runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2004-04-22:
Vi har i dag tre fonde, hvis formål er at styrke danske virksomheder i henholdsvis østlande, udviklingslande og vækstmarkeder.
Disse fonde har været igennem et nærmere udredningsarbejde med det formål at klarlægge det fortsatte behov for investeringsfondene.
Konklusionen af udredningsarbejdet har været, at den ene fond, nemlig fonden til investering i vækstmarkeder, har vist sig ikke at fungere efter hensigten.
Der har ikke været den store interesse blandt dansk erhvervsliv for udnyttelse af fonden.
IFV, som den også kaldes, blev oprettet i 1996, og fonden har generelt oplevet et lavt aktivitetsniveau, bl.a. som følge af økonomiske kriser i fondens aktivitetsområder.
Fonden har heller ikke som forventet spillet en central rådgivende rolle.
Udredningsarbejdet har ført til den konklusion, at fonden ikke umiddelbart passer til de enkelte danske ventureselskabers portefølje og strategier, og at fondens nuværende mandat ikke appellerer til de danske private aktører.
Det er også vurderingen, at eventuelle fremtidige aktiviteter i lande, som hidtil har været omfattet af IFV, for hovedpartens vedkommende vil kunne varetages af Investeringsfonden for Østlandene og Investeringsfonden for Udviklingslandene.
Regeringen har derfor konkluderet, at det ikke længere tjener noget formål at opretholde fonden, og ser man på de sparsomme høringssvar, er det et synspunkt, der deles af de berørte parter.
Afviklingen af fonden vil ske frem til 2010, såfremt man ikke risikerer at skulle bryde kontrakter eller foretage uhensigtsmæssige afviklinger af allerede foretagne investeringer.
På baggrund af den foretagne udredning og høringssvarene kan Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Så kan jeg altså forstå, at det ikke er indregnet i finansloven.
Det må jo være konsekvensen af det.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Nu har vi jo lige været igennem et forløb med forhandlinger
om vandmiljøplan III, og da så vi jo fra venstrefløjen et forslag til vandmiljøplan III, som ville koste dansk eksport milliarder af kroner og op mod 27.000 arbejdsløse.
Har fru Anne Grete Holmsgaard et bud på, hvor mange arbejdsløse SF var parate til at ofre, for at få flere indenlandske virkemidler taget i brug på det her område, for det må jo være det, fru Anne Grete Holmsgaard sigter til, når fru Anne Grete Holmsgaard ville have sat gratiskvoten ned og i det hele taget have gjort sådan, at industrivirksomhederne skulle have købt CO2-kvoter og ikke have fået en tildeling i forhold til referenceperioden.
Det har en pris, og hvor stor en betaling var fru Anne Grete Holmsgaard og SF parat til at give?
Det synes jeg ordføreren skylder et svar på, for ellers er der ikke sammenhæng i argumentationen.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg kan ikke bidrage med mere end blot at sige, at disse to øvrige fonde, hvortil fru Anne Grete Holmsgaard gerne vil overføre nogle penge, faktisk har formået at samle en hel masse penge.
Så er der jo gode muligheder for i forbindelse med samtlige finanslove at komme med masser af gode forslag til, hvad midlerne skal bruges til efter alle mulige diskussioner her i Folketingssalen.
Det er vel rart, at der lidt i statskassen?
Jeg opfatter spørgsmålet fra hr. Jann Sjursen som et indlæg om, hvad man i fremtiden kunne investere mere i. Vi har analyseret de fonde, der ligger her, og vi har i Investeringsfonden for Vækstlande besluttet, at der er nogle store firmaer, der har benyttet den her fond.
Det har vi ikke ment var nødvendigt, når vi i de to øvrige fonde har et træk på imellem 300 og 500 mio. kr. om året, så man har kapital til at køre.
Det vil sige, at man altså opfylder erhvervslivets behov i de to andre.
Her oplever vi på det nærmeste, at der ikke er nogen, der bruger den længere, og så er det vel naturligt, når den udmøntes og pengene kommer tilbage, at de føres tilbage til statskassen.
Så er det klart en politisk diskussion, om man skal tilføre flere fonde nogle flere penge, om man skal spørge, om vi kunne udvikle flere politikker, der på de områder kunne få gang i mere.
