runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Larsen (V), 1997-10-29:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Heiselberg, ikke kan være til stede her i salen, skal jeg på Venstres vegne fremføre følgende synspunkter:
Med hensyn til L 9 støtter Venstre forslaget.
Vi støtter enhver bestræbelse på at lette de administrative byrder for erhvervslivet, herunder skibsfarten.
Hvis det, der loves i forslaget,
holder stik, er der tale om en forenklingslov, der giver en administrativ lettelse, så medmindre der dukker andre ting op under udvalgsbehandlingen, kan Venstre give sin tilslutning.
I L 10 om skibes sikkerhed m.v. kan Venstre støtte forslaget om, at Søfartsstyrelsen kan delegere arbejdsopgaver ud til et af de seks anerkendte klassifikationsselskaber.
Jeg synes, det er svært at læse ud af lovforslaget, hvad de eventuelle meromkostninger bliver for rederierne, så det vil vi gerne have lov til at se på i udvalget.
Endvidere fastslås det, at det drejer sig om skibe over 45 m, og at forslaget dermed kun berører få fiskeskibe.
Derfor dette spørgsmål: Er det så ikke bedst helt at fritage fiskeskibene for at blive underlagt disse klassifikationsselskaber?
tilsvarende stramninger inden for skibsfarten; men arbejdsforholdene er jo ikke altid sammenlignelige.
I udvalget beder vi om, at lovforslaget bliver gransket, men vi er i øvrigt positive over for intentionerne i forslaget.
Kai Dige Bach (KF), 1997-10-29:
Det er godt at se, at man ønsker at begrænse selskabers anmeldelsespligt til Skibsregistret af de oplysninger, Erhvervs- og Selskabsstyrelsen har i forvejen.
Vi kan måske begynde at glæde os til, at det bliver gældende i hele den offentlige sektor, altså sådan at ingen privatpersoner eller virksomheder skal besværliggøres med at give oplysninger, der allerede findes inden for det offentlige.
Vi mener også, det er en fordel, at alle anpartsselskaber nu skal behandles ens, fordi man ophæver særkravet om, at anpartsselskaber i skibe skal have en bestyrelse, og det er sådan set også i orden, at man vil flytte registreringen af skorstensmærker og kontorflag fra Skibsregistret til Patentdirektoratet.
Derfor glæder vi os usigeligt til det finansieringsforslag for coastere, der meget snart må fremkomme fra ministeren.
Til lovforslag nr. L 10 skal jeg sige, at med hensyn til indførelsen af visse EF-direktiver om hjemmelsbestemmelse for læge- og arbejdsmedicinske undersøgelser og forhøjelse af strammerammerne for overtrædelse af arbejdsmiljøloven har vi umiddelbart intet at bemærke.
Vedrørende de lovmæssige rammer for arbejdsdelingen mellem klassifikationsselskaberne og Søfartsstyrelsen eller sågar den nyhed, at Søfartsstyrelsen kan modtage betaling for ydelser, selskaberne har varetaget tidligere, vil vi egentlig gerne vide, om denne mere effektive udnyttelse af styrelsens ressourcer skal følges op af nedskæringer af dens midler, eller om tiltagene bare betyder, at den kan påtage sig nye opgaver eller udføre de gamle endnu bedre.
Vi kan tilslutte os intentionerne i forslaget.
Tommy Dinesen (SF), 1997-10-29:
Med hensyn til L 9 vil jeg godt sige, at hvis det kan redde dansk skibsfart, at der bliver lavet de regler om skorstensmærker og rederiflag, og hvad ved jeg, har vi ikke noget imod det.
Det er jo nok ovre i småtingsafdelingen, men derfor skal det selvfølgelig klares alligevel.
Med hensyn til L 10 om ændring af lov om skibes sikkerhed
vil vi godt under udvalgsarbejdet have besvaret nogle spørgsmål.
Bl.a. kan jeg ikke lade være med at tænke
på, hvor meget der nu bliver tilbage til Søfartsstyrelsen
, så vi vil altså gerne have en præcisering af, hvor meget arbejde der bliver tilbage på baggrund af dette lovforslag, som ganske givet bliver vedtaget.
