runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2002-12-09:
Venstres ordfører mener - i øvrigt med rette - at iværksætteri er vigtigt.
Men jeg må sige til hr. Kristian Jensen, at iværksætteri kræver forudsætninger, og forudsætninger opnås bl.a. gennem uddannelse.
Derfor retter mit spørgsmål sig lidt mod den erhvervsmæssige uddannelse.
Det indgåede forlig, som Socialdemokratiet ikke var med i, vedrørende erhvervsuddannelsen, giver nemlig problemer en del steder, eksempelvis med skolepraktikken.
Her i Danmark er det sådan, at i Ishøj og Sønderborg uddannes skræddere, i Sønderborg også modister og buntmagere.
Disse virksomheder er ofte små virksomheder med ganske få ansatte, og der er måske kun indehaveren.
Det betyder, at det ofte kan være svært med praktik derude.
Hvordan vil Venstre være med til at sikre de uddannelser, som ikke producerer arbejdsløse, men som producerer unge med lyst til videreuddannelse, med lyst til at gå ind i faget, men for alt i verden også med lyst til at nedsætte sig som iværksættere?
Hvordan vil Venstre være med til at sikre, at den uddannelse kan fortsætte i tiden fremover, når man gør de indhug i skolepraktikken, som der er lagt op til?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Jeg kan sige til Venstres finansordfører, at det da er beklageligt, at han ikke fulgte med i fredags, for det fremgik tydeligt under afstemningerne, så han behøver ikke at være så spændt, hvis han fulgte med i afstemningerne.
Men hr. Kristian Jensen mente i øvrigt, at vi skulle se på realiteterne: Kække, friske og glade, og ligegyldigt om det ser sort ud eller hvad, så skal vi være glade og optimistiske.
Jeg synes i virkeligheden, det på den baggrund var en ganske historisk tale fra hr. Kristian Jensens side.
Det blev der ikke ét eneste ord om fra hr. Kristian Jensen.
Jeg synes ikke, det er udtryk for sortsyn, men jeg synes, det er udtryk for manglende vilje til overhovedet at bekymre sig om realiteterne i det danske samfund.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Ja, ligesom hr. Villy Søvndal er jeg tilhænger af sort humor, men jeg er ikke tilhænger af det sortsyn, der har formørket hr. Villy Søvndals øjne så kraftigt, at han egentlig ikke vil se på realiteterne.
Realiteterne er nemlig således, at hvis man kigger på amternes budget inden for uddannelse og kultur, er budgettet videreført uden besparelser.
Det er videreført uden de nedskæringer, som man diskuterede, og som man troede på.
Nu er hr. Villy Søvndal og jeg, skal jeg sige, måske næsten jævnaldrende med et lille plus til hr. Villy Søvndal. Men i de ungdomskredse, hvor jeg færdes, er der en stor tilfredshed med - og det er blandt børnefamilierne - at den her regering ikke tager nye afgifter op og lægger grønne afgifter på vand, el, strøm osv., som den tidligere regering gjorde.
Der er ingen grund til det sortsyn, som hr. Villy Søvndal har gjort til sit varemærke og nærmest ser som en berettigelse for at være herinde.
Så jeg håber, at hr. Villy Søvndal vil glæde sig i juletiden og komme tilbage med et lidt gladere og mere optimistisk syn på tilværelsen.
Hr. Jens Peter Vernersen havde en diskussion om finansieringen af skattelettelser, og det er sådan, at vi har sagt ganske klart, at når vi kommer ind i det nye år og har overstået vedtagelsen af dette års finanslov, prøver vi at tage et blik på, hvorledes vi kan tilrettelægge arbejdet med at få skabt råderum til at lave skattelettelser pr. 1. januar 2004.
Og jeg er sikker på, at på et eller andet tidspunkt i den proces vil også hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet blive inddraget. Men indtil den proces er overstået i regeringen og regeringspartierne, kommer vi det
ikke nærmere
Til hr. Jørn Pedersen vil jeg sige, at når vi sætter en undersøgelse i gang, er det ikke, fordi vi på forhånd har sagt, at sådan skal den ende.
Så er der jo ikke grund til at starte en undersøgelse.
