runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Der er en tilbøjelighed til efter dette finanslovforlig, at regeringens finanspolitiske ordførere ikke kan tale om så meget andet end det, der er den overordnede debat, som sådan set er i morgen, og det er, fordi finanslovforliget jo ikke indeholder meget nyt.
Det eneste nye, det indeholder, er, at man hos Venstre og De Konservative blev tvunget til at opgive en del af de besparelser, der var på uddannelsesområdet, fordi der simpelt hen var et flertal imod disse besparelser.
Jeg lagde mærke til, at fru Gitte Seeberg formulerede det sådan, at »regeringen har erkendt«, at man dér var kommet for langt.
Det synes jeg sådan set er en fin formulering.
Den siger ikke for meget, men den siger alligevel, at det har været lidt svært for regeringen, for den havde jo altså en målsætning.
Men jeg kan også huske, at fru Gitte Seeberg blev forhørt - det er vist det rette udtryk - under førstebehandlingen om, hvad det dog var, der gjorde, at regeringspartierne og regeringen havde kastet sig over uddannelsesområdet.
Og nu vil jeg så spørge: Hvad er det, der har fået Det Konservative Folkeparti til sammen med regeringen at erkende, at der gik man dog altså alt for vidt?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-19:
... fru Grete Schødt.
Den mulighed har man.
Det må vi så se om man gør.
Det drejer sig om en række forbedringer på det sociale område.
Lad os se, om man stemmer for det, eller om man er bundet af en musefældeklausul, som gør, at man ingenting som helst må det kommende år på det sociale område - intet må man.
Det er jo det, det drejer sig om.
Nu står jeg her med den oversigt over ændringsforslagene, som vi jo har behandlet i dag, og der er ikke ét eneste forslag, ikke et eneste.
Dansk Folkeparti har jo mulighed for at stemme for nogle af de forslag, som Grete Schødts har omtalt her fra Folketingets talerstol.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-19:
Jeg er da ked af, at fru Gitte Seeberg bliver så vred på mig, fordi jeg stiller nogle spørgsmål, men det var nu egentlig bare for at få opklaret: Hvad har Det Konservative Folkeparti egentlig prokura til?
Hvad sidder de i regering for?
Alle de andre ting, vi kan se, der bliver gennemført i denne her finanslov, og de løfter, der står i regeringsprogrammet, er jo stort set Venstres politik, og så får Dansk Folkeparti også indført noget.
Det, vi undrer os over, er, hvor Det Konservative Folkeparti er henne, og så er det, vi spørger: Insisterer De Konservative på, at den her regering skal munde ud i, at der kommer lettelser på skatten på arbejdsindkomst?
Er det er ultimatum for Det Konservative Folkeparti, eller kan det være, at det sker
Hvad er De Konservatives rolle i regeringen?
Hvad er det egentlig, man vil opnå? Hvor meget vil man egentlig finde sig i i forhold til at være lillebror til Venstre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Det kan godt være, at de tidligere regeringspartier har haft for vane, at man ikke skulle regne med de aftaler, de indgik med de partier, de indgik aftaler med.
Så fik man ingenting, kunne jeg forstå på hr. Vernersen.
Sådan opfatter vi ikke samarbejdet mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Vi opfatter det sådan - indtil andet måtte være bevist - at det, vi aftaler, kan vi også regne med hinandens opbakning til.
Når vi har en klokkeklar aftale om f.eks. 150 mio. kr., som jeg har nævnt, til knoglemarvsdonation, influenzavaccination osv., så bliver det ført ud i livet, og det er vi i fuld gang med at gøre.
Jeg synes, det er en mærkelig debat, som Socialdemokraterne nu forsøger at dreje det her ind på.
I stedet for at forholde sig til de kontante forbedringer, der ligger, forholder man sig til teknik.
Jeg må jo så bare notere, at det er faconen. Til fru Grethe Schødts: Nej, der ligger ingen forringelser.
Det, det har handlet om for Dansk Folkeparti, har været at sikre, at vi fik genetableret de regler, der gjorde, at længstlevende ægtefælle får tilkendt sin ægtefælles pension i en periode af 3 måneder efter dødsfaldet, så man har tid til at indstille sig på de nye økonomiske vilkår.
