Freddy Dam (V), 2004-12-08:
Reglerne om gældssanering har været gældende i ca. 20 år og har i de senere år været genstand for betydelig kritik fra både dem, der har penge til gode, og dem, der er håbløst forgældet
Kritikken er især gået på, at det har været meget svært at forudsige, om det overhovedet ville være muligt at opnå gældssanering, og hvilken eftergivelse af gælden den enkelte skyldner kunne regne med.
Det lovforslag, som Folketinget behandler i dag, tager afsæt i betænkning 1449 fra 2004 og svarer i det store og hele til Konkursrådets lovudkast.
Efter lovforslaget kan en skyldner nu opnå gældssanering, hvis han eller hun er håbløst forgældet, hvis ellers skyldnerens økonomiske forhold er afklaret og gælden ikke er opstået som følge af en dadelværdig adfærd fra skyldnerens side.
De nærmere betingelser for gældssanering fremgår fremover direkte af loven og ikke som hidtil af retspraksis, men der vil fortsat være plads til, at skifteretterne kan anlægge et konkret skøn i hver enkelt sag.
Når skifteretten træffer afgørelse om, hvor meget kreditorernes tilgodehavende skal nedsættes, og hvilket beløb skyldneren skal have mulighed for at betale, typisk over 5 år, sker det på baggrund af en opgørelse af skyldnerens indtægter og anerkendelsesværdige udgifter i et budget, hvis enkelte poster fremover fastsættes i en bekendtgørelse, der udstedes af justitsministeren.
Det er ikke meningen med lovforslaget, at flere eller færre skal kunne opnå gældssanering, men det er hensigten at skabe en ensartet praksis over hele landet og en langt mere forudsigelig retsstilling for dem, som gældssaneringssagen vedrører.
Nogle af de interessante budgetændringer er, at børnechecken ikke længere skal medregnes til skyldnerens indkomst.
Børnechecken skal bruges til udgifter vedrørende børnene, ikke til afvikling af forældrenes gæld.
Den ægtefælle eller samlever, som ikke har været med til at oparbejde skyldnerens gæld, skal heller ikke længere være med til at bringe den ud af verden.
Har skyldneren forsøgt at gemme midler i ly for kreditorerne ved at indskyde voldsomme beløb på en pensionsordning lige inden gældssaneringen, går den ikke, for skifteretten kan bestemme, at det unormale nettobeløb skal tilfalde kreditorerne.
Afdragsperioden nedsættes fra 5 til 3 år, og betingelserne for gældssanering lempes, f.eks. med hensyn til kravet om afklaret økonomi.
Efter regeringens opfattelse skal det være nemmere at starte virksomhed igen efter konkurs, og derfor indføres der med lovforslaget regler, som forhåbentlig fremmer konkursramtes interesse i igen at starte virksomhed.
Omvendt er det naturligvis ikke meningen at fremme konkursrytteri, og derfor gælder de lempeligere regler ikke for erhvervsdrivende, der har drevet deres virksomhed på en måde, der fremstår som illoyal eller uforsvarlig over for kreditorerne.
Desuden kan en konkursramt ikke igen opnå gældssanering efter de lempelige regler, hvis ikke der er gået mindst 10 år, siden han sidst opnåede gældssanering efter disse regler.
Lovforslaget indeholder i øvrigt en lang række teknikaliteter, som uden tvivl vil blive gjort til genstand for en nærmere drøftelse i Retsudvalget, men den gennemgående linje i retning af større forudsigelighed og retsenhed, som også de høringsberettigede har kvitteret for, har længe været påkrævet og er naturligvis en linje, som Venstre varmt kan støtte.
Og så har jeg lovet De Konservative at meddele, at man også derfra støtter forslaget.