runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Vinther (KF), 2001-05-18:
Til hr. Knud Erik Hansen: Det handler ikke om at forære noget væk.
Jeg går ud fra - det tror jeg sådan set også et eller andet sted ligger i redegørelsens initiativ om byomdannelsesselskaber, nemlig at de her selskaber skal medvirke til at skabe vækst i de her områder - at en privat virksomhed, hvis den ønsker at etablere sig med et domicil i et sådant område, så vel skal betale et eller andet for den grund, den skal have, eller den skal vel betale et eller andet i leje, hvis det er nogle andre, der ejer grunden.
Det er vel normalt sådan, at når hr. Knud Erik Hansen og jeg færdes til og fra vores bopæl, så går vi vel ud fra, at man på et eller andet tidspunkt i forbindelse med erhverv som det her har betalt for retten til at færdes frem og tilbage, og at vi ikke efterfølgende bliver opkrævet ekstra midler, fordi man nu har lyst til at lave infrastrukturelle investeringer.
Jeg mener altså ikke, at der er noget belæg for, at man skal lave en særlig ændring af planlovgivningen, således at man kan opkræve noget ekstra hos de her virksomheder. I øvrigt tror jeg, det bliver meget svært at finde nogen, der i så fald er interesseret.
En del af de her arealer skal ved formentlig bruges til boliger, og jeg har et eller andet naivt håb om, at en del af dem også skal bruges til boliger bygget af pensionskasser.
Og hvis man begynder at lægge denne her slags bånd på, så gør man det endnu sværere for pensionskasserne at få et afkast af investeringen og endnu mindre attraktivt at gå i gang med det her.
Hr. Keld Albrechtsen
: Tilbagetog?
Et tilbagetog kræver jo, at jeg har sagt noget andet end det, jeg har sagt nu.
Det har jeg ikke på noget tidspunkt.
Så jeg ved ikke rigtigt, hvad det er, hr. Keld Albrechtsen mener, at jeg er på tilbagetog i forhold til.
Det kan hr. Keld Albrechtsen jo få lov til at uddybe senere.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Hvis jeg hørte rigtigt efter, så nævnte den konservative ordfører på et tidspunkt, at partiet ikke ønskede at begrænse den almene sektor.
Derfor vil jeg godt spørge ordføreren direkte: Bortset fra ældreboliger og ungdomsboliger, hvor mange ekstra boliger ønsker så Det Konservative Folkeparti opført i den almene sektor?
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Det er klart nok, at hr. John Vinther ikke havde lyst til at kommentere, at der rent faktisk er kommet 175.000 flere i arbejde inden for de sidste år.
Det er i orden.
Det er måske også svært at erkende for et andet parti, at det ikke var muligt, mens det selv havde regeringsmagten. Men til gengæld synes jeg, at det er væsentligt at få et svar fra hr. John Vinther i dag, og det vil jeg godt appellere til at vi får.
Jeg spurgte faktisk på baggrund af de udtalelser, der er kommet her i løbet af formiddagen fra hr. John Vinther: Må det opfattes på den måde, at man rent faktisk fra konservativ side støtter det udspil, de tanker, der er kommet fra regeringens side i forhold til at få flere almene boliger, andelsboliger, ungdomsboliger og pensionskassebyggeri?
Det er ikke nok at sige: Ja, men det kan vi se på.
Jeg spørger: Vil det sige, at man er parat til at gå ind og sige ja, for vi vil godt have bredden i byggeriet, og vi vil godt stå bag det her?
Det er dét svar, jeg godt vil høre, hr. John Vinther giver mig.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Jeg fik ikke noget svar på spørgsmålet om det fornuftige ejerskab; om man tjener på værdistigningen.
Jeg vil så også godt stille et tilsvarende spørgsmål, som jeg stillede Venstre: Er det her fornuftigt, for hvis man skal bygge en lejebolig, så koster den i virkeligheden 300.000-400.000 kr. i pensionskassebyggeri, men det er penge, som vi ikke får tilbage, i forhold til at vi faktisk kan få dem tilbage i alment boligbyggeri?
Er det ikke i virkeligheden økonomisk uansvarligt at sige, at man vil satse et lejebyggeri på pensionskassebyggeri, når det koster det samme, men hvor man ikke får pengene tilbage, når det er pensionskassebyggeri?
