Frank Aaen (EL), 1999-11-12:
Det er jo oplagt, at de her forslag har både en miljødel og en finansieringsdel, altså en indtægtsdel, og der er ingen tvivl om, at det er den sidste del, der er den største.
Og den del kan vi selvfølgelig kun forsvare, hvis det er sådan, at indtægten skaffes på en fornuftig måde og pengene efterfølgende bruges på en fornuftig måde.
Derfor afhænger vores stillingtagen til forslagene selvfølgelig af, hvad pengene skal bruges til.
Vi har en forhåbning om, at de kan bruges til mere velfærd og bedre miljø, en bedre kollektiv trafik og andre af de gode projekter, der er med i finanslovforhandlingerne.
Hvis det sker, vil vi selvfølgelig også se positivt på indtægtsdelen.
Er den måde, det er gjort på, fornuftig?
Det forekommer mig, at hovedindtægten her kommer ved, at nye biler bliver en anelse dyrere, og det vil sige, at borgerne her i landet også har indflydelse på, om de skal betale den her nye skat eller de ikke skal, altså ved at vælge en bil, der er lidt billigere.
Desuden kommer der en mindre prisforhøjelse på automobilforsikringer.
Det har vi ikke noget at indvende imod, for det er også en af de måder, man kan gøre det på, som vi synes er fornuftige.
Så om miljødelen: Dér er det væsentligste miljøelement jo den lavere afgift på særlig brændstoføkonomiske biler.
De er kun lige nævnt i bemærkningerne, men da vi jo forleden fik at vide, at der er en ganske betydelig sundhedsfare forbundet med de meget små partikler, der er i udstødningen fra dieselbiler, må vi jo undervejs i udvalgsarbejdet lige finde ud af, om vi så ved en afgiftsnedsættelse skal fremme, at der kommer flere dieselbiler, for det er jo den mest sikre effekt af den del af forslaget.
Så under udvalgsarbejdet vil vi have belyst, om det er godt at bytte en CO2-nedbringelse med en forøgelse af måske nogle af de mest sundhedsfarlige og kræftfremkaldende partikler i luften.
Noget andet, vi vil bruge lidt tid på under udvalgsarbejdet,
er spørgsmålet, om det er den rigtige udviklingsvej at fremme udvikling af biler, der bruger drivmidler, der baserer sig på fossile brændstoffer.
For selv om man nu godt nok nedbringer den mængde brændstof, der skal hældes på bilen for at få den til at køre en given strækning, er det jo stadig væk en videreudvikling af biler, der baserer sig på fossile brændstoffer.
Dér har vi jo i tidligere forhandlinger med regeringen fået afsat nogle penge til udvikling af brintteknologi, for ifølge det, vi hører om, hvad der sker i verden på det her område, er brintteknologi langt den mest perspektivrige teknologi, når vi snakker om nye drivmidler til biler, og det kan både være i eksplosionsmotorer og, måske endnu mere perspektivrigt, i brændselsceller, for dér er vi ovre i noget, hvor den negative miljøeffekt er meget begrænset.
Derfor vil vi lige være sikre på, at vi ikke med det her, som selvfølgelig umiddelbart lyder fornuftigt, fremmer en energi- og miljøudvikling i bilindustrien, som måske kun er den næstbedste eller tredjebedste - det danske marked er ganske vist ikke kæmpestort, men alligevel - i stedet for at prøve at sørge for at få givet nogle økonomiske incitamenter til udvikling af den allerbedste teknologi på det her område, og efter vores opfattelse tyder det på, at det er brintteknologien. Vi må nok stadig væk sige: tyder på.
Altså afhængigt af, om pengene bliver brugt fornuftigt, og om miljødelen også er fornuftig nok, går vi meget positivt ind i forhandlingerne om de her lovforslag.