runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2001-12-13:
Venstre kan støtte det forslag, der her er fremsat af økonomi- og erhvervsministeren, lovforslag nr. L 7.
Det er i hovedtræk i overensstemmelse med lovforslag nr. L 15, som var til første behandling før folketingsvalgets udskrivelse.
Her gav Venstre også tilslutning, dog med det forbehold, at vi ikke kunne acceptere, at lovforslaget indeholdt en bestemmelse om refusion af arbejdsmiljøafgifter til offshoreindustrien, og lige netop dette element er i det nye lovforslag, der her er fremsat af ministeren, taget ud.
Det er jo en industri, som er præget af en rimelig teknologisk udvikling med stadig nye muligheder, og derfor skal lovgrundlaget naturligvis også være up to date og leve op til denne nye virkelighed.
Endvidere er det bestemmelsen om, at der skal kunne pålægges et fortjenstelement for transport gennem rørledningen af udenlandsk produceret råolie og kondensat, og det er jo en yderst rimelig betingelse i forhold til de vilkår, som danske producenter har.
Til slut er det en ajourføring af hjemmelsgrundlaget med hensyn til at kunne kræve udgifter refunderet til myndighedsbehandling og godkendelse i overensstemmelse med, hvad der er gældende på andre områder, og det er yderst rimeligt.
Venstre anbefaler forslaget.
Torben Hansen (S), 2001-12-13:
Socialdemokratiet synes, det er rigtigt med en genfremsættelse af det her lovforslag og vil selvfølgelig også støtte det. Vi skal selvfølgelig sikre, at olie- og gasforekomster, som strækker sig over både dansk og nabolands område, kan udnyttes. Det sker igennem aftaler med de pågældende lande om fælles udnyttelser, og det er aftaler, som ministeren bemyndiges til at indgå efter at have fået sit mandat i Energipolitisk Udvalg.
Vi kan selvfølgelig ikke bare se på, at f.eks. danske producenter skal betale både de rent faktiske anlægs- og driftsomkostninger samt 5 pct. i fortjeneste til DONG, mens der for nuværende ikke er hjemmel til at opkræve de 5 pct. ved udenlandsk produceret olie.
Det skal der rettes op på, således at der er lige vilkår for danske og udenlandske producenter ved kommende transporter fra udenlandske felter.
Vi skal selvfølgelig også sikre, at alle udgifter ved offentlige myndigheders sagsbehandling, uanset om det er undergrundsloven, rørledningsloven eller havanlægsloven, bliver betalt af sektoren selv og ikke af andre.
Så vidt så godt.
Der, hvor vandene skiller, hvis jeg må være så fri at bruge de udtryk i den her forbindelse, er vedrørende arbejdsmiljøafgiften.
Med det her lovforslag ser vi klart regeringens manglende prioritering af arbejdsmiljøområdet.
Regeringen er så at sige trådt i karakter på det her punkt.
I det tidligere lovforslag, som bortfaldt i forbindelse med valget, var det præciseret, at Energistyrelsen kunne udbetale tilskud til arbejdsgiverne i offshoreindustrien de steder, hvor der ydes en særlig indsats for at fremme sikkerhed og sundhed for medarbejderne på anlægget, altså efter en incitamentsmodel.
Det var bestemt ikke de store penge, det drejede sig om i offshoreindustrien, men signalet fra regeringen er desværre klart: Man vil ikke prioritere en præmiering af de steder, hvor der ydes en særlig arbejdsmiljøindsats.
Det skal Socialdemokratiet være de første til at beklage. Vi vil stadig væk støtte lovforslaget, men vil selvfølgelig i det videre arbejde argumentere for, at en særlig indsats på arbejdsmiljøområdet inden for denne her industri også belønnes.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-13:
Jeg vil godt spørge hr. Ulrik Kragh, som jeg ikke rigtig synes gav hr. Søren Søndergaard et svar: Når man nu ser den arbejdsplan, som er lagt for Forsvarsudvalget i nat, skal der altså nu her efter debatten i Folketinget være udvalgsmøde. Så bliver der mulighed for at stille spørgsmål.
