runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Nej, det interessante er jo, hvem man så ikke prioriterer, og det er jo det, der er pointen.
Det er, at langt de fleste ikkekommercielle lokalradioer i det her land produceres af grupper, som må betragtes som mediesvage, og som har nogle særlige problemer.
Så har hr. Simon Emil Ammitzbøll og hr. Mogens Jensen fundet tre grupper, som man har lagt særlig vægt på.
Jeg er enig i, at det da er grupper, der er god grund til at understøtte.
Men at f.eks. slagteriarbejdere, lærlinge osv. ikke skulle være mindst lige så mediesvage og have lige så meget brug for støtte til at lave lokalradio som studerende, har jeg altså ærlig talt meget svært ved at forstå.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-13:
Jeg vil godt tage det sidste først.
Det var også en bekymring, vi havde under diskussionerne under forhandlingerne, og derfor er vi også helt trygge ved, at det jo netop i bemærkningerne er slået fast, at man ikke må diskriminere, hvad man i øvrigt pr. lov ikke må i alle mulige andre sammenhænge i det her samfund.
Man kan selvfølgelig rykke det ind i lovteksten, men det, der er pointen her, er, at det er sikret i bemærkningerne, det er sikret i generel lovgivning, det er sikret i de konventioner, vi har underskrevet, og hvis man måtte opstille sådanne principper, så vil det naturligvis kunne påklages de rette steder.
Hvad angår ændringsforslaget, tror jeg, hr. Carsten Hansen må have misforstået situationen, sådan som jeg hører hr. Carsten Hansen.
For det, det drejer sig om, er, at sammen med de udvidelser, der er til nedrivning i forbindelse med det her lovforslag, er der også en udvidet genhusningsforpligtelse.
Den ønsker hr. Carsten Hansen så også skal gælde på alle andre områder.
Men jeg vil bare slå fast, at i de ting, der gøres i dette lovforslag, sikres lejerne bedre genhusningsmæssigt end ellers.
Det, der så i øvrigt er i ændringsforslaget, er jo så det, som i givet fald vil kunne diskuteres i forbindelse med en revision af den private lejelov generelt.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Jeg har også læst førstebehandlingen.
Den er jo i det hele taget interessant, især i betragtning af, hvad der er sket siden hen.
Og jeg skal da medgive, at Det Radikale Venstre ikke svingede fanen så højt, som Socialdemokraterne gjorde.
Som han sagde: Jeg har svært ved at se, hvordan en radiostation fra Vordingborgområdet skulle have glæde af, at der er ens regler i Vordingborg og Nordjylland, men jeg har meget nemt ved at se, hvorfor en stor, kommerciel landsdækkende station, der skulle bruge de her sendetilladelser, skulle have glæde af, at der er ens regler i Vordingborg og Nordjylland.
Med andre ord, en bekymring for, at det er de kommercielle stationer, der vinder på den her ændring.
Og det er jo stadig væk tilfældet.
Det er jo stadig væk sådan, at denne lov fremmer interesserne for de store kommercielle interessenter på markedet, den skaber centralisering, den skaber mere kommercialisering.
Er det ikke korrekt?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Jeg synes alt andet lige ikke, at man kan sige, at slagterlærlinge kan sammenlignes med psykisk handicappede i forhold til mediesvage grupper.
Det argument, som er relevant i forbindelse med højskoleradio/tv og studenterradio/tv, handler jo ikke om mediesvage grupper.
Det handler om at lave rugekasser for talentudvikling, og der mener vi, at det er naturligt at lave det i forlængelse af højskoleophold og i forlængelse af, at folk, der går på de videregående uddannelser og måske studerer noget, der er relevant med hensyn til medier, har en mulighed for at afprøve deres talent allerede i en meget tidlig fase, i stedet for at skulle engagere sig i den kommercielle del af tv-verdenen.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-12-13:
Hr. Mogens Jensen sagde, at der var ting i lovforslaget, han ikke var helt tilfreds med.
Det var det, han sagde under førstebehandlingen.
Det kan man da vist kalde for en underdrivelse.
