runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Man skal i hvert fald glæde sig over, at vi har aftaler med kommuner og amter, der tager udgangspunkt i, at vi ikke hæver brugerbetalingen, at vi ikke hæver betalingen for daginstitutioner, at vi ikke hæver betalingen for den kollektive trafik.
Det står direkte i aftalen, og man skal egentlig være glad for, at det er udgangspunktet.
Så forstår jeg ikke, at man har en opfattelse af, at de 16.000 mere, der bliver ansat i kommuner og amter, ikke leverer service.
Det er da en nedladende holdning at have til dem, der bliver ansat i de job.
Det betyder sikkert, at der alligevel er mere service, når vi bruger flere kroner, altså faste kroner, end nogen sinde før.
Vi er godt 3.000 kr. pr. dansker over niveauet for 2001, altså 73.000 kr. pr. dansker i stedet for ca. 70.000 kr. i 2001.
Der er aldrig nogen sinde brugt så mange penge til offentlig service pr. dansker som nu.
Det kunne man da godt anerkende i stedet for at leve i en teoretisk verden, der er en blanding af Che Guevara og Honecker.
Ole Stavad (S), 2004-09-07:
men det er jo ikke en diskussion, der er rejst af os.
Det er en diskussion, der er rejst af to helt centrale folk, nemlig Venstres miljøordfører og miljøministeren.
Derfor er det selvfølgelig vigtigt at høre, hvilken dækning der er, og derfor skal jeg gøre det så præcist, som jeg nu er i stand til, og bare spørge: Kan finansministeren bekræfte, at der er dækning i regeringen for de tilsagn, som miljøministeren senest har været ude med her i dag?
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Man kan jo konstatere efter de mange spørgsmål om miljøet, der måtte til for at få finansministeren til at svare, at hvis man skal tro finansministeren, så fortsætter produktiviteten, grønthøsteren på miljøområdet.
Det vil sige, at man altså ikke skal fæste lid til det, som miljøministeren og Venstres miljøordfører har sagt tidligere i dag, men at der fortsat vil være en grønthøster.
Finansministerens meget lange talgennemgang håber jeg nogle har forstået, for jeg stod i hvert fald af nogle gange
undervejs
Det eneste, der stod tilbage for mig, var, at finansministeren har den opfattelse, at serviceniveauet er fuldstændig uafhængigt af statens indtægter og udgifter, og jeg kender sådan set mange, der godt kunne tænke sig at have det på den måde.
Finansministeren sagde, at man skulle glæde sig over udviklingen.
De, der skal glæde sig over udviklingen, er det de kontanthjælpsmodtagere, der snart bliver sat ud af deres boliger, fordi der er skåret så dybt i deres kontanthjælp?
Er det de børnefamilier, der skal betale langt mere for daginstitution og tog?
Er det de pensionister, der får meget mindre hjemmehjælp, der skal glæde sig over den økonomiske udvikling?
Eller er det alle regeringens rige venner, der skal glæde sig over de mange penge, de får?
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
For det første vil jeg blot konstatere, hvad alle jo ved, at vi ikke forhandler finansloven for 2006.
Det kan være betydeligt mere end det, der er reservationsbevillingen, altså produktivitet.
Det kan også være det, der svarer til produktiviteten.
Det afhænger fuldstændig af, hvad det er for en prioritering, man har af miljøet.
Men jeg kan love en ting, og det er, at også i 2006 er der initiativer til forbedring af miljøet.
Det burde alle glæde sig over i stedet for en endeløs debat om, hvad det er for et kronebeløb, der i givet fald står efter Folketingets forhandling om finansloven for 2006.
Jeg vil sige, at jeg kender ikke tallet, for man er nødt til at spørge: Hvad er det for ønsker, der egentlig er på bordet?
Hvad er det, der skal finansieres af de frie midler, som er i omløb på budgettet?
Sådan er det nu engang.
Sådan har det altid været.
Sådan har det aldrig været, heller ikke for de produktivitetsgevinster, som den tidligere regering indarbejdede.
De var jo ikke synlige.
Det eneste, der lever sit eget liv, er politi og forsvar.
Hvor meget mere der bliver til Miljøministeriet end det, der var i 2005, er fuldstændig ukendt.
