runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-06:
I Norden har man jo altid haft den tradition, at éns frihed ikke var båret af et statsligt dokument, men beroede på mennesket selv.
Men det er en lang diskussion.
Jeg vil bare spørge fru Elisabeth Arnold: Når der nu kom sådan en historisk redegørelse, bl.a. om, hvordan de nordiske regeringer har brugt hinanden som undskyldning for at gå ind i Schengenaftalen, generer det da ikke fru Elisabeth Arnold, at befolkningerne i Norden aldrig har haft lejlighed til at tage stilling til, om de ønskede at gå ind i det her projekt?
Det er flere gange blevet sagt her fra talerstolen, at Norge ønskede at være med.
Ja, den norske regering ønskede at være med.
Det er sådan, at når man holder folkeafstemninger i Norge om tilknytning til EU, plejer regeringen at tabe - ligesom den også gør her i Danmark - men det her spørgsmål har man ikke fra den norske, den danske, den svenske eller den finske regerings side ønsket at forelægge for befolkningerne, måske fordi man har vidst, at der ikke i befolkningerne var interesse for at tilslutte sig Schengenreglerne.
Jeg gør bare opmærksom på dette her, fordi den her sag jo er et enestående eksempel på, hvordan det demokratiske underskud i EU vokser dag for dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-06:
Fru Elisabeth Arnold havde tidligere nogle synspunkter på det med, om det overhovedet var muligt at have en effektiv grænsekontrol.
Jeg forstod det sådan, at fru Elisabeth Arnolds synspunkt er, at det ikke er muligt at have en rigtig effektiv grænsekontrol, uden at det vil betyde kilometervis af lange køer og en helt uacceptabel kontrol.
Jeg går ud fra, at det betyder, at fru Elisabeth Arnold også er af den holdning, at der ikke ved Schengens ydergrænse
skal være en fuldstændig uacceptabel kontrol, men at den skal være afpasset, så den også kan fungere i praksis.
Derfor må jeg spørge fru Elisabeth Arnold, om det så ikke betyder, at risikoen for at få flere illegale indvandrere og asylansøgere til Danmark forøges kraftigt ved at afskaffe den grænsekontrol, vi trods alt har, og at de 3.300, der sidste år rent faktisk blev taget ved grænsen,
er et meget godt tegn på, hvad der vil ske, når man signalmæssigt siger: Nu er grænsekontrollen væk, og når man sender det signal ud i verden, at har man først skaffet sig adgang til Schengenområdet, ja, så er der fri bane op til Danmark, hvor man ønsker at søge asyl.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-06:
Sådan skal det være i et repræsentativt demokrati.
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige, at jeg meget gerne så, at vi havde fælles regler for flygtninge og indvandrere, mange flere fælles regler, end vi har i Europa.
Det så jeg meget gerne at vi havde.
Så der er jo fælles retningslinjer eller en fælles basis for alle de europæiske lande.
Det er klart, at vi meget nemt får asylsøgere i kredsløb rundtomkring i forskellige lande, asylsøgere, som tager fra det ene land til det andet i forgæves jagt på at få enten beskyttelse mod forfølgelse eller få opholdstilladelse på anden vis.
Det er et problem, som alle de europæiske lande har at arbejde med, og det vil grænsekontrollens afskaffelse eller ophævelse overhovedet ikke ændre ved, fordi Vesteuropa er et rigt område, hvor det er meget attraktivt at komme til.
Det vil det under alle omstændigheder være.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl
om den effektive grænsekontrol: Danmark har flere tusinde kilometer ydre grænse, og hver badebro er et sted, hvor der kan komme illegale asylansøgere, illegale immigranter ind i landet
Det bliver ikke ændret ved denne foranstaltning.
Men det er jo sådan blandt deltagerlandene i Schengen, at hvis der er et land, som sløser med sin grænsekontrol ved de ydre grænser - det kan f.eks. være Grækenland, som sløser med grænsekontrollen over for Albanien f.eks. eller andre steder, hvor man ved, der kommer mange asylansøgere ind - så kan de andre Schengenlande sige til Grækenland: I passer ikke ordentligt på jeres ydre grænser; I må se at gøre noget ved det.
