runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jeg er jo ikke uenig med hr. Ole Sohn i, at det kræver investeringer i fremtiden.
Men det, der bliver sat op, er, om man skal slække på gældsafviklingen for at foretage de investeringer, altså om man skal betale mindre af på sin gæld for at foretage nogle yderligere investeringer på nogle forskellige områder.
Men man falder jo i den fælde, som andre også har advaret imod i tidligere tider, at når det egentlig går godt og man har mulighed for at betale af på sin gæld i husholdningen, så får man det ikke gjort.
Når det så begynder at gå den anden vej, har man ikke handlet i tide.
Og derfor tror vi på, at man skal respektere gældsafviklingen, punktum.
Og så skal man inden for de rammer, der så er, sikre investeringer.
Man kunne få det indtryk, at der slet ikke bliver brugt penge på forskning.
Der ligger i hvert fald i finanslovforslaget 10,7 mia. kr. til forskning, der ligger et ønske fra regeringens side om at proppe flere penge ind i Højteknologifonden til forskning, og der ligger, har flere tidligere nævnt, de der UMTS-midler, der skal udmøntes.
Der bliver jo også på den måde brugt penge til næste år, også selv om det på det punkt skulle være regeringens oplæg, der måtte gå igennem forhandlingerne.
Jo, vi interesserer os meget for, hvad Socialdemokratiet vil, fordi det selvfølgelig er betydningsfuldt, hvad et stort politisk parti vil, et parti, der gerne vil have regeringsmagten.
Det er da selvfølgelig betydningsfuldt.
Derfor interesserer det os meget.
Vi kan konstatere, at for 4 uger siden – for 4 uger siden – ville Socialdemokratiet ingenting omkring førtidspensionister.
Det ville ikke være noget, der ville blive prioriteret i Socialdemokratiets finanslovudspil.
Der er sket noget på de 4 uger.
Der er sket det, at nu vil Socialdemokratiet noget på førtidspensionsområdet, og det er vi da glade for.
Men det er da forunderligt, og det er da noget, man ligesom bør kigge på.
Gad vide, hvorfor Socialdemokratiet på 4 uger er gået fra ikke at ville noget på førtidspensionsområdet til nu at ville noget på førtidspensionsområdet.
Så spørger fru Helle Thorning-Schmidt helt konkret: Vil vi bringe alle fra det såkaldte B-hold op på A-holdet?
Vi har henvendelser fra førtidspensionister, der siger, at hvis vi gør det, så vil de miste penge.
Vi vil ikke acceptere et system, hvor folk, der i dag får en ydelse som førtidspensionister, går ned i indtægt, fordi Socialdemokratiet i løbet af 4 uger skal skifte politik.
Vi vil gøre det her ordentligt og redeligt over for førtidspensionisterne, så vi sikrer, at alle dem, vi giver ekstra, får det som en forbedring, og at ingen oplever det som en nedgang i indtægt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-09-06:
Hr. Kristian Thulesen Dahl var jo meget optaget af at fortælle om Socialdemokraternes politik, og det tog sådan lidt fokus fra at få klarhed over, hvad Dansk Folkeparti så selv mente bl.a. på førtidspensionsområdet.
Det startede så fint efter sommergruppemødet, hvor det blev nævnt, at alle førtidspensionister på B-holdet skulle op på A-holdet.
Stor var M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5030
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
så skuffelsen, da der kun var afsat 1 mia. kr. til det formål.
Socialdemokraterne vil afsætte 3 mia. kr. for at sikre, at alle – alle – førtidspensionister på den gamle ordning fra næste år får det samme som dem, der er på den nye ordning.
Derfor vil jeg gerne stille et meget enkelt spørgsmål til Dansk Folkeparti: Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre sammen med os, at alle førtidspensionister allerede fra næste år kommer op på samme niveau som dem, der er på den nye ordning – ja eller nej?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
To tekniske detaljer omkring satspuljen.
Grunden til, at den er så interessant, er jo, at det er her, man tager fra nogle af dem, der har allermindst i vores samfund, at det jo er her, man hvert år går ind og tager fra folkepensionister, førtidspensionister og dagpengemodtagere.
Derfor er satspuljen interessant.
Hr. Thulesen Dahl sagde tidligere i et svar, at man skal forhandle om denne her pulje, indtil man er blevet enige.
