runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-15:
Indledningsvis vil jeg gerne sige et par ord til hr. Keld Albrechtsen, som i indledningen af sin ordførertale kommenterede mit spørgsmål om, hvad det var for noget jord, der skulle tages ud.
Det er jo ikke sådan, at de arealer, man påtænker at bruge til udvidelse af sommerhusområder,
nødvendigvis er den bedste landbrugsjord.
Jeg har i hvert fald kendskab til en hel del steder, hvor der ligger sommerhuse, og hvor der absolut ikke er god landsbrugsjord.
Men det var bare en kommentar til dét.
Derudover er Kristendemokraterne godt tilfredse med, at regeringen vil styrke den regionale udvikling gennem flere sommerhusudstykninger.
Landets yderområder, de mest tyndtbefolkede områder, har mere end nogen sinde brug for en håndsrækning for at få sat skub i erhvervsudviklingen.
Derfor er det godt, at regeringen nu vil tillade op mod 8.000 nye sommerhusgrunde i disse områder.
Flere sommerhuse kan selvfølgelig ikke alene redde den regionale udvikling, men det er et skridt fremad.
Kristendemokraterne forventer derfor også, at regeringen vil følge op med yderligere regionalpolitiske tiltag, der kan hindre den begyndende skævvridning af landet, vi ser i disse år, men det skal selvfølgelig ikke være på bekostning af miljøet.
Derfor er det positivt, at de nye sommerhusgrunde skal ligge bag ved allerede eksisterende sommerhusbyggeri.
Der er altså ikke tale om, at vi nu vil se sommerhuse skyde op hvor som helst.
Ministeren har lagt nogle fornuftige begrænsninger ind netop for at styre udviklingen i det byggeri, og derfor er vi heller ikke af miljømæssige årsager betænkelige ved forslaget.
På den baggrund vil Kristendemokraterne støtte forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Jeg skal bare endnu en gang takke ministeren for den invitation.
Jeg må bare konstatere, at der ikke står nogen boliger endnu, men jeg tror næsten ikke, at jeg vil bede ministeren om at oplyse, hvor mange boliger pensionskasserne har bygget og finansieret inden for de sidste 10 år, for det vil simpelt hen være for pinligt, så det vil jeg næsten ikke bede om.
Ministeren kan jo næsten uden at konsultere embedsværket komme med tallet.
Det er jo ikke særlig imponerende; det er meget tæt på nul.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-15:
Jeg betragter det meget som en kommentar og en bemærkning, og som sådan synes jeg ikke, det er noget, jeg skal sige noget til.
Jeg vil bare sige, at jeg heller ikke vil kommentere det yderligere.
Jeg synes, der er en god stemning, og de bemærkninger, der kom herfra, vil vi prøve at bygge videre på, og så vil vi i hvert fald gerne give det en chance, og det hører jeg også at Det Radikale Venstre vil. Jeg har ikke flere bemærkninger til det.
Tak for debatten i dag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Ja, ja, men nu skal ministeren passe på.
Selv om vi rækker en lillefinger, så skal man ikke tage hele hånden.
Jeg glæder mig også til de forhandlinger, men jeg vil lige gøre ministeren opmærksom på, at jeg sagde en hel del andre ting i min ordførertale, nemlig at jeg også synes, man skal overveje, om det er klogt lige præcis at bruge de her 800 ha, som vi så tager af landbrugsjord eller af naturen, til noget byggeri.
Er det klogt at gøre det på den måde?
Kunne vi få mere?
Kunne vi tjene flere penge?
Det er bare en idé, jeg har stået og udviklet her.
Det kunne også være andre ting.
Men vi er åbne over for, at der kan ske udvikling i landdistrikterne.
Vi har bare ikke set noget økonomisk bevis
for, at man rent faktisk vil tjene nogle penge på lige præcis 8.000 byggegrunde til sommerhuse.
Derfor håber jeg, at vi i den debat, vi får, også kunne diskutere, om der er nogle andre muligheder, så vi kunne styrke udviklingen i landdistrikterne.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-15:
Jeg vil starte med at kvittere over for fru Elsebeth Gerner
det er jo netop grunden til, at vi fremsætter et lovforslag.