Hvis man ser på hr. Mogens Jensens tale fra førstebehandlingen, så var det jo et gennemført angreb på hele det her lovforslag, hvor hr. Mogens Jensen bl.a. sagde: »... at regeringen vil gennemtvinge et salg af frekvenser, så hele markedet og området omdannes til et stort centraliseret, kommercielt marked.
Det er klassisk borgerlig politik, der nu altså også skal udmøntes på de lokale medier.
Har du penge, kan du få, har du ingen, så må du gå.«
Det var da en meget fundamental kritik, må jeg sige til hr. Mogens Jensen.
Hvad er der egentlig ændret i det her lovforslag, som gør, at Socialdemokraterne nu fuldstændig har skiftet holdning?
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Nu behøver vi ikke en ordfører fra De Radikale til at fortælle, hvad vi mener, det har vi jo givet udtryk for.
Og der er to forhold, jeg vil bede den radikale ordfører forholde sig til.
Hvorfor vil De Radikale ikke være med til at sikre, at der gælder præcis de samme forhold som ved byfornyelse, ved nedrivning og alt muligt andet?
Der er nemlig ikke nogen garanti for, at der er genhusning af lejerne på trods af den lange garanti.
Det andet er, at De Radikale med deres tilgang til menneskerettigheder vel ikke kan acceptere de ting, som Institut for Menneskerettigheder skriver i spørgsmål 64, nemlig at det burde skrives ind i selve lovteksten.
Det er der vel ingen, der kan være tjent med, heller ikke hr. Morten Østergaard og De Radikale.
Derfor vil jeg høre: Hvordan stiller man sig til de to forhold?
Per Clausen (EL), 2005-12-13:
Jeg synes jo, at Venstres ordfører på det her område skulle erkende, at vi her har et godt eksempel på, hvordan Venstre taler om, at man ikke ønsker ulighed, men skaber ulighed.
For hvad er realiteten?
Realiteten er, at man med den ene hånd sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti tager 8 mia. kr. fra lejerne, mens man med den anden hånd fastholder et skattestop, der betyder, at ejerne har fået skattelettelser for 5,4 mia. kr. Er det ikke et meget godt udtryk for, hvilke sociale gruppers og klassers interesser Venstre mener skal varetages i det danske Folketing?
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Nu kan man ikke forlange, at hr. Morten Østergaard skal kunne sin historik fuldstændig, men hr. Morten Østergaard vil ved at kigge i annalerne få bekræftet, at for det første var det sådan, at Dansk Folkeparti, regeringen og Det Radikale Venstre havde lavet en boligaftale, som vi tilsluttede os mod at få de 400 mio. ekstra til renovering.
Det andet var, at vi havde fået lovning på, at der kun skulle tages 2,2 mia. kr. fra lejerne.
Det tredje var, at vi protesterede over det nye princip, men sagde, at hvis vi kunne få forbedringen med, så tog vi det – det kender om nogen De Radikale, det med praktisk politik en gang imellem.
Men vi sagde også: Det er første og sidste og eneste gang, vi går med til det princip, så det burde ikke komme som en overraskelse for Det Radikale Venstre.
Det, vi ikke kan forstå, er, at Det Radikale Venstre vil være med til at fylde finansministerens kasse op med 8 mia. kr. fra lejerne.
Hvorfor ville De Radikale ikke plædere for det princip, mens de var i regering med os?
Det er i øvrigt halvdelen af det beløb, vi bruger, det vil sige, at det er de 4 mia. kr.
Lad dog os alle sammen – og ikke kun dem, der bor til leje – bidrage til, at vi får gode og ordentlige ældreboliger.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-12-13:
Jeg synes, at hr. Holger K. Nielsen forsimpler diskussionen noget.
Det er jo et rigtigt citat, som hr. Holger K. Nielsen fremkommer med.
Jeg medgav også lige før, at det punkt, vi stadig har en stor uenighed med VK og Dansk Folkeparti om, netop er med hensyn til de lokale radio- og fjernsynsnævns nedlæggelse.
Det har vi ikke kunnet blive enige om, og det har vi indskrevet i vores fælles betænkningsbidrag.
