runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Nu er det jo altid nemt at affeje en debat på den måde, som hr. Villy Søvndal gør.
Det ville klæde hr. Villy Søvndal at tage indholdsdiskussionen i stedet for, men jeg skal selvfølgelig ikke blande mig i, hvordan SF prioriterer på den konto.
Jeg skal sige, at vi i Enhedslisten går ind for, at direktørernes børn kan gå i den fælles danske folkeskole, og at det også for direktørernes børn og for A.P. Møllers børn
skal være gratis at gå i den fælles danske folkeskole
Derfor er det rigtigt, at Enhedslisten går ind for, at høj som lav, rig som fattig i det her samfund betaler skat, selvfølgelig de rige mere end de fattige, men at alle betaler skat og på den måde bidrager til også at sende A.P. Møllers børn i den fælles folkeskole, som skal være gratis for alle.
Det samme gør sig gældende for Enhedslisten, når vi diskuterer pensioner.
Det er klart, at A.P. Møller skal betale langt mere i skat end alle vi andre, men velfærdssamfundet går ud på, at der er nogle fælles universelle ydelser, der gælder for alle mennesker i det her samfund.
Det fælles grundlag skal vi have i Danmark, og det fælles grundlag mener jeg SF er med til at ødelægge med den linje, man lægger her.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Hvis fru Pernille Rosenkrantz-Theil har svært ved at kombinere det med vurderingen af at være socialist, tror jeg, at hun skal gå hjem sammen med Enhedslistens øvrige medlemmer og stille følgende helt grundlæggende spørgsmål: Hvordan kan det være, at dem, vi er allermest enige med i den her sag, er Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti?
Og hvad er det for en socialistisk bacille, de tre partier er blevet angrebet af, som gør, at den hårde socialistiske kurs, som Enhedslisten fører, er de fuldstændig enige i?
Giver det ikke anledning til at overveje hos Enhedslisten, om det mon er den rigtige side af fordelingskampen, man har stillet sig på?
Eller er det alle de andre borgerlige partier, der er helt galt afmarcheret, når man vedtager et forslag, der rammer ned solidt der, hvor de mest velhavende i landet har placeret sig?
Jeg føler, at det er noget lettere at forklare fordelingspolitik på SF's maner.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Lige for at tage fat i den der meget tekniske diskussion om regulering.
Det mener jeg er en fuldstændig åndssvag diskussion.
Det, der er virkelighedens verden for den pensionist, der bliver reguleret anderledes, som hr. Villy Søvndal kalder det, er jo, at der er færre penge at gøre godt med, købekraften bliver altså mindre.
Så for den enkelte pensionist er det sådan set ligegyldigt, om man kalder det regulering eller nedskæring, konsekvensen er den samme. Så vil jeg sige om fordelingspolitik, at jeg synes, der er opstået et sjovt begreb i SF omkring fordelingspolitik.
Lad os nu gå ind og kigge på den SU-lov, som vi behandler senere i dag.
Der laver SF også fordelingspolitik.
SF og vi er enige om, at de enlige forsørgere og forsørgerne generelt i uddannelsessystemet skal have bedre vilkår.
Hvad gør SF?
SF går ind og tager pengene fra de hjemmeboende, i øvrigt dagen før regeringen hældte 10 mia. kr. ud over hovedet på lønmodtagere og direktører og andre, som ved gud har bedre vilkår end de hjemmeboende studerende.
Det er en mærkværdig måde at gøre det på.
Hvad gør SF?
SF går ind og regulerer, går ind og etablerer et håndtag, som vi godt ved, at politikerne år efter år efter år vil gå ind og skrue på.
Hvis der er behov for lidt ekstra penge på finansloven, så er det mest oplagte selvfølgelig at sige, at så er det ikke dem, der tjener over 400.000 kr., men dem, der tjener lidt mindre og lidt mindre igen.
På den måde betyder det, at det i sidste ende bliver en ydelse for de få.
Jeg går ud fra, at SF og vi ikke ligger så langt fra hinanden på det punkt, og at det er et spørgsmål om, at man godt ved, at hvis man først begynder at indføre brugerbetaling for dem, der tjener mest i samfundet, så er det en glidebane.
