runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-02-23:
Vedrørende en ny lufthavn i Østjylland, nærmere betegnet - ja, der har været nævnt forskellige muligheder, men i hvert tilfælde i nærheden af Århus, ja, der ligger ikke nogen konkret ansøgning, men det er noget, der har været meget omtalt i pressen, især derovre.
Jeg synes faktisk, at det er rigtigt, at Enhedslisten allerede nu tager debatten op her i Folketingssalen, så vi kan sende et signal herfra.
For med den ny struktur, der udvikler sig her i Danmark på trafikområdet - nu taler jeg om indenrigssiden, vi fået Storebæltsbroen - ja, så bliver der jo ikke brug for en ny lufthavn i Østjylland. I løbet af nogle ganske få år vil der være to lufthavne tilbage; det vil være den i Billund, som halvvejs er en international lufthavn, og der vil blive den i Aalborg.
Det er nok noget, som vi alle sammen mere eller mindre ved.
Så derfor er det nok rigtigt allerede nu at sende det signal til de mennesker, der er ved at arbejde for sådan en ny lufthavn i Østjylland, at det er utopi.
Men vedrørende Enhedslistens beslutningsforslag her, ja, det er jo blevet nævnt fra flere sider, at det er forkert at tage en beslutning, inden der ligger en ansøgning; det skal jeg ikke kunne dømme om.
Men når vi er vidende om, at der er nogle, der arbejder med sådan noget, som jeg tror de fleste på længere sigt ved er utopi, jamen så synes jeg, at det er rigtigt, at man tager det op, som jeg har sagt.
Vi vil støtte det beslutningsforslag.
Vi er ikke imod, at der var kommet en lufthavn mere i Østjylland, hvorfor skulle vi være det?
Men vi er så realistiske, at vi kan se, der ikke bliver brug for sådan en lufthavn, og derfor kan vi lige så godt sende det signal ud. Vi vil støtte Enhedslistens forslag, og jeg hørte på de forskellige ordførere, der var heroppe, at de hver især havde en begrundelse for ikke at støtte beslutningsforslaget, men det gik igen hos de fleste ordførere, at de faktisk var enige i, at på sigt bliver der ikke brug for sådan en lufthavn.
Så hvorfor de ikke vil støtte beslutningsforslaget, ja, det ved jeg ikke, men vi vil gøre det.
Egil Møller (DF), 1999-02-23:
Jeg kan konstatere, at by- og boligministeren jo har været medlem af dette Ting i mange år og derfor selvfølgelig også er i stand til at snakke udenom.
Det har vi jo vel alle et ønske om at sikre.
Men rent politisk er vi nok uenige om, hvordan en ny lejelovgivning skal være på dette område, og derfor tør man ikke fra regeringens side, som jeg anførte i min ordførertale, konfrontere nogen vælgere med, at man nu ønsker større liberalisering af boligmarkedet.
Det er sandheden.
Hvis viljen havde været der fra regeringens side, havde der også været en vej, man kunne betræde.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-02-23:
Vi vil gerne bede om, at lovforslag nr. L 149 bliver sendt tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-02-23:
Under førstebehandlingen af dette lovforslag gav jeg udtryk
for, at Fremskridtspartiet så positivt på denne økologilov, men at der dog var ét område, vi ikke kunne være med til, og det er lige bestemt området om kontrolvirksomheden.
Der står det samme om dette område i dette lovforslag som der står i andre love, der er vedtaget herinde, nemlig at enhver kontrollant kan gå ind på en privat ejendom uden retskendelse - noget, der er direkte i strid med grundloven, og noget, som vi i Fremskridtspartiet selvfølgelig ikke kan lægge navn til.
Nu er Fremskridtspartiet jo i den situation, at vi ikke er stemmeberettigede i udvalget, og derfor har vi ikke sendt en skriftlig indstilling.
Men jeg kan sige, at vi støtter de forslag, der er kommet fra Venstre og Dansk Folkeparti.
De vil være et skridt i den rigtige retning, og jeg vil anmode om, at man stemmer for de to ændringsforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-02-23:
Enhedslisten kan ikke støtte de to ændringsforslag, som Venstre har stillet, og når vi ikke kan det, er det naturligvis, fordi vi også af hensyn til den økologiske produktion og dens troværdighed ønsker, at der bliver mulighed for at offentliggøre resultater.