Så det vil jeg ikke svare på, for det er ikke fair over for den prioritering, der udestår, og som jo skal være hele grundlaget for, hvordan man fordeler midler mellem forskellige ministerier og til nye indsatsområder.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det glæder mig, at hr. Lars Barfoed nu lavede en hurtig drejning og sagde, at vi kan godt snakke om tingene.
Det er positivt, og jeg synes også, det er positivt, at hr. Lars Barfoed erkender, at der i den tid, regeringen har siddet, er blevet 31.000 flere arbejdsløse.
Det, jeg så måske synes er mindre positivt, er, at man ikke har nogle mere fremadrettede tiltag til, hvordan man skal få de mennesker i arbejde.
Jeg vil gerne bede hr. Lars Barfoed bekræfte, at hvis man ikke får ca. 21.000 flere i arbejde til næste år, hænger den finanslov, regeringen har fremlagt, ikke sammen.
Så vil jeg også gerne for anden gang spørge hr. Lars
Barfoed, om det ikke er rigtigt, at med de ting, man har gjort på miljøområdet, er der igen i år tale om, at der bliver færre penge til miljøet, end der har været tidligere, og at den børnepakke, som regeringen havde lovet, viser sig ikke at kunne holde, fordi man skærer et langt større beløb af børnechecken end det, man giver videre til børnefamilierne til at gøre nogle gode ting for.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-09-07:
»Vil ministeren sikre, at ansvaret for opgavevaretagelsen vedrørende forureningen fra høfde 42 på Harboøre Tange entydigt placeres i staten, selv om strukturaftalen lægger op til, at kommunerne skal varetage ansvaret vedrørende jordforurening og afværgeforanstaltninger fra amterne?«
Begrundelse Det fremgår af en artikel i Information den 4. august 2004, at forureningen nu har bredt sig til et større område end hidtil antaget, og at det foreslåede tiltag med spunsvægge, som staten og Ringkøbing Amt skal finansiere i fællesskab, må anses for at være utilstrækkeligt på relativt kort sigt. Samtidig fremgår det af den politiske aftale om kommunernes struktur m.m., at kommunerne skal overtage langt de fleste myndighedsopgaver på miljøområdet.
Louise Frevert (DF), 2004-09-07:
»Vil ministeren redegøre for, hvor mange unge af anden etnisk herkomst med dansk statsborgerskab der hvert år tager på såkaldt genopdragelsesrejse i deres hjemland?«
Begrundelse Spørgeren er blevet gjort opmærksom på, at der hvert år er mange børn og unge af anden etnisk herkomst, der sendes på »genopdragelsesrejser« til deres hjemland.
Spørgeren vil bede ministeren fremlægge eventuelle tal eller statistikker på, hvor mange børn og unge dette drejer sig om.
Bodil Kornbek (KD), 2004-09-07:
»Hvor længe er en person typisk på madkasseordningen, fordelt på personens manglende medvirken til udrejse og manglende medvirken til sagens oplysning?«
»Hvad er årsagen til den voldsomme stigning i anvendelsen af madkasseordningen fra 2001 til 2003, jf. ministerens svar på spørgsmål nr. S 2690?«
»Hvad er årsagen til, at 3 personer kommer på madkasseordningen i 2002 og 2003 af andre grunde, jf. ministerens svar på spørgsmål nr. S 2690?
»Vil ministeren forklare årsagen til forskellen i opgørelsen af personer på madkasseordningen, som ministeren nævnte ved førstebehandlingen, nemlig 2.257 tilfælde siden 1997, og ministerens svar på spørgsmål nr. S 2690, hvor det fremgår af tabellen, at antal personer på madkasseordningen udgjorde 1.966 fra 1997 til 2003?«
Peter Christensen (V), 2004-09-07:
»Vil ministeren beregne udviklingen i det reale rådighedsbeløb for de syv familietyper på Skatteministeriets hjemmeside samlet og fordelt på landets primærkommuner?«
Begrundelse
Lene Jensen (S), 2004-09-07:
»Vil ministeren garantere, at det ikke kan lade sig gøre at pålægge et forskningsinstitut at huse bestemte opgaver for at sikre instituttets overlevelse?«
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-09-07:
»Er de 12 mio. kr., der er afsat som led i finanslovforliget med Dansk Folkeparti til forskning i »Solaktivitet og klima«, en del af Dansk Rumforskningscenters basisbevilling, eller skal midlerne udbydes i fri og åben konkurrence af et af forskningsrådene?«
»Kan ministeren be- eller afkræfte, at den del af finanslovforliget, der har overskriften »Forskning i Gulag«, dækker over en forståelse med Dansk Folkeparti om, at der afsættes 4 mio. kr. til forskning i de danske kommunisters rolle under anden verdenskrig, jf. Politikens artikel tirsdag den 11. november 2003, sektion 1?
