Mogens Andreasen (DF), 1999-04-22:
Hr. Bjarne Laustsen priser den efterlønsordning, som ligger på bordet her, i høje toner.
Jeg vil godt spørge hr. Bjarne Laustsen: Er der da slet ikke nogen skævvridning i denne her lov, som rammer nogle mennesker, som taber penge på efterlønsloven?
Er der ikke en skævvridning i, at kontraktansatte ikke har mulighed for at gå på efterløn, når de er 60 år og skal afgå fra deres job?
Som hr. Bjarne Laustsen sagde, er vi fremme ved målstregen, hvor et flertal her i Folketinget, når vi kommer til tredje behandling, vil vedtage det lovforslag, som vi taler om.
Både regeringen og forligspartierne synes at være godt tilfredse med den udformning, loven vil få, men jeg har en stærk tvivl om, om det samme er tilfældet ude i befolkningen.
Dér tror jeg ikke, man er så tilfreds med det lovforslag, der bliver vedtaget her.
I hvert fald kan det slås fast, at der ikke siden indgrebet i overenskomsterne har været så store protester og så stor opstandelse i befolkningen imod en lov, som der har været omkring efterlønsloven.
Dansk Folkeparti finder, at de mange indsigelser mod loven er fuldt berettigede.
Dansk Folkeparti finder fortsat, at denne lov er en stærk forringelse i forhold til den gamle lov.
Der er ingen sikkerhed for tilbagebetaling, hvis man undlader at benytte sig af retten til efterløn.
Der sker modregning i kapitalpensioner, ratepensioner, indeksordninger, opsparing i Lønmodtagernes Dyrtidsfond osv., og for at fylde målet afkortes pensionsalderen fra 67 år til 65 år.
Det virker som en klar straffeaktion, når man bliver sat ned på et langt lavere økonomisk niveau end tidligere, samtidig med at ATP-pensionsmidlerne bliver forringet, når de skal udbetales over en længere årrække.
Der er heller ikke i loven taget højde for de kontraktansatte, f.eks. militært personel, brandmænd og andre, som er tvunget til at forlade deres job, når de bliver 60 år.
Vilkårene for de kontraktansatte vil, såfremt man f.eks. ikke ønsker at benytte sig af efterlønsordningen, være en henvisning til dagpenge og aktivering inden for et halvt år.
Den eneste reelle ændring af efterlønslovforslaget, regeringen har kunnet svinge sig op til, er, at bidragyderne, hvis de ikke benytter efterlønsordningen, kan få overført bidraget til en arbejdsmarkedspension eller en pensionsordning efter eget valg, altså ingen tilbagebetaling, men en fortsat binding af efterlønsbidraget, som vil være et helt oplagt objekt for senere højere beskatning.
Hvis Danmark i en sådan situation taber ved EF-Domstolen, er der så fri adgang for borgere i de andre EU-lande til at komme på efterløn i Danmark?
Jeg skal gentage, at Dansk Folkeparti finder, at denne lov i forhold til den gældende lov i høj grad indeholder forringelser for dem, der vælger at gå på efterløn.
Efterlønsbidraget kan ikke tilbagebetales.
Der sker en afkortning af efterlønsperioden ved nedsættelse af pensionsalderen, og der er usikkerhed om, hvorvidt denne lov overhovedet vil være gældende om få år.
Dertil kommer usikkerheden omkring udfaldet af en eventuel sag ved EF-Domstolen.
Dansk Folkeparti har stillet tre ændringsforslag til lovforslaget, og jeg håber, de kan få støtte her i Folketinget.
Jeg har dog ikke den største tiltro til, at det vil ske, men vi må jo se, hvordan resultatet bliver på det område.
Jeg skal til slut sige, at vi ikke kan støtte lovforslaget ved den endelige afstemning.