runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2005-05-19:
Bare lige for at følge det lidt til dørs vil jeg selvfølgelig lige høre ministeren, om ministeren ikke synes, at det er en drastisk handling at forbyde et produkt på baggrund af, at et firma har overskredet en markedsføringstilladelse, for det er jo faktisk det, det handler om.
Som sagt tror jeg, vi skal vende tilbage til det, og så undskylder jeg og håber, at jeg kan være lidt mere påklædt til lige præcis den diskussion.
Men generelt må man sige, at vi jo altså forfølger hensynet til patientsikkerhed, og det gør vi, når vi regulerer området her.
Det er jo derfor, at vi nu skaber åbenhed, og det er derfor, at vi står vagt omkring, at alle indlægssedler skal opdateres.
Det er derfor, vi i fællesskab har taget ansvar for, at man kan indrapportere bivirkninger osv. osv.
Så kan det jo ikke nytte noget, at vi så at sige stiltiende accepterer, at lige så snart man bevæger sig uden for eller på kanten af, hvad der er reguleret via lægemiddelloven, kommer man ud i et frirum, hvor man kan sælge produkter under prædikatet kosttilskud frem for lægemiddel og så ikke iagttager de samme sikkerhedsforanstaltninger.
Så har vi jo skudt os selv i foden.
Det er jo sådan set derfor, at vi er nødt til at være restriktive og også være på jagt efter de kosttilskud, der i virkeligheden forsøger at forklæde sig som noget mere og andet end det, de er.
Det bygger jo også på et EU-direktiv.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er, om han ikke ser, at der kan være en kollision mellem denne her lovgivning og den lovgivning, der ligger til grund for et EU-direktiv, hvor der her i Danmark i hvert fald er en temmelig restriktiv vejledning på vej.
Men det er klart, at der selvfølgelig er afgrænsningsproblemer, og at det, der vel er situationen, er, at kosttilskud i praksis undertiden markedsføres ulovligt med anbefaling om, at de har en gavnlig virkning på behandling eller forebyggelse af sygdomme eller sygdomssymptomer.
Der kan for sådan nogle produkter jo lejlighedsvis være tvivl om, hvorvidt de skal klassificeres som kosttilskud eller lægemidler, og det har jo været fremme i pressen for nylig, at Lægemiddelstyrelsen har afgjort en lang række sager om ulovlig markedsføring af kosttilskud.
Det er jo sådan set også det, der ligger til grund for den måde, som lægemiddelområdet er defineret på i § 2 i lovforslaget her.
Men jeg vender gerne mere udtømmende tilbage.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-19:
Overordnet er der mange gode elementer i forslaget, som giver patienterne en lettere og mere gennemskuelig mulighed for at finde ud af, hvad det er for nogle effekter, som den medicin, de skal tage, har, og det giver også mulighed for at få nogle indlægssedler, som er til at overskue for hovedparten af patienterne.
Der er en masse procedurer og ting og sager, som vi kan tilslutte os, og som er i den ånd, som vi gerne vil have, nemlig at patienterne får en større grad af autonomi i forhold til at kunne få indblik i og styring af deres egen sundhed.
Der er selvfølgelig også nogle elementer i det, som jeg gerne vil trække frem, som andre også har gjort, som også har en principiel betydning for os.
Vi har fra SF’s side deltaget meget i den debat, der har handlet om patenter på medicin, særlig diskussionerne omkring tredjeverdenslandes muligheder for at få kopimedicin til de store befolkningsgrupper, som har et behov for medicin, og som ikke har mulighed for at betale den dyre medicin, før der bliver åbnet op for, at andre fabrikanter kan producere medicinen.
Derfor er det her jo en bevægelse i den modsatte retning, hvor det bliver endnu sværere for nye firmaer at komme ind på markedet med medicin, som er til at købe for mennesker, som ikke har de samme midler, som hovedparten af danskerne har.
Vi er i hvert fald kede af, at det udvikler sig i den retning.
Herudover er der selvfølgelig også det, at forslaget er så kompliceret, at det i hvert fald ikke er noget, man kan hastebehandle igennem Folketinget.
Det indeholder så mange forskellige elementer, som vi bliver nødt til at stille spørgsmål til og få undersøgt til bunds, at det i hvert fald er noget, som vi fra SF’s side vil forholde os afventende til, til vi kommer lidt dybere ind i nogle af de forskellige elementer i lovforslaget.