Er det ikke, fordi man ønsker at få dette her første projekt gennemført, inden FN i weekenden træffer en beslutning, således at man får mulighed for efterfølgende at komme med endnu en ansøgning til Folketinget om en militær udrykning? For hvis det er tilfældet, at man ønsker at bane vejen for et massivt militært engagement, så synes jeg, man burde have meldt det mere klart og ærligt ud over for Folketinget og befolkningen og ikke ved den her salamitaktik.
Frode Sørensen (S), 2001-12-13:
Det her er et forslag, der samler en række initiativer i den finansielle sektor under én hat.
Og det synes vi i Socialdemokratiet er en god idé.
For det første har forslaget til hensigt at indføre regler om beskyttelse af investorer i investeringsforeninger og i specialforeninger, hvor der indføres regler om god skik på linje med det, som vi kender fra andre finansielle virksomheder.
Så ønsker ministeren at give investeringsforeninger og specialforeninger ret til at give penge til humanitære organisationer og at komme ind under Det Finansielle Virksomhedsråds vinger, så man kan sikre ensartede afgørelser inden for den finansielle sektor.
Også dertil vil jeg sige, at det er en god idé, men jeg håber så ikke, at Det Finansielle Virksomhedsråd er et af de råd, som bortrationaliseres for at finansiere skattestoppet, for så er ideen jo ikke så meget værd.
Herudover er der nogle justeringer, som følger af de gældende EU-regler på området, og også regler om at kunne udveksle oplysninger med tredjelande uden for EU.
Det synes vi også er helt rigtigt.
En urimelighed i realkreditloven ændres, sådan at en realkreditforening er en realkreditforening, uanset om den ikke selv ejer realkreditinstituttet.
Det er en helt naturlig konsekvens, at den fortsat skal være omfattet af realkreditloven.
Som nævnt bider jeg mærke i, at en realkreditforening i dag helt urimeligt ryger ud af realkreditlovens område, når den afstår sin realkreditvirksomhed.
Derfor vil jeg rose regeringen for at have fremsat det her forslag, også selv om det muligvis utilsigtet er med til at undergrave lidt af dogmet om skattestop, for jeg ser i bemærkningerne til forslaget, at der er en skattemæssig omlægning. Som følge af forslaget, der jo har virkning fra 1. oktober 2000, vil skatten, hvilket jeg føler er helt retfærdigt, give et merprovenu på 200 mio. kr.
Det står i bemærkningerne.
Der går jeg ud fra, at regeringen ikke vil tolke det merprovenu som en skatteforhøjelse, så ministeren dermed får problemer specielt i forhold til sin regeringspartner med det såkaldte skattestop.
Det håber vi ikke, og vi vil støtte ministeren, alt hvad vi kan, så han ikke får de problemer.
Så i Socialdemokratiet er vi positive over for forslaget og vil søge eventuelle tvivlsspørgsmål afklaret i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Colette L. Brix (DF), 2001-12-13:
Dansk Folkeparti kan som udgangspunkt i princippet tilslutte sig forslaget og vil medvirke til en god og konstruktiv forhandling i Erhvervsudvalget.
Det er et lidt kompliceret spørgsmål og et lidt kompliceret forslag, men jeg må stille spørgsmålet til ministeren.
Det er i forbindelse med, at investeringsforeningerne nu kan give tilskud til humanitære organisationer af en størrelse og et omfang efter, hvor stor formue de har.
Der vil jeg gerne spørge, om det bliver således for investorerne, ligesom det er i fagbevægelsen, hvor man kan vælge, om man kun vil være medlem af a-kassen og ikke forbundet.
Jeg mener det på denne måde: Bliver det stillet nøjagtigt op i vedtægterne, hvorledes og hvilke af de forskellige humanitære organisationer man eventuelt vil gå hen og støtte med det beløb, man har til rådighed?
Og har investor så den mulighed, at han til hver en tid kan fravige og sige, at den humanitære virksomhed ønsker han af en eller anden årsag ikke at støtte?
Det synes jeg er meget vigtigt i det her.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-13:
Enhedslisten har jo ikke stemt for elreformen - det skal vi ikke komme ind på her, men der lå jo mange bemyndigelser i hele energipolitikken som sådan fra den forrige regering, og der har jeg ikke hørt Enhedslisten på noget tidspunkt være bekymret over de mange, mange bemyndigelser, der bliver givet.
