runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Jamen så lad os endelig diskutere.
Så vil jeg kaste mig ind i den diskussion til fordel for det synspunkt, at bliver der lavet om på spillereglerne for EU-samarbejdet, stort eller småt, bør man selvfølgelig først gøre det efter en folkeafstemning, hvor befolkningens flertal siger ja til det.
Logikken i, at man skal gøre det på den måde, er selvfølgelig, at man nu har haft en tænkepause, den har man så valgt at forlænge.
Men man har sagt, at nu skal vi have vendt skuden, nu skal vi have den befolkningsdel, der ikke rigtig har taget aktiv del i det her, med på banen.
Og derfor har man jo nu brugt millionvis af kroner på at engagere befolkningen.
Så må logikken også være, at når man så konkludere, hvad der skal ske efterfølgende, gør man det ved at inddrage befolkningen.
Kan jeg få den konservative ordførers opbakning til, at det er en helt logisk fremgangsmåde, og at jeg allerede nu har fået overbevist den konservative ordfører om, at konklusionen derfor selvfølgelig må være, at ændringer af spillereg lerne i EU-samarbejdet laver man først efter accept fra den danske befolkning?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Udenrigsministeren har ikke udstukket noget diktat.
Udenrigsministeren har ikke opstillet nogen konklusion.
Udenrigsministeren har alene deltaget i en åben diskussion af, hvilke scenarier der kan føres os ud af dette dødvande, ud af denne pause.
Det synes jeg faktisk er et selvstændigt gode, som giver os mulighed for at diskutere åbent, fredsommeligt, konstruktivt, fremadrettet.
Det er, hvad der er i udenrigsministerens melding fra det uformelle ministermøde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Det er for lige at fokusere på EU og en folkeafstemning, hvis man skal lave ting om.
Jeg har forstået det sådan, at udenrigsministeren jo på regeringens vegne har sagt, at man godt kan forestille sig, at man sådan laver en minitraktat, som befolkningen så ikke må spørges om, og det undrer mig meget.
Altså, jeg mener, man nu har haft et år, hvor man har sat millionvis af kroner til på at forsøge at skabe en eller anden folkelig debat, for man har sagt, at det jo er meget, meget vigtigt i den her tænkepause at få inddraget befolkningen i, hvad skal der ske med EU.
Når man så prøver at drage en konklusion, er konklusionen, at man vil foreslå ændringer af EU-samarbejdet, men at man i øvrigt ikke vil spørge befolkningen om de ændringer.
Altså, strider det ikke imod al logik, at man gør det på den måde?
Og burde man egentlig ikke også fra konservativ side sige, at også selv om man laver om i mindre grad end det, forfatningen var udtryk for, ville det selvfølgelig kun ske efter en folkeafstemning, hvor danskerne er blevet spurgt om, hvorvidt det her er den rigtige fremtidige kurs for EU-samarbejdet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Jo, der er jo ansat flere, nemlig 6.000, i ældresektoren i denne regerings ansvarsperiode.
Der er afsat flere penge i reelle kroner til ældresektoren.
Det vil sige, rammerne er givet.
Vi har givet flere retsbaserede valgmuligheder til de ældre.
Så vi har forbedret rammerne.
Men vi har ikke, det er korrekt, foretaget en centralistisk styring herindefra gående ud på, at vi skulle bestemme, hvad den enkelte kommune så skulle bruge disse forbedrede rammer til,
Det korte af det lange er, at der har været en vækst, både en økonomisk vækst og en vækst i de politiske handlefriheder, for den enkelte ældre.
Og det er en kendsgerning, som man kan takke den borgerlige regering for.
Men vi vil gerne videre.
Vi mener ikke, at verden er perfekt.
Det arbejder vi fortløbende på.
John Dyrby (S), 2006-06-01:
Ja, det var jo så endnu et studium i at tale uden om det, der i virkeligheden blev spurgt om, for sandheden er jo, at den her regering har været med til at skære den ene skive efter den anden i kommunerne, så det stort set bliver umuligt for dem at leve op til den her serviceforpligtelse, hvis de samtidig skal opfylde regeringens meget stramme krav.
Så siger ordføreren, at hun gerne vil kvittere for, at jeg siger: Ja, jeg anerkender, der er ansat 6.000 flere i ældresektoren siden 2000.