Men at derfra og til at sige, at det kun handler om at hjælpe de store, kommercielle, synes jeg nu, at der er et stykke.
Og man negligerer jo helt det, der ellers ligger i den aftale, der er, bl.a. det, vi allerede har diskuteret, med radio og tv for studerende, for højskoleelever, for handicappede; man negligerer, at vi har hævet strafferammerne for pirateri; man negligerer, at vi er blevet enige om at sørge for, at der stadig er de vinduer til græsrods-tv, der skal være.
Jeg forstår simpelt hen ikke hr. Holger K. Nielsens bekymring for – undskyld, jeg svarer videre på anden halvdel af spørgsmålet senere.
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, hvad Socialdemokraterne mener, for vi har jo allerede taget en lang tørn om dette forslag, og så skal jeg i øvrigt endnu en gang slå fast, at jeg føler mig godt tilpas heroppe og ikke har det skidt.
Vi har i svaret på spørgsmål nr. 64 fået Institut for Menneskerettigheders vurdering af lovforslaget, og de henstiller, at det præciseres i selve lovteksten, at der i administrationen af almene boliger ikke må diskrimineres over for bestemte grupper grundet race, national og etnisk oprindelse, religion eller tro, politisk overbevisning, køn, seksuel orientering, handicap og lignende.
I svaret på spørgsmål 63 tilkendegiver ministeren, at der faktisk er en åben flanke her, hvor man ikke har taget disse hensyn, og jeg vil gerne spørge igen: Er Venstre indstillet på, at vi får det ind i lovteksten, så vi undgår den mistanke, der kan komme, når kommuner og boligorganisationer sætter sig sammen for at udforme betingelser?
Er man indstillet på, at der ikke skal kunne gøres forskel af de grunde, der bliver peget på?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
I Venstre står vi altid vagt om menneskerettighederne, og vi er til enhver tid klar til at tage en diskussion om, hvorvidt menneskerettighederne bliver overholdt.
Men i den konkrete sag er jeg meget tryg, fordi boligorganisationerne skal melde ind til ministeriet, hvilke kriterier der bliver vedtaget, altså hvordan man vil bruge reglerne i praksis.
Vi er overbevist om, at der i den henseende ikke vil ske ulovlig diskrimination af f.eks. personer med handicap.
Carsten Hansen (S), 2005-12-13:
Jeg håber – og det vil jeg holde Venstres ordfører fast på – at Venstre mener det, de siger, for nogle gange gør de jo noget andet end det, de har sagt.
I det svar, vi har fået fra ministeren på spørgsmål nr. 63, siger ministeren udtrykkeligt, at mennesker med nedsat funktionsevne på grund af psykisk eller fysisk handicap ikke skal omfattes af reglerne.
Der en også en lang række andre tvivlsspørgsmål, hvis der bliver aftalt særlige forudsætninger eller vilkår for salg.
Det har Institut for Menneskerettigheder peget på, og derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører: Er det ikke sådan, at vi selvfølgelig bør tage hensyn til det og sørge for, at der ikke diskrimineres?
Det andet forhold, jeg godt lige vil tage fat i, er spørgsmålet om, hvorfor der ikke er ens regler.
Det giver da utryghed, at der skal gælde forskellige regler for genhusning, når der skal ske byfornyelse, eller ejendommen skal renoveres.
Der er nogle helt særlige vilkår i tilfælde af salg eller omdannelse, og det gør altså, at det ikke kan garanteres, at de mennesker, der bor alment, får samme vilkår som alle andre.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Med hensyn til diskrimination af personer med handicap er jeg helt tryg ved, at de tre parter, som skal aftale spillereglerne, nemlig kommunerne, lejerne og boligorganisationerne, og som efterfølgende skal melde ind til ministeriet, tager fuldstændig hånd om, at der selvfølgelig ikke sker en ulovlig diskrimination.
Så den mener jeg i øvrigt ikke behøver ret mange flere ord.
