runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-11-25:
I SF vil vi give nøjagtig de samme bemærkninger til dette forslag som til L 51, da de er meget tæt knyttede til hinanden, og de indvendinger, som vi havde imod L 51, vil selvfølgelig også betinge vores stemmeafgivelse ved tredjebehandlingen af L 56.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-25:
Da Kristendemokraternes ordfører på dette område ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dette lovforslag skal ses i sammenhæng med L 51, som Kristendemokraterne under sidste dagsordenspunkt gav deres tilslutning til. Derfor er vi også positive over for dette lovforslag, som ydermere bygger på at gennemføre anbefalingen i betænkningen om pant og udlæg i andelslejligheder.
Lene Espersen (KF), 2003-11-25:
Jeg takker for den positive behandling af lovforslaget, der jo hænger nøje sammen med det lovforslag, som blev behandlet
under det tidligere punkt, af økonomi- og erhvervsministeren. Vi er naturligvis indstillet på under udvalgsarbejdet at besvare de spørgsmål, der måtte være til lovforslaget, ikke mindst de spørgsmål, som fru Lissa Mathiasen rejste her under førstebehandlingen.
Så vi ser frem til et godt og grundigt udvalgsarbejde, hvor vi kan få afklaret de tekniske detaljer og spørgsmål, der måtte være.
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
Et af hovedformålene med forslaget er at udnytte valgmulighederne i IAS-forordningen om internationale regnskabsstandarder.
Andre virksomheder vil frit kunne vælge, om de vil aflægge årsrapport efter årsregnskabslovens regler eller IAS, da der i disse virksomheder ikke er det samme behov for beskyttelse af investorer. Med forslaget introduceres også en række lempelser for små og mellemstore virksomheder.
Danske virksomheder er i dag pålagt unødig mange ekstra administrative byrder, som ikke findes tilsvarende i de lande, som vi konkurrerer med, fordi de gældende størrelsesgrænser i årsregnskabsloven er strammere, end det er krævet i EU-direktivet.
Derved står danske virksomheder dårligere i konkurrencen.
Fra konservativ side glæder vi os over, at vi med det her forslag forhøjer beløbsgrænsen for små og mellemstore virksomheder, så de svarer til de nye direktivgrænser.
Alt i alt et rigtig godt forslag til gavn for de danske virksomheder.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-25:
Dette lovforslag skal jo, som andre også har været inde på, ses i sammenhæng med L 51, som netop har været førstebehandlet.
Når der åbnes op for pantsætning i andelsboliger, er det både naturligt og nødvendigt at indføre en registrering af disse panterettigheder og i den forbindelse naturligt at benytte tingslysningssystemet.
Og det er jo essensen af dette forslag.
ikke mindst ved erhvervelse af andele, der kan være pantsatte.
Herunder skal der naturligvis også skabes hjemmel til at foretage udlæg i en andel i en andelsboligforening.
Sammen med L 51 bidrager forslaget til at gøre omsætningen af andelsboliger lettere og mere betryggende.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, men er naturligvis parat til at se på de mere tekniske detaljer under udvalgsarbejdet.
Morten Homann (SF), 2003-11-25:
Undskyld, selv hvis jeg mønstrer al min optimisme og tillidsfuldhed, har jeg svært ved at se problematikken i Venstres ordførers spørgsmål.
Som det er både med lovforslaget og med den model, som SF skitserer, som i øvrigt blev skitseret i betænkningen, så er der ligestilling imellem folk, der kommer ind på boligmarkedet første gang, imellem unge familier, som måske har brug for at optage lån i andelsboligen for at købe andelsboligen, og det ældre ægtepar, som efter at have haft en ejerbolig vil ind på andelsboligmarkedet.
Det, vi holder fast i, er, at andelsboligen ikke er en ejerbolig, det er ikke en lejebolig, det er en helt tredje boligform.
