runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det er da klart, at det er noget, vi skal kigge på.
Jeg ved også, at hr. Søren Søndergaard bl.a. tænker på rengøringsbranchen, hvor der er et ret højt tempo.
Det er en faktor, der er medvirkende til at frembringe stress og nedslidning, og derfor er det selvfølgelig også noget, vi skal være opmærksomme på.
Jeg tror da også, at ministeren er klar over, at det er noget, der skal ses nærmere på.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Nu er der jo også andre steder, hvor der er et højt arbejdstempo end lige netop steder, hvor man har akkordarbejde.
Jeg er sådan set enig i svaret, at det har en stor betydning, og det er jo også derfor, jeg undrer mig lidt over, at det der halvandentimesbesøg på virksomhederne er et egnet redskab til at afdække de strukturelle problemer, der ligger, med for højt tempo i forskellige brancher, for det er jo ofte brancherelateret.
Det hænger sammen med den diskussion, vi havde før, hvor hr. Bent Bøgsted nu er blevet enig med de tre øvrige partier om, at man skal flytte fokus væk fra brancher og ikke mere koncentrere sig om dem.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Altså det ligger for mig helt klart, at arbejdstempoet på mange områder er medvirkende til at skade arbejdsmiljøet og frembringe stress.
Det ser vi bl.a. mange steder, hvor fagforeningerne har indgået overenskomster om akkordarbejder.
Det er her, fagforeningerne skal gå ind og sige: Vi skal have kigget lidt mere på, hvordan vores medlemmer arbejder, vi skal have kigget lidt mere på, hvordan vi bringer arbejdstempoet ned, så vi undgår stress.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-23:
Jeg vil bare spørge hr. Bent Bøgsted, hvordan spørgsmålet om arbejdstempoet indgår i Dansk Folkepartis vurdering af arbejdsmiljøet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Hvis jeg har forstået hr. Mogens Nørgård Pedersen ret, så går spørgsmålet på, hvornår man ser på de forhold, som børnene har i daginstitutionerne.
Det er sådan, jeg forstår spørgsmålet.
Det kan jeg altså ikke umiddelbart svare hr. Mogens Nørgård Pedersen på.
Det må hr. Mogens Nørgård Pedersen spørge ministeren om.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-23:
Det var ikke størrelsen på børnehaver, jeg ville ind på, for selv børn i små flokke har også brug for et godt arbejdsmiljø.
Jeg skal ikke stå her og rose den tidligere regering, det falder mig langt fra, men den tidligere regering havde trods alt en plan for, at man på et tidspunkt ville nå til børneinstitutionerne.
Den skrottede den nuværende regering og sagde, at det er af mindre betydning, hvordan vores børn har det i hovedparten af dagtimerne.
Så er det, at jeg gerne vil høre hr. Bent Bøgsted om, hvornår der ifølge hr. Bent Bøgsteds opfattelse bliver sat ind på daginstitutionsområdet.
Nu hører jeg til de heldige mennesker, som af og til kommer i en børnehave, og det er jeg i øvrigt glad for.
Hr. Bent Bøgsted siger, at de selv må tage vare på deres arbejdsmiljø.
Jeg er ikke helt sikker på, at arbejderen i en børnehave, her tænker jeg på børnene, tænker så meget på arbejdsmiljø.
Det gjorde hr. Bent Bøgsted og jeg vel heller ikke i den alder.
Er det derfor ikke vigtigt, at vi sætter særligt fokus på, hvordan børnenes arbejdsmiljø er?
De opholder sig i en institution langt mere end fuld tid, og så ser vi bare gennem fingre med det og siger, at nu er der lige 70.000 virksomheder, vi først skal have screenet, og så kommer de måske engang, næsten underforstået, hvis vi får tid.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det, hr. Bjarne Laustsen er inde på, er, så vidt jeg kan høre, DUT-forhandlingerne med kommunerne.
Det er klart, at der sker en nytænkning her, og det ligger selvfølgelig lige for, at kommunerne tager det op med regeringen og forhandler sig frem til en løsning, hvis der er behov for at forhandle sig frem til noget.
Det er spillet mellem kommunerne og staten.
Sådan har det været tidligere, og sådan er det også fremover, det ændres der ikke på.
Så til det med screeningen: Selvfølgelig bliver de da screenet alle sammen.
