Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-16:
Det er en del af dansk demokrati, det er en helt speciel del
af vores kultur og af vores folkeoplysning.
Højskolerne har nogle kvaliteter, som er værd at bevare, men gode højskoler er ikke nødvendigvis det samme, som at vi har mange højskoler.
Der er udbredt tilfredshed med højskolerne.
En brugerundersøgelse lavet af Finansministeriet, den bliver lavet jævnlig, viser næsten hver gang, at højskolerne ligger i top med hensyn til brugernes tilfredshed foran alt andet lige fra skattevæsenet til biblioteker, folkeskoler osv.
De ligger i top, og næsten alle, der har haft et højskoleophold, anbefaler andre at tage på højskole.
Så det er ikke så tosset. Vi skal stå vagt om højskolen, ikke nødvendigvis om alle de højskoler, der eksisterer, men om højskolernes kvalitet, og vi skal selvfølgelig være årvågne, når golfkøllerne svinges, og tennisketcherne lyner alt for meget på de korte kurser.
Det er provokerende, og det har ikke en pind med højskole at gøre.
Når der er krise i højskolen nu, som man siger, skyldes det altså, at det går godt i Danmark.
Undervisningsministerens glimrende redegørelse, som vi diskuterer i dag, har jo en kurve, en graf, bagest, som viser, at i gode tider er der svigtende tilgang til højskolerne, og i dårlige tider med svigtende beskæftigelse og stigende arbejdsløshed er der god elevtilgang.
Og man kan jo ikke begræde, at det går godt i Danmark.
Alle konstruktive fornuftige kræfter kan heller ikke være uenige i, at det finanslovforlig, som Det Konservative Folkeparti indgik med regeringen for to år siden med virkning fra 1996, som slog til på en konstruktiv måde over for unge under 25 år, og som selvfølgelig har ramt højskolerne på tilgangen, skal ændres, fordi det har givet højskolerne problemer.
Den del af finanslovforliget har været en tordnende succes, når man ser på ungdomspolitikken.
Ungdomsarbejdsløsheden er jo raslet ned, og stort set alle andre lande i Europa må være dybt misundelige over så mange unge, der er i arbejde, og så lille en ledighed, vi har blandt de unge, og det er bl.a. takket være dette forlig.
En positiv udvikling i Danmark og en rigtig politik har altså ført til nogle problemer for højskolen.
Det skal man ikke gå hen og græde over, men selvfølgelig er der problemer; små årgange af unge kan man jo heller ikke gøre noget ved, men det giver naturligvis også en mindre tilgang til højskolerne. Så er der denne konkurrenceforvridning.
Der er altså tilbud om uddannelse og ophold af forskellig art, hvor der på forskellige måder ydes flere statspenge dels til selve uddannelsen, dels til livets ophold, og det gør, at højskolerne forekommer at være dyre.
På den anden side: Når et almindeligt 3-4 måneders højskoleophold, altså de lange kurser, koster omkring 1.000 kr. om ugen, er de unge, der tjener penge og går på højskole, jo motiverede for det.
Mulighederne for at tjene pengene og gå på højskole er bedre i dag end nogen sinde, så de, der kommer ind på højskolerne i dag, er højmotiverede.
Det er ikke nogen, der er henvist af det sociale system eller af arbejdsformidlingen, de er højmotiverede, og det er noget, der er positivt, hvis man fokuserer på kvaliteten.
Lad være med at se det hele kun fra den sorte side. Vi har flere højskoler i dag end næsten nogen sinde, og hvis vi skulle komme ned på et tal, der ligner det, vi kendte for 10, 12 eller 13 år siden, ser vi det ikke fra De Konservatives side som nogen ulykke.
Det afgørende er, at vi har nogle højskoler, som bevarer den store kerne af positiv værdi, der findes her.
Men der er alligevel en tendens til, at de, der kommer på højskolerne i dag, er dem, højskolerne selv har kaldt Formel 1-kørerne, altså en overklasse.
Det behøvede ikke være sådan, at det kun skal være dem, der kommer med studentereksamen og er meget dominerende i dag på højskolerne.
Det kunne også være andre fra erhvervsskolerne og erhvervsuddannelserne, som tjener penge, som kom på højskoler.
Det har måske noget med kultur at gøre, og jeg selv tror ikke, det har så meget med økonomi at gøre.
