runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2006-02-08:
Allerførst vil jeg gerne sige, at jeg synes, det har været en god debat indtil nu.
Faktisk synes jeg næsten, debatten har været bedre end selve forslaget, for forslaget er vi som udgangspunkt ikke særlig enige i, men alt det, der er blevet sagt indtil nu, er vi til gengæld ganske enige i, så jeg tror faktisk ikke, vi er så langt fra hinanden.
Generelt vil jeg sige, at der ikke er nogen tvivl om, at det er et velment forslag fra SF, og som udgangspunkt er vi også enige med forslagsstillerne i, at vi selvfølgelig skal gøre alt, hvad vi kan, for at sikre ligestilling og ligeværd i samfundet.
Men når det er sagt, mener vi dog, at de midler til at nå målet, der bliver foreslået her, ikke er de rigtige, og man kan også sige, at de måske er overflødige.
Som vi har hørt, har ministeren allerede nedsat nogle udvalg, der vil tage spørgsmålet ind som et aspekt, og derudover synes jeg måske også, at SF går meget langt i forslaget.
Man konkluderer nærmest på forhånd ved at sige, at der skal nedsættes et udvalg, der skal komme med anbefalinger til udarbejdelse af undervisningsmaterialer og forslag til ændringer i læreplaner for folkeskolens obligatoriske fag osv.
Man har faktisk allerede konkluderet resultatet af udvalgsarbejdet, og det synes jeg måske ikke er en hensigtsmæssig måde at starte på.
Jeg synes måske også, at der savnes lidt dokumentation i forslaget.
PISA-undersøgelsen er ikke nævnt i forslaget, og så vidt jeg kan se, er begrundelsen for at fremsætte forslaget kun en overordnet bekymring, som vi også deler, og at der skal sættes mere fokus på kønsaspektet.
Vi er enige i, at der godt kan ses på, om der er et behov for bedre undervisningsmaterialer eller nogle ændrede formålsbestemmelser, men vi vil ikke konkludere på forhånd, som der bliver lagt op til i beslutningsforslaget.
Derudover synes vi, der er grund til at anerkende, at regeringen allerede har udarbejdet den handlingsplan, som er omtalt.
Formålet med planen er at nedbryde kønsbestemte barrierer for uddannelse, arbejde og foreningsliv for kvinder og mænd med anden etnisk baggrund end dansk, og det er en del af handlingsplanen, at der skal laves nyt undervisningsmateriale til skolerne om kønsroller og ligestilling, og at der skal laves demokrativejledninger og digitaliseret undervisningsmateriale til elever i grundskolen om det nye liv som kvinde i Danmark.
På ét punkt er jeg meget enig med forslagsstillerne, og det er angående seksualundervisning.
Jeg synes, der er brug for, at vi får styrket seksualundervisningen i den danske folkeskole, og jeg vil faktisk gerne lægge op til, at vi under udvalgsbehandlingen tager det aspekt ind og bl.a. kigger nærmere på den nye strategi fra Sex og Samfund, som også omtales i forslaget.
De er kommet med en række forslag, som jeg ikke alle er enig i.
Bl.a. ønsker de at gøre seksualundervisning til et obligatorisk fag i læreruddannelsen, det mener jeg ikke det skal være, for jeg tror ikke, alle lærerstuderende egner sig til at undervise i det fag.
Men det område vil vi i hvert fald se nærmere på.
Men alt i alt kan vi ikke støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg forstår ikke helt, at den konservative ordfører er så famlende på området her.
Det synes jeg faktisk er gådefuldt, specielt da ordføreren har været med til at vedtage lovgivningen om specialundervisning for voksne, som jo netop er den lovgivning, som har været gældende på det her område.
Det vil sige, at for dem, for hvem det har været relevant at bruge den lovgivning, har man lavet uddannelsesforløb af den her type.
Derfor kan man sige: Vi har en eksisterende lovgivning, der definerer målgruppen, og vi har også redskaber til det.
Det, som er det meget store problem, er, at fra at have et antal amter, som dog var nogenlunde overskueligt, så får vi nu 98 kommuner, som skal forsøge at finde ud af, hvad i alverden de skal gøre ved det her område, som i den enkelte kommune vil være et lille område.