Til videnskabsministeren
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Jeg kan sige, at jeg ikke kan gøre det mere klart, end hr. Thulesen Dahl her gjorde det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg synes jo så, i modsætning til hvad andre har været inde på, at det er et ret krystalklart svar fra finansministeren, og jeg synes, det er et flot svar, som jo bekræfter, at den prioriteringsdebat, der altid skal være i forbindelse med arbejdet om en finanslov, selvfølgelig også er til rådighed for finanslov 2006, at der ikke er nogen nødvendig sammenhæng mellem det at stille effektiviseringskrav og indsatsen for miljøet.
Men hvis man i øvrigt mener, at der skal ske mere for miljøet, bruges flere penge på det, så er der ressourcer til rådighed lige præcis, fordi man gennemfører en effektiviseringsindsats. Det ville jo også over for de andre ministerier se højst ejendommeligt ud, hvis der kom en ny miljøminister, der sådan lige med det samme bare fuldstændig kunne ændre tallene i overslagsårene.
Så jeg takker for besvarelsen.
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Hele idégrundlaget er jo, at udfordringen er at gøre ting bedre, og det gælder alle ministerier.
er jo den prioriteringsdebat, der hører til årets finanslov, og den kan man ikke tage på forhånd.
Det er simpelt hen umuligt, og det er også unfair over for hele spektret af udgifter på finansloven, hvad der er til sygdom, hvad der er til kræftbehandling osv.
Det skal jo holdes op mod hinanden.
Ole Stavad (S), 2004-09-07:
Jeg synes, det var meget svært at tolke det svar, som finansministeren kom med, som et klart ja til, at der var dækning i regeringen for miljøministerens udtalelse, for man skal vel også se miljøministerens udtalelse i dag i lyset af det, jeg hørte miljøministeren sige på P1 i lørdags, nemlig at miljøministeren i de første 10 dage, hun var minister, selv troede på, at der ikke var sparet på miljøområdet i finansloven for 2005, men det måtte hun nu erkende var forkert.
Det er vel i lyset af det, at miljøministeren i dag på tv har sagt, at der ikke vil være besparelser på finansloven for 2006 på miljøområdet.
Det er jo sådan set i den sammenhæng, at miljøministeren erkender, at der på 2005-finansloven, som vi behandler i dag, er nedskæringer efter hendes opfattelse, og lover, at det vil der ikke være i 2006.
Med den lille stemmeforklaring vil jeg spørge, om finansministeren nu klart kan svare, at miljøministeren har dækning i regeringen og også hos finansministeren for sin udtalelse i dag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg sagde i et af mine tidligere svar, at som jeg husker det, steg skattetrykket 1 procentpoint fra 1993 til 2001 - det er på stående fod, hæng mig ikke op på decimalerne - og er det en stigning?
Ja, det er en stigning.
Så er jeg ikke sikker på, at jeg forstod hr. Rohdes spørgsmål.
Hvis der lå det i det, om det er fair, at skatten stiger i takt med, at ens løn stiger, er det jo netop det, der gælder for indkomstbeskatningen i dag, kan man sige.
Når min løn stiger, jamen så stiger min skat også, og sådan er det vel også med regeringens skattestop.
Jeg ved ikke, om det er sådan, men det kunne selvfølgelig være spændende, hvis det er sådan, at regeringen overvejer at lave reglerne om, så indkomstbeskatningen også udsættes for et stop.
Var det det, der lå i spørgsmålet?
Så begynder det at blive interessant.
Thor Pedersen (V), 2004-09-07:
Altså jeg har samme tillid til ansatte i Miljøministeriet, som jeg har til alle andre, må jeg sige.
Det, der er afgørende, er jo, hvad det er for et beløb, der står til rådighed til miljøindsats.
Det er jo det, det drejer sig om.
