runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
Jeg synes, de her spørgsmål har bragt meget frem i lyset – måske også sådan for en lidt bredere offentlighed.
Der er sådan set både tale om en afsløring og en tilståelse.
Der er jo tale om, at det i hvert fald er afklaret, at landbruget får 800 mio. kr. mere i støtte, og som kompensation for den merstøtte får man 168 mio. kr.
Det tror jeg ikke mange kan forstå, men det er jo tilfældet.
Man kan så diskutere, hvad pengene så går til.
De går eksempelvis til udvikling af landbruget og fødevareindustrien.
Jamen så er pengene vel lige så gode, som hvis de gik direkte ned i lommen på landbruget.
Hvad er forskellen?
Det må da være erkendelsen af det her.
Det er jo så også svaret på, at selv om pengene, som det ligger i det her spørgsmål, går til nye midler til landbrugsstøtten som følge af graduering osv., jamen så er det sådan set de samme penge, vi taler om; der er bare nogle flere af dem.
Ministeren må vel indrømme, at det er konklusionen på den her diskussion.
Man få nogle flere penge, og som kompensation for det skal man i øvrigt have 168 mio. kr. ekstra.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Når hr. Keld Albrechtsen ser på mig og kan se, at jeg ikke ser så overrasket ud, så er der en grund til det, for jeg har den fulde forståelse for, at hr. Keld Albrechtsen i grunden godt ved, hvad det er, vi står og taler om.
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen godt ved, at man ikke kan sige, at det, at noget har betydning for en, betyder det samme som, at så kan man bare sammenligne forskellige tal, hvor der er noget betydning, og så lægge dem sammen.
Jo, hvis man vil forsøge sådan ligesom at tegne et billede, som ingen kan finde ud af, men det tror jeg slet ikke ligger til hr. Keld Albrechtsen.
Derfor vil jeg bare hjælpe en gang til og sige, at når jeg svarer på, om noget har betydning, så er det da klart, at hvis man afsætter nogle beløb til nogle miljøvenlige foranstaltninger, så har det da betydning for dem, der har den jord, hvorpå der skal være miljøvenlige foranstaltninger.
Til gengæld må landmanden også komme med en modydelse for at få dem.
Så det har betydning for landmanden, javel, men man kan jo ikke sige, at nogle har fået mere i støtte, for de skal jo komme med en modydelse for det, de får for miljøvenligt jordbrug eller miljøbetinget tilskud, og det betyder jo samtidig også, at de alt andet lige vil få en mindre indtægt.
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke synes, det er så svært, man skal bare passe på ordvalget, når man kører med »betydning« og »støtte« og roder det hele sammen.
Jeg vil så nødig fratage hr. Keld Albrechtsen muligheden for at holde et flot foredrag.
Og jeg har svaret: Nej, de er det ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Jeg må sige til ministeren, at det her faktisk er ret skrap kost.
Først foretager landbruget en forurening, og vi har jo det princip, at det er forureneren, der skal betale – det går jeg ud fra at vi er enige om, og det vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte – men når det er landbruget, så er det ikke forureneren, der skal betale, så er det skatteyderne, der skal betale, så bliver der bevilliget et stort tilskud, og for så at skjule det over for partnere i WTO, i verdenshandelsorganisationen, så skal det hedde noget andet, og så kalder man det landdistriktsstøtte.
Man får altså betalt sin forurening, og når man så lægger det sammen med de andre støtteordninger, så stiger den samlede støtte, og fordi den samlede støtte stiger, skal man oven i købet have en skattelettelse i belønning.
Jamen altså, hr. minister!
Først forurener man, så får man betalt sin forurening, så får man forhøjet sin samlede støtte, og fordi man så har fået forhøjet sin samlede støtte, så skal man have en skattelettelse, fordi det er så synd.
Altså jeg håber, ministeren kan se, at det er et skråplan, og det er altså kommet for langt.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg har måske en lille smule svært ved at forstå, hvad det lige er, vi er uenige om, for jeg forstår, at hr. Jacob Buksti er enig med mig i, at jeg har sagt, at det her ikke vil være uden økonomisk værdi for landbruget, hvorefter man så giver mig en masse oplysninger om forskellige støtteordninger, og det er jo rigtigt; en masse af de støtteordninger er til gavn, som jeg selv har sagt, for natur og miljø, for landdistrikter, for vækst med arbejdspladser osv.
