runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Rolighed (S), 2001-05-23:
Kun et par korte bemærkninger til fru Anni Svanholt.
Det er fuldstændig rigtigt, at hele forebyggelses- og sundhedsfremmeprogrammet, som nu kører med de initiativer, der er taget til at samle arbejdet under Sundhedsstyrelsen, og den dialog, der kører med de frivillige, brugerne, amterne og kommunerne, vil selvfølgelig fortsætte, og den strategi, der er lagt, vil vi selvfølgelig følge op.
Jeg kan sige til fru Tove Fergo, at det møde deltog jeg også i.
Ikke mindst takket være fru Yvonne Herløv Andersen
gik en stor del af mødet med at diskutere, om de 10 mio. kr., man forlods havde taget stilling til, skulle gå til gamle pladser eller til nye pladser, og fru Herløv Andersen forsøgte, som jeg husker det, flere gange at få et forståeligt svar.
Jeg tror også, det lykkedes til syvende og sidst at få et svar, som vi i hvert fald havde tillid til, og som gik på, at det ikke var gamle pladser, der skulle retableres for de nye penge.
Vi brugte faktisk temmelig meget tid på den diskussion, og som jeg i øvrigt har sagt fra talerstolen her i dag, vil jeg arbejde for, at de penge, der bliver sendt ud, bliver brugt til at etablere nye pladser.
Frank Aaen (EL), 2001-05-23:
Jeg synes selvfølgelig, det er i orden, også når spørgsmålet er rejst, som det er her under debatten, at ministeren undersøger, hvad er det, der foregår inden for Hovedstadens Sygehusfælleselskab, som det vist er kommet til at hedde.
Det synes jeg er helt i orden.
Men jeg vil bare sige, at de ting, man kan læse i pressen, og de henvendelser, jeg har fået fra personalet, der arbejder inden for området ude på Hvidovre Hospital, går i retning af, at der fyres folk, og at det betyder en ringere indsats og ikke en bedre anvendelse af pengene.
Men vi må vende tilbage til sagen, når ministeren har været ude og selv har kigget sig rundt i landskabet. Med hensyn til mit spørgsmål om EU skal jeg nok lade være med at tage det op flere gange i dag, men kun sige, at jeg er da enig i, at det var bedre, at de andre hævede afgifterne, end vi skal til at sænke dem.
Men jeg synes i det hele taget, at det principielle spørgsmål er: Hvorfor skal EU overhovedet bestemme, hvor høj afgiften skal være på alkohol i Danmark?
Det har jeg altså aldrig forstået, og jeg har heller aldrig forstået, hvorfor regeringen har bøjet sig for det synspunkt.
i Danmark, at det er noget, vi selv bestemmer, ud fra hvad vi synes, der brug for for at kunne finansiere velfærd, og hvad der er brug for ud fra en sundhedspolitisk vurdering.
Tove Fergo (V), 2001-05-23:
Ministeren lovede her fra Folketingets talerstol, at de 4 x 20 mio. kr. skal gå til nye pladser.
Det synes jeg er interessant, for vi har jo været til et lille møde med ministeren og socialministeren, hvor de 10 mio. kr. blev placeret, og nu er der kommet en indkaldelse til resterne af Akoholpolitisk Kontaktudvalg til den 31. maj.
Der er 10 mio. kr. tilbage, og der er en mægtig bunke ansøgninger, så jeg kunne godt lide at få en forklaring om de 10 mio. kr. fra i år, som er brugt.
Hvordan vil ministeren skaffe dem, så vi kan få for 10 mio. kr. nye pladser plus de 10 mio. kr., der skal fordeles den 31. maj?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-23:
Jeg vil gerne sige tak til sundhedsministeren for bemærkningerne om den forebyggende indsats, i særlig grad over for de unge.
Men en forebyggende indsats behøver jo ikke at afvente det udredningsarbejde og den kortlægning, som vedrører behandlingsindsatsen, hvor mange pladser, der skal være til rådighed, osv, så jeg håber da, at der bliver mulighed for at følge sagen op og tage fat på den meget, meget vigtige opgave, det er at gøre en samlet indsats over for de unge, også på baggrund af det, der blev lovet i Stockholm og de erklæringer, man har skrevet under på.
