runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-04:
Ja, hvis det, hr. Henrik Svane sagde nu, kun gik ind ad det ene øre hos Dansk Folkepartis ordfører, så vil jeg godt gentage det: Dansk Folkeparti stemte imod Kosovonødloven.
De ønskede ikke, at én eneste fra Kosovo af dem, der var flygtet, skulle komme til Danmark, ikke én eneste.
Og så ønskede man, at de skulle sendes hjem alle sammen her det sidste halve år.
Men jeg fortalte før, hvordan situationen er, og i Kosovo har de altså et anderledes klima end i Danmark.
Det er bitterligt koldt.
Da Forsvarsudvalget besøgte dem dernede for tre uger siden, frøs
selv jeg, der er gammel soldat, om natten i en militærlejr.
Men i byerne, der lå ude ved siden af, og hvor mænd og kvinder og børn var indkvarteret, frøs det også, men der var ikke døre i husene, der var ikke vinduer i husene, der var ikke tag over, og der var ikke vand.
Jeg kunne unde hr. Peter Skaarup og familie at blive flyttet derned, så kunne det være, at hr. Peter Skaarup ville skifte holdning i løbet af nogle få timer.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Jeg siger tak til, jeg tror, det var både hr. Helge Adam
Møller, og hr. Henrik Svane og måske endda også hr. Jann Sjursen, der mindede mig om, hvordan Dansk Folkeparti stemte til Kosovosærloven. Det behøver man sådan set ikke at minde mig om, for jeg ved udmærket godt, at vi sagde nej til den, og det gjorde vi lige præcis af den årsag, at vi forudså, hvad der ville ske, nemlig lige præcis det, der er sket nu, at de 3.000 flygtninge, der var indeholdt i den lov, og som et flertal i Folketinget sagde skulle vende tilbage meget hurtigt, ikke er vendt tilbage.
Ca. en tredjedel af flygtningene er vendt tilbage, men resten er ikke vendt tilbage, og en del får opholdstilladelse på grund af det her lovforslag, som vi måske kommer til at vedtage, som Dansk Folkeparti ikke kommer til at støtte.
Det vil sige lige nøjagtig det, vi forudså.
Grunden til, at vi stemte imod loven, er det, der er kommet til at ske.
Når jeg så siger, at vi skal tage imod vores del af byrden, så mener jeg jo, at vi selvfølgelig skulle tage imod vores del af byrden nede i Albanien, i nærområdet, hvor Danmark har ydet en formidabel indsats sammen med andre lande.
Som hr. Helge Adam Møller selv sagde, kommer der på grund af NATO's bombardementer en meget, meget stor flygtningestrøm, og den ydede Danmark sit bidrag til at huse i nærområdet, og så sørgede vi for efterfølgende, at de flygtninge vendte tilbage.
Og det er sket, og derfor er det
, jeg selvfølgelig siger, at de flygtninge, der er kommet til Danmark, også kunne være vendt tilbage for lang tid siden, altså før der var vinter.
Den her diskussion har vi jo haft i et halvt år, så vi kunne jo sagtens have sendt de her flygtninge tilbage for over et halvt år siden, hvor der ikke var vinter, hvor der ikke var koldt.
Derfor er det altså, at vi sagde nej til Kosovosærloven, og vi vil også argumentere for, at man fremover, når man laver den slags beslutninger, ikke laver særlove, men laver en lovgivning, som den slags tilfælde kan holdes indenfor.
Det vil sige, at der bliver plads til, at vi i Danmark også kan tage vores del af byrden.
Men der er jo ikke plads til, at vi kan tage vores del af byrden, hvis vi hvert eneste år skal tage det store kontingent, som vi tager i forvejen, af flygtninge, familiesammenføringer, ca. 15.000 om året, og de store udgifter, der ligger i det.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-04:
Til hr. Peter Skaarup: Jeg kan bekræfte hr. Helge Adam Møller angående rejsen til Kosovo og Bosnien med Forsvarsudvalget.
Jeg kunne i øvrigt unde, at Dansk Folkeparti var lidt mere flittige til at føle tingene og til at se dem i praksis.