Vi vil give vores mening til kende om, hvordan vi forholder os til selve lovforslaget, når vi har haft lejlighed til at få fyldestgørende svar på dele af lovforslaget, som vi ikke synes er belyst godt nok.
Helle Sjelle (KF), 2005-05-19:
Vi lever i et land, der er et af verdens rigeste, og derfor skal vi naturligvis også have nogle af de højeste standarder, når det drejer sig om sundhed.
Det er klart.
Og det er mit indtryk, at vores sundhedsvæsen generelt er velfungerende og præget af sikkerhed, effektivitet og kvalitet, men selvfølgelig kan tingene altid blive bedre.
For Det Konservative Folkeparti er sundhed en mærkesag, og derfor støtter vi naturligvis et forslag, når det medfører forbedringer inden for sundhedsområdet.
Med dette forslag står vi over for en dansk gennemførelse af en ny større revision af EU-lovgivningen om lægemidler.
Den reform vil betyde, at den enkelte får lettere adgang til lægemidler af høj kvalitet og virkning, og at der er en sikkerhed.
Det er vi Konservative glade for.
indeholder reformen en række fordele.
Det er klart, at den medicin, vi har, selvfølgelig skal være af så høj kvalitet som mulig.
Der indføres mere brugervenlige indlægssedler, og der arbejdes derudover for særlig mærkning for blinde eller svagtseende.
Dernæst rummer reformen en række fordele, når det drejer sig om regulering af og kontrol med lægemidler.
Bedre regulering og øget kontrol betyder naturligvis fordele for så vel medicinalindustrien som for det enkelte menneske.
Det betyder øget tryghed, når den enkelte ved, at der føres en skarp kontrol med lægemidlerne, og når de, der fører kontrollen med lægemidlerne, er uvildige og ikke selv har økonomiske eller andre interesser i lægemiddelindustrien.
Derudover rummer reformen naturligvis store fordele for selve industrien, når det drejer sig om markedsføring, patenter og lignende.
Alt i alt mener vi således i Det Konservative Folkeparti, at forslaget vil være med til at hæve standarden inden for det danske sundhedssystem, både når det drejer sig om kvalitet og sikkerhed i produkterne, og når det drejer sig om kontrol med og udviklingen af lægemiddelindustrien.
På baggrund af de bemærkninger støtter vi forslaget.
René Skau Björnsson (S), 2005-05-19:
Det er et meget kompliceret og teknisk lovforslag, vi her har med at gøre.
Vi har gennemgået høringssvarene og finder, at de organisationer, der har svaret, har bidraget konstruktivt til udformningen af lovforslaget, og at ministeriet har lyttet til og imødekommet mange af forslagene.
De store linjer i lovforslaget lægger op til større gennemskuelighed, bedre konkurrencevilkår og frem for alt øget patientsikkerhed.
Vi glæder os bl.a. over udsigten til en større kvalitet af lægemidler gennem større krav til producenterne, at der bliver øget kontrol med lægemiddelvirksomhederne, og ikke mindst glæder vi os over mere offentlighed om lægemiddeldata og større brugervenlighed i form af bl.a. bedre indlægssedler for svagtseende.
Men én ting er alle de her gode intentioner, noget andet er selvfølgelig realiteterne.
Et helt konkret eksempel kunne være den bestemmelse, hvor sundhedsministeren gives bemyndigelse til at pålægge parallelimportører at markedsføre deres produkter under det navn, som kendes i Danmark.
Her er alene tale om en hjemmel, som giver ministeren en mulighed for at gøre det.
Vi vil i Socialdemokratiet gerne vide, i hvor høj grad ministeren faktisk har tænkt at benytte den mulighed.
Som vi ser det, er sagen i virkeligheden meget enkel.
Det har længe været Socialdemokratiets ærinde.
Det er selvfølgelig uholdbart.
Vi ser ingen grund til i Socialdemokratiet, at man ikke skal kunne markedsføre med præcis samme navn eller i det mindste et navn, der minder så tilpas meget om originalproduktet, at forbrugeren ikke bliver i tvivl om, hvad det er for en medicin, han eller hun får.