Så vil det betyde, at det breder sig, at der er flere og flere, der kommer til at betale brugerbetaling, og derfor er man imod.
Jeg kan ikke begribe, at SF ikke kan se, at det er det samme forhold, der gør sig gældende, når vi taler pengeydelser.
Jeg kan ikke forstå adskillelsen mellem pengeydelser og ydelser som folkeskole.
Og der skal jeg sige meget klart fra Enhedslistens side, at vi går ind for en fælles folkeskole, som folk ikke skal betale for.
Vi går ind for en fælles folkepension, som alle bidrager til, og som alle får noget ud af.
Vi går ind for et fælles sygehusvæsen, som alle bidrager til, og som alle kan benytte sig af.
Vi går ind for en fælles SU, som alle bidrager til, og som alle får noget ud af.
SF er åbenbart begyndt at vakle, sådan at vi kan tage to af de punkter ud, nemlig der hvor man får penge.
Det synes jeg er bemærkelsesværdigt.
Jeg har lidt svært ved at forestille mig, hvordan man kombinerer den måde at se velfærdssamfundet på med det at være socialist, men man skal jo blive overrasket hver dag.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Hr. Flemming Oppfeldt betegnede det som et forslag af stor betydning.
Det er jo rigtigt, at SF ikke vil spilde Folketingets tid med forslag, der kun har symbolværdi og ingen reel betydning.
Det lader vi regeringen om.
Men igen synes jeg, det var pænt af hr. Flemming Oppfeldt at bekræfte, at hans første udsagn var forkert.
Vi beskærer ikke folkepensionens grundbeløb, vi laver en lavere regulering opad end den nuværende regulering til gengæld for at flytte den høje regulering over på pensionstillægget, fordi vi er tilhængere af større lighed, end vi har i øjeblikket blandt de ældre. Så tak igen til hr. Flemming Oppfeldt for at bidrage til afklaringen af, hvad SF's forslag drejer sig om.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-27:
Hr. Villy Søvndal kan ikke lide, at vi bruger betegnelsen, at SF vil beskære folkepensionens grundbeløb.
Men i de beregningseksempler, som er fremlagt i Folketinget, kan man jo se familietypeeksempler, som følger det her forslag, der både mister 5.000 kr. og 10.000 kr. om året.
Det vil sige, at det her jo har en stor betydning.
Der står direkte i forslaget, at den måde, man regulerer folkepensionens grundbeløb på fremover, skal halveres.
Det vil sige, at folkepensionens grundbeløb vil blive beskåret, når man måler relativt i forhold til de andre ydelser, der findes i samfundet.
Socialdemokratiet betegner det her forslag, denne her måde at beskrive det på, som lusk.
Det er jeg enig i, det er en rigtig måde at beskrive det på.
Så meget desto mere mærkeligt er det, at Socialdemokratiet ikke stemmer imod det her forslag.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Så er vi der, hvor det igen ikke kun er principielt, men hvor Enhedslisten også, synes jeg, bevæger sig i retning af godt at ville føre fordelingspolitik.
Enhedslisten siger, at de hellere vil gøre det via skatten.
Det vil vi også meget gerne, men så er det jo ikke en stor springende principiel forskel, vi diskuterer.
Jeg tror, at den ældre, der får færre penge, hvis vedkommende er meget velhavende, er ret ligeglad med, om metoden er højere skat, eller den er, at man får reguleret sit folkepensions grundbeløb med en anden procentsats.
Jeg tror, at det, man er optaget af, er, hvor mange penge der faktisk kommer ud af det.
Men jeg synes alligevel også, at det skabte klarhed, at Enhedslisten også med det her indlæg melder sig på det hold, der godt vil være med til at lave fordelingspolitik mellem velstillede ældre og ikkevelstillede ældre.
Så er vi trods alt nået dertil, hvor det er metoden, hvormed man gør det, der skiller, og ikke selve målet at lave fordelingspolitik.
Det synes jeg var en vigtig afklaring.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-27:
Der er jo noget principielt i, om SF gradvis vil udhule folkepensionen for at lade den forsvinde; der bliver jo brugt den argumentation om de allerrigeste.
Efter Enhedslistens opfattelse er det sådan, at man burde beskatte dem, der har de gode indtægter, meget hårdere, end man gør i dag, og man burde beskatte nogle af dem, man nævner med millionindtægterne, meget hårdere, end det sker i dag, i stedet for at lade dem slippe for at betale skat.