Men hvis man ser på tallene, er der siden 2002 – og 2002 var det sidste år, den forrige regering havde indflydelse på – faktisk sket et lille fald i antallet af ansatte inden for ældresektoren, et fald, men en stadig stigning i antallet af hænder, der beskæftiger sig med administrative forhold.
Og det er det, den her regering skal forholde sig til.
Vi hører, hver eneste gang regeringen bliver spurgt om det, at der bliver talt udenom og talt udenom.
Man forholder sig slet ikke til de konkrete fakta, og fakta er, at der ikke er ansat flere i ældresektoren, mens den her regering har siddet ved magten.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Mener hr. Dyrby i ramme alvor, at vi herinde i Folketinget skal sidde og bestemme, hvordan man ude på det enkelte plejehjem skal disponere ressourcerne?
Mener hr. Dyrby, at vi skal bestemme, hvordan man ude i den enkelte kommune skal fordele ressourcerne mellem de forskellige plejehjem i ældresektoren?
Jeg tror ikke, der kommer noget godt ud af det.
Jeg vil gerne kvittere for, at hr. Dyrby faktisk anerkender, i modsætning til sine socialdemokratiske kolleger, at regeringen igennem en årrække har afsat flere ressourcer til ældreområdet både økonomisk og politisk, også i reelle kroner.
Det synes jeg gerne jeg vil kvittere for, men jeg vil advare imod en politisk udvikling, hvorefter vi går ind og laver en central styring af det enkelte plejehjem.
Det kommer der ikke noget godt ud af.
John Dyrby (S), 2006-06-01:
Nu hører vi jo gang på gang Det Konservative Folkeparti bryste sig af, at der er kommet flere hænder i ældresektoren, der er sat flere midler af til ældresektoren.
Man glemmer så lige at sige, at der også er kommet betydelig flere ældre.
Man glemmer også at sige, at der er betydelig flere omkostninger til medicin og det ene og det andet.
Man henholder sig hele tiden til, at der er kommet noget, der ligner 6.000 flere ansatte i ældresektoren siden 2000.
Og det er også rigtigt.
Det, der bare også er sandheden i den sammenhæng, er jo, at antallet af ansatte med administrative funktioner, med kontorfunktioner er steget, mens antallet med sygeplejefunktionerne, med rengøringshjælpfunktioner er stærkt faldende.
Så når Det Konservative Folkeparti hævder, at der er blevet knyttet flere hænder til den her sektor, er det jo en sandhed med modifikationer, for de hænder, der er kommet til, er ikke på de områder, hvor det drejer sig om pleje og servicering af den enkelte ældre.
Når de ældre ude i landet oplever, at der er sket besparelser, at der er skåret den ene skive efter den anden, er det faktisk sandt.
Og når Det Konservative Folkeparti siger, der er tilført hænder, er det også sandt, men de hænder er inde på kontorerne.
Hvordan vil Det Konservative Folkeparti forklare den udvikling?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Jeg ved ikke, om det er det, man sådan øver sig på.
Det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Men det korte af det lange er, at fru Henriette Kjær som vores ordfører på området med fuld opbakning fra den konservative gruppe satte problemerne på asylcentrene på dagsordenen.
Og rent faktisk skete det i fin fordragelighed med et flertal her i Folketinget, at vi fik forbedret forholdene for disse børn.
Der er afsat 37 mio. kr. til forbedringer på området, en direkte konsekvens, et direkte resultat af det konservative initiativ, støttet af et flertal herinde.
Ja, vi kan jo ikke rigtig takke Det Radikale Venstre, for Det Radikale Venstre evner ikke at sætte sager på dagsordenen og derefter på resultattavlen.
Det har de i hvert fald ikke gjort i de sidste mange år.
Jeg kan godt forstå den radikale frustration.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-06-01:
Jamen det er dog helt utroligt, at fru Pia Christmas-Møller af alle skal fortælle mig, hvordan man får indflydelse.
Men at et parti, der sidder i regering, har så lidt indflydelse som Det Konservative Folkeparti, kan der vist snart blive skrevet en bog om, som kan blive filmatiseret under titlen »Bendt Bendtsenmysteriet«.
Sandheden er jo, at i modsætning til, hvad fru Pia Christmas-Møller sagde, har Det Konservative Folkeparti ikke fået noget af det, som fru Henriette Kjær bad om, nemlig mere plads og mulighed for at have en grænse for, hvor lang tid man må være på et asylcenter.