Derfor kan det ikke gå hurtigt nok, og derfor vil vi gerne vide, hvordan ministeren vurderer den her tidshorisont.
Hvor hurtigt vil ministeren bruge den hjemmel, som han har i § 58, stk. 4?
For som formuleringen er i lovforslaget, kan det meget vel betyde, at der går meget lang tid, før den almindelige dansker kan få konkret besparelse og gennemskuelighed på medicinalområdet.
Ud over kvalitetssikringen mener vi, at netop gennemskueligheden for den enkelte borger bør vægtes højt i arbejdet med denne lovudformning.
Så har der også været – det er også noget, som jeg mener vi skal tage under udvalgsdrøftelsen – lidt usikkerhed om, hvorvidt indlægssedlerne skal være skrevet på dansk.
Det mener vi at de skal.
De skal være tilgængelige for alle.
Det er vigtigt, at vi får sikret os det i det lovforslag, der endeligt kommer ud af det.
Der har også været rejst problemet med beskyttelsestiderne, at de skulle udvides fra 6 til 10 år.
Det mener vi også er et problem der skal ses på.
Så er der spørgsmålet om tidshorisonten for markedsføringstilladelsen, som vi også gerne vil have belyst nærmere under udvalgsbehandlingen.
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-19:
Det, jeg gav udtryk for, var jo, hvad jeg selv godt kunne leve med, og det er fra min erfaring som sygeplejerske.
Men jeg har selvfølgelig også bemærket de kommentarer, der er kommet, inden vi nu fik lovforslaget på bordet.
Derfor er det også et af de punkter, som jeg synes vi skal tage op og drøfte.
Charlotte Fischer (RV), 2005-05-19:
Man kan jo leve med så mange ting, men spørgsmålet er, om det er hensigtsmæssigt.
Jeg har bl.a. noteret mig, at Lægeforeningen og Dansk Apotekerforening argumenterer for, at det vil være en god idé med ens navne simpelt hen af hensyn til patienterne og patientsikkerheden.
Kunne der ikke være en idé i det?
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-19:
Jeg kan sagtens leve med, at vi opererer med forskellige navne på produkterne, for det, der står på en pakning, er jo et hovednavn, men under det står oprindelsesnavnet på medicinpræparaterne.
Charlotte Fischer (RV), 2005-05-19:
Nu er det her jo i vid udstrækning en gennemførelse af EF-direktiver.
Man kan selvfølgelig vælge at bruge tiden på at tale om direktiverne, men jeg synes, det er interessant at tale om noget af det, hvor vi har et nationalt råderum.
Her tænker jeg på spørgsmålet om, hvorvidt der skal være ens navne for både de parallelt importerede lægemidler og originalprodukterne.
Det er jo noget, vi skal tage stilling til herhjemme, og jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører, hvordan hun ser på det.
Vil det være hensigtsmæssigt, at vi fik ens navne på det her område?
Vi taler jo om, at der er en risiko for patienterne, når de skal håndtere en lang række forskellige navne på præcis det samme produkt.
Ville det ikke være hensigtsmæssigt, at vi fik samme navn for ens produkter?
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-19:
Jeg fik egentlig ikke fru Birgitte Josefsens – som ordfører – mening om det her.
En ting er, at vi sagtens kan forholde os til, hvilket vi også gør, at det et EF-direktiv, som selvfølgelig har nogle særlige måder at behandle det på.
Den del af det ligger der jo allerede.
Det ved vi også godt begge to.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad mener Venstre selv om det her?
Er der noget, Venstre godt kunne tænke sig blev ændret, eller synes Venstre, at det er i orden, sådan som det foreligger fra EU’s side?
Så vi får en eller anden melding om, hvad Venstre mener?
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-19:
Vi kan jo altid drøfte her, men vi skal så forholde os til, at det, der sådan set ligger, er, at vi også skal ligge op ad de aftaler, der er i EU.
Når vi har lovforslaget, er det jo også, fordi vi skal implementere den nye EU-lovgivning på området.
Derfor er vi bundet af det, men lad os tage en snak om det.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-19:
Det glæder mig at høre.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få det lidt mere præciseret, for et af de problemer, som bliver rejst her, som jeg også mener, at Venstre har deltaget i kritikken af, er jo de her lange patenttider, som gør, at man særlig i tredjeverdenslande har svært ved at få f.eks. hiv-medicin til at slå til inden for de økonomiske rammer.