Det er, fordi vi nu går ind i en forhandling, og jeg synes, det da i hvert fald var interessant at høre fra fru Elsebeth Gerner Nielsen, sådan som jeg forstod det, at hvis vi kunne gå ind og diskutere noget omkring hektar og natur, så var det ikke længere afgørende, om der kom flere sommerhuse, så var det ikke længere afgørende, at det kom til at ligge i en kystnærhedszone, og det var heller ikke afgørende, at det kom til at ligge på den måde, som vi har beskrevet. Det er jeg glad for, for jeg mener faktisk, det er en seriøs tilgang at sige, at lovforslaget er så godt, at alle de her ting, alle de kriterier, vi har beskrevet, lever forslaget fuldstændig op til.
Jeg synes, fru Elsebeth Gerner Nielsen fortjener en kvittering for at synes, at principperne så altså er gode nok.
Nu er der så spørgsmålet om de 800 ha natur, og så kunne det godt være, at fru Elsebeth Gerner Nielsen kunne tænke sig det.
Så ser vi, hvilke konditioner der er.
Det er jo ikke unormalt.
Da vi gik ind og lavede naturforlig her - og jeg siger det, fordi jeg gerne havde set flere med end Venstre, Konservative, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne - sagde vi jo bl.a., at vi ville sælge 1.500 ha nåleskov, som ingen betydning eller meget lidt betydning havde for miljøet, og der har fru Elsebeth Gerner Nielsen jo tidligere overgået regeringen ved at foreslå 35.000 ha. Så det er jo ikke unormalt, at vi kan følge hinanden.
Det var jo noget, der indgik i naturforliget, og jeg synes, vi nu skal tage en god snak om det og se på, hvilke krav De Radikale har til det, og hvordan vi kan skrue det sammen.
Jeg kommer med et åbent sind.
Lad os diskutere det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Ministeren kom med et godt tilbud, sådan som jeg opfatter det.
Ministeren stillede nemlig spørgsmålet: Vil Det Radikale Venstre stemme for det her forslag, hvis der udlægges 800 andre hektar som natur?
Det vil jeg faktisk ikke udelukke.
Hvis det er sådan, at ministeren er parat til at gå ud og købe 800 ha, som ligger godt, og som er vigtige i forhold til bevarelsen af Danmarks natur og udviklingen af den biologiske mangfoldighed, så vil jeg da ikke udelukke det.
Så hvis jeg kan få det tilbud på papir, så vil jeg gerne gå tilbage til min gruppe og overveje det.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-15:
Jeg kan over for hr. Torben Hansen bekræfte, at det ikke er noget cirkatal.
4 pct. af de 200.000 er 8.000, og derfor er tallet 8.000.
Så det er ikke noget cirkatal eller et eller andet tal.
Det er 4 pct. af 200.000.
Jeg synes da, hr. Torben Hansen skulle kvittere for den måde, det her sker på.
Vi vil ikke sidde og gætte os frem eller lave tegnesætsberegninger.
Det vil vi ikke ind på.
Vi siger derimod, at man skal kunne godtgøre en lokaløkonomisk effekt, man skal kunne godtgøre, at det kan passes ind i naturen uden at skæmme den, man skal kunne godtgøre, at der ligger en 300-meters-strandbeskyttelses-og-klitfredningslinje, man skal kunne godtgøre, at det ligger bag sommerhusområder.
Se, sådan kan man gøre, hvis bare man skriver i lovforslaget, at det bliver maks. 8.000, for hvem ved?
Det kan være, det kun bliver 2.000 eller 3.000, men så er det det.
Det vigtigste for os er, at spillereglerne bliver overholdt, og den måde, vi har valgt her, er den bedste måde at gøre det på.
Torben Hansen (S), 2004-04-15:
Jeg er da ked af, at ministeren ikke hører, hvad jeg siger i min ordførertale, for der mente jeg det blev gjort meget klart, at vi ikke mener, det er den vej, vi skal betræde.
Men nu taler man hele tiden i miljøpolitikken om faglige og saglige grundlag, og så kunne det jo godt ske, at ministeren kunne præsentere et grundlag for, hvorfor det lige præcis er 8.000.
Ministeren kan være ganske rolig.
Vi byder ikke over.
Men jeg kan åbenbart ikke få noget svar.
Det er sådan et skud i tågen.
Det er omkring 4 pct., og det kan være op til det, og så findes den dybere argumentation for det åbenbart ikke.
Der er også en anden ting.
I ministerens opfølgning på ordførerrækken blev der sagt fra ministerens side, at naturværdierne ikke bliver tilsidesat.
»Ikke tilsidesættes« var den helt præcise formulering.
Når man samtidig ser lovforslaget i sin udformning, så står der direkte, at udvidelsen ikke vil tilsidesætte væsentlige naturbeskyttelses- og landskabelige interesser.
