runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2000-04-13:
Det er hr. Kim Behnkes spørgsmål, som kræver et svar, et klart svar.
Sådan som lovforslaget ligger her, er der ret til at registrere i det enkelte kasino for falskspil.
Man indberetter det til politiet.
Når der så er faldet dom, har man ret til at udveksle den oplysning mellem kasinoer både her til lands og i udlandet.
Men ifølge beretningen fra flertallet inklusive hr. Kim Behnke og en række andre partier var det sådan, at alene mistankegrundlaget og anmeldelsen for falskspil skulle give anledning til umiddelbart at udveksle oplysning, og sådan at den oplysning altså også efter direktivet kan udveksles med kasinoer i udlandet.
Så er det, vi her siger: Tror vi på, at opmærksomheden på de enkelte kasinoer i udlandet er så stor, at når der er faldet en dansk dom ved en dansk domstol i Middelfarts eller i Københavns Byret, så bliver den oplysning brugt som grundlag for at slette i Grækenland, i Italien, alle steder, så sletter man den oplysning, man har fået, lægger den i sine data, som man går ind og kigger på, når der kommer én og skal registreres som spiller på et kasino?
Og her er det, vi siger, at hvis vi går ud i det, så skal vi altså vide, at vi løber risikoen for at få klager fra borgere, der kommer hjem, og som tidligere er blevet frikendt ved en dansk domstol, over, at de ikke kunne komme ind på et udenlandsk kasino.
Jeg siger ikke, vi ikke skal gøre det, men grunden til, at vi har lagt det frem fra regeringens side, er netop for at skærpe Folketingets opmærksomhed omkring den sammenhæng over til EU-retten, der er her.
Kim Behnke (FRI), 2000-04-13:
Det er nok mere velegnet til et udvalgsspørgsmål.
Den problemstilling, jeg mener ministeren ser bort fra, er, hvor der er faldet dom i Danmark - man er dømt, har fået en måneds betinget dom for at have forsøgt at svindle i et kasino, jeg ved ikke, hvad strafferammen er dér, men lad os antage det - den måned er gået, og så et år efter skal man jo ikke længere være registreret nogen steder, og så er mit spørgsmål til justitsministeren: Hvad får justitsministeren til at tro, at den nulstilling af personen vil finde sted i udlandet, hvis man ikke i udlandet vil være opmærksom på at få nulstillet oplysninger i det tilfælde, hvor de viser sig ikke at være holdbare?
Frank Jensen (S), 2000-04-13:
Jeg tror, vi skal slutte forhandlingen her med henvisning til, at der fra begge sider, fra hele Folketinget har været vist en åbenhed over for at drøfte det her i lyset af, at der både er et retssikkerhedsmæssigt hensyn, og at der til gengæld er et hensyn, som vi fuldt ud deler, til at beskytte kasinoerne mest muligt mod falskspil og at give dem de bedste redskaber til det selvfølgelig med overholdelse af grundlæggende retssikkerhedsbetragtninger over for den enkelte.
Så nu går vi til udvalgsbehandling, og dér vil vi selvfølgelig svare på de uddybende spørgsmål, som hr. Kim Behnke har på det felt.
Poul Andersen (S), 2000-04-13:
Vi lægger i Socialdemokratiet stor vægt på også på trafikområdet at se tingene i en helhed.
Med lovforslaget om etablering af Ringbanen mellem Hellerup og Ny Ellebjerg kommer vi tættere på en trafikal helhedsløsning i det københavnske område.
Alle de såkaldte byfingre forbindes på tværs ved etableringen af Ringbanen til gavn for både mennesker, miljø og erhverv.
Prognoser, der fremskriver antallet af rejsende på strækningen, skønner, at der inden for de næste 10 år vil ske
en femdobling af antallet af rejsende.
Flintholm Station vil som trafikpunkt blive den tredjestørste station, hvad angår passagerantal.
Det illustrerer behovet for prioritering af udbyggelse af det offentlige tognet i området.
Lovforslaget medfører ligeledes øget pres på de eksisterende togstationer.
For at afhjælpe gener ved denne øgede belastning skabes der bedre muligheder for cykelparkering, for skift mellem tog og bus samt bedre adgang til stationerne.
Indbyggerne i området samt generelle brugere af såvel offentlige som private befordringsmidler vil nyde gavn af Ringbanen.