Det er jo ikke noget med, at bare fordi der er gået 7 år, stopper man med screeningerne.
Man fortsætter da med screeningerne, indtil de er færdige, og man fortsætter da også med kontrolscreeninger hvert tredje år.
Det er ikke noget med, at hvis man ikke lige kan nå at blive færdig inden for 7 år, så bliver de brancher, der ikke er screenet, ikke screenet.
Selvfølgelig gør de da det.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Det var så knap nok svar på det hele, men det er tilladt.
Jeg vil gerne have lov at spørge, for jeg tror ikke, at hr. Bent Bøgsted er helt på omdrejningshøjde: Er det ikke korrekt, at man allerede er begyndt at udfase bloktilskuddene, fordi man starter med sundhedsområdet, og derfor skal staten ikke mere betale til amterne til det her område?
Derfor er det jo ret interessant, at hr. Bent Bøgsted ikke har fået en garanti for, hvornår de tre omtalte grupper får et screeningsbesøg, for Arbejdstilsynet besøger altså de andre først.
Hr. Bent Bøgsted er sikkert bekendt med, at regeringen ud over den aftale, der ligger, arbejder på at skære yderligere ting væk i forhold til arbejdspladsvurderinger på de små virksomheder.
Hvordan har hr. Bent Bøgsted det med det?
Så vil jeg til slut spørge, om hr. Bent Bøgsted kan give en garanti med hensyn til, hvordan Dansk Folkepartis stilling er, når man er færdig med at screene de 40 pct. af virksomhederne, som har BST-pligt i dag, og når ministeren eventuelt finder på at sige, at nu stopper vi det, for vi fandt ikke rigtig noget.
Vil hr. Bent Bøgsted så sige: Vi har en aftale om, at hele området skal screenes færdigt, og den gælder, selv om der går de 4-7 år, inden man kommer ud og besøger rengøringsassistenterne?
Kan hr. Bent Bøgsted garantere, at de får besøg?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Til det første om, hvornår de får besøg: Hvis jeg kunne stå her og sige, hvornår rengøringsassistenterne får besøg, hvornår transportområdet får besøg, hvornår byggeriet får besøg, var det jo ikke uvarslede screeningsbesøg.
Så vidste de jo alle på forhånd, hvornår de fik besøg, og så havde vi jo ikke det uvarslede, som skulle ligge i et uanmeldt screeningsbesøg.
Det er det, der er meningen med det.
Det er jo ikke meningen, at virksomhederne skal vide, at de får besøg den og den dato, at så går vi i gang der.
Så går firmaerne i gang med: Jamen vi må hellere lige rydde lidt op og forberede os, inden Arbejdstilsynet kommer.
Så falder det overraskende.
Til det næste spørgsmål: Jeg er hundrede procent overbevist om, at den danske arbejder er i stand til at tage vare på sig selv og er i stand til at være med til at forbedre sit eget arbejdsmiljø.
Det kan godt være, at jeg har en anden opfattelse end hr. Bjarne Laustsen.
Hr. Bjarne Laustsen vil gerne have, at det kun er fagforeningen, der kan løse de problemer, for det er den almindelige arbejder ikke i stand til.
Men jeg tror mere på, at den almindelige arbejder er i stand til det, end hr. Bjarne Laustsen gør.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil spørge hr. Bent Bøgsted om tre ting.
For det første: Hvornår får daginstitutionsområdet, rengøringsområdet og transportområdet helt eksakt besøg af Arbejdstilsynet i forbindelse med en screening?
Kan man sætte sådan en dato på, hvornår det sker?
For det andet: Et fagforbund, der er vældig godt bekendt af hr. Bent Bøgsted, har mistet 1.400 sikkerhedsrepræsentanter ved den regel, som hr. Bent Bøgsted kom til at stemme for, nemlig at hæve grundlaget for at oprette en sikkerhedsorganisation fra fem til ti.
Synes hr. Bent Bøgsted, at det er godt eller skidt, at der er færre ganske almindelige lønmodtagere til at løfte og varetage interesseområdet for specialarbejderne ude på landets virksomheder?
Det sidste spørgsmål i første omgang er, om hr. Bent Bøgsted synes, det er godt, at BST fremover bliver meget afhængig af virksomhedens egen organisation, frem for at det tidligere var et partsstyret område, hvor lønmodtagerne også havde indflydelse på politikken i BST.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det gør vi jo netop.
