runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-05-07:
Der er jo en underlig modstrid i det, hr. Kristian Jensen siger. Hr. Kristian Jensen roser vurderingsfolkene for at have gjort et godt stykke arbejde, og derefter slutter han med en kommentar til det, fru Charlotte Antonsen var inde på, og siger, at man har pumpet vurderingerne op år for år.
Nej, vurderingsmændene har sådan set passet deres arbejde, og da det er gået rigtig, rigtig godt i riget de seneste år, hvor vi har haft en socialdemokratisk ledet regering, er ejendomspriserne steget, og renten har været lav.
Hvis man går tilbage til den sidste periode, hvor vi havde en KV-regering, og priserne faldt dramatisk, passede vurderingsfolkene også deres arbejde og satte vurderingerne ned, så de passede bedst muligt til handelsprisen.
For mig at se
er det underligt, at vi skal diskutere vurderingernes korrekthed, for skatteministeren har jo givet udtryk for, at vurderingerne skal være rigtige, i hvert fald i alle samrådene og i alle de svar, vi har fået.
Men nu hører jeg både hr. Kristian Jensen og fru Charlotte Antonsen sige, at nu skal vi have lavere vurderinger end dem, der svarer til handelspriserne, og derfor er det for mig at se dybt mystisk og overhovedet ikke sammenhængende.
Så siger hr. Peter Christensen, at det ender ikke i et sort hul, hvis man sender en klage.
Nej, men vi har bare spurgt: Når det ikke ender i et sort hul, hvor ender det så?
Det har skatteministeren endnu ikke svaret på.
Han har i hvert fald ikke svaret, hvordan han vil undgå, at de ender i et sort hul, og derfor havde vi glædet os til, at vi måske denne højtidelige dag ved andenbehandlingen kunne få det en lille smule oplyst.
Men det er der jo ikke meget der tyder på. Så til fru Charlotte Antonsen, som spørger til loftet over ejendomsskatten: Jamen fru Charlotte Antonsen diskuterer altså stadig det foregående forslag.
Det er selvfølgelig beklageligt at være kommet for sent i salen til en debat, der er overstået, men hvis formanden efter mit indlæg her meddeler, at han gerne genoptager den debat, deltager jeg gerne i den.
Kristian Jensen (V), 2002-05-07:
Der er ingen tvivl om, at en lang række, for ikke at sige alle de vurderingsfolk, vi har haft - de mænd og kvinder, som har lavet et godt og stort stykke arbejde - selvfølgelig kan føle, at dette lovforslag er en bortdømmelse af deres arbejde.
Men det synes jeg overhovedet ikke er rimeligt, og derfor er jeg heller ikke enig i de betragtninger, der er kommet frem.
De har gjort et stort og nyttigt stykke arbejde, men nu er der kommet en ændret beskatning, og derfor vil vurderingens organisation naturligvis også tilpasse sig.
Når jeg går herop igen, er det sådan set, fordi jeg ikke synes, fru Charlotte Antonsens spørgsmål var fejlplaceret.
Jeg synes, det var meget rimeligt, for
når der er denne store interesse for at få en organisationsstruktur som den, vi kender - den, der var tilpasset det gamle skattesystem, hvor man netop skulle pumpe ejendomsvurderingen op år efter år efter år for at få en større ejendomsværdiskat hjem, og som Socialdemokratiet så indædt forsvarer og kæmper for - er det da et meget godt spørgsmål fra fru Charlotte Antonsens side: Vil Socialdemokratiet, hvis den ulykke skulle komme over det danske land, at de kom tilbage i regeringsstolene, genindføre den ejendomsværdibeskatning, der nu bliver lagt loft over?
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Det, der får mig herop endnu en gang, er hr. Ole Stavads svar om klageadgangen, hvor hr. Ole Stavad konstaterede, at ministeren mener, at der ikke var nogen vildledning i den forbindelse, og samtidig antydede, at det er en vildledning.
Jeg synes, det er vigtigt at få præciseret tingene her fra talerstolen, så der ikke bliver misforståelser ude i det ganske land.
Fra Venstres side er det helt klart opfattelsen, at hvis man mener, der er noget at klage over med hensyn til ejendomsvurderingen - det tror vi ikke der er, men skulle der alligevel være noget at klage over - vil vi absolut ikke
anbefale folk at lade være med at klage.
Så skal de selvfølgelig klage.