Det er således, at hvis der er nogle brodne kar, skal de frem i lyset, så alle forbrugere kan være sikre på, at den økologiske produktion, vi har, er i orden, at den overholder de økologiske spilleregler, og at man trygt og roligt kan henholde sig til det øko-mærke, som har vundet så stor respekt - ikke alene her i Danmark, men faktisk også internationalt.
Derfor mener vi, at Venstres ændringsforslag faktisk udhuler det, der er bygget op.
Med hensyn til det andet ændringsforslag, hvor man påberåber sig retssikkerheden, vil jeg sige, at for det første er dette her jo ikke et spørgsmål om boligens ukrænkelighed; det handler alene om produktionen.
Det er jo ikke adgang til at gå ind i private hjem, vi snakker om, og jeg kan ikke forestille mig - men det er da muligt - at man fra Venstres side har den opfattelse, at der ikke skal kunne laves uanmeldt kontrol på virksomheder. Hvis det var sådan, ville Arbejdstilsynet og alle mulige andres arbejde jo være fuldstændig umuliggjort, så derfor er der hverken hoved eller hale i det, Venstre her kommer med, og Enhedslisten vil stemme imod de to ændringsforslag.
Christian Mejdahl (V), 1999-02-23:
Jeg kan godt være enig i, at der skal være harmoni - forstået på den måde, at det er de samme principper, der skal gå gennem lovgivningen - men hvis vi fastholder det, kommer vi aldrig ud af stedet.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-02-23:
Vi har en betænkning over dette lovforslag, og der er beklageligvis en lille fejl i den.
Jeg vil godt sige, at CD har været med til dette, da vi synes, at der kan være mange gode intentioner i Venstres forslag, altså i mindretallets forslag.
Men da vi synes, der skal være harmoni i både fødevareloven og inden for Fødevareministeriets område i det hele taget, stemmer vi sammen med flertallet.
Christian Mejdahl (V), 1999-02-23:
Jeg er enig med SF's ordfører i, at der er et sådant behov, som hr. Jørn Jespersen skitserede heroppefra, så det kan vi muligvis finde sammen om i udvalget.
Men på nuværende tidspunkt ser jeg ingen muligheder for - med de meldinger, der er givet i betænkningen - at vi kan få ændringsforslaget vedtaget, og derfor tjener det formentlig intet formål at sende lovforslaget tilbage til udvalget mellem anden og tredje behandling, for ellers ville jeg have gjort det.
Men jeg vil gerne give tilsagn om, at vi på et senere tidspunkt tager den sag op, som hr. Jørn Jespersen rejste heroppefra.
Jørn Jespersen (SF), 1999-02-23:
I SF kan vi godt følge Venstre et stykke af vejen, når det drejer sig om kritikken af den praksis, der er med hensyn til offentliggørelse af kontrolresultater inden for Levnedsmiddelkontrollen.
Vi kunne jo se af den liste, der
at der for det første var tale om, at man offentliggjorde resultater, som forbrugerne ikke havde nogen som helst muligheder for at bruge til noget fornuftigt, og at der var erhvervsvirksomheder, som blev hængt ud i den offentlige gabestok på trods af, at de pågældende virksomheder intet galt havde foretaget sig og ikke havde været i stand til på nogen måde at forebygge det pågældende problem.
Når vi i denne sammenhæng ikke kan støtte Venstres forslag, er det, fordi man udelukkende indskrænker mulighederne for at offentliggøre resultater uden at tage en grundlæggende debat om, på hvilke områder det kunne være fornuftigt at bruge kontrolresultater og offentliggørelse af dem som et styringsmiddel i fødevarepolitikken.
Derfor vil jeg spørge Venstre, om man kan være enig med SF i, at vi har brug for en grundlæggende og seriøs debat om, hvilken brug af offentliggørelser der skal tages i anvendelse inden for fødevareområdet: at vi muligvis skulle indskrænke muligheden for at offentliggøre på nogle områder og udvide muligheden for at offentliggøre på andre områder.