Vi synes også, det er godt, at der sker en ligestilling mellem dem, der arbejder til søs, og dem, der arbejder i land.
over nogle ting, og vi vil godt have svar på, om det er rigtigt, hvad der bliver sagt herfra.
Jeg kan også se, at nu skal pramme, der benyttes i grusgrave, hvor der står vand, ikke længere høre under Søfartsstyrelsen.
Det kan jeg i hvert fald godt overleve, for jeg mener, Søfartsstyrelsen kun skal have med de salte vande at gøre.
Ulla Solvang (RV), 1997-10-29:
Angående lovforslag nr. L 9 kan vi i Det Radikale Venstre støtte forslaget, også fordi det er et led i en regelforenklingsarbejdsproces.
Angående lovforslag nr. L 10, der giver hjemmel til at fastsætte regler der sikrer de søfarende samme beskyttelsesniveau som arbejdstagere på land - i øvrigt ifølge et EU-direktiv - er jeg selvfølgelig glad for, at lovforslaget tager højde for direkte beskyttelse af kvinder, der er gravide eller lige har født.
Angående hjemlen til fastsættelse af regler for større skibe har vi allerede i dag den praksis, at de større skibe er klassificerede; med andre ord bliver en praksis til et lovkrav.
Med hensyn til faren for, at klassifikationsselskaberne får monopol, og at rederne derfor ikke har nogen at henvende sig til, hvis de rager uklar med klassificeringsselskaberne, giver forslaget mulighed for, at Søfartsstyrelsen kan gribe ind, og angående forhøjelse af strafferammerne til 2 år er det udmærket, at de bringes på niveau med bestemmelserne i den almindelige arbejdsmiljølov.
Det Radikale Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Annette Just (FP), 1997-10-29:
Men i L 10 kan jeg faktisk se et problem, som ingen rigtig har nævnt før.
Vi, der har været med til at diskutere skibsfarten i en del år, har alle sammen slået på, at det skulle være IMO-regler.
Det var ikke EU, der skulle være førende, så man dermed skabte en forskelsbehandling af EU-skibe og tredjelandsskibe.
Men nu siger vi alle sammen: Jamen arbejdsmedicinske undersøgelser og vilkår for syn af skibe og sådan noget er da en udmærket ting, så lad bare EU lave nogle særregler for det.
Jeg mener, det er forkert.
Jeg mener rent ud sagt, at vi skal prøve at holde en ordentlig og ren linje her.
Når vi taler om skibe, der går fra et land til et andet land - altså ikke floddampere, og hvad de alle sammen hedder, der sejler op og ned ad Rhinen og de andre floder, men de rigtig søgående skibe - skal det være IMO-regler.
Det er et krav, som både den forrige regering og den nuværende regering har stillet igen og igen, og alligevel står alle partier pludselig her og siger, at det er da en udmærket idé, at vi laver EU-regler.
Jeg tror, vi skal passe på, medmindre ministeren kan komme herop og sige, at de regler er præcis de samme, som man har i IMO.
Jeg er bare bange for, at det ikke er det, der står i teksten i lovforslaget, og at vi dermed kan komme til at træde os selv over tæerne i den næste debat, vi skal have om IMO-regler kontra EU's fortsatte forsøg på at grave sig ind på området.
Frank Aaen (EL), 1997-10-29:
Enhedslisten er positivt indstillet over for de to lovforslag.
Der mangler stadig nogle af høringssvarene, og der er også rejst enkelte spørgsmål i de høringssvar, der er kommet, og dem vil vi selvfølgelig have belyst under udvalgsarbejdet.
Vi er lidt nervøse ved det, for vi kender allerede mange tilfælde på, hvor vanskeligt det er at placere ansvaret, når der sker uheld med skibe.
Vi har velkendte store, grimme eksempler, og derfor er mit spørgsmål til ministeren: Hvorfor blev det i sin tid bestemt, at anpartsselskaber, der ejer et skib, skal have en bestyrelse?
Så kan vi måske ud af det udlede, om det stadig er en aktuel begrundelse.
Hvad angår lovforslag nr. L 10, er det selvfølgelig fint at tage konsekvensen af ændringerne af arbejdsmiljøloven og forhøje strafferammerne; men det, der nok stadig er det afgørende inden for dette område, er, om myndighederne gør noget for at forfølge dem, der gør noget galt, altså opdage, at der er noget, der skal rejses sager om.