Sådan ligger det jo – samlet.
Og det har jeg jo sådan set også sagt.
Den diskussion, vi havde, gik mere på, om man kunne blande den direkte støtte sammen med driftstilskuddet, hvor driftstilskuddet indeholder en række områder som f.eks. inden for miljøet, hvor man til gengæld får nogle modydelser for, at landmændenes tilskud sættes op, altså at man får MVJ-tilskud eller MB-tilskud.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Jamen det bekræfter jeg jo sådan set.
Jeg er ikke tungnem, vil jeg gerne sige til ministeren.
Det var derfor, jeg gjorde mig umage for at sige, at det havde jeg sådan set opfattet.
Men man skal da se på, hvad pengene bliver brugt til.
Man kan give landmænd støtte til frivillig deltagelse i EU-baserede eller nationalt baserede kvalitetsordninger, man kan også give støtte til nationale ordninger af forskellig art og via producentsammenslutninger osv.
Langt hovedparten af det her er da støtte, der gives til landmændene.
Man opnår så nogle ting, som man har sagt man ville opnå, men støtten bliver givet, og det er da en støtte med værdi for dansk landbrug.
Derfor forstår jeg ikke, hvordan man kan sige, at støtten falder, når det er sådan, at den gives – bare på en anden måde.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren betragter det som en tilståelsessag, at det er penge, som går til landbruget.
Jeg synes bare, at ministeren skal tone mere rent flag, for ministerens politik er, at landbruget skal have nogle flere penge af staten, det er ministerens politik på bundlinjen.
Og det er en ær lig sag for en Venstremand, der er fødevareminister; det er en ærlig sag, det kan man have som politisk standpunkt.
Men så bør det jo også stå fuldstændig lysende klart, så alle kan se det – også inden et kommende folketingsvalg.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Det må jeg jo så betragte som en tilkendegivelse over for landbruget om, at nu kan man se frem til, at der sker yderligere reduktioner.
Er det sådan, at ministeren eventuelt også kunne sige noget om, at man fortsat vil lade være med at finansiere de her penge – at der altså skal stå et ufinansieret hul?
Så passer det jo med, at vi kan fortsætte her, for nu har ministeren jo gjort sig stor umage for at forsøge at forklare, at der sådan findes forskellige former for penge her: Der er noget, der er støtte på den ene måde, og så er der støtte, der gives på en anden måde.
Og når vi lægger det hele sammen, stiger støtten altså næste år fra 7,2 mia. kr. til 8 mia. kr.
Men ministeren står og siger, at den falder, og derfor skal der kompenseres.
Så er det bare, jeg gerne vil give ministeren en mulighed for at forklare, om de her penge, hvor beløbet altså stiger, men som ikke er der, og derfor falder det, er fuldstændig totalt uden nogen som helst form for økonomisk værdi for dansk landbrug.
»Vil ministeren oplyse, om de nye midler til landdistriktsstøtten, der følger af »gradueringen« i EU's landbrugsreform, efter ministerens opfattelse er uden økonomisk værdi for dansk landbrug?«
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jo, hvis det, vi er enige om, er, at regeringen netop lever op til, at den sænker støtten og også sænker skatten.
Det var også det, jeg sagde.
Derfor vil hr. Jens Peter Vernersen jo netop kunne sige, når han kigger på, hvordan det ser ud med den politik, der føres på det her område, at der sker en sænkning af støtten.
Det er jo også det mål, vi hele tiden har sagt vi har.
Så hvis det er det, hr. Jens Peter Vernersen forstod ud af det, jeg sagde, så kan jeg i hvert fald bekræfte det, jeg lige har sagt nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-11-17:
Vi må jo konstatere efter de svar, der er givet her, at når man nu har kompenseret med grundskylden, med jordskatterne, med disse 400-500 mio. kr., og EU-tilskuddene fortsætter med at falde, så vil regeringen kompensere efterfølgende.
Med den gradvise reduktion vil man sænke de indenlandske omkostninger.
Det vil sige, at man går videre derfra.
Så er der jo overhovedet ikke tale om nogen som helst forandring i den støtte, der gives til landbruget.
