runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-01-30:
Enhedslisten støtter intentionen om, at offentligt ansatte, der på forskellig vis udøver vagtvirksomhed, og som kunne have et behov for kursus for at lære noget om, hvordan de håndterer konfliktsituationer osv., også skal stille det som et krav.
Men vi mener, som andre også har været inde på, at der er behov for at arbejde noget mere grundigt med forslaget og få afklaret, hvad det egentlig er for grupper, og hvad det er, de har behov for at få kursus i. Jeg må sige, jeg er noget forundret over den meget voldsomme afvisning fra ministeren og fra de borgerlige partier, for vi taler om noget så beskedent som et 3-ugers AMU-kursus.
Det er altså ikke noget, der kan vælte økonomien
nogen steder.
Faktisk synes jeg, man også skulle kigge på, om et 3-ugers AMU-kursus overhovedet er nok for de private vagter.
Jeg synes faktisk, at det er ganske kort tid, når man tænker på, at det, som man vil forvente af rådhusbetjente, af folk, der står på socialforvaltningen og mange forskellige steder, jo er, at de er i stand til at håndtere konflikter, at de kan tage sig af forskellige problemer, der kan opstå, og selvfølgelig også vide, hvor deres begrænsninger er.
De skal vide, hvornår de i stedet skal tilkalde politiet og ikke selv gå ind.
Man vil jo også normalt tro, at når der står en vagt, så er det også ham, der kan vide lidt om, hvordan man skal gøre i forbindelse med brand, at han har lært førstehjælp osv.
Det synes vi sådan set er nogle rimelige krav, og at vi skal se på, hvordan man kunne lægge det ind i kurser.
Det kan godt være, det er mig, der ikke er ordentligt orienteret, men så vidt jeg har forstået, er der 200 betjente her i huset.
Det synes jeg umiddelbart lyder af meget, men det kan godt være, der er så mange, der har den stillingsbetegnelse.
Det er mit indtryk, at de er ganske veluddannede, men at de så også først bliver det, når de er kommet herind og sendt på kursus.
Der er ikke noget uddannelseskrav, når folk starter herinde, og det kunne man måske også se på at overveje.
Altså som sagt mener vi, at man skal arbejde noget grundigere med afgrænsningen af, hvad det er for grupper, vi snakker om, og se på, hvad de kan have behov for af forskellig uddannelse.
Så synes vi generelt, at man skal se på, hvor omfattende man egentlig skal gøre brugen af vagter, og at man måske kunne prøve at iværksætte nogle andre tiltag, der gjorde, at man ikke havde så stort et behov for vagtvirksomhed.
Når man f.eks. oplever store problemer på biblioteker og andre steder, fordi ungdomsklubber er nedlagt, så kunne det være, at man i stedet skulle sørge for at få oprettet nogle ungdomsklubber, så der var nogle pædagoger, der var uddannet til at tage sig af de unge, i stedet for at overlade det til en vagt, som så i henhold til det her forslag skal have et 3-ugers-kursus til at tage sig af det.
Der synes vi, at det ville være bedre med nogle pædagoger, der har flere års uddannelse.
Det tror vi i mange tilfælde er en bedre måde.
Morten Østergaard (RV), 2004-01-30:
Brugen af vagtkorps er under stærk udvikling i det offentlige, og private og offentlige funktionærer samarbejder ved afløsning i ferier og lignende, som det fremgår af forslaget.
Vi er sådan set faldet for den meget logiske argumentation, som forslagsstillerne har fremført, nemlig at det er det samme, der udføres, uanset om det er offentligt eller privat.
Jeg forstår det jo sådan, at normalt er regeringen og især da De Konservative meget åbne over for, at det offentlige og det private ligesom løser opgaverne i fællesskab og hjælper hinanden, hvor man kan.
Derfor synes vi egentlig, at det er ganske logisk, at der også er de samme uddannelseskrav, så der skabes en ensartethed.
Vi vil altså gerne medvirke til, at der kommer en sådan ensartethed, det være sig ude i det private eller i det offentlige, og med de i forslaget anførte begrænsninger.
Så vi støtter et fælles, basalt uddannelseskrav.