Det tror jeg kunne blive en konstruktiv debat.
Erling Christensen (S), 1999-02-23:
I Socialdemokratiet er vi utrolig optaget af retssikkerheden, men når man helt fornuftigt og i almindelig omgang mellem mennesker kan foretage denne kontrol, finder vi ikke i Socialdemokratiet, at det er nødvendigt at ulejlige retsmyndighederne eller domstolene for at få en retskendelse, så man kan gå ud og udøve den kontrol.
Det, vi taler om her, er at skyde gråspurve med kanoner.
Christian Mejdahl (V), 1999-02-23:
Bare lige for at det skal stå helt lysende klart: Vi afviser naturligvis ikke, at der skal være kontrol med offentlige midler, selvfølgelig skal der det.
Men når hr. Erling Christensen siger, at begrundelsen for formuleringen i dette lovforslag og i en række andre love er, at det skal være lettere at udøve kontrol, må jeg på Venstres vegne dertil sige, at vi er mere optaget af, at den enkelte har den retssikkerhed, som følger i kølvandet af, at hvis man ikke kan blive enige på tomandshånd - altså når kontrollen melder sig - er det også nødvendigt at indhente en retskendelse, når der skal udøves ransagning.
Erling Christensen (S), 1999-02-23:
Ja, vi kan jo koge suppe på den samme pølse mange gange.
Men når Venstre foreslår, at offentliggørelser skal begrænses, kan jeg bare henholde mig til de offentliggørelser, der kom for en uges tid siden, og hvoraf det fremgik, hvordan forskellige fødevarevirksomheder omgikkes fødevareloven, og jeg synes, det var fuldt rimeligt, at de ting blev offentliggjort. Med hensyn til adgangen til privat ejendom har vi jo diskuteret det før, og der ligger et notat, der er et par år gammelt, fra Justitsministeriet, hvor man gør op med disse ting med hensyn til at kunne udøve offentlig kontrol, og de regler gælder også for økologiloven.
Når det er sådan, er det jo, fordi man vil gøre det lettere at udøve kontrollen.
Man tager f.eks. en samtale med de folk, der efter økologiloven søger om offentlig støtte til at gå over til økologisk drift, og her føler vi i Socialdemokratiet, at det selvfølgelig er nødvendigt, at der foregår kontrol, hvor der er tale om forbrug af offentlige midler.
Det handler også om, at hvis vi skal til at ulejlige retssystemet, hver gang man skal udøve denne kontrol, får vi en belastning af vores retssystem, som det i hvert fald ikke kan bære for nærværende.
Jeg har ikke hørt, at Venstre vil bruge flere midler og foreslå yderligere udgifter på det område, så derfor vil jeg klart anbefale, at man afviser de ændringsforslag, der ligger her.
Christian Mejdahl (V), 1999-02-23:
Jeg vil godt begrunde ændringsforslag nr. 3 og 4 ved at henvise til bemærkningerne.
Ændringsforslag nr. 3 skal modvirke en ubegrundet offentlig gabestok, og ændringsforslag nr. 4 er lige så principielt. Venstre er stærkt bekymret over den stigende tendens til, at der ved lov gives forvaltningsmyndigheder mulighed for at kontrollere borgerne, uden at reglerne om ransagning skal være opfyldt.
Retssikkerheden er i dag ofte helt utilstrækkelig, når det drejer sig om forvaltningsmyndighedernes adgang til privat ejendom, og reguleringen er alt for vilkårlig og på kanten af grundlovens regler; opmærksomheden bør skærpes på det område. En yderligere svækkelse af retssikkerheden sker ved, at det ofte er den samme myndighed, som mere eller mindre tilfældigt bliver opmærksom på lovovertrædelserne, der udfører kontrollen og senere behandler disse lovovertrædelser.
Denne svækkede retsbeskyttelse bliver yderligere markant på grund af det totale fravær af generelle forskrifter for forvaltningsmyndighederne.
I kølvandet af den stigende regulering af borgernes adfærd er nemlig fulgt en stadig stigende kontrolvirksomhed, der med hjemmel i lovgivningen giver myndighederne mulighed for indgreb af f.eks. ransagningslignende karakter.