Der siger man, at det sådan set er rimeligt nok, at når man går ind og låner med sikkerhed i andelen - ikke i ejendommen som sådan, det er jo andelsforeningen, der kan gøre det, men i andelen i boligen, i brugsretten til den - så er der også nogle særlige formål, som de penge skal målrettes til, og det er netop at hjælpe folk ind og hjælpe dem til at få moderniseret deres bolig.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-25:
Jamen så vil jeg bare spørge, om jeg har forstået det rigtigt.
Hvis vi følger SF's forslag, så kunne vi stå i en situation, hvor en ganske ung familie gerne vil ind i en andelsbolig, men de er nødt til at låne alle pengene til andelsbeviset, de har ingenting på bankbogen, og så køber de deres andelsbolig.
Et andet ægtepar har solgt deres villa og købt en andelsbolig, de har pengene.
På et tidspunkt ønsker de måske at låne lidt i andelsbeviset, f.eks. til en ny bil eller til en rejse, som kunne forsøde deres alderdom eller lign. Vil SF så hindre, at det ældre ægtepar ikke har de samme muligheder som det unge par, som skulle ind og låne alle pengene, fordi de ikke havde nogen, mens det ældre ægtepar kun kan låne penge, hvis de i øvrigt bruger dem til at forbedre boligen?
Jeg vil bare spørge sådan rent opklarende, om det er det, SF foreslår?
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokratiets ordfører er ved at ridse en hel masse problemer op ved det her forslag, men jeg kan ikke se problemerne i det.
Jeg synes, det er ganske fint, at der ikke er begrænsninger i finansieringsformålet, uanset alle de ulykker, der her bliver ridset op.
Jeg tror ikke, at de problemer er så store, som de gøres til.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-25:
Så sker der derefter, at der er en bunke ting, der skal laves, det kan være bad eller toilet, det kan være taget, hvad ved jeg, men en bunke store omkostninger.
Der har den pant, jeg har, rykningsret.
Det vil sige, at hvis jeg pludselig står og skal af med min andelsbolig - jeg har fået arbejde et andet sted, eller hvad det måtte være - har jeg ikke bare en gæld, jeg har påtaget mig, men jeg har en meget stor gæld, som jeg har påtaget mig, der rækker langt ud over, hvad mit andelsbevis rent faktisk lyder på.
Det giver et problem for de andelshavere.
Man kommer til at presse nogle mennesker ud i en situation, som de ikke vil have råd til.
Og det vil sige, at man kommer til at smadre noget i det, der er den reelle andelsboligtanke, som vi har i dag.
Synes man ikke hos De Konservative, at det er et problem?
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
Så fik vi jo ridset endnu et problem op.
Jeg må sige, at jeg synes ikke, Socialdemokratiet har særlig stor tiltro til andelshaverne i Danmark.
Jeg tror godt, at folk kan finde ud af at styre deres økonomi, også når de bor i en andelsforening, og også når det her lovforslag bliver en mulighed.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-25:
Jeg synes, at fru Carina Christensen misser en meget vigtig pointe, og det er, at det ikke er Socialdemokraterne, der står og ridser alle mulige ulykker eller fremtidige scenarier op.
I betænkningen, som er lavet af en arbejdsgruppe, der består af folk med meget forskellig baggrund, også fra pengeinstitutter, andelsboligbevægelsen og andre områder, har man faktisk lavet et skel, idet man siger, at pant og udlæg ikke bør bruges til ikkevarige forbrugsgoder, til biler og til alle mulige andre ting. Man har lavet en klar anbefaling til ikke bare denne regering, men også til andre regeringer, om, hvordan det burde gøres på det her område, og det er det, der tilsidesættes af politiske årsager, ikke af saglige og faglige årsager.
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
Jeg kan da tilkendegive, at fra konservativ side er vi ikke enige i den del af arbejdsgruppens anbefalinger, og det er jo bl.a. også derfor, at det måske ikke er en del af det her lovforslag.
Jeg vil gerne høre Socialdemokratiets ordfører, om de går ind for, at vi skal have begrænsninger i, hvad kreditforeningsloven i øvrigt kan bruges til.
