runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-11:
Forslagsstillerne vil med beslutningsforslaget her sikre, at alle flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande tilbydes en helbredsundersøgelse straks ved ankomsten til Danmark.
Sådan er det allerede for asylsøgere, idet de tilbydes en helbredsundersøgelse ved ankomsten til asylcentret.
Så de personer, forslaget handler om, er altså kvoteflygtninge og familiesammenførte.
For de grupper er det i dag sådan, at de kommer direkte ud i kommunerne, hvor de efter 6 uger får de rettigheder, som alle andre borgere i landet har, til sygesikringsydelser.
Hvis de kommer ud for akut sygdom, kan de naturligvis blive behandlet i sygehusvæsenet vederlagsfrit.
Børn af kvoteflygtninge og familiesammenførte har straks fra starten, når de kommer ud i kommunen, ret til forebyggende lægeundersøgelse, til kommunal tandpleje, sundhedspleje, vaccinationer osv. Det, vi taler om her, er altså, at nogle voksne indvandrere og kvoteflygtninge må vente 6 uger for at kunne benytte sig af muligheden for helbredsundersøgelser for ikkeakutte sygdomme.
Det finder vi i Det Konservative Folkeparti forsvarligt.
Et andet formål med forslaget er, at flygtninge og familiesammenførte, der kommer til Danmark, får et bedre kendskab til det danske sundhedsvæsen.
Den del mener jeg allerede bliver tilgodeset ved den udmærkede bog, som Integrationsministeriet har udgivet med titlen »Medborger i Danmark«, en håndbog for nye borgere om det danske samfund.
Den giver på otte sprog bl.a. orientering om det danske sundhedsvæsen.
Det Konservative Folkeparti er enig med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at nye borgere i Danmark, som har behov for behandling eller som kan være smittebærere, får mulighed for at komme i behandling - eller rettere sagt kommer i behandling - og vi mener også, det er et område, som vi hele tiden opmærksomt skal følge.
Men vi føler ikke, at der på nuværende tidspunkt er behov for initiativer ud over det, der er sat i værk.
Jeg vil sige, at det parti, jeg tilhører, hedder Det Konservative Folkeparti og ikke Kristeligt Folkeparti.
Men o.k., det kunne have været værre. Og med hensyn til at have skiftet holdning: Jeg har været lidt inde at grave i, hvad mit parti tidligere har sagt.
Jeg vil ikke kommentere det yderligere, for jeg kan ikke huske præcis, hvad der er sagt.
Men jo, det gør da indtryk, når nogen siger noget, men jeg mener faktisk også, at der er gjort noget.
Nu tales der om, at flygtninge og indvandrere skal vide, at der er nogle tilbud, at der er et sundhedsvæsen, som de kan benytte sig af.
Og det, det handler om her, er jo så bl.a., at der går 6 uger, inden de kan benytte sig af det.
Men jeg er ikke totalt, jeg havde nær sagt, lukket over for at diskutere noget som helst i den her sammenhæng.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sammen finder ud af noget, der langsomt bevæger sig i den rigtige retning.
Men jeg udtrykte mig sådan: Vi kan således ikke umiddelbart støtte det foreliggende forslag.
Og jeg synes, vi under udvalgsbehandlingen skal se på, om der er noget, vi kan gøre sådan stille og roligt for at fremme formålet.
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Jeg vil gerne sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at vi har i en aftale, vi lavede for et par år siden, om, hvordan vi håndterer flygtninge/indvandrere, prioriteret en bog på otte forskellige sprog.
Det var et initiativ, som kunne tages.
netop til oplysning af flygtninge/indvandrere
Så er det et spørgsmål, om vi skal gå videre, og hvordan vi så eventuelt får mest muligt sundhed for pengene.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Først vil jeg gerne sige undskyld til fru Else Theill
Sørensen, fordi jeg kom til at kalde hendes parti et navn, som intet parti længere har i dette Folketing. Så vil jeg sige, at jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti nu siger: O.k., vi vil godt være med til at se på det, for det er altså ikke kun de 6 uger, hvor man ikke har sygesikringsbeviset, der er problemet, det er også, at kvoteflygtninge, der kommer hertil, ikke får lavet de helbredstjek.