Så hvis det er en ny facon, som Enhedslisten kommer ind på nu, bl.a. med det her forslag, så synes jeg da, det er godt.
Vi skal vide meget mere i Det Energipolitiske Udvalg om, hvad der foregår, for der ligger jo alle de dér elreformer og energireformer osv., hvor Enhedslisten og Dansk Folkeparti bliver holdt fuldstændig og totalt udenfor.
Så jeg er enig med hr. Albrechtsen i, at vi faktisk skal have nogle flere oplysninger om, hvad der ligger bag de bemyndigelser, der gives.
Ole Sohn (SF), 2001-12-13:
Ved en umiddelbar gennemgang af lovforslaget er jeg kommet til den samme konklusion som de forrige ordførere, at det generelt ser positivt ud; men af principielle grunde er jeg ikke i stand til her under førstebehandlingen at give tilsagn om, at vi vil kunne støtte forslaget.
Årsagen er simpelt hen en gammel skade fra Erhvervsministeriet, og den vil jeg gerne omtale her. Det er ganske utilfredsstillende, at vi skal behandle store lovkomplekser uden at have fået høringssvarene i god tid.
De er først lige delt rundt her under den forrige taler, men jeg går ud fra, at det er en ekstraordinær situation på grund af valget.
Det er en relativt lille lov, og jeg kan heller ikke forestille mig andet, end at vi ender med at støtte den, men af principielle grunde mener jeg faktisk, det er forkert, at vi har førstebehandlinger af lovforslag, hvor vi ikke har haft en reel mulighed for at se de kommentarer, de høringsberettigede organisationer har givet.
Det er bare sådan en venlig, men bestemt opfordring til, at vi fremover får høringssvarene i så god tid, at vi som ordførere også har mulighed for at sætte os ind i, hvad der rører sig ude i det virkelige samfund.
fra Socialdemokratiet, og derfor går jeg ud fra, at vi på et tidspunkt enten her i dag eller under udvalgsbehandlingen får at vide, hvor regeringen agter at foretage en tilsvarende besparelse.
I og med at vi nu får et merprovenu ind på 200 mio. kr., skal det ifølge regeringsgrundlaget medføre, at der sker en skattelettelse et andet sted.
Nu er vi jo ikke herrer
over, hvor og hvordan regeringen vil give skattelettelse på de 200 mio. kr., men det er da lidt interessant for os at vide, når vi nu er med til at skaffe ekstra indtægter til staten, så det håber jeg også, at ministeren kan give et svar på.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-13:
Her er der jo primært tale om en videreførelse af den harmonisering og tilpasning, der gradvis har været undervejs de senere år i den finansielle sektor og i den finansielle lovgivning, og det synes vi fra konservativ side
er en fornuftig udvikling.
Vi får mere ens regler og dermed også en større gennemskuelighed på tværs af de forskellige virksomheder i den finansielle sektor og på tværs af de forskellige finansielle brancher, men også med respekt for de forskelligheder, der selvfølgelig også trods alt stadig væk er.
Der er mange enkeltheder i forslaget, som vi får lejlighed til at gennemgå nærmere under udvalgsarbejdet.
Jeg skal bare nævne et par af dem.
Med hensyn til god skik-regler, der nu også indføres for investeringsforeninger, finder vi det vigtigt, at der er en klar kompetenceafgrænsning i forhold til de opgaver, som forbrugerombudsmanden har på det pågældende område, når det gælder markedsføringsloven.
Men der er vel også grund til at tro, at det er en mindre problematik nu end før, eftersom Finanstilsynet og forbrugerombudsmanden nu tilhører samme ministerium.
Også harmoniseringen af spekulationsreglerne kan vi tilslutte os.
Det er jo vigtigt her, når vi taler om spekulationsregler, at man sikrer sig, at der ikke er nogen nærliggende risiko for, at nogen i ledelsen i finansielle virksomheder fristes til spekulation i et omfang, der risikerer at medføre alvorlige tab.
På den anden side skal man selvfølgelig samtidig undgå
for restriktive indgreb i den økonomiske dispositionsfrihed for ledende medarbejdere i den finansielle sektor og også undgå, at reglerne bliver for komplekse.