Der er jo mange gode anvisninger i det charter, der er underskrevet, så jeg vil stærkt opfordre til - og jeg forstod også sundhedsministerens udtalelse sådan - at det er noget, man allerede arbejder videre med, så man ikke skal afvente udgangen af år 2002.
Arne Rolighed (S), 2001-05-23:
Til hr. Frank Aaen et klart tilsagn om, at de nye 4 x 20 mio. kr. skal bruges til nye pladser og ikke på de gamle pladser.
Det vil være spændende at se den udredning, vi får forelagt næste år, for at se, om den kritik, der er kommet frem fra flere sider i Folketinget her i dag, kan blive modsvaret - om vi kan se, hvordan amterne har anvendt pengene, og hvordan pladsforbrugsudviklingen har været i de enkelte amter.
Det vil give mig en mulighed for at vurdere, om der reelt er spekuleret, eller om det kun er teorier, der er lagt frem i Folketinget i dag, men jeg skal igen understrege, at de nye millioner skal bruges til nye pladser.
Jeg vil følge det forslag, der arbejdes med i HS, og se på, om det har nogen konsekvenser for den service, der tilbydes i HS, eller om det, som det også har været fremme, kun er rationalisering.
Jeg synes som sundhedsminister, at det ikke er nogen dårlig idé med rationalisering, og at man prøver at få mere ud af pengene på en anden måde eller arbejder for at få det samme resultat med færre kroner.
Det er en god, sund og fornuftig tilgang til tingene, og det er en udvikling, jeg selvfølgelig vil følge op.
Frank Aaen (EL), 2001-05-23:
Jeg skal starte med at takke for den klare, principielle udmelding fra ministeren om, at det ikke kan være sådan, at amterne skærer ned, så nettoeffekten af det, vi gør, bliver nul.
Det er jeg glad for.
Det kunne lyde, som om undersøgelsen af, hvad der er foregået ude i amterne, skal vente til næste år, men jeg vil håbe, at vi er enige om, at det må vi selvfølgelig have styr på nu, inden amterne vedtager de nye budgetter.
Det vil jeg være tilfreds med. Jeg har også forstået det sådan, at ministeren vil undersøge, hvad der foregår i HS, og jeg går ud fra, at når vi er enige på de andre punkter, må det også være sådan, at statens repræsentanter i HS' ledelse under ingen omstændigheder går med til at godkende en nedskæring af indsatsen på området.
Og til allersidst: Jeg kunne godt tænke mig, hvis ministeren som ny på regeringens hold, men også med en klar sundhedsfaglig baggrund, ville være med til at rejse diskussionen om, hvorvidt vi ikke skal stoppe, at det er EU, der dikterer afgiftspolitikken på giftområderne i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2001-05-23:
Der er ingen - jeg gentager ingen - som helst blåstempling af noget som helst i retning af, at amterne skal tage de penge i kassen, som vi herfra bevilger til en øget indsats mod alkoholmisbrug.
Der er ingen blåstempling.
Og man kan sådan set ikke have hørt debatten, hvis man på noget tidspunkt kan tro, at Enhedslisten blåstempler det, der foregår.
Der er f.eks. kommuneforhandlingerne, der er måske nogle forhandlinger, der skal godkendes i Finansudvalget.
Så vi har andre steder, hvor vi kan trykke.
Og jeg synes, det er korrekt nok, at vi i dag siger, at det signal, der gives om, at her afventer vi det redegørelsesarbejde, der er i gang, og at vi til gengæld forventer, at der bliver fremsat nogle forslag efterfølgende her i Folketinget, er godt.
Vi synes, det er fint at gøre sådan, men vi freder ikke regeringen på det andet punkt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-23:
Når jeg stiller det her spørgsmål, er det jo, fordi udenrigsministeren for nogle få dage siden bragte uklarhed om regeringens holdning til spørgsmålet om afholdelse af folkeafstemning om den store unionstraktat, som vil blive udarbejdet i 2004, den forfatningstraktat, som den tyske kansler har bebudet med en europæisk regering og et tokammersystem, altså en forbundsstat.
Udenrigsministeren har meddelt, at man ikke kan tænke sig gennemførelsen af en forbundsstat uden en folkeafstemning i Danmark.
Statsministeren havde forleden et andet synspunkt, som i realiteten var, at det kunne man godt.
Derfor synes jeg, vi trænger til at få afklaret det spørgsmål.
