Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-04:
De forslag, som vi skal behandle nu, vedrører jo erhvervsdelen af regeringens pakke.
Her mener jeg, man må konstatere, at der findes mange tidsler. Man kan faktisk stille det spørgsmål, om tidslernes antal ikke er så stort, at det var bedre at pløje det hele ned og lade det ligge brak et års tid og så begynde på en frisk.
Sagen er jo den, at hele erhvervsdelen ikke er en nødvendig integreret del for at foretage det, regeringen siger er det overordnede sigte, nemlig et forbrugsbegrænsende indgreb.
Dertil kommer jo, at adskillige af disse forslag er meget komplicerede og kræver et solidt og grundigt udvalgsarbejde.
Naturligvis er det positivt at nedsætte selskabsskatten.
Jeg forstår de argumenter, der ligger bag.
Og det er der vel næppe nogen - jo, jeg forstår, at Enhedslisten vil modsætte sig det stærkt - men ellers er jeg ikke i tvivl om, at et stort flertal vil sige ja til nedsættelsen.
Men spørgsmålet er jo prisen, man skal betale, og den pris er efter vores vurdering meget høj.
Lad mig trække nogle af tidslerne frem:
Her vil man nu fjerne indekseringen.
Det kan jo være en bombe under dansk landbrug.
Er det, fordi regeringen ved at fjerne indekseringen reelt ønsker selvejet til livs og vil fremme en selskabsdannelse i dansk landbrug?
Eller hvad er begrundelsen for at ændre i gældende lov?
En anden af de store tidsler: Hvad betyder forringelserne af afskrivningsreglerne især for de nyetablerede og for hele iværksætterengagementet?
Er det, regeringen lægger op til her, ikke ungdomsfjendsk?
De, der har brug for afskrivningsregler, får ringe muligheder for at komme i gang og udvikle sig, mens de, der har brugt udskrivningsreglerne, de velkonsoliderede, da gerne ser, at selskabsskatten og også skatten i virksomhedsordningen blev nedsat, men er det den rigtige prioritering, regeringen her lægger op til?
Så må jeg da også sige, at da jeg kom længere frem i L 103 - og også havde set det i L 102 - og konstaterede, at nu skulle mælkekvoterne inddrages, så blev jeg lidt overrasket over, at de også skulle med i det, der var bebudet fra regeringens side.
Jeg må sige, at man virkelig favner bredt.
Spørgsmålet er, om man ved at favne så bredt ikke også får blandet for meget sammen.
Jeg må også spørge, hvad den generelle beskatning af gaver til fonde, som man vil introducere, betyder, og er hele ændringen vedrørende kredsene af successionsberettigede samt aktiver, der kan subsidieres, ikke, når det kommer til stykket, en antigenerationsskiftelov.
Man kan jo ikke lade være med at stille spørgsmålet: Hvorfor skal det forslag komme nu, når der for kort tid siden er nedsat et udvalg til at kulegrave spørgsmålet?
Vi må også have afklaret, hvor belastende de forskellige grønne afgifter, som vi bliver præsenteret for på side 53 i bogen »Bedre balance«, er for erhvervslivet.
Der er meget, der skal ændres.
Da vi mener, at erhvervspolitikken er utrolig vigtig, vil vi selvfølgelig også gå ind i tidseljagten på dette område, men her er brug for mange gode og konstruktive kræfter, og det bliver spændende at se, om vi kan ende med et resultat, som er til gavn for dansk erhvervsliv.
Det vil vi meget gerne gå ind og medvirke til, og vi vil da stadig væk prøve at bevare håbet om, at det vil lykkes, men vi synes, at der ikke mindst på dette punkt ligger et meget stort arbejde og venter.