runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg vil gerne give miljøministeren det råd, at når miljøministeren bliver spurgt om noget, at han så prøvede at gøre en undtagelse og svare på de ting, man spørger om.
Det fremmer dialogen.
Det kan godt være, at miljøministeren tror, at Folketingssalen er det socialdemokratiske gruppeværelse.
Jeg kan sige, at det er det ikke.
Her siger man ikke bare ja tak og nikker, når det bliver sagt, hvordan det skal være,
så miljøministeren er nødt til at affinde sig med, at der findes nogle i Folketingssalen, der sætter spørgsmålstegn ved miljøministerens intentioner.
Det ville være en god øvelse.
Det kunne fremme det politiske arbejde.
Så vil jeg gerne sige til miljø- og energiministeren: Hvis nu man tænker lidt i den her økonomi - og jeg skal nok hjælpe miljø- og energiministeren, når han kommer i samråd i udvalget - så kan man jo godt forestille sig, at hvis der bliver afmeldt mange kolonihaver, så vil de, der bliver tilbage og er vedvarende og er sikre på at være vedvarende, stige i pris.
Jeg er sikker på, at der findes nogle enkelte med en lommeregner og lidt økonomisk indsigt også i det ministerium, som vejleder ministeren eller andre, for jeg kender dem som dygtige folk.
De vil nok kunne lave et par regneeksempler for os på, hvad der vil ske, hvis den udvikling kommer. Til gengæld vil jeg så give ministeren det løfte
, at det med sikkerhed bliver sådan, at man kommer til at regne på det, det skal vi nok sørge for.
Men jeg vil godt spørge fru Vibeke Peschardt, om fru Vibeke Peschardt i dag vil tilkendegive sin støtte til, at vi i udvalget får undersøgt, at der ikke er nogen mekanismer i det her lovforslag, som gør, at det nu kan blive sværere at få en kolonihave, fordi der måske bliver færre muligheder, at det måske kan gå hen og blive sådan, at priserne vil stige meget på de her kolonihaver, for når de bliver vedvarende kolonihaver, vil folk føle, at det er et investeringsobjekt. Dér vil jeg gerne bede fru Vibeke Peschardt tilkendegive, om De Radikale vil være med til virkelig til bunds at undersøge det her i udvalget.
Jeg vil minde om, at i bemærkningerne til lovforslaget vil man kunne se, at man selv har gjort opmærksom på, at der i hovedstadsregionen er 6.000 personer, der står på venteliste.
Det gælder i hvert fald om, at vi gør det så godt som muligt for kolonihavefolket.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Kolonihaverne er jo sprunget lige ud af panden på industrikulturen, som vi er ved at lægge bag os, og derfor er der også en stor kulturhistorisk idé i at bevare de kolonihaver, vi har i dag, for eftertiden.
Det vil sige, at de stadig væk skal være levende områder, hvor folk kan bo og være og dyrke deres haver og have et åndehul og et fritidsliv i lang tid fremover.
Det er sådan set det, der er grundlaget
for hele lovgivningen.
Det gør det også muligt for folk, der ikke har så mange penge og måske ikke har råd til et hus, at få adgang til egen have.
Det er blevet en trend hos mange børnefamilier her i storbyområderne at have en kolonihave.
Det giver dem mulighed
for at være i haven og få hjemmedyrkede kartofler, jordbær osv. Vi synes alt i alt, at det er en rigtig god idé, og det er kulturbevarelse, vi her er i gang med.
Der er mange beboere rundtomkring, der har følt sig tilsidesat, når kommunerne vælger at nedlægge kolonihaver for at bruge jorden til andre formål.
Det, vi håber, er selvfølgelig, at lovforslaget her i et vist omfang får sat en stopper for det.
Der er dog en lille plet, vil jeg sige, som vi godt vil undersøge lidt nøjere under udvalgsbehandlingen, og det er det udtryk i en af paragrafferne, der hedder, at »hvis væsentlige samfundsmæssige hensyn gør det nødvendigt«, ja, så kan man altså alligevel godt få lov til at nedlægge kolonihaver.
