runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-02:
Jeg tror egentlig, fru Aase D. Madsen kom tættest på den egentlige begrundelse for det her forslag, nemlig at det handler om at få vasket tavlen ren fra den tidligere regering.
Det hele skal væk, intet er for småt, væk med det, sådan at man kan få forklaret og vist og gjort det meget tydeligt over for befolkningen, at det virkelig er nye tider, vi taler om.
Det er i hvert tilfælde svært at finde begrundelsen.
Begrundelsen med tvang er jo også uhyre søgt, for er det så også tvang, når vi har tilslutning til kraft-varme-værker i store dele af Danmark?
Er det tvang, når vi skal have skattepengene op af lommerne?
Man kunne jo lige så godt have valgt at bruge et andet begreb end tvang.
Men tvang er sådan et godt begreb, for det har sådan en god folkelig klang, ikke?
Hvem kan lide tvang?
Ingen, puh ha, nej.
Men når vi gerne vil noget, plejer vi jo også at kalde det lovgivning i stedet for.
Men det gør vi så bare ikke her.
Regeringen gør det i hvert tilfælde ikke her, der hedder det så tvang.
Nu erklærer regeringen jo så, at den er vældig positiv over for udbredelsen af solvarme, og det er jo rørende.
Det fik mig til at tænke på, hvordan det ville lyde i regeringens ører, hvis jeg nu sagde: Jamen jeg er også vældig positiv over for denne her regering, bare den får så lidt indflydelse som overhovedet muligt.
Det er sådan nogenlunde en parallel til det, der står i lovforslaget, for hvad nytter det, at regeringen ved festlige lejligheder eller på papir siger, at den er positiv over for det her, når det, den gør, i realiteten er at modarbejde det?
Det er jo et område, hvor det er de små ting, der rent faktisk flytter noget; det er de signaler, man sender ud, nemlig om, at det her har betydning, og at man lægger vægt på det ikke alene som led i en miljøpolitik, men også som led i en ny og moderne og fremadrettet erhvervspolitik, hvor man satser på det, som jeg tror fru Helga Moos har kaldt solopgangsteknologierne, nemlig de teknologier, hvor vi rent faktisk har en førende rolle i Danmark i forvejen, hvor vi har nogle industrier, der i årevis har udviklet for at få det her op at stå, og det er da helt klart, at de da får et gok i nødden på grund af det her.
Jeg tror da, at vi alle sammen gerne ville have, at solvarme var så markedsmoden, så det bare kørte derudad.
Men sådan er det jo ikke med nye teknologier.
Det tager en lang periode, inden de er så markedsmodne, at de klarer sig selv i konkurrencen over for det andet.
Og det er dér, regeringen ulykkeligvis sætter bremserne i hele vejen rundt, hvilket vi på enhver måde beklager.
Så der er formentlig kun én ting at gøre, og det er at få lagt så maksimalt pres på det flertal udefra, så det besinder sig.
For det kommer tilsyneladende ikke af sig selv, heller ikke, selv om de første 100 dage er overstået.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-02:
Hvilke muligheder får de for det?
Kan de i disse friheds- og fritvalgstider vælge at sige: Jamen det vil vi have, det kan vi kræve, og vi ønsker sådan og sådan? Hvilke muligheder har lejerne for at sige, at det er dét, de vil have?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-02:
Ministeren insisterer på, at regeringen er meget positivt indstillet, og at den tror, at solvarmen vil blive udbredt af frivillighedens vej, for det er jo »økonomisk fordelagtigt« Ja, det er brugerøkonomisk fordelagtigt, eller rettere sagt: Der er sådan set kun pligt til at installere det, hvis det er brugerøkonomisk fordelagtigt, men det er jo ikke det samme, som at det er økonomisk fordelagtigt for den, der bygger.
Det er rent faktisk ofte en anden personkreds eller en anden person end brugeren, der bygger, så jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at det er korrekt.
Så vil jeg også gerne bede ministeren forholde sig til, om det i realiteten ikke betyder, at der er meget stor risiko for, at der bliver installeret færre solvarmeanlæg.
