Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-09:
Jeg vil gerne takke statsministeren for redegørelsen og også for den åbne tilgang til opgaven, også med forhandlingerne, der kommer nu med Færøerne, som jeg hørte i statsministerens tale.
Socialdemokratiet har den opfattelse, at Folketinget skal godkende og dermed anerkende, hvad den færøske befolkning vil, uanset om de ønsker at blive i det danske rigsfællesskab, eller om de ønsker at træde ud.
På nuværende tidspunkt er det ikke ganske klart, hvad befolkningen på Færøerne vil.
Først ønskede man at få traktatfæstet Færøernes uafhængighed, så var det en ændret hjemmestyrelov, der blev bragt på bane, og i februar lancerede landsstyret så en folkeafstemning om færøsk udtræden af rigsfællesskabet.
Folkeafstemningen blev som bekendt ikke til noget, men landsstyret har i stedet fremsat et beslutningsforslag med en strategi frem mod selvstændighed ganske svarende til den, der var knyttet op på en folkeafstemning, og forslaget er senere vedtaget i Lagtinget.
Senest har lagmanden rettet henvendelse til statsministeren med et ønske om at optage forhandlinger om, at Færøerne overtager sagsområder inden for rammerne af den nugældende hjemmestyrelov og om bloktilskuddet for en periode af 3 år.
Det er altså ikke den enkleste sag i verden at få et klart indtryk af, hvad landsstyret og Lagtinget vil med Færøernes selvbestemmelse.
Jeg har derfor læst udvalgsbetænkningen over landsstyrets beslutningsforslag med interesse for at få et klarere billede af, hvor enigt Lagtinget er eller ikke er i dette meget grundlæggende spørgsmål.
Betænkningen viser, at der er meget forskellige opfattelser og vurderinger af, hvilken udvikling der er ønskelig for det færøske samfund, men også af bekymringen for øernes økonomiske grundlag.
Der skrives om alt lige fra en målrettet suverænitetsplan over en selvstyrereform på baggrund af en forfatningskommission til en nyordning med et moderniseret statsretligt forhold.
Og nu kan vi så konstatere, at landsstyret ønsker at holde sig inden for den gældende hjemmestyrelov.
I Socialdemokratiet har vi i hele processen hæftet os ved, at landsstyret mere har været optaget af et bestemt mål, suverænitet, end af at udvikle hjemmestyret i den praktiske hverdag. Færøerne har således ikke under det nuværende landsstyre overtaget yderligere sagsområder, som hjemmestyreloven jo ellers giver adgang til, til trods for en positiv vilje fra regeringens side til at overdrage flere sagsområder til Færøernes hjemmestyre, når ansvaret for økonomien og sagsområdet følges ad.
Den linje har vi fra Socialdemokratiets side hele tiden tilsluttet os, og det gør
vi stadig.
I Socialdemokratiet undrer vi os også over, at der har været så beskeden en opmærksomhed fra landsstyrets side over for de økonomiske følger for det færøske samfund som helhed ved en suverænitetsbeslutning.
Man river jo ikke 1,3 mia. kr. årligt ud af den færøske økonomi, uden at det har en mærkbar virkning for den enkelte færing.
Det er jo trods alt op imod en tredjedel af den offentlige økonomi.
Jeg vil godt her tilkendegive, at i Socialdemokratiet er vi indstillet på, at den aftale, der én gang er lavet med hjemmestyret om adgang til undergrunden, må stå ved magt. Der skal ikke herske nogen tvivl om, at regeringen har opbakning fra Socialdemokratiet i den opfattelse, at en suverænitetsstrategi med eller uden en folkeafstemning må betyde en afvikling af bloktilskuddet, og at det under alle omstændigheder ikke er acceptabelt, at det danske bloktilskud, der er begrundet i et udgiftbehov på det sociale, det sundhedsmæssige og det uddannelsesmæssige område, bliver lagt til side i en fond.
Socialdemokratiet er ganske enige med regeringen i, at man må vælge, hvad det er, der skal forhandles om.
Er det løsninger inden for rigsfællesskabet, eller er det en løsning uden for?
Og jeg vil også gerne understrege, at vi fra Socialdemokratiets side gerne ser, at man på Færøerne vælger
Det er vores opfattelse, at samhørigheden i rigsfællesskabet er noget andet og mere end økonomiske relationer.
Fællesskabet har jo mange hundrede år på bagen; mange færinger er flyttet til Danmark, og mange familier i Danmark har slægtninge på Færøerne, unge mennesker har etableret varige bånd i forbindelse med uddannelse osv.
Statsministeren, synes jeg, gav et meget fint billede i sin indledning af vort fællesskab. Vi har ønsket fra Socialdemokratiets side at medvirke til den her debat og håber, vi får en god debat i dag omkring Færøernes fremtid, og jeg skal på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Centrum-Demokraterne og Det Radikale Venstre fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget tilkendegiver, at det er den færøske befolkning, der afgør Færøernes fremtidige tilknytningsforhold til Danmark.
Det gælder såvel et ønske om at etablere en suveræn stat som et ønske om at udvikle samarbejdet inden for rigsfællesskabet.
Folketinget opfordrer regeringen til at forhandle en bloktilskudsaftale med landsstyret for finansåret 2002.
Folketinget tilslutter sig, at regeringen efter landsstyrets seneste ønske forhandler om de sagsområder, der kan overdrages i henhold til den nuværende hjemmestyrelov med samtidig overtagelse af det økonomiske ansvar.
Folketinget tilslutter sig, at aftalen af 22. december 1992 mellem regeringen og Færøernes landsstyre om råstoffer i undergrunden ikke genforhandles.«