Hvad kan der gøres, og hvor er
Og jeg tror da, at vi har behov for det, men måske har Socialdemokratiet mest af alt behov for det, for der er i hvert fald større klarhed hos regeringspartierne om, hvad man skal gøre med engangsydelsen over for de ældre, end der er i Socialdemokratiet, som vi kan forstå er splittede.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen svarede mig på spørgsmålet om skattelettelser, at det måtte vi ligesom afvente.
Selv om det er til næste år og der skal være fart på, skulle man først afvente, at man blev enig internt i regeringen.
Det glæder vi os da også til at se resultatet af.
Jeg tror, som hr. Jens Peter Vernersen sagde, at det nok bliver svært at finde nogle penge.
Det bliver nok uendelig lidt, hvis man skal holde alle de mål om, at man hverken må lave ufinansierede skattelettelser eller tage fra overførselsindkomsterne og også afdrage på gælden, som man har sagt man vil gøre.
I det hele taget bliver det lidt svært, tror jeg.
Vi glæder os til at se det, det skal slet ikke være det, medmindre man selvfølgelig begynder at lave om på praksis, som man gjorde i sin tid under Schlüterregeringerne.
Gode budgetter og dårlige regnskaber modsat den måde, som vi kørte det på i SR-regeringen, hvor vi rent faktisk havde nogle fedtede budgetter, men gode regnskaber.
til sidst: Vil Venstre og regeringen gøre noget i forbindelse med denne konjunkturnedgang, der er i gang i øjeblikket?
Synes man, at det, man ser med beskæftigelsen på det private område, er så alarmerende, at man vil følge det samme princip som den forrige regering med rettidig omhu og prøve at gribe ind til fordel for at styrke konjunkturerne?
Jørn Pedersen (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen var jo meget optaget af pensionisterne i sit indlæg, og derfor har jeg et konkret spørgsmål til Venstres ordfører.
Nu gjorde Venstre jo meget ud af det - man havde næsten hele kavaleriet fremme i fredags - fordi Socialdemokraterne havde nogle kritiske vurderinger af ældrechecken.
Nu vil jeg godt spørge hr. Kristian Jensen: Hvad havde Venstre i grunden tænkt sig, hvis det nu viser sig, at det ikke kun giver tilfredshed, at man har vedtaget ældrechecken, hos dem, der var tæt på at kunne få den, men som ikke får den? Jeg har set i aftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen, at der står, at man skal - og det har man forpligtet sig til - i løbet af det næste år undersøge forholdene for de svageste pensionister med henblik på at gøre noget.
Derfor er det jo interessant at spørge hr. Kristian Jensen: Hvad er det, Venstre har tænkt sig?
Hvad er det for nogle elementer, man gerne vil have med?
Hvis det nu viser sig, at der ikke bliver den helt store jubel over den nuværende ældrecheck, vil Venstre så være åben over for at inddrage andre elementer?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-09:
Uanset de realiteter, man kan læse på Beskæftigelsesministeriets hjemmeside så sent som i dag, er meldingen fra hr. Kristian Jensen: Det går nok, og det går bedre.
Det er da tankevækkende, at man nu i 8 år har haft stigende beskæftigelse, færre berørt af ledighed, færre arbejdsløse.
Så bare 1 år med en borgerlig regering, med Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti som parlamentarisk grundlag, har det vendt sig på alle tre områder.
Det er da utroligt, at det kun tager 1 år.
Men det er måske, fordi man gør præcis det samme som sidst, man var ved magten.
Jeg har også et spørgsmål, jeg godt vil stille til hr. Kristian Jensen: De dér skattelettelser, som skulle finansieres af »Flere i arbejde«,
går sådan set den modsatte vej.
Hvordan vil man finansiere de skattelettelser, der ikke er plads til på den her finanslov?
Jeg mener, 5 mia. kr. i besparelser, det kan give 100 kr. til hver skatteyder i skattelettelse om måneden.
100 kr. om måneden, hvis man sparer 5 mia. kr. Det kunne være rart at få løftet sløret for det.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg skal sige til fru Lotte Bundsgaard, at i Venstre er vi et parti med en decentral indstilling, og det betyder, at vi, når vi laver en aftale med Kommunernes Landsforening om den kommunale økonomi, overlader til kommunerne at udfylde de rammer, der er, og så lade kommunerne finder ud af: Hvad skal vi opprioritere, skal vi prioritere ældreområdet, skal vi prioritere folkeskoleområdet, skal vi prioritere børnepasning?
