Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Målet med det lovforslag, vi behandler, er, som der står, at sikre en aktivitetsudvikling, der harmonerer med ønsket om, at flest mulig unge får en kompetencegivende uddannelse.
Det er vist det, der på godt dansk hedder færre på produktionsskole.
At det står meget klart, kan man se, når man går igennem lovforslaget og de bemærkninger, som der tidligere har været refereret fra.
Hvis jeg først skal opholde mig lidt ved økonomimodellen, så vil jeg sige, at vi i Det Radikale Venstre finder, at der kan være gode grunde til at se på og ændre den bidragsordning, som vi har for indeværende, rigtig gode grunde.
Det kan være rigtigt, at erfaringerne er, at det giver for stor budgetusikkerhed i kommunerne med den her trinmæssige afgift, som betales.
Der er bare det ved det, at den økonomimodel, som vi nu behandler, er en økonomimodel, som ikke engang støttes af et enigt udvalg, som har været nedsat – det er to ud af tre, der støtter forslaget.
De, der ikke støtter, er netop den kommunale part i udvalget.
Det andet er, at det bliver meget vanskeligt for os som medlemmer af Folketinget at vurdere, om en anden model ville have været bedre, da udvalgets rapport ikke er offentliggjort og heller ikke underhånden eller fortroligt er blevet oversendt til Folketingets Uddannelsesudvalg.
Det gør det unægtelig vanskeligt for os at vurdere, hvad der er det indholdsmæssige i de her overvejelser.
Det tredje er, at lovgivningen her skal ske med tilbagevirkende kraft, og uanset om det er positivt eller negativt for den enkelte, så er det principielt problematisk, at man med tilbagevirkende kraft ændrer på de økonomiske forudsætninger.
Derfor regner vi med, at ministeren i forbindelse med udvalgsbehandlingen kan forelægge beregninger, som viser, at man kommune for kommune vil være lige så godt stillet efter det her forslag, som man ville være efter den daværende beregningsmodel.
Sidst, men ikke mindst, finder vi det dybt problematisk, at de kommuner, som har lagt grundtilskud og hus og værdier til at have en produktionsskole, ikke så at sige får den rabat, som har været gældende hidtil.
For det betyder, at det alt andet lige bliver meget, meget dyrere for den enkelte kommune at have en produktionsskole.
Dermed lægger man jo op til en lige så stille kvælning af produktionsskolerne, fordi det ganske enkelt for den enkelte kommune ikke er særlig attråværdigt at lave sådan en.
Hvis man ser på, hvad produktionsskolerne gør, må man jo sige, at der ikke er sagt andet end gode ord om produktionsskolerne.
Jeg tror, at de fleste her til stede kan erindre sig behandlingen af L 3, hvor der var stor enighed, ja, næsten rørende enighed om, at det er godt, at det er målgruppen, der går på produktionsskolerne, og at de gør det, de skal.
Men vi nærmer os måske mere sandheden i dag, hvor det viser sig, at produktionsskoler og aktiveringsforløb af nogle bliver anset for at være stort set to sider af samme sag.
Uanset at der findes fremragende aktiveringsforløb, er der stor forskel på dem og en produktionsskole, som er et pædagogisk baseret udviklingsforløb, der retter sig imod at give den unge et afsæt til at tage hånd om sin livssituation, at få et arbejdsliv eller jo allerbedst at vende tilbage til det kompetencegivende uddannelsessystem og få en kompetencegivende uddannelse.
Når vi har meget svært ved at tillægge regeringen gode motiver, er det jo, fordi den ikke går ind i en diskussion om, hvorfor der er et øget behov.
Hvorfor er der flere på produktionsskole i dag, end der efter regeringens mening burde være?
For erhvervsskolerne er jo et gratis alternativ for kommunerne, så hvis det er kommunerne, der styrer det her, uanset at det er den enkelte skole, der med frit optag selv bestemmer, hvem man vil optage, og hvem man ikke vil optage, så forekommer det at være en ganske besynderlig form for kassetænkning.
Det andet er, at det tilsyneladende ikke strejfer nogen, at det, at der er færre muligheder andre steder, selvfølgelig også giver en større søgning til produktionsskolerne.
Hvis vi havde fået et egentligt udredningsarbejde om de her unges behov i stedet for blot at få to lovforslag, som de facto bare lukker adgangen og mulighederne for unge, der ved gud ikke er vant til at have mange muligheder, så synes jeg, at det havde været en helt anden diskussion.
Så kunne vi se på produktionsskolernes rolle i forhold til uddannelsessystemet, i forhold til erhvervsuddannelserne og de nye erhvervsuddannelser, de kortere, og måske kunne vi have haft et helt anderledes positivt opspil til de nye korte erhvervsuddannelser.
Men det er ikke det, vi taler om her, uanset at det efterlyses i høringssvarene, og uanset at der efterlyses en egentlig vurdering af, hvordan det her kommer til at påvirke skolerne og skolernes mulighed for at være en åbning for de unge tilbage til uddannelsessystemet.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget, og vi synes, det havde været klædeligt, hvis regeringen havde fremlagt baggrunden for det, og også at man var gået ind i en egentlig tilbundsgående overvejelse af skolernes rolle, hvis man fandt, at der var for mange, der gik på dem i dag, herunder også en analyse af, hvilke grunde der kan være til, at der er den store søgning.