For det første vil besværlighederne ved at skulle rejse på tværs af det eksisterende tognet blive afhjulpet, da Ringbanen netop går på tværs af disse strækninger.
For det andet vil en betydelig del af de fremtidige rejsende være mennesker, som før enten rejste med bus eller i bil. Ringbanen vil altså på denne måde også støtte miljøet.
Også erhvervssektoren styrkes ved Ringbanens etablering.
Arbejdskraftens mobilitet og følgende udvikling af erhverv langs Ringbanen er gode konsekvenser af forslaget.
Forslaget ligger altså i fin forlængelse af en generel og nødvendig opkvalificering af en borgerorienteret offentlig trafik.
Det kan Socialdemokratiet selvfølgelig støtte.
Jeg kan oplyse, da De Radikales ordfører ikke kan være til stede i dag, at de tilslutter sig forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-04-13:
Indledningsvis må jeg jo konstatere, at det fremsatte lovforslag om fremrykning af anlæg af Ringbanen mellem Hellerup og Ny Ellebjerg er et led i en aftale om kollektiv trafik samt en del af det trafikforlig, som regeringen har indgået med venstrefløjen, et trafikforlig, der vel væsentligst vil blive husket som det store havnerøveri, men det er en helt anden historie, og den vil jeg ikke komme mere ind på i dag.
Anlægget af Ringbanen mellem Hellerup og Ny Ellebjerg vil give mulighed for at styrke den kollektive trafikbetjening på tværs af det eksisterende S-togsnet.
Samtidig må man tro, at det er meningen, at Ringbanen skal få bilisterne til at lade bilen stå og i stedet tage toget.
Tilsyneladende ønsker DSB S-tog ikke at etablere park and ride-anlæg så tæt på byen, selv om der er et ønske om dette, eksempelvis ved Flintholm Station og ved Ryvangen Station.
Det fremgår tydeligt af høringssvarene fra henholdsvis Frederiksberg Kommune og Gentofte Kommune, der begge ønsker ordentlige parkeringsforhold for bilisterne, og som har påpeget nogle mangler i det fremsatte forslag om Ringbanen.
Jeg må derfor opfordre regeringen og venstrefløjen - de er jo forligsparter i denne her sag - til at sætte fokus på park and ride-problematikken også omkring Ringbanen, for det er den eneste måde, man kan få lavet en overflytning til den kollektive trafik.
Med hensyn til det andet ønske om service og pålidelighed kan der jo være en chance for, at det i højere grad kan opfyldes med denne her Ringbane.
Nye S-tog
, 5 minutters drift, det ser godt ud på papiret, men vi må jo se, når banen er færdig. Sluttelig vil jeg sige, at vi i Venstre jo ser det her projekt som værende en del af den trafikstrategi, der går ud på, at både det kollektive system og den private trafiks muligheder i Københavnsområdet skal sættes i fokus.
Vi ser derfor meget frem til, at trafikministeren snarest løfter sløret for, hvordan man så vil løse den private trafiks problemer i Københavnsområdet på den bedst mulige måde.
Så skal jeg i øvrigt meddele, at rent økonomisk og derudover, da vi ikke er forligspart i denne her sag, kan vi ikke støtte forslaget.
Margrete Auken (SF), 2000-04-13:
Bare lige til Venstres ordførers oplysning.
Altså hvis hun nu havde læst forslaget, ville hun vide, at det her har ikke noget at gøre med trafikforliget.
Det er pinsepakken, så det er jo meget værre.
Det var i forbindelse med pinsepakken, at SF sammen med Enhedslisten og regeringen aftalte, at der skulle bruges ret mange penge til styrkelse af den kollektive trafik, og det er den, vi står med.
Jeg blev selvfølgelig forbløffet.
Jeg har en fordom, en stor, ækel fordom, som går ud på, at hver eneste gang man snakker kollektiv trafik, og Venstre og De Konservative er på banen, så begynder de straks at råbe om, at det er synd for bilisterne.
Poul Andersen (S), 2000-04-13:
Jeg synes, at fru Gitte Lillelund Bechs tale ligesom gav udtryk for, at man måske var lidt bitter over, man ikke var med i det her; det hørte man sådan på tonefaldet.