Jeg tror sådan set, det er en vigtigere problemstilling end strafferammen, men vi er selvfølgelig med på tanken i forslaget og vil bare gøre opmærksom på, at i forbindelse med behandlingen af arbejdsmiljøloven var der et tilsagn fra arbejdsministeren om yderligere overvejelser om, hvordan man kunne sikre, at lovens regler bliver overholdt.
Hvis de overvejelser fører til yderligere ændringer, må de selvfølgelig også få konsekvenser her.
Endelig vil jeg sige til sidst, at i stedet for at kigge på strafferammerne mener vi i virkeligheden, det var mere vigtigt at kigge på mulighederne for at fradømme folk retten til at drive det pågældende erhverv som en endnu skrappere sanktion over for folk, der ikke ønsker at holde sig lovens regler efterrettelig.
Det vender vi tilbage til i en anden sammenhæng, vi vil komme med et generelt forslag fra Enhedslisten om, hvordan det kan gøres muligt at fradømme personer, der groft overtræder diverse regler, retten til at drive den pågældende virksomhed.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Dansk Folkeparti er grundlæggende positivt over for både lovforslag nr. L 9 og nr. L 10.
Angående L 9 ser vi ikke de store behov for at få besvaret spørgsmål.
Vi synes egentlig, det er en rimelig afklaret sag, og som det rigtigt er nævnt af tidligere ordførere, er der tale om forenklinger, så det forslag kan vi, som det ser ud nu, umiddelbart støtte.
For det første er der i L 10 en række bemyndigelser til ministeren, og dem skal Folketinget efter vores opfattelse altid være påpasseligt med at give.
Det er bedst at bevare diskussionen og dermed også beslutningerne i Folketinget.
Et sted, hvor vi specielt mener, det indebærer en fare at give ministeren for store beføjelser, er, når det drejer sig om at implementere EU-direktiver.
Sagen er jo, at så længe vi vedtager EU-direktiver i et lukket udvalg her i Folketinget, og de derefter bliver vedtaget på et lukket ministerrådsmøde, og de derefter vender tilbage til Danmark og ministeren har kompetence til at implementere dem uden om Folketinget, risikerer vi, at hele processen faktisk foregår i lukkethed, og det er vi ikke tilhængere af.
Selv om jeg godt kan se af bemærkningerne til L 10, at det foregår i mindre omfang her end så mange andre steder, vi diskuterer det, synes jeg alligevel, det er væsentligt lige at gøre denne principielle bemærkning om implementeringen af EU-direktiver.
Foranlediget af fru Annette Justs ordførertale bliver jeg også nødt til at spørge ministeren, om jeg har forstået det rigtigt, når jeg mener, at lovforslag nr. L 10 på ingen måde giver ministeren bemyndigelse til at indgå nye EU-aftaler - altså at der ikke kommer flere EU-regler som følge af forslaget, men at det kun er et spørgsmål om implementering af allerede vedtagne EU-direktiver.
Ulla Solvang (RV), 1997-10-29:
I Det Radikale Venstre kan vi også støtte forslaget til lov om ophævelse m.v. af lov om fordelingen af visse fra udlandet modtagne erstatninger.
Loven må vel siges at være en lille speciallov, som har udspillet sin rolle, og derfor har vi ingen bekymringer ved at bemyndige udenrigsministeren til at fastsætte nærmere regler for fordeling og betaling.
Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1997-10-29:
Idet jeg henviser til mit foregående indlæg, skal jeg oplyse, at vi også støtter dette lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 1997-10-29:
Da mit partis ordfører, fru Pernille Sams, ikke kan være til stede, skal jeg læse hendes tale op her: Umiddelbart er det jo dejligt, når regeringen afskaffer lovgivning.
Vi har også givet komplimenter tidligere i dag, og vi har alle sammen en opfattelse af, at lovene er for mange og for indviklede.
Men i denne sammenhæng er der ikke tale om, at det sker i forenklingsøjemed.
Tværtimod er den pågældende lov klar, enkel og utvetydig.
