Lene Espersen (KF), 2002-01-31:
Lad mig begynde med at slå fast, at regeringen lægger stor vægt på at sikre et effektivt og et velfungerende politi.
Det er ikke nogen hemmelighed, at vi i regeringspartierne har bekymret os meget om, hvorvidt politiet har de rammer, som er nødvendige for at møde den nye tids udfordringer:
Formandskabet i EU, som bliver en meget betydelig opgave, indsatsen mod terror i konsekvensen af begivenhederne i USA sidste år, forebyggelse af vold og sikring af borgernes tryghed i hverdagen, internationaliseringen og udviklingen på it-området for blot at nævne nogle af de store opgaver, som politiet skal løse i disse år.
Her et par måneder efter regeringsdannelsen er det en glæde for mig at kunne sige, at det indblik, jeg selv på denne relativt korte tid har fået af politiet, tegner et meget positivt billede af en moderne og en stærk politistyrke, som der de senere år er gjort meget for at ruste til at klare vores moderne danske samfundsbehov.
Jeg skal i det følgende opridse hovedtrækkene i det billede: For det første politiets flerårsaftale.
Politiets økonomi i årene 2000-2003 er som bekendt lagt fast i den flerårsaftale, som den tidligere regering indgik med et bredt flertal i Folketinget i forbindelse med finansloven for 2000. Flerårsaftalen sikrer politiet faste økonomiske rammer og opstiller samtidig nogle overordnede indholdsmæssige mål for politiets arbejde.
Det tryghedsskabende og forebyggende arbejde skal i centrum, nærpolitiet skal styrkes, og der skal gøres en særlig indsats mod bl.a. volds- og bandekriminalitet
samt it-kriminalitet
Ud over at de faste økonomiske rammer giver aftalen også politiet en forøgelse af de bevillinger, som bl.a. har gjort det muligt at give politistyrken et tiltrængt løft.
Der er ansat flere polititjenestemænd, og det vil for alvor begynde at slå igennem i de kommende år, efterhånden som de nyansatte færdiggør deres uddannelse på politiskolen.
Hertil kommer, at rigspolitiet som led i udmøntningen af aftalen har iværksat en omfattende omstillings- og moderniseringsproces.
Der skal bruges moderne styringsredskaber, som sikrer, at der er sammenhæng mellem ressourcer, aktiviteter og resultater.
Samtidig er der sket en ændret fordeling og prioritering af arbejdsopgaverne.
Herved bliver der frigjort ressourcer til de særlig vigtige indsatsområder.
Under flerårsaftalen vil der således løbende blive tilført ekstra personale til de højt prioriterede områder, bl.a. til en styrkelse af nærpolitiet samt volds- og bandeindsatsen.
Der er således rigtig mange gode projekter i gang i dansk politi i disse år, og det er klart, at når man gennemfører så stor en omstillingsproces, vil der altid være nogle ting, som lykkes bedre end andre.
Jeg er imidlertid glad for at kunne sige, at langt de fleste projekter kører efter planen, og at det generelt set går rigtig godt for politiet med at leve op til kravene i flerårsaftalen.
Forud for denne forespørgselsdebat har jeg således modtaget en vurdering fra rigspolitiet, som går ud på, at politiet i meget vidt omfang og med meget tilfredsstillende resultater har levet op til kravene i flerårsaftalen, og det er en melding, som jeg er meget tilfreds med.
Terrorindsatsen: Selv om flerårsaftalen som udgangspunkt fastlægger politiets bevillinger i de kommende år, kan der naturligvis støde uforudsete opgaver til, som gør det nødvendigt at tilføre yderligere ressourcer.
De tragiske begivenheder i USA den 11. september satte yderligere fokus på nødvendigheden af at slå hårdt ned på terrorisme, også her i Danmark.
Politiets indsats mod terrorisme er øget markant efter den 11. september.
Det nødvendiggør en betydelig styrkelse af navnlig efterretningstjenesten, og der er som bekendt tilført yderligere ressourcer sidste år til dette formål, og denne linje fortsættes i det finanslovudkast, som regeringen fremlagde i forgårs.
Både Politiets Efterretningstjeneste og rigspolitiet i øvrigt samt visse politikredse skal styrkes, såvel ved at der tilføres mere personale og andre personaletyper som ved indførelse af ny og bedre it til understøttelse af efterretningsarbejdet.
Jeg lægger vægt på, at politiets øgede indsats mod terrorisme ikke blot bliver mere af det samme.