Det kan man få i den almene bolig.
John Vinther (KF), 2001-05-18:
Hr. Egil Møller har ganske ret.
Jeg sagde i min ordførertale, at Det Konservative Folkeparti ikke ønskede at lægge den almene sektor for had, og at vi som sådan heller ikke ønskede at gøre et væsentligt indhug i antallet af almene boliger.
Det er efter vores opfattelse noget, der skal afgøres lokalt.
Det er ude i kommunerne, at man skal sammensætte sin egen boligstruktur.
Helt overordnet ønsker vi at have så mange aktører på banen som overhovedet muligt.
Vi ønsker, at både pensionskasser, private udlejere, den almene sektor og ejerboliger er der alle sammen i én stor og god balance.
Logikken er meget enkel: Jo flere aktører, der er på banen, jo flere boliger får vi skabt til en rimelig pris.
Hvis man i den lokale kommune mener, at det er nødvendigt, at man igangsætter almennyttigt byggeri for at løfte den boligsociale opgave, så skal man have lov til det.
Det mener jeg ikke er noget vi herindefra overordnet skal styre.
Til fru Lissa Mathiasen: Ja, men jeg har også sagt til adskillige journalister, at Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at der i regeringens boligudspil er mange positive takter, som vi meget gerne vil støtte, men det kræver selvfølgelig, at vi får lov til at se, hvad det helt konkret er, man har tænkt sig at udmønte det i.
Der er også dele
af det, hvor vi mener, at det måske ikke lige er den vej, vi vil gå, eksempelvis i spørgsmålet om anvisningsret over for pensionskasserne
Men der er nogle elementer i det, vi godt kan støtte.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Jeg hørte, at der blev snakket om mange mangler.
Jeg kan også godt finde mange mangler, men jeg hørte egentlig meget lidt om, hvad Venstre mener er hovedproblemet.
Hvor er det, vi har nogle ting, hvor vi synes, at her skal der ske noget?
Det hørte jeg ikke fra
Venstre
Jeg vil godt spørge hr. Ulrik Kragh
: Hvor er det egentlig, Venstre mener der virkelig skal sættes ind, og der er brug for en kontant indsats?
Jeg hørte ikke ret meget omkring de svage.
Jeg har tidligere set Venstre komme med et boligforslag, som siger, at man skal sælge de almene boligbyggerier og give beboerne mulighed for at overtage dem og købe dem.
Har vi ikke almindelige erfaringer for, at det er de mest attraktive boliger, der først bliver solgt, og så er det de dårligste boliger, der bliver tilbage, med det resultat, at vi faktisk risikerer at få endnu værre koncentrationer af problemramte områder, end vi har i dag?
Endelig: Er det fornuftigt økonomisk at satse så meget på pensionskassebyggeri, når det i støtte koster stort set det samme som det almene boligbyggeri, men hvor pengene alligevel fosser ud af statskassen?
Det gør de jo ikke, når man støtter til alment boligbyggeri.
Inger Bierbaum (S), 2001-05-18:
Det er jo næppe nogen overraskelse for SF, at vi ikke er i stand til at støtte forslaget på nuværende tidspunkt.
Årsagen er naturligvis den, som ministeren også var inde på, at regeringen med sit reformforslag ligesom har overhalet dette forslag.
Der er nedsat en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, som skal belyse alle konsekvenserne af forskellige ændringer
af arbejdsskadelovgivningen og udarbejde et forslag til en reform på hele området i næste samling. Vi er enige med SF i, at ulykkesbegrebet, som det defineres i dag, bør ændres og forbedres, og samtidig bør den alt for lange sagsbehandlingstid nedbringes, så arbejdsskaderamte kan få erstatning
Det kræver dog et godt og bredt grundlag, når vi skal ændre principperne på området, og desværre kunne Arbejdsskadeudvalget og arbejdsmarkedets parter ikke blive enige herom.
Derfor kan vi ikke lægge os fast på en bestemt løsningsmodel endnu, men jeg er imidlertid glad for, at SF med dette beslutningsforslag viser, at man støtter regeringens klare budskab om, at der er behov for en reform af arbejdsskadeområdet.
Det er bestemt også Socialdemokratiets politik, og derfor vil jeg glæde mig til en konstruktiv dialog og forhandling i den kommende folketingssamling, når regeringen fremlægger sit bud på en arbejdsskadereform.
