runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
En bredere boligpolitisk debat er der ikke lagt op til med spørgerens spørgsmål, og den skal jeg henvise til boligministeren.
Jeg skal holde mig til det, spørgeren har spurgt om: »Kan statsministeren bekræfte, at den kommende forventede store boligmangel bl.a. skyldes den store tilflytning af asylansøgere og familiesammenførte?«.
Svaret er: Nej, det kan jeg ikke!
Og jeg bryder mig ikke om den form for debat, som Dansk Folkeparti hele tiden prøver at piske op. Jeg kan derimod bekræfte, at de asylansøgere - og her holder jeg naturligvis de kriminelle asylansøgere uden for - der kommer hertil som flygtninge og har været forfulgt i de lande, de kommer fra, kan yde et positivt bidrag til det danske samfunds fremtidige udvikling.
Hr. Kristian Thulesen Dahl skulle betænke, at der ikke ville være så mange taxachauffører, som der er i dag, hvis det ikke var for flygtningene og indvandrerne, og hr. Kristian Thulesen Dahl skulle betænke, at vi også skal tænke på mange andre job, som i dag varetages af de nye, der kommer til det danske samfund. Når det gælder boligsituationen fremover, kan jeg i øvrigt oplyse, at regeringen med de nye kommuneaftaler og finanslovaftalen for 2001 har gennemført en række initiativer for at øge nybyggeriet, dels i form af en generel låneadgang for kommunerne til finansiering af almennyttigt byggeri, dels i form af en række forbedringer på ældreboligområdet, hvor tilskuddet til servicearealer bl.a. er forhøjet.
Samtidig har boligministeren igangsat et fremadrettet vurderingsarbejde, som skal give os nogle flere og mere komplette vurderinger af fremtidens boligbehov.
Det er klart, at de større ungdomsårgange - og det er især dem, jeg tænker på - naturligvis forårsager, at behovet for boliger til unge vil stige i løbet af de kommende år.
Vi ser det i disse tider især i Århus og i København, hvor der tegner sig en stærk efterspørgsel og en mangel på især boliger til unge mennesker.
Men det har altså ikke noget at gøre med, at vi naturligvis er et humanistisk land, der også skal hjælpe mennesker, der kommer udefra og er i nød.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
»Kan statsministeren bekræfte, at den kommende forventede store boligmangel bl.a. skyldes den store tilflytning af asylansøgere og familiesammenførte?«
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Statsministeren siger i det første forsøg på en lille besvarelse af det her spørgsmål, der er stillet, at det ikke er hans indtryk, at den danske befolkning ikke går ind for et helt og fredeligt Europa.
Nej, det er heller ikke mit indtryk, og jeg tror heller ikke, der er nogen her i Folketinget, som har det indtryk, og heller ikke ude i den danske befolkning.
Alle går da ind for et helt og fredeligt Europa, selvfølgelig gør vi det.
Men det er ikke det, spørgsmålet i dag handler om.
Spørgsmålet handler om de økonomiske konsekvenser af Østudvidelsen med eksempelvis de tre nye lande, der først skal optages.
Her er det, Helmut Schmith kritiserer og siger, at gennem 10 år har det kostet Tyskland 140 mia. D-mark hvert eneste år at optage Østtyskland i et samlet, et forenet Tyskland.
Det var 16 millioner mennesker, der var tale om
her, og nu taler vi om 60 millioner mennesker fra de tre ansøgerlande.
Hvad bliver regningen for de danske skatteydere, hvad bliver regningen for de europæiske skatteydere for det?
Hvorfor vil man ikke forholde sig til det fra regeringens side?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Til hr. Thulesen Dahl: Jeg kan sige, at Erhvervsministeriet har udarbejdet en ganske, ganske spændende redegørelse om, hvilke kolossale, positive fordele der er i det såkaldte Østersøområde
, når de nye demokratier Estland, Letland og Litauen, der har kæmpet sig fri af Sovjetunionens totale kontrol og diktatur, får en chance for at blive medlem af det samme samarbejde som os.
Der er kolossale fordele for dem, men vel og mærke også for os: kolossale gensidige fordele i beskæftigelse, i økonomi og kulturel berigelse i en fremtid, der er utrolig spændende for vore børn og vore børnebørn.
