runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-07:
Det undrer mig, at Enhedslisten bliver ved med at forsøge at skabe usikkerhed med hensyn til, hvem der er omfattet af den nye førtidspensionsordning, og hvem der ikke er.
Vi behandlede det her beslutningsforslag sidst i januar måned, og som det klart fremgik af behandlingen dengang, står partierne bag forliget fortsat bag det og bakker op om den beslutning, der blev truffet omkring den nye førtidspensionsreform.
Det får mig til at sige, at efter min opfattelse vil der simpelt hen være tale om en urimelig forskelsbehandling, hvis man blot skulle åbne op for, at nuværende førtidspensionister uden en revurdering skulle kunne omfattes af de nye regler, for så vil der altså være nogle, der kunne få en tilkendelse efter nogle bestemte kriterier og andre ikke, og en sådan forskelsbehandling ønsker jeg ikke i forhold til reglerne.
I Venstre står vi bag forliget.
Vi synes, det er godt, at vi har fået en førtidspensionsreform på plads, og vi synes ikke, det vil være hensigtsmæssigt at begynde at skabe tvivl om, hvem der skal være omfattet af de nye regler, og hvem der ikke skal.
Line Barfod (EL), 2002-11-07:
For mange af de forældre, der står i en situation, hvor de ikke får en plads, har altså ikke ressourcer til at klage; de bruger ressourcerne på at finde en eller anden løsning.
Så vil jeg høre, om ministeren også vil sørge for, at denne her lov bliver overvåget og evalueret, så vi på samme måde, som da vi tidligere talte om behandlingsgaranti for narkomaner, også med den her, som altså har stor betydning for børnene, sikrer, at vi får vurderet, hvordan den rent faktisk virker, og om vi bør ændre den, hvis den ikke virker, som ministeren mener den skal.
René Skau Björnsson (S), 2002-11-07:
Jeg er meget enig med ministeren i, at høringssvarene afspejler, at der er uenigheder også på det her område.
Det er jo så også tankevækkende, at ministerierne og KL er meget tilfredse med det her forslag, og at alle, der arbejder med børn og har forstand på børn, er meget bekymrede for det her forslag
Det er tankevækkende.
Der er flere, der har været inde på, at det her ingenting betyder, eller meget lidt i hvert fald, fordi der er så mange kommuner, der har pasningsgaranti i dag.
Kan ministeren bekræfte, at der faktisk er en udvikling i gang, hvor færre kommuner har pasningsgaranti, og at landets næststørste kommune, Århus, i dag har 500 børn på venteliste?
Århus fremstår, som om der er pasningsgaranti, men har 500 børn på venteliste.
Jeg vil gerne spørge, om ministeren kan garantere, at kommuner ikke indfører ensidige retningslinjer, der gør, at børn af arbejdsløse bliver diskrimineret, og hvad ministeren har tænkt sig at gøre i tilfælde af, at det bliver udviklingen.
Endelig kunne jeg så også spørge, om det ikke er rigtig, at alle de her problemer ville være løst, hvis man ville arbejde lidt mere målrettet for, at der var pasningsgaranti i alle landets kommuner, når barnet er fyldt 6 måneder.
Henriette Kjær (KF), 2002-11-07:
Jeg vil gerne takke for debatten og de mange synspunkter, der er kommet frem.
Jeg kan roligt konkludere, at der er delte meninger om lovforslaget.
Det har vi jo også kunnet se af høringssvaret, så jeg vil sige, at debatten og argumenterne kommer ikke bag på mig.
I debatten har flere været inde på bekymring for, at børn af arbejdsløse igen vil blive nedprioriteret.
Den bekymring vil jeg gerne tage alvorligt, og derfor har jeg også lagt vægt på, at det i lovforslaget er præciseret, at alle børn har mulighed for at få en plads i et dagtilbud, og at kommunen skal fastsætte en forventet længste ventetid.
Det er ikke det samme som en pasningsgaranti, det er jeg fuldstændig med på, men det gør, at man som forældre kan følge med i, at man ikke bliver sprunget over igen og igen. Jeg vil også gerne understrege, at der ikke med lovforslaget ændres på børns grundlæggende muligheder for at komme i dagtilbud. Jeg vil derfor også godt fremhæve, at dagtilbud fortsat er for alle børn, og at dagtilbud ikke kun er for at passe vores børn, men også for at give børnene et socialt og pædagogisk tilbud, et rum, hvor de netop kan udvikle sig og tilegne sig en række færdigheder, som de har brug for videre frem i livet. Jeg synes måske så, at kikkerten skal sættes lidt mere for det øje, der ser på, at der med lovforslaget ændres på den rækkefølge, børn får anvist en plads.