Det, der ikke står i bemærkningerne, er, hvad der er væsentlige samfundsmæssige hensyn.
Er det nogen, der vil bygge en vej?
Er det nogen, der vil lave et plejehjem?
Er det nogen, der vil lave en daginstitution?
Det mangler vi altså at få oplyst.
Men ellers synes vi, det er et fornemt og et godt forslag.
Vi er selvfølgelig hundrede procent enige også i den del af bemærkningerne, der taler om, at disse fællesskaber, der findes i kolonihaveområder, er en glimrende integrator for folk af alle slags, også folk, der taler anderledes og ser anderledes ud.
Vi synes, at det, at de kan opleve danske folkelige fællesskaber på den her måde, er det rigtige.
Så vi støtter lovforslaget varmt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Jeg mener bestemt, at man i et kolonihaveområde skal have fred; det er faktisk en af de gode egenskaber ved kolonihaver.
At nogle er bange og bekymrede, tager jeg meget alvorligt; det er ikke noget, man skal afvise på nogen måde.
Det er ikke, fordi det skal være nogen skarp eller ikkestueren diskussion - det er slet ikke det - men jeg vil bare sige, at det, der er utrolig afgørende, jo er, at man godt gennem at være der hele tiden med bekymringen, når man står her, kan være med til at give den utryghed og den manglende fred.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg vil godt svare hr. Søren Kolstrup først.
Det kan godt være, det er sådan lidt en fremmed tanke for Enhedslisten, at man skal prøve at lytte, men det vil måske være en god idé, og dertil har man fået to ører.
Det gør vi med eller uden hr. Søren Kolstrups tilslutning.
Den tanke har kommunerne tænkt, længe før den blev tænkt i Folketinget.
Så der skal man kun have stor respekt, synes jeg, for kommunerne, fordi de længe har gjort det.
Det, der jo netop er vores problem, er, at ofte er det sådan, at statslig regulering har medført meget uhensigtsmæssige handlinger, og det, man kan føre kommunerne ud i, er, at de begynder at begå uhensigtsmæssige handlinger, noget de slet ikke har gjort indtil i dag.
Jeg har jo sagt, at selve tanken støtter Venstre, men under nogle klare forudsætninger.
Lige til fru Aase D. Madsen vil jeg bare sige: Det, fru Aase D. Madsen sagde, er jo problemet.
Problemet er jo netop i dag, at nu vil kommunerne med det her forslag kunne afmelde alle de vedvarende kolonihaver.
Det vil de kunne gøre inden 1. november.
Hvorfor presse dem ud i, at de skulle føle anledning til at få det gjort inden 1. november?
Det ville kunne presse kommunerne ud i nogle handlinger, de slet ikke ønsker.
Men hvis de mener, at de skal sørge for at være frit stillet senere hen, så kan det være, at de siger, at så må de hellere se at få det gjort inden 1. november. Det er da uhensigtsmæssigt, i hvert fald over for kolonihavefolket.
Så det, fru Aase D. Madsen nævner fra forslaget, er problemet.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-05:
I SF er vi enig med regeringen i, at kolonihaver er et meget væsentligt element i det danske samfund, og at der er god grund til at se på, om ikke vi kan sørge for en større sikkerhed for kolonihavernes eksistens end den, der er tilfældet i dag.
Kolonihaverne bidrager med mange kvaliteter - frisk luft, mulighed for at dyrke grønsager, socialt samvær osv. - til utrolig mange danskeres fritidsliv, og det skulle de gerne blive ved med, måske endda i stigende omfang.
Derfor er vi også helt med på at diskutere med regeringen under det kommende udvalgsarbejde, hvordan man kan sikre mod nogle af de opsigelser, som har været set i virkeligheden, og som truer, og sørge for en så høj grad af sikkerhed for de eksisterende og kommende kolonihaver som overhovedet muligt.
Det spørgsmål, vi på linje med andre ordførere vil stille under udvalgsbehandlingen, er: Er den sikkerhed, som ligger i forslaget, god nok?