Det er en central forskel mellem Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre, at vi ikke ser med samme øjne på statslig regulering.
Det, som er den meget store forskel mellem situationen dengang og situationen nu, er, at man har decentraliseret håndteringen af den her lovgivning til et niveau, hvor man ikke har skyggen af sikkerhed for, at det tilbud faktisk bliver givet, og at det bliver givet i en tilstrækkelig kvalitet.
Det synes jeg er ærgerligt, fordi man havde muligheden, og man har direkte skrevet, at alle ungdomsuddannelser samles under staten.
Det er ærgerligt, for det er ellers det, som bliver sagt i alle festtaler og alle festsange: Alle har brug for uddannelse ud over grundskolen.
Majbrit Berlau (EL), 2006-02-08:
Men vi kan vel godt være enige om det faktum, at der ikke er ligestilling i samfundet i dag.
Vi kan vel godt være enige om, at der er forskel på mænds og kvinders muligheder, og at der er lønforskelle og alle mulige andre forskelle.
Men det, jeg synes, der er interessant, er jo, at forslaget ikke kun bygger på nogle læseplaner og noget nyt undervisningsmateriale.
Det bygger jo rent faktisk på ideen om, at vi skal have en konstruktiv debat, en dialog kønnene imellem, så man allerede som børn kan sparre med hinanden om, hvad konstruktionen af køn er.
Med konstruktion mener jeg den socialisering, der foregår i samfundet, for det er jo ikke sådan, at ved fødslen er piger pr. definition dårligere til naturvidenskab end drenge, og drenge har mere behov for specialundervisning.
Vi ved, at forskellen er der, så hvorfor ikke hoppe ud i det og sige: Vi er nødt til at ændre forholdene, for at denne konstruktion ikke skal bæres videre til de næste generationer.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Alle skal så vidt muligt have en kompetencegivende uddannelse, og vejene gennem uddannelsessystemet skal være så enkle og gennemskuelige som muligt, også for dem der har særlige behov.
De ordinære uddannelses- og undervisningstilbud skal være så rummelige, at langt de fleste kan få udbytte af dem.
Rummeligheden er allerede stor med det varierede udbud og med de eksisterende støtteordninger, så også mennesker med særlige behov kan udnytte tilbuddene, men det kan gøres bedre.
Forslagsstillerne har ikke anvist den fornødne finansiering og heller ikke gjort det klart, hvilke indholds- og omfangsmæssige krav der skal stilles til et nyt selvstændigt ungdomsuddannelsestilbud.
Det fremgår heller ikke præcist, hvem målgruppen er for et sådant uddannelsestilbud.
Men regeringen anerkender, at der er en gruppe unge udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov, som i dag ikke er i stand til at gennemføre en ordinær ungdomsuddannelse på trods af støttemuligheder og tilrettelæggelsesformer, der sigter på at kompensere for deres handicap.
Regeringen anerkender, at der er grundlag for at vurdere behovet for et særligt ungdomstilbud, målrettet udviklingshæmmede unge og andre unge med særlige behov, men vi skal have afklaret en række forhold, før der eventuelt kan fremsættes et lovforslag.
Finansieringen må foregå inden for de kendte økonomiske rammer, som er aftalt for det kommende år, og hvad angår de følgende år, må eventuelle merudgifter naturligvis indpasses i de rammer, som vi til den tid aftaler med finanslovflertallet.
For at gøre en lang historie kort vil regeringen godt nedsætte en arbejdsgruppe til at belyse de eksisterende muligheder i de ordinære ungdomsuddannelser og belyse de særlige undervisnings- og uddannelsestilbud for målgruppen, der findes, samt opstille relevante forslag til ekstra tilbud og ekstra krav, som kan sikre, at flere med særlige behov og flere udviklingshæmmede kan få en ungdomsuddannelse ligesom andre unge.
Regeringen vil altså gennem et sådant forberedende udvalgsarbejde gerne søge at nå frem til et lovforslag, som kan fremsættes i den kommende folketingssamling.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Kan ministeren ikke bekræfte, at i Norge og Sverige har man allerede taget højde for denne problemstilling, og at Danmark derfor halter lidt efter på det her område i forhold til lande, som vi normalt sammenligner os med?