Det er så ganske rigtig, som det er blevet sagt, at det bliver lettere for kommunerne at tage hensyn til en række forhold, som har generet forældrene, og det er f.eks., at man kan sikre, at søskende kommer i samme daginstitution.
Det har der ikke været meget fokus på i den her debat, men det er jo et problem for de forældre, der oplever, at de, fordi man kører stramt efter et anciennitetsprincip, skal køre fra den ene ende af byen til den anden ende af byen.
Det kan man ikke.
Hvis der er kommuner, der har gjort det, har det været i strid med loven.
Men nu bliver det altså muligt.
Der er også nogle kommuner, der har meldt ind, at det, fordi man kørte strengt efter anciennitetsprincippet, kunne være problematisk, når der så var en stor årgang børn, der gik ud, og man dermed ikke fik det miks af forskellige aldersgrupper, man egentlig gerne ville præge institutionen med.
Der har også været problemer med, at der er kommet mange tosprogede børn i én daginstitution, hvilket gjorde det svært at integrere og arbejde med sprogstimulering og andet.
Det havde været bedre, hvis de havde været fordelt ud over flere forskellige daginstitutioner.
Jeg ser det altså som nogle små ændringer, der gør, at man kan tage nogle hensyn, som jeg mener er nødvendige, for at vi får en fleksibilitet.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-07:
Til fru Line Barfod: Jeg synes, fru Line Barfod kører lidt rundt i det, når hun siger, at det er selvmodsigende osv., osv., så jeg vil gerne gentage, at Kristeligt Folkeparti ønsker at tage udgangspunkt i barnet, og vi ser bestemt ikke, at det er dårligere vilkår for et barn, om det i nogle måneder skal passes af forældre, som ikke har andre problemer end ledighed.
Og her vil jeg så også sige, at jeg ser meget på, at der er stor forskel på, om barnet er 1 år eller det er 2½ år, eller hvordan det er.
Til SF's ordfører på området vil jeg sige om rådighedsreglerne, at Kristeligt Folkeparti er gået med i den arbejdsmarkedsreform, som lige er vedtaget, og der står jo sådan set også alle kontanthjælpsmodtagere til rådighed for arbejdsmarkedet.
Og med netop det forslag, som her ligger på bordet, vil man jo give en ekstra udstrakt hånd til de kontanthjælpsmodtagere og andre ledige, som får tilbudt et arbejde; man siger, at de skal hoppe foran i køen, sådan at de med det samme kan komme ud på arbejdsmarkedet.
Jeg ser det som en stor hjælp til de mange kontanthjælpsmodtagere og ledige, som gerne vil hurtigt ud på arbejdsmarkedet; jeg ser det som en udrakt hånd til dem.
Til fru Margrethe Vestager vil jeg sige, at det optimale jo netop er, at alle forældre frit kan vælge, hvornår, hvor
og hvordan deres børn skulle passes, men da situationen ikke endnu er sådan i alle kommuner, bliver man nødt til at prioritere, og jeg synes, den prioritering, der lægges op til i det her forslag, er en god måde at gøre det på.
René Skau Björnsson (S), 2002-11-07:
Det var dels af økonomiske grunde, dels for at sikre sagsbehandlerne tid til at sætte sig ind i det nye vurderingssystem.
Uanset hvor positiv tanken bag det her beslutningsforslag er, vedstår Socialdemokratiet indgåede forlig.
Det gør vi også i denne her sag, selv om pengene kommer fra satspuljen, hvor vi på det seneste har oplevet, at aftaler ikke er, hvad de har været.
Socialdemokratiet afviser forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Jeg ved jo godt, at det er de borgerlige, der står for skud i dag, at det er dem, der har fremsat et fuldstændig åndssvagt lovforslag.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at spørge, om al den her snak om fornyelse i Socialdemokratiet ikke hellere skulle være en snak om fortrydelse i Socialdemokratiet.