Når man tænker på området op imod Serbien, hvor vi er i en by, hvor alt er væltet, man har ikke bare brændt den ned, man har også væltet den med bulldozere, man lever i telte, der står 200 børn, som går i skole udendørs, så kan man godt sige, at de bare kan fise tilbage i en fart.
Der er netop ganske koldt.
Og så skal vi huske på, at når ting er så spændte, når luften er så giftig, som den er, så kan vi altså også forcere en udvikling, så vi er med til at vælte det, der egentlig var formålet.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-04:
Hr. Peter Skaarup sagde i et tidligere indlæg, at Kosovoloven var endnu et udtryk for og et eksempel på en forfejlet flygtningepolitik.
Sandheden er jo den, at i Dansk Folkepartis øjne er enhver form for flygtningepolitik forfejlet, hvis den overhovedet giver mulighed for, at mennesker bliver modtaget i Danmark.
Vi skulle bære byrden i nærområderne i stedet for, sagde hr. Peter Skaarup.
Nu har jeg indtryk af, af Dansk Folkepartis hukommelse
er ekstremt kort.
Jeg tror, der er mange, der kan huske - jeg kan se, at hr. Skaarup smiler, jeg går ud fra, det er udtryk for, at han er enig med mig - situationen i Makedonien, i Albanien.
Makedonien som var ved at bryde totalt sammen. Så er det jo interessant at høre hr. Peter Skaarup mene, at det ikke var vores problem, og at vi måske nok kunne sende nogle penge og noget mad derned og nogle telte.
Men vi skulle overhovedet ikke være med til at aflaste det vanvid og kaos, der var dernede.
Og det samme med at sende flygtninge tilbage for et halvt år siden op til vinteren.
Jeg skal ikke gentage, hvad hr. Helge Adam Møller sagde om menneskesyn, men jeg deler hans bemærkninger.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-04:
Hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti vil jo meget gerne have det til at se ud, som om de ligesom har fået ret, at de 3.000 Kosovoalbanere, der kom til Danmark, bliver her.
Der er godt nok en tredjedel af dem, der er taget hjem, faktisk på trods af de anbefalinger, som UNHCR er kommet med, og på
trods af, at Danmark i virkeligheden ikke aktivt har bedt dem om at rejse hjem, netop fordi vi har afventet UNHCR's anbefalinger, som altså først kom i marts måned i år.
Derfor må jeg stille hr. Peter Skaarup spørgsmålet
endnu en gang: Er Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup fløjtende ligeglade med, hvad internationale organisationer som UNHCR rådgiver Danmark og andre lande om i den situation, som vi har stået i med hensyn til de fordrevne fra Kosovo?
Betyder det ikke en pind?
Eller hvad?
Eller er det bare Dansk Folkepartis hjemmestrikkede asyl og ofrets politik, der gælder.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Til hr. Ebbe Kalnæs: Det er helt korrekt, at Dansk Folkeparti ikke havde mulighed for at være med i Forsvarsudvalgets rejse til Kosovo, men det er da helt sikkert en interessant oplevelse, hr. Ebbe Kalnæs har fået.
Vi skulle have sendt dem tilbage for langt over et halvt år siden.
Det kunne vi have gjort uden problemer.
Danmark kunne bare have gjort det, som Dansk Folkeparti foreslog dengang, vi diskuterede det her: oprettet nogle mobile flygtningelandsbyer, som kunne være dernede den dag i dag og sørget for, at der var tryghed, varme, husly, og sørget for at give de personer mad, der havde brug for mad.
Men det var der jo ikke vilje til.
Der har ikke fra regeringens side været vilje til at oprette de mobile flygtningelandsbyer, som vi bad Thorkild Simonsen, den daværende indenrigsminister, om at oprette.
Det gjorde man ikke.
Man har ikke gjort det på noget tidspunkt.
På samme måde vil jeg sige til fru Dorte Bennedsen, at det er da fuldstændig rigtigt, at i Makedonien og Albanien var der store problemer for de flygtningestrømme, der var.
Men Danmark ydede sit bidrag til, at de blev løst bl.a. ved hjælp af Dansk Folkepartis stemmer.
Vi har stemt for hver eneste krone, der er bevilget i Finansudvalget til de her formål.