Sådan er den gensidige justits over for medlemslandene i Schengensamarbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-06:
Jeg er naturligvis ked af fru Elisabeth Arnolds svar på det demokratiske spørgsmål, for jeg tager det som et udtryk for, at man sådan set fra den politiske elites side har opgivet at få befolkningerne med, hvad angår tilslutning til en kommende EU-forbundsstat, hvori Schengenreglerne jo udgør en af byggestenene, ligesom Nicetraktaten, som man heller ikke vil spørge befolkningen om; så nu kører man det bare traktat efter traktat.
Det synes jeg er deprimerende.
Fru Elisabeth Arnold gør det ligefrem til en dyd at tilsidesætte befolkningerne i de spørgsmål.
Men så vil jeg godt spørge fru Elisabeth Arnold: Hvad nu, hvis de nordiske befolkninger havde haft lejlighed til at diskutere som alternativ, om ikke vi hellere skulle bevare den nordiske pasunion og så have mulighed for at lave aftaler med Tyskland om at beholde den grænseordning, vi hele tiden har haft, og kunne lave aftaler med de baltiske lande og Rusland osv., så vi kunne have fornuftige grænser både mod syd og mod øst, og så vi kunne undgå denne registrering af alt, hvad vi foretager os, når vi rejser osv., som strider sådan mod nordisk retstradition?
Mon ikke de nordiske befolkninger ville have sagt, at det ville de hellere have, hvis de havde haft mulighed for selv at tage stilling.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-06:
Jeg synes ikke, jeg fik svar.
Jeg er jo ikke i tvivl om, at Det Radikale Venstre gerne vil have, at vi sikrer asylansøgere nogle fælles minimumsregler i Europa; det er vi klart enige om. Men det, diskussionen drejer sig om, når vi snakker om Schengen, er, hvilke konsekvenser det har.
Vi har også ønske
om fri bevægelighed.
Vi synes også, det kunne være dejligt, hvis vi havde fri bevægelighed, men hvis det har nogle konsekvenser, som vi ikke ønsker, kan det godt være, vi ønsker at sige nej, og det gør vi i det her tilfælde.
En af konsekvenserne, når man ikke har et fælles asylsystem, ikke sikrer asylansøgere nogle minimumsregler og samtidig åbner grænserne internt, er jo, at der bliver et massivt behov for, at man lukker grænserne udadtil.
Og det er jo det, der sker.
Når vi ser på EU's asylpolitik, er det en bestræbelse på at lukke grænserne udadtil, og de bestræbelser, der går på at sikre nogle minimumsrettigheder til asylansøgere internt, halter langt bagefter.
Jeg synes, det var en anden situation, hvis vi havde sikret asylansøgerne nogle rettigheder, således at landene ikke som i dag faktisk skal konkurrere om at have de dårligste vilkår for asylansøgere i håb om, at der så ikke er så mange, der kommer til de pågældende lande.
Det er den situation, vi er i.
Det her er for os i høj grad et spørgsmål om fremgangsmåden, og jeg synes også, Det Radikale Venstre skulle åbne øjnene for, at den konsekvens, det har i første omgang at åbne grænserne og så lave tykke mure, ikke er til gavn for asylansøgerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-06:
Fru Elisabeth Arnold har i detaljer beskrevet, hvor håbløst svært det er ifølge hende selv at have en effektiv grænsekontrol.
Og så vil hun vove den påstand, at det, at vi
så fjerner grænsekontrollen fra den dansk-tyske grænse og så alene skal henholde os til, at der er grænsekontrol ned igennem hele Europa mellem Vesteuropa og Østeuropa, ikke vil medføre ulykker for landet i form af endnu flere illegale indvandrere, endnu flere asylansøgere, der lige præcis finder pletten Danmark.
Sagen er jo, at man nu kan smugle sig ind et hvilket som helst sted til Schengenområdet.
Og når man først er der
, kan man sætte sig i toget eller tage en bil og køre til Danmark.
Dublinkonventionen, som ellers skulle give mulighed for at afvise ved grænsen til et sikkert land, kan vi ikke benytte, så det hænger ganske enkelt ikke sammen. Jeg vil godt lige sige til demokratispørgsmålet, at fru Elisabeth Arnold vel må være klar over, at jeg tror alle de opinionsundersøgelser, der er lavet om danskernes holdninger til Schengen, klart viser, at det store flertal i Danmark er imod.