Til den tid vil det nødvendige grundlag for debatten være til stede.
Vi kan altså ikke støtte det foreliggende forslag.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Tak til fru Lissa Mathiasen for hendes indlæg, hvor hun jo kom vidt omkring.
Jeg vil gerne spørge fru Lissa Mathiasen: Der har lige været et lovforslag om at lukke op for pensionskasserne, så vi kunne komme i gang med få lukket pinsepakken op.
Det stemte Socialdemokratiet imod, og så vidt jeg ved, var der kun én stemmes forskel her i salen.
Er det så kun tomme ord, eller kunne Socialdemokratiet ikke have været med til at gøre lidt af det til alvor, så vi var kommet i gang med at bygge de boliger, så vi ikke kun bliver ved med at stå og tale og tale og tale her fra talerstolen?
Der sker intet, for de, der gerne vil, bliver stemt ned af regeringen.
Nu vil jeg gerne have et svar: Hvorfor stemte Socialdemokratiet imod den anden dag?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Det var en flot tale, og jeg synes, der var mange gode synspunkter i den, men på et par punkter manglede jeg faktisk noget konkret.
Det er rigtigt, at de svage grupper skal hjælpes, og at det skal gøres gennem en bred indsats.
Men hvis vi skal løse problemerne med de store koncentrationer af de svage grupper, er det så rigtigt, som redegørelsen lægger op til, at det er de ressourcestærke, vi skal fokusere på?
Er opgaven ikke i virkeligheden at sørge for, at de ressourcestærke her og nu i den boligmasse, vi har, får nogle flere valgmuligheder?
Det andet er om trafikken, og det sagde fru Lissa Mathiasen ikke så meget om, men det er jo et af de store problemer i byen.
Har Socialdemokratiet en tro på, at vi kan løse trafikproblemet alene med det, der står i redegørelsen?
Er der ikke brug for, at vi får nogle instrumenter, som gør, at der bliver en anden økonomisk udgiftsfordeling mellem den private trafik og den kollektive trafik?
At vi med andre ord måske bliver nødt til at lave nogle kørselsafgifter af en eller anden art for at dæmpe trafikken i byen.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Jeg hørte den socialdemokratiske ordfører bl.a. nævnte, at man ønskede en boligsammensætning, der bestod af en bred vifte af boligtyper.
Det ønsker vi også i Dansk Folkeparti.
Jeg hørte ligeledes, at fru Lissa Mathiasen sagde, at man fremover ønskede at modvirke sociale problemer i byerne.
Det kan vi også tilslutte os i Dansk Folkeparti.
Men hvis Socialdemokratiet virkelig ønsker at begrænse de sociale problemer, så må man også være med til at begrænse den massive indvandring af fattige sociale tilfælde bl.a. fra den tredje verden.
Den ønsker vi i Dansk Folkeparti at medvirke til at begrænse.
Men det gør man åbenbart ikke i Socialdemokratiet.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Jeg vil godt starte med at sige til fru Annie Lunde, hvilket jeg også tror meget klart fremgik af den debat, vi havde ved førstebehandlingen af det beslutningsforslag, der lå omkring pensionskasserne, at der var to mangler, hvis jeg sådan skal gøre det kort, og det var anvisningsretten, og det var sikkerheden for prisen på de boliger.
Jeg vil godt sige, at for os er det afgørende, at vi får det brede spektrum af boliger, og det, der er lige så afgørende, er, at det er boliger til almindelige mennesker og til almindelige menneskers løn.
Det nytter ikke noget, at vi får bygget en bunke boliger, som kun er de få beskåret.
Det var det, der lå i det forslag, og det ved fru Annie Lunde også godt.
Så til hr. Knud Erik Hansen, men sådan set også lidt til hr. Egil Møller: Jeg synes, det er meget afgørende, at vi også har forståelse for, at en kommune i vækst, en kommune med et godt erhvervsliv, en kommune med behov for arbejdskraft også er en kommune, der har styrken til at kunne byde de svageste noget.
Det er også det erhvervsliv, der har ressourcerne til at kunne gå ind og medvirke til at samle lige nøjagtig dem op, der har sværest ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Jeg skal også lige sige til hr. Knud Erik Hansen, at jeg mener netop ikke, at vækst i byen udelukker det andet.