Endda har vi stillet forslag i Folketinget om, at man skulle bruge flere kroner, nemlig til de her mobile flygtningelandsbyer, men det ville man ikke være med til fra regeringens side.
Til hr. Jann Sjursen: Jamen vi er da bestemt ikke fløjtende ligeglade med de internationale organisationer
, men vi kan bare konstatere, at der var en række af de flygtninge, der var i Danmark, som er vendt tilbage af sig selv.
Der er en række andre lande, der har sendt flygtninge tilbage uden problemer, så behøver vi da ikke lade alle de flygtninge, der kommer til Danmark, blive i landet, fordi der er en international organisation, der har en holdning til det her.
Det mener jeg overhovedet ikke at man skal rette ind efter.
Må jeg så ikke afslutningsvis sige, at grunden til, at vi stemte imod Kosovosærloven, jo lige præcis var, at det forhold, som jeg kan fortælle her i dag, er blevet opfyldt.
Vi sagde, at den vil betyde, at vi ikke kan sende de flygtninge tilbage.
Og det er sket.
Der er sket det, at en række personer har fået opholdstilladelse og bliver i Danmark permanent på grund af denne her lov.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-04:
Jeg lærer nok aldrig helt at forstå hr. Peter Skaarup og på nogle områder hans menneskesyn.
Her havde vi 1 mio. mennesker, som på grund af borgerkrigen, på grund af NATO's bombardementer, som man blev nødt til at gennemføre for at tvinge Milosevic ud, så man kunne få en nation, hvor folk kunne bo igen, blev tvunget fra hus og hjem; unge og gamle, mænd og kvinder.
Mange af dem omkom under flugten, og det, hr. Peter Skaarup står og siger, er, at Danmark selvfølgelig ikke skulle have taget én eneste af dem.
Vi har gjort det.
Vi tog vores del af dem.
Vi tog 3.000 af den ene million.
Den ene tredjedel er vendt tilbage, de resterende 2/3 vender stort set alle tilbage i løbet af de næste tre, fire eller fem måneder, hvor der jo er mulighed for at komme til Kosovo, og det er der ikke om vinteren, hvor det fryser -40 grader.
Dér er det altså koldt, når der ikke er tag på huset, men for dem ønskede hr. Peter Skaarup også bare, at de kunne sulte, og at de kunne dø.
Hvad er det for et menneskesyn?
Henrik Svane (RV), 2000-05-04:
Jeg hæftede mig også meget ved en bemærkning fra hr. Peter Skaarup: Vi skal i Danmark tage vores del af byrden.
Og det var altså med hensyn til at tage flygtninge ind i landet.
Hvornår vil Dansk Folkeparti så være med til at stemme for de bevillinger, der er nødvendige til denne opgave?
Det har vi jo ikke set.
Og til hvor mange?
Hvor mange flygtninge, der får et midlertidigt ophold i Danmark, vil Dansk Folkeparti være med til at bevilge penge til? Det vil ikke blot interessere ordførerne i denne sal i denne debat, men jeg tror da i allerhøjeste grad også de borgere, der af en eller anden besynderlig grund stemmer på Dansk Folkeparti.
Hvor mange vil Dansk Folkeparti bevilge penge til kan komme ind i Danmark?
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Ja, der var en række spørgsmål.
Fru Jette Gottlieb spurgte om Albanien og de 400.000 flygtninge.
Det er fuldstændig klart og sikkert, at det var en stor byrde, men Danmark tog ikke bare økonomisk en del af den byrde på sine skuldre, vi sendte også nødhjælpsarbejdere derned.
Vi sendte personer fra Udlændingestyrelsen ned og valgte de flygtninge ud, vi gerne ville have til Danmark.
På samme måde mener jeg i øvrigt, at vi skulle gøre det, når vi skulle sende de personer tilbage.
Vi skulle sende nogle personer fra Udlændingestyrelsen i Danmark med ned og sørge for, at personerne blev installeret.
Det er svaret til hr. Jann Sjursen, at den måde skulle vi gøre det på.
Vi skal bære vores del af byrden, og der er ingen grund
Man kunne sagtens have afventet, at de mange flygtninge, der selvfølgelig meget hurtigt ville hjem fra Albanien og Makedonien, kom hjem, og så kunne man efterfølgende inden for en måned eller halvanden have sagt: Nu sender vi så de flygtninge, der er kommet til Danmark, hjem.