Skal vi have skrevet ind, at når man optager et lån i en kreditforening, skal det gå til boligformål?
Det er åbenbart det, man ønsker
at overføre til andelsboligen.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-25:
Mon vi ikke snart har fået slået fast, at det ikke er kreditforeningslån, der gives mulighed for at kunne optages her.
Det er det ene.
Som det andet vil jeg godt spørge - det må være sådan, at det er os, der stiller spørgsmål, og ordføreren, der skal svare, og ikke omvendt - har man virkelig fra konservativ side et ønske om at markedsgøre og kapitalisere den boligform, vi kender i dag, andelsboligerne, frem for at bevare den model, vi kender i dag, andelsboligformen, med de fordele, at den også er for de mennesker, der ikke har så mange penge?
Er det, fordi man mener, det er rigtigt at markedsgøre dem, at kapitalisere dem, at man vil det her forslag, eller hvad er årsagen?
Det er det, jeg synes vi trænger til at få
at vide.
Hvad er årsagen til, at man vil det her?
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
Hvad årsagen er, og hvad vi vil med det her?
Jeg gentager det én gang til: Vi synes, det er et rigtig godt forslag, der giver folk mulighed for at optage lån, der kan gå til modernisering af boligen osv.
, osv.
Vi synes, det er et rigtig godt forslag, og vi genkender ikke de mange problemer, som Socialdemokratiet ser.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-25:
Vi er meget enige så langt, at vi også fra Socialdemokratiets side ønsker at give mulighed for at kunne låne med pant i boligen til køb af andelsbevis, til moderniseringer og til renovering.
Men hvorfor markedsføre, hvorfor kapitalisere det her, hvorfor give mulighed for at gå ud og tage lån til alle mulige andre forbrugsgoder, som ikke har noget med andelsboligerne at gøre, samtidig med at det også betyder, at man så træder det under fode, som andelsboligforeningerne i dag har ret til, nemlig deres foreningsfrihed og retten til at træffe deres egne beslutninger?
Hvorfor vil man det?
Det var det, der var spørgsmålet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-25:
Jeg vil bare sådan stilfærdigt stille SF's ordfører et spørgsmål i anledning af bekymringen for, om de her andelshavere nu selv kan styre dét, at de nu får lov til at låne nogle penge, om de selv kan styre, at der stadig væk er plads til de forbedringer og de vedligeholdelsesarbejder, der skal foretages.
Når man nu er så bekymret, er så mistroisk over for, om de her mennesker har hånd i hanke med deres egen økonomiske situation, så vil jeg gerne spørge, om man også fra SF's side i givet fald sådan rent teoretisk ville være klar til det samme over for en ejerlejlighedsforening.
Det er hele den tankegang, at man er så mistroisk over for, at mennesker selv kan håndtere deres egen økonomiske situation, jeg gerne vil spørge lidt ind til.
Morten Homann (SF), 2003-11-25:
Nu kender fru Inge-Lene Ebdrup mig godt nok til at vide, at jeg hverken er et særlig bekymret eller mistroisk menneske, jeg er generelt tillidsfuld og optimistisk, så det billede kan jeg absolut ikke nikke genkendende til.
Men fru Inge-Lene Ebdrup peger også på det, der i virkeligheden er det centrale i den her diskussion, nemlig om andelsboligen er noget særligt i forhold til ejerboligen, eller det blot er et andet navn for det samme.
Når man faktisk har en andelsboligform, der bygger på, at man har et fællesskab, som på demokratisk vis træffer de dispositioner, som skal til, så synes jeg, det er en tanke, der er værd at holde fast i.
Der kan man sige, at man så har en tredje valgmulighed.
Man kan vælge at bo til leje, hvis det er det, man vil, man kan vælge at købe en ejerbolig, hvis det er det, man vil, og så har vi andelsboligen som et alternativ, der ligger som en mellemform mellem de to.
andelsboliger ind og sige, at det i virkeligheden skal være en ejerbolig, som vi bare kalder noget andet.