En kommune på hælene, en kommune med små ressourcer er typisk også en kommune, der har sværest ved at tage vare på de svageste, og derfor er det afgørende, at vi herindefra er med til at spille netop på begge heste i den sammenhæng. Jeg nævnte det omkring infrastrukturen, jeg nævnte det omkring muligheden for at have nogle lette muligheder for at komme til og fra arbejde, at der er børnepasning og så fremdeles.
For mig er det helt afgørende, at vi kigger på infrastrukturen.
For mig er det helt afgørende, at vi også kigger på det, som trafikministeren er kommet med, for der er store problemer i forhold til trafikudviklingen.
Jeg er enig.
Så vil jeg godt sige til hr. Egil Møller, at det glæder
mig, at der er enighed, så jeg forventer også, at når lovforslagene kommer, ser vi Dansk Folkeparti stemme for dem.
Det er godt.
Og så synes jeg, at vi i dag skulle gøre os den umage, at vi også i forhold til de mennesker, der kommer udefra, er i stand til at få en værdig debat.
En by i vækst, en stærk kommune og et godt erhvervsliv
er faktisk fundamentet for, at en god integrationspolitik lykkes.
De mennesker, der kommer til os, er ikke dårligere, hellere ikke socialt set.
Hvis blot vi er i stand til at give dem en ordentlig integration, en plads på arbejdsmarkedet, så skal de også nok fungere.
Det er det fællesskab, det sociale samvær, vi godt vil have.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Det glæder mig naturligvis, at den socialdemokratiske ordfører lagde vægt på - det havde jeg også forventet - at der skulle være et bredt spektrum af forskellige mennesker i forskellige områder.
Det er også derfor, at det undrer mig, at
Det var jo rent faktisk sådan, at den daværende by- og boligminister i december måned sidste år synes, at det var en god idé, og derfor undrer det mig såre, at det ikke bliver fulgt op.
Endelig kom fru Lissa Mathiasen ind på, at der var problemer med pensionskassernes byggeri.
Det kan jeg nu ikke se der var.
Det var en god og billig måde at få skabt nogle boliger på, også nogle boliger til en fornuftig pris, som almindelige mennesker kunne betale.
Derfor kan jeg ikke være enig i den udlægning.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Jeg var glad for fru Lissa Mathiasens bemærkning med hensyn til det forsøg, der blev gjort fra Dansk Folkepartis side på at gøre det her til en flygtningedebat.
Når vi har en boligdebat, som vi prøver at holde seriøst på sporet, så forsøger Dansk Folkeparti altid at få det til at blive en flygtningedebat.
Det skal ikke ske, og derfor vil jeg spørge fru Lissa Mathiasen, om hun ikke kunne give CD det råd at prøve at være med til at skabe en løsning også i forbindelse med kommuneforhandlingerne, således at vi kan få løst finansieringen for det almene familieboligbyggeri, hvor KL har foreslået, at staten går ind med 7 pct., for så ville vi andre kunne gå ind og være med til at ændre på pinsepakken og dermed også bane vejen for et pensionskassebyggeri.
Jeg tror, det er vigtigt, at fru Lissa Mathiasen understreger over for CD, at der er brug for, at CD går ind og er med til sammen med os andre at få de brikker til at falde på plads, for vi kan ikke åbne for pensionskassebyggeri uden at have sikkerhed for, at vi også får et forøget alment familiebyggeri.
Jeg håber, at CD og Socialdemokratiet er enig i, at det må skrues sådan sammen.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Jeg vil gerne spørge fru Lissa Mathiasen, om det ikke er korrekt, at når man har et beslutningsforslag, er der også et udvalgsarbejde, og i det udvalgsarbejde kunne vi vel nok have forhandlet nogle ting på plads, så beslutningsforslaget var blevet lavet om til en eller anden form for lovforslag - det kan ikke nås denne samling, men det kan nås i oktober - sådan at der var blevet løst op for og sat et loft over, hvad en bolig bygget af pensionskasserne måtte koste pr. kvadratmeter, og hvordan anvisningsretten ville være for dem.
Den høring, vi har haft, er vel har vist, at pensionskasserne ikke var helt uvillige til det, men lad det nu være op til fru Lissa Mathiasen at svare mig på det.