Det har vi fået indført med den her aftale, medmindre man altså efterfølgende vil påberåbe sig politiforlig, eller hvad man nu havde af aftaler med regeringspartierne, da de ikke var regeringspartier, og så sige, at vi ikke må gennemføre det.
Altså hvis man vil begynde på sådan nogle ting, så ved jeg snart ikke.
Det kan godt være, det er sådan nogle julelege, man er ude i for at prøve at sabotere forbedringerne for vores ældre.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-19:
Jeg vil godt spørge hr. Thulesen Dahl: Er det ikke rigtigt, at der ikke er stillet nogen ændringsforslag på det sociale område, at man ene og alene har adopteret de forslag, der var i regeringens finanslovforslag?
Er det ikke det, det drejer sig om i al enkelhed?
Man har ikke fået noget som helst i Dansk Folkeparti.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Hvad er så årsagen til, at Det Konservative Folkeparti ikke finder det rimeligt, at der bliver foretaget en effektiv ligning af de multinationale selskaber?
Det er jo en kendsgerning, at ligningen er så lemfældig, at det danske samfund unddrages milliarder i beskatning. Hvori ligger sammenhængen med, at man så skærer ned på Told og Skat og dermed forudsætningerne for, at der kan foretages en ligning, sådan at man får de indtægter til staten, som der er så hårdt brug for, for at man kan imødekomme en række af de ønsker, som både regeringen og selvfølgelig Folketinget som sådan har?
Ole Stavad (S), 2002-03-19:
Fru Gitte Seeberg svarede stort set kun på skattesiden, men det har jeg konstateret, nemlig at det, som det Det Konservative Folkeparti lovede for 2002, ikke er gennemført.
Det kan man så godt begrunde med, at skattekortene var sendt ud osv.
Men det er jo ikke kun dér, må jeg sige til fru Gitte Seeberg.
Hvis vi f.eks. tager handelsskolerne, så havde den nuværende statsminister lovet 50 mio. kr - det havde alle glemt, og derefter kom det så med - i De Konservatives finanslovforslag hed det 75 mio. kr. Hvis vi tager den fri ungdomsuddannelse, så havde Det Konservative Folkeparti godt nok foreslået nogle opstramninger, men holdt fast i, at vi skulle bibeholde den til den gruppe, der ikke har de andre muligheder.
Nu fjerner regeringen den fuldstændig.
Hvor er Det Konservative Folkeparti i den her finanslov?
Hvilke forslag kan fru Gitte Seeberg nævne, der gennemføres,
som Venstre ikke havde på deres program?
Line Barfod (EL), 2002-03-19:
Det glæder mig meget at høre fru Gitte Seeberg sige, at der skal være en ordentlig kontrol af de multinationale selskaber.
Derfor vil jeg gerne høre, om fru Gitte Seeberg vil love, at hvis det viser sig, at Told og Skat med de store besparelser ikke er i stand til at gennemføre en ordentlig kontrol af de multinationale selskaber, så vil Det Konservative Folkeparti sikre, at der kommer de fornødne ressourcer i Told og Skat til, at vi kan indkræve de mange milliarder, som de multinationale i dag ikke betaler i skat, og som der er god brug for til mere velfærd. Så vil jeg sige, at jeg har i mange år arbejdet sammen med De Konservative om socialt arbejde og har på trods af vores politiske forskelligheder haft respekt for den sociale forståelse, som jeg har mødt hos mange konservative.
Derfor er jeg dybt rystet over, at Det Konservative Folkeparti i finansloven er gået med til de nedskæringer på det sociale område, på det forebyggende arbejde.
Jeg vil gerne høre, hvordan Det Konservative Folkeparti kan acceptere de nedskæringer, bl.a. på beboerrådgiverne, det boligsociale arbejde, på klubpædagoguddannelsen osv., som er med til at forebygge sociale problemer.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Til hr. Jens Peter Vernersen: Jeg går ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen synes, at det er i orden, hvis jeg ikke begynder at skulle gøre mig klog på, hvad der præcis foregår i andre partier, hvem der siger hvad i andre partier, men holder mig til det, der er Det Konservative Folkepartis politik.
Venstres ordfører har jo været på, og der har jo været lejlighed til at stille Venstres ordfører spørgsmål om det.
