runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Det har et meget, meget stort flertal i Folketinget hidtil stemt imod.
Man ønsker, at det skal være alle under én hat.
Når vi taler om grov kriminalitet, er det, når vi taler om vold med legemsskade til følge, det er, når vi taler om vold mod tjenestemænd i funktion, det er, når vi taler om voldtægt, røverier, menneskesmuglere, og listen er såmænd meget lang.
Ved det forrige forslag, som var en genfremsættelse, hvor vi havde en førstebehandling for 14 dage siden, kom jeg til at sige, at listen er alenlang, og der udspandt sig så en hel lille debat om, hvor meget en alen er.
Og er det nu også en alen lang?
Siden hen har vi så fået listen over - i hvert fald den foreløbige liste - hvem der har begået kriminalitet, og jeg kan konstatere, at ifølge min matematikbog er listen alenlang, og det synes vi er beklageligt. Vi synes, det er beklageligt, fordi det giver et indtryk
af, at når der er nogen af dem, som får dansk indfødsret, som i virkeligheden ikke fortjener det, så er det jo nok dem alle sammen.
Det er det jo ikke.
opfylder jo alle kriterierne: De er i stand til at opføre sig anstændigt og ordentligt uden at begå kriminalitet i Danmark, er i virkeligheden også i stand til at forsørge sig selv, har ikke væsentlig gæld til det offentlige, og det er jo fint nok.
Jeg synes i virkeligheden, at det er beklageligt i forhold til dén gruppe af personer, at de er med på et forslag sammen med de andre.
Og det er derfor, vi stiller forslag om, at vi piller dem ud, som begår
væsentlig kriminalitet, og så kan vi stemme om resten.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-14:
Hr. Tom Behnke taler uden om det spørgsmål, som jeg stillede, for jeg bad om at få grov kriminalitet defineret på åremål.
Og jeg erindrer også godt debatten fra det sidste lovforslag, hvor hr. Tom Behnke fik givet det indtryk, at der var en alenlang liste af dybt kriminelle mennesker.
Det drejer sig jo om straffe på 30 dage, 40 dage, 60 dage.
Jeg vil gerne have at vide, når hr. Tom Behnke og Fremskridtspartiet ønsker, at der er folk, der ikke skal kunne få indfødsret nogen sinde, fordi de har begået grov kriminalitet, hvad er grænsen, hvad er åremålet for den kriminalitet - eller er det månederne, eller hvad er det?
Hvor sætter man grænsen?
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Det er der naturligvis.
Og fru Dorte Bennedsen har jo adskillige gange været ordfører her i salen, hvor Fremskridtspartiet har fremsat forslag om, at hvis man har begået kriminalitet her i landet, der er så grov, at man har fået mere end 30 dages ubetinget fængsel, så er det Fremskridtspartiets opfattelse, at man bør udvises af Danmark.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-14:
Så vil jeg gerne til afslutning markere min egen og Socialdemokratiets dybe uenighed.
At folk, der for en årrække siden har fået en straf på 30 dage for et eller andet, for good and ever skulle fornægtes at blive danske statsborgere,
er vi dybt uenige i.
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Når vi kigger på det Europa, vi i dag befinder os i, og når vi ser på den debat, der er både om Maastrichttraktaten og nu om Amsterdamtraktaten, har det, der hedder Schengensamarbejdet, ligesom kørt lidt ved siden af hele EU, men det bliver nu en del af EU-samarbejdet.
Det, der for os er interessant, er selvfølgelig de aftaler, der er indgået om, at når en flygtning fra et tredjeland kommer til et land, der er med i EU, skal det første land varetage behandlingen af asylansøgningen og også tage sig af den pågældende asylansøgers ophold i landet. Hvordan sikrer vi, at et EU-land også på længere sigt bærer de fulde økonomiske omkostninger for de asylansøgere, som får flygtningestatus i det pågældende EU-land?
Og hvor længe vil det være således, at det er det første asylland, der skal bære de økonomiske omkostninger? Det er også interessant for os i Fremskridtspartiet at få svar på, hvornår det kan lade sig gøre for en asylansøger, der får asyl i et EU-land, at rejse videre til et andet EU-land.
