Lene Espersen (KF), 2004-03-26:
Forslagsstillerne har med beslutningsforslaget fremsat en række forslag, der har til formål at gøre det mere sikkert og fremkommeligt at være cyklist i Danmark.
Forslagsstillernes udgangspunkt er, at cyklister er bløde trafikanter på lige fod med fodgængere.
Forslagsstillerne er af den opfattelse, at cyklister føler sig mobbet, hvis de begrænses af regler, man ikke ville pålægge fodgængere, som f.eks. stop for rødt ved højresving og i T-kryds og forbud mod cykling i gågader uden for forretningernes åbningstid.
Jeg er meget enig i de gode intentioner, som ligger bag beslutningsforslaget, men jeg stiller mig meget tvivlende over for, om indholdet af forslagene ville øge trafiksikkerheden og fremkommeligheden for cyklister.
Det ville muligvis i visse situationer blive nemmere at være cyklist, hvis nogle af forslagene gennemføres, men det er jo ikke ensbetydende med, at det også bliver mere sikkert at være cyklist. Jeg vil godt tage forslagene et ad gangen.
Det foreslås at nedsætte den generelle hastighedsgrænse til 40 km/t. i tæt bebyggede områder, hvor der ikke er adskillelse mellem biler og cyklister.
Som bekendt er der allerede i dag hjemmel i færdselsloven til at fastsætte differentierede hastighedsgrænser.
En lavere lokal hastighedsgrænse kan fastsættes, hvor det konkret ikke findes forsvarligt eller ønskeligt at tillade kørsel med en hastighed svarende til den generelle hastighedsgrænse.
Dette omfatter navnlig tilfælde, hvor en lavere hastighedsgrænse skønnes påkrævet af hensyn til fodgængere og cyklister.
I det forslag til en ændring af færdselsloven, som jeg fremsatte i november, har regeringen bl.a. lagt op til øget fokus på anvendelse af differentierede hastighedsgrænser.
Efter min opfattelse er det vigtigt at fastholde kompetencen til at træffe beslutning om en nedsættelse af hastighedsgrænsen der, hvor man rent faktisk ved noget om den lokale trafiksikkerhedsmæssige situation, nemlig hos de lokale politi- og vejmyndigheder.
Til forslaget om indførelse af obligatorisk cyklistspejl eller -kamera, kan jeg oplyse, at regeringen er opmærksom på at anvende cyklistspejl på lastbiler.
Hollænderne har bl.a. ikke i EU fremlagt dokumentation for spejlets effekt, ligesom forholdet til EU-reglerne på området er uklart.
Færdselsstyrelsen arbejder i øjeblikket på at få disse forhold afklaret.
Som jeg nævnte indledningsvis omfatter beslutningsforslaget flere punkter, som tager udgangspunkt i, at cyklister skal betragtes som bløde trafikanter på lige fod med fodgængere.
Her tænker jeg på beslutningsforslagets punkt 3-6.
Det vil sige forslaget vedrørende tilladelse for cyklister til ved rødt lys at svinge til højre og køre gennem T-kryds og forslaget om tilladelse til at cykle ud over fortov, cykle på gågader uden for forretningernes åbningstid og tilladelse til at cykle mod ensretningerne i byerne.
Et generelt problem ved de nævnte forslag er efter min opfattelse de færdselssikkerhedsmæssige betænkeligheder, som forslagene giver anledning til.
For jeg må åbent erkende, at jeg langtfra er enig med forslagsstillerne i, at cyklister i alle færdselssituationer skal betragtes på lige fod med fodgængere.
Jeg behøver vel ikke at nævne, at risikoen for at komme alvorligt til skade er langt større, hvis man kører galt som cyklist, end hvis man falder som fodgænger?
Og at det selvsagt er forbundet med større risiko for en fodgænger at blive kørt ned af en cyklist, end hvis to fodgængere støder sammen.
Hertil kommer, at cyklister, som jo oftest bevæger sig endda meget hurtigt i trafikken, og det vil man kunne se, hvis man kigger ud ad vinduet, skaber et langt mere komplekst og uoverskueligt trafikbillede end fodgængere, hvis der gives tilladelse til f.eks. at køre over for rødt lys i forbindelse med højresving.
Så er jeg i øvrigt ikke sikker på, at det er korrekt, at cyklister føler sig mobbet over at blive begrænset af regler, som ikke gælder for fodgængere.
Jeg tror faktisk, at langt de fleste cyklister godt kan forstå, at der må gælde andre regler for cyklister end for fodgængere. For så vidt angår forslaget om at tillade højresving for rødt lys, er det efter min opfattelse helt afgørende, at rødt lys altid betyder stop.