Og endelig, men vigtigst: Hvis nu det går sådan, vil ministeren så revurdere det, regeringen gør i øjeblikket, altså hvis det rent faktisk viser sig, at markedet ikke klarer det?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-02:
Jeg vil sige til Socialdemokratiets ordfører, at det er rigtigt, at man i Tyskland, Frankrig og Spanien arbejder mere med vedvarende energi, fordi de har mere, de skal nå, end vi har i Danmark.
Målsætningen om, at vi skal nå op på 20 pct. vedvarende energi i år 2003, er vi foran.
Men det er, som om man tror, at intet kan udvikle sig,
uden at der skal massive støttekroner i ryggen
Jeg har sagt her fra talerstolen i dag, at de steder, hvor det er økonomisk fremkommeligt, og hvor folk har mulighed for at se, at de kan spare penge, vil de gøre det, og regeringen sætter
jo ikke den vedvarende energi i stå, blot fordi vi revurderer forpligtelsen og støtteomfanget i andre henseender. Det er heller ikke sådan, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi vil slippe for selv at gøre en indsats.
Det er blot sådan, at vi i denne sag ligesom i andre sager har vurderet, at vi ikke mener, der skal være pligt til at etablere, og hvis folk kan regne ud, at det kan betale sig, har vi troen på, at de vil gøre det.
Vi vil benytte flere redskaber for at nå klimamålene end den tidligere regering.
Vi vil operere med både joint implementation, CO2-kvoter og vedvarende energi i Danmark, og vi tror også, som jeg har sagt tidligere, at når der er tale om andre vedvarende energiformer end den, vi taler om i dag, er der muligheder for, at de kan udvikles. Der er stadig sat penge af til forskning på området, Danmark er på mange områder en frontløber med hensyn til den vedvarende energi, og det vil vi fortsat være.
Men det lyder jo, som om det hele vil falde sammen, hvis man ikke kører med de støttemidler, som den tidligere regering og dens parlamentariske flertal har anvendt.
Jo, sådan er det i nogle tilfælde.
Men det er altså også sådan, at pligten er pålagt andre end lige udlejningsejendomme og selvfølgelig også offentlige bygninger.
Så bliver jeg også spurgt, om jeg ønsker at revurdere sagen.
Vi har den holdning, at vi ønsker ikke, at folk uden for kraftvarmeområderne skal have pligt til at etablere solanlæg, og det er simpelt hen ud fra det synspunkt, at vi ikke vil pålægge nogen indgreb på området, når det er sådan, at hvis det kan betale sig, kan folk blot etablere det.
Det er faktisk underligt, at jeg skal stå her i dag og være enig med Boligselskabernes Landsforening i denne sag, for det er man åbenbart ikke fra SF's side.
Aase D. Madsen (DF), 2002-04-02:
Nu er der flere ordførere, der har hævdet, at nu går
hele udbygningen af vedvarende energi i stå, og at der bliver skåret så og så meget.
Jeg har bedt om at få at vide, hvor store de udgifter, man betaler over PSO'en, er - altså de udgifter, som elforbrugerne betaler direkte til producenter af miljøvenlig el såsom vind, halm og biomasse, og hvad det nu hedder.
Som jeg sagde i min ordførertale, er de steget med 1 mia. kr. fra 2001 til 2002, og ministeren var også inde på det. Jeg vil gerne spørge, om det ikke er således, at man havde et mål på 20 pct. miljøvenlig el i 2003, og at det nu viser sig, at hvis man ikke gør noget alvorligt, når man op på 27 pct. Det er formodentlig netop det, der giver sig udslag i disse beregninger, som siger, at alene fra 2001 til 2002 er den direkte betaling uden om finansloven steget med 1 mia. kr.
Det er småbesparelser over finansloven, men det er store udgifter for elforbrugerne.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-02:
I SF lever vi fint med, at vi ikke er enige med Boligselskabernes Landsforening i denne sag.
Det, vi er interesserede i, er at få fremmet den vedvarende energi.
Men det, der egentlig får mig herop, er, at ministeren nu igen taler om, at vi er nogle partier herinde, der ikke mener, at noget kan lade sig gøre uden massive tilskud og uden støtte.