Mon ikke også det er derfor, fru Elisabeth Arnold under ingen omstændigheder ønsker at spørge den danske befolkning?
For hvis man spurgte den danske befolkning, om den ønskede at afskaffe grænsekontrollen, ville svaret blive et rungende nej.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-06:
Hr. Keld Albrechtsen kom med et meget fantasifuldt forslag, idet han foreslog, at de nordiske landes befolkninger skulle spørges, om de ville lave en aftale om sammenknytning af den nordiske pasunion med de baltiske lande og med Rusland, og om jeg ikke troede, at den danske befolkning ville sige ja til det.
Nej, det tror jeg ikke.
Der er ret mange meldinger om lovløshed i Rusland og mafiaen og om meget usikre forhold.
Det tror jeg ikke den danske befolkning ville sige ja til. Jeg forstod hr. Keld Albrechtsens spørgsmål sådan; det kan være, jeg har misforstået det.
Så sagde hr. Knud Erik Hansen - og nu vil jeg gerne bede hr. Thulesen Dahl om at høre efter - at Schengensamarbejdet betyder, at det bliver meget, meget, meget sværere for asylansøgere at komme ind i Europa.
Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at Schengensamarbejdet betyder, at det bliver meget, meget lettere for asylansøgere at komme ind i Europa.
Jeg vil overlade det til de to herrer at diskutere dette spørgsmål videre.
Jeg trækker mig høfligt tilbage.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-06:
To spørgsmål til fru Elisabeth Arnold.
Vi havde før en debat om, hvad det at åbne grænsen betød i forhold til kriminaliteten.
Jeg forstod på fru Elisabeth Arnold, at det, der var Det Radikale Venstres førsteprioritet, var den fri bevægelighed, og at man så efterfølgende må klare kriminaliteten.
Kan vi så ikke blive enige om, at alt andet lige - for det er klart, at der følger mange andre ting med Schengen - gør det at ophæve grænsen det vanskeligere at klare kriminalitetsbekæmpelsen?
Det er jo den diskussion, vi har, når vi snakker om ophævelse af grænsen.
Det er jo egentlig ikke generelt kriminalitetsbekæmpelsen i Schengenaftalen; det er det, at man ophæver grænsen. Så vil jeg gerne sige noget om asylansøgere - det kom fru Elisabeth Arnold ikke ind på - for en del af systemet, som man bygger op, er jo, at man laver nogle meget stærke grænser, og når man så ikke har nogen fælles aftaler om at sikre asylansøgere nogle rettigheder, bliver det mindste fællesnævner, der kommer til at gælde, og det går ud over asylansøgerne.
Det er derfor, vi snakker om Fort Europa i dag.
Kan det ikke bekymre Det Radikale Venstre, at man faktisk åbner grænser uden at have nogen sikkerhed for, at asylansøgere faktisk har nogle mindsterettigheder i Europa og dermed måske i virkeligheden bliver kastebolde i det her system?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-06:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det ikke er min opfattelse, at Schengensystemet administreres fra Bruxelles; det administreres fra medlemslandene.
Danmark er en del af administrationen.
Vi bliver ikke administreret fra Bruxelles; vi er med i administrationen.
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige om det, hr. Kofi Annan sagde, og som hr. Knud Erik Hansen citerede, at Europa lukkede sig om sig selv og blev til et Fort Europa, at jeg til gengæld har set i en avis i dag, tror jeg det var, at det, det nærmere mindede om, var, at det var Fort Danmark, der blev udstrakt til at gælde hele Europa.
Sådan kan man også se på det.
Vi har jo i Danmark nogle ganske skrappe asylregler - meget skrappe endda.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg blot sige, at jeg har sagt om det med folkeafstemninger, som jeg også sagde det til hr. Keld Albrechtsen, at jeg mener, man skal bruge det repræsentative demokrati, som det er beskrevet, nemlig sådan, at hvis der ikke er tale om grundlovsmæssige folkeafstemninger, bør man i stedet rette skytset mod Folketinget og så gøre sin stemme gældende dér ved de almindelige folketingsvalg.
Men det er jo rigtigt, at det ikke kan lade sig gøre at lukke grænser hermetisk til.
Så skulle vi have de gamle jerntæppesystemer genetableret, og det er der jo ingen af os, der ønsker.
