runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 1998-04-28:
Den ændring af arbejdsmiljøloven, der er tale om, er desværre ikke så vidtgående, som vi i Socialdemokratiet kunne tænke os.
Vi foreslog oprindelig en ordning for de virksomheder, der gør en særlig indsats for arbejdsmiljøet, den såkaldte
belønningsordning,
og den var indeholdt i det gamle lovforslag, nr. L 107.
Og jeg beklager, at der ikke er et bredt flertal i Folketinget for at gennemføre en ordentlig ordning af denne type, for Venstres og De Konservatives ulyst til at medvirke positivt i denne sag og deres forslag til ændringer er endt med, at lovforslaget har en sådan beskaffenhed, at det ikke vil kunne fungere efter hensigten.
Baggrunden for den belønningsordning var jo alvorlig nok, idet det jo er en sammenhæng mellem arbejdsskader og arbejdsmiljø, og tallene taler faktisk for sig selv: I 1996 blev der anmeldt ca. 50.000 arbejdsulykker og ca. 15.000 erhvervssygdomme og arbejdsbetingede lidelser.
Og i Socialdemokratiet ser vi med stor alvor på disse tal - vel vidende, at de ikke fortæller hele sandheden, for vi ved jo, at langtfra alle ulykker og arbejdsskader bliver anmeldt.
Vi kan ganske enkelt ikke være alle disse mange skader
bekendt, og en ordentlig belønningsordning kunne have været med til at reducere de alt for mange erhvervsskader og arbejdsulykker, vi ser i dag, eller i det mindste forbedre virksomhedernes motivation til at undgå dem. Socialdemokratiet vil fortsat arbejde for, at der skabes nogle bedre incitamenter til at forbedre arbejdsmiljøet, for det er urimeligt, at man blot kan sende regningen videre til samfundet og dermed os alle sammen, fordi man ikke vil være med til at optimere indsatsen på dette vigtige område.
Så skal jeg sige, at lovforslaget på de øvrige områder jo stort set er en genfremsættelse, idet der blot er nogle enkelte justeringer og præciseringer i forhold til de ændringer i lov nr. 379 om ændring af lov om arbejdsmiljø, som Folketinget vedtog sidste år, og det er med hensyn til handlingsprogrammet »Rent arbejdsmiljø år 2005« og dets gennemførelse.
Og jeg skal sige, at vi går ind for forslaget og også for den nye lov om forsikringsvirksomhed, hvori man jo overfører erhvervssygdomsområdet fra privat forsikringsregi til en selvejende institution, der hedder Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring.
Og formålet med det her forslag er jo at gøre AES til medbidragsyder ved en finansiering af en partsstyret arbejdsmiljøindsats, således at de samlede midler til indsatsen ikke ændres ved overførelse af opgaven med dækning af erhvervssygdomme.
Derudover er der i lovforslaget en præcisering af det krav om godkendelse af bedriftssundhedstjenester, som blev indført den 10. juli, og nu gælder det alle typer af BST, også de frivillige ordninger.
Og opgaverne med at godkende BST kan henlægges til Dansk Akkreditering under Erhvervsfremme Styrelsen med hjemmel til at opkræve betaling for godkendelsen. Disse forslag går vi ind for, og vi skal anbefale den del af lovforslaget, som jeg her har skitseret.
Hans Christian Schmidt (V), 1998-04-28:
Men når vi alligevel stemmer for forslaget her, er det, fordi vi alene betragter det som en teknisk konsekvensændring.
Til sidst skal jeg kommentere, hvad der ikke står i dette forslag, idet jeg henviser til bemærkningerne til forslaget, for det, der ikke er med i forslaget, er nemlig det vigtigste: I Venstre er vi ovenud tilfredse med, at ministeren på trods af venstrefløjens velvilje opgav at gennemføre en belønningsordning for de arbejdsgivere, der gør en særlig arbejdsmiljøindsats.
Principielt er Venstre naturligvis fortsat enigt i, at arbejdsgivere, der gør en stor indsats for arbejdsmiljøet, burde belønnes, men det forslag, som daværende arbejdsminister Jytte Andersen fremlagde sidste år, var efter vores opfattelse urimeligt og bureaukratisk.
