runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2002-05-28:
Blot til fru Lene Jensens orientering: Vi har sat danmarksrekord hver eneste måned gennem de seneste 2 år; det er jeg bekendt med.
Under fru Lene Jensens ordførertale blev det nævnt, at Det Konservative Folkeparti og Venstre ikke har kvitteret for initiativet.
Rent faktisk har det været en problemstilling, som virksomhederne måtte operere under gennem en længere periode.
Under den tidligere regering, hvor der var en radikal undervisningsminister, var det jo helt fast kutyme, sådan i hvert fald månedligt, i dagspressen at give udtryk for, at Socialdemokratiet ønskede et generelt tilskudsafgiftssystem.
Det skabte faktisk usikkerhed dengang, og det skaber usikkerhed nu.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-28:
Jeg vil spørge fru Lene Jensen
: Hvis fru Lene Jensen virkelig er så begejstret for den aalborgensiske model, hvorfor er det så ikke lige præcis den model i detaljer, som Socialdemokratiet har foreslået her? Nu forstod jeg jo på den tidligere ordfører, at der også i den lidt mindre kreds havde været forhandlinger i efteråret om, hvordan man kunne styrke praktikpladssituationen.
Jeg vil så spørge fru Lene Jensen: Var det den løsning, som SR-regeringen ønskede at tage i efteråret og forhandle på plads med venstrefløjen, vel vidende at den radikale ordfører for en halv time siden har sagt, at det her fører til intet?
Jeg vil da gerne have løftet sløret for, hvad det var, man ville have gjort i efteråret.
Var det lige præcis det, der er her?
Tina Nedergaard (V), 2002-05-28:
Fru Lene Jensen var meget bekymret over, at virksomhederne tillader sig at sige, at de mangler kvalificeret arbejdskraft.
Det synes jeg nu er fuldt ud berettiget, når virksomhederne gør det, for et af problemerne er, at de ikke kan få den arbejdskraft, de har behov for, og derfor vil det tilskud, som Socialdemokratiet er så varme fortalere for, ikke have nogen effekt.
For det nytter ikke noget, at vi uddanner flere f.eks. HK'ere, hvis det er bagere, man mangler på arbejdsmarkedet.
Mener fru Lene Jensen virkelig, at et generelt løntilskud vil afhjælpe det miskmaskproblem, der er her? Desuden vil jeg gerne bede fru Lene Jensen svare på, om det er Socialdemokratiets opfattelse, at elevlønningerne ude på arbejdsmarkedet er for høje, og at det er derfor, man gerne vil kompensere via et generelt løntilskuds/afgiftssystem.
Lene Jensen (S), 2002-05-28:
Det lyder næsten, som om fru Tina Nedergaard har erfaring for det.
Men jeg vil sige, at det, vi foreslår, er jo også, at denne ordning hviler i sig selv blandt arbejdsgiverne.
Og således vil der ske en omfordeling til de arbejdsgivere, som kan og har mulighed for at tage mange elever, fra dem, som ikke har det. Og man kan så diskutere, om det er fair. Til fru Gitte Lillelund Bech vil jeg sige: Hvorfor afskaffe det, hvis det var så godt?
Det synes jeg faktisk SF's ordfører redegjorde rimelig godt for ved at sige, at man på det tidspunkt havde en konjunktursituation, der gav grund til at tro, at det kunne man klare.
Det har senere vist sig, at det kunne man ikke, og det var så årsagen til, at der kom
nogle andre mindre tiltag, som altså heller ikke har vist sig at have effekt.
Det er også derfor, at vi - tryghedssøgende, som vi er - vælger at foreslå, at vi søger tilbage til noget, som vi kunne se virkede, i en tidsbegrænset periode.
Må jeg sige omkring det opsøgende arbejde: Grunden til, at man ikke gør det på skolerne, er, at man ikke har tid; man underviser.
Og der er ikke for mange penge at gøre godt med.
Men det er jo tydeligvis ikke noget, som denne her regering har tænkt sig at gøre noget ved.
Projektet i Aalborg har man fået særskilt tilskud til, og det var sådan set det, der kunne være befriende, hvis man i en fart kunne melde ud, at det kunne man gøre.
Tina Nedergaard (V), 2002-05-28:
Det er ikke så underligt, at man har flere elever ansat i virksomhederne, når man har et højt løntilskud over en kortere periode.