Derfor tror jeg, at det i almindelighed vil blive lettere for asylsøgere at bevæge sig over grænserne, når Schengenaftalen bliver implementeret - ja, den er jo allerede fuldt implementeret, blot ikke for Danmark.
Så vil der naturligvis kunne risikere at komme flere asylsøgere til, men dér har vi jo taget flere forskellige forholdsregler, bl.a. Dublinkonventionen, som betyder, at en asylansøger, der har søgt asyl i et andet land i EU, kan blive sendt tilbage dertil, og vi har Eurodackonventionen om fingeraftryk, som vil betyde meget hurtig identifikation af asylansøgerne. Jeg går for øvrigt ind for, at man skal have harmoniseret reglerne i EU.
Dér er hr. Kristian Thulesen Dahl og jeg uenige, og det kan vi jo ikke rigtig komme længere med.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-02-06:
Nu er det jo så spørgsmålet, om det er hr. Kristian Thulesen Dahls eller mine udsagn, der skal være de vigtige.
Men jeg vil da så godt bringe en anden person ind, for FN's generalsekretær, Kofi Annan, sagde jo her forleden, at han faktisk var dybt bekymret over det, der foregik i EU, og at EU var ved at lukke sine grænser og ved at lave regler og stramme op på en sådan måde, at vi var begyndt at komme på kanten af de rettigheder, som vi faktisk skulle håndhæve.
Det er jo et udtryk for, ikke om der kommer mange eller flere eller færre ind, men at vi faktisk laver et regelværk, som er på kanten af det, der er forsvarligt, hvis vi skal sikre asylansøgere de rettigheder, som de bør have.
Og det er en konsekvens af Schengensamarbejdet, som jeg egentlig også synes Det Radikale Venstre burde forholde sig til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-06:
Jeg spurgte også fru Elisabeth Arnold med hensyn til det her med meningsmålinger, om hun ikke var overbevist om, at blev der en folkeafstemning om Schengen og afskaffelse af grænsekontrollen, ville befolkningen stemme nej.
Til det andet vil jeg sige, at jeg godt forstår, at fru Elisabeth Arnold ikke rigtig ønsker at gå ind i debatten nu, hvor hr. Knud Erik Hansen og jeg altså har en helt forskellig indfaldsvinkel til det her, for skulle man følge fru Elisabeth Arnolds egen logik i den argumentation, hun har lagt for dagen under debatten her i dag, ville det jo betyde, at fru Elisabeth Arnold er enig med mig i, at i og med at man ikke effektivt kan håndhæve grænsekontrollen, så får man huller som en si igennem Schengenområdet og tredjelande, huller, der betyder, at antallet af illegale indvandrere og antallet af asylansøgere vil stige markant.
Det var det, fru Elisabeth Arnold skulle forholde sig til, hvis hun skulle gå ind i den besvarelse.
Det er jo også derfor, der er behov for ensartede regler
i EU på familiesammenføringsområdet, på asylområdet osv.
Det er derfor, der er det pres for de ens regler, fordi man ved, at det her er konsekvensen.
Derfor bliver man nødt til at harmonisere i højere og højere grad, når man først har lavet det grænseløse Europa.
Det er jo også en af grundene til, at vi i Dansk Folkeparti er så meget modstander af det.
Det er hele den rækkefølge af tanker, som fru Elisabeth Arnold må erklære sig enig i, hvis hun først går ind i den her debat, og derfor forstår jeg godt, at hun i første omgang forsøgte at afstå.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-06:
Ministeren mente, at der i debatten havde været myter og fabeldyr.
Men ikke desto mindre må vi konstatere her ved debattens afslutning, at en række af de præcise spørgsmål f.eks. om sletning af oplysninger i Schengenregistrene, som vi har stillet, f.eks. med hensyn til legitimationskrav ved rejser i Norden, altså ikke er blevet besvaret og da slet ikke tilfredsstillende besvaret fra regeringens side.
Der skubber man fortsat disse problemer ind under gulvtæppet.
Fru Elisabeth Arnold havde i hvert fald ret i én ting, nemlig at hun ikke havde forstået mit spørgsmål, for mit spørgsmål var jo, om fru Elisabeth Arnold ikke kunne forestille sig, at vi fik den mulighed som alternativ til, at grænsereglerne skal bestemmes fra Bruxelles, at vi selv i de nordiske landes kreds kunne beholde den ordning med en pasunion, som vi har i dag, og kunne blive fri for disse kæmpe registreringssystemer og selv bestemme, hvilke grænseaftaler vi vil lave mod øst og mod syd, f.eks. opretholde den nuværende ordning ved den dansk-tyske grænse, og f.eks. indgå fornuftige aftaler med de baltiske lande.