Aage Frandsen (SF), 2004-01-30:
Jeg tror egentlig ikke, jeg sagde, at hr. Helge Adam Møller ikke havde jyske aner.
Jeg beskrev bare vores baggrund, og jeg tror nok, at jeg i hvert fald så er mere tro mod det, jeg ville kalde en jysk baggrund, end hr. Helge Adam Møller.
Jeg har i hvert fald også holdt den fuldstændig ved lige og kan i øvrigt tale dialekten så smukt, som man gjorde for 50 år siden på den pågældende egn.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Jeg nåede lynhurtigt at slå op i Folketingets Forretningsorden under korte bemærkninger, § 28, og kan se, at der faktisk ikke står, at det behøver at være et egentligt spørgsmål, så nu prøver jeg og håber, at det er rigtigt.
Det er kun en kort kommentar: Når hr. Aage Frandsen
ligesom siger, at når jeg udviste et lidt engageret temperament, så var det måske, fordi jeg ikke havde nogen jyske aner, så er jeg faktisk meget stolt af mine jyske aner.
Må jeg godt sige: Jeg har gået i 1. og 2. g på Struer Statsgymnasium, boet i Holstebro, boet i 4 år i Vestbjerg ved Hammer Bakker lidt uden for Aalborg og boet 1½ år i Oksbøl, og det er jeg meget glad for.
Det synes jeg selv har påvirket mit, ja, min måde at være på, så jeg har jyske aner.
Aage Frandsen (SF), 2004-01-30:
Som repræsentant for et parti, der ligger til venstre for Socialdemokratiet, vil jeg da gerne udtrykke vores mening og ikke overlade det til hr. Helge Adam Møller.
Det tror jeg nok jeg er bedst til.
Det her beslutningsforslag er jo et eksempel på, at vi her i Folketinget har en grundlovssikret ret til at fremsætte forslag til folketingsbeslutning, som pålægger regeringen at gøre forskellige ting.
Forslaget går ud på at indføre, som der står, uddannelseskrav for alle offentligt ansatte, der udøver vagtvirksomhed, svarende til de uddannelseskrav, som gælder for vagtpersonale i private vagtvirksomheder.
Jeg er ikke sikker på, uanset bemærkningerne, at det er entydigt, hvad det drejer sig om.
Det ved jeg ikke om det er, og jeg er ikke sikker på, om den måde, forslagsstillerne forestiller sig det på, og den udlægning, hr. Helge Adam Møller gav forslaget, er entydig.
Det ved jeg ikke, for jeg kan ikke helt se, om det er Socialdemokratiets opfattelse, at alle kustoder i Tøjhusmuseet, Glyptoteket, Nationalmuseet, Moesgård osv., eller betjente her i Folketinget osv. skal igennem det her kursus.
Jeg ved det ikke, for jeg ved ikke, om det er entydigt.
Men så synes jeg også, at man en gang imellem i stedet for at hidse sig op over andres forslag stille og roligt kunne spørge, hvad meningen er med det.
Sådan er mit jyske sind, min baggrund.
Jeg er selvfølgelig klar over, at hr. Helge Adam Møller har en helt anden baggrund, både på den ene og den anden måde, så det er måske det, som gør, at temperamentet fik sådan en karakter.
Jeg forstår forslagsstillerne sådan, at der er nogle, der opfatter, at der er et problem.
Men jeg tvivler også på, at det er Socialdemokratiets opfattelse, at bare man har, som det er udtrykt »et lille element af vagtvirksomhed«, så skal man igennem et kursus.
Nu er jeg ikke helt klar over, hvad »et lille element« er.
Men forslagsstillerne vil altså gerne have, at man ser på det, som er det reelle problem.
Det, som forslagsstillerne ønsker at tilgodese, tvivler jeg på ville medføre alt det, som nogle har sagt det ville.
Og så må vi finde ud af, om ikke det kan løses.
Og hvis ikke det løses af nogle borgmestre af den ene eller den anden farve, så er det jo sådan set Folketingets opgave at sikre en vis retssikkerhed.
Men det er ikke vores ønske, at en hel masse mennesker, som slet ikke har brug for at få et uddannelsesløft, skal have det.
