaltning, som den radikale ordfører var inde på, så man altså overlader det til jægerne inden for nogle bestemte rammer at skabe egne løsninger?
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-01:
Jeg vil også sige tak for ministerens positive tilkendegivelser til begge beslutningsforslag.
Ministeren var inde på en masse spørgsmålstegn, som kunne sættes ved, hvordan man gjorde nogle ting, og jeg hæftede mig ved det om, hvor ansvaret skulle ligge, om det skulle ligge hos vognmanden eller chaufføren.
Så kom der nogle eksempler på, hvordan det kunne gå galt, hvis man nu gjorde det på den ene og på den anden måde.
Nu lægges der jo meget op til i de to beslutningsforslag, at det er vognmanden, man lægger ansvaret på, men lægger ministeren mere op til, at det skal være chaufføren, som simpelt hen så kunne miste sin ret til at måtte transportere dyr, altså simpelt hen til at køre med sådan nogle transporter?
Er det der, ministeren hellere vil hen?
Det synes jeg ministeren måske skylder lige at komme lidt mere ind på.
Så vil jeg også sige med hensyn til tidsplanen, at når ministeren siger, at ministeren allerede nu har besluttet at nedsætte den her arbejdsgruppe, skal det så forstås sådan, at den er indkaldt til sit første møde?
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Jeg skal starte med at sige, at jeg er helt enig med den konservative ordfører i – det forsøgte jeg også at sige, men hvis jeg har udtrykt mig uklart, skal jeg gerne gentage det – at når man har haft den her dramatiske reduktion i bestanden af en række dyr, og agerhøns var sådan et godt eksempel, er det på grund af det, vi har gjort ved naturen.
Derfor siger jeg også, at hvis man for alvor skal gøre noget for at sikre, at der bliver en større og mere varieret bestand, handler det om at udvikle natur.
Det er sådan set også det, den konservative ordfører siger, og det er så jægernes positive rolle.
Det er min opfattelse, at jægerne stadig vil have, også efter at vi har forbudt det her, en stor interesse i at udvikle naturen, fordi det er forudsætningen for, at der kan blive nogle gode jagtmuligheder.
Det motiv tror jeg ikke ændrer sig.
Derfor er mit udgangspunkt, at jeg ikke tror, at det her får den negative effekt, som den konservative ordfører siger.
Jeg tror tværtimod, at det vil inspirere folk til at gøre en øget indsats – muligvis efter et lille mellemspil, hvor folk er meget sure.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-01:
Udviklingen i agerhønsebestanden er jo ikke forbundet med jagt og er ikke forbundet med udsætning, men er sket som følge af en ændring af landskabet, hvor den ændring af landskabet har medført, at fødeemnerne for agerhønsene er blevet reduceret, og dermed er deres antal blevet reduceret.
Tror ordføreren virkelig, at hvis man ændrer muligheden for udsætning, kan vi opretholde de høje naturgenopretnings- og naturskabelsesprojekter, som jægerne i høj grad finansierer af egen lomme, og som er helt synlige derude?
Man kan jo se, at antallet af tykninger og arealet af bevoksninger og steder, hvor vildtet kan søge ly, og hvor de kan finde føde, bliver større og større.
Tror ordføreren virkelig, at det vil fortsætte, hvis der ikke er mulighed for udsætning?
Johs. Poulsen (RV), 2006-02-01:
Det er et synspunkt, jeg er enig i.
Når det tidligere i debatten er blevet nævnt også af andre, der har stillet spørgsmål om, hvorfor man ikke på nuværende tidspunkt havde en fiks og færdig holdning til, hvordan noget sådant her burde se ud, ligger der jo netop fra vores side den holdning, at det er en god idé på alle niveauer at ansvarliggøre folk, der beskæftiger sig med det her, således at de får ejerskabet og vi får løsninger, som folk står bag, og således at vi får en virkning også der, hvor det betyder noget, nemlig i virkelighedens verden, så det rent faktisk medvirker til, at vi opnår nogle af de målsætninger, vi her taler om.
Det tror vi er en god fremgangsmåde, og det er en fremgangsmåde, som vi vil benytte så ofte, som det overhovedet er muligt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-01:
Jeg tror, at vi her er fremme ved kernen i det, som kan blive elementer i forvaltningen fremover, nemlig det forhold, at hvis der er et ejerskab og dermed en medvirken fra jægernes side, og hvis de kan se værdien af den selvforvaltning, vil de netop fortsætte med det, som ordføreren nævnte som det sidste, nemlig en fortsat naturgenopretning og en udvidet naturkvalitet ved at skabe mange nye og spændende biotoper.
Er ordføreren enig i, at dette selvforvaltningsog ansvarlighedstema burde være et af de temaer, der kører videre i debatten?
Per Clausen (EL), 2006-02-01:
Det er jeg sådan set meget med på.
Det er rigtigt, at vi kommer til at sætte nogle rammer.
En af de rammer, som vi mener skal sættes, er, at det her vil vi ikke have – i hvert fald ikke i den industrialiserede form, det har nu.
Ellers kan jeg til fulde bekræfte den konservative ordførers bemærkninger om jægerne.
Nogle af de første, der henvendte sig til mig om den her problemstilling og sagde, at vi måtte gøre noget ved det, var faktisk jægere.
Så er det klart, at naturfredningsforeninger og dyrebeskyttelsesforeninger også er på mærkerne.
Men når jeg ser jægerorganisationernes forsvar for det her, så synes jeg ikke, at jeg ser den samme entusiasme, som de udviser i forhold til forsvaret for deres såkaldte almindelige jagt.
Jeg tror også, at det er en diskussion, der foregår blandt jægere, og den diskussion vil vi meget gerne være med til at skubbe til, for jeg er helt enig i, at jægerne bestemt er en del af løsningen af det problem, der hedder, at vi trænger til at få meget mere og meget mere differentieret natur i Danmark.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-02-01:
Jeg er enig i, at det at have en population, som fodres, giver en bestemt adfærd i den population, for det er klart, at de søger hen, hvor der er foder til rådighed.
Men det har ikke noget at gøre med, om de er vilde eller de er opdrættet.
En vildtbestand ville opføre sig på præcis samme måde, nemlig opsøge de steder, hvor der er fodring.
Jeg er altså ikke enig i, at det her specielt har noget med overskuddet at gøre, men der er jo det, at det at supplere den vilde bestand er med til at give en større bestand og dermed flere jagtmuligheder.
Så længe det foregår på et etisk forsvarligt grundlag, synes jeg, at det er i orden.
Steen Gade (SF), 2006-02-01:
Jeg tror, at jeg kan finde ganske mange, der stemmer på Det Konservative Folkeparti, som er ægte jægere, og som vil flygte væk fra den definition af jagt.
Også i de jagtetiske regler er det jo formuleret, at det er jagt på naturens overskud.
Det er jo ikke noget, jeg finder på.
Det er de jagtetiske regler, der siger det.
Det er altså noget andet end at jage udsatte fugle.
Så siger Det Konservative Folkepartis ordfører, at det er det samme.