Frank Aaen (EL), 1999-01-13:
Enhedslisten er naturligvis enig i, at der er brug for både en modernisering og en styrkelse af forbrugerinformationen.
Der bliver i dag brugt mere end 20 mia. kr. på reklamer her i landet for virksomhederne, og vi bruger i øjeblikket godt et halvt hundrede millioner kroner, altså en meget, meget lille del, til modinformation, om jeg så må sige, fra statens side.
Vi mener, der er brug for en betydelig styrkelse, også mere end det, der er lagt op til her, for at få en modvægt til den kommercielle reklame.
Vi er meget optaget af, at der er to klare ben at gå på
i Forbrugerinformationen: en statslig, uvildig information og et forbrugerpolitisk råd, Forbrugerrådet
Det ønsker vi at fastholde, og det kan man sige at det er der også lagt op til her, men vi er betænkelige ved nogle af de foreslåede ændringer, herunder den ændrede organisering af den statslige del af forbrugerinformationen.
Det synes vi faktisk er effektivt, og vi forstår ikke, hvorfor det skal skilles ad.
Vi har også mærket os, at flere af høringssvarene jo efterlyser, hvordan den resterende del, det, der ikke flyttes med over i det nye organ, skal sekretariatsbetjenes på en effektiv måde.
Vi vil altså under forhandlingerne bestemt støtte dele af de ting, der ligger her.
Det er klart, at der brug for et nyt navn for den statslige forbrugerinformation, der er brug for at ændre repræsentantskabet - ingen tvivl om det - og der er formentlig også brug for at kigge på en ændring af informationsvirksomheden.
Vi er ikke fremmede over for tanken om at lave ét blad.
Jeg tror, det klogeste ville være, at man lægger bladvirksomheden over i Forbrugerrådet for at få den forbrugerpolitiske dimension så stærk som muligt og så tilføjer alle de ting, som i dag kommer i Råd & resultater, selvfølgelig samtidig med at den statslige forbrugerinformation skal have sine egne informationskanaler ud på Internet, i form af oplysningsblade, der sendes ud, ting, der lægges frem på bibliotekerne, ting, der lægges ud i butikkerne osv. Der skal være to forskellige former for informationer: den forbrugerpolitiske, der f.eks. skal have fuld adgang til at bringe alle testresultater, og samtidig en direkte uvildig forbrugerinformation fra statslig side.
Vi forstår altså ikke, hvorfor man ønsker at skille den statslige del ud fra Forbrugerstyrelsen, og vi er også bange for - som også flere af høringssvarene er inde på - at den struktur, der nu lægges op til, i for høj grad gør den statslige del mindre uvildig, ved at ministeren får en større mulighed for at påvirke det, der foregår i det, der i dag er Statens Husholdningsråd.
Vi støtter også, at der skal gives flere bevillinger, end der er lagt op til, og når vi skal til at forhandle om en reklameafgift, vil vi foreslå, at en del af provenuet fra sådan en reklameafgift bruges til at styrke forbrugerinformationen.
Vi er altså indstillet på at gå ind i en forhandling om forslaget.
Vi vil ikke denne gang fremsætte vores eget forslag, som vi har gjort tidligere, men stille nogle ændringsforslag til det, der ligger her, og vil så selvfølgelig arbejde for, at der i denne samling kan vedtages en ændring og en styrkelse af forbrugerinformationen.
Det mener vi at der er brug for.