Det er ikke vores ønske, men der er altså åbenbart nogle, der mener de har brug for det.
Sådan opfatter vi det.
Vi har det sådan i vores positive tilgang til andre partiers forslag, at vi ser på, hvad intentionen er.
Vi bedømmer viljen og ikke nødvendigvis fremførelsesmetodens korrekthed.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Hvis det stod til Socialdemokratiet og andre partier, som ligger klart meget langt til venstre for midten, ja, så ville det gå den vej efter min mening, men det er de selvfølgelig bedre til selv at svare på.
Jeg ønsker den nøjagtig modsatte udvikling.
Det er bedre, end at vi tvinger noget ned over hovedet på folk.
Irene Simonsen (V), 2004-01-30:
Jeg vil gerne sige til hr. Helge Adam Møller, at jeg er helt enig i det med, at det måske er 10 pct., hvis det er så mange, der har et behov, og det kunne de gøre ad frivillighedens vej.
Men lad os så tænke os, at vi gik med til, at vi skulle målrette og specificere ud, hvad det er for grupper, der nu skal have det her, hvad kan det næste så blive, vil jeg spørge hr. Helge Adam Møller, inden for offentligt regi?
Er det så, at vi skal til at lovgive om, at alle, der arbejder med kontorarbejde, skal have en vis portion af kurser inden for offentligt regi?
Er det den vej, vi måske bevæger os, hvis vi begynder at målrette inden for enkelte faggrupper?
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Jamen jeg kan garantere hr. Morten Bødskov, at jeg kan gå ned til min egen kommune, der har en socialdemokratisk borgmester, min egen amtskommune, så længe den eksisterer, og så sige, at hvis de har en, to eller tre ansatte, som har et element af vagtvirksomhed, selv om det ikke er deres hovederhverv, hvor de tilser alle de haller, der er, og hvor der virkelig er behov for at sende dem på kursus, så synes
jeg, det var klogt, at borgmesteren benyttede den mulighed, han har for at sende dem på det 3-ugers-kursus. Det synes jeg han skulle have gjort helt naturligt, og det synes jeg alle de socialdemokratiske borgmestre skulle, og det vil jeg da godt opfordre dem til.
Og skulle der være en enkelt konservativ borgmester, der ikke har opdaget den mulighed, så vil jeg også godt opfordre ham til at benytte den.
Men jeg vil ikke tvinge 90 pct. til at gøre noget, der er inderlig overflødigt, for at hjælpe de 6 eller 8 pct., som har behov for noget.
Det er nemlig socialistisk tankegang, og jeg er ikke socialist, og jeg bliver det aldrig.
Morten Bødskov (S), 2004-01-30:
Jeg er glad for at konstatere, at temperamentet er kommet lidt ned i niveau.
Det, vi beder om, er blot, hvis vi kunne målrette det her forslag, at man overvejer fra konservativ side, hvorvidt der kunne være behov, og om man så fra konservativ side vil være parat til at se på det behov, som fagforeningen for de her ansatte, som hr. Helge Adam Møller nævnte før, faktisk nævnte at der var.
Deres problem er, at deres medlemmer står i situationen, hvor de har svært ved at håndtere tilspidsede situationer i offentlige hverv.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Den mulighed eksisterer jo krystalklart.
Det er bare et spørgsmål om, at man har nogle ledere, der er fornuftige ude på de institutioner eller i de i kommuner, hvor det er tilfældet.
Men når man henviser til nogle, der har opsøgt Retsudvalget, så vil jeg godt sige, at mig bekendt har der ikke været en delegation fra Folketingets betjente, som har ønsket at få dette her; der har ikke været en delegation fra de over 6.000 danske pedeller; der har ikke været en delegation fra de mere end 1.000 kustoder. Og det er jo alle de grupper, hvorom man siger, at de skal have.
Der er ingen undtagelser i det her forslag.
Man pålægger, at alle, hvad enten de har behov eller ej, skal tvinges igennem det her kursus.
Det er jo det, jeg vender mig imod.
Hvis der endelig er brug for det, så lad os da målrette det mod dem, der kan have et særligt behov for det.
