Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-12:
I Danmark er der i dag 181.650 ledige, heraf er 156.231 danskere med dansk baggrund, og 25.329 er indvandrere eller efterkommere af indvandrere.
Fra 1992 til 2001 er arbejdsløsheden blandt indvandrere og efterkommere faldet med ca. 40 pct. til ca. 12 pct.
I Det Radikale Venstre er vi meget optaget af at fortsætte den reformkur, som vi startede i 1990'erne med opstramning af arbejdsmarkedspolitikken, med aktiveringsloven og integrationsloven.
B 35 skal ses i den sammenhæng.
Der er brug for nye initiativer for at bevare velfærden.
For at opretholde den nuværende økonomiske udvikling, herunder 2010-planens mål for gældsafvikling, skal der inden 2010 skabes mange tusinde nye job.
Vi er meget langt fra at nå det mål.
Derfor er det vigtigt, at også danskere med udenlandsk baggrund får de bedst tænkelige muligheder for at bidrage til det danske samfund.
En netop offentliggjort evaluering af integrationsarbejdet på asylcentrene viser, at der stadig er meget at gøre her.
Det er f.eks. stadig sådan, at den kompetenceafklaring, der foregår på asylcentrene, ofte ikke går videre til de kommunale sagsbehandlere.
Det betyder, at der spildes en masse tid på at afklare den enkelte flygtnings kvalifikationer to gange.
Det sinker integrationen.
Der er brug for en ekstra indsats på det område.
Der er ligeledes behov for en meget hurtigere sagsbehandling, så flygtninge ikke sidder i årevis på et asylcenter, hvor de kan ende med at blive mere syge, end de var, da de ankom.
Sagsbehandlingstiden skal selvfølgelig ned.
Vores udgangspunkt er, at den skal ned på 6 måneder.
Vores ønske er endvidere, at der iværksættes et forsøg med 1-årige lynkurser for flygtninge, som vurderes at have nemt ved at klare sig i det danske samfund.
Ideen har vi fra Canada, hvor man lægger vægt på, at flygtninge så hurtigt som muligt skal i gang med en normal tilværelse.
På uddannelsesområdet er der brug for en bred vifte af initiativer.
Vi foreslår eksempelvis, at der oprettes en mentorordning, således at alle unge, som er i fare for at droppe ud af uddannelsessystemet, får tilknyttet en mentor, et menneske, som den unge har tillid til, og som følger og støtter ham eller hende, indtil der er opnået en fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
På arbejdsmarkedsområdet drejer det sig om at gøre indgangen til arbejdsmarkedet meget nemmere.
Det kræver, at alle på arbejdsmarkedet tager et medansvar for at udvikle et arbejdsmarked, som giver plads til mangfoldighed, som giver plads til alle.
I de kommende år skal vi være endog meget opmærksomme på, at udviklingen vil føre mange ufaglærte job væk fra Danmark.
Hvis Folketingets flertal bare lader udvikling være udvikling, vil det komme til at gå hårdt ud over den sociale balance.
Vi vil få et samfund, hvor det bliver stadig vanskeligere at klare sig for den gruppe mennesker, som ikke har en uddannelse.
Det problem vil ramme både indvandrere og etniske danskere.
For øjeblikket ser det desværre sådan ud, at samfundets opsplitning er et spørgsmål om forholdet mellem indvandrere på den ene side og danskere på den anden side.
I ly af den tendens er der fare for, at der udvikler sig en helt anden og alvorligere opsplitning, en opsplitning mellem de veluddannede og alle de andre.
Der er fare for, at vi udvikler et samfund, hvor en gruppe borgere aldrig får en chance på arbejdsmarkedet.
Bekæmpelsen af den udvikling er ikke blot et spørgsmål om integration af indvandrere.
Det drejer sig om at skabe et Danmark, hvor der er job og muligheder også for dem, som ikke er et hundrede ti procent effektive, eller som ikke har kræfter til at tage en lang uddannelse.
Det kræver, at politikerne styrer og skaber udviklingen i stedet for blot at bestyre den.
Det kalder på reformer og nytænkning.
Plads, rummelighed, tolerance er de værdier, som skal fremmes, hvis vi skal udvikle Danmarks velfærd, samtidig med at mange flere mennesker får reel mulighed for at stå på egne ben.