Men der ligger en opgave i at få alle grupper med, for det er jo en del af højskolens værdi, at de ikke bare er for én eller nogle få samfundsgrupper, men at det er her på højskolen, at unge fra alle samfundslag mødes.
Det var jo det, den mandlige del af befolkningen gjorde som værnepligtige, da vi var unge.
De kom alle sammen: høj og lav, tyk og tynd, rig og fattig - alle mulige i samme uniform og så af sted.
Det er der ikke på samme måde i dag, fordi der ikke er så mange, der bliver indkaldt, men så meget desto mere vigtigt er det, at højskolerne får alle samfundslag med.
Så bliver der rejst nogle spørgsmål i redegørelsen, og
det første er: Hvor speciel skal en højskole være?
, den skal i hvert fald ikke være så speciel, at det hele ender med at være golfkurser og fritidsaktiviteter og ferieaktiviteter med statstilskud.
Det finder vi dybt forargeligt, og vi er fra konservativ side glade for, at Højskoleforeningen har taget fat på de højskoler, der ikke kan klare selvdisciplinen og udnytter muligheden for at misbruge nogle gode, rummelige regler.
At helt op til to tredjedele af undervisningstiden kan bruges på et enkelt fag mener vi nok er for meget.
Hvis man satte det til halvdelen af tiden, som jeg også forstår, at højskolernes talsmænd mener kunne være rimeligt, var det måske mere hensigtsmæssigt.
Men højskolerne skal fortsat være af folkeoplysende og almendannende karakter, og de må ikke blive specialiserede.
Folkehøjskolerne skal fortsat være åbne for alle og skal bestræbe sig på at kunne modtage alle fra alle samfundslag.
Skal eleverne fortsat bo på skolerne?
Ja, det synes vi.
Men en væsentlig del af højskolens værdi er, at man er sammen døgnet rundt.
Så er der de korte kurser.
Er de det rigtige for højskolerne?
Tja, det må ikke udarte, for det er jo netop på de korte kurser, der kører alt det golf- og tennisflip, man får nogle typer ind, som egentlig ikke er interesseret i at gå på højskole.
Jeg har erfaret, at der kom folk på Oure Højskole, som gerne ville installeres på hoteller ved siden
af og bare komme og spille golf og ellers ikke blande sig med de andre elever, og så er vi altså ude i det helt vilde
Det blev heldigvis afvist, men det er ikke den slags aktiviteter, der skal dominere højskolerne.
Fra vores side siger vi klart fra over for disse statsbetalte ferieaktiviteter.
Skal der flere 30-60-årige på højskole?
Ja, det ville være en god idé.
På den anden side er det jo folk i den erhvervsaktive alder
, men kunne man tilrettelægge noget for de 30-60-årige - her tænker vi på lange kurser - ville det selvfølgelig være spændende.
Men det skal være noget, der tiltaler den aldersgruppe.
I øvrigt er det jo sådan, at de seriøse 30-60-årige, som vil på højskole, kommer på de korte kurser, og derfor skal de korte kurser bevares.
De er jo stadig helt domineret af rigtig højskoleaktivitet og ikke al den sport.
Hvor langt skal et kursus være?
Det kan vi snakke om.
Skal folkehøjskolerne være mere internationale.
Her synes jeg, at f.eks. højskolen Østersøen i Aabenraa er gået i gang med noget spændende.
Man har orienteret sig mod den tyske kultur, og man har orienteret sig mod de baltiske lande.
Man kører, kan jeg forstå, på grænsen af nogle regler og har nogle problemer, men jeg synes, man skal se positivt på det arbejde, så skolen får mulighed for at fortsætte med det.
Det er vigtigt, at vi får inddraget de baltiske lande, for de er utrolig interesserede i Danmark og Skandinavien og højskolerne.
Men det skal fortsat være sådan, at arbejdet på danske højskoler foregår på danske vilkår, og at undervisningen i hvert fald helt, helt overvejende foregår på dansk.
Så er der spørgsmålet, om folkehøjskolerne skal være en del af et kompetencesystem.
Nej, det synes vi ikke, og der skal heller ikke gives SU.
Fremtiden er ikke, at man bare kan komme med et eksamensbevis; det er ved at være over-and-out. Der spørges ikke, hvad man har af eksamensbeviser, herunder fra en højskole.
Der spørges: Hvad kan du?
Vi er sådan set ligeglade med papirerne, men hvad kan du?
Man kan have fået en masse viden og færdigheder, også fra et højskoleophold, og så tæller det og ikke nogle papirer!