Og det er der intet til hinder for at man kan gøre i dag.
Morten Bødskov (S), 2004-01-30:
Man kan kun prise sig lykkelig for, at debatten heldigvis snart er færdig, for man kan jo frygte, hvad der vil ske med Folketingets talerstol, hvis hr. Helge Adam Møller hidser sig mere op.
Det her forslag bygger som sagt på, at der har været et foretræde i Folketingets Retsudvalg fra en relativt stor faggruppe i det her land, som føler, at den står i nogle situationer, hvor den har behov for nogle kompetencer, som man kunne forestille sig den også ville have behov for, hvis den mødte hr. Helge Adam Møller i det temperament, han er i i dag.
Det er et ret seriøst forslag, som går ud på, at vi med relativt beskedne midler og ganske små initiativer kan sikre, at vi ikke rundtomkring i offentlige hverv skal opleve tilspidsede situationer, som de her folk redegør for at de oplever, men ikke har kompetencerne til at løse.
Det er sådan set det, forslaget stille og rolig går ud på. Hvis - for at præcisere svaret, som hr. Helge Adam Møller gav til hr. Frode Sørensen - der er offentligt ansatte, som udøver de her vagthverv, og som står i de her situationer, vil man så fra konservativ side være klar til at se på at indføre dette 3-ugers-kursus, som de mener er nødvendigt, for at de kan udføre deres hverv ordentligt og på betryggende vis?
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Ja, det kan jeg garantere.
Det vil vi tilgodese på den måde
at få endnu flere konservative borgmestre eller forvaltningschefer ude i kommunerne, der tænker fornuftigt og tager hensyn til deres ansatte, til, hvis han eller hun er fornuftig, at sige til de ansatte, der har et særligt behov for det og ikke er omfattet af loven: Selvfølgelig kan du komme på det kursus. Men hvorfor gør man ikke det ude i alle de socialdemokratiske kommuner?
Der er jo stadig væk enkelte tilbage.
Tag dog et initiativ.
Brug loven, som den er i øjeblikket.
Lad være med at sidde og vente på, at vi skal lave noget, som er inderlig overflødigt for de 90 pct. for at tilgodese de 10 pct., der har brug for det.
Det er jo en tvangstanke.
Frode Sørensen (S), 2004-01-30:
Hvis nu det er sådan, at der skulle findes offentligt ansatte, som har det ønske, ville Det Konservative Folkeparti og hr. Helge Adam Møller så være med til at tilgodese sådanne berettigede behov, hvis det nu viser sig, at den mulighed, hr. Helge Adam Møller tror findes, nemlig at de kan få et sådant grundkursus for at udføre det job, ikke er til stede?
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Det var ikke dem, jeg omtalte.
Jeg omtalte Socialdemokratiets forslag og det, hr. Frode Sørensen sagde, og det mener jeg helt ærligt er pølsesnak.
Og det undrer mig lidt, at hr. Frode Sørensen synes, jeg virkede træt.
Det er jeg bestemt ikke.
Nej, jeg er sådan lidt ophidset, fordi jeg synes, at det er usagligt.
Jeg synes ikke, at det er usagligt, at der er enkelte, der kommer ind og siger, at de som et stort led i deres arbejde også har noget vagt, og derfor kunne det være relevant, at de fik den uddannelse.
Og den mulighed er der.
Den eksisterer.
Men det, Socialdemokratiet her siger og pålægger, er, at enhver, der har et element af vagttjeneste - det er hver eneste pedel i det her land, det er hver eneste kustode på ethvert offentligt museum, det er hver eneste folketingsbetjent, det er hver eneste kontrollør - skal på det her 3-ugers-kursus.
Det er det, der står i forslaget.
Læs forslaget, hr. Frode Sørensen.
Så vidt jeg kan se, er det Socialdemokratiet og hr. Frode Sørensen, der har fremsat det. Det står i forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Jeg må sige, at jeg ikke forstår bekymringen, men jeg tager hatten af for, at man bekymrer sig om ting, det vidner om en omsorg for samfundet, og det er jo positivt nok, at Socialdemokratiet har det.
Jeg mener bare ikke, der er grund til bekymring i det her tilfælde.