Ingen af de to hovedkrav har Det Konservative Folkeparti fået igennem.
Så det passer ganske enkelt ikke, hvad der er blevet sagt, og det er endnu et eksempel på, at Det Konservative Folkeparti ingen indflydelse har.
Det er en anden Pia, der har indflydelsen, og hun sidder et par rækker foran og hedder fru Pia Kjærsgaard.
Det er der, indflydelsen ligger.
Så indrøm det dog.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Jeg forstår godt, hvorfor i særdeleshed de yngre folketingsmedlemmer i den radikale gruppe i den grad er optaget af det her med, hvordan man skaffer sig indflydelse, for det må være dybt frustrerende at være valgt ind i Folketinget og så i den grad være uden for indflydelse, som Det Radikale Venstre er det for tiden og i øvrigt har været i en hel årrække.
Men jeg vil gerne forklare hr. Ammitzbøll lidt om, hvordan det er at have indflydelse, for Det Konservative Folkeparti har egentlig en hel del erfaring udi den sag.
Man former en vision, man former et svar på en samfundsudfordring, man lægger en strategi for, hvordan man vil nå den, man bliver ved, og man bliver ved; stille og roligt bygger man alliancer, sætter det på dagsordenen, og derefter forhandler man sig frem til at omsætte det til resultattavlen.
Hvordan var det lige, det gik med Det Radikale Venstres krav om skattelettelser?
Luftsteg og vindfrikadeller.
Hvordan var det lige, det gik med Det Radikale Venstres ønske om en kommunalreform?
Luftsteg og vindfrikadeller.
Med hensyn til fru Henriette Kjærs ønsker er de blevet indfriet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-06-01:
Jeg vil fortsætte der, hvor andre radikale ordførere slap, nemlig ved mysteriet om den konservative indflydelse.
Den sag, jeg tænker på, er forholdene på de danske asylcentre, bl.a. for asylbørnene.
Den konservative ordfører, fru Henriette Kjær, udsendte 14. april en pressemeddelelse, hvoraf vi kunne forstå, at de to hovedkrav var, at der skulle mere plads, og at der skulle være en øvre grænse for, hvor lang tid asylansøgerne kunne være i de her centre.
Ingen af tingene har Det Konservative Folkeparti fået igennem.
Selv om det var en samlet konservativ gruppe, der stod bag fru Henriette Kjær – det står også i pressemeddelelsen – har man endnu en gang, ligesom på fødevareområdet, ikke fået den indflydelse, man gerne ville have.
Hvad er det for en indflydelse, og hvad er det for resultater, fru Pia Christmas-Møller kunne have blæret sig med, i stedet for at have brugt sin tid på at kritisere hr. Niels Helveg Petersen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Jeg er nødt til at sige til fru Karen Hækkerup, at det altså ikke er regeringens linje, at der skal skæres ned på disse områder.
Regeringen har tilført flere midler.
Der har været en realvækst ude i kommunerne.
På trods af skattestop er der kommet langt flere penge i kommunekasserne set under et.
Så der har ikke været tale om nedskæringer.
Der har været tale om, at man har ansat op til 6.000 flere inden for ældreplejen.
Det kan man da ikke kalde nedskæringer.
Jeg forstår ikke retorikken.
Regeringen har prioriteret ældreområdet lige fra starten, og det har man gjort politisk og økonomisk, og det kan dokumenteres.
Karen Hækkerup (S), 2006-06-01:
Nu kommer vi jo ind til kernen af problemet, når De Konservative siger, at man vil sikre, at man i kommunerne kan gennemføre en ordentlig og anstændig pleje.
Det er ikke desto mindre den vir kelighed, som mange af de kommunalpolitikere, der lige er startet på deres nye job, må erfare.
Det er nedskæringer, fordi man skal holde regeringens målsætning – Thors hammer kommer, udligningsreformen kommer, yderligere nedskæringer kommer.
Det er nedskæring på nedskæring.
De mange tusind mennesker, som er gået ind i politik, fordi de havde visioner, fordi de ville kæmpe for værdier, fordi de ville udvikle og forbedre velfærden – uanset om de har været socialdemokrater eller konservative – står i dag med håret i postkassen, for det er deres borgere, de må svigte, fordi de skal må underlægge sig regeringens svigt, når det drejer sig om den økonomiske politik over for kommunerne.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Jamen jeg bliver jo altså citeret for noget, jeg ikke har sagt, og det må fru Hækkerup så selv om.