Men det er dybt urimeligt, at man vil omlægge på den måde, således at man fortsætter med satspuljetyveriet, man fortsætter med ikke at ville regulere overførselsindkomsterne med det fulde beløb, der snupper man penge fra de fattiges ydelser for at finansiere de fattiges sociale forhold.
Vi vil have en forbedring, vi vil have en fuld regulering af folkepensionens grundbeløb, og vi vil have en markant forbedring af pensionstillægget.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Det er vel lidt svært at beskylde folk for lusk, når de ligefrem fremsætter et forslag; hvis man vil skjule noget, så synes jeg, at der er mere avancerede metoder end at fremsætte
et forslag i Folketinget.
Det er ikke lusk, det er soleklart, hvad vi gerne vil, nemlig flytte om mellem reguleringen for dem, der ikke har ret meget, så at de får mere; til gengæld får de, der har meget, lidt mindre - vi kalder det også fordelingspolitik.
Derfor er der heller ikke tale om zigzagkurs.
Det her er en linje, man også vil kunne følge i den kommende tid, nemlig at SF på de her områder går ind i en skarp prioritering for at sikre, at der er penge til de ting, vi gerne vil. Men vi skal ikke tale os væk fra hinanden, det er der ingen grund til, så jeg vil sige tak for de sidste ord til fru Sandy Brinck.
Vi er jo enige om at hjælpe, og jeg er ikke i tvivl om, at en kommende regering også vil være optaget af at lave den omfordeling, der sikrer pensionister, der har lave indkomster, bedre indkomster.
Det deltager vi meget gerne i, og her er vores bidrag til, hvordan det kunne gøres.
Når fru Sandy Brinck siger, at SF sejler rundt, betyder det, at hun ikke er i stand til at finde nogen linje i SF's færden, og det er jo altid uheldigt også for to partier, der skal arbejde så tæt sammen som vores.
Men jeg tror, det skyldes en manglende sans for detaljen, om man så må sige.
Det, vi protesterede imod, da regeringen pillede pengene ud ved finanslovforslaget, var lige præcis, at de pillede pengene ud.
Jeg tror også, fru Sandy Brinck vil bekræfte, at med det her forslag piller SF ikke penge ud, ikke en eneste øre, for vi vil ikke tage pengene fra folkepensionisterne.
Vi vil lave den omfordeling, at de ældre, der kun har den nøgne folkepension og derfor pensionstillægget, får en højere regulering.
Til gengæld regulerer vi lavere, men tager ikke penge fra de grupper af ældre, der oven i folkepensionen har betydelige indkomster ved siden af.
Vi tager ikke pengene ud.
Vi laver en omfordeling mellem rige og fattige, og jeg er helt sikker på, at når Socialdemokratiet får tænkt sig om, så lyder det helt rigtigt i socialdemokratiske ører at tage fra dem, der har rigtig mange penge, til fordel for at give til nogle, der ikke har ret mange penge.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Som det er mig oplyst, er det engelsk, der bruges på uddannelsen, jo ganske lidt teoritungt og handler om, at man skal kunne forstå gloser og kunne forstå visse fundamentale begreber på engelsk, i øvrigt hverken på A-, B-, C- eller D-niveau.
Vi er længere nede i forhold til det, og det kan man selvfølgelig altid diskutere.
Men jeg tager egentlig ordet for at spørge ministeren:
For realkompetencebegrebet bringer man jo som regel ind i forhold til praktikken, eller hvis man har haft erhvervet eller har taget en videregående uddannelse eller noget andet.
Så kan vi sige, at så giver man merit på den del af den videnstunge del.
Men hvordan kommer realkompetencebegrebet ind i forhold
til dansk?
Det har noget at gøre med, at der slækkes på kvaliteten og uddannelseskravene om, at man skal kunne begå sig på dansk, også ude hos de mennesker, som har krav på at blive forstået, hvad angår etik og moral osv.
Søren Krarup (DF), 2004-04-27:
Det er jo en diskussion, der understreger det, jeg vil kalde hjælpeløsheden hos en politisk ortodoksi, der overhovedet ikke har sat sig ind i sagen.