Kl.14.15
Med hensyn til ændringsforslagene omkring genhusning så er jeg meget tryg ved, at de regler, der er at finde i det lovforslag, der ligger, nemlig reglerne om, at man er sikret en erstatningsbolig uden ophold, også gør, at man ikke kommer til at stå på gaden.
Det, vi skal huske, er jo, at sådanne beslutninger om eksempelvis nedrivninger ikke er noget, der sker sådan fra den ene dag til den anden.
Der vil ved sådan nogle beslutninger være rigeligt med tid til at finde muligheder for genhusning af de lejere, det drejer sig om.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Jeg ville godt høre Venstres ordfører, hvad de almene lejere kan forvente videre i denne her boldgade til næste år.
Nu er fonden tømt frem til godt ind i 2020'erne.
Vil man også næste år se et forslag fra regeringen om, at de almene lejere skal betale endnu længere ud i fremtiden, for at der kan være råd til skattelettelser til de velstillede?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Må jeg sige til SF's ordfører, at vi har det meget godt med den aftale, der ligger her, og vi mener, at balancen mellem de tre elementer, som jeg omtalte før, nemlig nybyggeri, renovering og penge til social indsats, til fulde er opfyldt med den aftale, der ligger her.
Med hensyn til fremtiden forestiller vi os da bestemt, at det også er de tre elementer, der skal indgå i de kommende aftaler om pengene i Landsbyggefonden, men jeg vil ikke her lægge mig fast på, hvordan fordelingen i øvrigt mellem de tre skal være.
Nu skal vi i gang med et meget omfattende udvalgsarbejde, som skal udmøntes i en reform, og et af elementerne i den reform er en mere selvbærende almen sektor.
Hvordan vi får det udmøntet, afventer vi selvfølgelig udvalgsarbejdets bud på, og så vil vi tage stilling dertil.
Derefter vil vi selvfølgelig også komme med vores bud på, hvordan man håndterer det her i fremtiden.
Vi fortryder intet, og vi ser selvfølgelig også frem til, at det er inden for de tre områder, der skal prioriteres i fremtiden.
Morten Homann (SF), 2005-12-13:
Ja, hvis ikke man på i forvejen var usikker som almen lejer, så vil man da for alvor blive det nu, for der er lagt i kakkelovnen til, at der også næste år skal inddrages penge fra Landsbyggefonden.
Hvor jeg måske havde et naivt håb om, at det her så ville være Hansenbandens sidste kup, så er der lagt op til, at man også til næste år skal plukke flere penge af de almene lejere for at betale for de udgifter, som egentlig burde være vores alle sammens.
Så jeg vil godt appellere en sidste gang til Venstres ordfører: Kan man ikke i det mindste komme med et bud på, hvornår det her tyveri fra de almene lejere stopper, hvornår er nok nok?
Nu har man stjålet for 5,7 mia. kr., og nu er der lagt op til yderligere godt 2 mia. kr., som skal stjæles.
Hvor går grænsen?
Hvornår har man stjålet nok af den almene sektors lejeres penge?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Jeg må jo som udgangspunkt erklære mig fuldstændig uenig i retorikken omkring tyveri af lejernes penge.
Det, der er sket, er jo fuldstændig i tråd med det formål, som Landsbyggefonden har, nemlig at pengene kan bruges til renovering, modernisering af nybyggeri og sociale formål.
Det er fuldstændig i tråd med, at vi siden 2002 har trukket en del af statens udgifter til nybyggeri i Landsbyggefonden.
Jeg forestiller mig ikke, at vi i fremtiden skal vige fra den politik.
Vi skal sikre, at der i fremtiden er gode familieboliger og ældreboliger og ungdomsboliger, også i den almene sektor.
Det skal ske via nybyggeri, men vi skal selvfølgelig også renovere de eksisterende boliger, og vi skal se på, hvordan områderne hænger sammen socialt set.
Så jeg forestiller mig, at vi også i fremtiden politisk skal tage stilling til, hvordan de penge, der er i Landsbyggefonden, skal benyttes inden for de her tre kategorier, og det har jeg det egentlig meget godt med.