Som det er blevet sagt før, kommer de 20.000 mest belastede virksomheder sideløbende med de 50.000, så det er der ingen tvivl om.
Fru Lene Garsdal nævner, at vi slipper brancherne, men det er ikke sådan, at brancherne som sådan bliver sluppet.
Man kan ikke løse problemerne ved at kigge på en branche generelt og sige: Den branche har de problemer, og dem skal vi have løst igennem brancheorganisationen.
Det kan godt være, at der så bliver sendt en meddelelse ud til virksomheden om, at de problemer skal løses, men vi har ingen garanti for, at de bliver løst.
Det var det, der lå i BST, hvor man bare betalte sig fra det: Når man har betalt, gør man nok også noget ved miljøet.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Jamen man sætter jo ikke ind over for brancher.
Det har vi lige hørt.
Det står jo også i det forslag til vedtagelse, at fokus flyttes fra brancher og til de enkelte virksomheder.
Hr. Bent Bøgsteds parti stemte for, at man skulle ophøre med de administrative bøder.
Det var jo netop et system, som tog fat om de dårligste virksomheder, for der er jo et fællesskab inden for en given branche.
Vi ved f.eks., at der inden for slagteribranchen, som jeg nævnte i min ordførertale, er svære problemer med arbejdsmiljøet.
Det er jo ikke virksomhedsrelateret.
Det skyldes jo netop branchen.
Jeg vil egentlig gerne høre, når nu hr. Bent Bøgsted siger, at det er de dårligste, der skal tages først, hvorfor man så ikke gør det med den her arbejdsmiljøreform.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Man har jo undersøgelser, der godtgør, hvilke brancher og områder der er de problemmæssige, hvor de problemmæssige virksomheder ligger.
Det er selvfølgelig den vej, man går for at finde ud af, hvor de dårligste virksomheder er.
Derudover har man alle de henvendelser, der er kommet til Arbejdstilsynet, som har godtgjort, hvor problemerne er størst, og hvilke virksomheder det drejer sig om.
Så man har et vist overblik over, hvor de dårligste virksomheder findes.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Det kan jo ikke undre, at hr. Bent Bøgsted er glad for arbejdsmiljøreformen, hvor han jo var en af bagmændene.
Jeg vil gerne stille et spørgsmål om det her forslag til vedtagelse.
Hvordan kan man vide det?
Der går jo mindst 7 år, inden Arbejdstilsynet er igennem alle virksomhederne.
Før da har man ikke fundet de dårlige virksomheder.
Hvordan kan man sige i sådan et forslag til vedtagelse, at man retter sig mod de dårligste virksomheder, når der er det lange tidsperspektiv?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne kunne glæde mig sammen med hr. Lars Barfoed over nogle af de ting, som han påpeger.
Hr. Lars Barfoed kan sandsynligvis også godt huske, at vi i Socialdemokratiet var konstruktivt på banen med hensyn til at få et bedre arbejdsmiljø, og vi var også i stand til at se ud over, hvad man havde gjort af negative ting.
Vi sagde: Vi vil gerne være med.
Men vi kunne simpelt hen ikke rigtig hitte rede i, hvordan de to ting hang sammen, og hvilken betydning det havde: at samtidig med at man lavede screening, så skete der en udfasning af BST.
Der har været masser af konferencer, og professorer og alle mulige andre spurgte: Hvordan hænger de to ting sammen?
Det hænger kun sammen, fordi det er et besparelsesforslag, der skal betale for, at de 140 mand kan blive ansat igen.
Det er det eneste julenummer, som regeringen har lavet.
Det er fint, at hr. Lars Barfoed glæder sig over det, men for alle de grupper, der fortsat bliver nedslidt, går der altså 3-4 år, inden Arbejdstilsynet kommer ud og kigger på nogle af de virk somheder og gør en indsats.
Man skal lige først have screenet alle de andre virksomheder, så de kan blive fri for BST-pligten og få mindre rådgivning, og hvad ved jeg.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Kan man ikke i Socialdemokratiet glæde sig over, at nu har vi fået en reform, hvor vi for alvor gør noget ved tingene; hvor alle virksomheder bliver screenet, så vi får konstateret, hvor problemerne er, samtidig med at der sker nogle klare prioriteringer med indsatsen, som vi åbent kan diskutere her i Folketingssalen og i den offentlige debat?