Men jeg vil gerne spørge hr. Ole Stavad, om han ikke er enig i, at der ingen problemer er.
Hvis man som boligejer ønsker at klage over sin ejendomsvurdering, gør man, som man altid har gjort, og klagen vil blive behandlet.
Der er ingen klager, der vil forsvinde ned i et sort hul, og derfor er der overhovedet ingen problemer på området.
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-07:
Ja, det ville da være mærkeligt, hvis man ikke kunne finde nogle vurderingsmænd, som var utilfredse med, at de nu bliver fjernet.
Det skal ikke være kommunerne, der har meget stor indflydelse på det, der reelt er en pengemaskine for kommunerne selv.
Kan man sikre en objektivitet, hvis man siger til kommunerne: Gå ud og vurder ejendommene, så får I 1 pct. af alle pengene i kassen?
Det er jo det, der er problemet.
Man skal have én myndighed, der vurderer, og en anden myndighed, der får pengene ind, for at det kan gøres objektivt, ellers er det jo bare en pengemaskine.
Hr. Stavad var lidt tidligere inde på, at han har en vis erfaring på området.
Det vil jeg nu sætte et stort spørgsmålstegn ved.
Jeg kan ikke mindes, at jeg nogen sinde under en socialdemokratisk regering har set, at der er blevet lagt loft over nogen former for ejendomsskatter, men det kan være, hr. Stavad kan hjælpe mig her.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Jeg går ud fra, at det delvis skal være svar på de spørgsmål, som blev stillet.
Men nu har hr. Ole Stavad jo også været inde på dem, så jeg skal bare tilslutte mig, at det netop er styrken i det eksisterende system, at det ikke låser noget fast, man vurderer løbende med en vurdering hvert år.
Det ved hr. Kristian Jensen jo også godt.
Til hr. Peter Christensen: Ja, jeg synes også, det er forunderligt.
Jeg synes, det er forunderligt, at nogle ordførere kan mene, at der gives klare svar og fyldig information, og at det, der siges, er meget klart.
Det synes jeg også er forunderligt, men jeg skal lade være med at gøre mig klog på, hvad årsagen er.
Men jeg kunne alligevel godt tænke mig at læse op af et brev, jeg har fået fra en fremtrædende Venstremand, som også er vurderingsmand ude i kongeriget: »Min bekymring går på, hvem der skal føre tilsyn med Told og Skats embedsmænd, som fremover skal fastsætte ejendomsvurderingen.
I modsætning til vurderingsrådet er Told og Skats embedsmænd en del af Skatteministeriet med ministeren som øverste forvaltningschef og med en række overordnede, som alle har instruktionsbeføjelser over for dem i enkeltsager.
Det er med andre ord en diskussion om forvaltning i uafhængige nævn og råd kontra sagsbehandling i et ministerium, som bør vurderes kritisk.
Et internt tilsyn i Told og Skat vil være lige så afhængigt af instruktionsbeføjelser oppefra som sagsbehandlerne, så den løsning er ikke logisk og praktisk holdbar.
Jeg kan sagtens forestille mig, at den til enhver tid siddende skatteminister med tilhørende ministerium vil blive udsat for forsøg på påvirkning fra enkeltpersoner, som ønsker en favorabel behandling af deres sag eller ansættelse af en lavere ejendomsvurdering, end der er belæg for.«
Det skriver en af Venstres fremtrædende folk ude fra det åbne land, og det synes jeg burde gøre indtryk på i hvert fald nogle i Venstres folketingsgruppe.
Jens Rohde (V), 2002-05-07:
Prioriteringerne må være op til amterne og til kommunerne.
Det er det, vi har det lokale selvstyre til.
Det her handler om, hvorvidt de aftaler, man indgår, skal overholdes eller ej.
Jeg må spørge hr. Villy Søvndal: Hvad skal vi dog med et aftalesystem, hvis det er sådan, at det er fuldstændig ligegyldigt, hvad man aftaler mellem regering, amter og kommuner?
Hvad skal man med sådan et system, hvis det skal være sådan, at man bare kan blæse det en hatfuld og så lade
det offentlige forbrug stige og stige og stige?
Og hvem betaler den pris i sidste ende?
Det gør skatteborgerne, men det tænker hr. Villy Søvndal måske ikke så meget over.
Ole Stavad (S), 2002-05-07:
Jeg synes, fru Charlotte Antonsens indlæg bar tydeligt præg af, at hun ikke har fulgt sagen, for fru Charlotte Antonsens indlæg handlede om noget ganske andet end det, vi diskuterer nu.