Jeg er meget glad for Venstres åbning, men jeg vil gerne spørge ind til, om det her betyder, at man også fra Venstres side kan se det problematiske i, at man udvider patenttiden.
Det er jo klart, at man til enhver tid kan sætte sig ned og drøfte det, men det kunne være rart at vide, hvad det er for et udgangspunkt, vi drøfter det ud fra.
Kunne Venstres ordfører lige give en melding om, hvordan hun selv mener, at det her forslag er?
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-19:
Vi vil gerne gå ind i en drøftelse af lige nøjagtig den her pind i loven.
Men jeg vil sige, at vi selvfølgelig skal sikre borgerne billig medicin, men vi skal jo også sikre borgerne medicin af høj kvalitet og også sikre medicin, der er udviklet på et højt kvalitetsniveau.
Så derfor er der jo selvfølgelig elementer i lige nøjagtig den her pind i loven, der skal kigges på eller kan kigges på og kan drøftes.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Man kan sige, at det jo ikke er så nyt, at De Konservative ikke ser det store behov for at udvide mulighederne for forskelligt lokalt demokrati.
Men det, der alligevel undrer mig lidt, er, at ordføreren sagde, at man var imod lokal produktion.
Det kan selvfølgelig have været en fortalelse, men jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man kan være imod, at man lokalt kan gå ind og gøre noget for at skabe arbejdspladser.
Konservative plejer da at være tilhængere af erhvervsstøtte på forskellige niveauer.
Hvorfor kan man så ikke også lokalt prøve at gøre noget for at skabe arbejdspladser?
Vi synes sådan set, det er ret væsentligt, at vi gør noget, for at der kan være arbejdspladser over hele landet, og prøver at inddrage lokalsamfundene i, hvad vi kan have af gode ideer til at skabe arbejdspladser lokalt, i stedet for at folk skal pendle i flere timer.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Jeg er også enig i, at det slet ikke er sikkert, at der er behov for lovgivning på det her felt, men det er klart et felt, som vi fra konservativ side meget gerne vil medvirke til at drøfte, fordi vi synes, det er væsentligt.
Nu spurgte jeg, om rådhuset lå i midten.
Men vi Konservative vil afvise det her forslag fra Enhedslisten.
Det gør vi, fordi kommunerne som sagt allerede i dag har muligheder for at værne om det lokale demokrati ved at lave lokaludvalg eller lokalråd, og det kan man helt selv opbygge en struktur for, som passer til den kommune, det nu drejer sig om.
Det andet er, at jeg synes, det er vidtgående med direkte valg.
Jeg synes, det er en unødvendig og alt for voldsom måde at udmønte lokalrådene på.
Så er der ret til at igangsætte borgerdebatter, der er indstillingsret vedrørende fysisk planlægning og støtte til lokal produktion, hvilket vi jo naturligvis helt tager afstand fra.
Vi hælder til, at der er nedsat en tænketank, og denne tænketank skal komme med en betænkning omkring nærdemokrati, og derefter kan man tage diskussionen op.
Men når nu alt det her er sagt, vil jeg også lige slå fast, at det for De Konservative er meget væsentligt, at vi har et stærkt lokalt engagement, og at de nye store kommuner sikrer et lokalt demokrati.
I hvert fald er mange af dem blevet væsentlig større.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-19:
Flere muligheder end nu?
Jeg mener, når vi nu får lavet kommunalreformen, så må det være op til den enkelte kommune.
Det er ikke alene byrådet, det kan også ske på grundlag af henvendelser af befolkningen, forslag osv.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at selv i et landdistriktsområde er der utrolig fokus på alt det, der foregår i landområderne.
Der er enormt mange ildsjæle, og de ildsjæle skal nok finde ud af fortsat – i gåseøjne – at holde styr på de nye storkommuner og at få indledt en dialog med dem.
Det, det drejer sig om, er at få en dialog, der ikke gør, at sagerne forlænges i det uendelige med hensyn til at få dem afklaret.
Jeg håber ikke på, at det er det, der ligger i forslaget.
Det tror jeg vil være meget uhensigtsmæssigt.