Det ville man sagtens have kunnet klare, og hvis der havde været en vilje til det, kunne man sagtens ved hjælp af enten mobile flygtningelandsbyer, nødhjælpsarbejdere eller personer fra Udlændingestyrelsen have sørget for, at de personer blev indkvarteret.
Men der var jo ikke nogen vilje til det.
Man havde jo ligesom lavet denne særlov og så brugt den som en sovepude.
Det har så medført, at der er nogle personer, der nu bliver i Danmark, der får opholdstilladelse i Danmark, forbliver her, og der er nogle personer, som måske kommer hjem.
Det kan vi så håbe på.
Hr. Henrik Svane spørger: Hvor mange flygtninge ønsker Dansk Folkeparti så at tage imod hvert år?
Jeg vil svare på den måde: Hvis det var sådan, at vi ikke modtog de her ca. 15.000 henholdsvis asylsøgere og familiesammenføringer om året, ville det for os at se være meget nemmere at tage imod et kontingent fra Kosovo, Ungarn, Tjekkiet, eller hvor der nu har været flygtningekatastrofer rundtomkring i Europa.
Det ville ikke for os have været noget problem, men det er et problem i dag, fordi vi hvert eneste år tager et så stort kontingent, som vi gør, nemlig de her 15.000 mennesker.
Så må jeg spørge hr. Henrik Svane: Hvor mange personer ønsker Det Radikale Venstre så fremover at tage imod? Hvis nu det stiger til 20.000, 25.000, 100.000, skal vi så tage det om året?
Kan det danske samfund absorbere det?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-04:
Hr. Peter Skaarups uvidenhed grænser til det mest groteske.
Hr. Peter Skaarup ved jo rent faktisk ikke, hvad det er der foregår.
En tredjedel på baggrund af det forløb, der har været med meldinger fra UNHCR, er ikke særlig få, når vi sammenligner med de lande, der er omkring os.
Vi har meget stor succes med vores repatriering, fordi den sker gedigent og ordentligt, fordi der faktisk rejser repræsentanter ned sammen med enkelte kosovoalbanere og laver videofilm og andet fra det område, de kommer fra, så de ved, hvad det er, de kommer ned til, så de tør tage springet, også før det er anbefalet, for nogle steder kunne det lade sig gøre, andre steder ikke.
Man laver faktisk et ordentligt stykke repatrieringsarbejde.
Det vil man også gøre med en del af de næste.
Det er rigtigt, der er valgt nogle ud, for der er altså folk, der er syge, og der kan være en lang række andre særlige forhold.
Der vil også være nogle af dem, der kan søge asyl efterfølgende, heldigvis, fordi de er i en situation, hvor det er nødvendigt.
Henrik Svane (RV), 2000-05-04:
Nu kender hr. Peter Skaarup jo godt forretningsordenen: Jeg skal ikke svare på spørgsmål, når jeg gør korte bemærkninger.
Nu er vi altså igen ved den der fantastiske manipulation, som vi altid oplever fra Dansk Folkeparti, og som vi gør vores stædige, ihærdige forsøg på at afsløre, hver gang vi har chancen.
Her roser hr. Peter Skaarup, at vi sendte medarbejdere fra Udlændingestyrelsen ned for at udvælge dem, vi skulle hjælpe til Danmark.
Det bliver et herligt citat at bruge, når vi engang skal bruge det aktivt imod Dansk Folkeparti uden for disse fire vægge herinde.
Nu ser det pludselig ud, som om Dansk Folkeparti syntes, det var en god idé, at vi sendte folk ned for at hjælpe, også hjælpe til Danmark.
Hykleriet kender ingen grænser hos Dansk Folkeparti og slet ikke hos ordføreren, hr. Peter Skaarup, for man stemte jo imod loven, man ville jo netop ikke have flygtninge ind i landet.
Jeg har stadig væk ikke fået svar på, hvor mange penge
om året Dansk Folkeparti ønsker sig at være med til at bevilge til flygtningeopgaverne i Danmark
Må vi få et svar på det, spørger jeg hr. Peter Skaarup, ellers må vi jo gøre det på en anden måde.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Der var nogle spørgsmål her igen fra hr. Ebbe Kalnæs om repatriering.