Det kan godt være, den ikke er aktuel lige nu - heldigvis for det, kan man jo sige - men ingen ved, hvornår den igen bliver aktuel. I stedet for loven vil regeringen sætte en bemyndigelse til udenrigsministeren, som nu skal kunne fastsætte regler for fordeling og udbetaling af eventuelle erstatninger.
I Det Konservative Folkeparti spørger vi os selv, hvad der dog skulle være vundet ved at ændre retstilstanden til en flydende bemyndigelse.
Der har ikke været problemer med det
nuværende
lovgrundlag eller med tilliden til det uafhængige nævn, der skal tage stilling til fordelingen i dag
Tværtimod er det vores opfattelse, at netop det forhold, at retningslinjerne var kendte og tilgængelige, og at uafhængigheden var sikret i nævnet, har virket godt og har givet de berørte den nødvendige og ønskelige retssikkerhed.
Det samme vil langtfra være tilfældet med en åben bemyndigelse til en minister.
Derfor er vi en smule betænkelige ved lovforslaget og kan egentlig ikke få øje på den helt store gevinst ved det; men vi vil selvfølgelig gå konstruktivt ind i drøftelserne i udvalgsbehandlingen.
Svend Erik Hovmand (V), 1997-10-29:
To komplimenter til den samme minister samme dag, det er næsten ikke til at bære.
Men jeg må sige, at også her er vi glade for, at der nu bliver ophævet en lov.
Det er vi med på, idet vi også her går ud fra, at udvalgsbehandlingen ikke vil vise negative konsekvenser.
Bruno Jerup (EL), 1997-10-29:
Fra Enhedslistens side kan vi støtte intentionen om at give
Danmarks Biblioteksskole status som en højere uddannelsesinstitution.
Som nævnt i lovforslagets bemærkninger er der et stadig større behov for veluddannet arbejdskraft og forskning inden for dokumentations- og informationstjenester, biblioteker og andre former for videnscentre.
Men det er vigtigt, at det ikke kun er af navn, men også
af gavn, at Danmarks Biblioteksskole bliver en højere uddannelsesinstitution
Det betyder for det første, at forskningsindsatsen må leve op til intentionen: »... at drive forskning inden for biblioteks- og informationsvidenskab indtil det højeste videnskabelige niveau«.
Det er noget uklart, om der bliver afsat tilstrækkelige midler, så intentionen kan nås, når der åbenbart ikke skal afsættes yderligere midler til Danmarks Biblioteksskole.
For det andet er det uforståeligt, at man ikke i lovforslagets bestemmelse vedrørende styrelsen af skolen har givet skolen ret til at vælge sin egen rektor, som det sker på universiteterne og andre højere uddannelsesinstitutioner.
Regeringens ungdomsudvalg har for nylig annonceret en handlingsplan for demokrati i skole og uddannelse.
På den baggrund er det lidt fattigt, at de studerende på Biblioteksskolen ikke kan få den mindste indflydelse på, hvem der skal være rektor for deres skole.
Der er, så vidt vi kan se, ingen demokratiske forbedringer i dette lovforslag, men måske i virkeligheden nogle forringelser i forhold til det, der gælder.
For det tredje nævnes det, at man vil lægge det nuværende niveau, grundniveauet, ind som et bachelorniveau.
Det synes vi er lidt problematisk.
Jeg vil bl.a. gøre opmærksom på, at de eksisterende bachelorniveauer på universiteterne på ingen måde har været nogen succes, og derfor er det i hvert fald noget, der skal gøres nogle overvejelser om i forhold til, om det nu også er den rigtige vej at gå.
Der er f.eks. bemyndigelser i forhold til studielængden, hvilket er en afvigelse i forhold til den eksisterende lov, hvor der i lovteksten står, hvor lang studietiden er.
Vi synes, det er en ret vidtrækkende bemyndigelse at give en minister, at han kan bestemme, hvor lang studietiden skal være.
Her vil jeg bare understrege, at det er Enhedslistens opfattelse, at man ikke skal have brugerbetaling i forhold til uddannelse.
Vi er altså i udgangspunktet enige i intentionerne, men vi synes, der er en række forhold i lovforslaget, som i hvert fald trænger til en videre belysning i udvalget, og det kan
jeg høre på andre ordførere, at de er enige i.