Carina Christensen (KF), 2003-11-25:
Jeg må nok sige, at jeg ikke helt kan genkende det problem, som Socialdemokratiets ordfører taler om.
Vi synes faktisk, det er ganske udmærket, at der ikke er begrænsninger i finansieringsformålene, så vi synes, det er et godt lovforslag, og det holder vi fast ved.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg har fuld respekt for, at hr. Keld Albrechtsen er dybt, dybt imod aftalen.
Hr. Keld Albrechtsen er dybt imod, at der sker en forlængelse af koncessionen - og det er der faktisk også et stort oppositionsparti, der har været.
Det er jeg meget uenig i, for det giver flere penge til Danmark. Vi har givet en redegørelse til Folketinget, vi har haft
en forespørgselsdebat, vi har lagt sagen ned i form af et beslutningsforslag, vi har foreslået en ændring af kulbrintebeskatningen og en ændring af undergrundsloven
, og så får jeg at vide, at det ikke er en anstændig behandling, fordi hr. Keld Albrechtsen ikke kan få det, han ønsker.
Jeg må bare sige, at jeg er dybt imod de synspunkter, der bliver givet udtryk for, om, at der ikke skulle foreligge et anstændigt forløb i denne sag.
Det er jo mange gange, vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, en politisk vurdering, om den aftale, ministeren har indgået, er god for Danmark eller skidt for Danmark.
Det kan man have en holdning til, og eksperterne ytrer sig jo hver eneste dag i aviserne.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-25:
Jeg synes, ministeren snakker udenom.
Det her handler ikke om, hvorvidt man er tilhænger eller modstander af aftalen.
Det handler om, om man ønsker at få en ordentlig belysning af sagen, inden der træffes afgørelse.
Og så tillader jeg mig bare at stille det spørgsmål: Hvordan kan det være, at vi så ikke får de besvarelser?
Når vi nu ikke må få en høring og få eksperterne ind til at belyse det, hvordan kan det så være, at vi heller ikke får besvarelserne til de aftalte tidspunkter, som vi skulle have, i udvalget, således at vi da i det mindste ad den vej kunne nærme os en afklaring af, hvad den aftale dybest set kommer til at indebære?
Derfor bliver jeg nødt til at gentage, at det er en utilfredsstillende måde, det kører på, og der er et stærkt voksende demokratisk underskud i dette her. Jeg vil godt spørge ministeren, nu hvor vi har set det med Irakhøringen, som ministerens regering og partierne bag den har gjort hvad de kunne for at trække tænderne ud af, og nu har man altså også klippet fjerene af nordsøenoliehøringen: Er det en generel linje, at regeringen har tænkt sig simpelt hen bare at bruge - misbruge, vil jeg sige - sit flertal her i Folketinget til reelt at forhindre muligheden for at gennemføre fornuftige høringer?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at der er blevet stillet mange spørgsmål i denne sag.
Hr. Keld Albrechtsen må også have respekt for, at de mennesker, der sidder med det her, arbejder næsten nat og dag på at få de spørgsmål besvaret.
Det er, som om man mener, at ministeren sidder og tilbageholder de svar, så man ikke kan få besked.
Sådan hænger det ikke sammen, vil jeg gerne sige til hr. Keld
Albrechtsen.
Vi arbejder hårdt for at få alle de spørgsmål, der stilles uafbrudt, besvaret så hurtigt som muligt.
Når det er sagt, ser jeg selvfølgelig gerne, at den aftale, der er indgået, kan træde i kraft pr. 1. januar, så staten fremover kan få flere milliarder hjem i statskassen til gavn for Danmark.
Det er det, det går ud på.
Det med, at vi næsten skulle trænere besvarelserne af spørgsmål, må jeg tage skarpt afstand fra.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2003-11-25:
Jeg stillede et skriftligt spørgsmål til ministeren den 5. september, om ministeren havde forståelse for solfangerproducenterne, der siger, at det er meget svært, ja næsten umuligt, at sælge solfangere til udlandet.