Det, jeg sagde, var, om fru Elisabeth Arnold ikke kunne forestille sig, at mange i Norden faktisk ville foretrække det frem for at blive sat under administration fra Bruxelles.
Sonja Albrink (CD), 2001-02-06:
Som forespørgslen her er formuleret, kan man vist godt tillade sig at kalde det en opfølgning på eller en gentagelse af en række § 20-spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen har stillet i november-december sidste år i hvert fald i relation til Schengenkonventionens konsekvenser for den nordiske pasunion. I CD er vi meget tilfredse med, at Schengenreglerne fra den 25. marts nu endelig bliver bragt i anvendelse i Danmark.
Mere fri bevægelighed for borgere er kun en naturlig konsekvens af det indre marked, og at åbne grænser muligvis gør det lidt nemmere for kriminelle at komme fra det ene Schengenland til det andet, skulle meget gerne imødegås af det større og styrkede politisamarbejde, som også følger med Danmarks indtræden.
Også denne del har, som justitsministeren også var inde på det i sin del af regeringens svar, allerede vist sig nyttig, nemlig ved anholdelsen af en norsk drabsmand forleden.
Før i tiden bestod den eneste mulighed for, at eksempelvis politifolk i lufthavnen kunne fange en internationalt eftersøgt forbryder, i nogle rundkastninger via telefax fra Interpol, som så lå og blev samlet til bunke på de vagthavendes kontorer og på de forskellige tjeksteder.
Så medmindre man med stor tålmodighed begyndte at bladre igennem de enkelte telefaxsider eller havde en fantastisk hukommelse, var det altså ikke i Danmark, denne person ville blive anholdt.
Med hensyn til Schengenreglernes konsekvenser for borgere inden for den nordiske pasunion er det da selvfølgelig helt relevant at få at vide, om konventionens artikel 45 har den konsekvens, at eksempelvis svenskere skal medbringe deres pas til Danmark, fordi de fremover vil være tvunget til at legitimere sig ved indlogering på hoteller, eller om noget tilsvarende vil gøre sig gældende for danskere, som er på ferie i Sverige. Jeg har i hvert fald fem svar, som er givet til hr. Keld Albrechtsen i november-december sidste år på lige nøjagtig det spørgsmål, og jeg er da også enig med hr. Keld Albrechtsen i, at en udhuling af den nordiske pasunion i den retning selvfølgelig ikke er ønskelig.
Men regeringen har altså også gang på gang afvist, at nordiske statsborgere skulle blive udsat for et sådant krav, og det vælger vi altså i CD at stole på.
Så CD ser som sagt frem til den 25. marts, som jeg allerede sagde i min indledning.
Per Kaalund (S), 2001-02-06:
Ganske kort til hr. Knud Erik Hansen:
Hvis man, som hr. Knud Erik Hansen ønsker det, holder Danmark uden for Schengensamarbejdet, vil den dansk-tyske landegrænse fortsat være en ydre grænse, men så vil den være en ydre Schengengrænse, og vil hr. Knud Erik Hansen så ikke erkende, at så bliver der virkelig tale om bevogtning og kontrol og det ene og det andet, hvis man skal følge hr. Knud Erik Hansens terminologi i det her?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-06:
Jeg skal beklage, at jeg kaldte hr. Erik Jacobsen for Erik Larsen lige før.
Det, jeg vil sige til hr. Erik Jacobsen, er - hvis hr. Erik Jacobsen lige har tid til at høre efter - at når man diskuterer med grænsebetjente, er der jo ingen tvivl om, at de i en lang årrække har haft et rigtig godt og fornuftigt samarbejde på tværs af grænsen.
Det er jo ikke bare politiets
myndigheder, der har haft det.
Det har andre myndigheder jo også haft, veterinærmyndigheder osv., fordi der har været et godt samarbejde mellem de danske myndigheder og de tyske myndigheder inden for de forskellige områder.
Det har der jo været bl.a. på grund af, at man har en grænsestrækning.