Jeg synes, at vi viser politisk mod og ansvarlighed ved at gøre det på denne her måde.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-13:
Hr. Carsten Hansen taler om praktisk politik, og det er vel sådan set kernen i denne sag, nemlig at det har Socialdemokratiet forladt med al hast.
Der var ikke vilje til at lave praktisk politik, selv om man kunne få 600 mio. kr. til en ghettoindsats, for man mente selv, at der var behov for 3 mia. kr. til om året.
Og selv om man kunne få 625 mio. kr. til udvidelse af renoveringsrammen, syntes man selv, at den indsats også var for pauver.
Derfor vil jeg sige til hr. Carsten Hansen: Det er jo ikke rigtigt at sige, at skatteyderne ikke også betaler, for der er også ydelsesstøtte på finansloven.
Men det er rigtigt, at man viderefører det princip, som Socialdemokraterne, uanset hvordan hr. Carsten Hansen vrider sig, har lagt stemmer til fra 2002 til i dag, endnu 1 år med henblik på at lave en reform, der er stor efterspørgsel efter, også i Boligselskabernes Landsforening, som netop på det her område har ønsket en mere selvbærende sektor.
Det vil vi arbejde for.
Vi havde gerne gjort det skulder ved skulder med Socialdemokraterne, men de vil ikke dyrke praktisk politik i denne sammenhæng.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Igen må jeg jo melde fuldstændig pas over for spørgerens retorik.
Det, der jo et sket med hensyn til de boligaftaler, der ligger til grund her, dels boligaftalen fra 2002 og den nye boligaftale, som vi er ved at indgå og vedtage i Folketinget, er jo, at der netop bliver taget hånd om de grupper, som ønsker at være en del af det danske lejemarked.
Der bliver taget hånd om de områder inden for den almene sektor, som har sociale problemer, der er sat mange penge af til ghettobekæmpelse, der er sat penge af til huslejenedsættelser i belastede områder, og der er også sat mange penge af til renovering af nedslidte boliger i den almene sektor.
Det er alt sammen noget, som kommer dem til gode, der ønsker at være en del af den almene sektor, men også dem, som er en del af den almene sektor, fordi de i en eller anden udstrækning har en social status, der gør, at de måske er uden for arbejdsmarkedet eller i øvrigt bor i en del af det, som man kan kalde belastede boligområder.
Så vi har det meget, meget fint med denne her fordeling, og vi fortryder bestemt ikke at være en ansvarlig del af det her.
Derfor har jeg det meget, meget godt med den måde, vi nu har gjort det på, for der er ikke et eneste eksempel på, at hverken pengene fra satspuljen, nu her fra Landsbyggefonden, eller de penge, der er til udsatte grupper i øvrigt på finansloven, bliver brugt til andet end det, der er formålet, nemlig de udsatte grupper.
Så vi er meget tilfredse og hilser det her meget velkommen.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-13:
Egentlig er det jo prisværdigt, at Venstres ordfører her på Venstres vegne står og siger: Ja, vi står for og går ind for i Venstre, at uligheden skal have lov til at køre igennem.
Vi går ind for, at lejerne skal have særskat.
Det er sådan set prisværdigt, at man er så åben og så ærlig.
Men jeg vil godt sige, at jeg alligevel undrer mig lidt, for da jeg hørte Venstres ordfører før tale om lejerne, og hvorfor de skal betale til plejehjemsbyggeri, så siger Venstres ordfører, at det står i formålsbeskrivelsen.
Formålsbeskrivelsen er altså lavet i 1930'erne.
Beslutningen om plejehjemsbyggeri på den måde, som det i dag bliver finansieret, er taget sidst i 1980'erne.
Der er ikke én, der har forholdt sig til, at det betød, at det var lejerne, der skulle betale.
Derfor vil jeg godt stille det spørgsmål, da det ikke bevidst er nogen beslutning, der er taget herindefra, at lejerne skulle betale det her: Hvor længe mener man, at man vil blive ved med at bruge lejernes penge?
Som den eneste gruppe betaler lejerne særskat i form af, at de skal være med til at finansiere 50 pct. af alt vores plejehjemsbyggeri.