Men som nævnt kan Venstre støtte lovforslaget.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-28:
Da SF's ordfører på området, fru Anni Svanholt, ikke har mulighed for at være til stede i salen i øjeblikket,
har jeg lovet at give udtryk for SF's holdning: Sagen om den stærkt forurenende virksomhed H&G Prom Kemi ApS i Viemose har været én lang stribe af lovovertrædelser fra virksomhedens side, men også en laden stå til og forsømmelighed fra tilsynsmyndighedernes side.
Forhåbentlig er det nu sidste gang, denne sag giver anledning til lovændringer.
Baggrunden for forslaget er, at der er ophobet 3.500 t affald på den konkursramte virksomhed, og Storstrøms Amt, der er tilsynsmyndighed, har ikke mulighed for at iværksætte en samlet, forebyggende oprydning på forurenerens regning efter den nuværende lovgivning.
Men som situationen er nu, skal der naturligvis ryddes op på Prom Kemi.
Det er helt uholdbart at have så store mængder farligt affald stående på dette område, og det ville være uansvarligt og endnu en gang udtryk for en laden stå til-holdning.
SF's holdning er, at forurening skal forebygges, at forureneren skal betale, hvis der sker forurening, og at det ikke skal kunne betale sig at forurene.
Miljøkriminalitet skal straffes, og eventuelle gevinster skal konfiskeres.
I tilfældet Prom Kemi skulle den eksisterende lovgivning efter SF`s opfattelse have været anvendt aktivt for at forebygge den helt uacceptable situation, der nu er opstået, det vil sige, at Storstrøms Amt skulle have grebet ind meget, meget tidligere, end man gjorde.
Når der i dag står 3.500 t affald, skyldes det, at tilsynsmyndigheden ikke løbende og i tide har anvendt påbud. Det fremgår af bemærkningerne, at der ikke er økonomiske midler i konkursboet til at efterkomme et tidligere meddelt påbud fra Miljøankenævnet til virksomheden om at bortskaffe affaldet.
Det betyder med andre ord, at selv om oprydningen sker for forurenerens regning, er der ingen at sende regningen til, fordi de tidligere ejere har tømt virksomheden for værdier.
Regningen lander altså hos samfundet eller rettere sagt hos skatteyderne.
Det er helt uacceptabelt, at samfundet gang på gang skal betale forurenerens kæmperegning, og derfor skal miljømyndighederne bruge de nye muligheder i miljøbeskyttelsesloven forebyggende, så skatteyderne ikke også i fremtiden skal belastes med nye, store regninger. Det andet forslag til ændring af miljøbeskyttelsesloven er en konsekvens og præcisering af regeringens tidligere omtalte lov- og ordenspakke på miljøområdet, hvor retten til at udøve virksomhed kan frakendes.
SF støttede i sin tid den pakke, som netop skal forebygge nye Prom-sager, og derfor støtter SF også dette forslag.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-04-28:
Jeg skal lige korrigere hr. Hans Christian Schmidt:
I Socialdemokratiet er vi af den opfattelse, at regeringen ikke har opgivet det forslag på trods af en velvilje fra venstrefløjen; vi har opgivet forslaget på grund af en utrolig stor uvilje og uansvarlighed fra de borgerlige partier.
For sagen var jo, at da forslaget om belønningsordningen sidste gang blev førstebehandlet, sagde vi klart og tydeligt, at vores ønske i den sag var at få et bredt flertal af hensyn til arbejdsmarkedets parters engagement i det.
Og det, der er utroligt at konstatere i den sammenhæng, er jo, at der faktisk var en enig indstilling fra arbejdsmarkedets parter om at gå ind for en belønningsordning, men at kernen i det var uviljen fra de borgerlige partier, herunder Venstre.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-28:
I 1962 blev man i det høje Ting enige om at udrette Skjern Å, for at man kunne dræne arealerne og man kunne opdyrke dem.
Nu står man så og vil have åen ført tilbage, hvor den oprindelig gik, og der må jeg sige, at så stort et projekt som det, der ligger her, kan Fremskridtspartiet ikke stemme for.
Her er igen tale om at nedlægge landbrugsarealer.
Projektet omfatter 2.192 ha.
Noget heraf kan selvfølgelig bruges til afgræsning, men totalt set bliver der tale om at nedlægge landbrugsjord, virkelig landbrugsjord.
Skjern Å er en af de vandrigeste åer her i Danmark.