Og det har vist sig, at kommunerne har valgt at følge
den demografiske udvikling.
Det betyder altså, at der er kommet flere børn i skolerne, hvor der er brugt flere penge, men færre børn i den alder, hvor de skal passes.
Og KL's formand, Eigil Rasmussen, har i Politiken den 22. november sagt, at de er i gang med en fintælling, men det ser ud til, at de flugter med demografien, sådan at det antal kroner, man bruger pr. pasning pr. barn, ikke falder.
Det vil sige, at det er et forkert billede, der tegnes, når fru Lotte Bundsgaard siger, at der bliver skåret ned.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det er sådan, at når man indfører ny teknologi og bl.a. it i Told og Skat, synes vi, det er ganske rimeligt, at man også som samfund indkasserer de effektiviseringsgevinster, der måtte være.
Og derfor er det en parallel til indførelsen af ny teknologi og it, at der også er sket rationaliseringer inden for Told og Skat. Så har hr. René Skau Björnsson en lang diskussion om, hvorvidt det er nødvendigt at prioritere anderledes.
Det er sådan, at det lovforslag, der er blevet behandlet, ikke bare siger, at fordi du er arbejdsløs, kan du ikke få dine børn passet.
Næh, det, der sker, er, at man får mulighed for, at kommunen kan vurdere.
Man kan lave en politisk prioritering ude i det lokale og sige: Hvad er det, man gerne vil?
Er der nogle børn med nogle særlige problemer, ja, så kan de tages ind foran, i stedet for at man blindt følger et ventelisteprincip, hvor det måske er tilfældigheder, der gør, hvornår man er blevet skrevet op.
Nu ligger muligheden ude i kommunerne for netop at kunne lave et stykke politisk håndværk og prioritere: Hvem er det, man vil give et løft?
René Skau Björnsson (S), 2002-12-09:
Hvorfor mener Venstre ikke, at forældre er de bedste til at vide, hvad der er bedst for deres børn?
Ja, endnu en gang skulle vi høre floskler og flotte ord om at få brudt den negative sociale arv.
Men med finanslovforslaget har vi jo så fået det sort på hvidt, at ideologi bliver prioriteret frem for sund fornuft, at systemer og partiprogrammer kommer før det enkelte menneske.
På onsdag skal vi behandle et forslag om fjernelse af anciennitetsprincippet i vuggestuer og børnehaver.
Vi risikerer at vende tilbage til situationen før 1997, hvor børn af arbejdsløse enten kom bagest i køen eller slet ikke fik en plads.
Vi er nogle herinde, der mener det, når vi siger det, at forældre er de bedste til at være forældre, at forældre er de bedste til at finde ud af, om deres børn har behov for at komme i dagtilbud.
Vi er sikre på, at forældre godt kan klare den opgave, og de behøver ikke moralske pegefingre fra Folketingets partier eller have en kommune til at bestemme, om deres børn skal i dagtilbud nu eller senere.
Der er altså meget langt fra de flotte ord om at bryde den negative sociale arv, som regeringen siger gang på gang også her i salen, til den virkelighed, der er ude i kommunerne.
Så sent som i weekenden kom der en rapport, der meget overbevisende sagde, at den mest effektive vej, ikke i Danmark, men i verden, til at bryde den negative sociale arv, såmænd er det at få børnene i vuggestue, børnehave eller dagpleje.
Regeringen er ligeglad.
Det er sørgeligt.
Hvorfor er der så langt fra de meget store, flotte ord her i salen, til den virkelighed, der er derude, til konkret handling?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Nu fik vi jo Venstres ordfører til i fredags at indrømme, at der ikke var noget som helst juridisk i vejen for, at man ændrede på kulbrinteskatten, altså beskatning af Nordsøen.
Det vil sige, at der ligger 6 mia. kr. og svømmer rundt, som Venstre ikke ønsker at inddrive i skat.
Det er ellers tiltrængte penge, må man sige, mange af de steder, hvor der nu skæres ned rundtomkring.
Men det fik vi altså slået fast i fredags.
Nu har vi haft noget tid til at kigge på finansloven for 2003, og der er jo så fundet yderligere 1,7 mia. kr., som så kommer til at ligge og svømme rundt.
Og det drejer sig om de penge, der ikke bliver inddrevet i skat til næste år, fordi regeringen skærer i antallet af medarbejdere i den centrale selskabsligning, altså dem, der sidder og kontrollerer selskabernes skatteansættelser.