Om man har den ene eller den anden slags vurderingsorganisation, har sådan set ikke så meget at gøre
med skattestoppet.
Skatteministeren har oplyst, at han stadig vil sikre, at vurderingerne skal svare til handelsværdien, så derfor var det et mystisk indlæg, fru Charlotte Antonsen kom med.
Det kan godt være, hun er kommet et forslag for sent og gerne ville have haft ordet til den foregående sag, L 100, for så kunne der måske have været en eller anden form for sammenhæng mellem det, fru Charlotte Antonsen sagde, og det forslag, som var til behandling.
Det var der ikke her, men kom bare igen.
Så til hr. Peter Christensen, der siger, at vi jo har fået svar: Ja, vi har fået bekræftet, at de meddelelser, der går ud, har en forkert adresse, for de, der skal tage sig af klagerne, er væk.
Selv om lovforslaget ikke er vedtaget, er de væk, og derfor ændrer det ikke noget som helst ved, at det er en vildledning af borgerne, der sendes ud.
Men det mener skatteministeren ikke er noget stort problem, for telefonnummeret er jo rigtigt.
Men det kan man jo have forskellige opfattelser af.
Det ligger alene i, at vi ikke har et system, hvor vi går rundt og besøger alle for at se, om de har fået et nyt køkken, og hvad der ellers er lavet af renoveringer, osv.
Derfor er det fuldstændig afgørende, at vi har et vurderingssystem som det, man har i dag, hvor man tager 10 pct. ud og foretager konkrete vurderinger.
Men forskellen er, at hidtil har det været sådan, at selv om der var en vurdering, der var forkert i 2 år, 3 år eller 4 år, kom man til at betale det rigtige, når den blev rettet.
Det er dét, man fjerner nu.
Nu bliver der lagt cement over de forkerte vurderinger, og det er åbenbart det, Venstre står for.
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Først får vi fra hr. Jacob Buksti en tilkendegivelse om, at det her lovforslag har fået en grundig behandling.
Det vil jeg nikke genkendende til.
Og det glæder mig, at vi deler den opfattelse, for vi kan jo gå tilbage til førstebehandlingen
Her er jeg nødt til at sige, at det er pudsigt, at man som ordfører på den samme sag kan have absolut den modsatte opfattelse, netop at skatteministeren er modtagelig over for argumenter, og at skatteministeren giver nogle klare svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Derfor undrer det mig også, at hr. Ole Stavad endnu en gang skal tage fat i klagevejledningen som et problem.
For er det ikke rigtigt, at i samrådsspørgsmål G blev der svaret klart og tydeligt på, at man skulle henvende sig til det telefonnummer, der står på den meddelelse, der er blevet sendt ud?
Så der er ingenting at være bekymret for.
Er hr. Ole Stavad ikke enig i det og enig i, at han har fået det svar forlængst?
Kristian Jensen (V), 2002-05-07:
Vi har jo set et slående eksempel på det at være politisk vejrhane ved de to foregående ordførere.
Da vi diskuterede det foregående lovforslag, var der en dyb og inderlig mistillid til vurderingsorganisationerne.
Der blev sådan frembragt billeder i mit hovede af, at der nærmest er tusindvis af fejlagtige vurderinger, hvor det bare flød rundt med forkerte tal.
Men nu er vurderingsorganisationerne det eneste rigtige og nærmest ufejlbarlige i dette land.
Og derfor vil jeg bare stille hr. Jacob Buksti et par enkelte spørgsmål.
Er det hr. Jacob Bukstis opfattelse, at alle ejendomme i dag bliver vurderet individuelt, udvendigt og indvendigt?
Er det sådan, at alle de ejendomsvurderinger, der kom ud, er grundlag for en individuel behandling?
Eller er det faktisk sådan, at der allerede i dag for langt hovedparten af ejendommene sker en vurdering på baggrund af en procentvis fremskrivning på baggrund af et gennemsnit af de hushandler, der er i et givet område?
Villy Søvndal (SF), 2002-05-07:
Jeg tror, at hr. Jens Rohde er nødt til at orientere sig lidt i virkeligheden uden for Christiansborg.
Jyllands-Posten er med garanti tættere på hr. Jens Rohde end på mig sådan i politisk hovedorientering.
Hvad er overskriften dér?