Det er jo så konstateret her ved den debat, vi har haft, at al den snak, der har været om, at tilskuddene ville falde væk, er noget, vi godt kan skyde en hvid pind efter, det betaler man indenlandsk.
Det synes jeg man kan konkludere.
Det har været sagt.
Og jeg vil spørge, om ikke det er den forståelse, fødevareministeren har givet os, om fødevareministeren er enig i den forståelse.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Nu fastsættes det jo ved de årlige finanslove, og det må man så afvente.
Jeg vil gerne gentage en gang til, at jeg har sagt, at det er vigtigt, at dansk landbrugs styrkeposition i konkurrenceevnen med andre lande bevares og styrkes, og jeg svarede, at som et bidrag hertil er det derfor regeringens politik, at der samtidig med den gradvise reduktion i den direkte støtte til dansk landbrug med landbrugsreformen sker en lempelse af dansk landbrugs indenlandske omkostninger.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Bare sådan, at vi er helt klar på, hvad det er, ministeren siger, skal jeg bare være sikker på, at det, ministeren sagde, var, at regeringen faktisk tilsvarende ville sænke landbrugets grundskatter i 2006 og 2007 ud fra den samme logik, som ligger her.
Almindelig hovedregning må jo så bare sige, at når 3 pct. giver 168 mio. kr., så giver de næste procenter sådan ca. 100 mio. kr. pr. gang.
Det giver så altså et hul i kassen på ca. 400 mio. kr.
Jeg vil bare høre, om ikke det er rigtigt opfattet, at regeringens intention er på finanslovene for 2006 og 2007 tilsvarende at kompensere, som man siger, landbruget for de stigende indtægter, de har.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om hr. Keld Albrechtsens omsorg, slet ikke, og jeg vil kun sige til hr. Keld Albrechtsen, at når vi får spørgsmålet stillet, så svarer vi på det skriftligt, og hvis hr. Keld Albrechtsen også gerne vil have, at jeg skal uddybe yderligere, hvad jeg får ud af de tal, så skal jeg, hvis hr. Keld Albrechtsen stiller spørgsmål, gerne svare på det.
Indtil videre må vi vente og se, hvad tallene er.
Jeg har dem ikke, men vi kan jo fremskaffe dem, hvis hr. Keld Albrechtsen ønsker det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Det siger jeg ministeren tak for.
Jeg skal sørge for, at der kommer et spørgsmål over, så vi kan få lavet den beregning.
Jeg tror, at den beregning – det håber jeg da – vil give stof til eftertanke
også hos ministeren, for ministeren kan jo nå at bremse op.
Det vil jeg egentlig godt bede ministeren besvare.
For er det ikke korrekt, at i første omgang har ministeren bare taget pengene i statskassen?
Det er jo ufinansieret, det her.
Det er jo bare penge, der fosser ud af statskassen.
Vi fejrer i dag årsdagen for en tidligere skatteministers afgang.
Han kom engang med en sådan udtalelse om penge, der fossede ud af statskassen.
Det er jo præcis, hvad der sker her.
Hvem skal betale den her regning til syvende og sidst?
... at få det at vide af ministeren.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg synes bare, at hr. Jens Peter Vernersen – for det vil jeg tro at hr. Jens Peter Vernersen også ved noget om – bare lige skal huske, at der så også er nogle, der mister noget i indtægt.
Det kan jo være rart nok at vide, at man får nogle penge, men de fleste vil jo ret hurtigt opdage, at hvis man får dem, fordi man mister noget af sin indtægt, så er det en lidt anden fremstilling, end hvis man siger, man bare får dem.
Det er jo nøjagtig det, jeg har forsøgt at beskrive, f.eks. omkring alt, hvad der handlede om mælk.
Det indeholder nogle tal, der er anderledes, end når vi diskuterer den afkoblede 3-procents-støtte.
Anvendelsen af de nye midler til landdistriktsstøtte som følge af landbrugsreformen vil skulle ske under det danske landdistriktprogram.
Det består af en række støtteordninger, hvor hovedvægten i dag ligger på de miljø- og naturrettede ordninger.
Det nuværende program løber frem til udgangen af 2006, og fra 2007 begynder så en ny programperiode med et nyt EU-forordningsgrundlag.