Den afvander 11 pct. af Jyllands arealer; jeg tror, det svarer til noget med 200.000-300.000 ha.
Jeg er alvorlig bange for, at det, vi har fremlagt her, vil få stor indflydelse på hele det område, jeg lige har nævnt, ikke bare de 2.192 ha.
Miljø- og Energiministeriet har erhvervet de 1.585 ha, og de resterende 607 ha vil man nu have lov til at kunne inddrage ved at ekspropriere hos de forskellige landmænd eller lodsejere i området.
Det vil sige, at landmænd, der er kede af at få deres landejendom ødelagt, bliver påtvunget det nu.
Det kan vi selvfølgelig ikke gå ind for.
Jeg er overbevist om, at hvis man holdt en afstemning i området - nu kommer jeg fra Jylland, selv om det er et stykke
ville det blive et kæmpe nej til dette projekt.
Men selvfølgelig, hvis man lokalt kunne finde ud af noget med lodsejerne på en eller anden måde, er det da klart, at vi vil se velvilligt på det, men at lovgive på denne måde på et område med så stort et projekt er urimeligt. Samtidig har vi jo læst i lovforslaget, at projektet er budgetteret til at koste en kvart milliard kroner anslået, og vi ved jo ganske udmærket, at inden det kommer i luften og det bliver lavet, bliver det nok en halv milliard kroner.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1998-04-28:
Det er præcis, hvad dette lovforslag indeholder.
I løbet af meget kort tid kunne man så se, hvilke problemer det gav.
Levevilkårene for en lang række planter og dyr blev så forringede, at de blev meget reducerede, og nogle forsvandt helt.
Nu har man så brugt knap 30 år på at finde en løsning på det problem.
Man har nedsat en arbejdsgruppe på området, og der er blevet brugt en frygtelig masse penge på samme - og biologerne er virkelig blevet brugt - for at finde ud af, at det nok ikke var så godt at rette Skjern Å ud.
Nu knap 30 år efter skal vi tage stilling til, om Skjern Å skal rettes tilbage til den oprindelige form.
Dansk Folkeparti vil gerne støtte dette lovforslag, men der er nogle ting, der skal gennemarbejdes meget mere, så vi ikke står med endnu en hovsaløsning.
Derfor ser Dansk Folkeparti frem til udvalgsbehandlingen af dette lovforslag.
Det har været nævnt i høringssvarene, at en afstemning blandt de involverede kunne være ønskelig.
Skulle der gå endnu et par år med den nuværende form af Skjern Å, kunne Dansk Folkeparti godt leve med det.
Og som jeg startede, vil jeg også gerne slutte: Frem og tilbage, ja, det er lige langt, men det koster en utrolig masse penge.
Martin Glerup (S), 1998-04-28:
Her står vi over for Danmarks hidtil største og mest ambitiøse naturgenopretningsprojekt, som i parentes bemærket også vil betyde 300 t kvælstofreduktion og trækker i samme retning, som vi diskuterede i den tidligere sag.
Formålet med Skjern Å-projektet er at genoprette Skjern Å fra Borris og til udløbet i Ringkøbing Fjord, sådan at man går væk fra den kanalløsning, som blev skabt i perioden fra 1962-68, og som betød en gennemgribende regulering af åens nedre løb.
Det gav nogle uheldige virkninger, det gav okkerforurening, det gav næringssaltsbelastning af Ringkøbing Fjord, det betød farvel til et enestående naturområde, og det betød dårligere levevilkår for en række truede dyre- og plantearter.
Men så skete der jo heldigvis det, at Folketinget i 1987 var så fornuftigt og fremsynet at vedtage, at der skulle udarbejdes et projekt for, hvordan Skjern Å-systemets selvrensende effekt kunne genskabes.
Det var fremsynet, eftersom natur- og miljøværdierne allerede i dag er betydelig mere i fokus, end de var for 10 år siden, da det forslag blev født.
I april 1997 blev der så offentliggjort et detaljeret projektforslag, som ville resultere i et attraktivt område for en række ynglende og rastende fugle.
Skjern Å-laksen ville få bedre forhold via genskabelse af naturlige gydebanker i snoningerne og bedre vandkvalitet, og ådalen ville få stor rekreativ og turistmæssig værdi som et enestående naturprojekt både i Vestjylland og i Danmark som helhed.