Kan ministeren ikke se en gummiparagraf dér?
Og det stemmer åbenbart ikke helt overens med det, som ministeren sagde i sin kommentar efter ordførerrækken.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-15:
Jeg skal starte med at svare på det sidste og sige til hr. Torben Hansen, at hr. Torben Hansen kan spørge hr. Eyvind Vesselbo om, hvilke tanker hr. Eyvind Vesselbo gør sig.
Jeg skal sådan set redegøre for regeringens politik og ikke for Venstres politik, og det er det, jeg har gjort, bare til oplysning for hr. Torben Hansen.
Når der er kommet et lovforslag frem omkring sommerhusområder, så kan hr. Torben Hansen som altid forlade sig på, at det er regeringens holdning, der står i det lovforslag.
Det kan jeg bekræfte.
Så spørger hr. Torben Hansen, hvorfor man har taget 8.000.
Jeg ved ikke, om grunden til, at hr. Torben Hansen spørger, er, at han synes, tallet skulle være højere, for hr. Torben Hansen kan jo så bare meddele, hvis han mener, at 8.000 er for lidt.
Jeg har bare sagt sammen med regeringen, at 8.000 sommerhuse er det, vi maksimalt vil acceptere.
Jeg tror, det var fru Helle Sjelle, der på udmærket vis sagde, at det kan blive 1.000, 2.000, 3.000, 4.000, 5.000, 6.000 - hvad det nu måtte være.
Det kan vi jo ingenting sige om, for
Det her forslag er meget restriktivt, det medgiver jeg, men det har været meningen.
Så 8.000 er det maksimale, vi synes man skal kunne have her, og det svarer til 4 pct. af de sommerhuse, der findes i dag.
En 4 pct.s stigning.
Jeg vil da gerne diskutere med hr. Torben Hansen, hvis han er uenig, men jeg vil ikke være til sinds at gå højere op, så hvis hr. Torben Hansen er det, må han ordne det med andre, men jeg forstår det ikke rigtigt, for jeg hører ikke, om hr. Torben Hansen siger, om det er for lavt eller for højt.
Torben Hansen (S), 2004-04-15:
Jeg vil først starte med over for ministeren at bekræfte, at vi glæder os meget til en konstruktiv debat i udvalget og vil også nærlæse de svar på de spørgsmål, som vi selvfølgelig vil stille til det her.
Det skal ministeren bestemt ikke være i tvivl om.
Men jeg har lige et par enkelte spørgsmål, som jeg også havde i min ordførertale.
Det er om de 8.000.
Hvor kommer det tal egentlig fra?
Er det udtryk for et skøn?
Er det udtryk for en rummelighedsbetragtning?
Hvordan er det tal egentlig dukket op?
Eller er det udtryk for en politisk studehandel et eller andet sted i systemet?
Hvorfor indgår der ikke i lovforslaget noget omkring de et sted mellem 20.000 og 30.000 ledige grunde, der er rundtomkring i fædrelandet?
Hvorfor står der ikke noget om dem i det her lovforslag?
Til sidst kunne jeg også godt tænke mig at spørge
: Venstres miljøordfører, formanden for Miljøudvalget, har jo tidligere sagt, bl.a. i Jyllands-Posten den 13. februar 2004, at det her er for stramt, det er for rigoristisk, og man kan også forestille sig huludfyldning.
Kan ministeren fra Folketingets talerstol bekræfte, at det, som hr. Eyvind Vesselbo siger, overhovedet ikke indgår i Venstres tankegods på dette område?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Jeg glæder mig meget til, at vi kan tage den her debat mere detaljeret og mere langvarigt i forbindelse med det beslutningsforslag, som oppositionen har fremsat.
Jeg vil gerne sige til det, ministeren i øvrigt har sagt, at alternativet til at tage landbrugsjord ud til sommerhusgrunde selvfølgelig er at tage landbrugsjord ud til f.eks. natur.
Og derfor kan man jo godt sige, at vi på den her måde tager 800 ha fra naturen.
Men i øvrigt er jeg meget overrasket over, at det virker, som om det eneste, ministeren er optaget af, er at tage god, gedigen landbrugsjord ud af drift.
Det kan jeg ikke forstå.
Hvis vi rent faktisk kunne tjene flere penge på at have jorden udlagt til landbrug i de her områder, som vi taler om, skulle vi så ikke gøre det?