Mener ministeren ikke, at Dansk Folkepartis forslag alt andet lige er et skridt i den retning, som jeg også kan forstå ministeren efterlyser, og at vi derfor faktisk har mulighed for nu at komme op på samme niveau som de nordiske lande?
Er ministeren ikke enig i det?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Ja, se, det kan jo først afsløres, når vi går i gang med udvalgsbehandlingen, nøjagtig hvilken information vi vil kunne indhente.
Umiddelbart er vi mere stemt for den model, ministeren fremlægger, nemlig at man får iværksat en grundig analyse med henblik på at sikre det bedst mulige tilbud til de unge, som dette forslag retter sig mod, og at vi så derefter gennemfører det.
Det er den takt, som vi foretrækker, men det ændrer jo ikke på, at målsætningen er den samme, nemlig at sikre en god uddannelse til de mange unge, som i dag ikke føler, at de kan finde en plads i uddannelsessystemet.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg leder efter de svar eller den information i udvalgsarbejdet, der kan gøre, at Venstre følger sin positive holdning til forslaget op ved også at stemme for forslaget.
Kan ordføreren løfte sløret for, hvad det er for nogle ting i udvalgsbehandlingen, der skal fremkomme, for at man kan stemme for forslaget?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Nu vil jeg overlade til ministeren at redegøre for regeringens synspunkt vedrørende forslaget, og så vil jeg forholde mig til Venstres synspunkt.
Jeg finder det helt relevant, at man indhenter de oplysninger, der ligger på området, og derfor kan jeg jo varmt bakke op om ministerens forslag om, at man igangsætter en ordentlig undersøgelse af hele feltet her for at vurdere, hvad der kan finde sted inden for de nuværende rammer, og hvor der er brug for nye tiltag.
Endelig er Venstre jo også et økonomisk fuldt ansvarligt parti.
Derfor vil vi også med interesse bemærke os, hvem der er villige til at stille op for at finde finansiering til forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Jeg vil bare igen opfordre til, ligesom jeg gjorde til ministeren, at man simpelt hen retter henvendelse til Fyns Amt og drager nytte af de informationer og den viden, amtet har på det her område.
Kunne man ikke forestille sig, at det var noget, Venstre aktivt ville gå ind for, og at regeringen internt ville sige, at man helt klart burde rette henvendelse til Fyns Amt for simpelt hen at få Danmark op på det niveau, som Danmark faktisk burde være på, for at give udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov et lovkrav på, at de kan få en 3-årig uddannelse?
Det er jo et rigtig fornuftigt skridt i den rigtige retning.
Kan fru Tina Nedergaard forestille sig, at regeringen i den sidste ende vil bakke op om forslaget og trykke på den grønne knap, når vi kommer dertil?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Det fremgår af lovforslaget og de bemærkninger, hvor man også citerer fra andre undersøgelser og analyser, at der kan være en tendens til, at Danmark ikke er i front på dette felt.
Mere kan jeg dog ikke gå i detaljer for at af- eller bekræfte, hvor vi placerer os, da jeg ikke selv er bekendt med enhver analyse på dette felt.
Det er korrekt, at jeg også har opfattet det således, at invalideorganisationer og andre har peget på behovet for et sådant forslag.
Jeg går ud fra, at det bl.a. også er med baggrund heri, at Dansk Folkeparti fremsætter det.
Jeg vil imidlertid fortsat forbeholde mig retten til, at vi får afdækket, om det måske at komme op på niveau – og endda over niveau – med andre lande kunne være en anden løsning end bare at kopiere den model, som ligger i dag.
Men som sagt er vi meget positive over for forslaget, og vi afventer en spændende behandling i udvalget.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Jeg takker selvfølgelig for de pæne ord om Dansk Folkepartis forslag, men jeg vil også godt høre, om ikke fru Tina Nedergaard kan bekræfte, som jeg også spurgte ministeren om, at Danmark faktisk halter efter på det her område, når vi sammenligner med bl.a. Norge og Sverige.