Der bliver spurgt til, og man er meget optaget af, om det er et ultimativt krav fra Det Konservative Folkeparti, at der skal være skattelettelser på arbejdsindkomst.
Til det vil jeg sige, at svaret er ja, men det er da klart, at det forudsætter, at der er et økonomisk råderum til at give skattelettelser. Vi taler om 2 år frem, og vi forventer, det siger de økonomiske redegørelser, finansredegørelsen, at der er et økonomisk råderum.
Vi er påpasselige med pengene, fordi vi ønsker, at der skal gives skattelettelser på arbejdsindkomst.
Jeg vil gerne sige til hr. Henrik Sass Larsen, at der skal mere end det til, for at jeg kan blive vred, men det var, fordi jeg er blevet beskyldt for at holde et mærkeligt ordførerindlæg.
Det var såmænd det eneste.
Og dertil har jeg så allerede svaret på det med skattelettelserne.
Til hr. Ole Stavad: Jeg synes ikke, at der er nogen grund til at gøre sig så store bekymringer på vegne af Det Konservative Folkeparti.
Så der er ingen grund til at være så bekymret, som der bliver tilkendegivet.
Grete Schødts (S), 2002-03-19:
Det er jo korte bemærkninger, men nu skal jeg tale lidt hurtigt.
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl: Det, Dansk Folkeparti nu er med til at gennemføre på den her finanslov, er, at man tilbagefører lovgivningen, så gifte pensionister får 3 måneders pension udbetalt efter dødsfald uden hensyntagen til, hvad der står på deres bankbog.
Er det korrekt forstået?
Det vil sige, at Dansk Folkeparti er med til at forringe vilkårene for dem, der ikke er pensionister.
Jeg har sagt hele tiden, at vi skal sørge for, at de får en efterlevelseshjælp, og at der ikke skal tilbagebetales for den måned, hvor man har fået forud, og at man skal fjerne det med vurderingen af huse og likvid kapital.
Det var det, jeg sagde i valgkampen, og det mener jeg stadig væk.
Vil hr. Thulesen Dahl bekræfte, at her forringer man vilkårene?
Eller har jeg misforstået det?
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Jeg tror, det med kommuneaftalen er, fordi vi simpelt hen ser helt forskelligt på det.
Jeg anser det ikke for at være en straf.
Jeg anser det for, at der er indgået en aftale.
Regeringen har indgået en aftale med kommunerne, og det, vi sådan set bare forudsætter, er, at den aftale og senere aftaler bliver overholdt.
Hvis de ikke gør det, så har jeg meget svært ved at se, hvad det er for en straf, der bliver talt om.
Til fru Lissa Mathiasen: Jeg vil gerne starte med at sige, at den tidligere regering jo rent faktisk havde lagt an til, i hvert fald i BO-tallene, at der skulle være visse besparelser på domstolsområdet.
Det, vi står og debatterer nu, er rent faktisk år 2002, og der tilfører vi lidt flere penge, 14 mio. kr. mere, end den tidligere regering ville. Men jeg vil have lov at sige
, at der selvfølgelig også kan effektiviseres inden for domstolene.
Det er jo ikke sådan, at der er nogle områder inden for det offentlige, der er fritaget.
Nu har vi - der bliver rystet på hovedet - en selvstændig Domstolsstyrelse, og den Domstolsstyrelse må også være ansvarlig for egne budgetter, herunder at foretage nogle rationaliseringer, lige så vel som private virksomheder.
Til fru Line Barfod kan jeg blot konstatere, at Det Konservative Folkeparti har god samvittighed over de ting, der er med i denne finanslov.
Det gælder med hensyn til besparelsesområdet, men også med hensyn til de nye tiltag, der er iværksat.
Vi synes faktisk, at det er rigtig fornuftigt.
Arne Toft (S), 2002-03-19:
Det, jeg er bange for i denne her sag med besparelserne på de 650 mio. kr., er, at det jo er en kollektiv straf, man reelt vil give kommunerne.
Der er jo mange kommuner, der har overholdt det, de har fået besked på.
De har ikke ladet udgiften stige med mere end 1,3 pct., nogle endda med mindre end 1 pct., fordi man ikke har haft råd til det.
Nu straffer man så kollektivt.