Hvis det skabte flere arbejdspladser, skulle vi så ikke gøre det?
I øvrigt vil jeg gerne vide, om ministeren er parat til at få lavet en samfundsøkonomisk analyse af, hvad vi vil tjene flest penge på ved f.eks. at sige, at der er nogle af de udkantsområder, som vi taler om, der får adgang til at bygge nogle få hoteller, frem for at der er nogle udkantsområder, der får mulighed for at bygge 8.000 nye sommerhuse.
Er ministeren parat til at få lavet en økonomisk analyse af, hvad vi kan tjene flest penge på?
Jeg vil med det samme sige, at jeg ikke kender resultatet.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-15:
Jeg kan bekræfte, at efter at oppositionen havde afleveret et nyt sæt papirer med nogle nye forudsætninger, kom der selvfølgelig nogle nye tal.
Og det er rigtigt, at jeg også oplevede det sådan, at man fortrød de forudsætninger, man havde lagt ind.
Nu kom man så med nogle, som selvfølgelig gav et andet tal, og det syntes jeg var positivt.
Men man er bare nødt til at sige: Den holder stadig væk ikke, hvis man angriber de forudsætninger, der er lagt ind, for det er jo helt indlysende, at hvis man vil tage 4.000 ha ud - jeg tror, det var fru Elsebeth Gerner Nielsen, der lige omtalte regeringens vådområder i vandmiljøplan III som meget lidt, og det kan man jo mene, men det er 4.000 ha - så er det klart, at det sker til en anden pris, end hvis man skal udtage over 100.000 ha.
Jeg tror, de fleste godt ved, at det er helt normalt, at hvis man har et område eller en genstand, der efterspørges af mange, og det er jo klart, at med 100.000 ha skal man altså virkelig ud at handle med en del mennesker, ja, så ved man godt, at prisen så sagtens kan stige på det, man skal købe.
Det så vi faktisk sammen i vandmiljøplan II, hvor vi jo kunne se, at vi havde afsat for få penge i første runde til vandmiljøplan II's etablering af vådområder.
Først da vi havde sat prisen op på dem, nåede vi det. Men det er jo helt klart, at hvis man kommer med et forslag, hvor man tager så store arealer ud, så vil prisen stige.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Jeg vil lige understrege, at jeg ikke har startet debatten om vandmiljøplanen, men da ministeren vælger at fortsætte den, føler jeg, at det er nødvendigt, at der er en fra oppositionen, der tager til genmæle.
Jeg håber, at ministeren kan bekræfte fra Folketingets talerstol, at i den beregning, der blev lavet, efter at vi havde præciseret forudsætningerne, og efter at man f.eks. regnede med de samme jordpriser i oppositionens vandmiljøforslag, som man regnede med i sine egne, kom man frem til, uden at man brugte den mest samfundsøkonomisk optimale model, nemlig grønne afgifter, at tabet af arbejdspladser ville være omkring 12.000, hvis man opererede med et antal dyreenheder på 1,1 pr. hektar.
Hvis bare man accepterede, at der kunne være 1,2 dyreenhed pr. hektar, så var tabet af arbejdspladser nul.
Så var vi i nærheden af, at der var en samfundsøkonomisk gevinst, som sagt uden at vi havde brugt det mest miljøvenlige og samfundsøkonomisk optimale redskab, nemlig grønne afgifter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Jeg ved egentlig ikke, om hr. Søren Gade har overværet det åbne samråd, Miljøudvalget og Energiudvalget havde med ministeren i går om CO2-politikken.
Der gennemgik vi altså også problemet med de beregninger, ministeren havde ladet producere om vandmiljøplanen, og der blev ministerens beregninger fuldstændig gennemhullet og punkteret. Jeg synes, at hr. Søren Gade, hvis han har mulighed for det, skulle læse referatet af det åbne samråd, for så vil han kunne se, at der gennemgik vi meget nøje, hvordan ministeren politisk har fastsat nogle beregningsforudsætninger, som havde til formål at lave et skrækbillede af beskæftigelseseffekten vedrørende oppositionens forslag.
Jeg har forstået det sådan, at ministeren også dybest set havde planer om at lave en tilsvarende skrækberegning med hensyn til oppositionens CO2-klimapolitik osv.
Det giver jeg ikke ret meget for.
Men det tillader taletiden jo så heller ikke.
Jeg vil bare konstatere, at hr. Søren Gade ikke har svar på, hvilken myndighed der efterfølgende skal kontrollere det her på regionalt plan, når man har nedlagt amterne.