Det er helt rigtigt, som hr. Sass Larsen siger, at hvis der er en person, der spiller badminton, men også har andre indtægter ved siden af, kan han indskyde sine indtægter fra badmintonspillet i denne ordning.
Det er helt rigtigt.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Hvad har det så med den oprindelige begrundelse at gøre: at det her skulle hjælpe folk, som har haft sport som hovederhverv, og som ikke har haft mulighed for at tage uddannelse eller have en erhvervsmæssig karriere?
Hvad i alverden skal det gøre godt for, at vedkommende lige pludselig får mulighed for, fordi vedkommende har et andet hovederhverv, men så også spiller badminton ved siden af, at bruge det her?
Begrundelsen falder jo væk.
Der er jo ikke noget i det længere.
Man kan så godt stå og polemisere og være lidt morsom på bekostning heraf og sige, at man drager omsorg, eller hvad man nu gør, og alt mulig andet - skægt-skægt og morsomt-morsomt.
Jeg konstaterer bare, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen er med til på samtlige skatteområder at åbne op for fusk, fup og huller, så det klodser derudad.
Så er det ikke beroligende, at Dansk Folkepartis ordfører stiller sig op og fortolker, at jeg mener et eller andet, for det er faktisk sådan, at alle mulige mennesker kan misbruge de her ting.
Det synes jeg ordføreren skulle tage alvorligt.
Morten Homann (SF), 2004-01-30:
Det er jo fuldstændig korrekt, at det her forslag ikke er stramt og stiller en masse krav.
Det er sådan set kendetegnet ved mange af de ting, som hr. Peter Christensens parti gennemfører på skatteområdet.
De stiller ikke krav, de bygger ladeporte, som er mulige at udnytte til mange forskellige formål.
Vi har i efteråret beskæftiget os en del med en anden sag - der er selvfølgelig ikke nogen sammenligning i øvrigt - hvor en dansk erhvervsvirksomhed har benyttet en af de ladeporte, som hr. Peter Christensens parti har ladet stå åben.
Så det er vel ikke helt uberettiget, at vi prøver at diskutere, når vi laver nogle begunstigende ordninger, hvem det helt præcis er, der skal have gavn af dem, og om vi kan målrette det på en eller anden måde.
Hr. Peter Christensen må vel medgive, at begreber som uddannelse i forvejen er defineret rundtomkring i lovgivningen, og at start af erhvervsvirksomhed i forvejen er defineret, så vi kunne lægge os op ad nogle af de begreber, hvis vi ville målrette det til folk, der er professionelle sportsudøvere, og som skal bruge pengene til at starte virksomhed eller begynde på en uddannelse.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Da den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Vi i Det Konservative Folkeparti ser gerne, at Danmark i mange sammenhænge har en plads på verdenskortet.
Godt nok er Danmark ikke verdens største land, men det betyder ikke, at vi ikke kan være konkurrencedygtige med udlandet.
Det ser vi jo i øjeblikket vores håndboldherrer levere et godt bevis på, når det nu for en gangs skyld ikke er damernes tur på det område.
Det er som sagt godt, at vi kan være konkurrencedygtige med andre nationer, også tit med nogle, der er langt større, for når Danmark er konkurrencedygtig inden for mange genrer, og når Danmark i det hele taget kommer på læberne i internationale sammenhænge, smitter det også af på vores eksport og dermed vores samfundsøkonomi. Derfor er det vigtigt at give unge danske talenter mulighed for at udvikle sig til at blive blandt de dygtigste i verden, uanset om det gælder inden for forskning, film, erhvervsliv eller i sportens verden.
Med ordningen får sportsudøvere bedre mulighed for at spare op til et uddannelsesforløb eller til f.eks. at starte egen virksomhed efter endt sportskarriere.
Dette giver dem en chance for at have to aktive karrierer, først som idrætsmand eller idrætskvinde og så i et, kunne man sige, lidt mere almindeligt job, frem for at stå i en forholdsvis ung alder og være færdig på arbejdsmarkedet.