Hvad vil der ske med de sociale udgifter?
Hvad bliver spillereglerne for, at en asylansøger, der har fået opholdstilladelse i et EU-land, kan rejse videre og bosætte
sig i et andet EU-land?
Hvordan kan vi være sikre på, at de andre EU-lande nu også optager fingeraftryk og foto og foretager en registrering af alle dem, der søger asyl og opnår asyl i de pågældende lande?
Det er jo ikke længe siden, vi har set problemerne trukket meget hårdt op i forhold til Italien, hvor der kom så mange flygtninge ind, at man simpelt hen opgav at foretage en registrering af dem alle sammen.
Hvordan har man tænkt sig at sikre det i fremtiden?
Hvad har man tænkt sig at gøre med de flygtninge, der rejser igennem andre EU-lande på vej til Danmark uden at melde sig til myndighederne i de pågældende EU-lande og først melder sig til myndighedeerne, når de når Danmark?
Hvordan vil det være muligt for danske myndigheder i den situation at bevise, at de pågældende har været i andre EU-lande?
Og hvordan vil det være muligt at sikre, at de så kommer tilbage til det første asylansøgerland?
Det har noget at gøre med grænsekontrollen, og det har noget at gøre med personkontrollen ved de danske grænser.
Der er også et spørgsmål, som jeg håber ministeren kan nå at få uddybet en anelse, hvis ikke mere, nemlig alt det her med den frie bevægelighed.
Det hedder sig jo, at så længe vi har grænsekontrollen, er der ingen fri bevægelighed i EU, og det er jo i virkeligheden noget vrøvl.
Alene det, at man skal vise sit pas, når man passerer grænsen, er jo ikke ensbetydende med, at der ikke er fri bevægelighed.
Besvarelse
Peter Skaarup (DF), 1998-04-14:
Det var bare lige en hjælpende hånd til hr. Tom Behnke.
Det vil altså sige, at vi på dette lovforslag er oppe på over 2.300 mennesker alt i alt, og dermed er vi meget, meget højt oppe også i forhold til tidligere tilsvarende lovforslag.
Nej, det er ikke specielt det, der er tanken.
Det, der er tanken, er, at man skal sørge for, at man i høj grad kan det danske sprog.
Det er jo problematisk for de mennesker, der hævder, at der er folk her i landet, som ikke kan klare sig og ikke får de job, som de gerne skulle have, og som bliver diskrimineret, der samtidig går herop på talerstolen og siger, at man ikke nødvendigvis skal kunne det danske sprog.
Det er selvmodsigende, for det er mange gange en forudsætning for at få en ansættelse et sted, at man kan det danske sprog.
Derfor er det selvfølgelig problematisk, hvis man som modtager af dansk indfødsret ikke kan det danske sprog ordentligt.
, men hvis vi taler om dansk indfødsret, så har man boet her i mange år, og det vil sige, at man burde have lært sig det danske sprog. Så spørger hr. Svend Aage Jensby, om Dansk Folkeparti ønsker, at vi skal have et lovforslag for hver enkelt person. Sådan en bureaukratisk måde ønsker vi ikke at gøre det på.
Det er muligt, der er andre, der vil det, men det vil vi ikke.
Vi vil godt, at de mennesker, som opfylder fornuftige kriterier for opnåelse af dansk statsborgerskab, skal have lov til at få dansk statsborgerskab, og de skal på et forslag for sig selv.
Men der er altså også mennesker - det ved jeg Venstre er enig i - der ikke opfylder de kriterier, som Venstre ønsker
at stille til de pågældende
Det er sådan noget som kriminalitet, hvor der er personer på forslaget - det ved vi ikke endnu, men det har der været på de tidligere forslag - der måske har gjort sig skyldig i brandstiftelse eller vold eller på anden vis begået kriminalitet f.eks. butikstyveri.
Og det er ikke mennesker, som Dansk Folkeparti ønsker at give statsborgerskab til.
Det kan vi så tage en lang diskussion
Det kan vi godt gøre nu.