Når det gælder politi og forsvar, så er det jo ikke rigtigt, at der ikke er tale om produktivitet.
Jeg er bekendt med, at det, man forhandler om, når man fastsætter rammen, er, hvad det overhovedet er muligt at opnå, hvad der er i gevinster, hvad det er, man kan gøre på en anden måde.
Kan man lave en anden struktur?
Er det en anden udrustning?
Altså hele det
produktivitetsbegreb er jo indeholdt i den politiske aftale, der ligger.
Hvis ikke vi havde en politisk aftale om forsvaret, så ville der også være en løbende vurdering hvert eneste år om, hvad det var, man kunne, og det samme med politiet, hvor vi også har indregnet, hvad det er for et potentiale, de selv har til at gøre ting på en anden måde.
Det sidste først: Vi har ingen grønthøster.
Jeg må bede om, at folk har set en grønthøster, før de taler om den.
Vi har ingen grønthøster.
Vi har en forventning om, at vi løbende er i stand til at gøre ting bedre.
Det er en menneskelig udfordring.
Jeg er meget krænket på de offentligt ansattes vegne, når man siger, at der ikke er nogen produktivitet eller produktivitetsstigning i det offentlige, for det er der.
Disse 2 pct. eller 1 pct., eller hvor meget det nu er, er et udtryk for en produktivitetsforbedring.
Det havde
den tidligere regering
, og det har vi også.
Man kan diskutere niveauet, men selve tankegangen bag er, at der skal være en udfordring til at gøre ting bedre.
Men hvad der kommer til at stå på kontoen, er der ingen, der er i stand til at sige, før vi ser den samlede prioritering. Når det gælder »Danmark 2010«: Vi følger den strikt.
Jeg vil gerne sige, at nettogælden var 26 pct. i 2001.
I øvrigt er den, hvis man indregner fondene, nede på 0,5 pct. i 2010, men det ville være forkert efter min opfattelse.
Vi har nøjagtig den samme gældsafvikling, som har ligget som forudsætning for »Danmark 2010«.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Netop i spørgsmålet om fleksibiliteten og muligheden for at vælge mener jeg altså, at hr. Nicolai Wammen fortier den del af Socialdemokraternes forslag, som skal være med til at finansiere de lavere daginstitutionstakster, nemlig at man klipper i børnechecken.
Børnechecken giver efter vores opfattelse reelt forældrene mulighed for at vælge frihed til at være sammen med deres børn - og burde gøre det, hvis vi i øvrigt lagde tingene endnu mere om, end der er udsigt til at vi kan gøre selv under en borgerligt ledet regering, sådan at pengene fulgte barnet.
Så ville man jo for alvor med en endnu større børnecheck kunne give forældrene den fulde valgfrihed i forhold til, hvordan man ville indrette sig, sådan at man fik bedre sammenhæng mellem arbejdsliv og familieliv.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg er glad for, at hr. Jann Sjursen i sit svar gjorde opmærksom på, at han også kan se gode ting.
Men jeg vil gerne stille hr. Jann Sjursen et spørgsmål i forbindelse med det, at en familie skal betale betydelig mindre i daginstitutionstakst, altså de 1.000 kr., som Socialdemokratiet har foreslået, for der siger hr. Jann Sjursen, at det ikke vil give mere fleksibilitet i familien. Alt andet lige gør det vel, at man med en bedre økonomi kan indrette sig mere fleksibelt, sådan at man kan vælge at være mere sammen med sine børn, hvis det er det, man har lyst til, eller at man kan vælge at bruge de penge, man sparer på den konto, til noget andet. Det er mere for at sige, at den mulighed er der jo, og dermed ikke sagt, at der ikke er områder, hvor Kristendemokraterne og Socialdemokraterne ser forskelligt på tingene, selvfølgelig er der det.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Nu forsøgte hr. Henrik Vestergaard med den brede pensel at tegne det socialdemokratiske udspil.
Det yder det selvfølgelig ikke fuldt ud retfærdighed, men jeg vil alligevel sige, at hvis man ser på det i den brede tegning, så er der her en ideologisk forskel mellem Kristendemokraternes og Socialdemokraternes tænkning.