Men der er i hvert fald et spørgsmål, der rejser sig omkring de ting her, når man hører Venstres ordfører: Mener man ikke i Venstre, at kommunen skal være med til ligesom at være en del af et projekt, være med til at finansiere eksempelvis sådan noget som parkeringspladser?
Nu kommer det her projekt og bliver skudt i gang, og, som Københavns Kommune har gjort opmærksom på,
så går man gerne ind på nogle områder og støtter op, når tiden er til det, når man har økonomien.
Mener Venstre ikke, det er den rigtige måde at gøre tingene på?
Frank Jensen (S), 2000-04-13:
Jeg vil gerne ønske hr. Søren Søndergaard velkommen i klubben af bannerførere for Dansk Kasinoforening.
Jeg ved ikke, hvad det har kastet af sig, men noget må det have gjort med den store entusiasme, hr. Søren Søndergaard kan lægge i sagen.
Hr. Søren Søndergaard forsøger at få gjort sagen til et EU-retligt spørgsmål.
EU-retten er gældende ret.
Udveksling af oplysninger giver adgang - ikke pligt, men adgang - til, at kasinoer i Danmark kan udveksle oplysninger om mistanke om falskspil med kasinoer inden for hele EU.
Det er altså ikke en pligt, det er en ret.
Men vi har reguleret i dansk lovgivning, at der er et strafferetligt ansvar for kasinoer her i landet.
De skal slette de oplysninger, hvis den pågældende bliver frifundet, og den regulering finder sted efter vores nationale ret i vores egen kasinolovgivning.
for, at de andre landes kasinoer har samme forpligtelse.
Det kan godt ske, at nogle af landene har det, men vi har ikke nogen garanti, og det er det, hr. Søren Søndergaard skal tage med i sine betragtninger, som hr. Søren Søndergaard jo ofte kan, når det drejer sig om andre retssikkerhedsmæssige spørgsmål.
Men hvad vil hr. Søren Søndergaard?
Hvad vil Enhedslisten?
Det fik jeg ikke rigtig noget svar på.
Vil Enhedslisten varetage retssikkerhedsmæssige hensyn, eller har hr. Søren Søndergaard fået en ny rolle som bannerfører for kasinoerne?
Lissa Mathiasen (S), 2000-04-13:
Lad mig slå det så fast, som det overhovedet kan slås fast: Vi har ikke noget ønske om i Socialdemokratiet at beskytte falskspillere, på ingen måde.
Derfor tror jeg også, man må sige, at vi fra Socialdemokratiets side, hver evig eneste gang vi har haft et spørgsmål oppe om bedre sikkerhedsforanstaltninger, har været parat til omgående at slå til, hvis det var muligt.
Men også - og det burde hr. Kim Behnke også være en anelse interesseret i - så retssikkerheden selvfølgelig ikke sættes over styr.
I første omgang i min ordførertale sagde jeg jo netop også: Lad os kigge på det under udvalgsarbejdet.
Jeg sagde jo netop, at jeg synes, det er lidt ærgerligt, for der kan ske meget i perioden, indtil en dom må være faldet.
Så kan det godt være, at hr. Søren Søndergaard synes, at det er en teoretisk risiko.
Jeg må i hvert fald konstatere, at hvis vi kigger på det i sammenhæng med flerspilsautomater, som på det tidspunkt var inde i diskussionen - det var bl.a. det forslag, der var ude til høring - så ville det være naturligt også at sige: Lad os dog vente den tid.
Vi har jo egentlig fået bekræftet her efterfølgende,
Det er sådan set underordnet, og det burde være underordnet i dag.
Vi er enige om det her i hvert fald.
Men jeg mener ikke, at det havde været rimeligt at skulle sende bekendtgørelser ud, som efter nogle få måneders forløb så skulle ændres igen.
Det skal være gennemtænkt.
Ellers er det, vi med rette kan få kritikken udefra.
Det har vi ikke lyst til.
Det ønsker vi ikke.
Vi synes, at vi skal have den tid, som er nødvendig, for at vi kan gøre vores arbejde ordentligt.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-13:
Egentlig synes jeg, det er ganske tankevækkende, at det her bliver Enhedslistens største sejr.