Kan fru Tina Nedergaard også bekræfte, at det er sådan, at alle organisationer på det her område faktisk har hilst det her initiativ velkommen og bakker varmt op om det her forslag?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Vi er nu i gang med behandlingen af et særdeles sympatisk forslag fra Dansk Folkeparti.
Målet med forslaget er, så vidt vi kan se, at sikre, at udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov kan gennemføre en regulær ungdomsuddannelse, og det foreslås, at en sådan skal vare 3 år.
Det er meget relevant, at Dansk Folkeparti hermed sætter dette spørgsmål på dagsordenen, og vi er da også meget positive over for forslaget.
Det er nemlig vores opfattelse, at alle unge skal have mulighed for at gennemføre en uddannelse.
Ikke alene er uddannelse i sig selv en gevinst for den enkelte, vi mener også, at personer med forskellige handicap eller nedsat funktionsevne udgør en regulær og stor ressource i det danske samfund.
Og det er da også en del af vores målsætning, at denne gruppe af unge og voksne i højere grad end i dag skal kunne indtage en plads på arbejdsmarkedet.
Venstre støtter således intentionen i forslaget.
Vi vil imidlertid gerne have belyst, hvordan vi bedst løser opgaverne.
Hvilke tiltag er påkrævet for at kunne tilbyde alle en uddannelse?
Hvor meget kan vi gøre inden for de nuværende fleksible rammer, der er til rådighed i uddannelsessystemet?
Og hvilke andre tiltag ville det være nødvendigt at gennemføre i Folketinget for at sikre unge en god vej igennem uddannelserne?
Disse ting vil vi gerne have belyst, og bortset fra at vi er meget positive, vil vi gerne afvente at tage endelig stilling, til vi har behandlet forslaget grundigt i udvalget.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg vil ikke komme ind på detaljer.
Jeg synes, at jeg har været konstruktiv og positiv.
Jeg vil tage sagen op i det lovforberedende arbejde, og så vil regeringen drøfte sagen med de partier, som går med i et finanslovforlig – også gerne med andre partier – men skal der penge til, er det jo en finanslovsag.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det synes jeg er langt tid at vente, når man tager i betragtning, at finansloven for 2007 skal vedtages inden jul.
Så jeg håber sandelig, at vi kan glæde os sammen, allerede inden vi når jul, ved at have finansieret det her udmærkede beslutningsforslag.
Det lød, som om ministeren allerede nu havde forudskikket, at det her skulle vedblive at være ved kommunal foranstaltning.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Da vi lagde tingene fra staten ud til amterne, førte det til forbedringer.
Og når vi nu lægger tingene fra amterne ud til de nye, store kommuner, er jeg ret overbevist om, at så fører det også til forbedringer.
Og så vil jeg da gerne sige, at jeg har det fuldstændig som fru Margrethe Vestager, jeg står og ser mig så glad på de 10 mia. kr., også selv om jeg ved, at det ikke er Undervisningsministeriet, der får en særlig stor del af dem.
Så jeg er allerede begyndt at glæde mig til jul.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det er ikke så meget det der med finansieringen, men jeg kan fortælle, at videnskabsministeren har været svært påholdende i dag med at bruge de 10 mia. kr., som regeringen har stående et eller andet sted, så jeg tror, der bliver en slat tilovers til undervisningsministeren.
Det var såmænd ikke så meget det, det var mere det, at jeg sådan set deler hr. Martin Henriksens iagttagelse af, at ministeren taler udenom ved at begynde at tale om de mange, der tager eller ikke tager en ungdomsuddannelse, for det her er jo målrettet en gruppe, som i dag stort set er rettighedsløs.
Man har i stedet for ladet det sejle ud til kommunerne uden i øvrigt at vide, hvordan det skulle ende.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg håber da, at man lyset af, at Danmark bruger flere penge end de andre lande, vi bliver sammenlignet med, kan finde veje til at gøre det lige så godt som de andre lande og sikre, at stort set alle får en ungdomsuddannelse.
Så det er jo der, det foregår.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Det er dejligt at høre en minister, der er beredvillig og har lyst til at arbejde sammen med flertallet i Folketinget.