Vi er sådan set enige i, at meget bløde elastikformuleringer som »samfundsmæssige hensyn« osv. jo er ret fleksible, og det har vi også nylige eksempler på de er.
Derfor vil vi gerne sikre os en lidt højere grad af sikkerhed, end der er i forslaget, for, hvad denne formulering dækker over, og hvad den ikke dækker over.
Vi er også meget optaget af, at der i planloven sikres mulighed for at planlægge nye kolonihaver.
Vi synes, det er et naturligt element i brugen af arealet rundtomkring i landet, at man hele tiden har sig for øje, at der er nogle områder, som det vil være fornuftigt og hensigtsmæssigt at udlægge til kolonihaveformål, fordi der er et behov i befolkningen for det.
Endelig vil jeg gerne pege på et tilsvarende behov, som vi måske kunne drøfte også i forbindelse med det her lovforslag, nemlig spørgsmålet om nyttehaver i forbindelse med boligområder.
Jeg tror, at der kunne være ganske meget brug for, at man både i forbindelse med eksisterende boligområder og ved planlægningen af nye boligområder, både etagebyggeri og parcelhusområder, kunne udlægge nogle områder til nyttehaver, ikke egentlige kolonihaver med huse osv., men nyttehaver i umiddelbar sammenhæng med boligområderne med henblik på at få noget socialt fællesskab efter fyraften, dyrke nogle grønsager, og der kunne også være et integrationsmæssigt element i det. Så vi har altså nogle spørgsmål, vi godt vil have afklaret undervejs under udvalgsbehandlingen, og vi har nogle ideer, vi håber, at regeringen er lydhør over for, så vi forhåbentlig i fællesskab kan få vedtaget en god og kraftfuld lov til gavn for landets kolonihaver.
Margot Torp (S), 2001-04-05:
Jeg vil gerne sige til fru Aase D. Madsen, at jeg synes, der er en række dobbeltbudskaber i det.
Jeg er nødt til at få klarlagt: Stemmer Dansk Folkeparti nej til det her lovforslag, på samme måde som Dansk Folkeparti sammen med Venstre og De Konservative stemte nej til bevarelse af kolonihaver på Frederiksberg tæt ved Solbjerg Kirkegård?
Er det sådan, vi skal forstå det?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-04-05:
Jeg var sådan set glad for fru Aase D. Madsens bemærkninger.
Jeg synes, at de langt hen ad vejen fulgte dels intentionerne i selve lovforslaget, dels også bekymringen for, om det nu er kolonihavefolket, der vil få fordel af det her.
Jeg vil så bare spørge fru Aase D. Madsen om en enkelt ting: Det er jo sådan, at nogle kolonihaver bruges til helårsbeboelse, hvad er Dansk Folkepartis holdning til det?
Hvis ikke fru Aase D. Madsen vil komme ind på det i dag, for det er jo et komplekst, sammensat problem, vil fru Aase D. Madsen så i dag tilkendegive, at hun sammen med Venstre vil tage spørgsmålet op i udvalget, så vi dér kan prøve at få skåret fuldstændig ud, hvad man vil skulle gøre, da nu lovforslaget ikke tager hensyn til det problem?
Hvad skal der så ske i fremtiden?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Jeg har da opskræmt af fru Aase D. Madsens tale her tænkt mig at stille hende spørgsmål.
Hun gik jo ind i, at integration af flygtninge og fremmede ikke skulle ske via kolonihaver, og jeg vil gerne spørge fru Aase D. Madsen: Kan det virkelig være rigtigt, at Dansk Folkeparti vil udelukke flygtninge og fremmede, folk af andre nationer fra at komme ind i kolonihaverne og dér få et bedre forhold til danskere?
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
For at tage det sidste først: Dansk Folkeparti har ikke udelukket nogen som helst. Vi siger: Der skal ikke lægges nogen former for pres på kolonihaveforeningerne for at tage flygtninge ind.
Om en flygtning vil stille sig op i ventekøen og så blive godkendt af en kolonihavebestyrelse, har vi da ingenting imod.
Hvorfor skulle vi have det?
Men de skal ikke bruges bevidst til integrationsformål.