Hvis man nu antager, at man afsatte et særligt løntilskud til alle, der hed Tina Nedergaard på det danske arbejdsmarked, sådan at man nærmest kunne få mig gratis eller endda få penge for det, er der også en vis sandsynlighed for, at jeg lettere fik job end den, der ikke fik noget tilskud.
Kl. 0.00 Det, man aldrig tager højde for i de beregninger, er fortrængningseffekten af andre grupper på arbejdsmarkedet, og det er dybt problematisk, for den ordning var usædvanlig dyr og kostede adskillige milliarder kroner.
I øvrigt var der også over statskassen penge inde i det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-28:
Jeg har sådan set to spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
For hvis nu generelle tilskud er så godt, som Socialdemokratiet hævder i det her forslag, om ikke andet så til, som Socialdemokratiet siger: at løse de kortsigtede problemer - hvorfor valgte Socialdemokratiet så i den tidligere SR-regering at afskaffe tilskuddet i 1997, hvis man nu virkelig mener, det var så godt?
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Det her med skolernes direkte kontakt til virksomhederne, det opsøgende arbejde, kan den socialdemokratiske ordfører fortælle mig: Hvad er det, der hindrer, at skolerne ikke kan gøre det i dag?
Hvis vi ser, at man kan gøre det i Aalborg og Århus, hvorfor kan man så ikke gøre det alle andre steder?
Er det det, Socialdemokratiet vil?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-05-28:
Kristeligt Folkeparti er helt enig i intentionerne bag forslaget.
til livs?
Vi vil da gerne, spørgsmålet er blot hvordan.
Og her er vi så ikke helt enige med Socialdemokratiets forslag, om end det i det mindste påpeger problemstillinger, som er nødvendige at tage fat om.
Problemet løses jo ikke ved via tvang og finansiering at skabe praktikpladser, der ikke naturligt udbydes.
Blot fordi man skaber flere praktikpladser, skaber man ikke flere arbejdspladser inden for det pågældende felt.
Nu ved jeg godt, at der er en tendens til, at de unge vælger efter mode og trend, eller efter hvad kammeraterne siger, og det er jo ikke noget, man sådan direkte kan lovgive sig ud af.
Det er også her, at skolevejledningen, både i folkeskolen og også på ungdomsuddannelserne, er ekstremt vigtig.
Det er vigtigt, at der er den dybde og den information, som gør, at eleverne virkelig har et udbud at vælge ud fra.
Og selv om hr. Aage Frandsen påpeger, at skolevejledning er noget, man i 10-15 år har talt om bør forbedres, må jeg bare sige: Så er det sandelig også på tide, at man tager hånd om det og gør noget ved det, så vi ikke de næste 10 år igen skal tale om de her ting.
Så jeg håber, at der bliver taget hånd om det af denne her regering, og det vil jeg og Kristeligt Folkeparti da gerne være med til. Så hermed i hvert tilfælde en erkendelse af, at skolevejledningen og erhvervsvejledningen er vigtig i den måde, de unge vælger på, og vi skal blive bedre til at vejlede, for det er i hvert fald én måde at løse en del af problemstillingen på.
Et andet område, man også bør komme ind på, er selvfølgelig, at parterne også har et medansvar for uddannelsen og arbejdskraften, hvilket de selvfølgelig også godt er klar over, et ansvar, som jeg også synes de til dels påtager sig.
Så dermed vil jeg også støtte op om ministeren, som siger, at vi må ind i en tæt dialog og dermed skabe de praktikpladser, der er nødvendige på det her område.
Det er jeg helt enig med ministeren i. Et tredje område, man selvfølgelig også skal ind og se på, er hele måden, erhvervsuddannelsen er struktureret på.
Er det den rigtige måde, vi gør tingene på?
Er det den rigtige måde, vi indretter praktikpladsordningen på?
Skal den være mere fleksibel, skal der være nogle andre overgange, osv. osv.? Det er jo her, vi kommer ind og har et ansvar i Folketinget.
Og der vil jeg da gerne sige, at det er også det, jeg hører her, at vi gerne vil ind i nogle forhandlinger på det her område og dermed også løse de problemstillinger, der er alvorlige, så det kan gøres hurtigst og bedst muligt.
Da vi endnu en gang gerne vil forhandle og også håber, at der sker nogle skred på det her område, må jeg desværre meddele, at vi ikke kan tilslutte os forslaget, fordi det ikke løser problemstillingerne, som de bør løses også på længere sigt.