Hvor længe mener Venstre, det er rimeligt at lave det tyveri over for lejerne?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Med risiko for at formanden nu kigger lidt olmt på mig, så vil jeg tillade mig at sige, at det lidt er noget vrøvl, når Socialdemokratiets spørger her siger, at man tager lejernes penge, og så ikke siger mere.
Jeg prøvede jo netop i min ordførertale at sige, at man fra Socialdemokraternes side diskriminerer ældre mennesker som ikke værende gode nok lejere til den almene sektor.
De er ikke en del af de lejere, som Socialdemokraterne her fra talerstolen står og omtaler.
Men det er jo netop der, vi er fuldstændig uenige.
For ældre mennesker, der har behov for en bolig, som godt nok har et tilbud bundet i den anden ende i form at noget ekstra pleje, som de får leveret fra kommunen, er åbenbart efter Socialdemokraternes mening ikke gode nok lejere til at være en del af lejerne i Danmark, så derfor skal de ikke være en del af den almene sektor, og derfor er det ikke godt nok, at man nu også bruger nogle af pengene hertil.
Og så i parentes bemærket
: Halvdelen af pengene til opførelse af de her ældreboliger kommer jo altså fra staten, så det er også en del af den offentlige finansiering.
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-13:
Jeg tror, at Venstres ordfører vil give mig ret i, at husejerne i Søllerød eller i Gentofte i en situation, hvor der er behov for en plejehjemsplads, det vil sige, hvor de bliver visiteret til en plejehjemsplads, kommer ind på lige fod med lejeren, der bor i en almen bolig og bliver visiteret til en plejehjemsplads.
Så spørger jeg bare: Hvad er begrundelsen for, at lejeren, der bor til leje i den almene sektor, har skullet være med til at finansiere 50 pct. af byggeriet af vores plejehjemspladser?
Boligejeren i Søllerød slipper altså med halv pris.
Hvorfor denne særskat på lejerne?
Uanset hvor meget staten betaler, det er halvdelen ifølge oplægget, den anden halvdel skal lejerne betale, hvorfor skal lejerne så have en særskat?
Hvor mange år skal vi se særskatten?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-13:
Det er jo netop her, at argumentationen i Socialdemokraternes snak falder til jorden.
For det, der jo er sandheden, er, at dels har boligejerne i Søllerød betalt skat gennem hele deres arbejdsperiode, det er den ene del af det, men den anden del er jo, at når borgeren fra Søllerød får en ældrebolig, som han eller hun selvfølgelig skal betale leje af, og lånene så er udamortiserede, altså når der ikke længere er lån i de her boliger, så skal den borger fra Søllerød jo stadig væk betale husleje, og den husleje går – hurra! – i Landsbyggefonden på fuldstændig samme vis, som pengene i Landsbyggefonden er kommet til veje i dag, nemlig ved at lejerne betaler ind, når der ikke længere er lån i deres boliger.
Det er her, jeg så synes, at det hele falder lidt til jorden, for ældre mennesker, der har et plejebehov, er i min terminologi nøjagtig lige så velkomne som lejere i den almene sektor som alle mulige andre, og deres leje går lige så velkomment i Landsbyggefonden, som alle mulige andre lejeres penge.
Og det er derfor, jeg ikke forstår retorikken.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-13:
Det bliver sagt, som om det er sådan, at lejerne, der bor til leje i Brøndby Strand eller i Aalborg Øst, ikke betaler skat.
Jamen de betaler jo nøjagtig den samme indkomstskat som folk, der bor i en ejerbolig i Søllerød.
Hvorfor så den retorik?
Det hænger ikke sammen.
Sagen er jo, at man her pålægger lejerne at betale en særlig skat over huslejen i form af deres penge i Landsbyggefonden, der skal bruges til ydelsesstøtte.
Så man pålægger altså dem, der bor i nybyggeri i den almene sektor, en regning, mens de, der bor privat, ikke skal betale for det.
Det er rigtigt, at alle har lejlighed til at flytte ind i de her boliger efterfølgende, men at udgiften altså alene er lagt på dem, som bor til leje i den almene sektor.
Hvordan kan Venstre forsvare, at det er rimeligt?