Nej, det havde han ikke.
Jamen sådan er det, og det kan hr. Søren Gade ikke komme uden om, for han står uden svar.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at uanset om det hedder regioner eller amter eller stat, så består opgaverne jo stadig væk, og uanset om forhandlinger i Folketinget fører til, at amterne bliver til regioner eller helt forsvinder, ja, så vil opgaven ikke forsvinde, og der vil altid være nogle, der har tilsyn med miljøet, også ude i det, der hedder amterne i dag, og også ude i de her sommerhusområder. Er det ikke sådan, at hr. Keld Albrechtsen bare står og taler udenom, fordi hr. Keld Albrechtsen ved, at han har en dårlig sag, ligesom hr. Keld Albrechtsen havde med sit forslag til vandmiljøplan III?
Man laver forslag, som koster arbejdspladser, man går imod et forslag, som skaber arbejdspladser, og så prøver man at hylle sit nej ind i nogle forblommede vendinger om, at det også bare er de her grimme mennesker fra den nuværende regering.
Er det ikke bare sådan, at hr. Keld Albrechtsen har en dårlig sag?
Vi står her med et forslag, der skaber vækst, og som fint kan gå arm i arm med, at vi fastholder vores kyster, som de er, og vi fastholder den gode natur, men vi giver flere danskere mulighed for at komme derud.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Det var både fru Helle Sjelle og hr. Søren Gade, der nævnede det med et landsplandirektiv.
Men det hjælper jo ingenting, at der kommer et landsplandirektiv, når man samtidig afskaffer den myndighed, som skal administrere det landsplandirektiv, nemlig amtskommunerne, og dermed afskaffer den regionale miljøkontrol og den regionale planmyndighed.
Så kan det jo være ligegyldigt, så udsteder man jo et landsplandirektiv ud i den blå luft. Så længe man ikke vil svare på spørgsmålet om, hvem der regionalt skal administrere det her, når man har nedlagt amterne, så står man jo uden svar - det må hr. Søren Gade da indrømme - medmindre han kan meddele her, at man ikke har tænkt sig at nedlægge den regionale miljø- og planlægningsmyndighed, men det tror jeg desværre ikke, hr. Søren Gade har tænkt sig, for hele meningen med strukturreformen er jo at slippe af med miljøkontrollen her i landet.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Jeg er nødt til lige at rette hr. Keld Albrechtsen.
Det er således, at de tal, vi refererer til om vandmiljøplan III, faktisk er tal, der er udregnet af fuldstændig de samme institutter, som lavede beregningerne for vandmiljøplan II, og på daværende tidspunkt var hr. Keld Albrechtsen jo helt oppe at køre over, at det var rigtige tal, og der er altså ikke skiftet ud i de institutter siden.
Så vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det var mig, der talte om landsplandirektivet.
Der vil blive lavet et landsplandirektiv, som skal sørge for, at de her nye sommerhusområder opfylder de krav, vi stiller.
Som det er sagt flere gange af de forskellige ordførere, både af undertegnede og af fru Helle Sjelle, er det således, at der bliver stillet meget specifikke krav til de her sommerhusområder, og jeg synes, vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er en lille smule patetisk at høre hr. Keld Albrechtsens store omsorg for 800 ha landbrugsjord, når man i andre sammenhænge kan tage en tredjedel ud af dansk landbrugsjord. Jeg synes i stedet for, at hr. Keld Albrechtsen skulle anerkende, at den nuværende regering faktisk har taget 100.000 ha ud og beskyttet dem med den dér zone, vi har om de særlige SFL-områder, og så lade være med at stå og snakke om 800 ha, som i den sammenhæng ikke betyder noget.
Men det vil hr. Keld Albrechtsen bare ikke indrømme; han kan ikke lide forslaget, og det er jo fair nok.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-04-15:
Som det jo ofte er fremgået, og som jeg også har sagt ved flere lejligheder - jeg skal gerne gøre det igen i dag - skal jeg ikke stå her og varetage nogle interesser omkring landbruget.
Det er muligt, fru Elsebeth Gerner Nielsen vil gøre det, men jeg skal ikke.
Og derfor må jeg bare sige: Der vil medgå noget landbrugsjord til de her ting.
Der medgår landbrugsjord i en aftale, jeg har lavet med Københavns Energi, som i øvrigt i dag indviede et af projekterne med 300 ha ny skov ude ved Roskilde.
Og sådan bliver vi ved.