Tom Behnke (KF), 2001-05-23:
Det er fair nok, at Enhedslisten ikke vil stemme for det forslag til vedtagelse, som Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti, CD og Kristeligt Folkeparti er kommet med.
Det synes jeg er fair nok.
Der var en begrundelse for det.
Men hr. Frank Aaen er vel klar over, at når Enhedslisten stemmer for forslaget til vedtagelse fra Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre, har det den konsekvens, at man blåstempler det, der foregår i øjeblikket, og at man blåstempler, at det fortsætter yderligere et år, før der begynder at ske noget, herunder at amterne klart sidder og budgetterer med, at der kommer nye penge fra staten, og derfor skærer ned på deres egne budgetter.
Det er den blåstempling, Enhedslisten er med til at lave.
Jeg beder ikke om, at Enhedslisten skal støtte vores forslag til vedtagelse, men det, jeg undrer mig over, er, at Enhedslisten stemmer for regeringspartiernes forslag til vedtagelse.
Det havde man jo ikke behøvet.
Enhedslisten kunne have sagt: Der er ingen af de to vedtagelser, der er gode nok.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-23:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg tror såmænd ikke, der er uenighed imellem os.
Jeg sagde sidst, vi havde den sag oppe for et par uger siden, at vi har en god, solid praksis for at vurdere den slags spørgsmål.
Hvis der er tale om suverænitetsafgivelse i grundlovens § 20's forstand, bliver der afholdt folkeafstemninger i Danmark.
Alt tyder på, at den type spørgsmål ikke får medvind.
Jeg har jo set, at der allerede nu er en livfuld diskussion i Tyskland, og det er fair nok, mellem SPD på den ene side og De Grønne på den anden side.
Jeg er sikker på, hr. Keld Albrechtsen også har set det.
Derfor synes jeg, at vi nu skal lade debatten folde sig ud. For vort vedkommende, det må hr. Keld Albrechtsen medgive, har vi meldt meget klart ud til SPD's synspunkter, at vi finder ikke, det er den rigtige måde at gøre tingene på.
Vi mener fortsat, at den grundlæggende basis for samarbejdet skal være den særlige EU-konstruktion, vi har, altså et samarbejde mellem selvstændige stater, der frivilligt har besluttet i et vist mindre omfang at afgive en del af suveræniteten for at få løst nogle problemer, man ellers ikke kan løse hver for sig.
Denne unikke konstruktion er den, vi skal arbejde for fortsat at holde fast i.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-23:
»Vil den danske regering blokere for det forslag om støtte til såkaldte »europæiske partier«, som blev godkendt af EU-Parlamentet den 17. maj 2001?« Skriftlig begrundelse
Ifølge Politiken den 18. maj 2001 har Parlamentet godkendt forslaget om støtte til såkaldte »europæiske partier«.
Alt i alt må det derfor være indlysende, at den danske regering ikke alene har ret til, men også pligt til at blokere for forslaget, da det kun kan vedtages med enstemmighed, og Danmark derfor har vetoret.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-05-23:
Jeg vil gerne takke sundhedsministeren for besvarelsen.
Særlig glad blev jeg naturligvis, da sundhedsministeren bekræftede, at det frie sygehusvalg selvfølgelig også gælder for sindslidende og psykisk syge patienter.
Men tilføjelsen kunne jeg ikke rigtig lide.
Tilføjelsen lød noget i retning af »medmindre man suspenderer denne ret til at benytte sig af det frie sygehusvalg af hensyn til patienten.«
Nu ved jeg godt, at det forholder sig sådan, men det var faktisk lige præcis det tema, jeg gerne ville i kødet på, og jeg vil gerne høre, om sundhedsministeren vil give os oplysninger om, hvem der træffer den afgørelse.
Bliver den skriftligt begrundet, og kan den indankes?
Man kunne jo mageligt forestille sig, at lige præcis de patienter, som faktisk gerne vil gøre brug af det frie sygehusvalg, gør det, fordi de ikke synes, det er særlig morsomt at blive udsat for den postnummerdiagnosticering og behandling, vi har hørt om tidligere i debatten, f.eks. med hensyn til, om man ønsker elektrochok eller ej.
Der er meget stor variation fra område til område med hensyn til behandlingstilbud, så det var da rimeligt, at den enkelte patient kunne gøre brug af det frie sygehusvalg.