Men det korte af det lange er altså, at vi selvfølgelig ikke vil finde os i ulækre og for gamle fødevarer, hvem vil i øvrigt det?
Det er også derfor, vores minister netop har sat sig i spidsen for at rydde op, har etableret en nultolerancestrategi på fødevareområdet og i samarbejde med et flertal har sørget for at igangsætte en opfølgning på de mange tilsyn og har igangsat en omfattende undersøgelse af fødevarekontrollen; en lang række andre initiativer er taget for netop at sætte en stopper for de mange eksempler.
Men en hel del af eksemplerne er jo altså skabt i SR-regeringens tid.
Med hensyn til de ældre vil vi ikke have, at ældre ikke får en ordentlig og anstændig, værdig, respektfuld behandling.
Vi vil ikke have, at ældre ikke bliver tiltalt på en ordentlig og anstændig måde.
Og derfor kræver vi af kommunerne, at de lever op til deres ansvar, at de sørger for, at det enkelte plejehjem er instrueret i regelsættet, og at de har mulighed for at gennemføre en ældrepleje, som er i overensstemmelse med, hvad man kan forvente af et velfærdssamfund anno 2006.
Karen Hækkerup (S), 2006-06-01:
Vi vil ikke finde os i det, nej, De Konservative vil ikke finde sig i det.
Det lyder, som om det er mantraet for den konservative ordførers indlæg her i dag.
Vi vil ikke finde os i det, vi har fået nok, nu kræver vi noget nyt.
Men hvad er det, vi får, får vi noget nyt, eller får vi bare elendigheder, der vokser og bliver endnu værre, end de allerede var i forvejen?
Jeg må altså sige, at vi ikke vil finde os i den retorik, især når vi snakker om dårlig fødevarekontrol, hvor regeringen jo altså selv har skåret de her mange millioner kroner væk, fyret de her mange mennesker, hvilket har gjort, at kontrollen på det her punkt er så dårlig, at vi andre ikke vil finde os i det mere.
Når det drejer sig om ældreomsorgen, som regeringen har svigtet i samarbejde med Dansk Folkeparti, vil jeg altså bare sige, at det lyder så utrolig hult, når fru Pia Christmas-Møller siger: Jamen vi har jo gjort, hvad vi kunne.
Jamen det er da ikke rigtigt!
Hvad var det, der skete kort efter kommunalvalget?
Der gik der melding ud til alle kommuner om, at man måtte genåbne budgetter og spare.
Der er lige lavet en udligningsreform, som gør, at nogle kommuner skal spare igen, mens man sparer yderligere på næste års budgetter.
Hvordan kan det være, at man forestiller sig, at det ikke går ud over de ældre?
Nej, det er borgerne, der efterhånden ikke vil finde sig i det længere.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Jeg må sige, det går bedre.
Der er jo skabt flere aftaler her i Folketinget, der er lagt en nultolerancestrategi over for de mange, som – har det vist sig – har svigtet den lovgivning, som rent faktisk findes på området.
Der er sat rigtig mange aktiviteter i gang, for vi vil ikke finde os i, at forbrugerne bliver udsat for gammelt kød eller råddent kød eller usunde madvarer; det vil vi ikke finde os i.
Men det er jo sådan, at langt de fleste af de her sager stammer tilbage fra en periode, hvor vi ikke lige havde en konservativ på den post, og hvor vi ikke havde et sådant ministerium; faktisk stammer de for en del sagers vedkommende tilbage fra SR-regeringens tid.
Så skulle vi ikke lige tage at sætte fokus på at sørge for at få ryddet op og få sat handling bag holdning igennem ude i de yderste led?
Elisabeth Geday (RV), 2006-06-01:
Så lad mig tage et andet område.
Der er jo det konservative superministerium, Familie- og Forbrugerministeriet, hvis primære opgave er at sikre danskerne sunde og sikre fødevarer.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Pia Christmas-Møller om, hvordan hun synes det går med at sikre danskerne sikre og sunde fødevarer.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Vi har ikke haft som mål, at kontanthjælpsloftet skulle lempes eller fjernes.
Vi har haft som mål at hjælpe nogle syge personer, og det er jo sket.
Bl.a. takket være hr. Tom Behnkes indsats er der kommet en 14-punkts-plan, som skal gøre det bedre for lige præcis den gruppe, fru Elisabeth Geday peger på.