Store nedskæringer i amter og kommuner, 2.000 færre ansatte alene i amterne på følsomme velfærdsområder, og så kommer kommunerne oveni. Til hr. Jens Rohde: Meget kan man benægte, men det lønner sig ikke at benægte fakta.
Virkeligheden er, at den her regering laver det største angreb på de centrale velfærdsområder, vi har set nogen regering lave i mange, mange år.
Det synes jeg så også at hr. Jens Rohde siger meget klart.
Når valget står mellem regeringens løfter og velfærd, er man villig til at tvinge igennem, at kommunerne skal spare - det er det, hr. Jens Rohde kalder at prioritere - også på ømme områder som ældreområdet og over for de mest udsatte grupper.
Og dér synes jeg, at det ville klæde hr. Jens Rohde at vedstå, at sådan ser billedet ud.
Jens Rohde (V), 2002-05-07:
Jeg er nødt til at sige, at hvis man har et forbrug på en forventet efterbevilling, har man naturligvis et problem, og problemet er måske, at den tidligere regering har givet amter og kommuner lov til at bryde de aftaler, som man har lavet, uden at blinke med øjnene, og dermed er det offentlige forbrug kommet ud af kontrol.
Men der er jo ikke tale om nedskæringer.
Der er jo en vækst i både amter og i kommuner.
Og samlet set bliver der jo ansat 6.000 mere i den offentlige sektor alene i år og 4.000 næste år, det er 10.000 mere inden for de næste 2 år.
Hvordan kan hr. Villy Søvndal dog få det til en nedskæring?
Charlotte Antonsen (V), 2002-05-07:
Jeg kan godt forstå, at socialdemokraterne er bekymret.
Det er også dybt bekymrende, for tænk, nu sker der noget på skatteområdet!
Nu gør vi ikke bare, som hr. Stavad var oppe og foreslå, nemlig udskyder og udskyder det, og i mellemtiden stiger skatterne igen og igen.
Det er klart, at det er bekymrende, når der nu i Folketinget er flertal for at vende politikken på hovedet og begynde at reducere skatterne ved i første omgang på det her område at lægge et loft over.
Og det er jo loftet på ejendomsskatterne, der er baggrunden for forslaget her.
Det er jo det, der er det centrale.
Det er det, der er det vigtige.
Kan vi ikke få de to ordførere til at komme op og svare på: Hvis socialdemokraterne nu en eller anden gang skulle komme til magten igen, hvad vil man så gøre med loftet over ejendomsskatterne?
Vil man fjerne det igen, og vil man genindføre en hel masse vurderingsmænd, som på kommunens vegne skal rende rundt og hæve skatterne igen og igen og igen?
Vil man starte den gamle, socialdemokratiske spiral?
Er det det, man vil?
Aage Frandsen (SF), 2002-05-07:
Det er selvfølgelig ikke korrekt, at Venstre slet ikke vil have, at folk skal betale skat, men vi kan jo nok være enige om, at Venstre synes, at skatten ikke skal stige - man har foreslået skattestop - og specielt skal skatten ikke stige for nogle bestemte mennesker, og skatten skal sættes ned for nogle bestemte mennesker.
Det er jo også derfor, regeringen ud over skattestoppet har fremsat forslag, som allerede i 2002 betyder ca. 1 mia. kr. - måske lige i underkanten - i skattelettelser til bestemte grupper af mennesker.
Men vi kan jo bede skatteministeren, nu da forslaget skal tilbage, om at lave en kommentar på det i forhold til, at Venstres ordfører mener, det er helt overflødigt.
Men vi mener rent faktisk ikke, at det er overflødigt.
Det er et forsøg på at værne i forhold til, om det så er en sluse eller det er en ladeport, det er i hvert fald i en åbning i forhold til noget, som ikke er forretningsmæssigt begrundet.
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Jeg er nødt til at spørge SF, om de ikke er enige i, at man i ligningsvejledningen tager højde for dette problem; det er den vejledning, der omhandler skatteunddragelse og -undgåelse, og som jeg citerede fra før. Er SF ikke enig i, at det er et unødvendigt forslag, da der allerede i skattelovgivningen i dag tages højde for det problem?
Hr. Aage Frandsen siger, at Venstre ikke ønsker, at der skal opkræves skat.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Vi anerkender også, at Venstres vælgere må betale skat, men vi vil selvfølgelig også sikre, at der ikke betales hverken for meget eller for lidt. Jeres ændringsforslag går jo altså på, at der ikke skal gives tilladelse til en skattefri omstrukturering, såfremt den eneste grund til, at man vil have den tilladelse, er, at man vil spare skat.