Jeg vil i hvert fald gerne have svar på det spørgsmål, og jeg er også meget interesseret i at høre, om sundhedsministeren vil tage det initiativ, jeg bad om, til at holde et møde med de psykiatere og psykologer, som er i krig i øjeblikket.
Lene Espersen (KF), 2001-05-23:
Jeg synes også, at den her sag, som også hr. Keld Albrechtsen var inde på det, lidt er et spørgsmål om tillid, og at vi heller ikke skal trække Folketingets tid i mange timer i dag, hvis det kan gøres kortere.
Men jeg synes, at der stadig væk står tilbage et lidt mudret billede af, hvad regeringens holdning egentlig er.
Jeg kan forstå, at vi er enige om, hvordan proceduren i princippet bør være.
Jeg kan også forstå, at miljøministeren via et brev har redegjort for, hvordan situationen er, og hvad forløbet har været, men tilbage står der jo altså et eller andet sted en manglende tillid til, hvordan praksis så bliver fremover.
Derfor vil jeg spørge, om regeringen beklager det her forløb.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-23:
Jeg tror, at sagen måske kan sammenfattes på den måde, at miljø- og energiministeren troede, at han havde et mandat.
Det burde han også have haft.
Af en eller anden grund har han ikke fået det søgt, og hans hukommelse har altså svigtet i det øjeblik, og det er selvfølgelig beklageligt.
Men vi kan jo alle sammen begå en fejl.
Så synes jeg bare, man må sige det, som det er.
Vi er ikke på kalkunjagt eller noget som helst fra Enhedslistens side i den her sag, for man kan tage fejl i en sag - det skal der også være spillerum for - men det kan ikke hjælpe, at man så bagefter ikke vil være med til at få sat den på plads.
Jeg vil bare bede statsministeren bekræfte, at sådan må forløbet have været, og at der burde have været søgt et mandat i den sag.
Det blev der ikke, men det troede ministeren at han havde gjort, og det er da faktisk en fejl.
Det håber jeg statsministeren kan bekræfte, for så kan vi jo komme videre med sagerne.
Charlotte Antonsen (V), 2001-05-23:
Som det fremgår af det brev, udvalget har modtaget fra miljø- og energiministeren, har vi allerede spurgt miljø- og energiministeren.
Det foregik i Europaudvalget den 10. maj.
Så det har været forsøgt, vil jeg gerne sige til statsministeren.
Der havde vi en usædvanlig optræden fra miljøministeren side, og i hvert fald fik vi ikke noget, der bare lignede noget af en undskyldning eller en forsikring om, at man fremover ville tage mandatgivningen i Europaudvalget mere alvorligt.
Når jeg læser svaret her, kan jeg se, at miljøministeren angiveligt mener, at han ikke var opmærksom på, at udvalgets drøftelser ikke var sket på grundlag af forhandlingsoplægget.
Jeg kan forstå, at det vil sige, at miljøministeren ikke har været klar over, hvornår Europaudvalget giver mandat.
Og så bliver jeg nødt til at spørge statsministeren: Føler statsministeren sig tryg ved, at vi har en miljø- og energiminister - et meget vigtigt område for Danmark - som ikke er klart over, hvilke mandater han har med fra Folketinget?
For jeg synes, det er meget, meget, meget ubehageligt, hvis det er situationen, og vi altså har en minister, der simpelt hen ikke kan overskue sit sagsområde.
Dér må jeg altså have et klart svar fra statsministeren: Skal det her have lov at sejle videre, eller agter man at stramme op på procedurerne, så vi kan være sikre på, at det aldrig sker igen?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-23:
Må jeg starte med den sidste spørger, hr. Jørn Jespersens, spørgsmål til mig: Jo, jeg synes, det er ærgerligt.
Jeg havde meget, meget gerne set miljøministeren holde en af de taler, som han er kendt for, som mange ude i Europa har meget stor respekt for, og som jeg egentlig også mener, Danmark har fortjent at få lejlighed til at holde.
Det havde jeg meget gerne set.