Den diskussion har vi altså haft flere gange i denne samling her i salen, men nu er der faktisk slet ingen støtte længere til den vedvarende energi, så jeg vil godt have, at ministeren går op og tager de ord i sig igen og lader være med at kolportere det indtryk, at vores primære interesse og midler er store offentlige tilskud, for det er det faktisk ikke.
Vi har medvirket til at bygge tilskudspolitikken op, men på en sådan måde, at den fortsat sikrer en udbygning af den vedvarende energi.
Det har ministeren og hans regering også brug for, for den kan ikke overholde Kyotoaftalens forpligtelser på en bare rimelig måde, medmindre den rent faktisk speeder udviklingen af den vedvarende energi op.
Arne Toft (S), 2002-04-02:
Det glæder mig da, at ministeren siger, at Danmark er en frontløber, men jeg synes, vi igen skal prøve at se på solenergien, for her kan det jo ikke være økonomien, der tages i betragtning, fordi elregningen bliver for stor, som fru Aase D. Madsen sagde.
Det skal jo kun etableres, hvis det er rentabelt.
Jeg vil gerne spørge ministeren, som i hvert fald er enig med mig i, at Tyskland, Frankrig og Spanien er meget interesserede i solenergi: Vi har en meget stor eksport af solenergi, og kan ministeren ikke være en lille smule bange for, at han for at spare 5 mio. kr. sætter den knowhow, som Danmark har, over styr?
Jeg er da ikke sikker på, at de danske producenter er villige til at producere, når den danske regering overhovedet ikke har tiltro til det.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-02:
Vi synes da også i regeringen, at 5 mio. kr. er mange penge, men der bliver jo ofret meget, meget mere på forskningen på de områder på mange af vore universiteter og andre steder.
Så må jeg sige, at når man i landene syd for Danmark er mere interesseret i det her, er det jo godt for Danmark.
Det er godt for vores industri, det er godt for medarbejderne, det er godt for det hele, også fordi man i EU ikke har nået noget, der bare ligner det, vi har nået i Danmark, så selvfølgelig kan resten af EU lære noget af Danmark i denne sag.
Så må jeg sige til fru Anne Grete Holmsgaard om støtte
til vedvarende energi, at selvfølgelig kan vi også tærske langhalm på det spørgsmål i dag.
Men det er nu engang sådan, at i dag drejer sagen sig om, hvorvidt der skal være en pligt eller ikke skal være pligt, og det er der nu ikke meget tilskud i.
Men omvendt er det jo sådan, at når vi taler om prioriteret el, ved vi godt, at det har medført nogle stigninger, og vi ved også godt, at vi skal nå nogle klimamål.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-02:
Jeg synes da, det er opmuntrende, at ministeren trods alt vedstår Kyotoforpligtelsen.
Men det er besynderligt, hvad regeringen egentlig forestiller sig, for det er jo noget, som skal være klar i 2006, dvs. inden for en meget kort tidshorisont, når vi snakker energiplanlægning.
Mig bekendt har regeringen tænkt sig at droppe vindmølleparkerne.
Den kommer med noget forfærdeligt kludder om vedvarende energibeviser, der sandsynligvis vil ødelægge det danske vindmøllemarked, og nu kommer så disse foranstaltninger, hvor man også sætter solvarmen i stå, samtidig med at man har en motorvejspolitik, der gør, at CO2-bidraget fra trafikken drøner opad.
Ministeren må altså undskylde mig, men det forekommer rent umiddelbart totalt ubegribeligt, hvordan regeringen på den baggrund kan forestille sig, at den kan opfylde Kyotomålsætningen.
Jeg prøvede bare at få ministeren til at forklare lidt mere i detaljer, hvad det er for et mirakelmiddel, regeringen har tænkt sig at fremlægge, inden 2006-målsætningen skal være på plads.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-02:
Nu er det sådan, at der er indgået en aftale om VE-beviser, kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Det er en ting, som vi skal forhandle i forligskredsen, og jeg har tidligere tilkendegivet, at jeg ikke mener, der på nuværende tidspunkt er et marked for VE-beviser, så jeg ønsker at udskyde denne beslutning.