Det skulle også bare mangle.
Ministeren har flere gange henvist til finansieringen af det her.
Er det ikke korrekt, at uanset hvordan ministeren finder sin finansiering, så skal pengene findes, hvis der er et flertal, der pålægger ministeren at gennemføre et beslutningsforslag?
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg er helt sikker på, at hr. Carsten Hansen kan læse indenad og også læse op, så jeg bestrider ikke, at det, han citerede, står i lovforslaget, og som sagt vil jeg gøre alt for at føre det ud i praksis.
Carsten Hansen (S), 2006-02-08:
Jeg vil godt sige, at for vores vedkommende er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt det koster penge eller ej.
Det handler i virkeligheden om, at der er en gruppe unge, der ikke får et uddannelsestilbud i dag, som vi nu sikrer et landsdækkende ensartet uddannelsestilbud.
Jeg glæder mig over, at ministeren efter at have afvist det i forskellige sammenhænge nu er en omvendt synder, og i himlen glæder man sig som bekendt mere over sådan en end over alle de retfærdige.
Så velkommen i flokken.
Når ministeren siger, at det er meget uklart osv., så står der faktisk nederst på side 6 i sammenfatningen, at hvis det vedtages af Folketinget, vil det give de udviklingshæmmede og andre unge med særlige behov, som ikke har mulighed for at få glæde af det nuværende uddannelsessystem, et lovfæstet krav på en 3-årig ungdomsuddannelse efter grundskole.
Så det er i virkeligheden ikke så svært.
Det er alle dem, der i dag ikke har muligheden for at profitere af de normale uddannelsestilbud.
Er ministeren ikke enig i, at det står der faktisk i lovforslaget?
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg håber inderligt, at spørgerne har ret, jeg skal gøre alt for, at hun får ret, og så kan hun ikke forlange mere.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Det, vi kan se af erfaringerne fra den fynske metode, er, at når de er færdige med deres ungdomsuddannelse, så kommer de rent faktisk ud i skånejob eller på anden måde ud på et arbejdsmarked, der kan beskytte dem, men dog samtidig give dem en levevej.
Det kan godt være, det ikke er undervisningsministerens konto, der bliver sparet på, men det bliver så i givet fald socialministerens, og det, der må være vores alles mål, er da, at disse unge også har en fremtid for sig.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Det er jeg fuldstændig enig i, bortset fra at det ikke bliver en besparelse.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Når man læser de bemærkninger, der er til det her forslag, så synes jeg da også, man i den grad lægger op til, at det ikke skal være firkantet.
Der er inspiration fra de forskellige amter, der har gennemført det.
Der er en lang række henvendelser fra de forskellige handicaporganisationer, der viser, hvad der for deres unge lige præcis er den gode måde at gøre det på.
Derfor tror jeg, at ministeren i langt højere grad skal prøve at se på muligheder i stedet for at se på blokeringer, og hvis det handler om penge, så er det jo i virkeligheden et spørgsmål om, hvorvidt det ikke er meget, meget billigere på sigt at få disse unge ud i arbejde, når de har fået sig en uddannelse, frem for at de relativt hurtigt kommer på en førtidspension.
Så jeg tror, at i det samlede billede er det her et mega besparelsesprojekt, plus at det er virkelig livgivende for disse unge, at de også får en fremtid.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Nu plejer det at være op til en regering, hvordan den vil forberede sit lovgivningsarbejde.
Det er normalt, at man nedsætter arbejdsgrupper.
Det kan være inden for ministeriet, det kan være ministeriet og institutioner, det kan også være med inddragelse af interesseorganisationer.
Jeg synes ikke, vi skal lægge os fast på det, for hvis vi laver et alt for stort udvalgsarbejde, så bliver det nok også lidt for langvarigt.
Min tanke var, at et hurtigtarbejdende udvalg skulle kortlægge området og give et bud på, hvad vi har, hvad vi mangler, hvad grunden er til, at nogle tilbud ikke bliver brugt i særlig høj grad, og hvordan eventuelle ekstrabevillinger kunne hjælpe på situationen.