Der kommer mere klarhed om tingene, der bliver klare prioriteringer, alle virksomheder bliver screenet.
Det er ikke bare planer, for nu sker der noget.
Kan hr. Bjarne Laustsen ikke glæde sig over det?
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Mit humør fejler bestemt ikke noget.
Jeg synes bare, at der er grund til at tage sig af det på baggrund af alle de personer, som hr. Lars Barfoed godt ved bliver nedslidt.
Derfor deler jeg også SF's holdning til det spørgsmål.
Det var da godt, at vi fik arbejdsskadereformen først, så kan folk da trods alt måske få en bedre behandling.
Det synes jeg da ikke vi skal være kede af.
Men hvis det drejer sig om forebyggelse og om at nedbringe antallet af arbejdsulykker og nedbringe antallet af sygefraværsdage, så skylder regeringen da noget, for det er det stik modsatte, den gør.
Derfor er det ikke nok bare at sige, at vi har vedtaget en plan i den gamle SR-regering.
Vi har også indført en arbejdsmiljøafgift, der betød, at virksomheden, hvis den lavede egenindsatsen, fik et arbejdsmiljøcertifikat, og så fik den pengene tilbage.
For 1 år siden skete der det, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen fjernede det og stoppede pengene ned i egen lomme.
Det, man beskyldte os for, nemlig at kræve penge ind via arbejdsmiljøafgift som en skat og putte dem i lommen uden at gøre noget som helst ved arbejdsmiljøet, er nøjagtig det, som regeringen og Dansk Folkeparti har praktiseret.
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Hr. Bjarne Laustsen har jo vældig travlt med at fortælle andre medlemmer af Folketinget, at vi ikke har forstand på tingene, underforstået at det har hr. Bjarne Laustsen til gengæld.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at hr. Bjarne Laustsen vil til at belære fru Charlotte Antonsen om det med BST.
Det var jo rigtigt, hvad fru Charlotte Antonsen sagde, at der ikke var BST på de områder, men, siger hr. Bjarne Laustsen så: Man havde en plan.
Hvorefter hr. Bjarne Laustsen straks går over til at kritisere regeringen for, at vi ikke allerede nu har gjort noget ved de her områder.
Der var jo ikke sket noget.
De områder var bare ikke lige blevet håndteret lynhurtigt af Socialdemokratiet.
Man havde bare en plan.
Jeg synes, at det er lidt småt med handlekraften i Socialdemokratiet, men jeg vil godt sige til hr. Bjarne Laustsen: Op med humøret.
Nu bliver alle virksomheder screenet, alle kommer i berøring med Arbejdstilsynet, samtidig med at Arbejdstilsynet helt ligesom før kan besøge virksomhederne, hvis der er problemer.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Det må jo komme an på en prøve.
Man vil starte med at screene de virksomheder – det var bl.a. Dansk Folkeparti, der gik ind og sagde, at vi vil ikke være med til at afskaffe BST-pligten, før man har besøgt virksomhederne.
Derfor har ministeren været nødt til at tage fat i de virksomheder og tage dem fra den ende af, så de, vi i den tidligere regering sørgede for kom ind i BST – dem, der kom ind sidst – skal screenes først.
Derfor går der altså lang tid, inden de, der skal screene sideløbende, kommer ind.
De er slet ikke med i de her prioriterede områder.
De tager dem altså fra den anden ende af.
Når man er blevet snydt i forhandlingerne, kan jeg godt forstå, at man reagerer, som man gør.
Så kan vi selvfølgelig sidde og græde sammen over, at der bliver flere nedslidte rengøringsassistenter, der søger om at komme i foretræde for Arbejdsmarkedsudvalget – og hvad skal vi gøre ved det?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg kan konstatere, at hr. Bjarne Laustsen læser det som en vis person læser Bibelen.
Arbejdsmiljøreformen bliver læst på samme måde af hr. Bjarne Laustsen.
Det er jo ikke noget med, at man forholder sig til lovens tekst.
Lovens tekst siger klart, at de 20.000 virksomheder, som de her områder er omfattet af, bliver screenet sideløbende.