Angående havmølleparkerne har vi sagt, at vi synes, det
er godt, at der er vindenergi i Danmark, men at vi også ønsker at ophæve det pålæg, der ligger på de tre havmølleparker
Det betyder ikke, at der ikke kan stilles vindmøller op et sådant sted, men spørgsmålet er, om det sker på en kommerciel baggrund.
Det er jo sådan, at i Nordsøen betaler man et eller andet for at bore ned i undergrunden og hente noget energi op, og jeg kan sige, at i øjeblikket arbejder vi i departementet og i styrelsen på at frembringe
et element, så vi kan gå ud i en licitation og på kommercielle vilkår tilbyde folk at opstille havmølleparker.
Alt afhængig af udviklingen må vi jo se, hvor stor interessen bliver, og vi vil selvfølgelig også høre, hvad folk i området mener om den ting.
Men jeg er ikke i tvivl om, at man fra vindmølleproducenternes side bliver dygtigere og dygtigere til at producere møller med heraf følgende billigere kilowattpriser, og så kan det jo være, at man på kommercielt grundlag kommer ned på markedsprisen på et eller andet tidspunkt.
Det er i den retning, regeringen ønsker at arbejde.
Nu er det altså ikke vindmøller, vi diskuterer i dag, det er faktisk helt uden for emnet.
Men når der nu bliver spurgt til dem, vil jeg godt svare, at vi forventer stadig, at den danske vindmølleindustri vil stå sig godt med masser af arbejdspladser, store eksportindtægter til Danmark, mere knowhow og stadig Danmark som frontrunner på området.
Vi forventer stadig, at udviklingen vil bære fremad, og så må landene syd for Danmark lære noget af os.
Så igen til fru Kornbek med hensyn til, om man kan købe sig til solenergi: Jeg håber på et fuldstændig frit, liberaliseret elmarked, hvor vi kan købe grøn strøm, hvis vi kun ønsker at købe grøn strøm.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-02:
Jeg må lige sige til ministeren, at det, fru Bodil Kornbek spurgte om, faktisk var noget andet, nemlig om lejerne i de pågældende områder har den ret til frit valg, som regeringen i øvrigt gør så meget ud af, at de skal have.
Kan de vælge at sige: Jamen vi vil gerne have solvarme her, fordi vi synes, det er vigtigt og interessant?
Har de den fritvalgsmulighed, og hvordan har de den, hvis de har den?
Og hvis de ikke har den, var det så ikke gefundenes Fressen for regeringen at sørge for, at de får den?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-02:
Ministeren mente, at der var nogle andre redskaber, man ville tage i brug for at nå klimamålet og opfylde Danmarks forpligtelser, og jeg vil godt bede ministeren om at komme lidt nærmere ind på det.
Med finansloven og en række yderligere skridt, bl.a. dette lovforslag, er der jo ingen tvivl om, at man vil sætte udviklingen af vedvarende energi i Danmark i stå.
Vindmølledelen vil også blive ramt i den kommende tid, og derfor vil det eneste, der kan få ligningen til at gå op, være, at ministeren har en plan liggende i sin skrivebordsskuffe om, at han vil gå ud i verden og købe CO2-kvoter af nogle andre lande.
Jeg nærer en stigende bekymring for, at det at betale sig fra det ved at købe ledige CO2-kvoter hos andre lande i virkeligheden er den plan, regeringen arbejder med.
Hvis det er tilfældet, synes jeg, man skylder at lægge det åbent frem, så vi kan få en debat om det.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-02:
Jeg vil gerne sige til fru Anne Grete Holmsgaard og også til fru Bodil Kornbek omkring tilslutning til kraft-varme-værker, at det er jo nu engang sådan, at der er etableret nogle kraft-varme-værker, der er bundet økonomisk af det her, som ikke kunne klare det, hvis man blot sagde: I bliver totalt fritaget.