Der vil ske en reduktion af kvælstofudledningen, som jeg var inde på, til gavn for Ringkøbing Fjords miljø, og projektet blev gennemarbejdet i bl.a. rådgivende udvalg, blev behandlet i en VVM-redegørelse, virkningen på miljøet blev vurderet, og projektet blev rettet ind, sådan at vi nu er klar til at få godkendt den nødvendige anlægslov, som angiver hovedtrækkene i de anlægsarbejder, som skal udføres.
Det er klart, at et så stort projekt medfører nogle problemer i forbindelse med erhvervelse af arealet, men man er nået langt ad frivillighedens vej, idet man har erhvervet 72 pct. af arealerne, der skal bruges, og man har her brugt jordfordeling, køb og mageskifte.
Man kan også imødekomme, at der sker det, at en lodsejer beholder jorden, mod at vedkommende godkender, at projektets formål kan realiseres mod en økonomisk kompensation.
Over for dem, der er principielt imod, findes der så en mulighed for at ekspropriere, hvis alle de øvrige virkemidler svigter. Bortset fra de sådan mere prosaiske kendsgerninger håber Socialdemokratiet på, at det enestående Skjern Å Naturprojekt inden for 5 år igen vil lede tanken hen på Johannes V. Jensens smukke strofer: »Der driver høduft af krydret vind, igennem engen en å sig slynger«.
Disse verselinjer blev skrevet i 1925, dengang Skjern Å endnu bugtede sig, før det prægtige vandløb blev lagt i kanalens lænker. Socialdemokratiet kan godkende den her anlægslov, og jeg skulle hilse og sige, at det samme gør sig gældende for De Radikale og for CD.
Martin Glerup (S), 1998-04-28:
Den er diskuteret frem og tilbage.
Den er undersøgt både det ene og det andet sted.
Nu må det være slut med, at man kan bære kappen på begge skuldre.
Hanne Severinsen (V), 1998-04-28:
Som jeg netop understregede, så lavede jeg en gennemgang af, hvad der står i beretningen, og det betyder selvfølgelig, at vi vedstår os beretningen.
Men vi mener også, at der er så mange ting, der skal belyses, at det ikke passer, at alting er belyst.
Vi bliver simpelt hen nødt til, hvis vi skal lave noget forsvarligt, at sørge for, at alle de spørgsmål, som der vil blive stillet, også bliver besvaret, og at vi får en uvildig undersøgelse. Jeg vil opfordre Miljøudvalget til at foretage en høring, så vi er sikre på, at f.eks. laksen ikke trues, hvad jeg synes det er helt vanvittigt at gøre.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-28:
Jeg må tilstå, at jeg ikke har den lange erfaring i Skjern Å-sagen, fordi jeg først er kommet på den for et halvt års tid siden, men jeg må jo sige, at den svada, som fru Hanne Severinsen gav om alle de kritiske bemærkninger og alle usikkerhederne, får mig til at spørge fru Hanne Severinsen: Hvor mange år yderligere mener Venstre, at der skal gå, inden vi skal have det her projekt fra skrivebordet og ud i det virkelige liv?
Martin Glerup (S), 1998-04-28:
Nu skal det ikke være nogen hemmelighed, at fru Hanne Severinsen altid både lokalt og her i Folketinget har været modstander af Skjern Å-projektet.
Det, jeg spurgte om, og det, jeg gerne vil vide, er, om Venstre i store træk står ved projektet, som det ligger nu.
Hanne Severinsen (V), 1998-04-28:
Jeg tror såmænd ikke, at man behøver at bruge så frygtelig megen tid.
Man skal bare være lidt mere lydhør over for, hvad det er for synspunkter, der kommer frem.
Synes hr. Martin Glerup ikke, at det er et problem, at man overhovedet ikke i VVM-undersøgelsen har taget stilling til det alternativ, som har ligget?
Synes hr. Martin Glerup ikke, at det er et fælles problem, at åen faktisk graves for dybt, således at vi får et afvandingsprojekt i øst.
Det er da et fælles problem.
Både Socialdemokratiet og Venstre har været med til at skrive den beretning, og vi har netop understreget, at f.eks. det østlige projekt skulle være autentisk.
Det er det ikke.
Alt dette må være et problem også for Socialdemokratiet.