Så synes jeg i øvrigt også, at der er brug for at få en vurdering af, hvilke uddannelsestilbud der er de rigtige, for vi taler om en meget, meget forskelligartet gruppe, og det, der er det rigtige for den ene del af gruppen, er jo ikke det rigtige for den anden.
Derfor skal vi passe på, hvis vi vil lovfæste en ret til ungdomsuddannelse,
at vi ikke gør tingene alt for firkantede.
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Jeg synes ministeren taler en lille smule udenom, når ministeren også taler om, at der er brug for at nedsætte en arbejdsgruppe.
Altså, der vil vi fra Dansk Folkepartis side godt henvise til bl.a. Fyns Amt, hvor man allerede har gjort sig erfaringer med det her, så jeg vil foreslå, at ministeren retter henvendelse dertil og inddrager de erfaringer, der er der.
Hvis ministeren så får nogen positive tilkendegivelser fra Fyns Amt om, hvordan det her kan fungere i praksis, kan jeg så konkludere, at ministeren på regeringens vegne vil tilslutte sig Dansk Folkepartis forslag?
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Derfor mener jeg, det er vigtigt, at vi får vurderet, hvad årsagen er til, at så få kommer igennem, når vi bruger så mange ressourcer.
Når vi frem til, at der skal bruges flere ressourcer, ja, så vil vi naturligvis foreslå det, men det skal så naturligvis indgå i en kommende finanslovforhandling.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Derfor mener vi faktisk, at det er fuldt ud relevant, at man afventer og får konkretiseret: Hvad kan lade sig gøre inden for de nuværende rammer, hvor har vi tilstrækkeligt med tilbud, og hvor mangler de?
Og det er sådan set det, jeg forholder mig til, i forbindelse med at vi har en udvalgsbehandling foran os.
Jeg vil også godt konstatere, at det jo er klart, at Socialdemokraterne ligesom kan have den holdning, at om det koster eller ikke koster er ikke afgørende.
Men det er nu engang afgørende, når man er et parti, der sammen med andre partier normalt udgør et flertal bag en finanslov.
Derfor vil vi meget gerne se, hvem der vil lægge handling bag ordene og medvirke til også at finde en finansiering.
Det vil vi også gerne lytte til med interesse i udvalgsbehandlingen.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-02-08:
Vi er lige så bekymrede for, at muligheden ikke længere findes i folkeskolen, som på universitetet, som på pædagoguddannelsen, som alle mulige steder, fordi vi mener, at gruppeeksamen er med til at give nogle helt væsentlige kompetencer til de studerende.
Det, der er fordelen ved en gruppeeksamen, er f.eks. også, at en eksamen kan vare meget længere, end den kan, hvis man kun har eksamen med én studerende.
Det betyder jo f.eks. i et projekt, hvor man har arbejdet med et projekt i lang tid, at man får mulighed for at gå langt mere i dybden ved en gruppeeksamen, end man gør ved en individuel eksamen.
Er det en problemstilling, der er indgået i Venstres overvejelser?
Michael Thomsen (SF), 2006-02-08:
Tror hr. Martin Henriksen, at når f.eks. Handelshøjskolen i København har valgt i visse sammenhænge at have gruppeeksamen frivilligt – det er jo ikke noget, nogen har lagt ned over hovedet på dem – er det, fordi de er dumme og ikke har forstand på at drive skole, eller hvad er grunden til det?
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Jeg ved ikke, om det var et spørgsmål.
Det tror jeg ikke det var.
Igen vil jeg da bare sige, at vi grundlæggende mener, at det er en fornuftig ting og en fornuftig linje, som regeringen er inde på her, og derfor vil vi ikke støtte oppositionens forslag.
Per Clausen (EL), 2006-02-08:
Jeg skal nok finde en anledning til at fortælle hr. Martin Henriksen om, at jeg sådan set ikke er tilfreds med det danske uddannelsessystem og den måde, det er skruet sammen på.
Men det tager lidt længere tid, så det bliver ikke i dag.
Derfor vil jeg fokusere på én forskel, der i hvert fald er.
Det er den forskel, at hr. Martin Henriksen og Dansk Folkeparti sammen med Venstre og De Konservative har besluttet sig til, at gruppeeksamener er en dårlig ting.