Man ved, hvor den er, man ved - ligesom mellem to naboer på villavejen - hvor skellet er, hvis der er nogle problemer.
Og så har man et godt og stabilt samarbejde, hvor man løser de praktiske problemer, der måtte være.
Og det er vi tilhængere af at man gør.
Men jeg mener ikke, at det har nogen sammenhæng med, at man så siger, at når der nu er et godt samarbejde, kan vi også lige så godt afskaffe grænsekontrollen.
Og det er så fru Elisabeth Arnold
jeg vil svare, at selvfølgelig er vi ikke tilhængere af et system, hvor grænsen er hundrede procent effektiv, for det ville jo netop betyde en overvågning eller et pigtrådshegn eller lignende, som er helt urealistisk, og som jeg ikke tror at nogen vil plædere for.
Vi vil i hvert fald ikke.
Men spørgsmålet er igen, det helt enkle spørgsmål:
Afskaffelsen af personkontrol ved den dansk/tyske grænse vil det gøre det lettere for de kriminelle at passere, eller vil det gøre det sværere? Der lå jo også i fru Elisabeth Arnolds svar tidligere, at det vil gøre det lettere. Hele strategien bag Schengenaftalen var jo lige præcis at gøre det lettere for alle at passere og dermed også for de kriminelle.
Og så prøver man efterfølgende at sætte ind med nogle lappeløsninger, der så kan komme efter de kriminelle.
Må jeg minde om, at G7-landene jo også for et par år siden, da de diskuterede, hvordan man i højere grad skulle bekæmpe international grænseoverskridende kriminalitet, anmodede landene om, at de etablerede stærkere grænsekontroller som et af de våben, man kan tage i brug imod den grænseoverskridende kriminalitet.
Det er åbenbart ikke et af de våben, man ønsker at bruge fra et flertals side her i Folketinget.
Man går tværtimod den anden vej og afskaffer grænsekontrollen.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-06:
Jeg synes, at hr. Knud Erik Hansens indlæg bar præg af en vis selvmodsigelse.
Hvordan kan man på den ene side hylde den nordiske pasunion med fri passage over grænserne og samtidig sige, at det er imod al fornuft, at EU åbner grænserne.
Jeg forstår simpelt hen ikke forskellen.
Vi har haft det nordiske passamarbejde i ca. 50 år, og der har da været masser af grænseoverskridende kriminalitet.
Hvad med den danske straffefange, der undveg, tog til Finland og skød to politibetjente?
Det gjorde han på trods af den nordiske pasunion.
Det var der ikke nogen der forhindrede ham i.
Så den nordiske pasunion har fungeret udmærket med de problemer, som vi alle sammen godt ved der er en gang imellem, når folk vil begå kriminalitet på tværs af grænserne; men at det skulle være specielt meget anderledes at åbne til Holland, til Tyskland, til Belgien, det forstår jeg altså ikke.
Per Kaalund (S), 2001-02-06:
Jeg vil også gerne spørge hr. Knud Erik Hansen om en kraftig selvmodsigelse.
Jeg forstår, at SF ønsker at opretholde den dansk-tyske grænse, som den er i dag.
Samtidig kritiserer hr. Knud Erik Hansen, at EU med Schengenlandene etablerer ydergrænser, hvor man søger en skærpet kontrol for indrejse.
Hvordan hænger det sammen?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-06:
Jeg er meget enig med hr. Knud Erik Hansen i at fremdrage det problem, der opstår, når de ydre Schengengrænser sænker sig ned gennem Østeuropa.
Der bliver et nyt pigtrådshegn ned gennem Europa, som vil skille de lande, der kommer ind i EU, fra dem, som forbliver udenfor.
Men de har jo den udmærkede mulighed at vælge at forblive udenfor.
Men så vil jeg bare spørge hr. Knud Erik Hansen til den passage om den nordiske pasunion, som SF foreslår; jeg er lidt bange for, at den kan tolkes som en delvis accept af, at de løfter, der blev givet fra regeringens side om den nordiske pasunion, ligesom så mange andre løfter i EU-spørgsmål ikke kunne indfries, og det tager vi så til efterretning.
Det vil Enhedslisten ikke være med til at tage til efterretning.
Men derfor må vi jo så spørge SF: Hvordan skal den formulering forstås?