Kim Behnke (FP), 1998-04-28:
Jeg ved ikke, om fru Tove Fergo er bekendt med det, men lige så snart man kommer syd for Hannover i Tyskland, er det sådan, at alle kirker er åbne.
Selv jeg som hedning kan få lov at gå ind i en katolsk kirke og beundre, hvad de har brugt alle millionerne til af udsmykning osv.
Det er et åbent sted.
Hvis turister eller i det her tilfælde hjemløse i Danmark gerne vil have lov til at søge ly i en dansk kirke, møder de en låst dør.
Jeg kan ikke forstå, at det, man kalder den danske folkekirke, ikke engang kan tilbyde hjemløse et sted at komme ind.
Hvis der derimod er 10 eller 20 flygtninge, der får tiltvunget sig adgang, kommer hele menigheden og vil hjælpe de pågældende mennesker og demonstrerer og trykker plakater og det hele for dem.
Martin Glerup (S), 1998-04-28:
Der er undersøgelser i hobevis, som har taget det problem op, og derfor må det korte af det lange være: Er Venstre med, eller Venstre er imod?
Det må vi have et krav på at vide, for vi skal videre i den her sag, og så vi kan lige så godt få det afklaret.
Det er ikke sådan almindeligt drilleri.
Det er mere praktisk politik.
Hanne Severinsen (V), 1998-04-28:
Det projekt, som jeg nævner, har ganske vist været indsendt til Miljøudvalget, men det er overhovedet ikke kommenteret i VVM-undersøgelsen.
Overhovedet ikke.
Der er kommenteret en masse inferiøre forslag, der har været i løbet af de sidste 10 år, men det eneste forslag, som sådan set samler Skjern-Tarm-området, er ikke kommenteret.
Det er da en fejl.
Jeg kunne spørge omvendt: Vi står bag beretningen, men gør Socialdemokratiet det, hvis man ser på ordlyden i beretningen?
Det kan man da godt være i tvivl om.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-28:
Det er mere end 10 år siden, at Folketinget vedtog et beslutningsforslag om, at Skjern Å-systemets selvrensende effekt skulle genskabes ved, at den nedre del af Skjern Å blev ført tilbage til det naturtilstands-åsystem, det var i, før afvandingen og grundvandssænkningen blev gennemført i 1960'erne.
Det fremgår af forslaget, at Skjern Å inden for projektområdet skal genskabes med snoninger og naturlige vandstandsvariationer, og som det lyder i bemærkningerne til forslaget: »De overordnede principper i projektet er at genslynge Skjern Å og Omme Å samt genskabe en naturligt fungerende ådal med våde enge og med mulighed for naturlige vandstandsvariationer.
Åen vil i overvejende grad følge tidligere løb, hvorved der opnås en situation, der er i overensstemmelse med den hidtidige og langsigtede landskabsudvikling.
Samtidig vil åens dynamik og sedimenttransport genskabes.
Forslaget resulterede i, at der blev nedsat en arbejdsgruppe bestående af såvel lokale som centrale myndigheder samt en lang række interesseorganisationer.
Arbejdsgruppen har afholdt en række offentlige møder og indkaldt forslag og ideer til projektet.
Også efterfølgende har dette projekt været genstand for meget debat såvel lokalt som i Folketinget, og der er foretaget en hel del ændringer af projektet under hensyn til de synspunkter, der er blevet tilkendegivet under denne debat.
Det er også min opfattelse, at ændringerne i vid udstrækning har været med til at forbedre projektet.
Forslaget, vi behandler i dag, er altså særdeles gennemarbejdet og vurderet på alle leder og kanter, så kritikere af projektet kan ikke med føje anføre, at der er tale om en hovsaløsning, ikke på nogen vis.
I SF er vi af den opfattelse, at lovforslaget vil kunne indfri de hensigter og intentioner, der var i det oprindelige beslutningsforslag og efterfølgende redegørelser og beretninger.
Vi er meget positive over for forslaget. Der er rejst en række kritiske spørgsmål i forbindelse
med VVM-behandlingen.
Disse spørgsmål er belyst i Miljøministeriets vurderinger.
Hvis der herudover er synspunkter eller spørgsmål, som bidragyderne finder ikke er besvarede, må vi drøfte dette under udvalgsarbejdet, men for SF er det vigtigt, at forslaget om Skjern Å Naturprojekt nu bliver ført ud i livet.