Altså den form for konsensusdemokrati er heller ikke indført i Folketinget i den forbindelse.
Derfor står der i aftalen, og det vil jeg gerne bede hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at såfremt parterne ikke når til enighed, går midlerne tilbage til de mennesker, man har taget dem fra.
Jeg vil gerne bede hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at det er sådan.
Det står nemlig fuldstændig klokkeklart i aftalen, så man ved, hvad der sker.
Det var derfor, jeg syntes, at det var sjovt overhovedet at kunne være med i det forlig.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg, og som det også fremgår af Socialdemokratiets finanslovudspil, mener vi, det er en fuldt ud forsvarlig finansiering, vi laver.
Filosofien bag det udspil, vi kommer med, er, som jeg prøvede at forklare, at vi investerer i nogle mennesker her og nu, for så får vi mulighed for at hæve det tifoldigt, når de mennesker kommer i uddannelse, og når de mennesker kommer i arbejde.
Det er en fornuftig strategi, det er investeringsstrategien.
Og så kan jeg jo ikke lade være med at sige, at nu var den der jo igen, den her med, at vi skal holde os på de 0,5 pct.
Jeg interesserer mig altså levende for det, for nu har jeg igennem lang tid hørt, at vi skal holde os på de 0,5 pct.
Og hvert M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5022 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
eneste år indgår finansministeren og regeringen nogle aftaler om, at nu vil de holde det på 0,5 pct.
Når regnskabet så skal aflægges, er det lige pludselig røget op.
Det vil sige, at den slags styr på økonomien har man ikke.
Man kan budgettere et, men man lægger regnskab for noget andet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Det er sådan, at I 200 gange i Folketingssalen har sagt, at I ikke både kan indføre skattestop, komme med flere penge til velfærd, lægge op til skattelettelser og samtidig fortsætte gældsafviklingen.
Og så kommer jeg så til Socialdemokratiets forslag til finanslov.
Jeg blev ærlig talt
overrasket.
Man fremsætter et finanslovforslag med en samlet merudgift på 11,5 mia. kr.
Man øger udgiftsrammen til amter og kommuner og staten fra 0,5 til 2 pct., og samtidig er finansieringen ikke helt tilstrækkelig.
Står man ikke nu på talerstolen og bare deler gaver ud uden at sikre sig, at der er den nødvendige finansiering?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg er sikker på, at der findes nogle ret gode forklaringer på, hvordan bloktilskuddet i dag er stykket sammen, og de aftaler, som er indgået mellem regeringen og det færøske landsstyre, har vi indtil videre støttet, og det vil vi også gøre fremover.
Og som sagt er vi meget tilhængere af, at Færøerne kan klare flest mulige ting selv.
Det har vi sådan set overhovedet ikke nogen problemer med.
Men lad det komme an på en nærmere drøftelse.
Jeg vil ikke stå og give et bindende tilsagn her i dag om lige præcis at gøre det ene eller andet.
Det var lidt ærgerligt, at spørgeren ikke stillede mig det spørgsmål om forskning, som blev stillet til Venstres ordfører.
Men jeg kan bekræfte, at Socialdemokratiet i sit finanslovudspil netop har medtaget den forskning, som spørgeren talte om.
Høgni Hoydal (T), 2005-09-06:
Jeg afkræver ikke et konkret svar på et forslag, som hr. Henrik Sass Larsen selvfølgelig ikke kender.
Det er mere, om man i princippet har noget imod, at det danske bloktilskud til Færøerne bruges til at gøre sig økonomisk uafhængig i stedet for at blive afhængig.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg vil godt love herfra, at vi nok skal kigge på forslaget, og vi vil også godt love herfra, at vi sammen med et flertal i Folketinget selvfølgelig skal finde en ordentlig løsning på Færøernes økonomi også fremover.
Men om jeg vil binde mig til præcis den ene eller anden ordning for, hvordan man gør det, vil jeg ikke på nuværende tidspunkt gå ind i.
Men vi vil meget gerne på konstruktiv vis have en drøftelse med Færøernes repræsentanter her i Folketinget også om, hvordan man ordner det fremover.
Høgni Hoydal (T), 2005-09-06:
Nu til noget helt andet end danske boligskatter
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører om en principiel sag vedrørende det danske bloktilskud til Færøerne.