Det andet spørgsmål kan jeg faktisk ikke engang huske hvad var.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Det er jo ikke en pligt til, at kommunerne skal oprette sådanne lokalråd, det er en mulighed for at oprette dem, fordi den mulighed ikke er der i dag, hvis de skal være direkte valgt og have nogle af de kompetencer, som vi foreslår.
Så det her er bare et spørgsmål om at give kommunerne flere muligheder og mere valgfrihed i forhold til, hvad der ligger i lovgivningen i dag.
Det, som jeg gerne vil høre, er, om Dansk Folkeparti ikke vil være med til at give kommunerne flere muligheder end dem, kommunerne har at vælge mellem i dag.
Det var det ene.
Det andet var det her med skolerne.
Vi vil ikke tage noget fra skolebestyrelserne.
Det her giver absolut ikke skolebestyrelserne mindre at skulle have sagt.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-19:
Reelt må jeg sige, at jeg ikke håber på, at der overhovedet bliver brug for lovgivning på det her område, for jeg tror, at de enkelte byråd rundtomkring, som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, vil være meget optaget af, at de her ting kommer til at fungere.
Med hensyn til det andet spørgsmål, som fru Line Barfod rejser med hensyn til skolebestyrelser, som lokalrådet står over, vil jeg sige, at jeg på det bestemteste vil advare imod dette.
Det er sådan, at man i de fleste kommuner, så langt loven rækker, giver selvstyre til den enkelte skole på en lang række områder, hvor der også skabes større interesse for skolebestyrelsesarbejdet.
Det, der skete, da vi havde skolenævnene, var, at de stort set ikke måtte bestemme noget som helst – ikke ret meget i hvert fald.
Jeg vil altså på det bestemteste advare imod den tanke, at et sådant lokalråd skulle gå ind og være bestemmende over skolevæsenet i det pågældende område.
Det støtter jeg bestemt ikke.
Jeg ved ikke, om jeg fik det sagt, så jeg vil gerne lige gentage, at jeg mener, at den konstruktion, man finder i de enkelte kommuner, kan være lidt forskellig fra kommune til kommune, når vi når til kommunalreformen, og jeg synes, det er noget, man kommunalt helt selv finder ud af, alt efter hvordan kommunen ser ud, og hvordan den skal styres fremover.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Det glæder mig da, at Dansk Folkeparti er optaget af at se på nogle muligheder for også at udvide lokaldemokratiet med de nye storkommuner, vi får.
Det, vi lægger op til her, er jo ikke, at alle kommuner skal lave den her slags lokalråd, men at muligheden skal være der.
Der er i dag ikke mulighed for, at man kan lave direkte valg, hvilket vi mener kan være fornuftigt nogle steder.
Det, vi siger, er, at der i nogle kommuner kan blive så langt mellem skolerne eller der kan være så mange skoler, at det ikke er muligt for kommunalbestyrelserne at forholde sig fornuftigt til alle skoler.
Derfor kunne det være fornuftigt at sige, at det var lokalrådet, der skulle have delegeret den kompetence til at tage sig af udviklingsplanerne og diskutere med skolerne i lokalområdet, hvad det er for en udvikling, de ønsker i lokalområdet.
Det er såmænd bare det, der ligger i det, ikke at tage noget fra skolerne.
Ole Stavad (S), 2005-05-19:
Hvis den konservative ordfører havde lyttet lidt mere grundigt til, hvad jeg sagde, havde han hørt, at jeg sådan set ikke har lagt mig fast på, at der skal komme en lovgivning.
Jeg mener, der ligger en række muligheder i den eksisterende lovgivning, som vi har set klogt udnyttet nogle steder.
Det er sådan lidt det samme billede, vi har set med hensyn til inddragelse af befolkningen eller mangel på samme nogle steder i forbindelse med strukturreformen.
Det er derfor, jeg sagde til ministeren, at jeg tror, vi får behov for at bede om, at vi et års tid efter, at de nye kommuner er etableret, får et billede af, hvor meget man har taget det her på sig ude lokalt, så vi får et tilstrækkelig præcist grundlag for at vurdere behovet for yderligere lovgivning.