Når disse små, frie demokratier nu også får andel i vores fælles fremtid, er det en pragtfuld og positiv udsigt, der tegner sig.
Til hr. Keld Albrechtsen: Den demokratidebat, vi har, er det danske Folketing jo også en del af, og derfor bliver der gode debatter om Nicetraktaten, håber jeg da.
Jeg vil selv deltage i dem og naturligvis også bringe Nicetraktaten op på masser af de møder, jeg har rundtomkring i landet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Statsministeren nævnte, at befolkningen har været inddraget, da de traktater blev forhandlet, og det er selvfølgelig rigtigt, når det gælder Maastricht, og det er rigtigt, når det gælder Amsterdam, men det er jo ikke rigtigt, når det gælder Nice.
I hvert fald har vi indtil nu ikke hørt andet fra statsministeren end den sætning, statsministeren sagde for lidt siden, hvor han åbnede en lille sprække for, at befolkningen også kunne blive inddraget i Nice-debatten.
Så vil jeg godt spørge statsministeren: Hvad er det for planer, statsministeren har med hensyn til at inddrage befolkningen i debatten om Nicetraktaten?
Det er første gang, jeg har hørt den indrømmelse fra statsministerens side.
Kunne det være det forslag, økonomiministeren har stillet om folkehøringer?
Går det ud på, at den første af disse folkehøringer selvfølgelig nødvendigvis må handle om Nicetraktaten?
Det ville jo være en måde at inddrage befolkningen på.
Eller er det sådan, at de folkehøringer skal bruges til at dreje debatten væk fra Nicetraktaten og netop ikke må handle om Nicetraktaten?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Nu består et spørgsmål tit både af et formuleret spørgsmål og en skriftlig begrundelse for spørgsmålet, så statsministeren, når han forbereder sig og embedsmændene forbereder statsministerens besvarelse, er helt klar over, hvad det er, spørgeren er ude på at få afæsket statsministeren. Af den skriftlige begrundelse, der er for det her spørgsmål, fremgår det ganske klart, at der bl.a. henvises til den del af Jyllands-Postens artikel om Helmut Schmidts udtalelser, der handler om udvidelsen og omkostningerne ved det.
Derfor bør statsministeren også i dag føle sig forpligtet til at svare på den del af spørgsmålet, der drejer sig om, om statsministeren ikke er enig i, at der er en mængde omkostninger ved udvidelsen, som ikke er kortlagt på nuværende tidspunkt.
Det kan være svært at kortlægge dem alle, men Helmut Schmidt peger på, at det er klart undervurderet, som det er nu, hvor meget det reelt kommer til at koste.
Han henviser konkret til den udvidelse, der fandt sted med Østtyskland, og de omkostninger, der er relateret til det, og han nævner, at det drejede sig om i størrelsesordenen, jeg tror, det var 140 mia. D-mark, der måtte overføres årlig til Østtyskland, til 16 millioner østtyskere, og han siger, at hvis man bruger det samme som grundlag for den Østudvidelse, der nu er i gang, uden alt for lange overgangsordninger, så bliver det ekstremt dyrt for bl.a. de danske skatteydere, og at den del af diskussionen bør komme ind på nuværende tidspunkt og ikke blive fortrængt af regeringslederne.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg ved ikke rigtig, hvad vi skal bruge spørgetiden til, hvis statsministeren ikke ønsker at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Der er et meget klart formuleret spørgsmål her.
Der er også en meget klar begrundelse, hvor der henvises til den artikel, som statsministeren sikkert er bekendt med: "Advarsel mod hastværk i EU".
Det er meget klart formuleret på alle mulige måder, hvad det er, jeg vil have statsministeren skal forholde sig til, men statsministeren ønsker åbenbart ikke at svare på det, og det kan jeg så ikke gøre ret meget ved.
Jeg kan måske stille spørgsmålet en gang til eller noget lignende.
Vi må så se, om statsministeren så vil svare på det.
