Else Winther Andersen (V), 2000-01-14:
Lovforslaget om folkehøjskoler, efterskoler, husholdningsskoler og håndarbejdsskoler har jo som sagt været et stykke tid undervejs, for det er jo en udmøntning af den rapport, der er kommet fra Højskoleudvalget, og Venstre hilser lovforslaget velkommen. Det fælles grundlag, som er det bærende ved de forskellige skoleformer, er kostskoleformen som det bærende princip.
Det er i den grad bærer af værdierne og kulturen og uddannelsesarven i hele vores folkeoplysning.
Og det ville være fint, hvis vi derved også kom til at opleve forskellighederne.
Skolerne bliver mere bevidste om tingene, og eleverne kan mere åbent vælge, hvilken skole de ønsker ophold på.
Men højskolerne kan jo derved også stille forventninger til sig selv og dermed til det omgivende samfund.
I de år her, hvor velfærdssamfundet er under forandring, er der brug for en stærk folkelig oplysningstradition, der kan være med til at opbygge nye fællesskaber mellem den enkelte, samfundet, lokalområderne og ikke mindst erhvervslivet.
Højskolernes styrke ligger også i at skabe rum og få mennesker til at lytte og tale om fællesmenneskelige grundværdier, i at være med til at fremme demokratiforståelsen.
Der er nogle elementer i loven, som jeg godt lige vil standse op ved.
Jeg har nævnt værdigrundlaget.
Derudover er der de lange kurser på 12 uger.
Det er godt, at vi har mindst ét langt kursus på hvert ophold.
Der skal være tid til fordybelse i tingene, uden at man altid skal tænke på eksamen.
også for at være omstillingsparat i en omskiftelig verden.
Med hensyn til undervisningstiden i ét fag, der højst kan udgøre halvdelen af tiden, har jeg en opfattelse af, at det er landet meget godt, men det indebærer jo også, vil jeg godt sige til ministeren, at vi forventer, at vi nu bliver fri for de overskrifter i aviserne om, at ét fag uden det almene islæt har haft den store betydning på et ophold.
At forstanderen nu skal godkende undervisningsplanen, mener jeg også ligger inden for forstanderens område.
Der er lagt op til en mere sikker økonomi, bl.a. for højskolerne, ved, at man nu kan se, hvilke aftaler der ligger i fremtiden.
Og at den model, vi fik med på finansloven i 1999 med en lavere elevbetaling, nu bliver permanent, mener vi vil kunne give flere elever til skolerne.
Men så må jeg også sige: Så forventer vi altså også, at man ikke fra regeringens side går ind og bruger salamimetoden, som vi ligesom har oplevet det ske for efterskolerne i de sidste åringer.
Men jeg vil også godt sige, at jeg ikke samtidig hermed har sagt god for, at vi skal til at opdele hele højskoleområdet i forskellige grundlag, men jeg synes, vi skal have en dialog om, hvorfor den ene del og ikke den anden. Tilslutningen vil Venstre gerne give til lovforslaget, og vi vil meget gerne gå positivt ind i udvalgsarbejdet, men der er nogle spørgsmål, vi vil rejse under udvalgsarbejdet, og de vil bl.a. tage udgangspunkt i de henvendelser, vi har fået fra Efterskoleforeningen og fra Foreningen for Folkehøjskoler.
Og her tænker jeg specielt på at få en definition fra ministeren af, hvad man mener med den kompetence, som man ikke vil være med til at sætte ord på.
Her er et område, jeg også tror det vil være vigtigt at vi får drøftet.
Det er vigtigt for Venstre, at der er en kobling mellem vore frie skoler med en selvstændig placering i det danske uddannelsessystem og det enkelte menneskes behov og interesse.
For fremtidens arbejdsmarked vil kræve mere end ren faglighed, det vil også kræve indfølingsevne, indsigt, åbenhed over for nye situationer, og her kan højskolerne være med til at sætte dagsordenen.