På et tidspunkt kan det måske være nyttigt at vurdere erfaringerne med de spekulationsregler, når de har været gældende i nogen tid. Men her og nu synes vi, det er rigtigt at sidestille ledelserne i investeringsforeningerne med ledelserne i andre finansielle virksomheder på dette område.
Så Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-13:
To korte ting.
Hr. Ulrik Kragh henviste til sikkerhedsrådsresolutionerne.
Det er jo rigtigt, at der ligger to resolutioner fra september måned, der begge giver ret til selvforsvar, slet ingen tvivl om det.
Men det er jo sådan, at der er bebudet et sikkerhedsrådsmøde her i weekenden, hvor man skal diskutere sammensætningen af den stabiliseringsstyrke, der blev vedtaget på mødet i Bonn den 5. december.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at regeringen vælger
to dage før Sikkerhedsrådet afgiver en resolution, der specifikt forholder sig til den nuværende situation i Afghanistan, at tilslutte sig ikke FN's stabiliseringsstyrke, som formentlig resten af EU-landene vil gøre, stort set, men i stedet for at stille sig bag USA i den her situation.
Hvad er årsagen til det?
Så synes jeg i øvrigt, det var et ret bemærkelsesværdigt begivenhedsforløb.
Det var vel ikke USA, der henvendte sig, det var vel Danmark, der henvendte sig til USA, om USA ikke godt ville henvende sig til Danmark.
Ulrik Kragh (V), 2001-12-13:
Venstre giver, som vi også gjorde, da vi var i opposition, fuld og utvetydig opbakning til Danmarks deltagelse i krigen mod terror.
Vi vil ikke acceptere indskrænkningen i retten til at kunne leve frit i demokrati uden frygt for, hvornår den næste bombe rammer vores samfund.
Bin Laden og Al-Qaida truer og fornægter vores ret til at kunne leve frit og trygt.
Det har NATO-alliancen erklæret den 12. september, det har FN's Sikkerhedsråd erklæret i resolutionerne 1368 og 1373, hvori også er præciseret retten til at udøve individuelt og kollektivt selvforsvar.
Jeg tænker på Makedonien og det østlige Middelhav.
Nu er situationen i Afghanistan imidlertid ved at være så udviklet, at USA kan have relevant brug for styrkebidrag bl.a. fra Danmark.
Danmark har efter drøftelse i Det Udenrigspolitiske Nævn i sidste uge naturligt stillet vores relevante ressourcer til rådighed.
Til løsning af disse opgaver kan Danmark stille med følgende i en periode på op til 6 måneder: 1 stk. C-130-transportfly med to besætninger plus jord- og støttepersonel, i alt ca. 75 personer, 4 stk. F-16-fly plus støttepersonel, der, alt efter hvilke samarbejdsmuligheder der er med de øvrige lande, vil andrage et behov på mellem 185 og 230 personer, og specialstyrkeenheder som jægerkorpset eller frømandskorpset med ca. 100 personer inkl. støttepersonel.
I 3 måneder kan vi stille det til rådighed og efterfølgende en reduceret styrke.
Det er med stor tilfredshed, vi kan konstatere, at Danmark kan bidrage til styrken med velkvalificerede styrker og personel.
Opgavens karakter og de alvorlige vilkår i Afghanistan fordrer, at ingen begrænsning lægges for de danske styrker.
Styrkerne indgår fuldt og helt i totalløsningen af opgaven.
Alt andet ville være uanstændigt over for vores allicancepartnere og over for det danske personels sikkerhed.
Opgaven, de danske styrker stilles over for, er i samarbejde med de øvrige allierede under amerikansk ledelse at færdiggøre kampen mod Al-Qaida og Taleban og sikre et fredeligt miljø for det humanitære arbejde.
Vi tager ikke til Afghanistan for at være spydspids, men samtidig vil vi også sige, at vi har en forpligtelse til at give et fuldt og helt mandat. Grundet den hurtige udvikling af bekæmpelsen af Al-Qaida og Taleban vil det danske styrkebidrag være nyttigt at indsætte primo januar 2002, når det drejer sig om specialstyrkerne.
Flystyrkerne vil have
lidt længere forberedelsestid inden indsættelse.
Personelbidraget andrager - afhængig af samarbejdsmulighederne - 235-400 mand, og det vil koste op til 200 mio. kr. for 6 måneders indsættelse.