Med hensyn til den konservative indflydelse ved jeg altså ikke, hvad fru Elisabeth Geday bruger sin tid på, men hun følger i hvert fald ikke med i, hvad der foregår her i Folketingssalen.
Det Konservative Folkeparti stod helt alene med kravet om skattelettelser på personskatteindkomsten.
Det er blevet vedtaget, det er blevet en kendsgerning, som hver eneste borger i Danmark faktisk kan have glæde af dagligt.
Vi har sat faglighed i folkeskolen på dagsordenen, det har vi krævet gennem 20, 25 år, for døve øren; De Radikale ville ikke være med, heller ikke Socialdemokraterne og andre.
Det er nu også blevet gennemført.
Vi har krævet amternes nedlæggelse, det er blevet gennemført.
Det er ikke korrekt, at det er en kendsgerning, at Danmark har lidt varig skade.
Det er ikke en kendsgerning, hvor man bare sådan kan sige, at sådan er det.
Tværtimod er der meget, der peger på, at vi kan komme over den her krise, komme videre også uden varige skader på Danmarks image og Danmarks brand.
Men det er jo altså ikke takket være hr. Rune Lunds indsats, det er heller ikke takket være hr. Niels Helveg Petersens indsats, det er heller ikke i overvejende grad takket være fru Marianne Jelveds indsats, og jeg kunne nævne mange, mange andre.
Det fører ikke til, at jeg så mener, at de, der virkelig var ved pumperne, de, der virkelig kæmpede, har gjort det fuldstændig ufejlbarligt på ethvert område,
det vil jeg ikke stå og påstå nu; jeg vil heller ikke påstå, at de har begået fejl.
Det tror jeg slet ikke vi kan gøre op nu.
Krisen er jo ikke overstået, den er bragt ned på et kontrollabelt niveau, men den er ikke overstået.
At konkludere, at vi har fået varige men, er der ikke fuldgyldigt belæg for på nuværende tidspunkt.
Det er alt for tidligt at drage den slags konklusioner.
Brug hellere kræfterne på at arbejde for det modsatte.
Rune Lund (EL), 2006-06-01:
De, der svigtede i den sammenhæng, var regeringen og Dansk Folkeparti og statsministeren, som valgte en superarrogant og uduelig håndtering af Muhammedkrisen, som var med til at eskalere krisen langt ud over, hvad den behøvede at være endt med.
Danmarks ry har lidt varig skade, og det synes jeg er et stort problem.
Altså, jeg har selv rejst rundt med rygsæk i mange dele af verden i mange år og har altid haft Dannebrog bag på rygsækken.
Nu skal jeg ud at rejse igen her til sommer, og jeg vil alvorligt overveje, om jeg skal pille Dannebrog af, for det er jo ikke mere det brand, som det var engang.
Men jeg kan forstå, at det ikke gør noget indtryk på fru Pia Christmas-Møller, at fru Gitte Seeberg fra fru Pia Christmas-Møllers eget parti faktisk mener, at Danmarks ry har lidt varig skade.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Det mener jeg ikke man kan udlede af det citat, hr. Rune Lund lige har læst op.
Det er ikke, hvad jeg hører fru Gitte Seeberg blive citeret for, så derfor kan det selvfølgelig heller ikke gøre noget som helst indtryk, eftersom det ikke er en hændelse, der er sket.
Det ændrer ikke ved, at hr. Rune Lund også tager fejl i sin påstand om, at jeg mener, at der overhovedet ikke er nogen som helst baggrund for, at vi – os, der har båret hovedansvaret i håndteringen af de vanskelige opgaver – ikke kan spørge os selv: Hvordan gjorde vi, hvad kan vi lære fremover, hvordan kan vi forebygge?
Det var jo en helt ny og uvant situation, der pludselig opstod.
Selvfølgelig skal vi da stille spørgsmål, også kritiske spørgsmål, til os selv, sådan må det være.
Men jeg mener, at når det brænder løs, må alle mand til pumperne og prøve at finde vand frem, så vi kan få slukket ildebranden.
Så kan vi bagefter finde ud af, hvor ildebranden kom fra, og hvordan vi forebygger den.
Det var det, jeg savnede at vi havde sammenhold om i tilstrækkelig tid her i Folketinget.
Her svigtede store dele af oppositionen, og det beklager jeg.