Det, det grundlæggende handler om, er, at der var en afstemning omkring euroen modsat kronen, og det blev kronen, der vandt, og så er det, befolkningen efter den afstemning forventer, at der sker den brobygning, som også statsministeren snakkede om at der skulle være mellem den del af befolkningen, der stemte ja, og den del af befolkningen, der stemte nej.
Det har statsministeren så ført frem til Nice, hvor man ønsker Østudvidelse, og hvor man ønsker en dagsorden, der slet ikke harmonerer med det, som befolkningen ønsker.
Umiddelbart efter vil man ikke engang have en folkeafstemning
om det.
Så er det, jeg foreholder statsministeren den tidligere forbundskanslers klare kritik af de her ting, og det vil statsministeren ikke svare på.
Vil statsministeren dog ikke svare på, hvorfor det er, der er så himmelvid forskel mellem Helmut Schmidt og den danske regering på det her område?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Der har gennem de sidste uger været en stadig stigende debat om den forventede boligmangel, der vil være i det danske samfund i årene, som ligger foran os.
På nogle områder er der allerede konstateret boligmangel, og man forventer, at som årene skrider frem, vil mangelen på specielt lejeboliger blive stadig stigende, der vil blive stadig flere, som står på venteliste, osv. osv., og derfor er der kommet en debat om, at der skal igangsættes byggeri og forskellige forslag til det.
Jeg vil gerne med dette spørgsmål have statsministeren til at bekræfte, at det er den forventede udvikling, og måske kan statsministeren også berige os med nogle mere faktuelle tal om, hvor stor regeringen mener, den faktiske mangel på boliger er.
Samtidig vil jeg bede om statsministerens vurdering af, i hvor stort et omfang den forventede boligmangel skyldes den indvandring, der finder sted til det danske samfund.
Det er jo velkendt, at de mennesker, der kommer under asylsystemet, bliver fordelt i kommunerne og efterfølgende får familiesammenføring, har et lovgivningskrav på at få tildelt en såkaldt passende bolig senest 3 måneder efter, at de er blevet placeret.
Det er jo klart, at det tager plads op på boligmarkedet, og jeg vil gerne høre statsministerens vurdering af situationen.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Det her spørgsmål, som jeg stiller til økonomiministeren, er faktisk et udtryk for, at jeg har dyb respekt for økonomiministeren, og det tror jeg også, at økonomiministeren ved.
Derfor må jeg sige, at jeg da blev forundret over at få den information, som stod i Aktuelt, Politiken, Morgenavisen Jyllands-Posten og Berlingske Tidende den 8. januar 2001, nemlig at Socialdemokratiet faktisk ønskede at skære l,5 mia. kr. på ulandsbistanden, og at ministeren uddyber med, at forskellen på Socialdemokratiets og Venstres forslag om at skære l,5 mia. kr. på ulandsbistanden er, at Socialdemokratiet ikke har sagt, de vil bruge pengene til sygehusene.
Jeg bliver nødt til at sige, at når en så markant minister i regeringen siger det, så vil jeg gerne have en redegørelse for, hvad der er i det her.
Marianne Jelved (RV), 2001-01-31:
Hvis det bare var det, så burde hr. Jens Hald Madsen have løftet telefonrøret og ringet til mig.
For der kom jo en Ritzau senere på aftenen, som de pågældende blade ikke har taget hensyn til.
Socialdemokratiet har ikke foreslået at spare l,5 mia. kr. på ulandsbistanden, hvilket jeg heller ikke sagde på mødet.
Det Radikale Venstres traditionsrige Nyborg Strand-stævne handlede i år om globaliseringen og dens fordele og ulemper.
Og især var alle deltagerne, og der var mange, optaget af, at globaliseringen jo har nogle negative konsekvenser, som på mange måder uddyber uligheden både globalt og lokalt.
Derfor er det dybt beklageligt og socialt uansvarligt, at de borgerlige partier foreslår besparelser på ulandsbistanden for at skaffe flere midler til sygehusene i Danmark.
Og så må jeg rette en misforståelse: Jeg har ikke haft fortrolige møder med det store parti, Socialdemokratiet.