Man budgetterer simpelt hen åbenlyst med, at man går fra 10 mia. kr. til 8,3 mia. kr. på finansloven, det vil sige, at der mangler 1,7 mia. kr.; det går man ned på grund af det her.
De to tal står i fuldstændig forlængelse af hinanden.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om han vil indvie befolkningen, offentligheden i argumentationen og tankegangen bag den form for prioritering.
Lotte Bundsgaard (S), 2002-12-09:
Den 6. december kunne man i Jyllands-Posten læse, at beskæftigelsesministeren synes, det er vigtigt, at der er sammenhæng mellem arbejdsliv og familieliv, og han kritiserede arbejdsgiverne for ikke at gøre nok for børnefamilierne, ikke at investere i fremtidens arbejdskraft,
børnene
Det kan vi Socialdemokrater godt være enige med ministeren i, men problemet er bare, at regeringen kaster med sten, selv om de selv bor i et glashus.
Det ser man tydeligt, når man læser dette års finanslov.
Regeringens aftaler med kommunerne har nemlig ført til, at kommunerne er nødt til at skære ned på børnepasningen.
KL vurderer, at de kommer til at spare 500 mio. kr. på pasning af vores børn.
Beskæftigelsesministeren bruger altså rigtig meget krudt, rigtig meget fin retorik på at skælde ud på arbejdsgiverne, mens regeringen selv skærer ned på det vigtigste, vi har.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, om Venstre er enig med beskæftigelsesministeren i, at man skal prioritere vores børn.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg må sige til start, at jeg er lidt forundret over hr. Klaus Hækkerups spørgsmål, for jeg kender hr. Klaus Hækkerup som en meget grundig, en meget velforberedt mand.
Derfor ved hr. Klaus Hækkerup også, at halveringen af statsgælden er i procent af BNP, og derfor kan man ikke bare tage, hvad statsgælden er nu, og så sige, at den skal være halvt så stor, for det er et spørgsmål om: Hvad er BNP i år 2010? Derfor holder hr. Klaus Hækkerups regnestykke ikke.
Det er også et spørgsmål om, hvor stor væksten i BNP er, inden vi kommer frem til det.
Men jeg vil bare sige: Det, der er aftalt, det, der er styringsmålet, er, at overskuddet på de statslige budgetter skal være mellem 1,5 og 2,5 pct. af BNP, og det er overskuddet på alle de offentlige budgetter også.
Derfor holder vi os klart inden for den ramme, der er.
Man kan bare sige, at den her finanslov, der bliver vedtaget nu, har, renset for engangsudsving, det største overskud, der har været de sidste mange år.
Jeg tror faktisk ikke, der er ret mange i denne Folketingssal i dag, der har været i Folketinget på et tidspunkt, hvor der har været større overskud på statsbudgettet.
Til hr. Ole Sohn vil jeg bare sige, at jeg ikke er helt enig i hr. Ole Sohns betragtning om, hvor stort skattestoppets virkning er, men hvis det skulle være 5,1 mia. kr., viser det jo blot, at denne regering allerede har leveret skattelettelser til borgerne på 5,1 mia. kr., for hr. Ole Sohn ville jo have ønsket, at skatten var steget med så meget.
Jeg kan bare sige til hr. Ole Sohn, at ældreområdet fik tilført de her penge, ½ mia. kr., som vi havde lovet dem,
allerede den 1. juli i år, og man kan derfor ikke mærke den vækst i budgettet, som hr. Ole Sohn efterlyser, fordi de allerede i år har fået udbetalt pengene, allerede før man skulle levere den vare, der var bedt om.
Til hr. Henrik Sass Larsen vil jeg sige, at når der ikke er så meget med om skattelettelser i min ordførertale, skyldes det jo, at der i aftalekomplekset omkring finansloven faktisk kun er én side, én passus om skattelettelser.
Det var den side, som Socialdemokraterne ikke ville være med til, nemlig i aftalen om »Flere i arbejde«.
Jeg kan sige ganske klart, at vi ønsker, at skattelettelser skal være finansieret krone til krone, og vi har ingen planer om at skære i overførselsindkomsterne.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-12-09:
Jeg sad og lyttede intenst til Venstres ordfører, om jeg kunne høre noget om, hvad der ville ske fremover i finanspolitikken, ikke mindst hvad angik sådan noget som skattelettelser, som vi jo ved kommer på programmet meget snart.