Sådan som jeg husker historien om VUC og brugerbetaling, så var det faktisk Socialdemokratiet, der startede med at indføre brugerbetaling på en lang række VUC-fag for et par år siden, og det er det, der startede en glidebane, som vi i Enhedslisten på det tidspunkt var meget kede af, og hvor vi forudså, at præcis det, der sker i dag, ville ske.
Jeg vil spørge Socialdemokratiet, om det ikke er tid til fortrydelse og til ærgrelse over, at man startede den glidebane.
Og jeg vil spørge Socialdemokratiet, om man er indstillet på heroppefra at garantere, at den brugerbetaling, som den borgerlige regeringen nu indfører, bliver fjernet, hvis Socialdemokratiet igen får magten, og at den brugerbetaling, man lavede i sin tid, også bliver fjernet.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-07:
Først og fremmest vil jeg slå fast, at vi ikke har nogen planer om at hæve betalingen andre steder af konkurrencemæssige årsager.
Men vi synes faktisk, der har været et problem i forhold til, at vi hævede betalingen på folkeoplysningen og så bare lod stå til uden at gøre noget på det her område.
Det synes vi faktisk var urimeligt, når vi gang på gang blev gjort opmærksom på problemstillingen allerede i forbindelse med, at vi hævede betalingen på folkeoplysningen.
Hvad angår efterspørgselsstyringen på andre uddannelsesområder, kan jeg sige, at jeg har ikke hørt om nogen umiddelbare planer om at indføre den andre steder, men jeg kan selvfølgelig ikke udelukke, at det vil ske i fremtiden.
Til hr. Carsten Hansen: Vi vil selvfølgelig gøre brug af forskellige instrumenter.
Det er klart, at vi er nødt til løbende at vurdere de love, som vi vedtager herinde.
Jeg har et ønske om, at vi følger de love, vi vedtager, meget nøje og eventuelt foretager justeringer, hvis det er det, der er nødvendigt.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
Der er et eller andet sted, der skrevet står, at man skal være glad for den person, som omvender sig, og sådan kunne vi jo betragte hr. Carsten Hansens udtalelser.
Men jeg vil godt spørge, om ikke hr. Carsten Hansen er enig i, at vi, med den brugerbetaling, som den daværende regering lavede sammen med partierne til højre for den daværende regering, kunne se, at den havde som konsekvens, at der var stort frafald af den gruppe mennesker, som tidligere havde søgt VUC.
Det gælder både på avu-fag og på hf-fag.
Så kan jeg måske lidt hjælpende spørge hr. Carsten
Hansen, om han ikke er enig i, at det er baggrunden for, at man i dag må sige, at den periode, som kun varede trekvart år, var uheldig for VUC, og at det trods alt kun er for lidt at regne i forhold til den katastrofe, som måske ikke lige er det, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil sagde, men det er i hvert fald ikke begavet, det der ligger i forslaget i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2002-11-07:
Som jeg nævnte i min besvarelse, er jeg helt klart af den opfattelse, at en deltagerbetaling på det niveau, som forslaget her lægger op til, og de fritagelsesmuligheder, som også er indbefattet i lovforslaget, ikke medfører, at nogen borgere i det danske samfund, som ønsker en kompetencegivende uddannelse, fravælger en kompetencegivende uddannelse. Så vil jeg sige til hr. Carsten Hansen, at med hensyn til serviceforringelser vil jeg endnu en gang henvise til bemærkningerne til lovforslaget, hvor det står helt klart og tydeligt, at det ikke er tilsigtet, at lovforslaget skal medføre serviceforringelser. Det kan godt være, at fru Marianne Jelved tager det ilde op, at jeg kalder forslaget en forbedret udgave af det, som den tidligere SR-regering indførte, men det mener jeg rent faktisk det er.
Der er tale om en administrativ forenkling i det øjeblik, man fjerner gebyrordningen og erstatter den med en deltagerbetaling, fordi der før skulle opkræves to forskellige gebyrer.
I forbindelse med tilbagebetaling er der i øvrigt også tilbageholdt gebyr, så det er helt klart en administrativ forenkling, når der kun er tale om ét samlet beløb.
i alt 64 mio. kr. - vi skal fratrække de 11 mio. kr., som går til øgede omkostninger til SU og SVU - og selvfølgelig gør det det, for der vil jo være nogle, som bliver omfattet af den øgede deltagerbetaling, nøjagtig som der var det i SR-regeringens tidligere forslag
Her var der også indberegnet et provenu, forudsat at nogle ville blive omfattet af den øgede deltagerbetaling.