10-11 års behandlingstid må vel være forsvarligt selv for et så stort og omfattende projekt som Skjern Å.
Jens Kirk (V), 1998-04-28:
I 1962 gik forslaget om afvanding af Skjern Å-deltaet igennem i Finansudvalget på rekordtid.
Alle roste det.
25 år efter fik vi et nyt projekt, der nu har varet i næsten 12 år.
Mener hr. Kristen Touborg ikke, som næsten også bor på egnen, at 90 pct. af befolkningen, hvis det kom ud til afstemning, ville stemme imod det, fordi de mener, at de ikke er taget tilstrækkeligt med på råd?
Synes hr. Kristen Touborg ikke, at det er fantastisk, at i Vestjylland skal man have et projekt med vold og magt, mens et projekt i København godt kan aflyses, hvis man ikke vil have det? Mener man ikke, at der efterhånden er sket så meget undervejs med Vandmiljøplan II, nitratdirektivets vedtagelse osv., at vi kun får halv virkning af det, men til dobbelt pris? Mener man ikke i SF, at der kunne være andre alternativer, der burde tages i betragtning, inden vi gik videre?
Hanne Severinsen (V), 1998-04-28:
Jeg noterede mig, at SF ville være med til, at hvis der var nogle synspunkter, som ikke var blevet belyst i VVM-redegørelsen, så ville man være med til, at de blev belyst i udvalget.
Synes SF ikke, at det kunne være en god idé, at vi også sørgede for at få nogle uvildige eksperter ind til f.eks. at vurdere spørgsmålet om laksen?
For det er jo helt evident, at sådan som udløbet - jeg taler kun om de sidste kilometer - er i øjeblikket, er det faktisk godt for laksens opgang og også for smoltudtrækket.
I det andet forslag kan man derimod kun lave afværgeforanstaltninger og så håbe, at det bliver lige så godt, men man kan ikke være sikker.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-28:
Jeg vil sådan set godt svare både fru Hanne Severinsen og hr. Jens Kirk under ét, fordi begge indlæg for mig bærer præg
dels af det, jeg har kunnet læse mig til i den lokale presse, og dels af, hvad jeg har kunnet sætte mig ind i som forholdsvis ny ordfører på området her i Folketinget.
Man har gang på gang taget nye vinkler på sagen op, hvad der er meget rimeligt og hensigtsmæssigt for at få tingene belyst ordentligt og grundigt ikke mindst ved et projekt til en kvart milliard.
Det er jeg meget enig i, men på et eller andet tidspunkt må det jo også have en ende.
Og til fru Hanne Severinsen kan jeg sige, at der er eksperter, der vil sige, at projektet ikke er godt nok for laksens opgang.
Der er også eksperter, der siger det modsatte.
Som jeg sagde i mit indlæg, er SF klar til at diskutere de spørgsmål, der bliver rejst under udvalgsarbejdet, men vi er meget indstillet på, at sagsbehandlingen har været lang nok, og der er vendt rigtig mange sten i den her sag.
Hanne Severinsen (V), 1998-04-28:
Nu får man jo indtryk af, at man i alle årene har siddet og diskuteret i Folketinget.
Det har man jo sådan set ikke.
Det, man har gjort, er, at man startede med en jordfordeling, og bagefter skulle man tage stilling til, hvordan projektet skulle se ud, og det har Venstre ikke forhalet på nogen måde.
Men vi er faktisk overraskede over, at vi her til sidst f.eks. kan konstatere, at halvdelen af projektet, som vi ellers troede vi var enige med alle om, jo i virkeligheden er et afvandingsprojekt, fordi man graver åen dybere ned, end den oprindelig var før 1962.
Det er da en af de ting, hvor man kan sige, at det er da ikke Venstre, der forhaler noget.
Det er Venstre, der påpeger noget, fordi vi er meget interesserede i at få et godt projekt, og det vil jeg gerne garantere for at vi er, og hvis vi kan få et godt projekt hurtigt, så gerne for mig.
Hans Christian Schmidt (V), 1998-04-28:
Jeg troede, vi kunne have undgået en debat om de ting, men så skulle jeg have fortsat med at læse, hvad der stod her: Jeg skal afslutningsvis spørge den nye minister, om regeringen har planer om at gennemføre det gamle forslag eller agter at fremsætte et nyt forslag om en belønningsordning for arbejdsgivere.