Der var ikke noget om det overhovedet, men der skal jo med sikkerhed findes nogle penge dér.
Når man så samtidig hører, at Venstres ordfører kan sige, ja, vi har lidt konjunkturnedgang og noget andet, så er det jo, vi kan begynde at blive lidt bekymret for: Hvordan skal man egentlig klare det her? Der har jeg to spørgsmål.
Det ene er: Står Venstre stadig væk fast på, at der ikke må være ufinansierede skattelettelser?
Kan man få et helt klokkeklart svar på det?
Og det andet: Står Venstre også fuldstændig fast på, at man ikke vil røre ved overførselsindkomsterne?
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Når vi nu ved, at regeringens skattestop for år 2002 og 2003 sammenlagt betyder, at der mangler 5,1 mia. kr. i budgetterne til brug for finansiering af velfærdssamfundets ydelser, melder der sig et par spørgsmål til hr. Kristian Jensen.
Det ene er: Venstre lovede før valget, at ældreområdet skulle tilføres ½ mia. kr. ekstra.
Nu kan vi af kommunernes budgetter konstatere, at der i 2003 kun er afsat 100 mio. kr.
ekstra
Hvor er de sidste 400 mio. kr., som skulle være givet til ældreområdet ekstra?
Nu skal det måske lige siges, at de 100 mio. kr., som er blevet brugt, faktisk knap nok dækker den demografiske fremskrivning, så der er reelt tale om, at ikke så meget som én eneste af de 500 mio. kr. ekstra til ældreområdet er afsat i kommunernes budgetter.
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-09:
En af den nuværende regerings målsætninger er ligesom den tidligere regerings at halvere statsgælden inden år 2010.
Og tager vi den budgetoversigt, der netop er kommet fra Finansministeriet, og slår op på side 51, kan vi se, at statsgælden kan opgøres til 517 mia. kr.
Det vil sige, at der frem til år 2010 skal afdrages ca. 250 mia. kr. Tager vi det svar på spørgsmålet, vi har fået i Finansudvalget om overskuddet på statens budget i indeværende år, er det på 11 mia. kr.
Så er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Hvorfra vil Venstre skaffe de 160 mia. kr., der så mangler for at kunne halvere statsgælden?
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Normalt er jeg en meget stor tilhænger af sort humor.
Det synes jeg altid kan være med til at muntre en debat op, men jeg synes måske alligevel, hr. Kristian Jensen går for vidt, når han siger, at det her var en finanslov, der indeholdt en stor ekstra indsats for ungdommen.
Det er ikke gået op for dem derude.
Altså en af grundene til, at 40.000 gymnasieelever nedlagde arbejdet i september, er da ikke, at de ikke kan regne.
Det er, fordi de kan se, at der var en regering, der lovede kæmpestore forbedringer.
Hvad skete der?
Forringelser, forringelser, forringelser!
Hr. Kristian Jensen vil bryde den sociale arv, og daginstitutionerne spiller en central rolle.
Hvad er regeringens bidrag til at bryde den sociale arv?
En beskæring på ½ mia kr., der betyder, at vi har haft arbejdsnedlæggelse på daginstitutionsområdet i et omfang, jeg ikke kan huske de sidste 10 år.
De allermest udsatte børn og unge er dem, der for alvor får kniven.
De bliver samspilsramt både af en regering, der skærer, og derefter nogle steder af de lokale flertal af borgerlige partier, der følger op.
Det er et fuldstændig forvrænget billede, hr. Kristian Jensen tegner af den sociale virkelighed.
Anne Baastrup (SF), 2002-12-09:
Jeg vil gerne have et autoritativt svar fra Venstres finansordfører.
Jeg har spekuleret en hel del over, hvordan man i regeringen egentlig definerer skattestoppet.
Justitsministeren er kommet med et lovforslag, som nu er vedtaget, om, at hvis man låner en bog på biblioteket og afleverer den for sent, skal bøden fastfryses.
Det vil sige, at man begår en uretmæssig handling, man afleverer sin bog for sent, men ikke desto mindre er det gebyr omfattet af skattestoppet.
Jeg synes, det er meget interessant.