Men det er jo en helt anden diskussion langt uden for det her lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg må konstatere, at Folketinget var enige om, at økonomi- og erhvervsministeren skulle optage en forhandling med A.P. Møller - Mærsk A/S.
Det gjorde vi.
Det godkendte et flertal i Folketinget.
Og det der med at trække heste til truget: Vi må konstatere, at der kom nogle til truget, og regeringen fik noget ud af det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Jeg kan forstå, at vi nu er gået over til Nordsøen, så med formandens tilladelse vil jeg lige fortsætte i det spor, som ministeren har bragt os ud på, selv om det ikke er noget andet, der er på dagsordenen i dag.
Vores kritik af Nordsøaftalerne var mindst lige så skrap under den tidligere regering.
Man kan jo trække en hest til truget, men man kan ikke tvinge den til at drikke, og vi kunne ikke tvinge S og R til at drikke på det tidspunkt.
Det lykkedes os så trods alt, for øvrigt sammen med Dansk Folkeparti, at tvinge ministeren til at få lavet om på den, og hvad kritiserede vi så?
At det var for dårligt købmandskab.
Men ministeren havde låst sig fast.
Han vandrede over på Esplanaden, lavede en aftale, lagde den frem og sagde: take it or leave it.
Det er altså bare ikke ordentligt købmandskab efter vores mening, og ministeren ville ikke forhandle.
Vi sagde, at vi gerne ville forhandle om det her og om et højere provenu, men der var bare lukket.
Så det var sådan set ministeren, der sagde: Jeg sidder på fedtet; jeg har mit flertal hjemme, her er der ingen mulighed for forhandling.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg vil da gerne sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at nu har man jo været støtteparti for en regering, der ikke formåede at få mere ud af Nordsøen, og nu kommer der så en aftale, der giver ekstra milliarder ind på Nordsøen
, så måske har man spildt sin energi en lille smule i de år, man sad og støttede en regering, der ikke fik mere ud.
Det var punkt 1. Inden vi kunne begynde at bruge penge fra Nordsøfonden, var vi selvfølgelig nødt til at afsøge det politiske landskab imellem de partier, der har støttet selve aftalen.
Sådan er det jo.
Hvis man som SF sætter sig ude på sidelinjen af dansk politik og ikke vil spille med inde på banen, så sætter man sig uden for indflydelse.
Allerede på et tidligere tidspunkt kom vi jo ikke igennem med at investere 16 mia. kr. for de ekstra penge, som kom ind via Nordsøfonden.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Pengene brænder ikke i min lomme.
Jeg synes sådan set, de skulle ud i investeringer.
Det er forskellen på, hvad ministeren og jeg mener i denne her sag.
Ministeren vil gerne have dem i statskasselommen, jeg vil gerne have dem ud og være aktive penge til investeringer i Østeuropa og udviklingslandene, så det er sådan set forskellen. Så vil jeg sige, at vi da godt kan tage en Nordsødebat.
Hvorfor var vi imod regeringens politik på det her område?
Punkt 1, fordi det gav for lidt til staten, punkt 2, fordi ministeren havde præsteret en kompensationsklausul, som betyder, at kommende Folketing er sat ud af spil.
Så tager vi også lige den med Nordsøfonden med det samme.
Ministeren gad ikke engang at invitere os til en forhandling om det.
Det er sådan set, hvad der er i den sag.
Jeg har udtalt mig meget klart om, hvad vi mener om denne her sag, og om, hvordan pengene skulle være brugt.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Ja, man skal høre meget, før ørerne falder af: Slap og perspektivløs vej; ødede det væk til skattelettelser.
Det er jo, fordi der er en afgrundsdyb holdning imellem det at være socialist og det at være konservativ. Jeg må konstatere, når man nu skal tale om den perspektivløse vej, at SF satte sig ned og sagde duer ikke, duer ikke, da vi forhandlede en ny Nordsøaftale hjem, der giver 20 mia. kr. ned i statskassen.
Det er ikke 150 mio. kr., det er 20 mia. kr. lige ned i statskassen bare frem til år 2012, måske mere eller mindre, det afhænger af prisen på en tønde, og det afgør dollarkursen.