Vi har jo for få år siden af egen vilje fået skåret bloktilskuddet ned M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5021
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
med en tredjedel.
Det ville svare til, at Danmark sagde nej tak til 50-60 mia. kr. om året.
Men næste punkt i denne plan var jo egentlig at sætte resten af bloktilskuddet ind i en fond, som man så brugte til at skabe en selvbærende økonomi og bl.a. lavede investeringer i uddannelse og forskning.
Dengang denne plan kom frem, var Socialdemokratiet imod denne plan.
Jeg spørger, fordi der i øjeblikket ligger et konkret lovforslag i det færøske Lagting om at gøre dette, og det ville være interessant at få en vurdering fra Socialdemokratiet nu 4 år efter, at det kom frem.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg kan klart sige, at vi har ingen intentioner om at gå ind og brandskatte boligejerne som foreslået af spørgeren fra SF.
Det har vi ikke.
Inden sidste valg skrev vi jo under på et skatteloft, og det ville svare til, at hvis vi har en bolig med en værdi på 2 mio. kr., så kan vi regulere ejendomsværdiskatten op med 640 kr.
Det er jo noget i den retning, vi taler om.
Og vi har ingen intentioner om at lægge den om eller at følge de her prisstigninger, som der er i øjeblikket – på ingen måde.
Så hvordan skulle man tro på, at vi kan komme efter de prisstigninger sådan lige her og nu?
Hvis man nu skulle lægge beskatningen på den måde, som spørgeren taler om – f.eks. hvis et hus stiger 100.000 kr. i værdi fra 2004 til 2005, hvor ejerne ikke har realiseret deres værdi – hvad havde man så forestillet sig?
At de skulle gå hen og betale lige så meget som i arbejdsindkomst, eller skulle de betale 20.000-30.000 kr.?
Folk bor jo bare i deres hus.
På et eller andet tidspunkt ender det med, at de ikke har råd til at bo der.
Det er altså ikke en fidus, vi er med på i Socialdemokratiet.
Morten Homann (SF), 2005-09-06:
Nu forsøger hr. Henrik Sass Larsen at få det til at lyde, som om det er en helt anden verden, at det er helt nye tiltag, der skal bringes på banen for at få rettet lidt op på det.
Men det er jo ikke sandheden.
Man skal jo sådan set bare gå tilbage til den ordning, som var gældende under den sidste SR-regering, hvor man havde den nuværende sats for ejendomsværdibeskatning, men til gengæld lod skattebetalingen stige, når boligpriserne steg.
Det har den nuværende regering sat en stopper for, og SF og Socialdemokratiet har kritiseret det hårdnakket, indtil det også blev socialdemokratisk politik at sætte et loft over ejendomsværdibeskatningen.
Vil Socialdemokratiet ikke være med til at tænke sig om næste gang og sige: Lad os da så bare lade ejendomsværdiskatten følge boligpriserne, lad os bare fjerne det loft, sådan at når ens bolig stiger 1 mio. kr. i værdi, så kommer man også til at betale lidt af den ekstra million, så der bare er en lille sammenhæng i, at når jeg tjener 1.000 kr. ekstra, så kommer jeg til at betale penge af det?
Jeg hørte hr. Henrik Sass Larsen sige i sit ordførerindlæg, at det skal kunne betale sig at arbejde og gøre en indsats.
Helt ærligt, skal det ikke også gælde på det her område, at det skal kunne betale sig at arbejde i stedet for blot at sætte sine penge i boliger?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg er glad for, at SF's ordfører fik tårer i øjnene, jeg synes også, det var en udmærket tale.
Men jeg vil gentage, at boligområdet jo nu engang er sådan indrettet, at vi har en ejendomsværdiskat, og så har vi en grundskyld, og det er den måde, man har valgt at indrette boligbeskatningen på.
Jeg vil også sige, at det altså ikke er alle mennesker, som farer ned og belåner deres ejendom, når den stiger i værdi.
Pengene skal jo betales tilbage på et tidspunkt, renterne kan jo lige pludselig stige i det her samfund.
Og at sige, at i det øjeblik man får friværdi, kan man bare låne det hele og så lave en lave en stor forbrugsfest, er ikke noget godt økonomisk råd, det er det jo ikke.