Med hensyn til den frederiksbergske tragedie vil jeg godt sige til fru Margot Torp: Det var en fejltagelse.
Jeg tror ikke, at det kan sammenlignes.
Margot Torp (S), 2001-04-05:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at hr. Hans Christian Schmidts parti støtter den overordnede tanke med det her lovforslag, men jeg synes, det er lidt besynderligt, at han på den ene side fremmaner et billede af, at kommunerne vil optræde meget, meget fjendtligt over for hele kolonihavetanken, og så på den anden side slutter af med faktisk at fortælle, at i praksis er kommunerne indstillet på det her.
Jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Hans Christian
Schmidt, om han ikke mener, at vi virkelig nu inspirerer kommunerne til at tænke i helt nye baner, når de udvikler nye byområder, hvad angår områder, som skal være rekreative, til, at det skal de være for evigt, og til, at de måske skal være økologiske.
Vi kan måske også forestille os, at de i høj grad kommer til at spille en rolle i integration af etniske minoriteter osv., altså at man virkelig tænker kolonihavetanken ind som en del af den fremtidige byplanlægning.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Der er jo ingen, i hvert fald ikke her fra Folketinget, der forestiller sig, at der skulle lægges pres på kolonihaveforeningerne af nogen.
Men hvad har fru Aase D. Madsen dog imod, at integrationen foregår på den måde?
Jeg vil nærmest sige: Hvorfor ikke?
Det var da en enestående lejlighed, man her havde.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg har ikke sagt, at de blev nedlagt ved en fejltagelse.
Det var beklageligt, at de kunne nedlægges, det er korrekt.
Men jeg har sagt, det ikke er Dansk Folkepartis politik.
Mon ikke der rundtomkring i kommunerne også har siddet socialdemokratiske borgmestre, der har nedlagt kolonihaver, på trods af at det tilsyneladende ikke nu er socialdemokratisk politik? Med hensyn til integrationen: Jeg har da spurgt den tidligere by- og boligminister, fru Jytte Andersen, hernede i salen i spørgetimen om bekymringen for, at de skulle blive brugt til integration, og da sagde by- og boligministeren, at det var et godt redskab i forbindelse med at løse de boligsociale problemer.
Dansk Folkeparti mener altså ikke, at de boligsociale problemer skal løses via kolonihaverne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-05:
Det er en interessant debat, der har udspundet sig om kolonihaver som et middel til integration, og jeg er da helt enig i, at man ikke skal gå hen og pålægge eksisterende kolonihaveforeninger at tage en kvote indvandrere.
Men jeg kunne tænke mig at spørge fru Aase D. Madsen: Hvis nu en kommune beslutter sig til at oprette en ny kolonihaveforening, vil Dansk Folkeparti så acceptere, at det er sat som en klausul, at der skal reserveres f.eks. 10-15 pct. af haverne til indvandrere?
Jeg mener, det er den allerbedste form for integration, der overhovedet kan eksistere.
Det, vi nemlig mangler i Danmark, er, at vi skal have brækket noget hede op og finde en naturlig måde at integrere på.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Ja, jeg kan love hr. Ole M. Nielsen, at vi vil være utrolig meget imod, lige så meget som vi er imod, at der tildeles nyankomne asylansøgere, der har fået opholdstilladelse,
Så kan jeg komme ind på det, jeg ikke svarede fru Margot Torp på før - undskyld, det var hr. Hans Christian Schmidt - med hensyn til dem, der boede i kolonihaverne hele året.
Det er et kæmpe socialt problem.
Hvis der netop var boliger til dem, der boede i kolonihavehusene udeomkring på Englandsvej, og hvor de bor, jamen så havde vi jo ikke det problem.
Så det er igen mangel på boliger i Københavnsområdet.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Ja, den skal såmænd blive meget kort.
Nu siger hr. Ebbe Kalnæs, at det er det sædvanlige med Dansk Folkeparti: De skal altid lige have det dér med indvandrere og integrationen med og alt det dér.