Jeg vil spørge fru Lotte Bundsgaard, om hun kender det begreb, der hedder taqija.
Det er det muslimske udtryk for, at en muslim ikke blot er berettiget, men for så vidt forpligtet til at lyve for Allahs skyld.
Det er et meget karakteristisk muslimsk begreb ligesom det også meget karakteristiske muslimske begreb jihad, altså hellig krig.
De er med til at tegne konturerne af en religion, der unægtelig sprænger hele fru Lotte Bundsgaards politisk korrekte verdensbillede, men det kunne dog i hvert fald være en fordel, hvis fru Lotte Bundsgaard havde sat sig lidt ind i den religion, hun taler om.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-27:
Jeg kan høre, at når vi kommer med de præcise spørgsmål, må fru Lotte Bundsgaard altså indrømme, at hun ikke har læst Koranen.
Men hvordan kan hun så bestride det, som hr. Jesper Langballe siger, og som ikke har noget at gøre med, om muslimer lyver, men har noget at gøre med, hvad der står i Koranen, og som muslimer har bekræftet på et møde, hvor danske lutherske folkekirkepræster var til stede?
Vil fru Lotte Bundsgaard, der ikke har læst Koranen, udtale sig om noget, hun ikke ved, nemlig at det, hr. Jesper Langballe sagde, vitterlig står i Koranen og er bekræftet af muslimer i Danmark?
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Hvordan har fru Birthe Rønn Hornbech det med, at regeringens egen tænketank foreslår et sådant integrationskursus, og at regeringens egen tænketank fortæller om positive erfaringer fra Holland, hvor sådanne kurser faktisk har medvirket til at forbedre integrationen?
Er det noget, Venstre er fuldstændig ligeglad med, eller er det noget, der påvirker partiet Venstre?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-27:
Nu kender fru Lotte Bundsgaard jo ikke de forslag, vi diskuterer i Udvalget for Udlændinge- og Integrationspolitik, men jeg kan da henvise til behandlingen af L 171 og til bemærkningerne til det forslag.
Her er der netop gjort rede for, hvorfor lovgivningen strammes, og det er det, vi henholder os til.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Jeg synes, det er ærgerligt, at Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, ikke tager den problemstilling, at der kommer en gruppe forkyndere med stor autoritet til Danmark, seriøst.
Disse forkyndere udgør en stor gruppe, de kender ikke vores samfund, når de kommer hertil, og de skal forkynde, men de udgør også en autoritet.
Det kan godt være, fru Birthe Rønn Hornbech ikke synes, det er det bedste forslag, men så synes jeg, at i stedet for blot at tale om de problemer, der er i beslutningsforslaget, skulle Venstre give deres eget bud.
Jeg må sige, at principielt er jeg dybt uenig med Venstre i, at der ikke skal være nogen rammer for, hvordan man skal forkynde, og at vi ikke skal stille nogen krav til de forkyndere, der kommer til Danmark, f.eks. at acceptere, at demokrati og ligestilling mellem mænd og kvinder er vigtige ting.
Som forkynder, lærer og politiker er man en autoritet, og så har man altså et ansvar, der er større, end hvis man ikke havde de stillinger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-27:
Jeg skal indlede med at sige, at vi kan henholde os til ministerens redegørelse.
Vi finder også, at forslaget rejser adskillige spørgsmål, der vedrører meget principielle problemstillinger, ja, flere spørgsmål, end det besvarer.
Jeg har fæstnet mig ved, at det fremgår, at introduktionsprogrammet skal være obligatorisk for forkyndere, der har mulighed for at virke her i landet i mere end 3 år.
Jeg vil godt høre nærmere om, hvordan man vil afgrænse det, og hvordan det kan afklares allerede ved indrejsen, om de pågældende har mulighed for at være her i 3 år.
Hvad nu hvis de kun vil være her i meget, meget kort tid?
Gælder integrationshensynet så også?
Man vil også give dispensation til dem, der har den fornødne viden i forvejen.
Men hvad nu hvis de pågældende ikke har den fornødne viden i forvejen, men får den hos deres eget trossamfund under opholdet her i landet, f.eks. katolikkerne?
Skal man så også tvinge dem på et statsautoriseret kursus?