Så vil jeg spørge fru Lissa Mathiasen om noget helt andet: Hver gang, vi har en boligdebat, får Dansk Folkeparti altid med den mening, de har, inddraget de fremmede, men det er vel, fordi vi mangler boliger, og når så de danske borgere, som mangler boliger, ser, at de fremmede efter 3 måneder har en ret til at få en lejlighed, så giver det nogle gnidninger i samfundet, som vi herinde er med til at skabe, fordi der simpelt hen mangler boliger til alle de mennesker, som står og venter.
Vi kan ikke løse det problem nu, men jeg vil gerne høre fru Lissa Mathiasen: Hvornår kommer vi i gang, så vi kan tilbyde nogle flere boliger til alle kategorier af mennesker i Danmark?
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Nu er det jo lidt sælsomt - det er til hr. Ulrik Kragh - at vi skal have en fornyet debat om de beslutningsforslag, der har været til behandling her.
Når vi nu kigger på det forslag, der lå om muligheden for at købe sin egen andelsbolig, og hvis man kigger på, hvad der reelt lå i forslaget, og hvor meget det kunne dække ind - det var i øvrigt et skatteforslag - så betyder det rent faktisk, at én person ud af nogleogtrestusinde indbyggere i Kolding Kommune ville have mulighed for at udnytte den ret. Det er altså det, jeg vil kalde for en enlig svale, men den gør heller ingen sommer.
Det var derfor, vi sagde, at de penge kan bruges på en bedre måde.
Vores bedre måde er at vise, at det, vi står for, ønsker vi også at holde fast i og få gennemført.
Og det er at sikre, at vi får bygget flere boliger, men at det bliver et varieret udbud med boliger, som kommer til at tilgodese de mange grupper, som hver især står og godt kunne tænke sig at få et andet sted at bo.
For os er det afgørende, for vi vil godt holde, hvad vi lover, både i forhold til vores forligspartner og sandelig også i forhold til det løfte, vi har givet.
Vi ønsker, at der bliver bygget et varieret udbud af boliger.
Og så er det ikke kun pensionskassebyggeri, så er det også almene boliger, det er også ungdomsboliger og også gerne nogle andelsboliger.
Jeg må formode med det, der er sagt her fra talerstolen i dag og tidligere fra de andre partier, inklusive CD, at man også er parat til at bakke op om det.
Ellers er der i hvert fald nogle partier, der siger ét og gør noget andet i praksis.
Så er jeg da enig med fru Annie Lunde, og det ligger jo sådan set i det svar, jeg lige har givet her: Ja, vi mangler boliger.
Det er også det, regeringen har reflekteret på.
Men for os er det altså afgørende, som jeg sagde før, at det bliver mere byggeri, et varieret byggeri med mulighed for ikke kun at give et tilbud til nogle få grupper her i samfundet, men til alle. Det er netop den ens behandling, der er det ansvar, vi godt vil tage på os, og det er det, jeg synes giver et ordentligt velfærdssamfund, og det er den politik, vi godt vil stå for.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-05-18:
Jeg synes, det er vigtigt, at vi her i Folketinget diskuterer bypolitik, og hvordan vores skal byer udvikle sig.
Men jeg kan høre, at der er mange, der er bekymrede for, hvad der egentlig sker på boligområdet, og derfor vil jeg gerne lige kort redegøre for det, så vi kan komme i gang med den bypolitiske diskussion, så det hele ikke går op i boliger.
I regeringen mener vi, at det er afgørende, at vi har et varieret boligmarked.
Vi mener, det er afgørende, at man som dansker kan være tryg ved, at man kan få et godt sted at bo.
Derfor fremlagde jeg for nogle dage siden en boligpakke.
Fru Annie Lunde spørger lidt til tidsplanen.
Boligpakken skal vi forhandle hen over sommeren, og vi fremsætter lovforslag, når vi starter den næste samling.
Vi kan ikke nå at vedtage lovforslag i den her samling, så ved starten af næste samling fremsætter jeg lovforslag.
Og så glæder jeg mig til, at vi i fællesskab kan sikre, at vi får bygget nogle flere boliger i Danmark. Jeg vil kort redegøre for, hvad der er i den her boligpakke: Den første del handler om strukturpolitik.
Hvordan sikrer vi, at vi får noget lidt bedre og lidt billigere byggeri?