Vi har aftalt 7.000 ha.
Det er jo helt klart, at der ellers kunne være drevet landbrug der, men nu vælger vi altså at rejse skov.
Og derfor er jeg bare nødt til at sige: Det holder ikke, når man går ind og spørger, om det var det, man skulle gøre.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi skaber natur.
Jeg mener, det er vigtigt, at vi laver skovrejsning, og derfor laver vi de aftaler.
Sådan må det nu engang være, når man er miljøminister.
Det kunne næsten være fristende at spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om fru Elsebeth Gerner Nielsen synes, det er mere spiseligt, at vi tager 800 ha ud til sommerhuse, hvis vi etablerer 800 ha natur et andet sted.
Margrete Auken (SF), 2004-04-15:
Ja, jeg skal nok trænge igennem lydmæssigt, selv om man ikke trænger igennem på holdningerne.
Så vil jeg sige, at jeg ikke er i tvivl om, at vi får bedre kontrol på motorvejene.
Det har vi også sagt.
Vi har arbejdet for det længe.
Vi er glade for, at vi har fået flertal for det.
Ingen diskussion om det.
Alligevel mener jeg stadig væk, at ministeren er katastrofal, men jeg håber ikke, at det er mig, der får ret, for vi snakker jo om død og ulykker og forfærdelighed.
Jeg håber meget, at det er ministeren, der har ret i, at hendes fromme henstillinger vil være tilstrækkelige, men det har vi ingen erfaring for.
Vi har ikke erfaring for, at det hjælper nok.
Lad mig sige to ting.
Den ene er, at på motorvejene har politiet jo selv gjort opmærksom på, at eftersættelse af fartforbrydere er livsfarligt, og jeg håber, at justitsministeren indskærper, at de ikke må gøre det.
Det er livsfarligt.
Det vil sige, at kontrollen med fartforbrydere på motorvejene bliver mindre.
Det andet er, at hvis det kun er der, hvor man kan læse, at man kan blive kontrolleret, at ministeren mener, man sætter hastigheden ned - ministeren siger jo, at når man kan læse det, så sætter man hastigheden ned på den strækning, hvor man ved det - så synes jeg, vi er i en katastrofe.
Det er rigtigt, jeg vil gerne være finansminister in spe, hvis vi får et ordentligt system.
For hvad vi sparer, er enormt mange penge, hvis vi sparer ulykker.
Jeg har ingen interesse i at få pengene ind ved hjælp af fotofartfælderne, jeg har interesse i at få dem ind ved, at vi sparer ulykker.
Det er på den måde, fotofartfælderne er pengemaskiner.
Margrete Auken (SF), 2004-04-15:
Ja, bare lige for at gøre det her helt klart.
Både i USA og i Sverige, for nu både at tage noget, der ligger langt væk og noget, der ligger tæt på, kan man finde ud af at lave automatisk hastighedskontrol på motorvejene, og det gør man.
Man har ordentlig kørsel der, der er ikke nogen i USA, der vover at overskride hastighedsgrænserne, det tror jeg at hr. Karsten Nonbo er fuldstændig klar over.
Det er der heller ikke nogen, der gør i Sverige, der har man automatisk hastighedskontrol; det fungerer godt, og det er denne regering lodret imod.
Om alle de andre ting har vi sagt, at det er fint, men hvad der kommer til at foregå på vores motorveje, og det er trods alt en stor del af vejnettet, handler bestemt ikke om øget kontrol.
Det kan godt være, at vi kan stå og fange nogle ved afkørslerne, men de, der bare er almindelige fartforbrydere, får lov til at være det frit, som de er det
Karsten Nonbo (V), 2004-04-15:
Jeg må sige til den kære fru Margrete Auken, at hvis der havde været et talerkort, så var det tredje klip allerede blevet idømt nu. Jeg vil sige om politiet kontra automatisk fartkontrol, at der da er meget godt ved automatisk fartkontrol, men politiet får altså flere syndere med, politiet får udlændingene med, politiet får biltyvene med, politiet får dem med, der har klistret den forreste nummerplade over.
Hvis nogen vil køre for stærkt på en motorvej og ved, at der er automatisk fartkontrol, så dækker de nummerpladen til, således at man får et billede af en bil uden nummerplade.
Så kan man ellers indrykke en annonce i avisen og se, om synderen melder sig.
Der er i politiforliget afsat ekstra ressourcer, der er i det her lovforslag afsat ekstra ressourcer til, at man kan foretage manuel kontrol.