Jeg tror på, at der er mange mennesker i befolkningen, som heller ikke ønsker, at de pågældende skal have dansk statsborgerskab, og derfor er de kriterier, man har opstillet i Indfødsretsudvalget forkerte, og derfor burde man også tage debatten her i dag.
Det kan ikke være anderledes, og det vil vi fortsat holde fast ved i Dansk Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-14:
Jeg vil godt give en lille uddybning i forhold til fru Dorte Bennedsens indlæg, for det er jo rigtigt, at alle, der står på den her liste, opfylder kriterierne, medmindre de har været oppe til en individuel og grundig behandling i Indfødsretsudvalget, hvor man har truffet den beslutning, at netop de skal have mulighed for at komme på lovforslaget, selv om de ikke opfylder kriterierne.
Men hvad er udgangspunktet for, at et Indfødsretsudvalg kan beslutte at dispensere fra f.eks. sprogkravet?
Det er f.eks. til folk, der har været offer for alvorlig tortur, fordi de i det land, de kommer fra - det kan f.eks. være Irak, hvor de har kæmpet mod Saddam Hussein, kæmpet for demokrati - har været udsat for voldsom tortur og derfor ikke kan opfylde sprogkravet på linje med alle andre.
Skal hr. Skaarups indlæg forstås på den måde, at folk, der har kæmpet for demokrati i f.eks. Irak, som er blevet tortureret og ikke kan opfylde sprogkravet, ikke skal have mulighed for dansk statsborgerskab?
Er det det, der ligger i Dansk Folkepartis indlæg?
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-14:
Hr. Jensby reagerede på hr. Skaarups bemærkninger om, at dette her ikke fik en seriøs behandling.
Nu er hr. Skaarup jo ny og derfor måske ikke helt klar over, hvordan det foregår i Indfødsretsudvalget; men der foregår en meget grundig behandling, og man har drøftet kriterierne. Dem kan hr. Skaarup så være uenig i, men han kan ikke sige, at det er useriøst i forhold til kriterierne.
Man tager i det hele taget forarbejdet i udvalget og ikke så meget i salen.
Så skal jeg lige gribe fat i en af hr. Skaarups seneste bemærkninger, hvor han siger, at forslaget burde opdeles i dem, der ikke var nogle problemer i, og så dem, der ikke opfylder kriterierne på grund af kriminalitet.
Jeg vil gøre det hver gang, hr. Skaarup kommer med den linje, og jeg vil hver gang sige, at de mennesker, der er på dette lovforslag, opfylder alle uden undtagelse de kriterier, som Folketingets Indfødsretsudvalg selv har sat.
Det kan godt være, at hr. Skaarup ikke er enig i kriterierne, men kriterierne er et udtryk for flertallets holdning, og de er opfyldt for disse personers vedkommende.
Margot Torp (S), 1998-04-14:
Vi glæder os over, at kravene træder i kraft fra den 1. januar 1999 for alt, hvad der hedder nybyggeri og ombygninger, hvis lovforslaget vedtages, så det er jo ikke sådan, at der ingenting sker over en 15-års-periode, men jeg kan ikke herfra love, at vi kan give vores tilslutning til et ændringsforslag.
Pernille Sams (KF), 1998-04-14:
I takt med den rivende udvikling, der er sket i dansk svineproduktion igennem de seneste år, hvor produktionen foregår stadig mere rationelt og i stadig større enheder, er det både rigtigt og vigtigt at stoppe op og sørge for, at der helt generelt i denne proces tages de nødvendige hensyn til dyrenes ve og vel. Det er jo et arbejde, der har været i gang i lang tid, og med al respekt for statsministerens pludselige og stort opsatte besøg i en svinestald har det løbende dyrevelfærdsarbejde heldigvis stået på i årevis, og masser af landbrug har for længst helt frivilligt valgt dyrevenlige produktionsformer.
Derfor er der også en række erfaringer
at trække på, når Folketingets gode hensigter skal udmøntes i lovgivning
Det foreliggende forslag er efter Det Konservative Folkepartis opfattelse på mange måder et udmærket bud på at sikre bedre generel dyrevelfærd for netop de dyr, som forslaget omhandler.
Vi er i hvert fald langt hen ad vejen
enige i, at det er ad den vej, vi bør bevæge os.