Det vil sige, at de kan gå rundt med de her sygdomme i kroppen i mange, mange år, smitte andre, have problemer med at have den her sygdom, som de måske kunne blive helbredt for, eller at de i hvert fald kunne få hjælp til at få det bedre med den sygdom, de har.
Det er det, der er problemet.
Det anerkender vi, men vi mangler altså stadig væk kvoteflygtninge og familiesammenførte.
Men kan den konservative ordfører bekræfte, at man er indstillet på at gå ind og se på, om vi ikke også skal indføre et obligatorisk sundhedstjek eller et sundhedstjek på det her område?
... at den eneste grund til, at man ikke går ind for forslaget, er, at det er Socialdemokraterne, der har fremsat det?
Jeg har to spørgsmål.
For det første vil jeg gerne spørge fru Else Theill Sørensen
, hvorfor Det Konservative Folkeparti har ændret holdning til det her spørgsmål, efter Det Konservative Folkeparti er kommet med i regeringen.
Det Konservative Folkeparti var jo med til at skrive betænkning til Dansk Folkepartis forslag, der foreslog det her sundhedstjek.
Vi fremsætter så nogenlunde det samme, hvor vi bare ikke siger, at de skal tvinges til det, men at man skal give alle et tilbud.
Hvorfor har Kristeligt Folkeparti ændret holdning for det første?
For det andet vil jeg godt spørge De Konservatives ordfører: Gør det ikke indtryk, når rådmand Flemming Knudsen fra Århus Kommune gør opmærksom på det her problem på vegne af byrådet i Århus, gør opmærksom på, at man har et problem med kvoteflygtninge og familiesammenførte, der kommer til bl.a. Århus, uden de kender sundhedsvæsenet, uden de bliver tilbudt det her helbredstjek? Det mener han er et problem.
Det samme gør speciallæger fra Århus sygehusvæsen opmærksom på.
Siger det ikke til fru Else Theill Sørensen, at her skal vi nok gøre noget mere end det, vi på nuværende tidspunkt har gjort?
... og sagde, at det behøver ikke være obligatorisk, ligesom hr. Søren Krarup siger i dag.
Men kan hr. Søren Krarup bekræfte, ...
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Det her er et konkret forslag, og der må vi jo spørge, hvordan vi får mest muligt sundhed for pengene, eller helt konkret, hvordan vi får styrket den smitteforebyggende indsats.
Der kan man sige, at det her er ét tiltag.
Nu har alle i dag jo læst Sundhedsstyrelsens anbefalinger.
Der står faktisk, at hvis man skal have mest muligt for pengene, så er det sådan set ikke de borgere, der kommer til landet her og nu, men det er de indvandrere, der er kommet hertil gennem tiderne, som vi burde overveje at gøre en ekstra indsats for.
Det kunne være et andet tiltag.
Jeg synes sådan set, at det kunne være rigtig interessant, hvis vi arbejdede sammen i Sundhedsudvalget og bad Sundhedsstyrelsen om at undersøge, hvor vi får mest for pengene, hvor vi i størst muligt omfang får begrænset den smitterisiko, der er.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Først vil jeg sige til det her med forskellige forslag, at det her jo helt konkret er det samme forslag, som Venstre stemte for i sin tid, men sådan er der jo så stor forskel.
Jeg er meget glad for, at Venstre har stor fokus på det her problem.
Jeg er også glad for, at man kan se, at der er et problem.
Men sådan er det jo ikke.
Det er jo på baggrund af henvendelser fra en rådmand fra Århus, på baggrund af henvendelser fra flere speciallæger og på baggrund af henvendelser fra kommuner, der siger, at det er et problem.
Vi får jo kvoteflygtninge ud i kommunerne, som ikke har været igennem det her helbredstjek, som kan have sygdomme, der kan smitte, som kan have sygdomme, der kan gøre, at de ikke kan blive integreret ordentligt, og som ikke kender vores sundhedssystem.
Derfor synes vi sådan set, at det er en god idé, at man følger den her anbefaling op.
Men jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Hvordan kan det være, at det er en god idé at lave sundhedstjekket på asylansøgere, men ikke på flygtninge, der kommer fra flygtningelejre, altså kvoteflygtninge, der kommer hertil?