Jeg vil foreslå, at hr. Bjarne Laustsen læser lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg kan jo kun forholde mig til realiteterne, og at det er utrolig kedeligt, at en god nordjysk kollega har ladet sig besnakke og forføre af nogle formål, som regeringen har.
Et medlem af Dansk Folkeparti, der jo, når vi er ude i forsamlingshusene, taler de dårligt stilledes sag.
Men jeg kan åbenbart forstå, at når vi kommer herind, så hører det op.
Det er sådan, at man i den screening starter med dem, der kom ind sidst, og det er sundhedspersonalet.
Det er det, der også står i loven.
Det er det, det hele har gået ud på.
Jeg ved da udmærket, at Dansk Arbejdsgiverforening har forsøgt at få ministeren presset til, at vi skulle tage nogle af de gamle kerneområder inden for dansk industri og få dem udfaset først, så de kunne komme af med afgiften.
Så kunne man også udmærket stå på Venstres landsmøde og sige, at vi har forbedret erhvervslivets vilkår.
Men ministeren holdt fast i, at vi starter med dem, der kom sidst ind.
Men jeg synes bare, at vi skulle have startet med daginstitutionerne, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted, rengøringsområdet og transportområdet.
Der kunne sikkert være mange flere, men jeg nævner bare tre for ikke at komplicere det for meget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Det står mere og mere soleklart, og derfor skal hr. Bjarne Laustsen selvfølgelig være lidt undskyldt.
Men det er sådan, at der i står lovforslaget, at vi starter med de 50.000 virksomheder.
Sideløbende screenes de 20.000 virksomheder, som de grupper, hr. Laustsen nævnte, er omfattet af.
Det vil sige, at de er med fra dag et.
Selvfølgelig kan Arbejdstilsynet ikke nå dem alle sammen på ½ år eller 1 år, som hr. Bjarne Laustsen gerne vil.
Vi tager dem sideløbende, og de er med fra dag et.
Det er en påstand, som hr. Bjarne Laustsen kommer med, der ikke er indhold i.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg har tidligere haft en mistanke om, at Venstres ordfører ved meget, meget lidt om arbejdsmiljø.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at Socialdemokratiet og den tidligere SR-regering havde lavet en plan, hvor samtlige brancher blev underlagt BST.
Den stoppede den nye regering, og det beklager jeg.
Er det om 3 år eller 4 år?
Hvem er det, der skal screenes først?
Hvorfor er det lige, at de skal komme til sidst?
Det er jo det, der er problemet i den her sag.
Hvis vi vendte det omvendt, kunne man måske forstå lidt af det, men man vender det totalt på hovedet, og det skal jeg stærkt beklage, hvad angår daginstitutionsfolkene, rengøringsassistenterne og chaufførområdet.
Charlotte Antonsen (V), 2004-11-23:
Vi skal være verdens mest konkurrencedygtige samfund.
Ordentlige og tiltrækkende arbejdspladser forudsætter, at der er styr på arbejdsmiljøet.
Vi har med andre ord de sidste 3 år prioriteret arbejdsmiljøet højt.
For første gang i danmarkshistorien vil Arbejdstilsynet gennemgå alle danske virksomheder for ved selvsyn at konstatere, om arbejdsmiljøet er i orden på den enkelte virksomhed.
Hvis der er alvorlige problemer med arbejdsmiljøet, kan virksomheden blive pålagt at modtage rådgivning, indtil forholdene er blevet bragt i orden, og de kan naturligvis også fortsat blive straffet.
I det gamle system, hvor virksomhederne kun var forpligtet til at betale til BST, men ikke til faktisk at modtage hjælp, var der alt for mange virksomheder, der aldrig nogen sinde fik hjælp til at forbedre deres arbejdsmiljø.
Det er heldigvis historie nu.
Arbejdsmiljøsmileyer er også noget nyt.
Alle virksomheder får mulighed for at forbedre deres image ved at have så meget orden i arbejdsmiljøet, at myndighederne efter deres besøg kan tildele dem en grøn smiley.
Det er et system, der er til at forstå.
Derfor er det helt sikkert, at det vil give virksomhederne et ekstra incitament til at prioritere arbejdsmiljøindsatsen.