Vi mener, ligesom flere andre ordførere allerede så småt har berørt, at en 15-års-overgangsperiode er meget lang, og vi vil i hvert fald under udvalgsarbejdet forsøge at få kastet lys over, hvorvidt det er nødvendigt.
Hermed ikke sagt, at det ikke er nødvendigt, men det er en af de ting, som vi vil dyrke for at finde ud af, hvorfor det skal være så lang tid. Overgangsperioder er gode, men 15 år er dog lang tid. Mange landbrug er allerede i fuld gang med tiltag i netop den retning, som dette lovforslag lægger op til.
Dårlig dyrevelfærd er desværre en konkurrenceparameter, der kan forvride salgsmulighederne og salgspriserne ganske betragteligt, så ikke alene for dyrenes skyld, men også for vore danske svineproducenters skyld bør vi arbejde målrettet for et højt europæisk dyrevelfærdsniveau, sådan at det ikke kun er de danske dyr, vi koncentrerer os om.
Vi har noteret os, at ministeren ikke regner med, at forslaget skal færdigbehandles før på den anden side af sommeren, men kvitterer alligevel for, at det nu er blevet fremsat, sådan at vi kan arbejde med det i de kommende måneder.
Vores indfaldsvinkel vil i hvert fald være vældig positiv, og vi vil gå aktivt ind i arbejdet for at sikre et indhold, der giver det bedst mulige grundlag for en lovgivning, som dyrene kan være tilfredse med, som mennesker kan være bekendt, og som er i orden både etisk og økonomisk.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-14:
Lovforslaget her skal vel ses som det første initiativ til at indfri statsministerens løfter om bedre dyrevelfærd inden for svineproduktionen.
Jeg vil ikke påstå, at det efter min opfattelse er de mest saglige udsagn, statsministeren er kommet med på dette område, men man må jo sige, at de i hvert fald har skabt noget debat, og det fik jo den effekt, at hvor vi længe, jeg vil sige meget længe, har haft megen snak om dyrevelfærd, men meget lidt handling, overgår vi nu fra den megen snak til en egentlig handlingsplan, og det skal statsministeren ikke have utak for.
Lovforslaget betyder helt klart, at der bliver øget dyrevelfærd i forbindelse med dansk svineproduktion, for så vidt angår drægtige søer og gylte, der opholder sig indendørs.
Der er i forslaget mange forbedringer for dyrene,
f.eks. bedre pladsforhold, halm i lejerne og fast gulv m.v., og det hilser vi meget velkommen, men der er også forhold, som forslaget tager for langmodigt eller for lemfældigt på. Det gælder bl.a. bestemmelsen om, at dyrene må være fikseret i fire uger efter løbning, et forhold, som vi ikke er helt sikre på, at der er sagligt belæg for.
Det samme gælder overgangsperioden på 15 år.
Det er efter vores opfattelse alt, alt for lang tid. Men SF er altså generelt positiv over for lovforslaget, og vi vil under udvalgsarbejdet søge at forbedre det yderligere.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-14:
Hr. Kristen Touborg nævnte nu her i sit indlæg, som han også gjorde det før i sit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, at det er en lang overgangstid.
Javel, det er det, men jeg vil godt spørge hr. Kristen Touborg, om han ikke synes, det er rimeligt, at folk, der for nylig har gjort store investeringer, får en fair chance for at få en nogenlunde fornuftig afskrivning af investeringerne.
Så vil jeg også spørge, om det er forbigået hr. Touborgs opmærksomhed, at regelsættet indeholdt i dette lovforslag vil gælde for alle nybygninger og for alle ombygninger.
Det vil sige, at en væsentlig del af bygningsmassen vil være omfattet af disse regler, længe inden der er gået 15 år.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-14:
Jeg kan oplyse fru Dorte Bennedsen om, at det ikke er forbigået min opmærksomhed, at kravene træder i kraft i forbindelse med nybygninger og ombygninger.
Problemet er bare, hvad en ombygning er.
Det er efter almindelig opfattelse i landbruget ikke et spørgsmål om at udskifte inventaret.