Det nuværende landdistriktprogram har det overordnede formål at fremme en bæredygtig udvikling af landdistrikterne økonomisk, miljømæssigt og socialt.
Efter min opfattelse skal indsatsen under landdistriktprogrammet ske efter to hovedsigtelinjer: vækst og udvikling samt natur og miljø.
En yderligere indsats under landdistriktprogrammet vil på det grundlag ikke være uden økonomisk værdi for landbruget, men landdistriktsstøtten anvendes dog hovedsagelig med et helt andet formål end direkte at øge landmandens indkomst.
Landdistriktsstøtten kan f.eks. yde bidrag vedrørende miljø og natur, generel landdistriktudvikling og økologi, der ikke direkte kan sikre landmandens indkomst.
Indsatsen bidrager til at fremme aktiviteter i landdistrikterne med samfundsmæssig gevinst.
F.eks. er støtteordninger, der kompenserer landmænd for indkomsttab og/eller omkostninger ved en særlig miljøvenlig landbrugsdrift ud over det lovpligtige niveau, som udgangspunkt uden særlig direkte økonomisk værdi for landbruget – det har jeg også forsøgt at forklare – men det er naturligvis til gavn og glæde for samfundet, at miljøbelastningen begrænses.
Ligeledes vil støtte til aktiviteter i landdistrikterne uden for landbruget ikke have nogen direkte økonomisk værdi for landbruget.
Alt i alt kan jeg kun sige, at de her ting jo vil blive anvendt, nøjagtig som jeg her har beskrevet, jeg tror til alles fulde tilfredshed og også i høj grad til gavn for naturen og miljøet.
Det var bl.a. det, jeg benyttede mig af, da jeg forklarede, at der var forskel på de tal, og hvordan man indregnede dem, og derfor kan jeg selvfølgelig ikke acceptere den præmis, at man siger, at tallene bare stiger.
Man skal sammenligne tallene, de rigtige tal, med hinanden.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-11-17:
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det har været en god debat, fordi vi har haft muligheden for her også at forklare, at der er forskel på driftstilskud og direkte støtte.
Det er jo det helt afgørende.
Selvfølgelig vil landdistriktsmidler have betydning for et landbrug, når man f.eks. går ind og afsætter penge til miljøbetingede projekter, MVJ-ordning osv., for det er jo forudsætningen for, at man selvfølgelig, hvis man ønsker, at en landmand skal dyrke sin mark anderledes med et mindre udbytte alt andet lige, vil kunne gå ind og give MVJ-tilskud eller MB-tilskud.
Det er jo klart.
Det er den mulighed, der er heri, og derfor har den betydning for landmændene.
Og hvis det har hjulpet i dag, og det tror jeg sådan set det har, så har det, synes jeg, været det hele værd.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-17:
Jeg vil godt vende tilbage til et spørgsmål, som ministeren åbenbart ikke har meget lyst til at besvare, og det er spørgsmålet, om den her trafik skal fortsætte også i finanslovforslagene for 2006 og 2007, hvis den her regering på det tidspunkt stadig væk er ved magten.
Jeg forstod ministerens svar sådan, at det havde man faktisk tænkt sig.
Så vil jeg bede ministeren, om han ikke godt kan forsyne os med en beregning over, hvor stort det samlede hul i statskassen bliver, som man dermed laver for at forgylde ejerne af landbrugsbedrifterne.
Hvor stort bliver det rent faktisk?
For det bliver jo adskillige hundrede millioner kroner om året – et ufinansieret hul i statskassen, som regeringen dermed har planlagt.
Jeg synes i hvert fald, at befolkningen har krav på at få at vide inden et folketingsvalg, at det er den plan, man har.
Jeg tror ikke, der vil være et flertal i befolkningen, der synes, det er en særlig god idé, men befolkningen har i hvert fald krav på ...
Naser Khader (RV), 2004-11-17:
Udviklingen af medicin er i rivende udvikling.
Stadig flere sygdomme kan behandles eller afhjælpes med medicin, og der kommer hele tiden nye og bedre lægemidler på markedet.
Samtidig giver de nye bioteknologiske fremskridt mulighed for at tilpasse medicin og ordinering præcis til den enkeltes profil og behov.