Hvis man er certificeret – arbejdsmiljøcertificeret – kan man undgå screening, og man kan med det samme få en grøn smiley.
Det er i øvrigt en metode, som den forrige regering også benyttede, så der er sådan nogle få ting, som er tænkt tidligere, som vi kan genfinde i den nye arbejdsmiljøreform.
Vi prioriterer også indsatsen på en anden måde.
Det arbejde vil naturligvis også fortsætte.
Her er det klart, at vi som politikere har behov for, at der kommer nogle sagkyndige og giver os et input til, hvor man mener, der er størst behov for en indsats på arbejdsmiljøet, og den prioritering vil vi selvfølgelig diskutere med partierne omkring arbejdsmiljøreformen.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at når vi ønsker at gøre noget godt for arbejdsmiljøet, er det naturligvis ikke alene af hensyn til at blive verdens mest konkurrencedygtige samfund, det er naturligvis også af hensyn til de enkelte arbejdstagere.
Det skal være sikkert at gå på job, hvis vi skal sikre os, at så mange mennesker som overhovedet muligt faktisk har et job og dermed bidrager både til deres egen mentale indstilling og til samfundsøkonomien.
Og ...
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
For at starte med det sidste først, så nævnte jeg netop, at der blev sparet 130 mio. kr. på det amtskommunale område, fordi udgifterne til BST forsvinder, og det er jo et væsentlig større tal end de 85 mio. kr., som Arbejdstilsynet får tilført.
Så er det jo også sandt, at man starter med at screene på de BST-pligtige virksomheder, og at det derfor bliver der, besparelsen kommer til at ligge i første omgang.
Så det er og bliver et besparelsesforslag.
Jeg vil da gerne takke hr. Bjarne Laustsen for hjælpen.
Det kan jeg fuldstændig bekræfte, specielt at det der med, at arbejdsmiljøafgiften blev skrottet, var en stor fejl.
Det var netop et område, som skulle tage sig af de væsentlige problemer inden for de belastede brancher.
Så det kan jeg bekræfte.
Hvad angår BST, så nævnte jeg jo lige i mit sidste svar, at ordningen med udfasning af BST først træder i kraft her fra 2005, så faldet i antallet af ansatte vil blive endnu voldsommere fremover.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-11-23:
Vi kan jo godt konstatere, at ministeren siger, at man er skuffet, og man har store forventninger til det kommende arbejde, og man forventer, at man får nogle kortere transporttider.
Men vi vil gerne her i Folketingssalen høre, hvad man konkret har gjort for at få de korte transporttider.
Vi kan kun konstatere, at Danmark led et gevaldigt nederlag i EU.
Og derfor må vi jo spørge ministeren: Er det meningen, at Danmark igen og igen skal tabe på dyrevelfærdsområdet over for EU, eller har ministeren nogle konkrete kort i sin skuffe, som man kan bruge for at forbedre dyrevelfærden under transport?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg må sige til hr. Jørn Dohrmann, at hr. Jørn Dohrmanns spørgsmål bærer meget præg af, at det ikke er hr. Jørn Dohrmann, der normalt varetager dyrevelfærdsdiskussionen på Dansk Folkepartis vegne, for hr. Jørn Dohrmann siger, at der er jo store ord, men ingen konkret handling.
Det er jo ikke rigtigt.
Folketinget har i Retsudvalget afgivet en beretning, der har været en stor forespørgselsdebat, hvor der blev vedtaget en lang række konkrete punkter, og der har været utallige møder i Justitsministeriet om, hvordan de punkter skulle udmøntes i praksis, og det er de blevet gjort.
Som jeg har sagt: Vil de nye regelsæt, der er blevet vedtaget i går, også have konsekvens for Danmark?
Det vil jeg gerne have lejlighed til at tale med Folketingets partier om.
Endelig vil jeg sige til hr. Jørn Dohrmann, at den nye traktat medfører en klar forbedring af dyrevelfærden.
Den bliver indsat som en tværgående bestemmelse, og vi får Europa-Parlamentet på banen.
Og jeg kan love hr. Jørn Dohrmann, at hvis Europa-Parlamentet havde været på banen inden i går, så var det ikke endt, som det er endt.
Det var ene og alene på grund af, at det kun var medlemslandene, der selv sad og diskuterede tingene, at det endte så slemt, som det gjorde.