Så jo, jeg mener helt klart, at det her er en forbedret udgave af det, den tidligere regering indførte.
Og det er jeg ked af at fru Marianne Jelved og hr. Carsten Hansen ikke er parate til at anerkende.
Man kan så skifte mening fra dengang, man selv havde det politiske ansvar, og til i dag, hvor man sidder i opposition.
Jeg må konstatere, at det er tilfældet, at man er løbet fra det, som man selv fik vedtaget i sin tid.
Det er så o.k.
Men det korte af det lange er, at jeg mener helt klart, at der for det første er tale om en administrativt mere enkel udgave og for det andet en mere retfærdig udgave, i og med at tilbagebetaling også omfatter gebyret, hvilket det ikke gør i dag. Med hensyn til efterspørgselsstyring synes jeg, at det er helt på sin plads, at vi sikrer, at de ressourcer, vi bruger på uddannelse, bruges bedst muligt, at de bruges dér, hvor der er et behov, og at efterspørgselsstyringen bruges til at øge kvaliteten i de uddannelsestilbud, vi har.
Så jeg synes, at det er helt på sin plads at tale om efterspørgselsstyring inden for de uddannelser, som er finansieret af AUF'en, og jeg synes også, det er i orden at tale om en deltagerbetaling og dermed kvalificere efterspørgslen, når der er tale om uddannelsestilbud inden for VUC-rammer.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Ministerens svar bekræfter jo helt tydeligt og eksemplarisk, hvad jeg sagde i mit indlæg, nemlig at dette her er et eksempel på, at rækker man en vis herre lillefingeren, tager han hele armen.
Det er utroligt, at vi skal høre, at dette her er en videreførelse af en socialdemokratisk-radikal udgave.
Den gældende lov og det forslag, regeringen har lagt på bordet i dag, har intet med hinanden at gøre, bortset fra at regeringens forslag bl.a. drejer sig om mennesker, der går på VUC.
Så skal vi høre, at der er tale om en forenkling, fordi man afskaffer et gebyr og indfører deltagerbetaling.
Det er det, jeg kalder nysprog.
Så siges det, at der er ingenting, der gør ondt nogen steder på nogen, og at det er meget bedre end det, SR-regeringen lavede.
Hvordan kan det så føre til, at der brutto kommer 75 mio. kr. mere i kassen?
Og hvis det er så fantastisk effektivt og godt at lave efterspørgselsstyring for dem, der ingen uddannelse har, og for de kortuddannede, hvorfor skal man så ikke gøre det samme på alle andre uddannelsesinstitutioner?
Det vil jeg gerne høre
ministerens svar på.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Fru Marianne Jelved og andre har boret lidt i, hvad det er for nogle undersøgelser, der ligger bag dette lovforslag.
Mig bekendt har der gennem årene været en årlig stigning i antallet af årselever på VUC-centrene på omkring 3 pct. Sidste år var der 92.000 årselever på VUC-centrene rundtomkring i landet, og det skal sættes op mod 1,5 millioner kursister i aftenskoleundervisningen.
Er det her, konkurrenceforholdet er forvridende, fru minister?
Jeg spørger bare.
Er det derfor, man vil indføre en så voldsom brugerbetaling for de mennesker, der ikke har taget en kompetencegivende uddannelse i deres ungdom?
Jeg spørger bare.
Det andet, jeg vil spørge om, er det, som fru Lene Jensen borede i, nemlig at der ikke måtte ske serviceforringelser.
Hvis det viser sig - sådan som de mange deputationer, vi foreløbig har haft inde, har påpeget, og der kommer endnu flere i næste uge - at der skal lukkes en lang række centre og den geografiske afstand bliver voldsom stor
for en række kursister, er regeringen så villig til at ændre betingelserne?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-11-07:
Et ganske simpelt spørgsmål: Hvorfra skal man få de 12.600 kr., som det koster at tage en hf på VUC i fremtiden?
Hvor skal de penge komme fra i husholdningsbudgettet?