Forvaltningsmyndighederne kan f.eks., uden at ransagningsbetingelserne er opfyldt, trænge ind på privat ejendom og kontrollere uden at rejse sigtelse, og myndighederne kan foretage afhøringer uden at gøre opmærksom på, at kontrolsamtalen kan blive anvendt ved en senere straffesag.
Finder forvaltningsmyndighederne bevis for strafbare forhold, gælder hverken reglerne om afhøring med en sigtets retsstilling eller adgang til advokat, ligesom myndighederne typisk slet ikke er uddannet til og ikke som politiet kan få forskrifter om forsvarlig efterforskning samt indsamling og afvejning af beviser.
Dette er nogle af de begrundelser, som Venstre har for at stille ændringsforslag nr. 4 i betænkningen.
Flemming Hansen (KF), 1999-02-23:
Den Konservative Folketingsgruppe kan i det store og hele støtte lovforslaget, men der er - som det også blev sagt af Venstres ordfører - et par småting, vi gerne vil kigge på under udvalgsarbejdet.
Så vil jeg gerne anerkende den udmærkede oversigt, der er på side 12 i lovforslaget, og som giver en klar fornemmelse af, i hvilken retning forslaget går.
Det har jeg før rost skatteministeren for, og jeg synes, det er dejlig overskueligt.
Vi støtter forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-02-23:
Jeg skal begynde med min konklusion, der næppe er overraskende, nemlig at Kristeligt Folkeparti kan støtte dette lovforslag.
Så kunne man jo filosofere lidt over, hvorfor vi skal have netop dette lovforslag med ændring af forskellige ændringslove osv. Her kunne jeg jo begynde med den venlige tale.
Og den venlige tale må være, at vi havde en lovkvalitetskonference, hvor vi var enige om, at nu skulle alting forberedes bedre og virkelig have topkvalitet på alle områder, og at det simpelt hen er dette, som regeringen vil leve op til, altså ønsket om bedre kvalitet.
Den udlægning er bestemt både sagligt mulig og forhåbentlig også rigtig.
Man kan også være mindre venlig og så stille spørgsmålet, om der har været maksimal enighed i alle detaljer mellem de to regeringspartier, når de skulle komme med det, som de havde bebudet, og det kunne man så filosofere meget over.
Det skal jeg undlade at gøre og konkludere, at vi støtter lovforslaget.
John Vinther (KF), 1999-02-23:
Jeg skal blot kort meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, men at vi godt vil bruge udvalgsbehandlingen til at få klarlagt, hvilke kriterier og retningslinjer det er, der skal ligge til grund for den del af det, hvor by- og boligministeren en gang om året skal offentliggøre, hvilke realkredittyper det er, der vil kunne danne udgangspunkt for lånefinansieringen af de tabsgivende byfornyelsesdele.
Men ud over det så kan vi tilslutte os forslaget.
Gyda Kongsted (V), 1999-02-23:
Lov om ændring af lov om byfornyelse er et led i finanslovaftalen, der på flere områder skal give en mere fleksibel og billigere finansiering af det støttede byggeri.
Venstre ser derfor positivt på ministerens lovændring på området, der helt konkret omhandler en fjernelse af indekslån, som i de forløbne 17 år kun er blevet brugt i forbindelse med finansiering af tabsgivende byfornyelsesudgifter, hvilket vil sige vedligeholdelse eller opretning efter manglende vedligeholdelse, hvor de er obligatoriske og fordyrende.
Værdiforøgende byfornyelsesudgifter, hvilket vil sige modernisering m.v., kan derimod allerede i dag ifølge gældende lov finansieres enten ved indekslån eller 30-årige nominallån, og erfaringerne har her vist, at der aldrig frivilligt er blevet valgt indekslån, netop fordi de var for dyre. Lovændringen går derfor i det store og hele ud på konsekvensrettelser som følge af fjernelse af indekslånene, der nu bliver erstattet af 30-årige fastforrentede nominallån, hvilket på sigt vil være en besparelse i de offentlige udgifter, og det kan Venstre kun hilse velkommen.