Vi tog naturligvis debatten under L 3, og justitsministeren, som jo er konservativ, havde ikke noget svar på det her spørgsmål.
Hvad er forskellen på et gebyr for ikke at aflevere sin bog til tiden og så de voldsomme stigninger, som unge udsættes for, når de er tvunget til at tage bussen?
Klaus Hækkerup (S), 2002-12-09:
Nu prøver jeg for tredje gang at spørge Venstres ordfører: Hvad er Venstres strategi for at halvere statsgælden til år 2010?
Den tidligere regerings sidste finanslovoverslag indeholdt et overskud på drifts- og anlægs- og udlånsbudgettet på 26 mia. kr. Den nuværende regering har åbenbart lagt sig fast på et niveau omkring 10-11 mia. kr. Der mangler 15 mia. kr. hvert af årene til afdragene på gælden.
Den rentelettelse, der ville følge af et sådan afdrag, mangler også.
Hvor vil Venstre skaffe de mellem 200 og 250 mia. kr. fra, der skal til for at halvere statsgælden til år 2010?
Man kan ikke samtidig have et skattestop og afdrage på gælden, så den bliver halveret til år 2010.
Det må vi da kunne få et svar på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-09:
Jeg prøvede før at få et klart svar fra Venstres ordfører, om Venstre vil foreslå Dansk Folkepartis ældrecheck også næste år.
Svaret var, at nu havde man et analysearbejde i gang og skulle kigge på området.
Det kan der være god grund til.
Vi synes faktisk, det er en stor fordel, at man belyser tingene ordentligt, inden man gennemfører dem.
Men det spørgsmål, der trænger sig på, er jo så selvfølgelig, hvorfor i alverden man ikke først analyserer i stedet for at gennemføre Dansk Folkepartis ældrecheck, som er engangsfinansieret, som ikke hænger sammen, og som der ikke er meget perspektiv i. Hvorfor i alverden gør regeringen sig ikke den anstrengelse at undersøge tingene først, hvorefter man skrider til handling?
Det er da at lade sig drive rundt i manegen af Dansk Folkeparti at gennemføre noget, man ikke har analyseret ordentligt, må jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige, at det altså ikke kan nytte noget, at man forsøger at tegne et billede af, at noget er sort, når det rent faktisk er hvidt.
Det nytter ikke noget, at man forsøger at tegne et billede af, at økonomien i kommunerne kun er elendig, når det rent faktisk er sådan, at der er vækst.
Der er vækst på den sociale indsats, der er vækst på uddannelsesindsatsen og på folkeskoleområdet.
Der er et enkelt område omkring dagpleje og dagpasning, hvor der ikke er vækst, men der følger man det demografiske fald.
Så er det klart, som jeg gjorde det helt krystalklart allerede i min ordførertale, at der er stor forskel på landets kommuner.
Der er nogle, for hvem det går bedre end andre, og der er nogle, der har alvorlige problemer.
Det er netop derfor, at vi ikke bare fordoblede, men mere end fordoblede den pulje, der er sat af til de økonomisk svagt stillede kommuner. Vi har taget to initiativer.
Det andet er at skaffe kommunerne friere rammer til at indrette sig på en måde, der gør, at de kan få deres økonomi til at hænge bedre sammen.
Lemvig Kommune har bl.a. fået mulighed
for at indrette sit skolesystem på en måde, så man ikke behøver at have en skoleleder på hver af alle de små skoler, men har mulighed for at lave fælles skoleledelse og den vej igennem opretholde et højt serviceniveau, men med lavere omkostninger. Til både hr. Kristen Touborg og hr. Ole Vagn Christensen: Sandheden om udligningsreformen er jo den, som jeg allerede har sagt én gang, at vi holder fast i, at en lang række af problemerne skal løses i det kommende år, så der bliver taget fat på problemstillingerne på det korte sigt, men at der også i forbindelse med det lidt længere sigt bliver en afventning af, hvad Strukturkommissionen kommer med af udspil.
Så må jeg bare sige: Det er et forfærdeligt hykleri at høre Socialdemokraterne stå heroppe og sige, at det er åh så slemt for alle de små kommuner.
Det er det, vi kan se virkningen af i dag.
Det er derfor, at de mindre kommuner på landet er økonomisk trængte.
Derfor er det vaskeægte hykleri at høre Socialdemokratiet her på talerstolen i dag.