Niels Helveg Petersen (RV), 2000-11-21:
Lad mig til start sige tak til initiativtagerne til debatten.
Den kommer på det rigtige tidspunkt, nu hvor der ligger et udkast til et charter for grundlæggende rettigheder.
Udkastet er udarbejdet af et konvent på 62 personer, som stats- og regeringscheferne nedsatte.
Konventet videresendte udkastet til stats- og regeringscheferne på det uformelle topmøde i Biarritz i oktober.
Stats- og regeringscheferne hilste charteret velkommen.
Jeg vil på regeringens vegne hjerteligt takke forhenværende minister og formand for Folketinget Erling Olsen for hans store arbejde i konventet.
Stor tak også til Folketingets repræsentanter i konventet, hr. Claus Larsen-Jensen og fru Ulla Tørnæs.
Det fremgår af mandatet fra Kölntopmødet i juni 1999.
Charteret får således i Nice karakter af et politisk dokument.
Jeg vender tilbage til spørgsmålet om charterets videre skæbne.
Konventets opgave var at sammenstille eksisterende rettigheder, det fælles værdigrundlag, som EU-landene bygger på og værner om.
Charteret indeholder både de klassiske borgerlige og politiske rettigheder og de økonomiske og sociale rettigheder og nyere rettigheder som f.eks. god forvaltningsskik i EU's institutioner.
Jeg synes, at konventet har lavet et godt arbejde og et indholdsrigt udkast.
Charterets struktur er ny og forfriskende for et menneskerettighedsdokument.
Charteret er inddelt i syv kapitler under overskrifterne: Værdighed, Friheder, Ligestilling, Solidaritet, Borgerne i Unionens medlemsstater, Retfærdighed i retssystemet og Almindelige bestemmelser.
Disse kapitler rummer rettigheder udviklet i EU, Europarådet, FN og i medlemsstaternes forfatninger.
Charterets indledende bestemmelse i artikel 1 er hentet fra FN's verdenserklæring om menneskerettigheder fra 1948 og omhandler den menneskelige værdighed.
Jeg er glad for, at charteret starter med netop respekten for den menneskelige værdighed.
Det fremhæver, at det enkelte menneske skal være i centrum.
Charterets bestemmelser er jo i øvrigt korte og klare, skrevet i et forståeligt sprog.
Ønsker man en nærmere redegørelse om charterets bestemmelser, er man nødt til at se på forklaringerne til charterteksten.
Kapitel 7 om de almindelige bestemmelser har været det vanskeligste at udfærdige.
Dette kapitel indeholder sammen med præamblen den generelle ramme for charteret.
Det har aldrig været hensigten, at charteret skulle forrykke den kompetencefordeling, der eksisterer mellem Unionen og medlemsstaterne.
Meningen med charteret er derimod at synliggøre de eksisterende rettigheder og principper, som EU skal respektere.
Der er ikke noget nyt i, at EU i sin virksomhedsudøvelse skal respektere grundlæggende rettigheder. Det fastslog EF-Domstolen for over 30 år siden, og det er jo også naturligt nok.
Ethvert civiliseret system, der er tildelt myndighed til at lovgive og til at dømme med direkte virkning for borgerne, skal selvfølgelig overholde grundlæggende rettigheder og værdier.
Vi taler tit om, at de grundlæggende rettigheder er universelle, og det gælder selvfølgelig også for EF og for EU.
Tidligere er de grundlæggende rettigheder i EF-systemet blevet fastlagt gennem EF-Domstolens retspraksis.
Med Amsterdamtraktaten blev de en del af traktatgrundlaget.
Nu er man nået dertil, at man i et selvstændigt dokument har samlet disse rettigheder, men at man synliggør rettighederne er ikke ensbetydende med, at kompetencen ændres mellem Union og medlemsstater.
Det er indføjet i charterteksten, at Unionen ikke tildeles nye kompetencer eller opgaver med charteret.
Charteret udgør en vigtig begrænsning i EU-institutionernes beføjelse dér, hvor vi har givet dem
kompetence.
Der er helt centrale og grundlæggende rettigheder, der skal overholdes, uanset hvilket ærinde EU er ude i.
Borgerne kan se charteret som et værn mod, at deres fundamentale rettigheder tilsidesættes, på samme måde som hvis danske myndigheder tilsidesatte grundlovens bestemmelser eller bestemmelserne i den europæiske menneskerettighedskonvention.