Lovændringen har været til høring hos alle relevante interessegrupper, og alle har i det store og hele samstemmende kunnet tiltræde ministerens anbefalinger.
Venstre vil dog i udvalgsarbejdet går nærmere ind i de ønsker, kommunerne har rejst i deres høringssvar, om bl.a. at blive høringspart i forbindelse med fastlæggelse af låneform.
I bemærkningerne til lovforslaget står: »Valget af konkret låneform vil afhænge af udviklingen i renteniveauet og rentestrukturen.«
Der mangler ligesom en anden og meget væsentlig faktor, nemlig kursværdien på lånet.
Hvor stor hovedstolen på lånet skal være, er alt afhængig af kursværdien på tidspunktet, og det har alt andet lige en direkte indflydelse på ejerens formueforhold.
Men det vil Venstre også tage op i udvalgsarbejdet, som vi går positivt ind i.
Venstre kan støtte forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-02-23:
Det skal jeg gøre ganske kort.
Den socialdemokratiske gruppe kan støtte dette lovforslag, der har til formål at opnå lavere omkostninger til byfornyelse ved at anvende lavere forrentede lån.
Vi ser det samtidig som en mulighed for at opnå en større fleksibilitet i finansieringen på området, lige som man har gjort det på en del andre områder inden for boligbyggeriet.
Ole Stavad (S), 1999-02-23:
Kun den faktuelle oplysning til hr. Kjær, at også gratialer i dag er omfattet af reglerne for arbejdsmarkedsbidrag.
Klaus Kjær (DF), 1999-02-23:
Jeg vil godt spørge skatteministeren, om han ikke vil erkende, at der kan være nogle problemer i forbindelse med beregningen af arbejdsmarkedsbidraget, såfremt det skal falde allerede ved køberettens tillæggelse - i hvert fald i relation til, hvorvidt man kan sige, at det helt eller delvis erstatter løn fra virksomheden.
Det kunne jo også gives i form af gratiale osv. osv.
Frank Aaen (EL), 1999-02-23:
Så er det i øvrigt normalt sådan, at hvis man spekulerer i en aktie, kan man risikere at tabe det, man har spekuleret. Her får man altså en spekulationsmulighed, som man kun udnytter, hvis der er en gevinst.
Vi synes ikke om den måde at udbetale løn på.
Jeg synes, lønnen skal udbetales som normal løn.
Villy Søvndal (SF), 1999-02-23:
Efter SF's opfattelse er hovedproblemet nu omkring byfornyelse ikke så meget finansieringsmodellen som det rammebeløb, der årlig afsættes til byfornyelse.
Den usikkerhed, der ligger heri, har betydet, at gode og gennemarbejdede projekter er blevet udsat igen og igen med det resultat, at aktive beboergrupper har slidt sig op for at holde entusiasmen oppe omkring projekterne.
Dette forslag retter ikke op på det problem.
Ellers må man sige, at det er et voldsomt teknisk forslag.
Vi vil i udvalgsarbejdet være optaget af specielt tre forhold og få dem belyst via spørgsmål.
Det ene er de kommende lejeudgifter for folk, der er blevet byfornyet.
Vi vil også være optaget af spørgsmålet om, hvad det her giver udlejerne af mulighed for at tjene penge gennem de nye finansieringsmuligheder.
Endelig synes vi, det er uklart, hvad det her betyder for den kommunale likviditet.
Det er jo ganske afgørende, når man skal sætte byfornyelse i gang.
Hvis det omgående påvirker den kommunale likviditet, så ved vi jo godt, at virkningen af det i en periode med en meget stram kommunal økonomi er, at så går de her projekter i stå og bliver udskudt til fordel for andre.
De spørgsmål vil vi være optaget af under udvalgsbehandlingen, og på baggrund af den vil vi være i stand til at melde mere præcist ud.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-02-23:
Så vi er positive over for forslaget.
Der er jo en hel del teknik i det.
Det kan vi så kigge lidt nærmere på i udvalget, og det kan nok afstedkomme nogle spørgsmål osv.
Men en positiv holdning til lovforslaget.