Det svarer reelt til, at hvis ens nabo har begået en forbrydelse og får en straf, så lader man ham, der ikke har begået noget, tage noget af straffen.
Derfor ville det være rimeligt, hvis man absolut vil straffe kommunerne,
at så må man gå ind og tage pengene fra de kommuner, som har overskredet den ramme, man har sat, og ikke fra alle.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-19:
Fru Gitte Seeberg siger, at man fra konservativ side er meget optaget af, at der også kommer effektiviseringer ved domstolene.
Jeg ved ikke, om fru Gitte Seeberg har tid til at lytte?
Hvis det er sådan, så tror jeg ikke, der er nogen, der på noget tidspunkt har sat spørgsmålstegn ved, at vores domstole selvfølgelig også skal være effektive i deres arbejde.
Men det, der er lagt an til her, er en besparelse, en reduktion af det administrative personale på små 500 mand over de næste 5 år, og som altså rent faktisk kommer til at betyde, at det, vi i forvejen synes tager lang tid, og som De Konservative i valgkampen kørte på var for lang tid, er fru Gitte Seeberg og De Konservative tilfredse med nu, med den reduktion af bemandingen; det kommer til at betyde, at der kommer til at gå endnu længere tid, inden en kriminel er i stand til at blive dømt og komme ind og afsone sin straf.
Er det tilfredsstillende for De Konservative?
Vi er dybt rystede over det, for vi mener
faktisk, at den retsfølelse, som danske borgere med god grund har, bliver krænket, hvis ikke det lykkes hurtigt at dømme folk.
Line Barfod (EL), 2002-03-19:
Fru Gitte Seeberg mente ikke, at der var nogen problemer med den sociale forståelse hos Det Konservative Folkeparti, fordi man i finansloven bruger nogle penge fra satspuljen til forskellige sociale projekter.
Det vil sige penge, som man har taget fra dem med de allerlaveste indkomster, for man stjæler deres dyrtidsregulering.
Det er ikke helt socialt sammenhængende for mig. Det, jeg har størst problem med i forhold til den sociale forståelse, er, at man med denne finanslov skærer kraftigt ned på det boligsociale arbejde.
Man fjerner beboerrådgiverne, som er nogle af dem, der er ude i første række og laver et kæmpe stykke arbejde, som forhindrer, at folk bliver sat ud af deres bolig, som kan være med til at sikre, at familierne ikke har alt for store problemer, som kan gå ind og være med til at løse problemerne, når der f.eks. opstår en huslejerestance, så familierne ikke kommer ud i store sociale problemer, så de ikke kommer til at stå på gaden, så børnene ikke må tvangsfjernes, så der ikke opstår vold i hjemmene.
De gør en kæmpe indsats, og det er ikke mange millioner, det koster, men alligevel synes Det Konservative Folkeparti altså, at det er en god idé, at man fjerner dem, og synes, at det er en god finanslov, der er ingen problemer med det sociale.
Det kan jeg simpelt hen ikke få til at hænge sammen.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Jeg må sige til Enhedslisten, at jeg deler ikke den opfattelse, at beskatning af de multinationale selskaber er det eneste, der kan løse landets problemer.
Jeg vil meget gerne, som jeg tidligere har nævnt, se på det her, og jeg vil også gerne give den garanti, at vi i hvert fald fra konservativ side, hvis det skulle vise sig, at ligningen ikke kan udføres tilstrækkelig effektivt,
selvfølgelig vil se på sagen.
Det løfte vil jeg gerne give, for vi er meget optaget af, at ligningen foregår på en ordentlig og forsvarlig måde, ikke kun ligningen af de multinationale selskaber, men også af virksomheder og almindelige skatteborgere.
Det er altså ligningen set under ét.
Jeg har ingen problemer med den sociale forståelse, som der vist blev sagt.
Jeg synes faktisk, at vi gør mange ting, og jeg synes, at også den konservative socialminister har gjort et stort stykke arbejde også sammen med de andre satspuljepartier i den finanslovaftale, som er lavet med Dansk Folkeparti.
Der er afsat 150 mio. kr. til udmøntning på det sociale område, og det synes jeg kun vi kan være glade for.
Jeg vil gerne understrege, at der er tale om frivillige aftaler, der er indgået.