Hvordan sikrer vi, at vi får brugt de grunde, der ligger rundtomkring i byerne, hvor der tidligere har været industri, så der ikke rigtig er nogen, der tør bygge på dem, så vi også de steder kan få bygget nogle gode boliger?
Den anden del af pakken handler om de almene boliger.
Det er vigtigt, at vi har en almen sektor, hvor der er boliger nok, men også en almen sektor, der er bæredygtig.
Altså en sektor, hvor der både bor mennesker, der har overskud i hverdagen, og mennesker, der har brug for, at der er nogle andre, der løfter dem lidt.
Det er en af de gode ting ved vores velfærdssamfund.
Derfor indfører vi en medejerbolig, der kan tiltrække en bredere del af befolkningen.
Det moderne menneske vil jo både have fællesskab og det individuelle.
Det er det, medejerboligen sikrer.
På ungdomsboligområdet introducerer vi en ny almen ungdomsbolig, 750 boliger om året, uden at kommunerne skal betale noget i grundkapital, så vi får sikret, at når man får en uddannelsesplads, har man også en bolig.
På pensionskasseområdet synes jeg, at fru Lissa Mathiasen fint har redegjort for, at vi gerne vil have et mangfoldigt boligmarked, men vi stiller nogle krav.
Det skal ikke være luksusbyggeri, det skal være byggeri, der ikke er alt for dyrt.
Den sidste del handler om støttede andelsboliger, hvor vi forhøjer kvoten fra 1.000 til 1.800 boliger, så ældre eller seniorer kan lave nogle gode seniorbofællesskaber.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Jeg har fuld forståelse for, at by- og boligministeren iler den socialdemokratiske ordfører til hjælp og bryder ind i talerrækken.
Men det ændrer ikke ved, at fru Mathiasen nævner, at Socialdemokratiet ønsker at løse sociale boligproblemer og i den forbindelse konstaterer, at Dansk Folkeparti også er med på den tankegang.
Og det kan jeg bekræfte, det er vi.
Så er det så, at vi er uenige om, hvordan man løser det.
Og der påpeger jeg jo ganske nøjagtig nogle kendsgerninger, nemlig at vi har en massiv indvandring fra den tredje verden her til landet.
Vi ved det jo godt, borgerne ved det godt, men det kan godt være, at den socialdemokratiske folketingsgruppe ikke er klar over, at det faktisk er dér, vi får mange sociale problemer.
Og skal vi løse det og forbedre vilkårene også for de danskere, der er her i landet, så må vi gribe anderledes fat om problemerne, og der er det bare, at jeg foreslår, at vi begrænser denne alt for store indvandring.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Nu fik vi så en redegørelse for boligministerens forslag, og den boligpakke synes jeg jo er interessant at studere.
Er 10.000 boliger på 4 år tilstrækkeligt til at løse problemet? Samtidig kan vi spørge, om det tiltag med medejerbolig på 20 pct. af prisen er nok, om Socialdemokratiet finder det tilstrækkeligt, til at det kan gøre en forskel, så vi fastholder nogle mennesker i det almennyttige boligbyggeri?
Endelig kunne vi spørge den socialdemokratiske ordfører, om det findes tilstrækkeligt, at man som pensionskasse har en 3-årig investeringshorisont, hvis det er sådan, at man skal ud og investere et beløb i størrelsesordenen 1 mia. kr.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-18:
Jeg synes som udgangspunkt, at der er meget i den socialdemokratiske boligpakke, som er sympatisk.
Nogle af de ting, man nu kommer med, er jo det, man har afvist, når vi andre er kommet med det, så der må jeg da sige bedre sent end aldrig.
Mit spørgsmål går på det indskud, som kommunen skal yde, den såkaldte grundkapital, som for nogle år siden er sat op fra 7 til 14 pct.
Mener Socialdemokratiet, at kommunerne fortsat skal yde 14 pct. hele vejen igennem?
Vi har f.eks. fra Kristeligt Folkepartis side foreslået, at vi eksempelvis satte den kommunale grundkapital ned til 7 pct., så staten går ind og yder noget her. Er det noget, Socialdemokratiet er totalt afvisende over for?
Jeg er godt klar over, hvordan man stemte i går, men hvordan er det i fremtiden, skal tallet være 14 pct. eller hvordan?