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Hvis vi skulle gøre noget sammen, så synes jeg, vi skulle sætte os ned og finde ud af, hvor vi får den højest mulige grad af smitteforebyggende arbejde.
Det synes jeg sådan set er et meget relevant spørgsmål.
Det er der ikke svaret på i Sundhedsstyrelsens redegørelse, så der er sådan set ikke nogen af os, der har et rigtig godt svar på, hvor vi får mest muligt sundhed for pengene her.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Venstres ordfører svarede ikke helt på mit spørgsmål: Hvorfor er det en god idé, at asylansøgere får sundhedstjekket, men at de mennesker, der kommer som kvoteflygtninge, ikke får sundhedstjekket?
Pyt nu med det, for jeg er faktisk ved at blive en ret glad kvinde.
Nu har den her rapport fra Sundhedsstyrelsen ligget i 2 år, hvor man ikke har taget fat på det her problem.
En rådmand fra Århus, speciallæger fra Århus Amt og andre læger har skrevet ind til bl.a. sundhedsministeren og bedt om, at der blev gjort noget ved det her problem
, men man har sagt, at det måtte vente, vi skal have mest muligt for pengene, og hvad ved jeg.
Heldigvis lyder det til, at det her beslutningsforslag kommer til at betyde, at sundhedsministeren og Venstres sundhedsordfører siger o.k., så lad os sætte os ned og diskutere det, og så er jeg faktisk glad, for det er jo ikke mig, der har besluttet, at det er sundhedsministeren, der skal komme her i dag, det er jo regeringen selv, der beslutter, hvilken minister regeringen vil sende.
Men lad os ikke lade det her gå op i, hvilken procedure regeringen beslutter, lad os lade det her gå op i, hvordan vi sikrer, at de kvoteflygtninge, der kommer til Danmark, får et ordentligt helbredstjek.
Der kan jeg høre, at regeringen og Venstre har rykket sig i denne her sag, og det er jeg da overordentlig glad for.
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Jeg synes, det ville være meget interessant, hvis vi kunne prøve at fokusere på det sundhedsmæssige i denne sag, og hvis vi kunne blive enige om, at det er den vej, vi skal gå.
Det er ikke korrekt, at anbefalingerne fra Sundhedsstyrelsen overhovedet ikke er efterkommet.
Vi har sat initiativer i gang, som det også allerede er nævnt adskillige gange, men nu er spørgsmålet så, hvordan vi kommer videre med den mest effektive indsats, og det synes jeg er relevant at diskutere.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-03-11:
Jeg synes selvfølgelig, vi allerede er kommet langt, når Venstres ordfører nu siger, at regeringen er parat til at diskutere, om dette her kunne være noget, som kunne sættes i værk.
Men man kan jo spørge sig selv om, hvorfor det ikke for længst er undersøgt, hvilke beregninger der findes af, hvad det koster at lave den type forebyggelse, som vi foreslår, hvad det koster at behandle en person med hepatitis B måske resten af patientens liv - det er jo en kronisk sygdom, der ikke kan behandles, og som man ender med at dø af - og hvad det vil koste at behandle de mange tilfælde af tuberkulose, som vi ikke når at få opsporet i tide, så folk kan rende rundt og smitte andre mennesker.
Jeg synes også, det er interessant, at når talen er om så meget sundhed som muligt for pengene og finansiering, er det sådan, at den tidligere regering gav penge til amterne for også at tage fat på hele problemet med traumatiserede flygtninge og behandlingen af dem.
Vi gav pengene til amterne, og vi lovede, at der efterfølgende blev fremsat lovforslag om, at amterne skulle have ansvaret.
Men det trak denne regering tilbage, og nu sejler tingene.
Hvor i Danmark gøres der egentlig mere for sundheden hos folk med anden etnisk baggrund i Danmark og hos traumatiserede flygtninge og andre flygtninge?
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Et tilbud om helbredstjek kunne være et af midlerne, men der er altså nogle, der åbenlyst fravælger det tilbud, og hvad så?
Kan vi være sikre på, at de, der fravælger det, i og for sig ikke er smittebærere?
Det synes jeg sådan set er meget interessant.