Både den aftale, der er indgået i juni måned, og den, finansministeren har indgået for en lille måned siden.
Det, der blot er essensen, er, at vi fra konservativ side forventer, at kommunerne overholder de aftaler, de indgår.
Og det gælder altså både den aftale, som man tidligere indgik, men som man ikke kunne overholde, og den aftale, man nu har indgået med finansministeren. Til fru Lissa Mathiasen: Vi er naturligvis også meget optaget af, at der sker en ordentlig og effektiv behandling ved domstolene, men jeg vil også sige, at domstolene skal altså også effektivisere ligesom alle andre.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-19:
Nu hørte vi jo fru Gitte Seeberg sige, at De Konservative er meget glade for denne her finanslovaftale.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Gitte Seeberg også herfra vil sige, at De Konservative rent faktisk er glade for, at man med det her kommer til at lave en besparelse over de kommende år på bemandingen af vores domstole, som betyder, sådan som det er lagt op i de kommende 5 år, at der vil ske en reduktion på adskillige hundrede mand under forudsætning af det, vi i dag kender er arbejdsbelastningen.
Er De Konservative glade for, at det er en af konsekvenserne?
Hvordan harmonerer det med god Konservativ politik?
Arne Toft (S), 2002-03-19:
650 mio. kr., men jeg blev glad, da jeg stillede spørgsmålet til hr. Kristian Jensen, Venstres politiske ordfører, og han sagde, at det ikke var et ultimatum.
Hvis ikke man fandt de 650 mio. kr., var det ikke et ultimatum.
Så jeg vil spørge fru Gitte Seeberg: Gælder det også De Konservative, hvis det ikke lykkes at finde de 650 mio. kr.?
Det er jo besparelser, og det går ud over de socialt dårligst stillede.
Hvis man kun opnår at finde de 300 mio. kr., vil De Konservative så lade være med at straffe kommunerne for de manglende 350 mio. kr.?
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Til hr. Klaus Hækkerups direkte spørgsmål er svaret ja.
Så håber jeg, at det er klart nok.
Med hensyn til det med kommunerne osv.: Der er jo ikke taget stilling til noget endnu.
Vi skal i gang med nogle kommuneforhandlinger, eller finansministeren skal, når vi er nået lidt længere frem på året.
Hr. Jens Peter Vernersen hæfter sig meget ved Det Konservative Folkepartis skatteoplæg og ulandsbistanden.
Jeg vil gerne sige: Det Konservative Folkepartis skatteoplæg og finanslovoplæg hænger jo sammen, men vi indgår som bekendt i et regeringssamarbejde, hvor prioriteringen er den, at vi starter med et skattestop.
Derefter går vi over og ser på, hvordan vi kan lempe skatten på...
Jeg ved ikke, om der er
nogen interesse for, at jeg færdiggør svaret?
Til hr. Ole M. Nielsen: Vi har også tidligere sagt, at det kan være en god idé at fjerne reserverne, men det betyder jo i så fald, at man er nødt til at føre en meget stram udgiftspolitik.
Det er jo så det, regeringen har valgt ved at bruge reserverne til at finansiere de besparelser, der er taget af bordet på uddannelsesområdet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-19:
Nu er der jo nogle andre ordførere, der mener, at De Konservative ikke rigtig har haft nogen indflydelse på den finanslov her, men jeg mener at kunne konstatere, at Dansk Folkeparti i hvert fald har hjulpet De Konservative til indflydelse, nemlig til at få fjernet reserverne.
Det var jo egentlig De Konservatives idé, at man skulle bruge reserverne.
For så vidt jeg kan regne ud og forstå, er de egentlig brugt til at imødekomme de ting, som Dansk Folkeparti er kommet med.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-19:
Fru Gitte Seeberg sagde her fra talerstolen, at hun ikke skulle forholde sig til andre partier, men nu er det jo sådan, at Det Konservative Folkeparti i den her finanslov har været tæt forbundet med Venstre.
Det har været helt tydeligt.
Sådan har det set ud, ja, faktisk har det sådan ud, at man næsten er afhængig af partiet.
Jeg vil godt i fortsættelse af den der skattedebat stille et spørgsmål.
Det Konservative Folkeparti foreslog, at ulandsbistanden skulle reduceres med 3 mia. kr. til at finansiere bortfald af mellemskatten.