Ole Donner (DF), 1997-10-29:
Dansk Folkeparti er positiv over for ministerens lovforslag nr. L 15 om Biblioteksskolen.
Vi har læst høringssvarene med stor interesse, og vi skal selvfølgelig beklage, at det foreliggende lovforslag tilsyneladende ikke er det samme som det forslag, man har udtalt sig om.
Som det fremgår af de tidligere ordføreres indlæg, forestår der formentlig et større udvalgsarbejde.
Der er ingen tvivl om, at det er nødvendigt at lave en ny lov om Biblioteksskolen, og med de uddannelseskrav, der stilles - under henvisning til »Infosamfundet år 2000« - er det givet, at der skal ske nogle ændringer.
Vi er på samme måde som andre ordførere ikke særlig tilfredse med rammelovgivning.
Det påtaler vi næsten hver gang, der er tale om en sådan, og vi synes også, som det er blevet nævnt af andre ordførere, at man måske går lidt langt i dette tilfælde.
Vi har specielt hæftet os ved to høringssvar fra Dansk Arbejdsgiverforening og Kommunernes Landsforening, som på visse områder er kritiske over for lovforslaget.
Derfor forudser vi som nævnt en del drøftelser i udvalget, hvor vi kan få nogle yderligere oplysninger.
Men som sagt er Dansk Folkeparti positiv over for lovforslaget, og vi vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Lissa Mathiasen (S), 1997-10-29:
Forslaget her går i al sin enkelhed ud på at ophæve loven fra 1926 om Forenings-Registeret.
Det kan vi til fulde tilslutte os alene af den grund, at vi naturligvis har det ønske, som også hele vejen igennem har været ideen med oprettelsen af Det Centrale Virksomhedsregister, nemlig at skabe en forenkling.
Lad os benytte os af de muligheder, der vil følge af Det Centrale Virksomhedsregister, og lad os i den sammenhæng ophæve det Forenings-Register, som vi har på nuværende tidspunkt.
Svend Erik Hovmand (V), 1997-10-29:
Jeg vil benytte denne sjældne, men gode lejlighed til at komplimentere ministeren.
Annette Just (FP), 1997-10-29:
Da mit partis ordfører heller ikke kan være til stede, skal jeg prøve på at sige alt det positive, som Fremskridtspartiet kan finde på at sige om det her.
Det er på høje tid, at vi får uddannet dem, der skal arbejde på bibliotekerne, på Biblioteksskolen, således at de også kan bruge de nye teknikker, der er.
Ministeren skal ikke være nervøs. Vi skal gerne ikke blot støtte det, men også prøve på at få noget fornuftigt ud af det her. Men vi vil ikke være med til, og det skal så være den første lille malurt i bægeret, at det skal ende med en diskussion om, hvorvidt det skal være under Undervisningsministeriet, eller det skal være under Kulturministeriet.
Jeg synes helt ærligt, at de to ministre må sætte sig sammen og sige: Var det ikke en idé, at undervisning var under ét ministerium?
Men hvis det ikke kan lade sig gøre, bør de i hvert fald lave en fredsaftale, således at vi ikke får nye institutioner, der skal plastre Danmark til, fordi man ikke kan være i samme hus.
Det virker på mig fuldstændig vanvittigt, at man ikke kan blive enige om at undervise under en aftale, hvis man ikke vil lægge al undervisning under ét ministerium, hvilket jeg ved, at vi før har prøvet på.
Det lykkedes i et vist omfang, men jeg kan se, at her er et af områderne, hvor det ikke er lykkedes, og det er jeg ked af.
Vi er selvfølgelig også meget bekymrede over, at det er så åben en rammelov.
Det skal der ikke være nogen tvivl om, og vi vil stille en del spørgsmål i udvalget.
Men så har jeg en lille personlig bøn til ministeren, lad mig sige det sådan.
For 15 år siden begyndte man politisk bl.a. i Vejle Amt at diskutere hybridnettet, og her blev man enige og fik det lagt i jorden, således at det gik til alle biblioteker, hospitaler og lægehuse.