Det var jo det, som hr. Henrik Vestergaard specifikt spurgte til. Jeg medgiver gerne, at Socialdemokraterne afsætter flere midler, end regeringen gør, til børnefamilierne, og også, at der er de to positive elementer, som hr. Nicolai Wammen helt præcis nævner, nemlig muligheden for flere omsorgsdage, og at forældre får mulighed for at være sammen med deres børn i forbindelse med sygdom, som vi ser positivt på.
Men overordnet set
bærer Socialdemokratiets udspil præg af, at man sådan set ikke så meget er optaget af - bortset fra når man taler om, at forældre kan være sammen med børnene i forbindelse med sygdom - at forældre skal have mere tid sammen med deres børn.
Det bærer præg af, at det skal være billigere at have børn i daginstitution, og det giver altså ikke mere tid sammen med far eller mor, hvilket er det, der er vores fokuspunkt, når vi taler om en bedre børnepolitik.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg kunne forstå på hr. Jann Sjursens svar til hr. Henrik
Vestergaard, at der er dele af Socialdemokratiets forslag på børneområdet, som Kristendemokraterne ikke er så glade for. Men jeg vil gerne bede hr. Jann Sjursen bekræfte, at det, Socialdemokratiet foreslår med 1.000-kroners-forslaget, er noget, der alt andet lige vil tilføre børnefamilierne en bedre økonomi frem for det modsatte.
Der bliver tilført penge til børneområdet i det socialdemokratiske forslag.
Jeg vil også gerne høre hr. Jann Sjursens holdning til de omsorgsdage, som Socialdemokratiet foreslår, og også muligheden for, at forældre med syge børn tidligere end nu kan være sammen med deres børn på hospitalet.
Det er blot for at sige, at der er områder, hvor vi er uenige - det respekterer jeg - men vi er enige om at opprioritere børneområdet i forhold til det, regeringen har lagt frem, og der er konkrete områder, formoder jeg, hvor vi også kan nærme os hinanden mere, end svaret til hr. Henrik Vestergaard umiddelbart kunne give indtryk af.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Jeg kan gentage noget af det, jeg sagde i min ordførertale.
For det første synes vi, det er utrolig vigtigt, at børn kan få lov til at være sammen med deres forældre under sygdom.
Vi synes, det er vigtigt, at man også, hvis vi endelig skal tale om daginstitutioner, ser på kvaliteten i daginstitutionerne, altså indholdet, og også på de normeringer, der er.
Det synes vi faktisk er vigtigere end en egentlig pasningsgaranti.
Vi synes, det er vigtigt, at vi også får en børneombudsmand.
Vi synes det vigtigt, at man får gennemført en lov, som sikrer, at arbejdspladser også har en familiepolitik.
Det vil være nogle af de krav, som vi vil møde frem med i forbindelse med debatten om, hvordan man kan udmønte, ikke 100 mio. kr., men flere penge end det, som regeringen har lagt op til.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Nu kan man jo sige, at den 1-års-barselorlov i den grad har været med til at give forældre mere tid til at være sammen med deres børn. Pasningsgarantien vil jo være med til at sikre, at der ikke er usikkerhed hos børnefamilierne, og at man kan starte på sit job til tiden.
Så jeg synes sådan set, det er et fornuftigt fundament i forhold til at sikre trygge familievilkår.
Men hvad er det så for nogle krav, Kristendemokraterne stiller op, der ellers skal være til børnefamiliepolitikken?
Jeg kan forstå, at man har afvist Socialdemokraterne fuldstændig.
Hvad er det for nogle yderligere ting, man kunne forestille sig?
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Jeg takker for spørgsmålet fra hr. Henrik Vestergaard vedrørende Socialdemokraternes børnepolitik.
Jeg er lige ved at sige, at det nærmer sig et ledende spørgsmål.
Men jeg kan forsikre hr. Henrik Vestergaard om, at det udspil, som Socialdemokraterne har fremlagt på børneområdet, er og bliver ikke Kristendemokraternes udspil eller Kristendemokraternes politik.
Vi står langt fra den tænkning, som Socialdemokraterne udviser på børneområdet, når det gælder om at beskære børnechecken og dermed også forhindre, at forældre får større valgmuligheder, og at bruge den til bl.a. at finansiere lavere daginstitutionstakster.