Det ved fru Anne Grete Holmsgaard også udmærket.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-03:
Jeg vil gerne spørge ministeren, som nu kommer med nogle tal
vedrørende antallet af prøver pr. laborant,
Det er jo åbenlyst, at store enheder naturligvis kan holde et højere antal pr. laborant, fordi man i højere grad har en samlebåndsvirksomhed, mens mindre enheder jo er nødt til at specialisere sig i de forskellige ting, der nu engang er.
Derfor kan man ikke bare komme med et tal på den måde, som ministeren gør.
Det håber jeg at ministeren selv er opmærksom på og kan bekræfte, at det faktisk er urimeligt at gøre det på den måde.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-04-03:
Det er lidt i den samme retning, for ministeren startede med at sige, at der ikke ville være tale om nogen besparelser på det veterinære område.
Og af ministerens sidste svar var det absolut uklart i forhold til den sønderjyske region, hvor man altså godt kunne havne i, at der ville være en besparelse på det veterinære beredskab.
Så ligesom de to tidligere spørgere efterlyser jeg klarhed fra ministeren.
Inger Bierbaum (S), 2002-04-03:
Jeg takker for svaret, men det ryster mig lidt, at når Sønderjyllands Amt er et af de amter, som har den allerstørste import og eksport af både levende dyr og fødevarer over grænsen, at man så ikke fra regeringens side vil gøre en større indsats, for at man ikke skal blive meget urolig i det område.
Jeg frygter også, at med den håndtering af finansloven, der har været, hvor man på veterinærområdet i lang tid har manglet en dyrlæge, at man - ikke på grund af denne besparelse, som nu er kommet - ikke kan få besat en dyrlægestilling i år 2002.
Både når det gælder fødevaresikkerhed, og når det gælder
der veterinære område, mener jeg, at det er meget vigtigt, at man holder sig for øje, hvad der sker i Sønderjyllands Amt.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Først til fru Inger Bierbaum: Det er fuldstændig klart, at for så vidt angår den ledige stilling på veterinærområdet, altså den ledige dyrlægestilling, har den ikke noget med finanslovaftalen at gøre.
Så de beskæringer, som jeg er blevet orienteret om skal finde sted i Fødevareregion Sønderjylland, vil finde sted på laboratorieområdet.
Så til hr. Erik Mortensen: Jeg vil godt sige, at det jo ikke er sådan, at fødevareministeren sidder og finjusterer på de enkelte regioners område.
Det er en aftale, der bliver lavet mellem Fødevaredirektoratet og de enkelte regioner om, hvordan udmøntningen af besparelserne skal finde sted.
Det er klart, at der kan man ikke sige som en generel regel, at der er de samme forhold i de forskellige regioner.
Det er derfor, der er et klart ønske om at effektivisere på laboratorieområdet, så man kan få en billigere pris pr. laboratorieprøve.
Inger Bierbaum (S), 2002-04-03:
Kan jeg forstå ministeren således, at ministeren vil godkende, at man fra budgettet for 2001 kan få lov til at overføre nogle penge, således at man kan få besat den dyrlægestilling?
Det er netop blevet oplyst fra Fødevareregion Sønderjylland, at man med den beskæring, som nu er kommet, ikke får råd til at ansatte en dyrlæge i 2002.
Alternativet er en ansøgning om, at man går i underskud i år 2002.
Men jeg håber da, at ministeren vil se med gode øjne på, at man overfører beløbet fra 2001.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-03:
Der er noget, der ikke stemmer, og det var det, der gjorde, at jeg bad om ordet.
Ministeren sagde: Jeg mener, at vi skal få den stilling besat.
Og på et senere spørgsmål, svarede ministeren, at det jo er noget, man er i gang med, og at man drøfter det med de veterinære stillinger og hele situationen.
Det er jo lidt svært at få de to ting til at gå op.
Hvad er det, ministeren mener?
Mener ministeren, at stillingen skal besættes,
eller mener ministeren, at det indgår i de overvejelser omkring de samlede besparelser, således at det ikke kun er laboratorier, alt det her drejer sig om?
Det kan være vigtigt at få det at vide af hensyn til de øvrige regioner, vi har med at gøre inden for fødevareområdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-03:
Jeg vil følge op på hr. Kristen Touborgs bemærkning, for jeg hæftede mig også ved, at ministerens svar var, at der skal effektiviseres.