Ja, vil jeg gerne sige til hr. Ebbe Kalnæs, for i samtlige lovforslag, vi har her, kommer der en eller anden passus med, at nu skal vi sørge for at få dem integreret ved den ene eller den anden positive særbehandling
Der står ganske vist ikke direkte her, at det er en positiv særbehandling, men jeg er bange for, at det med de intentioner, vi hørte fra Socialdemokratiet før, netop er det, der ligger i forslaget.
Og så er det da klart, at vi påtaler det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Nu skal jeg passe på, for vi skal jo også holde os sådan en lille smule til sagen og på sporet.
Jeg bliver alligevel nødt til at sige, at hvis ikke der er nogen direkte anledning, hvis ikke der direkte er nogen, der peger på, at nogen skal forfordeles eller favoriseres eller noget andet, så er det altså alle de dér små pip, der gør, at vi får den stemning, vi får.
Det er alle de små pip, der gør, at internationale folk taler om Danmark.
Jeg synes ikke, at deres rapporter har det store formål overhovedet, for det, de skriver, ved vi godt selv i forvejen, det oplever vi hver dag; det er ganske uinteressant med den slags rapporter.
Men årsagen til, at vi får den stemning, at vi får den situation, er i og for sig, at man synes, at man behøver at komme med pippet hver gang, selv når der ikke er en konkret anledning.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg giver hr. Ebbe Kalnæs ganske ret i, at vi skal passe på, at debatten ikke kører af sporet, men jeg og Dansk Folkeparti har lige så meget ret til at påpege, at vi aldrig har stemt for integrationsloven.
Hver gang, vi ser noget i et lovforslag, der går ud på integration, så siger vi fra.
Det er vores politik; hr. Ebbe Kalnæs kan have den modsatte.
Hr. Ebbe Kalnæs står heroppe og tager sådan set den rapport, der ligger fra Europarådet eller de dér udsendinge - jeg vil kalde dem amatører, nå, o.k. - i forsvar.
Se på den måde, den er lavet på.
Eller har hr. Ebbe Kalnæs lukket øjne og ører i de sidste par dage for den kritik, der har været af den måde, rapporten er udarbejdet på?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-05:
Jeg har bestemt ikke taget noget i forsvar.
Jeg sagde bare, at jeg synes, at det, der er kommet, er uinteressant; det er ret almindeligt - enhver kan jo se og høre, hvad der foregår.
At Dansk Folkeparti ikke stemmer for integration og ikke mener, at nogen skal integreres, og hellere vil have konfrontationen, så de har noget at leve af politisk, kan jeg godt forstå.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
For ligesom at få hr. Ebbe Kalnæs ned på jorden: Prøv engang at gå ud og tal med pensionisterne og med andre, der bor ude omkring i kolonihaveområderne.
Jeg ved godt, der er stor forskel, men der er også dem, der er nervøse og bange, og hvorfor skal vi presse ...
ja, jeg ved godt, der ikke bliver presset - men hvorfor ikke sige: Lad dem dog have fred.
Lad dem have fred.
Margot Torp (S), 2001-04-05:
Jeg vil gerne erklære mig enig med fru Vibeke Peschardt, også fordi fru Aase D. Madsen så så meget på mig, i, at der jo ikke er nogen, der lægger pres på nogen, men kun åbner øjnene for, at der kan ligge en mulighed for at øge integrationen ad denne her vej.
Når jeg tager ordet, så er det for at spørge fru Aase D. Madsen, om ikke det, at der på Frederiksberg kan ske nedlæggelse af kolonihaver ved en ren og skær fejltagelse, gør det ekstraordinært nødvendigt at sørge for, at der bliver lovgivning på det her område, så vi ikke nedlægger kolonihaver ved en fejltagelse.
Det lyder højst besynderligt.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-04-05:
Først til hr. Ebbe Kalnæs: Altså undgå virkningerne af markedet?
Jeg kan selvfølgelig have misforstået lovforslaget, men sådan som jeg har forstået det, er det, man vil undgå, simpelt hen at kommune efter kommune, specielt her i hovedstadsområdet, men også andre steder, nedlægger kolonihaver, fordi de nu kan få ret høje priser for grundene.
Det er sådan set det, markedet gør ved det her.