Man siger, at forslaget har til formål at fremme integrationen, men jeg vil godt spørge fru Lotte Bundsgaard direkte: Tror fru Lotte Bundsgaard, at en meget fundamentalistisk opdraget muslimsk imam fra en af de islamiske stater får en anderledes holdning til det danske demokrati ved at komme på et introduktionskursus hos de vantro danskere?
Der er jo tale om, at forkyndere er undergivet særlige lempelige regler for adgang til Danmark.
Det skal naturligvis ikke kunne misbruges, og der er strammet op på en række områder som anført i ministerens udlændingelovforslag.
Det er sådanne principielle diskussioner, som vi var inde på under behandlingen af L 171, men som slet ikke er gjort til genstand for drøftelse i dette meget kortfattede beslutningsforslag med meget lidt gennemarbejdede bemærkninger.
Jeg vil godt sige helt klart, vi vil i hvert fald ikke blande os i, hvad udenlandske forkyndere prædiker inden for lovens grænser.
Ministeren talte om frie rammer for religionsudfoldelsen, og det er vi i meget høj grad tilhængere af i Venstre.
Vi vil ikke indskrænke de rammer, der findes nu, og vi vil ikke være med til at bevæge os hverken hen imod eller på kanten af religionsfriheden.
Fru Lotte Bundsgaard spørger ministeren, hvad det helt specielt er, man ikke kan støtte i beslutningsforslaget.
I hvert fald for Venstres vedkommende vil jeg sige, at der mangler alle de helt principielle, grundlæggende diskussioner, som vi så småt tog fat på ved førstebehandlingen af L 171.
Men selv om vi ikke kan stille spørgsmål til oppositionen, håber jeg, at forslagsstillerne selv vil medvirke frivilligt til at besvare spørgsmålene.
Jeg skal sluttelig meddele, at Kristendemokraterne heller ikke kan stemme for forslaget.
Bertel Haarder (V), 2004-04-27:
Man kan også forestille sig, at når religiøse forkyndere søger om opholdstilladelse, beder man dem på forhånd om at skrive under på, at de er indforstået med, at de skal deltage i et sådant kursus, og sådanne kurser findes jo allerede.
Der er mange måder, vi kan gøre det på.
Vi kan oprette nye kurser, eller vi kan forpligte folk til at gå på de kurser, der allerede findes, og jeg synes, vi skal overveje det nøje i en positiv ånd, fordi formålet er så godt, som det kan være, nemlig at bl.a. imamer, men også andre religiøse forkyndere, som har en betydelig autoritet i deres menighed, jo gerne skulle bruge deres autoritet på en måde, som ikke ligefrem skader menighedens medlemmers mulighed for at klare sig i det danske samfund.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Jeg har stor respekt for, at ministeren siger, at vi skal bruge den tid, det nu engang tager, når vi laver lovgivning, og at vi skal overveje, hvordan vi gør det bedst muligt.
Men kan ministeren redegøre nærmere for, hvad det er i beslutningsforslaget, ministeren ikke går ind for?
Hvis det er det, at det skal være obligatorisk, synes jeg altså ikke, det hænger sammen med regeringens øvrige politik.
På mange andre områder synes regeringen jo, at noget for noget-princippet er rimeligt nok: Hvis man får noget, skal man gøre noget til gengæld.
Her er der tale om en række religiøse forkyndere, som får opholdstilladelse i Danmark, og så er det vel rimeligt nok, at de skal lære noget om dansk kultur og dansk demokratiopfattelse.
Jeg ville være glad, hvis ministeren kunne sige lidt nærmere om, hvad det er, men jeg vil som sagt gerne understrege, at vi er meget glade for, at regeringen vil gå positivt ind i arbejdet.
Men hvad er det helt præcist, regeringen har imod forslaget, siden man ikke rent umiddelbart kan bakke helt op om det?
Bertel Haarder (V), 2004-04-27:
Regeringen er enig i intentionerne, og hvis vi var sikre på, at de angivne midler førte til det angivne mål, kunne jeg give tilsagn her fra talerstolen, men det er vi i øjeblikket ikke helt sikre på.
Jeg synes, vi skal overveje tingene grundigt.