Over for EU's institutioner kan den enkelte borger således forvente at være sikret respekten for sit privatliv og sit familieliv, respekten for ejendomsretten, ytringsfriheden, erhvervsfriheden og alle de andre anerkendelsesværdige rettigheder, som vi også her i landet sætter højt og værner om. Hovedformålet med charteret er som nævnt at klargøre for de mennesker, der befinder sig i et af EU-landene, hvilke rettigheder og principper EU skal respektere, men charteret sender også et vigtigt signal til den øvrige verden.
Charteret styrker EU's troværdighed på den internationale scene.
EU har forbindelser med stort set alle nationer.
Et af EU's hovedbudskaber er respekten for menneskerettighederne og det enkelte menneskes værdighed.
Charteret styrker os i denne internationale sammenhæng.
Vores budskab får troværdighed, når vi selv er forpligtet i forhold til, hvad vi betragter som fundamentale rettigheder. Jeg vil godt give et eksempel på det.
For nylig var der ASEM-topmøde i Seoul mellem EU-landene og 10 asiatiske lande. Et af de følsomme emner var respekten for overholdelsen af menneskerettighederne, hvor asiatiske partnere bedre vil forstå og acceptere vores intentioner, når vi kan henvise til vores fælles EU-charter, der er udformet med inddragelse af ngo'er og de øvrige civilsamfund.
I betragtning af den stigende rolle, som menneskerettighedsdiskussionen har i det internationale samfund, er det en væsentlig betragtning.
Der er rejst mange spørgsmål om, hvordan charteret forholder sig til den danske grundlov, til den europæiske menneskerettighedskonvention, og om charteret ændrer EF-Domstolens rolle.
Justitsministeren vil i sin besvarelse nærmere komme ind på forholdet til grundloven og menneskerettighedskonventionen.
Om EF-Domstolens rolle vil jeg blot gentage, hvad jeg tidligere har sagt: EF-Domstolen vil givetvis lade sig inspirere af et kommende EU-charter.
Domstolen påser og beskytter allerede i dag grundlæggende rettigheder, og charteret tydeliggør de eksisterende rettigheder.
En vedtagelse af charterudkastet medfører ingen ændringer i EF-Traktatens regler vedrørende Domstolens kompetence og procedurer.
EF-Domstolens rolle ændres ikke ved vedtagelse af charteret.
Den 30. marts vedtog Folketinget, at regeringen skulle arbejde for, at charteret skulle udtrykke de frihedsrettigheder og det humanistiske menneskesyn, som EU-landene er fælles om, og som skal gælde over for EU's institutioner.
Regeringen skulle endvidere arbejde for, at charteret ikke skulle ændre på fordelingen af kompetencen mellem EU's institutioner og medlemslandene, og at charteret skulle udformes under hensyntagen til andre forpligtelser på området, som Danmark er bundet af, herunder især den europæiske menneskerettighedskonvention.
Udkastet til charteret understreger netop det humanistiske menneskesyn, som vi deler med de øvrige EU-lande.
Det er også tilfredsstillende, at de økonomiske og sociale rettigheder, som vi her i landet lægger stor vægt på, står sammen med de mere klassiske borgerlige og politiske rettigheder.
Det er hensigten, som nævnt i henhold til Det Europæiske Råds beslutning i Köln, at charteret skal proklameres som en højtidelig erklæring.
Charteret får karakter af et politisk dokument.
Det er den danske regerings holdning, og den deles af hovedparten af de øvrige medlemslande.
Først i en senere fase skal det, som det fremgår af Kölnbeslutningen, undersøges, om, og i givet fald hvorledes, charteret skal optages i traktaterne.
Fra dansk side skal vi være rede til at fortsætte den diskussion, og vi skal ikke fra vores side udelukke, at der senere kan opstå et velbegrundet behov for at få charteret indskrevet i Traktaten, men den beslutning skal altså ikke træffes nu.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at regeringen er meget tilfreds med udkastet.
Der er da formuleringer og bestemmelser, som vi mener, vi kunne have skrevet bedre, men vi må jo huske på, at charteret er produktet af et fælles projekt mellem regeringerne, medlemslandenes nationale parlamenter, Europa-Parlamentet og Kommissionen.
Jeg tror, at charteret vil medvirke til at understrege, at EU-samarbejdet i bund og grund bygger på de europæiske landes fælles humane værdier.