Der har vi altså sagt i regeringen, at vi ønsker at sætte 16 mia. kr. af til højteknologisk forskning, men kunne vi komme igennem med det?
Nej, det kunne vi ikke.
Nu skal vi nok skaffe pengene på en anden måde.
Det er virkelig en regering, der sætter tingene i perspektiv ved at give i størrelsesordenen 16 mia. kr. til at udvikle innovation, teknologioverførsel.
Og så må jeg jo sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at hun måske også har haft en lille finger med i spillet.
Der er jo opstået en stigning af bevillingerne på næsten 40 mio. kr. i indeværende år til forskning og udvikling på energiområdet.
Så det der med, at pengene brænder i lommen på en socialist, når man får lidt ind i statskassen: Jeg har fuld tiltro til, at vi ved de årlige finanslovforhandlinger kan finde anvendelse for også de ekstra penge, der kommer ind.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Nu forventer jeg jo, at en erhvervsminister er en minister, der har en vision for, hvad vi i fremtiden skal investere i, hvor vi skal investere, hvordan vi understøtter, at vi får de investeringer, og ikke en skyggefinansminister, selv om erhvervsministeren som formand for Det Konservative Folkeparti og vicestatsminister jo unægtelig har spillet en meget stor rolle i at øde pengene væk til nogle skattelettelser, som ikke giver noget særligt til det her, der handler om, hvad kommende generationer skal leve af.
Det er jo klart, at inden for et område som f.eks. energiteknologier, men også miljøteknologier, har vi i Danmark et enormt potentiale.
Vi ved også, at der er et enormt behov i Østeuropa og i udviklingslandene og for den sags skyld også i mellemindkomstlandene.
Jeg synes derfor, at det er en underlig bagvendt måde at sige, at erhvervslivet ikke har syntes, at det havde brug for flere penge gennem de her fonde.
Det er sådan en rigtig defensiv kurs. Jeg synes, ministeren burde ranke ryggen og så få lavet en ordentlig strategi for, hvordan vi kan bruge de to andre fonde og de midler, der bliver frigjort nu, til en ordentlig investeringsstrategi for f.eks. energiteknologier, som erhvervsministeren jo også er minister for, frem for at køre ud ad den der efter min mening helt slappe og perspektivløse vej, der hedder, at vi laver nogle CDM-aftaler, og så får vi udenrigsministeren til at sætte nogle penge af til det.
Var det ikke en idé at kigge sådan lidt fremad og sige, at det, vi er gode til, skal vi også leve af i de kommende år?
Hvordan kan vi bruge de her fonde til at understøtte en målrettet og visionær strategi på det her område?
Alle har brug for energi, alle har brug for at spare på deres energi, alle har brug for at gøre sig mere uafhængige af importerede fossile brændstoffer.
Med vi mener jeg det danske samfund, en række virksomheder, forskningsinstitutioner, udviklingsmiljøer.
Så hvad med at sætte lidt lunte til det her og få det til at vokse, i stedet for at sige 150 mio. kr.?
Det er jo i øvrigt blot en dråbe i havet sammenholdt med de ufinansierede skattelettelser, som ministeren jo desværre har været en stærk fortaler for.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg må konstatere, at det da er en diskussion, man altid kan lægge op til.
Det er jo sådan, at de to øvrige fonde har haft
god økonomi, så god økonomi, at man faktisk kunne udlodde fra dem, samtidig med de løste den opgave, at erhvervslivet kunne hente støtte de to steder.
Jeg mener, det er to vigtige fonde, og det er altid en politisk diskussion værd, om der er provenu nok i de fonde.
Men det er jo en helt anden diskussion.
Jeg mener ikke, det har noget med det her lovforslag at gøre.
Her har vi en fond, der ikke har været benyttet.
Derfor har vi det lovforslag liggende på bordet om, at vi ønsker at udfase den, og at pengene går tilbage i statskassen.
Det er da helt klart, at hvis man mener på et eller andet tidspunkt, at de to andre fonde bliver nødlidende, kan man have en diskussion om, hvorvidt de skal tilføres penge på det tidspunkt.