Rune Lund (EL), 2006-06-01:
Fru Pia Christmas-Møller mener jo, at den danske regering har været nogle rene helte i sin håndtering af Muhammedkrisen.
Så kan man bare konstatere, at det er der altså andre der ikke mener, og en af dem, der så ikke mener det, er fru Gitte Seeberg, der i et interview den 23. marts i Jyllands-Posten i år siger: Det er gået op for mig, hvor skadelig Muhammedsagen har været for Danmark.
Jeg var meget overrasket over, at der skulle flag- og ambassadeafbrændinger til, før vi kunne samle sympati.
Fru Gitte Seeberg siger også: Der er behov for, at vi fra dansk side kigger ud og ser på, hvorfor næsten alle er uenige med Danmark.
Gør det ikke indtryk på fru Pia ChristmasMøller, at fru Gitte Seeberg, også medlem af Det Konservative Folkeparti og medlem af EuropaParlamentet for De Konservative, mener, at regeringens håndtering af Muhammedkrisen har skadet Danmarks omdømme?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Det er en kendsgerning.
Vi har gennemført valgmuligheder; vi har gennemført en garanti for, at ældre får mulighed for at få en plejehjemsbolig inden for 2 måneder.
Under Socialdemokraternes lederskab kunne de stå i kø i månedsvis, undertiden i årevis, oven i købet måske nå at dø, inden de fik tilbud om en ældrebolig.
Det har vi gjort op med.
Vi har sat ind på en lang række områder.
Men de er færre, end de var, og der, hvor vi ser problemerne, sætter vi ind.
Vi vil ikke være med til at sætte det kommunale selvstyre fuldstændig ud af kraft her, for vi tror ikke på, at det fører til bedre forhold for de ældre.
Troels Ravn (S), 2006-06-01:
Jeg kan godt høre, at fru Pia Christmas-Møller gentagne gange garanterer, at De Konservative ikke vil finde sig i de dårlige forhold inden for ældreplejen, og at der er givet ekstra ressourcer til kommunerne.
Men vi ved jo, at regeringen har bestemt, hvordan de ressourcer skal anvendes: til privatisering, til administration, til digitalisering osv.
Der bliver ikke ekstra penge til de ældre.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Altså, med hensyn til ældreplejen har jeg jo adskillige gange gentaget, hvad der er Det Konservative Folkepartis holdning.
Vi vil ikke finde os i svigt af ældre mennesker, som er afhængige af en gedigen og kvalitetspræget offentlig service.
Det vil vi ikke finde os i.
Der skal være de ressourcer, som er tilstrækkelige og nødvendige, og det går vi også ud fra har været tilfældet med de ekstra bevillinger, regeringen år for år har tildelt dette område, med de aftaler, vi har indgået med kommunerne, som er ansvarlige for, at de kan leve op til de regler og bestemmelser, som vi fastsætter herinde.
Vi har afsat flere penge til området.
Der er sket et løft.
6.000 flere ansatte arbejder for at gøre forholdene tålelige for de ældre.
Vi har sat en lang række initiativer i gang til at forebygge demens og andre særlige ældreproblemer.
Dermed kortsluttede Dansk Folkepartis ordfører den diskussion ved allerede nu at drage konklusionen.
Jeg går faktisk personligt meget op i, at det europæiske projekt har en solid folkelig forankring.
Jeg mener, det er ganske afgørende for holdbarheden på lang sigt, og det er et selvstændigt tema, man også skal inddrage i de forskellige overvejelser om, hvordan man kommer videre.
EU skal være funktionsdygtig også efter optagelsen af de mange nye lande.
Det er et vigtigt vilkår, det er et vigtigt mål.
Jeg mener, under alle omstændigheder, at befolkningen skal spørges, hvis der er tale om suverænitetsafgivelse.
Det er mit synspunkt.
Men jeg mener jo også, at der er grænser for, hvor lidt man skal ulejlige befolkningen med, hvis det, der til sidst måtte blive resultatet, er så småt og så lidt, at det ikke er værd at sætte en folkeafstemning i gang for.
Men det er da en mulighed, man skal reservere.
Derfor vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl, at man ikke i dag får en konklusion fra mig og fra Det Konservative Folkeparti.
Vi vil gerne have lov til åbent at diskutere, overveje og reflektere over forskellige muligheder for også derigennem at provokere nye ideer frem.