I den konservative folketingsgruppe ser vi ikke bare dette forslag som en fordel for den enkelte sportsudøver, som får en bedre chance for at have et aktivt liv helt frem til pensionsalderen, men også som en mulighed for at give disse sportsudøvere mere stabilitet til at markedsføre Danmark i deres idrætskarriere.
Begge dele er til fordel for både den enkelte sportsudøver og for samfundet som helhed.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Der vil jeg anbefale Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, at læse Socialdemokratiets fremragende udspil til en ny forskningspolitik.
Deraf fremgår det ene mere lysende og klare eksempel efter det andet.
Det, jeg prøver på at advare imod her - og der fik jeg ikke nogen klar tilkendegivelse fra Venstres ordfører og får det formentlig heller ikke fra nogen af de andre ordførere - er: Man åbner op for, at almindelige lønudgifter i private virksomheder lige pludselig kan blive konverteret til, at det er noget, man kan få tilskud til.
Hvem skal styre det?
Hvordan kommer det til at virke?
Hvordan skal man regulere på de her ting?
Det er jo dér, man igen åbner op for, at det kan misbruges.
Det er derfor, vi siger: Hold op med det der.
Så giver vi tilskud til forskning, og vi giver tilskud til projekter, men at åbne op for det her, tror vi ikke på er den rigtige vej.
Og igen: Man misbruger skattesystemet til at lave alle mulige mystiske ordninger.
Vi er tilhængere af direkte tilskud og ikke af de her fradrag, hvor det bliver et stort tagselvbord.
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Jeg er glad for, at hr. Henrik Sass Larsen er politiker og ikke historiker, for så ville vi få en mærkværdig historisk beskrivelse af, hvad der er foregået.
Men lad os se fremad.
Socialdemokratiet står og bryster sig af, at de mener, det er vigtigt at få et samspil mellem den private sektor og den offentlige sektor, men bryder sig ikke om den model, vi behandler nu.
Hvordan vil Socialdemokratiet så sikre, at vi får det samspil?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Jeg vil bekræfte, at jeg har set nogle tanker fra regeringen, men om de bliver til noget, tør jeg jo ikke garantere.
Jeg har set nogle tanker fra regeringen om, at man gerne vil støtte forskningen.
Det må regeringsordførerne svare på.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Så skal jeg spørge helt konkret: Kan Socialdemokratiets ordfører bekræfte, at regeringen har fremsat tanker og ideer om at øge forskningen meget massivt, bl.a. med et fond omfattende 18 mia. kr.?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Jeg konstaterede bare, at da den borgerlige regering kom til, tog man fat på at rundbarbere store dele af de offentlige budgetter, herunder også forskningen, hvorefter man så i sin tid lige pludselig åbnede op for denne her type arrangementer, hvor man går ind via skattesystemet og siger: Nu får I nogle fradrag derude, og så kan I bare gå i gang.
Det synes Socialdemokratiet er en forkert strategi.
Vi mener, man skal støtte forskningen, vi skal gerne støtte den massivt.
Vi er helt enige i alle perspektiver, der går ud på, at vi skal leve af forskningen fremover, og at det også skal ske i et samarbejde mellem det offentlige og det private.
Vi bryder os bare generelt ikke om, at man åbner op for misbrug af skattesystemet.
Derfor sagde vi, at regeringen ikke fattede noget af det dengang, og at man så heller ikke gør det nu, fordi man bliver ved med i det her forslag som ved alle andre forslag at plastre det danske skattesystem til med alle mulige mystiske arrangementer, hvor der bliver huller og muligheder for misbrug.
Helge Adam Møller (KF), 2004-01-30:
Det var kun, fordi jeg hørte Socialdemokratiets ordfører sige, at Socialdemokratiet var en varm fortaler for mere forskning - det er jo korrekt - og så sagde ordføreren: Men det kunne regeringen jo ikke fatte noget af.
Er det mig, der sådan helt har sovet i den senere tid, hvor jeg mener, at regeringen har fremsat et forslag om at afsætte en fond på, jeg tror, det var 18 mia. kr., som målrettet skal gå til forskning i bl.a. nanoteknologi og nanoforskning?
Er det, at man ikke fatter noget som helst og ikke ønsker mere forskning?
Eller var det bare mig, der hørte galt?