Det er jo ligesom hvis og hvis og hvis, men den diskussion vil jeg gerne tage, hvis vi kommer i den situation.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Det betyder så også, at hvis de to fonde pludselig skulle have et kapitalbehov, så vil ministeren være indstillet på at vurdere, om ikke pengene fra IFV-fonden kunne gå i de kasser i stedet for i den store kasse.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Nu er jeg jo blevet belært gentagne gange om, at der findes noget, der hedder en finanslov, og så er der nogle overslagsår.
Jeg har måske udtrykt mig anderledes, men så må jeg kalde det, at i finanslovsammenhæng vil de blive tilbageført.
Det er klart, at jeg jo ikke har disponeret over de her penge i finansloven for 2003.
Der var nogle udlodninger fra de to øvrige fonde på finansloven på daværende tidspunkt.
Men det er klart, at det her giver et provenu, og hvis lovforslaget vedtages, så forventer vi, at det indgår i finanslovsammenhæng - hvis det er mere klart.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Jeg forstod ministeren derhen, at ministeren sagde, at beløbet var indregnet i finansloven.
Som jeg må se det, må det være finansloven 2003-2004.
Det virker en lille smule mærkeligt, for det kan vel ikke være finansloven 2004-2005, beløbet er indregnet i, så jeg vil da egentlig gerne have at vide, hvor det beløb ligger henne for øjeblikket, om det er det samme beløb, der ligger i to kasser, eller hvordan tingene hænger sammen.
Ellers må vi vel konstatere, at finansloven 2003-2004 ikke hænger sammen, hvis det her skulle gå hen og falde i salen.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-22:
På baggrund af de bemærkninger, som også den konservative ordfører, hr. Lars Barfoed, kom med, kunne det være værd f.eks. at se på KIPU og dens form, og så kunne det jo godt være, at man ved en sådan gennemgang kunne finde frem til, at man havde brug for yderligere midler ud over dem, man rent faktisk har i dag.
Derfor er øvelsen at vurdere, om provenuet ikke burde tilfalde de to øvrige fonde, vel ikke så tosset endda, hvis man ser det på baggrund af, at man jo også skulle vurdere aktivitetsområderne og bl.a. vurdere det spørgsmål, som fru Anne Grete Holmsgaard var inde på tidligere, om man ikke i højere grad f.eks. skulle satse på nogle miljø- og energiinvesteringer, som regeringen i hvert fald på andre områder gerne vil, men så også vil tage pengene fra områder, hvor i hvert fald nogle af os synes, det er dybt problematisk.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Nu er det tilfældigvis sådan inden for energipolitikken, at det desværre har taget os 2 år overhovedet at få bevæget Venstre til at sige ja til, at der bliver investeret i vedvarende energi i Danmark med en positiv beskæftigelseseffekt.
Det ved hr. Kim Andersen, men han vil gerne skjule det, for han har været inderligt imod det hele vejen igennem, og han har været den skrappeste blokering for, at vi kunne komme i hus med en samlet aftale, hvor der bliver investeret i vindenergi, biogas, energibesparelser osv.
Og hr. Kim Andersen ved udmærket, at vores linje her er at bruge det potentiale, vi har, og samtidig tage vores miljøforpligtelser alvorligt og bruge det som en platform til at investere inden for energisektoren, hvor vi har meget store potentialer.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-22:
Med dette forslag har regeringen tænkt sig, at nu skal der holdes stor energifest, et rigtigt frådseorgie på vores børnebørns og børns bekostning.
Det bliver meget varmt på kort sigt, og så bliver det meget koldt på lang sigt, hvis en sådan politik som denne skal gennemføres.
Man står over for en international forpligtelse, som går ud på, at man skal reducere med 21 pct. inden for en forholdsvis overskuelig årrække, og hvad gør man så, når man skal reducere med 21 pct.?
Ja, så fremsætter man et forslag, der medfører en forøgelse.
Jeg håber, at alle kan se problemet.
Man skulle foretage en reduktion, og så fremsætter man et forslag om en forøgelse.
Det er en helt særegen form for logik, som har indfundet sig.
Den regnestok, man har i regeringen, kan omregne en reduktion til en forøgelse.