Så om end jeg synes, det er positivt at sætte fokus på disse problemer, må vi desværre sige nej til forslaget.
Line Barfod (EL), 2002-05-28:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hendes tale: Praktikpladser er en central del af de danske erhvervsuddannelser, fordi man kommer til at afprøve sine tillærte færdigheder i virkeligheden og opnår sammenhæng mellem teori og praksis.
Derfor er det meget skidt, at der mangler over 10.000 praktikpladser, og det er nærmest katastrofalt, at antallet af praktikpladser falder i disse år.
Den skolepraktik, som tilbydes de unge, der ikke kan få en praktikplads, er selvfølgelig bedre end ingenting, men den kan ikke give de samme kvalifikationer som en rigtig praktikplads.
Problemet er ganske enkelt, at så længe virksomhederne ikke kan finde ud af at oprette de nødvendige praktikpladser, så længe må der være en alternativ ordning. Socialdemokratiet har foreslået, at der gives et generelt tilskud til praktikpladser for at få oprettet flere pladser her og nu.
Enhedslisten mener som udgangspunkt egentlig ikke, at vi som samfund burde give penge til virksomheder, der opretter praktikpladser.
Det burde være en elementær pligt for virksomhederne.
På erhvervsuddannelserne oplever man i øjeblikket forringelser af dagligdagen, forringelser, som her og nu bl.a. betyder mindre forberedelsestid til lærerne og flere timer, hvor der ikke er lærere til stede.
Kort sagt: Dårligere undervisning, dårligere muligheder for skolerne for at gøre en større indsats for at finde praktikpladser, dårligere undervisning på grund af nedskæringer, bl.a. foranlediget af finansloven.
Det er ikke mærkeligt, at eleverne på erhvervsuddannelserne blokerede undervisningen den 23. maj.
Dagbladet Børsen kunne den 13. maj fortælle, at regeringen planlægger at skære 1 mia. kr. på erhvervsskolerne i de næste 4 år - 1 mia. kr. eller 20 pct. af de samlede udgifter til erhvervsskolerne og AMU-centrene.
Når man kender virkeligheden på handelsskolerne og de tekniske skoler, som allerede i dag har ondt i økonomien,
forekommer V og K's spareplaner helt ufattelige.
Virkeligheden for handelsskolerne og de tekniske skoler er jo, at den tidligere regering skar dem ned til sokkeholderne med de årlige grønthøsterbesparelser, som bl.a. har betydet overfyldte klasseværelser, aflyste timer, mangel på vikarer, dårligt undervisningsmateriale og alt for meget frafald.
Hvordan situationen på erhvervsskolerne vil udvikle sig, hvis den borgerlige regerings sparekniv får lov til at skære 1 mia. kr. i de næste år, kan man ikke engang i fantasien forestille sig. Det er tragikomisk at huske på, hvad V og K sagde under valgkampen i november 2001.
Her var der nemlig ikke ende på løfterne om, at både handelsskoler og tekniske skoler skulle have flere penge.
Men det er tydeligvis glemt i det øjeblik, regeringsmagten kom i hus.
Faktisk er der behov for flere midler til hele uddannelsesområdet, bl.a. erhvervsskolerne, hvis undervisningen skal være ordentlig.
Når regeringspartierne siger nej til f.eks. den hurtige indsats for at få flere praktikpladser, så viser de deres sande ansigt, nemlig at de grundlæggende er ungdomsfjendske og asociale.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-28:
Men det er jo hele tiden en afvejning over for det enkelte menneske, for hvis man ikke kan vejlede den pågældende til noget andet end HK f.eks., er spørgsmålet, om det alligevel ikke er bedre end slet ingenting.
Det er derfor, jeg synes, at skolepraktikken på en eller anden måde må være et redskab, der kan bruges, hvis man ikke kan finde nogen andre løsninger.
Men lad os dog drøfte det med et åbent sind.
Lene Jensen (S), 2002-05-28:
Jeg synes så også, det er o.k., at man vælger at kigge ud i fremtiden, så vi slipper for den dér, der hedder, at når det går rigtig, rigtig stærkt, har vi ikke tid til uddannelse.
Når det går rigtig, rigtig dårligt, har vi ikke råd.
Det kniber med den strategiske planlægning.