Nu er tingene, som de er,
og jeg skal naturligvis også over for hr. Jørn Jespersen bekræfte, at når Folketinget ønsker, at ministrene er til stede i Folketingssalen, så er ministrene det, men jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg gerne havde set, at det forholdt sig, som hr. Jørn Jespersen her giver udtryk for. Vi må jo huske i vores politiske arbejde, at netop på det udenrigspolitiske område og ikke mindst på miljøområdet har Danmark en overordentlig stærkt placering, og det er meget vigtigt, at der ikke sker en svækkelse deraf, og det håber jeg da også at vi kan fastholde.
Må jeg i øvrigt til fru Lene Espersen for det første bekræfte endnu en gang, at for regeringen er grundlaget for forhandlingsoplæg beretningerne, som de siden 1973 er formet i dengang Folketingets Markedsudvalg og nu Folketingets Europaudvalg.
Det lægger vi utrolig stor vægt på.
Og jeg vil gerne sige til fru Lene Espersen, at det jo også fremgår af Europaudvalgets beretning af 19. februar 1999, at der mellem udvalget og regeringen er enighed om det system, som vi har, og som har været gældende, herunder også at orientere om EU-spørgsmål af væsentlig betydning, og at der forelægges forhandlingsoplæg, når der er tale om vedtagelser af større rækkevidde.
Jeg vil gerne bekræfte, at det er fuldstændig fundamentalt, og så vil jeg blot tilføje til fru Lene Espersen, at det brev, miljøministeren har oversendt, er jeg ked af bliver betegnet som et eller andet brev.
Jeg vil godt understrege, at det faktisk er et vigtigt brev, hvor jeg synes, miljøministeren gør rede for tingene.
Så vil jeg sige til fru Charlotte Antonsen og til fru Gitte Lillelund Bech: Vi kommer jo tilbage til en lang række af tingene i de efterfølgende spørgsmål, der er stillet til mig.
Endelig til hr. Keld Albrechtsen
: Jeg ville egentlig fraråde, at vi i dag brugte hinandens kræfter på polemik og på, hvad der er foretaget. Jeg vil slutte med at minde om, at fru Gitte Lillelund Bech, fru Charlotte Antonsen og andre jo skal være opmærksom på, at miljøministeren har man selv bedt om kom til stede her i salen i dag til at besvare nogenlunde de samme spørgsmål som dem, der er stillet til mig.
Derfor er det også naturligt for mig at henvise til ressortministeren på nogle af de her områder; det er jo også den måde, vi plejer at tale om tingene her i Folketinget på.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-23:
Men det kunne altså ikke lade sig gøre, fordi Venstre stiller spørgsmål i Folketingssalen og åbenbart mener, det er vigtigt at føre politik på en måde, som for mig er ganske besynderlig.
Men spørgsmålet lyder: Synes statsministeren ikke, det er ærgerligt, at miljøministeren ikke kan deltage i sådan et vigtigt møde i Stockholm, og er statsministeren ikke enig i, at det ville have været godt for Danmark og ikke mindst for miljøet, hvis miljøministeren kunne have deltaget i mødet i Stockholm?
Lene Espersen (KF), 2001-05-23:
Jeg mener også, at vi i denne her sag har behov fra en præcisering fra statsministeren, for vi er jo ganske enige med statsministeren i, at der er en fastlagt praksis i Folketingets Europaudvalg, der giver Folketinget en demokratisk indflydelse på EU-politikken, men samtidig giver den også regeringen friheden til i mange situationer at forhandle sig frem til det resultat, der er bedst set med danske øjne.
Man må bare konkludere på det svar, som jeg fik i første omgang fra statsministeren, at det ikke er fuldstændig krystalklart, hvad der egentlig er regeringens politik, for statsministeren understregede indledningsvis det, vi forventede var den generelle linje her i Folketinget og i forhold til EU-samarbejdet, og så blev der henvist til et eller andet, et brev, miljøministeren har oversendt.
Problemet er jo altså, at miljøministeren i en konkret sag ikke har levet op til det ansvar og den forpligtelse, som man som minister har i forhold til Folketinget og det arbejde, der foregår i Europaudvalget.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-23:
Jeg synes også, det vil bringe ro og orden i denne her sag, hvis statsministeren bare vil tilkendegive over for Folketinget, at når det er sådan, at der ikke er givet et mandat fra Folketingets Europaudvalg, så kan det altså ikke hjælpe, at ministrene siger, at Folketingets Europaudvalg står bag et mandat.