Jeg fik det svar, at det var ministerens indtryk, at de danske solfangeranlæg sagtens kunne sælges, og at de sagtens kunne konkurrere med udlandet.
Nu har det vist sig i løbet af de sidste 3 måneder, at det kan de altså ikke.
Solfangerindustrien er gået fuldstændig i stå, de er nede, de producerer ikke mere.
Vil ministeren se på solfangerproducenternes situation en gang mere?
Det her er en mulighed for at få nogle arbejdspladser, som vi har så meget brug for.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Arne Toft, at jeg da er meget enig i, at vi skal skaffe så mange arbejdspladser som overhovedet muligt.
Regeringen har jo haft den holdning hele tiden, at vi godt vil være med til at forske og udvikle, men deciderede tilskud er vi ikke tilhængere af.
Derfor må jeg nok skuffe hr. Arne Toft, hvis det drejer sig om en ny pose penge til nogle producenter.
Jeg er nødt til at sige, at bl.a. ved hr. Arne Tofts eget partis og SF's mellemkomst og lignende er der jo blevet flere penge
til forskning
Jeg vedkender mig, at der har været skåret ned i forhold til tidligere tiders finanslove.
Hertil kommer, at vi faktisk også har haft den holdning, at
hvis kvoterne overskrides for vores kraftværker, så skal nogle af pengene kunne bruges til udvikling - også gerne på solsiden.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-25:
Det er jo det, vi taler om, hr. minister - simpelt hen at få belyst en sag for at have et anstændigt grundlag at træffe beslutning på.
Er det ikke korrekt, at der ligger en lang række ubesvarede spørgsmål i udvalget netop omkring disse ting, som vi ønsker at få belyst?
Vi er derhenne i tidsfristerne nu, at ministeren ikke svarer, før fristen for supplerende spørgsmål er udløbet, med det resultat, at der altså vil blive truffet en beslutning uden en høring og uden mulighed for at gå ind og stille supplerende spørgsmål og altså dermed også yderligere få belyst tvivlsspørgsmål i de besvarelser, som ministeren da forhåbentlig kommer med, inden lovgivningen er vedtaget.
Arne Toft (S), 2003-11-25:
Jeg har tidligere foreslået, at man gav 100 kr. pr. ton reduceret CO2.
Jeg har snakket med solfangerindustrien, og de vil være tilfredse med bare at få noget.
Da regeringen har en klimastrategi, der opererer med en skyggepris på 40 kr. pr. ton reduceret CO2-udslip, var det så ikke muligt, at solfangerproducenterne kunne få de 40 kr. pr. reduceret CO2?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-25:
Siden denne regering greb ind omkring den vedvarende energi, har vi adskillige gange hørt om, hvordan man har styrket forskningssiden.
Det går jeg også ud fra at ministeren kan se, når man ser på, hvad der sker f.eks. på vindmølleområdet, men det kan vi vende tilbage til senere.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Jeg lægger ikke skjul på, at regeringen har sparet penge i forbindelse med de finanslove, regeringen har gennemført, men jeg vil også gerne sige med hensyn til det med, at regeringen skulle skade Danmark i det lange løb, at vi glæder os over, at der er vindmølleproducenter, der klarer sig godt på de internationale markeder.
Men det betyder jo ikke, vil jeg gerne sige til hr. Ole
Vagn Christensen
, at vi skal blive ved at støtte.
Vi skal prøve at skabe så kommercielle udbud som overhovedet muligt.
Det er jo også det, vi arbejder på i forbindelse med det næste udbud af en havmøllepark; det er netop at prøve at sige, at det her ikke skal skabes ved erhvervstilskud, men det skal skabes ved en rigtig forretning.
Det er det, tingene går ud på.
Så kan man jo altid diskutere, om regeringen ikke kunne have brugt lidt flere penge på det og det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-25:
Vi står i en situation, hvor det er lykkedes for den her regering som den første regering i flere årtier at få sat udbygningen af vindmøller i Danmark fuldstændig i stå - fuldstændig i stå; der stilles ingen op mere.
Det er resultatet af regeringens politik.