Jeg anerkender, at der er en masse mennesker på det københavnske og måske århusianske boligmarked, der i øjeblikket sælger deres boliger med ganske store gevinster, men de betaler jo altså også tilsvarende meget, når de skal have en ny bolig.
Den rigtig fede fidus opstår jo først, i det øjeblik man forlader ejerboligmarkedet og så får en lejerbolig.
Jeg synes, man skal passe på med at stirre sig blind på, at det i øjeblikket kører, som det gør.
Det sker jo også på baggrund af, at der er kommet nye kreditfaciliteter på boligmarkedet med pauselån, og det er jo også det, som er med til at få priserne i vejret.
Så jeg tror ikke, det er farbart nu at stirre sig blind på det.
I øvrigt kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor mange penge man egentlig havde regnet med, man kunne hente i denne omgang.
Jeg tror nemlig ikke, der er noget særlig stort provenu at hente, ved at man går ind og beskatter boligejerne markant hårdere.
Morten Homann (SF), 2005-09-06:
Hvis jeg skal være helt ærlig, så er det svært at få øje på de fattiges værn, og man kan da slet ikke få øje på de riges ris i det, hr. Henrik Sass Larsen står og advokerer for.
Hr. Henrik Sass Larsen sagde i sin ordførertale, at de meget velhavende kan smyge sig uden om at betale deres del af skatten.
Det var med henvisning til de problemer, der er – og det vil jeg give ordføreren fuldstændig ret i – omkring pensionsindbetalingen.
Men der er vel et tilsvarende problem omkring boligerne, som er den største ulighedsmotor i Danmark, sådan som det er lige nu.
Hvis jeg får 1.000 kr. i lønforhøjelse, så bliver jeg beskattet af dem.
Hvis min bolig stiger 1 mio. kr. i værdi, så bliver jeg ikke beskattet af den værditilvækst.
Er det ikke himmelråbende urimeligt?
Og vil Socialdemokratiet ikke være med til at gøre noget ved det?
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5020
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Avancebeskatningen, jeg talte om, var sådan en ejendomsværdibeskatning.
Vi er jo i en situation, specielt efter at den er blevet låst, men det var også sådan tidligere, at den er blevet så lav, at der er tale om, at samfundet subsidierer boligejerne, og det har vel næppe været tanken.
De økonomiske vismænd gentager det gang på gang: Vi er nødt til for at skabe en sund økonomi at sikre, at ejendomsværdibeskatningen har en reel værdi.
Det vil sige, at vi først er nødt til at ophæve skattestoppet og lade den regulere på nøjagtig samme måde, som arbejdsindkomsterne bliver beskattet: Vi betaler mere i skat, jo mere vi tjener, og så betaler vi mere i ejendomsværdiskat, jo højere værdi huset har.
Spørgsmålet er: Vil Socialdemokraterne ikke være med til det og være med til at sikre, at ejendomsværdibeskatningen får et niveau, som gør, at vi i hvert fald ikke subsidierer boligejerne i det her land?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Først om førtidspensioner
: Altså, vores idé er at løfte alle dem, der er på den gamle ordning, op til et økonomisk niveau, så de får en ydelse som den nye.
Vi forestiller os ikke, at folk skal genvisiteres til ordningen.
Og vi har også udtrykkeligt sagt i vores oplæg, at skulle der være nogle i den gamle ordning, som får mere, end hvad man kan tilbyde på den nye ordning, så er det ikke ensbetydende med, at vi vil sætte dem ned i ydelse.
Det findes der en god begrundelse for.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5019
På boligbeskatningen har vi jo et skatteloft sammen med Det Radikale Venstre, hvor vi vil regulere på ejendomsværdibeskatningen.
Jeg vil også godt sige, at vi jo har en grundskyldsbeskatning, og at vi har ejendomsværdibeskatning i dag.
Og i tidernes morgen har man indrettet boligbeskatningen i dette land på den måde, at vi løbende betaler skatter af værdistigninger på boliger.
Vi har altså ikke fantasi til at forestille os, at vi oven i også skulle lave en avancebeskatning.
Det mener vi altså vil ramme helt forkert.
Jeg synes også, at der er grund til at minde om, at man skal passe lidt på med det.
Jeg kan godt forstå problemstillingen, når vi har den situation, at i visse egne af landet så tordner priserne op, og man kan komme ud med den store gevinst.