Verden har ændret sig, og derfor er det også nødvendigt at tage nye midler og metoder i brug.
Bl.a. skal der skabes et tættere samarbejde mellem udlændingemyndighederne og indvandrermiljøerne.
Samtidig skal PET tilføres nye kompetencer, bl.a. i form af medarbejdere med en samfundsanalytisk baggrund.
Som nævnt forudsætter en så markant forøgelse af indsatsen mod terrorisme, at politiet tilføres yderligere penge.
Derfor fik politiet ved et aktstykke sidste år en ekstraordinær bevilling på 50 mio. kr.
Samtidig blev politiet i øvrigt tilført 40 mio. kr. til indkøb af udstyr til det EU-formandskab, som jeg vender tilbage til om et øjeblik.
Regeringen ønsker at videreføre den øgede indsats mod terror i de kommende år, og derfor indeholder regeringens finanslovforslag også et varigt løft på 60 mio. kr. til politiets bevillinger, penge, som skal bruges til terrorindsatsen.
Det er klart, at det bliver en meget stor opgave at sikre en rolig og en ordentlig afvikling af topmøder, statsbesøg m.v. under formandskabet, og det vil trække store veksler på politiet.
Regeringen lægger afgørende vægt på, at der ikke må være økonomiske restriktioner for politiets varetagelse af denne opgave på en tilfredsstillende vis.
Jeg nævnte tidligere, at politiet har fået tilført en ekstrabevilling på 40 mio. kr. til indkøb af sikkerhedsudstyr til brug under EU-formandskabet.
Herudover er der på regeringens finanslovforslag afsat en reserve til dækning bl.a. af politiets udgifter til beredskabsopgaverne i forbindelse med EU-formandskabet, og det er jo af gode grunde endnu ikke muligt at opgøre størrelsen af den nødvendige bevilling, da denne i høj grad vil afhænge af trusselsbilledet under formandskabet.
Der vil derfor først på et senere tidspunkt blive taget stilling hertil.
Men som sagt vil der ikke være økonomiske restriktioner for politiets varetagelse af opgaven. Det er som bekendt en bærende tanke for regeringen, at vi vil skabe det nødvendige økonomiske rum for en fortsat forbedring af den offentlige service, navnlig på ældreområdet og i sundhedssektoren, samtidig med at vi også fastholder et skattestop.
Og netop politiet friholdes imidlertid på finanslovforslaget fra de sparekrav, som er udmeldt til stort set alle andre dele af den statslige forvaltning.
Det gælder såvel i aftaleperioden som i de efterfølgende BO-år.
Det betyder selvsagt ikke, at politiet ikke skal stræbe efter at arbejde mere effektivt.
Navnlig skal politiet, ligesom alle andre statslige myndigheder, løbende søge at billiggøre sin administration.
Det var en grundtanke i flerårsaftalen, og det er også regeringens politik, men det særlige for netop politiet er, at de ressourcer, personalemæssige og økonomiske, som frigøres på denne måde,
skal forblive ved politiet.
Regeringens finanslovforslag lægger op til effektiviseringsgevinster på politiets administrative og økonomiske område, der skal bruges til fortsatte forbedringer af den indsats, der relaterer sig til borgerne.
Politiets bevillinger beskæres ikke, sådan som det er tilfældet i den øvrige statslige sektor.
Det er klart, at der til politiet, som til alle andre virksomheder, fra forskellig side og fra tid til anden kan fremkomme ønsker eller krav om at kaste sig over nye opgaver eller at prioritere særlige områder, også ud over hvad den løbende effektivisering giver plads til.
Det synes jeg er tanker, som bør indgå i overvejelser om en eventuel ny flerårsaftale, når den gældende flerårsaftale
udløber med udgangen af 2003,
Størsteparten af de initiativer, som jeg har nævnt i dag,
er jo ting, som den tidligere regering iværksatte, og som vi tilsluttede os, mens vi var i opposition.
Og jeg vil gerne benytte denne lejlighed til - efter at jeg nu som justitsminister har haft mulighed for at kigge politiet efter i sømmene - at kvittere for den tidligere regerings indsats for dansk politi og for det gode samarbejde i den forbindelse, både over for den tidligere regering og over for de andre partier, som var med.
Det er en god tradition, at der gennem brede politiske løsninger skaffes gode og moderne arbejdsforhold for politiet, og jeg håber, at vi også fremover i fællesskab kan fastholde denne samarbejdsvilje om langsigtede og holdbare løsninger for dansk politi.
Forhandling