Det siger jo en del om regeringen, og jeg kan kun bekræfte justitsministeren i, at
når man ser på den politik, som regeringen fører i forhold til de dårligst stillede i det her land, og når man ser på den generelle retssikkerhedsmæssige politik, som regeringen fører, f.eks. over for flygtninge og indvandrere, så er jeg sådan set fuldstændig enig i, at det her formentlig bliver en af de største sejre, som vi kan fremhæve.
Kim Behnke (FRI), 2000-04-13:
Jeg tror, at det er langt mere ubehageligt for en familie, der står lørdag formiddag og skal gøre indkøb og så får at vide hen over skranken, at de ikke kan købe varer på kredit, fordi familien er registreret i RKI, og de så siger: Det kender vi ikke noget til.
Nej, men desværre kan vi ikke handle med jer.
Der er heller ikke faldet nogen dom eller noget som helst.
Alligevel har den registrering vidtrækkende konsekvenser.
I det her tilfælde kommer Socialdemokratiet og regeringen jo til at beskytte falskspillerne.
Hvis en person starter en turné i Aalborg med at gå ind og forsøge at spille falsk på kasinoet i Aalborg, så må Aalborg ikke ringe til Århus, Odense, Vejle og København og sige, at der er noget galt. I stedet for kan vedkommende fortsætte til Århus, fortsætte til Vejle, fortsætte til Odense, fortsætte til København og endelig tage flyveren ud af landet og prøve at spille falsk på alle kasinoerne.
Hvem er det, man ønsker at beskytte?
Er det falskspilleren, så vedkommende kan nå at stikke af?
For der bliver jo aldrig tale om, at vedkommende bliver stillet for nogen domstol, hvis vedkommende f.eks. stikker ud af landet
med en flyver.
Til gengæld har alle landets fem kasinoer måttet lide under det, fordi man ikke vil tillade den her registrering og videregive nogle oplysninger.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-13:
Ja, måske kan hr. Peter Skaarup oplyse om, hvor mange befrielsesaktioner, der har været mod Spandaufængslet.
Det lå jo sådan set ikke specielt afsides, må man sige.
Det ligger sådan set ret centralt.
Det hænger vel også sammen med, at de befrielsesaktioner, man er bange for, selvfølgelig ikke er angreb på fængslet, fordi det er relativt let at sikre.
Hvis man vil sikre det, så kan man sagtens sikre det.
Det er helt andre typer af befrielsesaktioner, man vil se, i form af gidseltagning andre steder osv.
Men hvor mange befrielsesaktioner har der været mod Spandaufængslet?
Peter Skaarup (DF), 2000-04-13:
Jeg kender ikke til, at der har været nogen befrielsesaktioner mod Spandaufængslet, og jeg mener i øvrigt også, at sammenligningen er fuldstændig forkert, for på det tidspunkt havde man heldigvis en situation, hvor det styre, der havde været, var væk, fuldstændig væk.
Men problemstillingen i Eksjugoslavien er jo, som vi alle sammen godt ved og har diskuteret tusind gange herinde på Christiansborg, at fjerner man en Milosevic og en Mladic, og hvad der ellers er af krigsforbrydere, så kommer der bare en ny én frem.
Køen er jo lang af personer, der har nøjagtig den samme, måske endnu mere ekstreme opfattelse af tingene, end de har, og derfor er problemstillingen, at der vil være nogle personer, der eventuelt vil forsøge enten at lave gidselaktioner eller angreb på fængsler, eller hvad det nu kunne være.
Og i et sådant tilfælde er Herstedvester altså ikke særlig velegnet, skulle jeg hilse og sige til fru Anne Baastrup.
Herstedvester er bestemt ikke særlig velegnet til det, og derfor bør man tænke sig om en ekstra gang, inden man vedtager det her forslag. Derfor er det også, jeg synes
, at vi savner nogle svar fra ministeren på de praktiske foranstaltninger her. Til fru Elisabeth Arnold: Det har ikke noget med penge at gøre, men det har noget at gøre med, at der er en række relevante spørgsmål: Hvilke lande?
Hvordan er sikkerheden?
Hvordan med personer, der kommer hertil for at besøge de personer?
Skal de have opholdstilladelse, asyl efterfølgende, og hvor mange drejer det sig om?
eventuelt i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Så må vi jo se på, hvad de svar indebærer.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-13:
Hr. Peter Skaarups argumentationer minder mig om dem, vi ser rundtomkring i Danmark i amterne, hver gang der skal skaffes bosteder eller institutioner til adfærdsvanskelige unge eller til sindslidende personer.