Det kan jeg godt forstå alt sammen, men det er kun i nogle dele af landet.
Det er derfor, vi har en løbende beskatning.
Man kunne med fuld ret gå ind og sige: Jamen der kunne også være tidspunkter, som folk sælger deres bolig på, hvor de sådan set taber penge.
Og det er ordningen, det er indretningen, som den nu engang er, og den agter vi altså ikke at lave om på.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Der har været en omfattende debat om førtidspension, og jeg skal ikke bidrage til debatten om finansieringen, for det går jeg ud fra at vi får lejlighed til under finanslovforhandlingerne.
Men i hvert fald for mit vedkommende har jeg behov for at få afklaret, hvorvidt Socialdemokraterne mener, at man skal løfte alle fra den gamle ordning over på den nye, eller hvorvidt det skal være en frivillig ordning.
Jeg vil meget anbefale en frivillig ordning, for der er jo en del på den gamle ordning, som får en højere ydelse end på den ny.
Derfor vil jeg meget anbefale, at vi får det præciseret i debatten.
Det andet, jeg vil spørge om, vedrører boligbeskatningen, og der ved jeg jo, at det ikke er et af de steder, Socialdemokratiet sådan vil satse meget.
Men når nu de økonomiske vismænd gentagne gange har sagt, at med den lave ejendomsværdibeskatning, vi har, som nu bliver lavere og lavere i kraft af skattestoppet, så er vi i en situation, hvor samfundet subsidierer boligejere, samtidig med at der bliver skåret ned på kontanthjælpsydelser og alle mulige andre steder.
Så spørgsmålet er: Hvor lang tid kan Socialdemokraterne holde til ikke at tage fat på det helt store ulighedsskabende problem, så vi netop får en mere retfærdig boligbeskatning, og sådan at vi også får økonomi til at kunne lempe beskatningen på arbejdsindkomster, hvilket er nødvendigt i den her globaliserede verden?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Det var forkert konkluderet, og hvis ordføreren havde hørt efter, hvad jeg tidligere sagde, havde han vidst, at nej, det er faktisk ikke det, vi vil gøre.
Vi vil bruge satspuljen til at finansiere en førtidspensionsreform, sådan at alle de, som er på den gamle ordning, kommer op på den nye.
Det er Dansk Folkeparti ude på at blokere.
O.k., det er så det.
Derudover vil vi tage 500 mio. kr. af regeringens reserver, som man nu ikke længere skal bruge til at give til Dansk Folkeparti og deres sukkermad, når de skal over og forhandle finanslov.
Og vi vil komme med en udførlig liste over alle de svage grupper, alle de misbrugere, alle de folk, som åbenbart ligger ordføreren på sinde.
Dem vil vi komme med en lang liste over og så sige, hvilke mennesker, hvilke initiativer vi konkret ønsker at finansiere – hvordan vi ønsker at hjælpe folk.
Martin Henriksen (DF), 2005-09-06:
Det, jeg sådan set havde forventet at få et klart svar på, var, om man vil tage midlerne fra de allersvageste i samfundet.
Men det synes jeg ikke der kom et klart svar på, og så må jeg bare konkludere, at det er af satspuljen, man vil tage midlerne til bl.a. førtidspensionisterne og finansiere det socialdemokratiske forslag.
Man vil tage fra hjemløse, misbrugere og udsatte familier, og det er altså socialdemokratisk politik i år 2005.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Socialdemokratiets forslag sprænger jo alle rammer.
Man påstår gældsafvikling, men hvordan skal den finansieres?
Man påstår, at det er finansieret, og det er i realiteten underfinansieret med et betydeligt beløb.
Hvis man regner med 2 pct. på alle offentlige udgifter, så vil det skønsmæssigt være underfinansieret med 6 mia. kr. Så det forslag, man er kommet frem med, er jo ikke afbalanceret, og de regnestykker, man har lavet, er jo ikke den fulde sandhed.
Hvordan vil hr. Henrik Sass Larsen forklare det?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg mener, vi fuldt ud har styr på vores regnestykker.
Må jeg sige i forhold til spørgsmålet omkring realvæksten i det offentlige forbrug: Der lægger vi op til 1,9 pct. i forbrug vel at mærke som et engangsløft – som et engangsløft – i forhold til investeringer.