Jeg ved godt, at en minister tjener så meget, at 12.600 kr. lyder som et greb i lommen, men for mange af de mennesker, som tager VUC i dag, svarer 12.600 kr. til omtrent det dobbelte af, hvad de får udbetalt om måneden, så jeg vil gerne spørge ministeren helt præcist: Hvor er det, de 12.600 kr. skal komme fra?
Det er jo meget fint, at man får pengene tilbage, når man engang er færdig med sin uddannelse, men i første omgang skal man jo stille med 12.600 kr., og helt præcist: Hvor skal de komme fra?
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Vi vil godt lige understrege, at ideen med voksenuddannelsescentrene er, at mennesker, der ikke satsede på gymnasial uddannelse eller ikke fik en tilstrækkelig god uddannelse i folkeskolen, skal have en mulighed her.
De kan bruge VUC til at øge deres kompetence i relevante fag, inden de går videre i uddannelsessystemet, og i det hele taget er VUC jo indrettet til de mennesker, som har været ude af uddannelsessystemet.
Det giver dem en mulighed for at komme tilbage i det igen, når de er klar til det.
Regeringen siger i bemærkningerne til lovforslaget, at den vil give amtsrådene større frihedsgrader, men i virkeligheden indsnævrer regeringen via lovforslaget de frihedsgrader, amtsrådene har i dag.
I dag kan amtsrådene opkræve deltagerbetaling for visse fag op til et loft, men med lovforslaget indfører regeringen - jeg kan forstå med Dansk Folkepartis stemmer - at der skal opkræves deltagerbetaling.
Det kalder jeg at indsnævre amtsrådenes frihedsgrader.
Det næste meget principielle, jeg vil trække frem, er efterspørgselsstyringen. Der er temmelig mange linjemillimeter i lovforslagets almindelige bemærkninger, der beskriver efterspørgselsstyringens velsignelse, og jeg kan anbefale alle uddannelsesfolk at læse dette afsnit.
Men her har man altså meget systematisk fra regeringens side valgt at lade det vedrøre voksenuddannelsescentrenes udbud af almene voksenuddannelsesfag og hf-enkeltfag og uddannelserne under AUF'en, som blev vedtaget i foråret.
Det er uddannelsesområder, som henvender sig til ikkeuddannede og kortuddannede.
Jeg må konstatere, at Det Radikale Venstre i hvert fald mere end én gang desværre har gjort en erfaring, efter at vi fik regeringsskiftet, og den erfaring er, at hvis man rækker en vis herre lillefingeren, tager han hele armen.
Vi må vedkende os vores andel af ansvaret for det gebyr, der er adgangsoplukkende til VUC, men med sin argumentation fortsætter den nye regering med at udvide brugen af efterspørgselsstyringen næsten ganske hæmningsløst, og det er
vi imod.
Vi mener, at man bør lette adgangen til uddannelse for de mennesker, som ikke har uddannelse.
Det er vi også imod, vil jeg gerne understrege.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Jamen jeg må sige til fru Helle Sjelle, at vi må jo konstatere, at hvis det løber løbsk på hf, på gymnasierne, så er fru Helle Sjelle villig til at se på forskellige instrumenter og udelukker herunder ikke brugerbetaling.
Det har vi da fået konstateret i dag.
er: Hvor er de uddannelsespolitiske vægtninger i det her, eller er det bare konkurrencestyring, konkurrenceforvridning over til noget, der ikke er kompetencegivende? Når man ser på de undersøgelser, jeg kender til, viser det sig, at der har været en stigning i antallet af kursister på hf på ca. 3 pct. om året i de sidste mange år på nær sidste år, hvor antallet af kursister faldt en lille smule, og tendensen ser ud til at fortsætte i år.
Er det for meget, at der er 92.000 mennesker i det her land, der vælger at tage hf eller AVU-enkeltfag, 8. og 9. klasse?
Er det for meget, er det konkurrenceforvridning i forhold til de 1,5 millioner, der går til folkeoplysning og madlavning for finere mænd og hundedressur og hvad ved jeg?
Er det for mange mennesker, der uddanner sig, så sig det dog.
Eller hvad er det, Det Konservative Folkeparti mener?
Hvad er de uddannelsesmæssige begrundelser for at lave konkurrencestyring på kompetencegivende uddannelser?