Det er jo rigtigt, vi valgte nogle ud fra dansk side, og det mener jeg i og for sig var helt korrekt.
Altså fordi Dansk Folkeparti var imod den lov, der blev vedtaget, er myndighederne selvfølgelig, når der nu var et flertal, der vedtog den, nødt til at håndtere den mulighed, myndighederne
nu har.
En god måde set med vores øjne er da at vælge nogle ud, sørge for, at det er nogle flygtninge, der virkelig har behov for hjælp, der kommer til Danmark, når loven nu er vedtaget.
Det skal ikke forhindre os i at sige, at den hjælp mener vi sagtens kunne være givet i nærområdet, men når den nu skal gives, så er det en meget fornuftig måde at vælge nogle ud og sørge for, at de kommer til Danmark på en ordentlig måde.
Så siger hr. Svane, at jeg ikke har svaret på, hvor mange penge vi skal bruge på det her projekt med flygtninge i Danmark.
Det er jo meget svært at få oplysninger om, hvor mange penge der rent faktisk bruges.
Vi har lavet vores egne beregninger, der siger, at det er ca. 30 mia. kr. om året.
Jeg kan ikke præcist svare på, om vi så skulle bruge 20 mia. kr. næste år, hvis vi fik 90 mandater, eller om vi skulle bruge 10 mia. kr., men ned skal tallet, for det er en byrde
for det danske samfund, at vi hvert år tager imod ca. 15.000 flygtninge og familiesammenførte.
Det kan man ikke komme uden om.
Jeg synes, hr. Jann Sjursen gør sig skyldig i en meget spændende fejltagelse.
Så kunne man jo vende spørgsmålet om og spørge: Vil det så sige, at vi også skulle have taget hensyn til FN, da de ikke kunne blive enige om at iværksætte den Kosovokrig, som vi alle sammen kender konsekvenserne af?
Logikken i det må vel være, at hvis vi skal deponere vores beslutningsret i FN-systemet, så må det jo både være, når der gælder flygtninge, og også, når der skal indledes en krig, og FN-systemet kunne ikke blive enig om, at den krig skulle indledes.
Henrik Svane (RV), 2000-05-04:
Nødloven om Kosovo var en vanskelig sag at få igennem Folketinget.
Heldigvis kan vi nu mærke, at det ikke bliver svært at få den afskaffet.
Det Radikale Venstre kan støtte ophævelsen af Kosovonødloven af de grunde, der er anført af ministeren i den skriftlige fremsættelse, herunder særligt på grund af UNHCR's vurdering af, at det nu er sikkert for flertallet af flygtningene at vende tilbage.
Med de kommentarer, UNHCR har afgivet, er det Det Radikale Venstres opfattelse, at det er bedre at ophæve loven end at revidere den.
For de personer, der er særligt forfulgte og derfor søger asyl på trods af UNHCR's anbefalinger, sikrer lovforslaget, at de får en fair sagsbehandling.
Det er selvfølgelig afgørende for Det Radikale Venstre at ophævelsen ikke blot er en nem måde at slippe af med flygtningene på, og det er det ikke, sådan som lovforslaget er udformet.
For regeringspartierne var det ved lovens tilblivelse vigtigt at sikre de nødstedte en så værdig tilbagevenden som muligt, og derfor indførtes en regel om repatrieringsstøtte i denne lov.
For Det Radikale Venstre er det af afgørende betydning, at Kosovonødloven fortsat finder anvendelse for personer, der inden denne lovs ikrafttræden har indgivet ansøgning om eller er meddelt opholdstilladelse efter Kosovonødloven.
Derudover vil jeg godt bemærke, at Det Radikale Venstre ønsker, at nødsituationer som Kosovokonflikten fremover kan håndteres uden nødlove.
Det Radikale Venstre vil derfor arbejde for, at der indarbejdes et lovgrundlag i den almindelige udlændingelov, der sikrer, at Danmark kan håndtere voldsomme og akutte flygtningestrømme i vores nærområde, om dette ulykkeligvis måtte ske igen.
