Tove Videbæk (KRF), 2003-02-20:
Ifølge L 87 er en del nyopførte boliger, f.eks. de særdeles attraktive boliger, der findes langs havnefronten i København eller langs kysterne,
ikke omfattet af reglerne om bopælspligt.
I den nugældende lovgivning er det således op til den enkelte kommune at afgøre, om der skal være bopælspligt i bestemte boliger eller ej.
For Kristeligt Folkeparti er det en mærkesag, at beslutningerne tages så tæt på borgerne som muligt.
Derfor mener vi ikke, der er nogen grund til at fratage kommunerne kompetencen til selv at foretage udformning af lokalplaner og dermed fastsættelse af regler for bopælspligten.
Men hvis der er problemer omkring dette, og der er nogle sider af det, som vi ikke har været opmærksomme på, så vil vi meget gerne kigge på det under udvalgsarbejdet. Vi mener, at det trods alt er lokalbefolkningen, der skal leve i lokalsamfundet, og derfor må det være op til de lokale politikere at vurdere, om fordelene ved at ophæve bopælspligten er større end ulemperne.
Konkret betyder det, at det er kommunalpolitikernes opgave at vurdere, om fordelene ved, at f.eks. udlændinge ejer og kun delvis bebor boliger i kommunen, overstiger ulemperne.
Som det ser ud, kan vi ikke støtte L 87.
Vedrørende L 85: Det er jo en meget, meget stor moppedreng, vi dér har fået serveret, men lovforslaget er jo et grundigt og gennemarbejdet stykke arbejde
, og i Kristeligt Folkeparti mener vi, at der er mange positive elementer i forslaget.
I Kristeligt Folkeparti er vi helt enige med Enhedslisten i, at en bolig ikke bare er et sted, hvor man sover og spiser, en bolig er et hjem.
Derfor mener vi også i Kristeligt Folkeparti, at en god bolig er et grundlæggende behov, som alle bør have opfyldt.
Hvad angår, at efterspørgslen på boliger overstiger udbuddet, er det også rigtigt, at der på kort sigt er en akut mangel på boliger.
Det gælder især i de større byer og især i universitetsbyerne, hvor priserne mange steder er så høje, at både studerende, enlige forsørgere og selv par med rimelige indtægter kan have svært ved at finde et sted at bo.
Det siger sig selv, at den situation ikke er holdbar.
Og derfor gik Kristeligt Folkeparti også i efteråret med i et forlig med regeringen om bl.a. opførelse af nye almene boliger.
Og reformen virker.
Der har ikke været en større nyetablering af denne type boliger siden 1982.
Boligmarkedet er med andre ord sælgers marked.
Så vi er enige i, at der kan være behov for revision af lejelovgivningen, men der er en del ting i forslaget her, som vi ikke er enige i, og der er også nogle elementer i bemærkningerne, som jeg gerne vil give en kommentar.
Jeg har f.eks. lagt mærke til, at det ser ud, som om det er suspekt at tjene penge på andres behov for en bolig osv. osv.
Men det er jo da, så vidt jeg ved, ikke suspekt at tjene penge på at sælge mad, tøj, medicin osv. og andre ting, som folk har behov for.
Jeg kan ikke se, hvorfor det skulle være mere suspekt at tjene penge på at leje en bolig ud eller købe og sælge en bolig.
Vedrørende nogle af tingene i bemærkningerne har jeg uden for i marginen skrevet »= ekspropriation« osv., så der er nogle elementer, som vi simpelt hen bare ikke er enige i.
I slutningen af bemærkningerne er der nogle sætninger, som jeg simpelt hen synes er nogle voldsomme anklager mod udlejere, og som jeg i hvert fald ikke har set nogen dokumentation af.
Der står, at »sanktioner og straf ved overtrædelse af lejelovgivningens bestemmelser bliver praktisk talt ikke brugt.
... Tværtimod er overtrædelse på en del punkter mere reglen end undtagelsen.«
Sammenfattende mener vi, at der er tale om et forslag, som er godt gennemarbejdet.
Der er både positive og negative elementer, men Kristeligt Folkeparti vil ikke kunne stemme for det.
Med hensyn til L 43 om individuel boligstøtte mener vi, at det sætter ind det forkerte sted, for det er jo ikke de uddannelsessøgende, der bor i kollegier, der har mest brug for hjælp.
Huslejen i ungdomsboligerne er jo gennemsnitligt på 16.000 kr. om året eller ca. 1.300 kr. om måneden.
Det er jo ikke mange penge og i hvert fald langt mindre end det, som de, der ikke er så heldige at bo på kollegium, betaler. Desuden vil vi med det her lovforslag ikke få en eneste ekstra bolig, og vi skal have bygget flere boliger.
Svaret er derfor ikke, mener vi, at give studerende på kollegier et ekstra tilskud, men derimod at bygge flere boliger, og det er vi heldigvis i fuld gang med.
Så hvis man derfor skulle sætte ind og give yderligere tilskud på det her område, enten via yderlige SU eller boligtilskud, så mener vi, det skulle være til de uddannelsessøgende, som har børn. Vi kan ikke støtte nogen af de her forslag.