Til hr. Schmidt vil jeg sige med hensyn til, om jeg vil sikre noget: Jamen det kan jeg jo ikke.
Det eneste, jeg kan sige for mit eget vedkommende,
er, at jeg selvfølgelig under udvalgsarbejdet vil se nøje på, hvad der kommer af spørgsmål og svar og udredninger og forklaringer på det her.
Så må vi jo se, om der er sådan et behov, og om regeringspartierne synes, at der er sådan et behov, og så må vi finde ud af, hvordan vi eventuelt løser det.
Men ligefrem stå her og binde mig til bestemte løsninger på noget, jeg ikke er hundrede procent sikker på, vil jeg ikke.
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Nu har jeg siddet og lyttet til debatten om de to sidste punkter på dagsordenen, og jeg hører meget om historier.
Men en historie fra det virkelige liv er, at da man lavede et syddansk universitetscenter i Sønderjylland, så lavede man tre campi mere i Sønderjylland, men problemet er, at de studerende ikke vil studere i Sønderjylland - på trods af ekstra penge, på trods af at campi er til stede regionalt.
De unge vil til København eller til Århus og i stigende grad til København.
Selv de, der bor i min hjemby, Odense, vil i stigende grad til København.
Er det tvangsuddannelse regionalt, vi skal ind på?
Skal vi ikke tage afsæt i virkeligheden?
Hvor mange ekstra millioner kroner skal vi hælde i, selv om de unge ikke vil være der?
Det kunne være interessant at få at vide.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Jeg vil gerne kvittere for den bemærkning, der hedder, at tidsånden er gået mig og mit parti forbi.
Men til gengæld kan jeg konstatere, at tidsånden på ingen måde er gået det store Socialdemokrati forbi.
Det har i den grad taget 1990'ernes nyliberalisme til sig og gjort den til en del af sit eget væsen.
Men den diskussion skal jeg ikke blande mig i her umiddelbart.
Jeg synes selvfølgelig, det er smukt, hvis man virkelig kan få en syntese mellem de store grønne hjerter og så en nyliberal tendens.
Jeg vil selvfølgelig observere den, og jeg synes, det er glædeligt, hvis det mod min forventning skulle lykkes, fordi det jo ikke er et dogmatisk spørgsmål, det er klart.
Men jeg har et lille kontant spørgsmål til ministeren, der ligesom kan være med til at sikre os, at der dog er et eller andet styrkeforhold mellem den rene liberaliseringstendens og så det, jeg forstår ved demokratitendensen, og det er spørgsmålet om de fem vindmølleparker.
Svend Auken (S), 2001-04-05:
Jeg kan love, vi får de fem parker, og det var det, der var gaven, men jeg kan ikke love, at det nødvendigvis er elforsyningsselskaberne, for det, der er sket i forhold til dengang, er, at nu har vi liberaliseret markedet, og til den tid vil det være spørgsmålet om, hvem der kan gøre det billigst og mest effektivt, når vi i øvrigt iagttager alle miljøkravene.
Der håber jeg meget, at de danske elforsyningsselskaber vil gøre sig gældende, men jeg vil da ikke udelukke, at der kan være andre, herunder også folkelige kræfter. Hr. Kolstrup har været en af dem, som mest har talt for, at det ikke kun skal være kraftværkerne, men at det også skal være andre, f.eks. folkelige kræfter, lav, og navnlig hvis de bor til leje osv., der skal kunne gå ind.
Det synes jeg er en sympatisk idé, så vi skal ikke lukke markedet.
Det er blevet lidt mere åbent.
Jeg vedstår, at vi får de fem parker.
Jeg vedstår den gave, som Verdensnaturfondet tog imod.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Jeg kan altså efter ministerens bemærkning konstatere, at hvis de folkelige kræfter skal gøre sig håb om at komme ind på det her område, så forudsætter det tilsyneladende, at de skal melde sig ind i forbindelse med en udbudsrunde.
Jeg skal nok lade være med at trække sagen i langdrag, men det beklager jeg dybt.
Jeg vil så tage det op ved anden lejlighed.