Det er med tilfredshed, vi kan konstatere, at såvel udrustning som personel er klar til indsatsen, og vi støtter naturligvis beslutningsforslag nr. B 37 af hele vores demokratiske hjerte.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-13:
Nu kan jeg forstå, at det var med Venstreordførerens hele demokratiske hjerte, at det her ja blev givet, i hvert fald når det gjaldt Afghanistan, måske ikke helt så meget, når det gjaldt processen i Folketinget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-13:
Også jeg deler bekymringen, som hr. Ole Sohn var inde på, med hensyn til de meget sene høringssvar.
Vi mener, at hvis der er noget, det offentlige gerne vil støtte, skal det ske gennem direkte tilskud, så det er gennemskueligt, hvor mange penge der afsættes, og hvad pengene går til, ikke gennem fradrag for private personers velgørenhed. Enhedslisten ønsker derfor ikke at udvide mulighederne for at kunne fradrage gaver til humanitære organisationer til også at omfatte investeringsforeninger.
Vi mener, at en sådan udvidelse vil kunne misbruges, og det er vel også derfor, der i bemærkningerne tales om, at skattemyndighederne skal have mulighed for at opkræve skat i tilfælde af maskeret udbytte.
Set i sammenhæng med de problemer, der kan være med at definere almenvelgørende og almennyttige formål, vil vi stemme imod forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-13:
I det omfang, jeg har forstået, hvad det handler om, har jeg ikke noget imod det, der står i det forslag her, men det er selvfølgelig også et forbehold at tage.
Jeg mangler, synes jeg, egentlig i lovforslaget en eksemplificering af, hvad specialforeninger er.
Jeg har spurgt den tidligere økonomiminister hernede om det, så nu tror jeg, at jeg har lidt styr på det, men jeg synes egentlig godt, det kunne have stået i forslaget, for det er ikke umiddelbart forståeligt, hvad det er for nogle. Så kan man more sig over, at man skal indføre regler for god skik.
God skik er vel noget, man har, når man ikke har regler, men man har måske ikke god skik nu om dage, og så er det selvfølgelig nødvendigt at bestemme, at man skal have det.
Det siger noget om tidernes udvikling, for det burde være en selvfølge, at man handlede efter god skik.
Jeg synes også, det er en udmærket ting, at man kan give bidrag til humanitære organisationer fra den type foreninger.
Så forstår jeg også, at det langt hen ad vejen er implementering af EU-stof.
Så skal der jo cirka to valgperioder til, før det giver overskud, så det synes jeg ikke, vi behøver at bekymre os om i forbindelse med regeringen.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-12-13:
Først vil jeg gerne sige tak for de positive tilkendegivelser, der er kommet fra partierne til lovforslaget.
Så vil jeg sige til hr. Ole Sohn og fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg er enig i, at høringssvar så hurtigt som muligt skal tilgå udvalgene, og det vil jeg bestræbe mig på fra min post.
Dernæst vil jeg sige til fru Colette L. Brix, at det skal fremgå klart af investeringsforeningens vedtægter, hvis den yder bidrag til humanitære organisationer.
Det er alene godkendte organisationer, som foreningerne kan yde bidrag til. Baggrunden herfor er, at der skal være en sammenhæng mellem de skattemæssige forhold.
De to procent, som foreningerne kan yde som bidrag til humanitære organisationer,
beregnes af formuen, det vil sige den formue, der fremgår af årsregnskabet.
Og så til hele polemikken omkring skattestoppet.
Det er ikke en debat, jeg overhovedet ønsker at gå ind i, og jeg er enig i det, den tidligere økonomiminister har udtalt her fra talerstolen.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-13:
Der er tale om et lovforslag, der har været under udarbejdelse under den tidligere regering.
Som andre ordførere har sagt, drejer det sig især om harmonisering af regler, som gælder i andre dele af den finansielle sektor, om god skik-regler og om spekulationsreglerne. Der er for så vidt én ny ting i lovforslaget, og så er der et forsøg på at lukke et hul, og jeg afstår fra at følge S' og SF's skattestopdrilleri i denne sag.
Så er det sagt.
Det nye er, at investerings- og specialforeninger kan give bidrag til humanitære organisationer, som man også kender det fra Norge og Sverige, og hvor man i virkeligheden paralleliserer regelsættet, der gælder i skattelovgivningen og ligningsloven for private bidragydere til humanitære organisationer.