Hvis man kigger på forbruget i den årlige realvækst i årene 2002, 2003, 2004, ligger det i gennemsnit på 1,5 pct.
Så hvem er det, der skal komme her og tale om, at man pøser penge ud?
Det holder jo ingen steder.
Så derfor: Der er grund til at være sådan mere realistisk i forhold til indgangsvinklen.
Jo, men så skal man være med på præmissen om, at vi subsidierer boligejerne i det her land.
Huspriserne – og jeg gentager det – svinger op og ned, og det er helt forskelligt, alt efter hvor i landet vi taler om.
Hvis jeg nu satte ejendomsværdiskatten op generelt, så ville det også ramme folk på Falster, det ville ramme folk rundtomkring i landet, som man jo på den måde kunne risikere at gøre en meget stor bjørnetjeneste.
Vi er optagede af, at folk har deres egen bolig, og vi synes, det er alle tiders, at der er mange unge familier, der kan komme ind på boligmarkedet nogle steder og få deres egen bolig.
Hvis jeg nu gik ind og lavede en skærpet beskatning og renten samtidig steg, lad os sige 2-3 pct., så ville jeg i stedet for at ramme nogle rige mennesker gøre en masse mennesker til fallenter i løbet af en nat, og det er altså ikke vejen frem.
Jeg tror på, at de steder, hvor der er meget høje ejendomspriser, og hvor vi har et overophedet boligmarked, er den rigtige kurs at gå ind og sørge for et større udbud af boliger, og det vil vi meget gerne være med til at snakke om.
To ting: Det kan godt være, at hr. Jørgen ArboBæhr ikke var her, da jeg holdt min tale, men jeg talte en hel del om velfærdsreformer for at få alle dem med, som ikke kom med i det første opsving, om en lang række konkrete initiativer på arbejdsmarkedsområdet, på uddannelsesområdet, om arbejdsmiljø for at gøre noget for de svagest stillede i det her samfund, så de også får plads i velfærdssamfundet.
Så det gjorde jeg faktisk en hel del ud af.
Med hensyn til det her med efterlønnen tror jeg, at ordføreren kommer i bedre humør, når jeg nu kan svare, at de prognoser, som man er kommet med for sygeplejersker og skolelærere, ikke passer, tværtimod.
Og hvis Enhedslisten, og det ved jeg jo de har haft tradition for, gerne vil gøre noget for de dårligt stillede, gerne vil gøre meget for de ufaglærte på arbejdsmarkedet, dem, som hurtigere bliver nedslidt, skulle de snuppe vores forslag, for det betyder faktisk, at med dem, der i dag er tilmeldt efterlønsordningen, og med dem, der kan komme med i efterlønsordningen, vil vi nå en meget større gruppe end den, der er i dag.
Så det burde vække ren jubel hos Enhedslisten.
Jeg synes, det lyder som en fremragende udtalelse, jeg er kommet med.
Altså hele ideen om, at vi skal lave en massiv investering nu og her, for at det kan lykkes at få genoprettet skinnerne og få ordnet signalproblemerne, alle mulige andre tiltag, der kan gøre, at det fungerer, synes jeg sådan set er sund fornuft.
Det håber jeg da egentlig også at Dansk Folkeparti vil være med til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Der var engang, hvor velfærdsreformer betød forbedringer af velfærden.
Og så vil jeg jo gerne høre, hvad ordføreren for det største oppositionsparti egentlig har af visioner for fremtiden, forslag, udspil angående velfærdsreformer.
Hvad hørte jeg?
Jeg hørte om et udspil til en velfærdsreform, som ikke er en forbedring af velfærden, men som er en forringelse af velfærden.
Og jeg tænker selvfølgelig på Socialdemokraternes udspil til efterlønsreform.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre, om hr. Henrik Sass Larsen mener, at Socialdemokraternes forslag til velfærdsreformer er en forringelse af efterlønnen for alle og især en forringelse for nogle af de grupper, der i dag knokler inden for social service.
Socialdemokraternes efterlønsreform vil resultere i, at kun cirka hver femte sygeplejerske får fuld ret til efterløn, kun cirka hver fjerde skolelærer får fuld ret til efterløn, og kun cirka halvdelen af pædagogerne får fuld ret til efterløn.
Er det en velfærdsreform, som Socialdemokraterne vil stå ved?