Der er jeg nødt til at spørge, om ...
Aage Frandsen (SF), 2002-05-07:
Som den socialdemokratiske ordfører gav udtryk for, er der jo i virkeligheden tale om 16 lovforslag, og når lovforslaget her behandles under ét, kan vi selvfølgelig ikke være med til det.
Der er nogle enkelte dele, som vi kunne have været med til at gennemføre. Vi har forsøgt - og der mener Venstres ordfører, at det er helt overflødigt; det er vi altså ikke sikre på at det er - at dæmme op for den der voldsomme foræring til erhvervslivet, ikke ud fra et virksomhedsoverdragelsessynspunkt, generationsskifte osv., men mere, fordi det, der er formålet, er udsættelse af skat.
Det er selvfølgelig, fordi Venstre ikke er vild med, at man skal betale skat, og specielt ikke, at Venstres vælgere skal betale skat.
Det er sådan set en ærlig sag.
Jeg synes ikke, det er godt, men det er da et synspunkt, man kan have, kan jeg forstå.
Vi har stillet nogle ændringsforslag ud fra betragtningen, at vi mener, at så gør man det da lidt mindre slemt.
Det samme gjorde vi med et tidligere forslag, hvor det, efter hvad vi kan se, var helt forfærdeligt, hvad der ville ske med det, som regeringen lagde op til.
Der er et enkelt spørgsmål, jeg vil stille skatteministeren.
Det kan godt være, at det er kompliceret - jeg kan i hvert fald ikke selv svare på det, men jeg kan stille spørgsmålet - og det kan være, at jeg, hvis skatteministeren ikke besvarer spørgsmålet, vil have forslaget tilbage i udvalget, for jeg har fået at vide, at det, der står i § 11 under nr. 7, som vedrører havne, lufthavne, gas-, vand- og fjernvarmeværker osv., osv., er bestemmelser, der, som de er beskrevet her, ikke kan gennemføres af Danmark, uden at man får det godkendt i Europa-Kommissionen, fordi det kan være et problem i forhold til konkurrencesituationen.
Jeg tør ikke sige, om det er rigtigt.
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Formålet med SF's ændringsforslag synes at være at pålægge Danmark at følge reglerne i EU's fusionsbeskatningsdirektiv. Men det gør Danmark imidlertid allerede.
Således indeholder aktieavancebeskatningslovens § 13 to forskellige regelsæt, hvorefter der kan gives tilladelse til succession ved ombytning af aktier.
Det efterleves i praksis.
Der står i ligningsvejledningen under overskriften »Skatteunddragelse og -undgåelse«, at: »Det fremgår af fusionsbeskatningsdirektivet artikel 11, stk. 1, at en medlemsstat helt eller delvist kan afslå at anvende bestemmelserne om skattefri aktieombytning
, såfremt en ombytning som hovedformål eller et af hovedformålene har skatteunddragelse eller -undgåelse.
Det anføres endvidere, at såfremt den ansøgte transaktion ikke foretages ud fra forsvarlige økonomiske betragtninger, såsom omstrukturering eller rationalisering af aktiviteterne i de selskaber, der deltager i transaktionen, kan dette skabe en formodning for, at hovedformålet eller et af hovedformålene med transaktionen er skatteunddragelse eller -undgåelse.
Begrebet forsvarlige økonomiske betragtninger i fusionsbeskatningsdirektivets artikel 11 skal fortolkes således, at det er mere vidtgående end hensigten om blot at opnå en rent skattemæssig fordel.
Det er ansøgers opgave at afkræfte en sådan formodning«.
På baggrund af dette kan jeg afvise SF's ændringsforslag som værende helt unødvendigt.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Skatteministeren mener, at det, det handler om her, er en fundamental politisk uenighed om, hvorvidt der skal være skat på sygdom eller ej.
Det var det, som skatteministeren slog fast heroppefra.
Så vil jeg bare sige til skatteministeren, at det slet ikke er det, det handler om.
Det, det handler om, er, hvorvidt der skal være lige og fri adgang til sygehusbehandling i det her land; om det er sådan, at der skal være nogle, som kan betale sig foran i køen, som hr. Aage Frandsen var inde på; om det er sådan, at pensionisten, den deltidsarbejdende, den arbejdsløse, den selvstændige erhvervsdrivende, den medhjælpende hustru osv. skal rykkes om bag i køen, eller om det er sådan, at de også er almindelige skatteydere i dette land, og har lige ret til sygehus- og sundhedsbehandling.