Det Radikale Venstre sikrer ved regeringsgrundlag efter regeringsgrundlag, at der stadigt afsættes 1 pct. af BNI til ulandshjælp, og at vi opbygger Mifresta-rammen til ½ pct. gennem nogle år.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Det kan måske være, at den her sag giver anledning til, at regeringspartierne skulle holde lidt flere fortrolige møder, så man ikke kommer i den her situation, hvor man misforstår hinanden så grundigt.
Men jeg kan altså forstå, at det, der er blevet citeret fra Aktuelt, Politiken, Morgenavisen Jyllands-Posten, Berlingske Tidende og Ritzau den 8. januar
2001, ikke er korrekt.
Jeg kan også læse i Jyllands-Posten senere, at der blev lavet et dementi, som det rigtigt blev sagt, men hvor ministeren skulle have sagt følgende: »... men jeg fastholder dog, at der ikke er fodslag i regeringen om, hvordan ulandsbistanden skal beregnes...«.
Kunne ministeren så ikke godt redegøre for mig: Hvad er det for en forskel, der er på beregningsmetoderne af ulandsbistanden?
For det vil jeg da vældig gerne vide.
Marianne Jelved (RV), 2001-01-31:
Socialdemokratiet har ikke stillet forslag om, at den danske ulandsbistand skal være under 1 pct. af BNI.
Det fremgår af regeringsgrundlag efter regeringsgrundlag, at regeringspartierne er enige om, at målet er at fastholde 1 pct. af BNI til Danidahjælpen, og at opskrive, indfase, Mifrestarammen til ½ pct. af BNI.
Jeg sender gerne kopier af regeringsgrundlaget over til hr. Jens Hald Madsen, hvis det ønskes.
Så vil jeg sige med hensyn til den nysgerrighed, der er omkring fortrolige møder: Nu er det jo ikke fortrolige møder
i den forstand; vi har jo møder hver dag i regeringen
Det ved hr. Jens Hald Madsen måske ikke så meget om længere; der går også lang tid, inden det er noget, der er kendt for hr. Jens Hald Madsen.
Men det er da klart, at de fortrolige samtaler, jeg har haft med Venstres formand også i de år, hvor jeg har været økonomiminister, kunne jeg ikke drømme om, uanset hvem der stiller spørgsmål, at referere fra her i Folketingssalen.
Sådan er det.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Det, der også er interessant her, er, hvor lang tid den her diskussion har varet.
Nu kan jeg forstå, at regeringspartierne ikke har så mange fortrolige møder, men alligevel, det er jo ikke blot aviserne, der begynder at dokumentere det her.
Det tidligere folketingsmedlem, Bjørn Elmquist, som også var finansordfører,
bekræfter faktisk, at der op til flere gange har måttet kæmpes om ulandsbistandens niveau, og bekræfter, tilsyneladende for at hjælpe ministeren, at de udtalelser - selvfølgelig inden ministeren foretog dementiet - faktisk var korrekte.
Der er også andre radikale kilder, som har bekræftet det.
Det er fuldstændig korrekt, hvad ministeren siger, altså at De Radikale har kæmpet en stor kamp, virkelig en stor kamp, i regeringen for at fastholde ulandsbistanden.
Og det er da noget, man skal have respekt for.
Men det er da bare synd, at vi ikke kan få at vide, hvor mange gange Socialdemokratiet dog har ønsket den her nedskæring, for vi har jo ikke hørt det i salen.
Marianne Jelved (RV), 2001-01-31:
Det, jeg sagde i min tale, er fuldstændig klart.
Jeg vil gerne takke hr. Thulesen Dahl for den utrolig store omsorg for mig, om hvorvidt jeg kom galt af sted, men jeg vil næsten også betakke mig for den omsorg og derfor sige, at jeg sådan set ikke har mere at tilføje.
Det er meget klart, og der kom et klart dementi over den skævvridning, som debatten på Nyborg Strand-stævnet affødte.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Jeg ved godt, at et angreb er det bedste forsvar, og ministeren fik så brugt sin taletid og kom ikke til det spørgsmål, jeg havde.
Vi behøver ikke diskutere uenighederne.
Vi ved, vi er uenige om dansk ulandsbistand, og at de penge, vi så giver, skal gives målrettet til at afhjælpe flygtningeområder og ikke, som man gør i dag, og at der ligger en anden prioritering i vores politik.
