Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-02:
I Enhedslisten finder vi, der er mange væsentlige og sympatiske træk ved ideen om, at verdenssamfundet opretter en international straffedomstol til at dømme nogle af de værste forbrydelser, vi har været vidne til, og vi finder, at det er fornuftigt, at Danmark tiltræder grundlaget for den domstol, og - så vidt det overhovedet kan lade sig gøre efter grundlovens regler - også gennemfører bestemmelserne her i Danmark.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om; det vil jeg gerne understrege.
Vi arbejder altså for, at dette her lovforslag vil kunne vedtages, men vel at mærke vil kunne vedtages efter grundlovens regler.
Vi har nogle spørgsmål, som vi vil stille i udvalget under behandlingen.
Der er jo væsentligt forskellige træk ved den straffedomstol og så dansk retspleje og de principper, der er i dansk retspleje.
Der er jo f.eks. det problem, at der ikke er nogen appelmulighed med hensyn til skyldsspørgsmålet.
Man kan jo ikke argumentere på den måde, at fordi en anklage i sin karakter er meget voldsom, fordi en forbrydelse, hvis den bevises, er meget, meget alvorlig, kan det forhold medføre, at man kan fjerne appelmuligheden.
Man kunne næsten tværtimod argumentere for, at når man tiltales for en ekstraordinært alvorlig forbrydelse, så kan der være gode argumenter for, at man netop i den situation må have en appelmulighed som tiltalt.
Jeg ved ikke, om ministeren kan sætte sig ind i den tankegang, men jeg synes, der er noget, der taler for, at hvis man er dømt for nærmest ultimative forbrydelser, og hvis der kunne opstå tvivl om, hvorvidt man i virkeligheden var skyldig, så kunne det være i overensstemmelse med danske retsprincipper, at man kunne appellere også selve skyldsspørgsmålet.
Men vi er villige til at acceptere en tiltrædelse, selv om der altså måske nok er lidt anderledes principper på nogle punkter i den måde, det er skruet sammen på.
Med hensyn til gennemførelsen i dansk ret, kan det måske også give anledning til lidt betænkelighed, at man kan udlevere en person alene ved justitsministerens godkendelse.
Man kunne jo overveje, om ikke det i virkeligheden burde være sådan, at man som tiltalt kunne kræve sagen forelagt for en domstol med hensyn til spørgsmålet om udlevering.
Men også dér vil vi være villige til at strække os meget langt for at få det her båret igennem. Men dér, hvor vi simpelt hen ikke kan strække elastikken længere, er i spørgsmålet om grundloven.
Der er mange sindrige forklaringer i bemærkningerne, men elastikken kan ikke holde så langt; det kan den altså ikke.
Det er ikke i overensstemmelse med grundloven uden brug af grundlovens § 20 at overdrage beføjelser til, at en anklagemyndighed udefra kan udøve sin virksomhed på dansk territorium.
Så meget kan grundloven simpelt hen ikke bøjes.
Jeg ved godt, at mange partier her i Folketinget efterhånden har et overordentlig lemfældigt forhold til grundlovens § 20; det ved jeg godt.
Men hvad så, når EU kommer og vil lave sin anklagemyndighed, som Europa-Kommissionen har foreslået?
Det er jo faktisk et af de forslag, Europa-Kommissionen gerne vil have med i Nicetraktaten - det kommer nok ikke i Nice, men i den næstfølgende traktat - ja, så vil man måske komme og sige fra regeringens side: Jamen vi har jo godkendt en straffedomstol, hvor anklagemyndigheden også kan operere i Danmark, og det er ikke suverænitetsafgivelse; det var vi jo enige om dengang.
Så det har altså også en præcedensvirkning med hensyn til kommende unionsskridt.
Jeg afventer ligesom hr. Skaarup med spænding ministerens forklaring omkring det her spørgsmål, men jeg må sige, at vores tilsagn om at stemme for altså bygger på den betingelse, at Folketinget anvender den fremgangsmåde, der er foreskrevet i grundlovens § 20.
Det vil heller ikke forhindre en vedtagelse, for der er jo rigeligt fem sjettedeles flertal her i Tinget for forslaget.
Så hvis flertallet ville, kunne man godt følge reglerne, og det vil vi meget stærkt opfordre til at flertallet besinder sig på at gøre.
Jeg håber også, formanden har lyttet til de betragtninger, der er blevet fremført.
Det er jo - som det også korrekt er blevet nævnt - formanden, der påser, at der ikke vedtages forslag her i Folketinget, som strider imod grundloven.