Så vil jeg sige om det dér med, om elevlønningerne er for høje, siden man skal have tilskud, at hvis det var sådan, at arbejdsmarkedet var et perfekt marked, så var der nogle andre spilleregler, der gjaldt, end dem, der rent faktisk gælder.
Arbejdsmarkedet er ikke et perfekt marked.
Må jeg så sige til fru Gitte Lillelund Bech med hensyn til, hvad det var, den tidligere regering havde tænkt sig: Fru Gitte Lillelund Bech er jo så privilegeret, at hun godt ved, at de forhandlinger har jeg ikke været en del af. Det, jeg bare synes er vigtigt at påpege, når man hører det dér med: Hvordan kan det være det kommer nu, hvorfor kom det ikke for 1 eller 2 eller 3 år siden, at det, der er det ekstraordinære, det ekstra ekstraordinære lige nu, er, at vi har danmarksrekord i mangel på praktikpladser.
Det er danmarksrekord.
Og det er høvlehamrende alvorligt.
Det har også været alvorligt før.
Men det, vi ser nu, er jo, at den aftale, som blev indgået for 2 år siden, ikke virker, i modsætning til de rygter, der var om, hvad det var for tal, der var på vej.
Kl. 0.05
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-28:
Jeg tror godt, at hr. Erik Mortensen kender svaret.
Sagen er jo den, at ifølge den definition af skattestoppet, som hr. Erik Mortensen kender udmærket - har kunnet gøre sig bekendt med i hvert fald - er det sådan, at EU-bestemmelser af denne type vil kunne kompenseres ved forhøjelse på andre områder.
Det er det, der fremgår af det svar, som hr. Erik Mortensen netop har refereret til, og det er denne øvelse, som vil foregå i forbindelse med den øvelse, der i øvrigt skal foregå til efteråret.
Sandy Brinck (S), 2002-05-28:
Også jeg vil godt kvittere både over for kollegerne og ministeren for et godt udvalgsarbejde.
Betænkningen er ganske fyldig, hvilket viser, at vi i udvalget har arbejdet seriøst med det her lovforslag.
Uagtet hvordan vi stemmer ved både anden- og tredjebehandlingen, er det stort set hele udvalget, som har lagt sig i selen for, at det her skulle blive godt.
Derudover har vi fået mere hånd om den bemyndigelse, som
ministeren har på it-området, hvor vi jo har forståelse for, at sådanne lovgivninger skal være teknologineutrale, men dog har fået klarlagt, at der helt præcist ikke er tale om andet end trafikdata og også nogle retningslinjer for en bagatelgrænse, når ministeren kommer med en udmøntning af sin bemyndigelse.
Der er jo ingen, der har påstået, at en lovgivning som denne skulle være let.
Jeg tror også, at vi stort set alle sammen under førstebehandlingen netop påpegede, at her skal der gås en balancegang, en balancegang mellem, at vi godt vil beskytte vores frihedsrettigheder og vores åbne samfund, men samtidig ikke vil finde os i, at nogle benytter de frihedsrettigheder til at underminere den samfundsform, som vi nu har valgt med rettigheder og demokrati.
Det er jo en balancegang.
Det er umuligt at nå til et facit.
Og jeg har flere gange under behandlingen tænkt: Gad vide, hvad der ville ske, hvis vi stillede de samme spørgsmål, som vi har stillet under denne behandling, til den nugældende § 114?
Jeg synes faktisk, at vi er nået en ganske fin balance, som sagt, og et godt udvalgsarbejde har fået præciseret ganske meget.
Så skal jeg blot meddele, at Socialdemokratiet selvfølgelig af den grund heller ikke kan stemme for Enhedslistens ændringsforslag om en ny definition, som også er kommet sådan lidt 5 minutter i 12, men også fordi vi faktisk mener, at vi nu har opnået en fin balance i definitionen.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-28:
Men vi stemmer for det her lovforslag, fordi vi synes, der er kommet en god og en nogenlunde skarp afgrænsning af begrebet i betænkningsbidraget.
Men vi deltager gerne i en videre diskussion om, hvordan man yderligere kan skærpe begrebet.