Det er velkendt.
Det har ministeren ikke svaret på, og det må jo være centralt at få at vide for Folketinget, for at vi kan finde ud af, hvordan ministeren egentlig er kommet galt af sted på det her område.
Ellers må ministeren bare sige: Ja, jeg kom til at sige noget fra et internt møde, det skulle jeg ikke have gjort, jeg kom til at røbe noget, det var ikke så heldigt, og det kan godt være, at det taktisk i den kommende valgkamp ikke er så smart, at jeg har fået sagt det her, men det får nu være, for vi begår jo alle sammen en fejl af og til.
Det ville jo være ærlig snak.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Jamen så lad os holde fast i det her møde.
Klapsalver.
Så må jeg sige, at det er meget svært at finde ud af, hvordan vi kan have misforstået det.
Hvad er det, de her kære aviser, alle aviser, samtlige aviser fuldstændig har misfortolket?
Marianne Jelved (RV), 2001-01-31:
For at tage fat på den midterste spørger først: Nej, hr. Jens Rohde kan ikke få at vide, hvad ministeren har sagt, for det kræver, at man har været til stede.
Jeg kan jo ikke stå her og præcist sige, hvordan jeg har ladet ordene falde.
Det, der står klart, er, at det billede, der blev skabt af, at Socialdemokratiet havde stillet forslag om at spare halvanden milliard på ulandsbistanden, er forkert.
Og mere er der ikke at sige om den sag.
Og til hr. Hald Madsen omkring det tekniske: Hr. Hald Madsen kan ikke se forskel på, om man gør det på den ene eller den anden måde.
Det, der er det vigtige for Det Radikale Venstre at holde fat i - og det har det været lige siden det store forlig i 1985 - er, at vi følger den aftale imellem en række partier, som ikke omfattede Venstre: 1 pct. af BNI.
Hvis først vi giver slip på det af den ene eller den anden grund, så har vi gjort ulandsrammen til finanslovforslag eller en del af finanslovforhandlingerne hvert år.
Og det bliver ikke med Det Radikale Venstres stemme.
Endelig til hr. Thulesen Dahl: Jeg er dybt uenig i Dansk Folkepartis opfattelse af ulandsbistanden.
Og det er mig ubegribeligt, at der ikke er mere konsekvens i et politisk parti, som dels vil operere i nærområderne for at forhindre flygtningestrømmen, dels på mange måder vil forebygge, at der kommer mange flygtninge til Danmark, end at det samtidig vil tage et af de bedste redskaber til at forhindre det og bruge det til danske interesser.
Der er ingen sammenhæng, der er ingen logik, og jeg kan simpelt hen ikke tage det, hr. Thulesen Dahl siger, alvorligt. Beklager.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Jeg er enig med økonomiministeren i, at Venstre bestemt ikke skal bortforklare eller forsøge at minimere sit oprindelige forslag om at tage fra ulandsrammen og give til danske sygehuse.
Men jeg savner også noget i besvarelsen fra økonomiministeren, og grunden til, at jeg tager ordet, er, at ministeren siger, at hun er blevet - hun siger jo ikke fejlciteret, hun siger, at noget er blevet taget ud af en sammenhæng, og vi forstår jo alle sammen, at sådan gør medierne af og til, og derfor er hun blevet misforstået og måtte ud og komme med et dementi: Jamen hvad var det så præcis for en sammenhæng, det er blevet sagt i?
Jeg går ud fra, at det samtidig er en accept af, at ministeren har sagt som citeret i medierne, altså at man fra socialdemokratisk side har haft sådan nogle tanker om at skære i ulandsbistanden.
Så savner vi jo bare her i Folketinget at få at vide helt klart og tydeligt, hvilken sammenhæng det så er revet ud af, som gør, at det lige pludselig fremtræder helt anderledes end det, ministeren ønskede at give som budskab.
Jens Rohde (V), 2001-01-31:
Når nu økonomiministeren tilsyneladende mener, at alle aviser, tekst-tv osv. har citeret ministeren forkert, kan vi så ikke få at vide, hvad det er, ministeren egentlig har sagt?