Det konkrete tal er, at man laver en forøgelse på 2,3 mio. t eller 7,2 pct. inden for den første periode.
Det er der naturligvis ingen der kan forestille sig at den her regering har tænkt sig.
Det vil sige, at det, forslaget i virkeligheden går ud på, er at ophæve eller underminere eller direkte bryde vores internationale forpligtelser.
Det er ikke det eneste punkt desværre, hvor man kopierer præsident Bushs bestræbelse på at forhindre opbygningen af et internationalt retssamfund.
Dette her er endnu en pind til Kyotoprotokollens ligkiste, og det er skammeligt, at Danmark, som ellers var et af foregangslandene på det her område med hensyn til at prøve på at få løftet den internationale indsats, nu er blevet et af de lande, der aktivt arbejder på at underminere projektet.
Jeg håber, at ministeren og hr. Kim Andersen i dag har haft lejlighed til at læse f.eks. de oplysende artikler, der er i aviserne om, hvordan gletsjerne rundtomkring i verden svinder ind.
Adskillige kilometer gletsjere er allerede forsvundet.
Men det gør tilsyneladende ikke noget indtryk på regeringsbænkene.
Vi, der har været med i Udvalget vedrørende Grønlandske Forhold, har også kunnet se, hvorledes disse klimaforandringer i Grønland er synlige med det blotte øje.
Man behøver ikke engang videnskabsmænd til at lave lange papiranalyser.
Man kan simpelt hen bare tage til Grønland, tage ud i terrænet og se, hvordan klimaforandringerne der ændrer Grønlands udseende og naturgrundlaget i dette kæmpestore land, der har så stor betydning også for, om Golfstrømmen på et tidspunkt bryder sammen på grund af afsmeltning af indlandsis.
Men disse problemer, som vi står over for, er regeringen fuldstændig ligeglade med.
Man ved, at de næppe vil indfinde sig i denne her regerings tid.
Det bliver vores børn og børnebørn, der kommer til at stå, jeg havde nær sagt, i vand til knæene som følge af den politik, der føres.
Men det er man ligeglad med; det er man fuldstændig ligeglad med, for nu gælder det bare kortsigtet om at dele ufinansierede skattelettelser ud til befolkningen og så ellers forgribe sig på de pengekasser, man kan forgribe sig på.
Vi kan selvsagt ikke støtte det.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg er bekendt med, at det, fru Aase D. Madsen henviser til, er nogle spørgsmål og beregninger, der hører under miljøministeren.
Jeg ved, at miljøministeren er i fuld sving med at løse den opgave, som fru Aase D. Madsen har sat ministeren på, ligesom der svares på spørgsmål fra alle, som er medlem af dette Ting.
Jeg kan desværre ikke sige, hvor vi er henne tidsmæssigt, men jeg ved, at miljøministeren på samrådet udtalte, at man hver dag arbejder på at finde en løsning på den problemstilling.
Aase D. Madsen (DF), 2004-04-22:
Nu vi er ved skrækberegningerne, vil jeg gerne have et svar fra ministeren på, om det ikke er korrekt, at jeg gang på gang også igennem de åbne samråd, som vi har haft både med miljøministeren og økonomi- og erhvervsministeren, har bedt om at få de miljøomkostninger, der ligger på energiområdet fra den forrige regerings tid - så kan man sige skrækberegninger en gang til. Man kan så kalde det et bestillingsarbejde, men det er i hvert fald ikke et bestillingsarbejde fra regeringen, det er fra Dansk Folkeparti.
De beregninger har jeg ikke fået endnu.
Igennem et helt år har jeg bedt om dem, så sent som i marts måned og på de sidste samråd.
Jeg ved godt, at det er miljøministerens ressort, men det drejer sig også om økonomi- og erhvervsministerens ressort.
Jeg har stadig væk ikke fået de beregninger.
De er meget væsentlige også i forbindelse med det forslag, vi har på dagsordenen i dag.
Vil ministeren sørge for at få fremmet, at vi får de beregninger af omkostningerne på det område?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg kan jo sige, at når vi på energiområdet besvarer et spørgsmål, er det gerne formanden for Energipolitisk Udvalg, der sender spørgsmålene over, når de er formuleret, og så svarer jeg selvfølgelig tilbage til udvalget.