Marianne Jelved (RV), 2002-11-07:
Hvis det var en forkert konkurrence - i anførselstegn - det handlede om i forhold til folkeoplysningsforbundene, aftenskolerne, så kunne vi diskutere det.
Nu har vi det altså på områder, som alle vedrører ikkeuddannede voksne og kortuddannede voksne.
Så spørger jeg Det Konservative Folkepartis ordfører: Er det så slut med det her, eller kan vi vente indført efterspørgselsstyring på andre uddannelsesområder?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
På en henvendelse fra nogle, der siger, at brugerbetalingen på vores område, her folkeoplysningen, er et problem for os, kan jeg forstå, at Det Konservative Folkeparti siger: Jamen
så må vi hæve betalingen et andet sted.
Der var jo sådan set en anden mulighed - jeg ved ikke, om man har overvejet den - at det kunne være, at brugerbetalingen på folkeoplysningen var kommet lidt for højt op, så man skulle sætte den ned.
For logikken kan jo blive, at når man nu har sat brugerbetalingen på VUC op, så kommer man måske fra VUC og siger: Altså nu går alle kursisterne over på hf 2-årig, så må vi også hellere sætte betalingen dér op.
Så på et eller andet tidspunkt må regeringspartierne vel også have overvejelser om: Hvor er grænsen? Er den her, og så hæver vi den aldrig nogen sinde mere?
Er det sidste gang, eller kan vi risikere, at man går videre?
Det vil der næsten altid være, fordi der trods alt er uddannelser, der tilbyder noget til de forskellige målgrupper og nogenlunde de samme ting.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-07:
Til fru Marianne Jelved vil jeg sige, at det er min opfattelse, at der stadig er et problem, som er blevet accelereret af, at vi har hævet deltagerbetalingen på aftenskolerne.
Jeg har f.eks. modtaget mange henvendelser fra aftenskoler, som har påpeget, at der er et problem, fordi der er nogle af de studerende, som går på VUC, der simpelt hen ikke går til eksamen, som egentlig lige så godt kunne have været på en aftenskole.
Men de vælger VUC, fordi det simpelt hen er billigere.
En egentlig teknisk undersøgelse af det bliver jeg nødt til, som jeg sagde før, at overlade til ministeren at redegøre for i denne forbindelse.
Jeg fortæller bare, hvad min opfattelse af denne her situation er.
Hvad angår hr. Carsten Hansen, som straks lægger mig i munden, at jeg er villig til at indføre brugerbetaling på gymnasierne: Nej, det var ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at i det øjeblik vi så disse vandringer fra det ene sted til det andet, var vi nødt til at følge udviklingen nøje, og så må vi selvfølgelig tage vores forholdsregler efter det.
Og så kan vi selvfølgelig ikke stå her og udelukke, at der ikke skal ske ændringer.
Det ville være fuldstændig vanvittigt at binde sig op på et eller andet og sige, at sådan skal det være fra nu af og i al evighed.
Sådan kan vi jo ikke lovgive.
Hvad angår regionalpolitikken, er jeg også nødt til at sige: Jeg har forstået af det foreliggende forslag, at det ikke vil være sådan, at der er et amt, som overhovedet ikke har VUC.
Hvis man lukker nogle VUC'er, skal der alligevel være en rimelig fordeling af udbuddene i amtet.
Det er selvfølgelig også noget, der bekymrer mig; det er klart.
Jeg har kendskab til f.eks. Storstrøms Amt, hvor jeg også godt kan se, at det kan blive problematisk.
Carsten Hansen (S), 2002-11-07:
Det var da interessant, det må jeg sige.
Det har vi da i hvert fald nu fået bekræftet her.
Det næste, jeg vil spørge fru Helle Sjelle om, er: Er det ikke bekymrende, når vi snakker regionalpolitik, som Det Konservative Folkeparti jo er meget optaget af i de fine festtaler, at det nu viser sig med de deputationer, vi har inde, at på grund af holdstørrelser og på grund af brugerbetaling vil man givetvis komme til at lukke en række centre rundtomkring?
Er Det Konservative Folkeparti villig til at revurdere sit syn på brugerbetaling og almen uddannelse, hvis det viser sig, at man i Thy, på Mors og nede på Lolland-Falster osv. må lukke det antal centre, som man forudskikker i de svar, vi har fået ind?
Det kunne være interessant at vide.