Og nu vil man altså også bremse udviklingen af nye energiformer, solfangere osv., kan jeg forstå på besvarelserne.
Mens arbejdsløsheden vokser, sidder ministeren og direkte strangulerer de vækstsektorer, som ellers kunne skabe både fornuftig energi og øget beskæftigelse her i landet.
Kan ministeren ikke selv se, at hans politik er kommet til det punkt, hvor det simpelt hen ikke længere er forsvarligt at videreføre en sådan linje?
Eller har regeringen tænkt sig i resten af den her valgperiode at sidde og se på, at disse vækstmuligheder visner bort og går til alle mulige andre lande?
Det er da helt utroligt.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Nu ved jeg godt, at hr. Keld Albrechtsen overhovedet ikke bekymrer sig for det, vi kalder dansk erhvervsliv, der skal være med til at skabe rigtige arbejdspladser og tjene penge hjem til Danmark.
Hr. Keld Albrechtsen mener, at vi skal bruge skatteborgernes penge til at støtte bestemte produktionsformer.
Vi er altså i en situation nu, hvor vores vindmølleindustri godt kan klare sig, uden at den får skatteborgernes penge. Vi må hele tiden prioritere, hvad vi skal bruge skatteborgernes penge til.
Hr. Keld Albrechtsen skulle prøve at interessere sig en lille smule for at være med til at give dansk erhvervsliv bedre konkurrencevilkår.
Vi kan jo aflæse af internationale undersøgelser, at dansk erhvervsliv under den borgerlige regering er gået fra en ottendeplads til en fjerdeplads i konkurrencekræfter.
Det med, at vi overhovedet ikke interesserer os for forskning og udvikling, er vrøvl.
Arne Toft (S), 2003-11-25:
F.eks. har Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi eksisteret i 20 år nu.
Centeret er altså en god ambassadør for dansk vedvarende energi.
Vil ministeren være med til det, der er på vej til at ske?
Hvis ikke man får støtte, vil Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi lukke pr. 1. januar.
Det er i modsætning til regeringens politik, hvor man taler om udvikling i hele Danmark.
Kunne vi ikke få ministeren til at gå ind og sige: O.k
de 4-5 mio. kr. kan vi godt finde, således at Nordvestjysk Folkecenter kan få lov til at bestå?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-25:
Det er rigtigt, at ifølge regeringens klimastrategi har vi jo et omdrejningspunkt med hensyn til at få skaffet så meget miljø for pengene som muligt.
Det er klart, at med hensyn til de penge, som kraftværkerne i dag indbetaler - det sker pr. 1. juli - har vi jo allerede indgået en aftale om, at de kan bruges til udvikling. Jeg kan ikke her i dag fra min plads stå og love producenter af solfangere penge.
Det, vi er enige om, er, at der på det område kan afsættes penge til udvikling og til forskning, når kvoterne overskrides.
Hertil kommer jo også, at der ved andre partiers mellemkomst er kommet flere penge til forskning.
Jeg kan ikke give de garantier, som hr. Arne Toft beder om i dag.
Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi har jo lige så rig mulighed som andre forskningsinstitutioner for at byde ind på den forskning, der bliver langt ud.
Jeg forstår, at man sætter det her center over andre steder, hvor der forskes.
Det må altså nu engang være forskningsopgaven, det drejer sig om, og den må så lægges ud dér, hvor man byder bedst på den.
De har jo muligheder ligesom alle andre.
Jeg kan ikke forfordele nogen på det her område.
Arne Toft (S), 2003-11-25:
Det er rigtigt, som ministeren siger, at når man har fået en aftale, så kan man bagefter drøfte, om den kunne have været bedre, eller den kunne have været dårligere.
Jeg vil godt spørge ministeren, om man ikke, da man lavede aftalen, skelede til de aftaler, man lavede i Norge og Holland?
Og hvis man gjorde det, kan ministeren så bekræfte, at de aftaler var samfundsmæssigt betydeligt bedre, end den aftale, som ministeren har lavet?