Også Dansk Folkeparti støtter, at der oprettes institutioner til disse personer, som er vanskeligt anbringelige.
Men hver gang der skal findes et sted, så er der underskriftsindsamlinger af alle mulige slags: Det skal ikke være lige her.
Det er på samme måde her: Det er fint med en international straffedomstol for krigsforbryderne i Jugoslavien, det er fint, at FN tager sig af det, men hvis det viser sig, at nogle af dem skal afsone her i landet - forbrydere, som vi selv har ønsket bliver dømt -
nå nej, så skal det ikke være lige her; det skal være et andet sted.
Det er umoralsk, det er dobbeltmoralsk, og det er usmageligt.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-13:
Nu virker det nærmest, som om Det Radikale Venstre er blevet strammere i forhold til retspolitikken.
Måske er det, fordi man i øjeblikket i partiet har nogle personer, der ligefrem ønsker dødsstraf, det ved jeg ikke.
Men hvorom alting er, så er det da rigtigt nok, at der kan være nogle problemer i amterne med at finde pladser, men jeg mener ikke, at man kan sammenligne situationerne, for vi har at gøre med nogle retssager, der kører på internationalt plan i Haag, hvor der er ens vilkår, ens behandling af de her krigsforbrydere, og godt for det.
og så er det, jeg siger, at der også skal være en ens behandling og ens vilkår, når det gælder selve strafafsoningen, for vilkårene er vidt forskellige i f.eks. Danmark og Tyrkiet; de to landes fængsler er i sammenligning fuldstændig forskellige.
Derfor synes jeg, det er fuldstændig legitimt, at vi peger på, at der også skal være en FN-mulighed for at retsforfølge, som der er nu, og der også skal være en FN-mulighed for at fuldbyrde straffen et specifikt sted, hvor der er en ens behandling.
Man vil spare en masse sikkerhed,
en masse penge, for det er en ens behandling af nogle farlige krigsforbrydere, og man kan lave en optimal sikkerhed dér.
Det kan vi altså ikke i Herstedvester.
Det ved fru Elisabeth Arnold udmærket godt.
Nu har jeg peget på et sted inden for rigsfællesskabet, som kunne anvendes, nemlig Thulebasen.
Der kunne være andre steder inden for rigsfællesskabet, man kunne anvende.
Men derudover kan jeg jo sige, at der jo var en grund til, at da man indespærrede f.eks. Öcalan, så gjorde man det på en øde ø med meget skarp bevogtning.
På samme måde er det, jeg siger til fru Elisabeth Arnold: Der er jo masser af øde øer i forbindelse med f.eks. Europa.
Det kunne også være andre steder rundtomkring i verden.
Nu er det jo FN, vi taler om, og FN omfatter jo stort set hele verden.
Der vil være masser af muligheder dér for at finde et sted til en ordentlig afsoning, hvor sikkerheden vil være optimal.
Jeg opfatter som sagt ikke sikkerheden på Herstedvester som særlig optimal i forhold til det her i hvert fald.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-13:
Lovforslaget fra justitsministeren sikrer, at Danmark kan indgå en generel aftale med tribunalet om overførsel af de domfældte her til landet.
Dette har hidtil været udelukket, bl.a. fordi domstolene efter modelaftalen har været udelukket fra at foretage omsætning eller tilpasning af straffen.
Lovforslaget betyder, at en ordning med tribunalet om afsoning i Danmark ikke længere vil forudsætte, at afsoning sker efter reglerne om tilpasning eller omsætning af straf, uden at der dog derved pilles ved betingelserne om, at ordningen kræver domstolsgodkendelse, eller princippet om, at vilkårene for afsoning i Danmark i den konkrete sag skal være i overensstemmende med landets retsorden og grundlæggende danske principper.
Jeg skal på CD's vegne tilkendegive, at vi kan støtte lovforslaget, og at vi også gerne vil høre svarene, det vil sige svarene på de gode og interessante spørgsmål.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-04-13:
Det Radikale Venstre støtter konsekvenserne af oprettelsen af krigsforbryderdomstolen for det tidligere Jugoslavien.