Vi var jo nogle, der ikke var til stede i Nyborg, selv om det jo er et fint og åbent og godt arrangement.
Kan vi ikke få opklaret, hvad ministeren sådan helt konkret har sagt om det her?
Så kan vi da i hvert fald få manet alle misforståelserne i jorden.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Jamen kernen i det her er jo, at hvis den tekniske ting, som der var diskussion om i 1997, var blevet fastholdt, så havde det præcist svaret til den fastfrysning, som vi har foreslået.
Det er jo en fastfrysning, vi snakker om.
Det, der har været diskussionen, var, om man skulle fastholde den ene pct. af BNI og så bare lade det stige med 400 mio. kr., eller om man reelt skulle se på tallet og så lave en fastfrysning?
Og derfor kan jeg ikke se nogen forskel i den diskussion, der tilsyneladende har været mellem Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, og så det, som Venstre reelt har foreslået. Forskellen er bare, at det ene må have været sagt under et af de få fortrolige møder, og det andet er noget, som vi lægger officielt og ærligt frem.
Marianne Jelved (RV), 2001-01-31:
Jeg går ud fra, at så to trænede unge løver, der har daglig omgang med medierne, udmærket kender - ellers så skal jeg levere en række eksempler til stor fornøjelse for de to pågældende unge mennesker - hvordan en sætning kan blive føjet til noget andet.
Der er derfor, jeg har været nødt til at dementere, for Socialdemokratiet har aldrig nogen sinde stillet forslag om at spare 1,5 mia. kr. på ulandsbistanden.
Og jeg vil godt imødegå hr. Jens Hald Madsens forsøg på at minimere Venstres synspunkter på ulandsbistanden.
Det har intet at gøre med tekniske korrektioner.
Heller ikke det seneste, hvor Venstre her gennem flere måneder har sagt: 1,5 mia. kr. af ulandsbistanden.
Det betyder, at vi ikke overholder ulandsbistanden på 1 pct. af BNI.
Det går Det Radikale Venstre aldrig med til.
Jens Rohde (V), 2001-01-31:
Jeg synes nu, det er lidt interessant at vide, om økonomiministeren virkelig har sagt de ting, hun er blevet citeret for, og hvis ministeren har sagt det, og det så ikke er korrekt, hvorfor har ministeren så sagt det?
Citerer alle aviser virkelig forkert, når de citerer ministeren for at have sagt, at forskellen på Socialdemokratiets og Venstres forslag om at skære 1,5 mia. kr. på ulandsbistanden, er, at Socialdemokratiet ikke har sagt, at de vil bruge pengene på sygehusene?
Har økonomiministeren aldrig sagt det?
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Jo, men den der tekniske beregning er jo faktisk den, som Venstre allerede tilbage under diskussionen i 1997 spurgte, om ikke regeringen godt kunne foretage en ændring af, fordi den ville betyde en markant stigning - i det her tilfælde, såvidt jeg ved, op til 400 mio. kr. - og der har man jo sagt fra regeringens side, at det var et udtryk for, at Venstre gerne ville skære ned på ulandsbistanden, fordi man skulle fastholde den på 1 pct. af BNI.
Det, som ministeren bekræfter over for mig, er jo, at der må have været en reel diskussion om, at Socialdemokratiet mente, at den tekniske stigning for at opretholde de 1 pct. måske ikke var det bedste.
Derfor må jeg jo så sige, at konklusionen jo må være, at der har været større enighed mellem Venstre og Socialdemokratiet, end der har været mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet.
Er det ikke korrekt?
Marianne Jelved (RV), 2001-01-31:
Det er jo velkendt, også for hr. Jens Hald Madsen, går jeg stærkt ud fra, jeg har i hvert fald ikke grund til at tro andet, at vi beregner bruttonationalproduktet, BNI, på en anden måde i dag end for 10 år siden.
Det er i øvrigt noget, der kommer via FN og EU, for at vi kan have ens måder at gøre det på verden over, så vi kan sammenligne på tværs af landegrænser.
Og det er rigtigt, at der har været nogle tekniske diskussioner omkring overgang til BNI.
Sådan er det.