Ingen har vel tænkt sig, at vi skal vedtage dette forslag inden sommerpausen
, så lad os bruge sommeren og efteråret til at se, om vi - eventuelt inspireret af andre lande - kan finde en model, som med sandsynlighed kan sikre det ønskede resultat.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Jeg vil godt starte med at sige tak til ministeren for den meget positive tilgang.
Jeg vil gerne være helt sikker på, at regeringen er helt enig i beslutningsforslaget.
Det, vi skal blive enige om, er, præcis hvilken persongruppe der er tale om, og hvilket omfang og hvilket indhold der skal være i kurserne. Jeg forstod ikke helt bemærkningen om det obligatoriske.
Regeringen er jo på mange andre områder indstillet på, at hvis man skal have noget, skal man også gøre noget til gengæld, og har man en opholdstilladelse, og har man den frihed, vi har i vores land, er det vel rimeligt nok, at vi stiller krav om et obligatorisk kursus. Jeg vil godt understrege, at jeg er glad for, at regeringen går så positivt ind i arbejdet med at finde ud af, hvordan vi sikrer, at autoriteterne i vores samfund, f.eks. religiøse forkyndere, er opmærksomme på vores demokratiopfattelse og kvindesyn osv.
Søren Krarup (DF), 2004-04-27:
Integrationsministeren ved, at vi ved denne første behandling hverken vil svare ja eller nej.
Vi drøfter i øjeblikket retningslinjerne for tildeling af indfødsret med ministeren, og før vi har fået en afklaring på disse drøftelser, kan vi hverken sige ja eller nej.
Men lad mig tilføje, at vi håber meget, at vi når frem til så tilfredsstillende resultater af vore drøftelser, at vi kan stemme ja til dette lovforslag, så ministeren og regeringen ikke skal være i hænderne på en venstrefløj med Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre i spidsen.
Disse to partier har igen og igen demonstreret, i hvilket misforhold de befinder sig til dansk indfødsret, og med hvilken uansvarlighed de forholder sig til denne for det danske folks fremtid afgørende størrelse.
Man kan ikke ønske sin værste fjende, og integrationsministeren er ikke vores fjende, men vores ven, at skulle være afhængig af sådanne rodløse og nationalt ligeglade partier.
Vi ved alle sammen, vi, der har med indfødsretten at gøre, hvorledes Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre stort set stemmer ja til alle udlændinges ønsker om dansk indfødsret.
Intet holder dem tilbage.
Om vedkommende ikke kan tale dansk, om vedkommende på mange andre måder befinder sig i et eklatant misforhold til dansk nationalitet; Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre siger alligevel ja. Intet synes at påvirke deres ligegyldighed med Danmark.
Intet kan afholde dem fra at kaste dansk indfødsret i grams til alverden.
Vi håber virkelig meget, at vi finder frem til enighed med regeringen, så venstrefløjen kan blive hensat i den magtesløshed, i hvilken den fortjener at befinde sig.
Det er aldrig gået op for Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, at dansk indfødsret er det danske folks
kosteligste gave til fremmede, som derfor kun skal tildeles de fremmede, der fortjener den.
Det er aldrig gået op for disse to partier, at hvis det danske folk skal vedblive med at være herre i eget hus, så kan kun de fremmede få indfødsret, som virkelig kan og vil blive et med det danske folk. I stedet hører vi ufordøjede fraser om humanitet, der efter ordlyden at dømme er trukket i en automat med tistykspakninger fra den politiske korrekthed.
I stedet tales der om menneskelivet, som om dette leves i de abstrakte begrebers tomme rum.
Eller tror Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, at det er nogen tilfældighed, når grundloven fastslår, at indfødsret meddeles ved lov?
I stedet læste vi i betænkningsbidraget til L 138 for
nylig, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ønsker at understrege, at partierne generelt mener, at adgangen til at få dansk indfødsret skal gøres lettere.
Ja, lad os bare åbne døren på vid gab, så det danske folk kan blive endeligt druknet i en moderne folkevandrings malstrøm.
Lad blot folket gå til grunde, når den politiske korrektheds fraser består.
Dette er holdningen.
Vi finder den frastødende og uansvarlig, og vi vil meget nødigt se regeringen udleveret til den.
Med så meget desto større håb deltager vi i de drøftelser, som skal skabe ansvarlige forhold vedrørende tildelingen af dansk indfødsret.