Henrik Svane (RV), 1999-02-23:
På vegne af Det Radikale Venstres skatteordfører, hr. Morten Helveg Petersen, der desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg sige følgende: Lovforslaget indeholder tre hovedelementer.
For det første justeres reglerne for den skattemæssige behandling af køberetter til aktier, som et selskab kan tildele de ansatte.
Normalt beskattes personalegoder på tildelingstidspunktet.
Ligningslovens § 28 indeholder imidlertid en særregel for aktiekøberetter.
Ifølge reglen udskydes beskatningen til udnyttelsestidspunktet eller afståelsestidspunktet.
De konkrete ændringer af ligningslovens § 28 består i, at særreglen om beskatning på udnyttelsestidspunktet også skal omfatte køberetter til aktier, som tildeles af et selskab, der er koncernforbundet med arbejdsgiverselskabet.
Desuden skal særreglen kun omfatte køberetter til aktier, der er udstedt af det selskab, som yder køberetten.
I Det Radikale Venstre mener vi, at det er en god idé, at reglerne justeres, så anvendelsen af ligningslovens § 28 får en mere udbredt anvendelse, end det tidligere har været tilfældet.
Kursgevinstlovens regler om beskatning af finansielle kontrakter ændres også.
Det Radikale Venstre kan også støtte denne del af forslaget.
Som det tredje ændres reglerne for godkendte medarbejderaktieordninger.
Lovforslaget indebærer, at medarbejderaktier til ansatte, der arbejder i udenlandske datterselskaber, datterdatterselskaber eller afdelinger fremover ikke skal båndlægges i en årrække, som det hidtil har været tilfældet.
Også denne del af forslaget kan vi støtte, da det giver mulighed for, at også de ansatte i udenlandske datterselskaber får reel mulighed for at deltage i medarbejderaktieordningerne.
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Sonja Albrink (CD), 1999-02-23:
CD kan støtte intentionerne i forslaget, som vi har til behandling her i dag.
De fleste intentioner er nogle, der er gode og fornuftige, og hvis der skulle være noget, som skal undersøges, kan det jo gøres under udvalgsbehandlingen.
Jeg skal ikke gå nærmere ind i lovforslagets enkeltheder, men blot tilkendegive, at CD er positive over
for forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1999-02-23:
Vi kan støtte, at der nu åbnes mulighed for, at reglerne om udskydelse af beskatningstidspunktet også kommer til at gælde for virksomheder, hvor den ansatte er ansat i et datterselskab, men hvor det er et holdingselskab eller et moderselskab, som tildeler køberetterne.
Vi kan også tilslutte os, at der foretages justeringer i forbindelse hermed, som sikrer, at selskabet ikke kan foretage fradrag to gange, dels i reglerne om fradrag for en modsvarende udgift og dels via aktieavancebeskatningslovens regler.
Vi er enige i, at beskatningen udskydes til det tidspunkt, hvor aktiekøberetterne udnyttes.
Ligeledes er det en god ting, at man fjerner barriererne for de udenlandske medarbejderes deltagelse i medarbejderaktieordninger, ved at man ophæver båndlæggelseskrav.
Dansk Folkeparti har heller ingen bemærkninger til, at man justerer aktieavancebeskatningsloven, således at der tages højde for de såkaldte no par value-aktier.
Derimod må vi tage forbehold for den del af lovforslaget, som indfører pligt til at betale arbejdsmarkedsbidrag af tildelte køberetter til aktier.
For det første kan det være svært at afgøre, om aktien helt eller delvis skal erstatte en lønindtægt, og for det andet vil de provenumæssige konsekvenser af lovforslaget være beskedne, således som det er beskrevet, hvorfor administrationen, herunder virksomhedernes administration, af en sådan ordning ikke vil kunne stå mål med indtægten fra arbejdsmarkedsbidragene. Under alle omstændigheder, og hvis det ender med, at man også pålægger arbejdsmarkedsbidrag, så bør dette dog ikke betales fra et tidligere tidspunkt, end hvor der sker beskatning, dvs. fra det tidspunkt, hvor man gør brug af køberetten. Men spørgsmålet om arbejdsmarkedsbidrag er således noget, som Dansk Folkeparti vil kigge lidt nærmere på under udvalgsbehandlingen.