Til slut blot en påmindelse til alle de ansvarlige partier i dette Folketing samt de mange borgere, der i den forløbne tid har gjort en stor indsats over for flygtningene, der har været i eksil i vores land: I tiden fremover er der et stort behov for økonomisk bistand i Kosovo.
At de fleste Kosovoborgere om kort tid forlader vores land, bør ikke betyde, at vi dermed blot lader dem ude af syne.
Peter Skaarup (DF), 2000-05-04:
Jeg synes, det var interessant, at hr. Henrik Svane på vegne af Det Radikale Venstre sagde, at man inden for Det Radikale Venstre eller i regeringen - det fik jeg ikke helt fat på - vil arbejde for, at det fremover ikke bliver særlove, der kommer til at præge dansk udlændingepolitik, men at det bliver en del af den samlede lovgivning, hvis vi skal tage imod et antal flygtninge i en given situation.
Dér kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan hr. Henrik Svane har tænkt sig, at det rent praktisk skal håndteres, og i den forbindelse høre, om de pågældende personer også vil kunne søge asyl, som de vil kunne efter udløbet af den her særlov.
Vil det altså være sådan, at man kan søge asyl, opholdstilladelse osv. efter de normale bestemmelser, eller vil der være en særlov inden for særloven i forhold til det emne?
Tove Fergo (V), 2000-05-04:
Jeg vil blot spørge fru Margrete Auken, om ikke fru Margrete Auken kunne tænke sig at læse forepørgselstemaet, for
det handler altså om, hvordan religionsfrihed indgår i dansk udenrigspolitik og om den religionsfrihed, der skal inddrages i det danske udviklingsbistandssamarbejde med programsamarbejdslandene.
Jeg synes, det er at trække debatten ned, for nu drejer det sig altså faktisk om nogle andre mennesker, der bor rundtomkring i verden.
Den anden debat kan vi jo tage så mange andre gange, og den bliver også taget så mange andre gange.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-04:
I forlængelse af det spørgsmål, som fru Jette Gottlieb stillede hr. Peter Skaarup,
vil jeg da godt føje et til og spørge, om hr. Peter Skaarup rent faktisk mener, at Danmark bare skulle opfordre flygtningene til at tage hjem på trods af miner og det ene og det andet.
Det er jo netop den slags spørgsmål, som man har organisationer som UNHCR til at udrede, men hvor jeg jo altså mener at forstå på hr. Peter Skaarup, at det ikke er noget, Danmark skal rette sig efter.
Hvordan skulle vi have gjort det?
Skulle vi bare have sat dem på fly og sagt: Farvel og tak for denne her gang, nu sender
vi jer hjem, så må I klare jer selv?
Hvordan ville hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti i praksis have sendt de 3.000 flygtninge hjem?
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-04:
Jeg vil gerne holde mig til det faktum, at Danmark ifølge hr. Peter Skaarups opfattelse skal bære sin del af byrden.
Det vil jeg gerne sammenligne med, at et land som Albanien med væsentligt færre indbyggere end Danmark modtog 400.000 flygtninge.
Der vil jeg godt spørge hr. Peter Skaarup, om han tror, at det var problemløst, om han tror, at penge kunne løse det problem, om han tror, at en by med 20.000 indbyggere, der huser 140.000 kosovoalbanske flygtninge, kan fungere.
Uanset hvor meget mad, uanset hvor mange penge, uanset hvor mange telte man pumper ned i sådan en by, tror han så, at problemerne er løst? Selvfølgelig er de ikke det. Da så den spontane hjemflytning fra Albanien kom, ved alle jo, at der skete f.eks. mange mineulykker.
Det var sådan, at 3-4 døde og 10 blev lemlæstet pr. uge i den periode, hvor hjemvendelsen fandt sted i modstrid med opfordringerne fra UNHCR, som opfordrede folk til at blive, men folk tog spontant hjem.
Skulle Danmark have bidraget til det kaos, der opstod ved den lejlighed ved også at sende de flygtninge, som var her, hjem med magt?
Var det meningen?
Var det det, man skulle have gjort?
Endelig vil jeg spørge: Hvis Danmark skal bære sin del af byrden, betyder det så, at de flygtninge, der har ret til at komme til Danmark, skal komme fra Skåne?
Eller hvad er ideen?