Jeg har lidt svært ved at forestille mig andet, end at det ville være en fælles interesse, vi ville have ret meget på tværs af Folketinget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Det er den konservative ordfører i allerhøjeste grad opmærksom på, og så håber jeg, at man i hr. Ole Stavads hjemkommune har lagt rådhuset i midten, sådan at der ikke er så langt at køre.
Der er i dag en række muligheder, og de muligheder kan vi styrke og forbedre.
Hvad er det, hr. Ole Stavad ser som grundlaget for og behovet for lovgivning på det her område?
Ole Stavad (S), 2005-05-19:
Jeg tror bare, det er vigtigt, at vi har en betydelig opmærksomhed på problemstillingen.
Nu bor jeg selv i en kommune, som bliver lagt sammen med tre andre landkommuner, jeg tror, der bliver ca. 80 km fra den ene ende af kommunen til den anden.
Når vi så ved, at antallet af byrådsmedlemmer vel bliver reduceret til omkring 30 pct. af de nuværende, må vi jo også erkende, at det vil være sværere for de tyndere befolkede områder, landsbyerne osv. at få deres repræsentant valgt direkte ind i byrådene.
Jeg tror altså, at den konservative ordfører også bør være opmærksom på, at der her er noget, hvor de ude lokalt, men måske også vi i en dialog, hvilket ministeren jo heller ikke afviste, skal se på, hvad vi kan gøre for at bidrage til, at det ikke bliver en udhuling af demokratiet, og hvor vi også tænker i, hvordan vi kan styrke demokratiet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Hr. Ole Stavad siger, at han er bekymret for demokratiet i de nye store kommuner, og man kan jo sige, at kommunalreformen er bevis på, hvilket hr. Ole Stavad også er inde på, at folk i mindre områder kan skabe forandring ved at stå sammen om f.eks. ønsket om at tilhøre en anden kommune.
Det har jo ligget i hele kommunalreformen.
Derfor fristes jeg, når vi nu taler om det her, til at spørge: Hvad er det, der ikke bliver gjort godt nok, og hvad går frygten på med hensyn til de nye store kommuner?
Erling Bonnesen (V), 2005-05-19:
Intentionerne har jeg fra starten af tilkendegivet at Venstre er enige i, men indholdet, som det står sort på hvidt nu, er vi uenige i, så hvis Enhedslisten og andre kan komme med andre forslag, der går i retning af at uddelegere kompetence, men ikke oprette nye myndigheder, så kigger vi på det.
Men det er stadig væk en god idé at afvente tænketankens udspil, så vi får et kvalificeret grundlag at diskutere videre på.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-19:
Nu kunne det for mig lyde, som om det her nærmest er en strid om kejserens skæg.
Jeg synes ikke, vi skal snakke os fra hinanden, men prøve at se, om ikke vi kunne afdække, hvad det egentlig er, der står i det her beslutningsforslag, og så under udvalgsarbejdet prøve at se, om ikke vi kunne snakke os sammen, for det lyder, som om man i Venstre sådan set er enige i forslaget, man har bare læst det på en lidt anden måde.
Skulle vi ikke prøve på den måde fremover?
Erling Bonnesen (V), 2005-05-19:
Jamen intentionerne, som bliver fremlagt her, er Venstre enige i at give mulighed for, men de fremtræder bare lidt anderledes for os at læse i beslutningsforslaget, for man ønsker jo at give afgørende indflydelse på en række områder.
Vi har kort sagt intet imod det, tværtimod vil vi gerne uddelegere kompetence, men vi vil ikke oprette nye myndigheder uden sammenhængskraft.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-19:
Altså, Venstre læser tilsyneladende beslutningsforslaget på en lidt anden måde end i den ånd, det er skrevet i.
Så vil Venstre prøve at vurdere en gang mere, hvad der er galt i, at man skaber yderligere muligheder for lokalt demokrati?
Erling Bonnesen (V), 2005-05-19:
Venstre vil gerne være med til at give mulighederne for, at man kan uddelegere kompetence, men Venstre vil ikke være med til at oprette nye myndigheder uden egentlig sammenhængskraft og kompetence.
Og det er nok det, der er behov for at få defineret noget nøjere, for det fremgår jo af Enhedslistens forslag, at man ønsker at oprette nye myndigheder, der har afgørende indflydelse.
Det er jo den sprogbrug, der er i beslutningsforslaget, og det er det, vi tager afstand fra.