Det forslag, som ligger her, og som i øvrigt er uden finansiering, synes jeg nok er lidt af et paradeforslag, men jeg synes da, det giver anledning til, at vi kan tage en drøftelse af spørgsmålet i Sundhedsudvalget, og det vil jeg meget gerne.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-03-11:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Hans Andersen hele tiden synes, det er en interessant diskussion, men hvorfor handler man så ikke?
Hvorfor bliver man ved med at bruge den undskyldning, at vi også skal gøre noget for de indvandrere, der nu engang er her i landet?
Gør dog noget!
Hvad er Venstre kommet med, som skal hjælpe de flygtninge eller indvandrere, der kommer til Danmark, til at blive introduceret til det danske sundhedsvæsen?
Nu kommer man tværtimod med et lovforslag om, at de ikke engang skal have tolkebistand, når de henvender sig i sundhedsvæsenet og har været her i 7 år.
Hvordan hjælper det?
Kunne man ikke snart finde på nogle andre undskyldninger og begynde at gøre noget ved bare en flig af det problem, som bl.a. handler om, hvordan vi sikrer, at kvoteflygtninge og i øvrigt alle flygtninge, der kommer til Danmark, får tilbud om et sundhedstjek?
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Når Venstres ordfører er færdig med at rose Dansk Folkeparti for deres særlige indsats,
vil jeg meget gerne spørge: Hr. Hans Andersen taler om, at det netop gælder om at få fat i de personer, der er kommet hertil og ikke har været igennem et helbredstjek og derfor godt kan være smittebærere af f.eks. hepatitis B. Er det ikke noget, hr. Hans Andersen kunne tage initiativ til?
Det kan man jo gøre rent administrativt.
Man kan rent administrativt bede de praktiserende læger skrive til de flygtninge og andre, der er kommet hertil fra højrisikoområder og kunne være potentielle smittebærere af f.eks. hepatitis B, at de skal komme til deres egen praktiserende læge og få undersøgt, om de bærer hepatitis B. Er det noget, hr. Hans Andersen vil tage initiativ til bliver sat i værk fra regeringens side?
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Jeg synes, det er relevant, at vi prøver at prioritere vores indsats over for flygtninge og indvandrere i Danmark
, og det forslag, som nævnes af hr. Kamal Qureshi, er jo ganske rigtigt en mulighed.
Men jeg synes, vi for en gangs skyld også skal prioritere ud fra de økonomiske ressourcer, vi har, og som vi bruger på området.
Jeg nævnte i min ordførertale, at vi faktisk bruger penge på området.
Der er afsat penge til Integrationsministeriet, der bliver sat initiativer i værk, og nu kommer der en vejledning til de praktiserende læger om, hvordan og hvorledes de kan afdække smitte hos indvandrere og flygtninge, så jeg synes sådan set, vi er godt på vej.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-11:
Det, jeg specifikt spurgte om, var sådan set ikke, om hr. Hans Andersen synes, det er et interessant forslag, men hvorvidt regeringen vil tage initiativ til at sikre, at de grupper, som kommer fra højrisikoområder, kan få et tilbud.
Men når hr. Hans Andersen hele tiden taler om økonomien på området her, ved hr. Hans Andersen selvfølgelig godt, hvad det koster at følge en person med hepatitis B gennem hele livet i forhold til det, det koster at få vedkommende til at møde op hos sin praktiserende læge, så jeg kan ikke forstå, at hr. Hans Andersen hele tiden taler om, at de tiltag, vi foreslår, vil koste enormt mange penge, når hr. Hans Andersen godt ved, hvad det koster, når personerne ikke bliver opsporet. Jeg kan ikke forstå, at hr. Hans Andersen hele tiden tænker så specifikt i kasser: Her er der en kasse, der hedder forebyggelse og opsporing, og her er der en kasse, der hedder sygehussektoren og behandlinger og alt det andet, der følger med.
Hvorfor ser hr. Hans Andersen ikke sundhedsøkonomien som en sammenhængende størrelse?
Hans Andersen (V), 2004-03-11:
Jeg finder det meget relevant, at vi netop nu prøver at afdække, hvor der er muligheder for at tænke i det hele menneske og den hele familie.
Både når vi tænker på kommunerne og på sundhedsvæsenet, er det i og for sig oplagt, at vi prøver at tænke i helheder.