Det kan godt være, at der generelt kan effektiviseres, det kan jeg da ikke modsige ministeren i, men det, ministeren gjorde, var, at ministeren brugte et sammenligningsgrundlag til at antyde, at arbejdet i dag ikke bliver gjort godt nok i Sønderjylland.
Det synes jeg var urimeligt, taget i betragtning at man ikke kan sammenligne ved bare at tage antallet af prøver pr. laborant.
For som hr. Touborg var inde på, er der altså forskel på, med hvilken hyppighed man får de forskellige typer af prøver til analyse i en meget stor enhed og i en meget lille enhed.
Derfor vil jeg bare bede ministeren om at lade være med ukritisk at lægge sådanne talgrundlag frem som en antydning af, at arbejdet ikke bliver gjort godt nok i Sønderjylland.
Det synes jeg ikke er rimeligt.
Inger Bierbaum (S), 2002-04-03:
Jeg vil gerne oplyse ministeren om, at i bilag 318 er der nogle svar fra Fødevareregion Sønderjylland om, hvordan de ser på hele sagen.
Dér bliver det oplyst, at det er nødvendigt, at man overfører et beløb fra 2001 for at få veterinærstillingen besat.
Og det håber jeg da meget på kan lykkes.
i og med at finansministeren ligesom har lavet stop for alting, er det ikke lykkedes, og derfor håber jeg da på, med alt det arbejde, man har med levende dyr, transporter over grænserne, at man kan overføre et beløb.
De oplyser også i dette bilag, at man ikke kan opfylde vagtberedskab osv.
Det er faktisk utrolig uheldigt.
Jeg vil meget gerne have et klart svar på: Får man lov til i Sønderjyllandsregionen at overføre beløbet fra budget 2001 til 2002 for at få veterinærerne til nogenlunde at udføre det arbejde, som vi kan forlange?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Hvis jeg så må starte med hr. Keld Albrechtsen: Jeg har absolut ikke givet udtryk for, at arbejdet ikke bliver gjort godt nok i Fødevareregion Sønderjylland.
Jeg har givet udtryk
Det er det, jeg prøvede at fortælle hr. Keld Albrechtsen ved at lave en sammenligning mellem de meget effektive regioner og så den region, som er til diskussion her i dag.
Til hr. Kristen Touborg: Der er selvfølgelig en mulighed for at effektivisere.
Det er det samme, som jeg prøvede at svare hr. Keld Albrechtsen.
Det er indlysende klart, og det er også det, der har ligget i ATV-rapportens konklusioner, at selvfølgelig er det muligt på laboratorieområdet at sikre, at man kan udnytte den mulighed for at samle laboratorieeffektiviteten på det mikrobiologiske område.
Så til fru Inger Bierbaum: Det er sådan, at regionerne i øjeblikket forhandler om normeringerne på de endelige budgetter, også i Fødevareregion Sønderjylland, og det er klart, at det på nuværende tidspunkt ikke er afgjort, hvordan normeringerne kommer til at se ud.
Det er min opfattelse, at det vil der blive truffet beslutning om i de allernærmeste dage.
Hvordan regionerne så vælger at sammensætte deres medarbejderstab, vil jeg ikke blande mig i.
Inger Bierbaum (S), 2002-04-03:
Jeg havde faktisk håbet på, at ministeren med alle de argumenter, som kommer frem, ville gøre en ekstra indsats netop for Sønderjylland på grund af, at det er et grænseområde.
Med de nedskæringer på laboratorieprøver og den struktur, der er i Sønderjylland, frygter man meget, at med nedsættelsen af antallet af salmonellaprøver osv. kan tingene komme ud af kontrol, hvilket vil skade den høje danske fødevaresikkerhed, den høje danske veterinærstandard, meget kraftigt.
Jeg håber meget, at ministeren måske også vil se på, at der er en prognose, der siger, at i de næste 10 år vil husdyrantallet i Sønderjylland stige rigtig kraftigt, og at man også af den grund vil yde en større indsats på hele fødevareområdet som sikker kontrol for, at vi ikke alle sammen skal komme på sygehuset.