Det mener vi så i øvrigt heller ikke er udkommet af det, som regeringen har spillet ud med, for så vidt angår at bruge
de fire gange 100 mio. kr. de kommende år på børneområdet, hvor regeringen vil have en børnepasningsgaranti presset igennem over for kommunerne
Det giver jo ikke mere tid for forældre sammen med deres børn.
Derfor skal der nogle andre boller på suppen i forhold til regeringens eget udspil, hvis man skal nå det, som endda også Venstre normalt taler om, nemlig at forældre skal have mere tid til deres børn.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Nu håber jeg ikke, at det, hr. Jann Sjursen snakkede om, da han talte om at rette op på konsekvenserne af skattestoppet,
er de besparelser på el-, vand- og varmeregningerne, som landets pensionister har nydt godt af de sidste 3 år, for så tror jeg, at ordene »rette op« får en anden betydning.
Jeg vil nu hellere snakke om den anden ende af aldersskalaen, for hr. Jann Sjursen er optaget af børnepolitik, og der står det jo Kristendemokraterne frit for at vælge og vrage mellem de forskellige finanslovudspil og
også mellem skattehop og skattestop
til Socialdemokraternes forslag om at beskære børnechecken for de 0-6-årige, fjerne tilskuddet til, at familier kan passe deres børn privat - og vi kan også tage den 1-årige barselorlov med - mod, at man fastlåser et 1.000-kroners-institutionsprisprincip og så siger, at det i øvrigt kun går til offentlige institutioner.
Er det også Kristendemokraternes politik?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det er klart, at det, vi gør, er at sænke skatten på arbejde, og det betyder, at arbejder man meget, jamen så får man også meget ud af det radikale skatteudspil.
Men fordelingsmæssigt holder udspillet også vand.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Jeg har forstået, at en af de ideer, man har, altså er atter at lade de grønne afgifter stige - ganske vist kun i takt med pris- og lønudviklingen - og så må man kigge på indkomstskatten, der åbenbart skal sænkes.
Er det sådan, at hr. Morten Helveg lige vil indvi mig i, hvordan den sociale profil i det oplæg ser ud?
Når man sænker marginalskatten, er det så dem, der tjener meget, der får den største skattelettelse, eller er det dem, der tjener mindst?
Og når man hæver de grønne afgifter, rammer det så f.eks. pensionister og lavtlønsmodtagere lige så hårdt som den familie, der tjener en halv million?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det er en meget fantasifuld udlægning af vores skatteloft, hr. Vestergaard giver, men selvfølgelig skal der jo være tidsmæssigt sammenfald.
Det er klart, at sådan må det nødvendigvis være.
Det var i øvrigt det, hr. Kristian Thulesen Dahl læste op fra allerede tidligere på dagen, så det har vi sådan set forsøgt at byde meget åbent på, og det sker alt sammen med henblik på at kunne sænke skatten på den sidst tjente krone markant.
Henrik Vestergaard (V), 2004-09-07:
Jeg kan forstå, at såfremt en skat sættes ned, skal en anden sættes op, for velfærden må jo ikke udhules, og at man har bestemt, at indkomstskatten skal falde, og giver sig selv 100 dage til det, fordi man skal have fundet ud af, hvordan det skal gøres.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, for de tanker må man have gjort sig i et ansvarligt parti som Det Radikale Venstre: Hvilke skatter er det så, der skal sættes op?
Man snakker jo ikke om erhvervstilskud og alt muligt andet.
Man taler om, at der er nogle skatter, der skal sættes op, fordi nogle andre bliver sat ned, og at velfærden ikke må udhules.
Hvis hr. Morten Helveg lige kan forklare os herinde og befolkningen, hvad det er for nogle skatter, man har planlagt at sætte op, vil jeg gerne vide det.
Spørgsmål nr. 2
: Er der garanti for, at der bliver tidsmæssig sammenhæng mellem, hvilke skatter man sætter ned, og hvilke man sætter op under det stigende skatteloft?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-09-07:
Det er jeg med på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg takker for tippet fra hr. Hedeboe og vil sørge for at viderebringe det til vores trafikordfører, der i øvrigt sidder og arbejder intenst med et udspil på området.
Det er grunden til, at det ikke er nævnt i vores finanslovudspil. Jeg skal ikke stå her og love en præcis dato, men det bliver i løbet af efteråret, at der kommer et radikalt udspil på det felt.