Der har allerede været nævnt en lang række ting i denne debat, og jeg synes, vi skal sætte os sammen og prøve at prioritere inden for de ressourcer, der er til stede, og ad den vej komme videre fra Folketingssalen og ud i det virkelige liv med en indsats over for flygtninge og indvandrere.
Jeg synes, det er meget tilfredsstillende, at vi er nået til denne diskussion.
For bare få år siden var det jo helt andre diskussioner, vi havde i det danske samfund om integrationsspørgsmålet, så jeg synes sådan set, det er meget tilfredsstillende, at vi er nået frem til det punkt, hvor vi diskuterer, hvordan vi kan tage hånd om de indvandrere og flygtninge, der er i Danmark.
Det har noget at gøre med en effektiv indsats fra den nuværende regerings og specielt Dansk Folkepartis side, og det synes jeg sådan set er meget tilfredsstillende.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-03-11:
Jeg må altså sige, at man bliver chokeret.
Dansk Folkeparti mener, det er rigtigt, at man skal have tilbudt et sundhedstjek, og Dansk Folkeparti mener, det er rigtigt at få analyseret dette område.
Vi har en rapport fra Sundhedsstyrelsen, der har gennemanalyseret området, og vi ved fra specialisterne, såvel rådmænd som speciallæger fra bl.a. Århus, at vi har et stort problem her.
Men Dansk Folkeparti går imod forslaget, fordi det er Socialdemokraterne, der har fremsat det, og det er jo godt at vide.
Det vil sige, at vi har et parti her i det danske Folketing, der godt kan støtte intentionerne, men blot fordi det er Socialdemokraterne, der fremsætter forslaget,
vil man ikke være med.
Det var den eneste begrundelse, jeg hørte fra Dansk Folkepartis ordfører for, hvorfor man ikke vil være med.
Dengang Dansk Folkeparti selv fremsatte sit beslutningsforslag, ændrede Dansk Folkeparti lidt holdning i løbet af processen.
Det er jo godt nok, at man kan det, for det skal man kunne, hvis man er en god politiker, bl.a. for at kunne finde kompromiser.
Dansk Folkeparti tilsluttede sig sammen med andre partier det betænkningsbidrag, hvor der blev trukket i land med hensyn til at gøre det obligatorisk.
De skrev, at det ikke var hensigten med beslutningsforslaget at afskære nogen fra at få opholdstilladelse
, selv om helbredstjekket viste, at vedkommende led af en alvorlig sygdom.
På det tidspunkt rykkede Dansk Folkeparti sig altså ...
Søren Krarup (DF), 2004-03-11:
Det emne, der ligger bag dette beslutningsforslag, er stort og omfattende.
Forholdet er, at Dansk Folkeparti for adskillige år siden stillede forslag om, at alle flygtninge og indvandrere, der kom til Danmark, skulle igennem en obligatorisk helbredsundersøgelse for at beskytte den danske befolkning mod de farlige sygdomme, der kunne komme ind i landet med disse fremmede og ramme danskerne.
Det var hensynet til den danske befolkning, der var afgørende for os, sådan som det naturligvis skal være for danske politikere, og derfor skulle helbredsundersøgelsen være tvungen. På samme tidspunkt, som dette forslag kom frem, blev der imidlertid indgået en aftale om udlændingepolitikken mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og i denne aftale vedtog man, at man ville lade hele området undersøge grundigt.
Man kom
også i tvivl om det hensigtsmæssige i at lade en helbredsundersøgelse være obligatorisk, fordi det kunne have tvivlsomme konsekvenser.
Man lod kort sagt spørgsmålet stå åbent, idet man fra Sundhedsstyrelsens redegørelse vidste, at der blev tilbudt helbredsundersøgelse til de asylsøgere, der kom til landet.
Sådan bør et ansvarligt Folketing gribe sagen an, ligesom USA gjorde i sin tid.
Dette indvandrerland var ikke sentimentalt.
Det vidste, at dets regering og lovgivning havde som opgave at tage vare på den amerikanske befolkning.
Sådan handlede USA's regering, og sådan handler enhver ansvarlig regering.
Den har ansvar for det folk, den er sat til at tage vare på, og det samme gælder naturligvis for den danske regering.