Og det er dér, hvor regeringen har valgt at sige: De stærke skal først, og de svage skal til sidst.
Det er ikke en politik, Socialdemokratiet vil støtte, kan støtte eller nogen sinde har støttet.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Når man sidder hernede og kigger på skatteministeren og ser attituden heroppe, får man jo det indtryk, at alle sundhedsproblemer bliver løst, bare skatteministeren får lov
at gøre, som skatteministeren vil.
Kunne skatteministeren ikke oplyse, hvor mange det er, der bliver behandlet for de der 35 mio. kr., hvis sådan en operation koster 50.000 kr.?
Er der så noget, der tyder på, at det kommer ned i den der brede gruppe, som jo var helt afgørende i forbindelse med alkoholbehandlingen?
Er der noget som helst, der tyder på det?
Skatteministeren svarede i øvrigt ikke på det helt principielle spørgsmål: Hvad er den økonomiske forskel på et tilskud, hvor man betaler sygehusvæsenet, og et fradrag?
Hvad er den økonomiske forskel for skatteministerens økonomi?
Sandy Brinck (S), 2002-05-07:
Skatteministeren må meget undskylde, at vi er en lillebitte smule bekymrede for, ikke om der bliver hul i statskassen, men hvor stort det hul i statskassen er.
Oprindelig anslog man i lovforslaget provenutabet med - skriver man faktisk - stor usikkerhed.
Og så bliver man jo ikke mindre bekymret, når målgruppen bare kan gøres større eller mindre, uden at det betyder noget for det tal, der kommer til at stå på bundlinjen.
Det bliver man altså en lillebitte smule bekymret over.
Jeg forstår ikke, at skatteministeren ikke er den mindste smule bekymret.
Skatteministeren står selv heroppe og siger, at det kan gå lidt den ene vej, og det kan gå lidt den anden vej.
Nu sidder vi ikke med ansvaret for statens finanser, men skatteministeren sidder i en regering, der har ansvaret.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-07:
Det skal være en afsluttende bemærkning til fru Sandy Brinck og også til Kristeligt Folkepartis hr. Ole M. Nielsen.
Jeg henviser her til bilag 26, dateret den 30. april, hvor der jo argumenteres for i svaret: »På den ene side vil der være virksomheder, der som følge af ændringsforslagets krav om, at tilbuddet om sundhedsbehandlinger som udgangspunkt skal omfatte alle medarbejdere, vil vælge ikke at benytte ordningen.
Disse virksomheder ville måske have givet tilbuddet til relativt få medarbejdere, hvis kravet til den omfattede personkreds ikke var indeholdt i forslaget, jf. det oprindelige forslag.
Denne effekt skønnes at reducere provenutabet.
På den anden side vil der være virksomheder, der vil tilbyde flere medarbejdere sundhedsbehandlinger, end de ellers ville have gjort.
Denne effekt skønnes at forøge provenutabet.
Hvilken effekt der vejer tungest, er usikkert.
I betragtning af det i forvejen usikre grundlag for provenuskønnet forekommer et provenutab på omkring 35 mio. kr. årlig rimeligt, uanset om der er krav til den omfattede medarbejderkreds eller ej.«
Når jeg gerne har villet bibringe Folketinget den nøjagtige besvarelse på det spørgsmål, som flere nu har kredset om, er det for at gøre opmærksom på, at denne sag jo har været vurderet af Skatteministeriets eksperter nøjagtig på samme måde, som de samme eksperter har vurderet andre forslag under den tidligere regering. Man kan drage eksperternes vurdering i tvivl
, selvfølgelig kan man det
Men jeg siger bare, at det er de samme folk, der har givet en vurdering af dette forslag, som den tidligere regering benyttede sig af, og jeg har fuld tillid til dem.
Så til sidst en bemærkning til fru Sandy Brinck
: Det, som fru Sandy Brinck i virkeligheden sagde, er: Vi ønsker at gå en anden vej.
O.k., det er jo et valg.
Det er et valg, som Socialdemokratiet har truffet.
Det er et valg, som vi fik bekræftet her i dag af den socialdemokratiske ordfører.
Det er jeg ganske tilfreds med.