Men i særdeleshed bibliotekerne var en af de væsentligste grunde til, at man i Vejle Amt sagde ja til forsøgsordningen med hybridnettet.
over hele verden, og jeg kan huske fine demonstrationer af, hvad der var på universitetsbiblioteker i Canada og lignende.
Det er mange år siden, og ledningerne er lagt ned, og det skulle gerne være godt i gang.
I mellemtiden er jeg flyttet fra Vejle Amt og har ikke fulgt sagen op, og det indrømmer jeg selvfølgelig er min fejl, men ministeren kommer jo fra samme amt, som jeg gjorde på det tidspunkt, nemlig Vejle Amt, og derfor vil jeg bede om, at man i udvalget får tilstillet et notat om, hvordan det går, og om det virker.
Hvordan i alverdens riger og lande kunne det lade sig gøre, hvis det viste sig, at der ikke var nogen på bibliotekerne, der havde uddannelsen til det?
Kunne det i hvert fald ikke lade sig gøre, at man brugte noget af den erfaring, som der må findes på disse biblioteker, når man skal lave den nye uddannelse?
Brian Mikkelsen (KF), 1997-10-29:
I Det Konservative Folkeparti er vi også positive over for dette lovforslag.
Det er altid rimeligt, at et overflødigt register nedlægges, og erhvervsministeren siger jo, at det bliver overflødigt, når Det Centrale Virksomhedsregister bliver etableret.
Det er rigtigt nok, men indtil nu har regeringen desværre trukket etableringen af CVR i langdrag, og det er dybt beklageligt, fordi det også var ment som et forenklingsforslag, en måde, hvorpå man kunne spare virksomhederne for dobbelte indberetninger og unødigt administrativt bøvl.
Når CVR til sin tid kommer og det så viser sig, at Forenings-Registeret bliver overflødigt, er det helt fint for os, at loven ophæves.
Men allerede i dag kan erhvervsministeren måske fortælle Folketinget, hvordan det hænger sammen, når det står i bemærkningerne, at nedlæggelsen af Forenings-Registeret overhovedet ikke vil have administrative konsekvenser.
Jeg synes, jeg må undre mig lidt over det, for det må da have nogle konsekvenser af en eller anden slags.
Ulla Solvang (RV), 1997-10-29:
Forenkling kan vi også gå ind for i Det Radikale Venstre, så derfor støtter vi forslaget til lov om ophævelse af lov om Forenings-Registeret.
Loven skal ikke træde i kraft, før loven om Det Centrale Virksomhedsregister er klar til igangsætning, og det er derfor, erhvervsministeren får den bemyndigelse.
Annette Just (FP), 1997-10-29:
Det er jo imponerende!
Men o.k., Fremskridtspartiet støtter også ethvert forenklingsforslag, selv om dette her reelt ikke er nogen
Det er det hele.
Frank Aaen (EL), 1997-10-29:
Hvad med de 1.500 virksomheder eller foreninger, som nu ikke længere bliver registrerede?
Synes de også, den er unødvendig?
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om der er nogen som helst indikation af det, for hvis de synes, den er unødvendig, er det jo helt i top.
Det, der får mig til at stille spørgsmålet, inden jeg bare melder mig i jakoret, er selvfølgelig, at mig bekendt bliver de oplysninger, der kommer ind i CVR-Registeret, ikke meget anderledes end dem, der er i registrene i dag, og det betyder jo sådan set, at dem, der i dag ikke er med i et almindeligt register, ikke kommer ind i CVR-Registeret.
Derfor får de vel det samme problem i morgen, som de havde i går, og derfor bare det ene spørgsmål til ministeren: Er de 1.500 virksomheder, 1.500 foreninger, også enige i, at det er et overflødigt register?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-29:
Det må være dejligt at være minister med sådan et lovforslag og næsten entydig jubel i Folketingssalen.
Det kunne jo godt være, ministeren skulle overveje at prøve at finde flere eksempler på lignende lovforslag med den opbakning, ministeren har i dag.
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne ikke undlade at stille mig i rækken af dem, som ønsker ministeren til lykke med at være en af de ganske få ministre, som oplever at fremsætte et lovforslag om afskaffelse af en lov.
Jeg synes virkelig, det er noget, der må gøre, at memoirerne til sin kan blive endnu bedre, end det ellers ville have være tilfældet.