Vi vil lade dette beslutningsforslag være anledning til at gennemgå området nøje.
Vi er i høj grad i tvivl om det tilstrækkelige i at lade en helbredsundersøgelse være et tilbud, men på den anden side: Hvis tilbuddet modtages af næsten alle, der får det, kan vi godt affinde os med situationen, og det er det, vi vil se på.
Vores grundsynspunkt er imidlertid så forskelligt fra Socialdemokratiets, at vi ikke vil støtte dette beslutningsforslag.
Det lyder uskyldigt og velment, men efter vores erfaring tager det ikke sit udgangspunkt i det, der er det afgørende, nemlig det danske folks velfærd.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Det er en god tradition, vi har haft i mange år, at der gælder forskellige positive særbestemmelsesregler for de mindre kirkesamfund i Danmark.
Der gælder en lang række positive særregler for dem.
Og vi synes stadig væk, at der skal være den positive særbehandling, at også reglerne er lempeligere for folk med en tro.
Jeg er helt klar over, at hr. Søren Søndergaard ifølge sit eget udsagn betragter alt, hvad der har med religion at gøre, som overtro, men så betragt det som særlige lempelige regler for dem, der lider af overtro.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-12:
Så mangler jeg bare argumentet for, at folk, der lider af overtro, skal have særlige lempelige regler, altså ud over at det er en tradition.
Traditioner kan man jo bryde, det har regeringen jo gjort på så mange områder.
Hvad er grunden til, at man, fordi man tilfældigvis tror på Gud eller tror på et eller andet andet, så skal have særlige lempelige regler for at komme til Danmark i forhold til folk, som f.eks. arbejder for menneskerettighederne eller arbejder for lighed mellem kønnene, eller hvad ved jeg?
Hvad er begrundelsen?
Aage Frandsen (SF), 2004-03-12:
På baggrund af det, som fru Rønn Hornbech nu siger, forstår jeg så ikke, at man alligevel fra statsmagtens side skal blande sig i, om de mennesker, der kommer her til landet, har en bestemt uddannelse i det, de skal forkynde.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Der er så nogle som hr. Søren Søndergaard, der undrer sig over, at vi giver religiøse forkyndere en positiv særbehandling, men den positive særbehandling er altså ikke så ubegrænset, at man i ly af religionsfriheden skal kunne indrejse.
Aage Frandsen (SF), 2004-03-12:
Det vil sige, at det alene er for at undgå, at nogle mennesker kommer til landet, at man har fremsat det forslag, og det vil sige, at det er på baggrund af, at man tidligere har ment, at det var fornuftigt ud fra religionsfrihedstankegangen, at man selv valgte sin forkynder, at regeringen kommer med forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Søndergaard.
Nu læser jeg jo mere grundloven end menneskerettighederne, for jeg synes, at grundloven er bedre.
Men jeg troede sådan set, hr. Søren Søndergaard vidste, at religionsfriheden er en af de helt fundamentale frihedsrettigheder ikke blot i den danske grundlov, men faktisk også i menneskerettighederne, og det anser jeg også for en god begrundelse.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-12:
Kan fru Birthe Rønn Hornbech forklare mig, hvorfor der skal være lempeligere vilkår for at komme til Danmark, bare fordi man er religiøs.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-12:
Det er noget nyt, og det er også det, de forskellige religiøse foreninger hæfter sig ved.
Jeg er udmærket klar over, at udgangspunktet her er nogle krav, der skal stilles i forbindelse med, at man giver opholdstilladelse.
Men problemet er jo, at der er nogle religiøse fællesskaber, der simpelt hen har tradition for at hente deres religiøse ledere uden for landets grænser.
Det har indtil nu overhovedet ikke givet nogen som helst problemer.
Der er ikke et eneste eksempel på misbrug, og alligevel vælger regeringen altså nu at gå ind og blande sig i noget, som man tidligere har ment var noget, der tilhørte de religiøse fællesskabers frihed i forbindelse med selv at tage stilling til, hvordan de ville indrette sig.
Jeg kan ikke forstå, hvordan et liberalt parti som Venstre kan gå ind for, at det nu skal være statsmagten, der går ind og blander sig i, hvem man kan ansætte, hvem man kan bruge som religiøs forkynder.