Line Barfod (EL), 2002-05-28:
Vedrørende definitionen så er den kritik, der har været bl.a. fra Enhedslistens side, men også fra mange andre sider, at den definition, som EU er nået frem til, går på magthavere, altså angreb på magthavere, og det, som mange har sagt, er, at den almindelige folkelige forståelse af terrorisme er, at det er angreb på uskyldige civile, og derfor er det forslag, som vi har fremsat her for nylig - og jeg beklager, at vi ikke har været i stand til at finde frem til det tidligere, men vi har ikke uanede ressourcer - et forslag om at bruge krigsforbryderbegrebet.
Det er jo ikke noget, vi selv har fundet på i Enhedslisten, vi har fået inspirationen fra OSCE, altså den internationale organisation, som vil behandle det på deres møde i Berlin her til sommer, og som igen har fået deres inspiration fra FN.
Derfor vil jeg gerne høre, om De Radikale måske kunne overveje at arbejde for en sådan definition.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-28:
Der har været så meget usikkerhed om, hvordan man skulle definere terrorbegrebet, så jeg tror, at der er mange lande, der sidder og venter på, hvad vi gør, lige så vel som vi kunne have ventet på at se på, hvad andre gør.
Der er simpelt hen ingen lande, der har løsningen.
FN's Sikkerhedsråd har den heller ikke.
Det er simpelt hen et meget vanskeligt område, og jeg er ikke sikker på, at man kommer det nærmere, end vi gør i denne her betænkning.
Det var også med i nogle af de høringssvar eller nogle af de bemærkninger, der kom på en af de høringer, der blev holdt, at hvis man endelig skulle finde en definition, der var tæt på det, vi alle sammen opfattede som terrorisme, så var det her nok noget af det tætteste, man kunne komme.
Jeg tror også, at der er andre, der sidder og kigger efter, hvad Danmark gør i øjeblikket, og det synes jeg godt vi kan være bekendt.
Jeg har ikke noget imod, at der er
Anne Baastrup (SF), 2002-05-28:
Det er da fuldstændigt rigtigt, hvad fru Elisabeth Arnold siger, men noget af det, man kunne have valgt, var jo, at man kunne have set, hvad det egentlig er, der er sket i Sverige.
Sådan som jeg har forstået det, har rigsadvokatens kritik i Norge medført, at man har udsat spørgsmålet, og vi har jo rent faktisk en frist indtil den 31. december 2002 til at få implementeret EU-rammedirektivet i overensstemmelse med de frister, der ligger fra EU.
Så der var også tid til at se: Hvad er det egentlig, de har gjort i de andre lande?
Line Barfod (EL), 2002-05-28:
Der var et par ting, som fru Elisabeth Arnold sagde, som jeg gerne lige ville høre nærmere om, for det første spørgsmålet om FN-resolutioner, for jeg tror, de fleste af os er enige om, at vi skal gøre, hvad vi kan for at leve op til FN-beslutninger.
Men mig bekendt har FN netop opgivet at nå frem til en definition på terrorisme, så derfor vil jeg gerne høre, hvor fru Elisabeth Arnold i sin debat med fru Anne Baastrup har set, at der skulle have været en definition fra FN på terrorisme.
For det andet det her med, at snifferprogrammer skulle vi have vedtaget i forhold til børneporno.
Det er muligt, at der er noget, jeg har overset, det er gået lidt stærkt her de sidste par uger, men jeg mener ikke, vi har lavet en ændring i retsplejeloven endnu i forbindelse med børneporno; det er i forbindelse med logning.
Jeg ved godt, at flertallet i Folketinget har vedtaget noget om logning og registrering af data, men jeg mener ikke, at der er lavet en ændring dér omkring snifning, for så ville det jo ikke være nødvendigt at vedtage det i forbindelse med L 35; så ville vi jo komme til at skulle vedtage den samme bestemmelse i retsplejeloven to gange.
Det tror jeg dog nogle ville have opdaget.
Så det vil jeg gerne spørge fru Elisabeth Arnold om.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-28:
Til fru Anne Baastrup: Min kritik af SF var også meget stilfærdig og meget omsorgsfuld; jeg skal endelig ikke genere SF, og der er et gjort et stort arbejde.
Det er rigtigt, at det var en bunden opgave i den forstand, at den selvfølgelig tog udgangspunkt i EU's rammeafgørelse, men også i FN's Sikkerhedsråds resolution.
Det er meget, meget vigtigt, at FN's Sikkerhedsråds resolutioner efterleves, og jeg ved, at SF lægger meget vægt på, at FN får myndighed som verdensorganisation.