Vi støttede oprettelsen i sin tid, i 1994, og vil derfor også tage konsekvenserne nu og støtte de foranstaltninger, der skal til, for at Danmark kan huse afsonere, der er blevet dømt. Heldigvis er det jo sådan, at folk faktisk bliver dømt ved domstolen.
Det må vi altså ikke glemme at minde hinanden om.
Det er faktisk ret interessant, at det er lykkedes domstolen at få fat på nogle af forbryderne og få dem igennem retssystemet og få dem dømt, og derfor er det selvfølgelig også rimeligt, at de lande, der har støttet oprettelsen af krigsforbryderdomstolen, også stiller sig til rådighed ved afsoningsafsnittet.
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-13:
Enhedslisten støtter de danske bidrag til krigsforbrydertribunalet for det tidligere Jugoslavien.
Det gælder også, selv om tribunalet synes at arbejde vel langsomt, og selv om tribunalets virke også på andre områder kan synes problematisk.
Alt andet lige
er krigsforbrydertribunalet en central institution i forsøget på at yde ofrene en vis retfærdighed i forhold til de forbrydelser, som er blevet begået i kølvandet på Jugoslaviens opløsning, og det er jo sådan set det, der er det centrale i denne her diskussion, nemlig at sikre, at ofrene bliver ydet en retfærdighed.
Det kan kun ske, hvis bødlerne bliver dømt, og det kan kun ske, hvis der er lande, der er villige til at sikre, at de kan afsone.
Danmark har fra begyndelsen bidraget til krigsforbrydertribunalet.
Vi har forståelse for, at det vil skabe store komplikationer for det danske bidrag til domstolen, hvis der, hver eneste gang strafafsoning kan komme på tale herhjemme, skal foretages en nøje konvertering af straffen til danske forhold.
I en del tilfælde vil der i så fald være tale om en pæn strafnedsættelse, og selv om vi måske generelt sympatiserer med lavere straffe, så vil det underminere krigsforbrydertribunalets autoritet, hvis strafnedsættelser vil foregå i større omfang.
Derfor støtter Enhedslisten lovforslaget, så der skabes mulighed for en generel aftale med tribunalet.
Vi lægger i øvrigt vægt på, at der ikke må ske en skærpelse af straffen, og med skærpelse kan netop forstås flere ting.
Efter indgåelse af en generel aftale med tribunalet, vil straffens længde ikke længere være i spil, men i betragtning af, hvor Danmark befinder sig i forhold til Jugoslavien, vil der også kunne være tale om en skærpelse af straffen i den forstand, at det vil være sværere for familiemedlemmer at besøge den indsatte.
Derfor finder vi det sympatisk, at bemærkningerne åbner op for at give visum og i visse tilfælde også opholdstilladelse til pårørende.
Når det kommer dertil, at den konkrete aftale skal forhandles og indgås, så støtter vi, at der forhandles en aftale på plads i lighed med Sveriges, for der kan være gode grunde til, at benådning på lang sigt kan komme på tale i særlige tilfælde.
Og hvis en afsoners forhold strider meget mod dansk retsbevidsthed og praksis, er det vigtigt, at vi udstyrer os selv med den sikkerhedsventil, at den sidste afsoning kan ske i et andet land, hvis afsoneren vel at mærke accepterer det.
Med de bemærkninger vil vi godt støtte lovforslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2000-04-13:
Også Kristeligt Folkeparti kan støtte regeringens lovforslag.
Danmark har støttet oprettelsen af krigsforbrydertribunalet
for det tidligere Jugoslavien, og det har vi fra Kristeligt Folkepartis side fundet var klart rigtigt, og vi synes også, at det så er rigtigt, at Danmark påtager sig ansvaret for, at der kan ske en straffuldbyrdelse for de krigsforbryderne, der bliver domfældt ved tribunalet.
Der har været rejst mange spørgsmål allerede nu i debatten, og dem vil vi da selvfølgelig også gerne høre svarene på, men jeg vil godt sige, at uanset svarene, som jeg ikke forventer rokker ved selve lovforslaget som sådan, så har vi altså til hensigt at støtte lovforslaget.
Vi mener ikke, at Danmark og Kristeligt Folkeparti for den sags skyld kan gøre andet, når vi i sin tid har medvirket til oprette krigsforbrydertribunalet.