Det tager jeg for givet.
Det har i hvert fald været hensigten oprindeligt.
Det Radikale Venstre støtter, at man kan gøre den slags ting.
Det mener vi er et led i den etiske diskussion, der i øvrigt foregår i den finansielle sektor og hos pensionsopsparere og investorer, måske især private.
Endelig er det jo også en form for harmonisering, at investerings- og specialforeninger nu repræsenteres i Det Finansielle Virksomhedsråd, hvilket er helt i tråd med meningen med Det Finansielle Virksomhedsråd.
Til sidst om det, jeg i denne sammenhæng vil kalde et hul - hvilket ikke er helt fair, men jeg vil gøre det for formidlingens skyld - omkring realkreditforeninger og fonde: Det er i virkeligheden for at forhindre, at der sker ændringer i forhold til det, der har været gældende ret på området, og derfor mener jeg sådan set ikke, at det har noget som helst at gøre med skattestop.
Det er bare, fordi jeg i denne sammenhæng trods alt er for saglig til hoppe med på den polemiske tone, som i øvrigt lød munter.
Villy Søvndal (SF), 2001-12-14:
Til hr. Helge Adam Møller: Hvis man deltager i et forsvarsforlig, så udstyres man jo med vetoret.
Jeg er sådan set meget enig i det grundsynspunkt, at partierne skal vurderes på deres aktuelle standpunkter.
Det var derfor, det, hr. Søren Krarup sagde som et helt dagsaktuelt standpunkt, var så interessant, nemlig at aktionerne i Bosnien og Kosovo var forkerte, fordi NATO ikke selv var blevet angrebet, men at det sådan var godhedsindustrien, der rykkede ud, og det er Dansk Folkeparti forståeligt modstander af. Så er mit enkle spørgsmål: Ville hr. Helge Adam Møller udstyre hr. Søren Krarup og ligesindede med vetoret i den type aktioner?
Det er ikke et spørgsmål om, hvad Dansk Folkeparti var, da de var fremskridtsfolk.
Det er et spørgsmål om det, hr. Søren Krarup siger i dag.
Så vil jeg sige til hr. Jann Sjursen, at jeg aldrig har betvivlet hr. Jann Sjursens ægthed i synet på, at det er vigtigt at levere ulandsbistand.
Det har jeg ingen grund til.
Jeg konstaterer bare, at svaret siger: »Udgifterne til den humanitære indsats og til genopbygningsindsatsen i Afghanistan vil blive afholdt inden for den samlede bistandsramme.«
Det kan så godt være, at hr. Jann Sjursen vil være modstander af det, men hvem tror hr. Jann Sjursen kommer til at bestemme det med det Folketing, bl.a. hr. Jann Sjursen har været med til at legitimere?
Helge Adam Møller (KF), 2001-12-14:
Det var, om jeg fortrød, at jeg havde sagt, at det ikke var udelukket, at Dansk Folkeparti kunne optages i et eventuelt kommende forsvarsforlig. Nej, det har jeg da bestemt ikke fortrudt.
For mig er det afgørende ikke, hvad man har gjort eller sagt i fortiden. Det afgørende er, hvilken politisk holdning man har på det tidspunkt, hvor et forsvarsforlig skal indgås, og hvad man vil forpligte sig til i det antal år, forliget rækker.
Jeg kan såmænd røbe her, at hvis hr. Villy Søvndal og SF fuldstændig skulle skifte holdning på forsvarsområdet og gå ind for et effektivt dansk forsvar med de nødvendige midler, hvor personellet får en hård, effektiv og realistisk træning, og SF ville være fuldgyldigt medlem af NATO og også ville hjælpe de allierede, når de var i nød, og ikke bare stå ude på bagsmækken og yde moralsk støtte, men ikke hjælpe med en eneste soldat eller et eneste fly, når der virkelig er brug for det, kan SF efter konservativ opfattelse også blive en eventuel kommende deltager i et forsvarsforlig. Så den sidste ting angående humanitær støtte: Vi er jo meget enige i, at der skal ydes humanitær støtte, men forudsætningen er, at der er skabt fred, så den humanitære støtte kan komme ind.