Sådan er det i dag, sådan vil det være i morgen, og sådan vil det være i fremtiden.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Det er jo ganske forunderligt, nærmest absurd, at høre
hr. Keld Albrechtsens indlæg.
Hr. Keld Albrechtsen får det til at fremstå, som om jeg nu har bedt ministeren om beregninger af konsekvenserne af oppositionens forslag til kvotedirektivlov.
Det, jeg snakkede om vi ville få beregninger på, var det, der blev bestilt på det seneste åbne møde i Det Energipolitiske Udvalg, nemlig om CO2-kvoteloven.
Da gav regeringens ministre tilsagn om, at der ville blive foretaget nogle beregninger af konsekvensen af det, som oppositionen har været fremme med.
Jeg er ikke her i dag kommet med noget ønske om noget specifikt i forhold til diskussionen med hr. Keld
Albrechtsen
Men det er typisk for Enhedslistens og venstrefløjens argumentatoriske manipulationsform.
Vi er her vidne til, hvordan man i mangel af egne argumenter får påduttet andre et eller andet, som de aldrig har sagt.
I øvrigt vil jeg spørge ministeren, om det så ikke er sådan, at det er mest hensigtsmæssigt, at hvis der er nogen, der ønsker svar på nogle vanskelige spørgsmål eller ønsker nogle beregninger, beder man ministeren om at få dem, og hvis det kan lade sig gøre, får man dem fra ministerens system på et fagligt og hæderligt grundlag.
Sådan har vi vist arbejdet hidtil.
Er ministeren ikke enig med mig i, at det er klogest, at vi fortsætter på den måde med tillid til det embedsværk, der er bag enhver minister, sådan at det ikke skal spændes for hverken hr. Keld Albrechtsens eller andres vogn, inklusive min?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg vil endnu en gang gentage, at vi foretager selvfølgelig de beregninger, som vi bliver bedt om i ministeriet; det gør vi den ene gang efter den anden.
Nu vil jeg gerne sige, at det ikke er hr. Kim Andersen, der mest belaster mit system i forbindelse med besvarelser af spørgsmål til og beregninger i ministeriet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-22:
Det sidste svar synes jeg er fair og ordentligt.
Så er det hr. Kim Andersens ønske, der bliver imødekommet af ministeren på det grundlag, hr. Kim Andersen ønsker, og så har vi andre mulighed for at se de præcise beregningsforudsætninger, for de står i hr. Kim Andersens brev.
Så kan vi jo meddele offentligheden og ministeren, om vi synes, det er udtryk for, hvad oppositionen går ind for eller ikke går ind for, og så kan vi korrigere det.
Så får vi til sidst opstillet et beregningsgrundlag, der giver et retvisende billede af, hvad det egentlig er, oppositionen foreslår.
Jeg synes, det kunne være udgangspunkt for et udmærket samarbejde om at få lavet nogle beregninger.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg besvarer mange spørgsmål som minister, også fra hr. Keld Albrechtsen, og de spørgsmål, som ordførerne retter til ministeren, svarer ministeren på.
Med hensyn til, hvilke forudsætninger der skal beregnes ud fra, kan man jo lave masser af forudsætninger, masser af beregningsmetoder.
Så sent som i går blev jeg præsenteret for en beregning på, at hvis man ville investere nogle få millioner kroner i et projekt ovre i Vestjylland, skabte det 6.000 arbejdspladser. Jeg må sige, at der kan laves mange beregninger, men der er ingen tvivl om, at denne kvoteordning vil medføre stigende elpriser for alle danske virksomheder og alle danske forbrugere.
Det er klart, at hvis elprisen stiger, forringer vi danske virksomheders muligheder for at konkurrere.
Jeg kan ikke begynde her fra talerstolen i dag at bevæge mig ud i nogle beregningsforudsætninger på det ene og det andet og det tredje.
Jeg svarer på de spørgsmål, og er der nogen, der vil have lavet nogle beregninger på noget, så gør ministeriet det efter bedste evne, om det så er hr. Keld Albrechtsen, der kommer, eller det er hr. Kim Andersen, der kommer.