Nu har man forlods brugt 1½ mia. kr. i denne her finanslov, uden at Det Konservative Folkeparti har fået nogen som helst skattenedsættelse.
Så spørgsmålet er: Hvis pengene bliver væk på den måde, hvordan vil man så finansiere den skattenedsættelse, der ligger i bortfald af mellemskatten?
Så må jeg også i den forbindelse spørge, om fru Gitte Seeberg synes, det er rimeligt, at den lønmodtager, der tjener 250.000 kr., ingenting får ud af De Konservatives skattestop, mens den, der tjener 1 mio. kr., får 48.000 kr. ud af det.
Er det rimeligt?
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-19:
Det vil jeg godt have bekræftet positivt fra talerstolen.
Dernæst vil jeg godt sige, at jeg synes, fru Gitte Seeberg slap lidt let om det spørgsmål, som hr. Ole Sohn stillede.
Er det så rimeligt, at hvis de kommuner - f.eks. Farum, men lad nu Farum hvile - sætter skatten op, så skal de kommuner, der ikke er nødt til det, straffes, fordi regeringen har valgt en model, der hedder, at de reducerer statsskatten, og det provenu, der så mangler, inddrages over bloktilskuddet?
Det vil jeg gerne bede fru Gitte Seeberg om at forholde sig til.
Er det virkelig konservativ politik?
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-19:
Jeg kan godt se, at man skal passe på med at sige noget humoristisk her fra Folketingets talerstol, for man kan jo risikere at blive misforstået.
Det var nu egentlig møntet lidt på den tidligere skatteminister, hr. Ole Stavad, hvis ry i hvert fald står til ikke at lade meget gå sin næse forbi.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke også i Det Konservative Folkeparti synes, at tingene skal gå efter loven.
Sådan er det.
Jeg kan simpelt hen ikke komme det nærmere.
Der bliver så spurgt til det med ligningen.
Vi er af den overbevisning, at man godt kan foretage nogle effektiviseringer inden for det offentlige, og det gælder
også inden for Told og Skat
Det er klart, at vi vil følge området nøje, men indtil videre har vi i hvert fald ikke nogen betænkeligheder ved de planer, som skal føres ud i livet over en 4-årig periode.
Hr. Ole Sohn spørger igen til skatten, og nu bliver Farum Kommune inddraget.
Jeg vil sige, at set med mine øjne er det for tidligt at sige noget.
Hvordan den regning, som formentlig kommer -
det er der i hvert fald meget der tyder på - skal betales,
vil jeg ikke i dag komme med noget bud på.
Men som jeg nævnte tidligere med hensyn til skattestoppet, så skal skattestoppet ses under ét, og det betyder, at nogle kommuner kan sætte skatten lidt op, og nogle kommuner må så sætte skatten ned.
Fru Pia Gjellerup spørger om besparelserne på uddannelsesområdet, og hvorfor det ikke er hele uddannelsesområdet, der slipper.
Her må jeg sige, at der har været tale om en prioritering, og der mener vi, at det har været nødvendigt at lade de videregående uddannelser slippe, hvorimod vi godt mener, at besparelserne kan effektueres på de korte uddannelser.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg må indrømme, at det overrasker mig noget, at fru Gitte Seeberg har så meget tillid til den tidligere regering, at hun ligefrem udtaler, at såfremt der var et problem på området omkring de multinationale selskaber, havde skatteministeren fra den socialdemokratiske regering vel gjort noget.
Det synes jeg er en meget, meget stor tillid til den tidligere regering.
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Seeberg, om den undersøgelse, der blev lavet i efteråret, hvor det blev konstateret meget præcist, hvilke og hvor mange multinationale firmaer der ikke overholdt lovgivningen i Danmark, ikke vækker til eftertanke hos fru Gitte Seeberg.
Og i forlængelse af hr. Ole Sohns spørgsmål vil jeg spørge, om De Konservative finder det troværdigt, at man på en lang række områder taler om lov og orden i det danske samfund, men når det gælder inddragelse af skat fra de multinationale firmaer, er det bedste bud, man kan komme med, at den socialdemokratiske skatteminister vel havde gjort noget ved det, hvis der var et problem.