Det betegner man ikke som en ombygning.
Nu må jeg vist ikke spørge fru Dorte Bennedsen, men ellers kunne det jo have været spændende at høre, hvornår det er en ombygning, og hvornår det kun er en istandsættelse, for efter min opfattelse er det dér, det store problem ligger.
Ud over nybygningerne vil der nok ikke være så forfærdelig mange, der vil være omfattet af disse regler før efter den lange overgangsperiode. Så vil jeg godt svare på det første, som fru Dorte Bennedsen spurgte om, nemlig om SF ikke er enig i, at der skal være en rimelig afskrivningstid, hvis man foretager meget store investeringer.
Der skal være en rimelig afskrivningstid, men 15 år forekommer altså som urimelig lang tid.
Inventaret i en svinestald kan efter det sædvanlige tidsmønster ikke holde længere end en 10-års-periode, så derfor er der efter SF's opfattelse ikke belæg for at sige, at man skal vente 15 år.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-14:
I Dansk Folkeparti hilser vi med stor glæde, at man også her i Folketinget er begyndt at se på dyrevelfærd, og det er klart positivt for os, at statsministeren i valgkampen eller i hvert fald optakten til valgkampen benyttede en del positive vendinger om øget dyrevelfærd her i landet.
I Dansk Folkeparti gjorde vi allerede det for ca. 1½ år
Vi tror også, det muligvis er et af resultaterne af det arbejde, som vi har sat i værk sammen med andre gode kræfter, bl.a. når det drejer sig om spørgsmålet om rituelle slagtninger, transport af tremmekalve og andre ting.
Vi når så frem til det forslag om indendørs hold af drægtige søer og gylte, som er til behandling i dag, og vi mærker os, at der er positive ting i vente for dyrevenner.
Vi har også bemærket, at Foreningen til Dyrenes Beskyttelse har rettet henvendelse til Justitsministeriet og er fremkommet med nogle forslag, som vi under udvalgsarbejdet meget gerne vil se nærmere på.
På den anden side skal vi også være opmærksomme på, at når man taler dyrevelfærd, skal det ikke udelukkende være lovgivning.
Det skal også handle om frivillighed og om motivation for bl.a. landmændene, som selvfølgelig er interesserede i forslag som dette.
Her er det vores opfattelse, at lovgivningskrav ikke altid er af det gode, men at man også skal se på forbrugerkrav.
Forbrugerkrav er ikke kun gode, fordi de er frivillige; de er også utrolig gode, når vi ser på den effekt, de har på køb og salg af fødevarer, og de er effektfulde, når det gælder muligheden for, at vi fremover kan få en ordentlig produktion, og at landmændene kan blive opdraget til at producere på de mest dyrevelfærdspositive måder.
Også mærkning er en utrolig god ting, og det er noget, vi forhåbentlig også kan drage ind i debatten i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Generelt er vi positive i Dansk Folkeparti over for dette forslag
, men vi skal sørge for, at det ikke ensidigt rammer f.eks. landmændene; det vil vi være meget opmærksomme på.
Men det er klart, at ministeren kan vente positive toner fra Dansk Folkeparti ved den endelige behandling, selv om vi altså har nogle spørgsmål, vi gerne vil have afklaret under udvalgsbehandlingen.
Sonja Albrink (CD), 1998-04-14:
Lovforslaget sigter på bedre velfærd for drægtige søer og gylte.
Det er vigtigt, at der tages de nødvendige hensyn til dyrevelfærden i Danmark, og i CD synes vi, det foreliggende lovforslag langt hen ad vejen er et godt forslag, som vi også er positive over for.
Andre ordførere har været inde på, om 15 år er for lang tid.
I CD ønsker vi også at få kigget på de 15 år under udvalgsbehandlingen, og ligeledes vil vi gerne dykke lidt nærmere ned i de erhvervsøkonomiske konsekvenser for landbruget.
Men alt i alt er vi meget positive over for forslaget.
Henrik Svane (RV), 1998-04-14:
Dette lovforslag indeholder tiltag, der vil sikre en bedre velfærd for indendørsholdte drægtige søer og gylte, og det gør, at vi i langt højere grad kan være vor behandling af svin bekendt.