Derfor synes jeg da også, det er vigtigt, at vi gør, hvad vi kan i de nationale parlamenter for at følge op på de beslutninger, som FN's Sikkerhedsråd tager.
Nogle af de kritikpunkter, der er kommet fra eksperterne rundtomkring, og som har givet sig flittigt til kende i korrespondencen med udvalget, er f.eks. det, som fru Anne Baastrup nævnte med snifferprogrammet.
Men det samme har vi altså givet lov til f.eks. i forbindelse med efterforskning
af børnepornografi
; da var der ikke så mange vanskeligheder med at få det igennem.
Der har også været kritik af, at justitsministeren er den højeste anklagemyndighed her i landet, og det er ikke noget, vi kan ændre på i forbindelse
med den her lovgivning
Anne Baastrup (SF), 2002-05-28:
Og jeg synes virkelig, det er et godt stykke arbejde, hvor man har forsøgt at præcisere det nøje, men jeg oplever alligevel stadig væk, at det var en bunden opgave for Retsudvalget; definitionen lå jo fast fra EU-rammeafgørelsen, der var intet andet at gøre - i hvert fald ifølge flertallets opfattelse - end at skrive direkte af. Vi har erfaring for via vores behandling af direktivet
vedrørende beskyttelse af personoplysninger, at man godt kan gå ind og ændre konkret i teksten
Det har man valgt ikke at gøre.
Jeg har ikke på nuværende tidspunkt fantasi til at
forestille mig, hvordan man kunne gøre det, for jeg har under hele behandlingen af lovforslaget oplevet, at der ikke har været en interesse i retning af at gå ind overhovedet og ændre på selve teksten.
Derfor oplever jeg stadig væk, at teksten er for vag og upræcis.
Men jeg synes også, jeg har kvitteret meget stilfærdigt og roligt for den præcisering, der er kommet i betænkningen.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-28:
Når jeg har valgt at tage ordet her ved anden behandling af L 35, er det bl.a., fordi jeg gerne vil rose udvalgsformanden, som lige har haft ordet, og udvalgets sekretariat og udvalgets medlemmer for et meget stort arbejde for at komme igennem denne her meget vanskelige sag.
Vi har holdt adskillige høringer, vi har haft utallige deputationer, vi
har haft ministre i samråd, vi har haft mange spørgsmål, og vi har haft mange besvarelser.
Vi har ikke kunnet komme igennem til en tilfredsstillende definition af begrebet terrorisme, som alle har kunnet tilslutte sig, men jeg har ikke kunnet finde nogen som helst andre mennesker i verden, som har kunnet komme med en bedre definition eller en bedre afgrænsning af terrorismebegrebet end den, der er beskrevet i det her betænkningsbidrag.
Ingen af dem, der kritiserer den vanskelige afgrænsning af terrorismebegrebet
, og heriblandt er jo altså også fru Anne Baastrup, fru Line Barfod osv., har kunnet komme med en mere præcis beskrivelse, som også har tilfredsstillet dem, der faktisk gerne vil kunne gøre noget for at komme terrorisme til livs.
Det er utrolig svært at komme tættere på end det, vi har gjort i det her betænkningsbidrag, hvor vi har beskrevet, hvilke situationer det er der ikke skal tælles med som terrorisme.
Og hertil hører jo bestemt også ANC, den danske frihedskamp under Anden Verdenskrig osv. osv. Så jeg synes faktisk, at man er kommet så vidt, som man overhovedet kan med de ressourcer eller med den tankekraft, vi har blandt vore medlemmer her.
Så jeg synes faktisk ikke, det er rimeligt, at man stadig går ud og kritiserer dette lovforslag.
Jeg er lidt skuffet over, at SF efter det meget store arbejde, der er lagt i det, stadig væk ikke kan støtte antiterrorismeloven, og jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi skal igennem endnu en gang beskyldning for at krænke retssikkerheden og for at ødelægge vilkårene for demokratiet i Danmark, for det synes jeg faktisk ikke der er grund til at gøre her.
Jeg synes, det er et godt og gedigent stykke arbejde, der er gjort, og Det Radikale Venstre støtter L 35, som vi også gjorde efter førstebehandlingen.
Lene Espersen (KF), 2002-05-28:
Jeg synes allerede, det klart er fremgået af den debat, vi har haft i dag, men jeg må tilkendegive, at jeg mener, at der er tale om, at man politisk har en anden opfattelse af tingene i Socialdemokratiet.