Det er givetvis miljø- og energiministerens hukommelse, der momentant har svigtet, da udtalelserne faldt, men det er jo ikke desto mindre sådan, at sådan skal det selvfølgelig ikke være. Jeg tror, at statsministeren vil kunne løse op for denne her sag ved meget enkelt at tilkendegive, at der selvfølgelig skal være orden i tingene.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-23:
Med baggrund i statsministeren svar lød det, som om statsministeren ikke havde tænkt sig at foretage sig noget i anledning af, at miljø- og energiministeren den 8. maj har vildledt Folketinget, men statsministeren orienterede i sit svar alene om, at miljø- og energiministeren nu har oversendt et brev til Europaudvalget.
Mit spørgsmål er helt konkret: Hvad agter
statsministeren at gøre over for miljø- og energiministeren på baggrund af denne her vildledning?
Charlotte Antonsen (V), 2001-05-23:
Jeg kan forstå, at statsministeren er enig med mig i, at der har været tale om en vildledning af Folketinget den 8. maj, for ellers var der jo ikke nogen grund til at undskylde nu. Statsministeren siger, at man agter fremover at leve op
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-05-23:
Må jeg sige til fru Charlotte Antonsen, at for så vidt angår den konkrete sag, så har miljø- og energiministeren redegjort herfor i et brev, der netop er oversendt til Europaudvalget i dag, og det taler, synes jeg, på udmærket vis for sig selv, og det skal jeg også henholde mig til.
Charlotte Antonsen (V), 2001-05-23:
»Vil statsministeren oplyse, hvad han agter at foretage sig i anledning af, at miljø- og energiministeren den 8. maj vildledte Folketinget, idet miljø- og energiministeren gav udtryk for, at Europaudvalget havde taget stilling til Kyoto?«
Per Kaalund (S), 2001-05-23:
Det er i orden.
Jeg vil gerne følge lidt op på spørgsmålet, specielt hr. Peter Skaarups bemærkning om »i stigende grad« og så det med det partipolitiske, for jeg mener som statsministeren, at vi har et ganske udmærket embedsapparat her i landet, som er partipolitisk neutralt, og vi har et meget gennemsigtigt system. Jeg har haft lejlighed til at arbejde sammen med adskillige embedsmænd, som også har været politisk engagerede.
Eksempelvis har to på hinanden følgende medicinaldirektører i dette land været medlem af et stort borgerligt parti og valgt til offentlige råd og er derefter gået over i en direktørstilling, og samarbejdet dér har fungeret upåklageligt.
Og det er jeg overbevist om at det også vil gøre i andre sammenhænge.
Så jeg vil sådan set gerne bede statsministeren bekræfte, at vi har et neutralt embedsapparat, og at vi ikke har berufsverbot her i landet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-23:
Jeg er enig med statsministeren i, at vi i Danmark har et utrolig dygtigt embedsmandsapparat.
Det er et embedsmandsapparat, der er fuldt på højde med og måske endda dygtigere end i en række andre lande, vi normalt sammenligner os med, og det kommer Danmark til gavn på forskellig vis.
Jeg er også enig med statsministeren i, at det er vigtigt, at vi undgår politisering af embedsmandsstanden.
Jeg mener heller ikke, eller jeg er i hvert fald ikke vidende om, at den pågældende embedsmand, der nu er departementschef i Finansministeriet, ikke kan klare sit job.
Jeg tror, han er en dygtig embedsmand, lige så vel som så mange andre er det inden for embedsmandsapparatet.
Men det ændrer ikke ved, at der er et problem i, at hvis det er sådan, at vi i stigende grad ser politiske embedsmænd inden for den danske centraladministration, vil der jo ske noget, når der kommer en ny regering til på et eller andet tidspunkt.
Og der vil være et lille gran af tvivl, hvis man på den måde, som det er tilfældet, er medlem af Socialdemokratiet.
Man må formode, at en ny regering jo ikke bliver socialdemokratisk, medmindre vælgerne ønsker det i hvert fald.
Så vi må regne med, at der kan blive et problem i forhold til den loyalitet, som helt sikkert vil ligge i forhold til det medlemskab, man nu har.
Derfor er det, jeg spørger statsministeren: Kan statsministeren så ikke se, at det ikke er særlig betryggende, at det ikke er særlig ønskeligt, at vi på den måde ser embedsfolk i Danmark, der er politisk aktive?