De får nu mulighed for at bevæge sig friere omkring, og de får adgang til temperaturregulerende overbrusning, halm og rodemateriale.
Det Radikale Venstre kan kun støtte et forslag, der søger at højne dyrevelfærden i de danske stalde.
Der har været behov for langt større opmærksomhed om dyrenes adfærdsmæssige og fysiologiske behov, og det mener vi bliver imødekommet med dette lovforslag.
Det Radikale Venstre kan derfor stemme for forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-14:
Det erklærede formål med forslaget er jo at forbedre dyrevelfærden, og det kan Enhedslisten naturligvis støtte.
Men spørgsmålet er, om forslaget i virkeligheden fører til det resultat, man ønsker, eller om vi risikerer, at det kun gør ondt værre.
Problemet består i - og det vil vi gerne have en redegørelse for i udvalget - at hvis man ikke fodrer søer
godt nok, bliver de stressede.
Det sker, hvis de mangler grovfoder, og hvis man så slipper dem ud i løsdrift, bider de hinanden i halen og andre steder.
Derfor står vi altså med det problem, at hvis forslaget ikke sikrer det meget vigtige, at grisene ud over halm får grovfoder som f.eks. byg eller ærter, kan man risikere, at forslaget i virkeligheden gør søernes situation værre, end den er på nuværende tidspunkt.
Det er klart, at det ikke er hensigten med forslaget, men det kan altså blive virkningen, hvis man ikke får bragt fodersiden på plads.
Derfor bliver jeg også nødt til at sige til ministeren, at hvis forslaget bliver gennemført i den udgave, der foreligger her, vil Enhedslisten ikke kunne tage medansvar for det.
Det vil nemlig medføre for mange bid, for megen uro og stress i disse løsdriftsstalde, og det kan vi ikke udsætte søerne for.
Men hvis regeringen vil være med til at kigge på fodersiden, så der bliver tilbudt grovfoder i det omfang, som er nødvendigt, for at søerne kan føle sig mætte og derfor ikke går med denne konstante stresstilstand i kroppen, er det jo en anden sag.
Jeg håber selvfølgelig, man vil være med til at få undersøgt og belyst dette problem, som vi altså mener er dybt alvorligt, meget grundigt, og at man vil tage hensyn til den side af sagen gennem en ændring af lovforslaget.
Under den forudsætning kan vi selvfølgelig støtte det principielle sigte med forslaget, nemlig at styrke dyrevelfærden, men som forslaget foreligger i sin nuværende udformning, kan jeg altså ikke give tilsagn om at stemme for det.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-14:
Det var hr. Keld Albrechtsens udmeldinger om grovfoder og mæthedsfornemmelse, der fik mig på talerstolen.
Nu kan jeg høre, at han er ved at diskutere den samme problemstilling med ministeren, men det kunne han måske vente med, til jeg er færdig med mit indlæg.
Det er jo imponerende godt, at hr. Keld Albrechtsen har sat sig ind i sagen; men jeg kunne godt tænke mig at få uddybet lidt, om det ikke er hr. Keld Albrechtsens opfattelse, at den omstændighed, at søerne har fri adgang til halm, kan afhjælpe sultfornemmelsen, så det kan undgås, at søerne slås med hinanden.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-14:
Hr. Touborg har jo ret i, at jeg har sat mig ind i tingene; men derfra og så til at påstå, at jeg har en dybere videnskabelig indsigt på dette felt, ville nok være at trække tingene for hårdt op. Men de eksperter, jeg har talt med, har forklaret mig, at uden grovfoder går den altså ikke, og regeringen har lagt op til, at det kun er halmforholdet, der bliver bragt i orden.
Det er derfor, jeg beder om, at vi får en grundig og naturligvis videnskabelig undersøgelse af, om min påstand er korrekt, for hvis den er det, går det altså ikke an at slippe søerne i løsdrift på den måde, som er foreslået i forslaget.
Vi kan jo ikke få det afklaret videnskabeligt under debatten
i dag, men jeg beder bare om, at vi får gjort det i udvalget, inden der træffes forhastede beslutninger.