Hvordan skal vi lære vores børn at færdes sikkert i trafikken, hvis vi lader dem køre over for rødt lys? Jeg tror, det er et forkert signal at sende.
Samtidig tror jeg ikke, at navnlig vores helt unge trafikanter altid vil kunne honorere det øgede krav til overblik og vigepligt, en sådan regel ville indebære.
Der skal heller ikke meget fantasi til at forestille sig de problemer, som bilister vil få med at vurdere, om en hurtigkørende cyklist fra en krydsende vej agter at dreje til højre eller faktisk vil køre lige over for rødt.
Også i den forbindelse vil der kunne opstå meget farlige situationer.
For så vidt angår forslaget om tilladelse til at cykle ud over fortov på gangsti kan jeg oplyse, at det ifølge færdselsloven er forbudt at cykle på fortov eller gangsti, medmindre andet er bestemt.
Hvis der er tale om overkørsel fra en sidevej, er det tilladt at cykle, men i øvrige tilfælde vil cyklen skulle trækkes.
Reglen er begrundet i, at der ved krydsning af fortov og gangsti er grund til at udvise særlig opmærksomhed af hensyn til fodgængerne.
For igen må vi huske på, at cyklen bevæger sig meget hurtigere end fodgængere. Jeg er åben over for at tage dette spørgsmål op over for politiet, således at vi kan overveje, om der er grund til at ændre færdselsloven på dette punkt.
Beslutningsforslagets punkt 5 omhandler tilladelse til som hovedregel at cykle på gågader uden for forretningernes åbningstid.
Punkt 6 angår tilladelse til at cykle mod ensretning i byerne.
Det er i forbindelse med dette punkt anført, at en sådan tilladelse vil begrænse bilernes mulighed for vild kørsel.
Færdselsloven åbner allerede i dag mulighed for konkret at gøre undtagelse fra forbuddet mod at cykle på gågader og cykle mod ensretningen.
Denne mulighed for at give tilladelse efter en konkret afvejning mener jeg udgør en tilstrækkelig og også den færdselssikkerhedsmæssige mest forsvarlige reguleringsmulighed.
For så vidt angår forslaget om at tillade cykling på gågader uden for butikkernes åbningstid bør vi også varetage hensynet til fodgængeres mulighed for at kunne færdes under betryggende forhold.
Hertil kommer, at der i disse tidsrum ofte vil være en livlig trafik af last- og varebiler, hvilket efter min opfattelse tæller imod forslaget.
Og jeg behøver vel heller ikke at sige, at visse bilisters vilde kørsel i ensrettede gader kan begrænses mere hensigtsmæssigt end ved at sende en flok cyklister, børn som gamle, imod bilernes kørselsretning.
Sidste punkt i beslutningsforslaget er et ønske om en øget indsats over for cyklisters pligt til at overholde deres vigepligt og respektere kravet om at afpasse kørslen efter forholdene.
Helt konkret foreslås det, at færdselspolitiets indsats på dette punkt opprioriteres, og at der gennemføres en oplysningskampagne.
Jeg kan i denne forbindelse oplyse, at Københavns Politi i 2004 overordnet har planlagt otte målrettede aktiviteter
for cyklistområdet i tillæg til den almindelige daglige indsats over for konstaterede lovovertrædelser.
Cyklistområdet er et prioriteret indsatsområde i Københavns Politis overordnede færdselsstrategiplan for 2004.
Også Rigspolitiets færdselsafdeling har cyklistområdet som et prioriteret område.
Der afholdes årligt to landsdækkende cyklistkontroller, og i tillæg hertil bliver der hvert år i forbindelse med skolestartkampagnen fokuseret på cyklistforseelser.
Som det fremgår, gør politiet således allerede en særlig indsats over for cyklister.
Som jeg nævnte indledningsvis, er jeg positiv over for ønsket om at fremme sikkerheden og fremkommeligheden for cyklister.
Men de forslag, som er indeholdt i beslutningsforslaget, vil i mange tilfælde medføre det stik modsatte resultat, og regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Men jeg står selvfølgelig ved, at jeg på et enkelt punkt, nemlig cyklisters kørsel hen over fortov, gerne tager kontakt til politiet og ser, hvad der kan findes af løsningsmodeller.
Jeg tror sådan set ikke, at der er behov for de store ekstra ressourcer.
Det er jo allerede i dag ulovligt.
Spørgsmålet er bare, om personen skal have en advarsel eller en bøde.