Dette er en positiv udvikling, som bidrager til øget velfærd og livskvalitet for den enkelte.
Set i europæisk perspektiv er priserne på lægemidler i Danmark høje.
Da egenbetaling for medicin i Danmark er ca. 40 pct., 60 pct. er så offentligt finansiering, vedkommer lægemiddelforbruget og priserne både den enkelte og samfundet.
Der sker altså dels en stigning i priserne, dels en udvikling mod brug af dyrere typer lægemidler.
Nogle påstår, at en tredjedel af al medicin i dag ikke bliver brugt, at en tredjedel bliver brugt forkert, og at kun den sidste tredjedel bliver brugt korrekt.
Om det er helt korrekt vides ikke, men det er i hvert fald klart, at en stor del af udgifterne til medicin kunne mindskes, hvis man foretog en nærmere vurdering af den enkelte patients lægemiddelforbrug.
Det er på denne baggrund, at der sidste efterår blev nedsat et udvalg om medicintilskud, som skulle stille forslag om initiativer på lægemiddelområdet, der kunne medvirke til at afdæmpe udgiftsudviklingen uden at svække hensynet til patienterne.
Udvalget afsluttede sit arbejde i år, og det er med udgangspunkt i betænkningens anbefalinger, at alle Folketingets partier i forbindelse med finanslovforhandlinger 2005 blev enige om en aftale, hvoraf dele af den udmøntes i dag.
I korte træk indebærer den nye aftale på medicinområdet, at der indføres et tilskudsprissystem, hvor tilskudsprisen, som lægges til grund for beregning af medicintilskuddet, fastsættes til prisen på det i Danmark billigste markedsførte synonyme lægemiddel.
Initiativet har til formål at tilskynde læger og patienter til at flytte forbruget til det billigste lægemiddel i gruppen af synonyme lægemidler.
Den nye reform giver bedre incitament for læger, apoteker og borgere til at vælge det billigste produkt blandt produkter med samme effekt.
Bl.a. omlægges apoteksavancen, så apotekerne fremover får den samme nettoavance på alle lægemidler.
Det er faktisk på tide, at de reformer, vi er i gang med, kommer.
Det er tiltrængte reformer på medicinområdet.
Området har været uberørt i alt for lang tid.
Mange af de anbefalinger, vi har i den nye betænkning, kunne vi faktisk allerede se i en ældre betænkning fra 1999.
Vi skulle måske se lidt nærmere på de andre anbefalinger, der var i betænkningen fra 1999.
Der er noget at arbejde videre med dér.
Men alt i alt støtter Det Radikale Venstre forslaget.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-17:
SF har i flere år presset skiftende regeringer for at få lavere medicinpriser.
Derfor er vi også glade for at være en del af den brede politiske aftale, som gør, at borgerne ikke skal frygte, at priserne på medicin stiger.
Lægemiddelområdet berører en meget stor del af os alle, og derfor er det godt, at alle partierne står bag aftalen.
Forslaget her gennemfører dele af aftalen.
Jeg vil især fremhæve, at medicinen bliver billigere, og at det bliver lettere for patienterne at forstå lægemiddelpriserne, når tilskuddet bliver givet til det billigste produkt.
Det er virkelig tiltrængt.
Flere ordførere har været inde på andre områder, som aftalen omfatter, så dem vil jeg ikke trætte yderligere med.
Men der udestår fortsat en række initiativer, som skal sikre rationel lægemiddelanvendelse, bl.a. initiativer vedrørende apotekernes udlevering, apotekernes avance og håndteringen af leveranceforhold.
Så er der også de initiativer, som fru Lone Møller var inde på, hvor der er blevet afsat et pænt beløb til at forske i fornuftig lægemiddelbrug.
På disse områder ligger der en række udfordringer, hvis løsninger er afgørende for effekten af den aftale, vi har indgået, og for det forslag, som vi behandler i dag.
SF støtter naturligvis forslaget, men jeg har alligevel nogle få spørgsmål, og nogle af dem har andre også været inde på: Hvorfor er det, at patienterne ikke mere er part i sagen i forbindelse med bevilling af enkelttilskud?
Vil ministeren forklare, hvorfor en afgørelse fra Lægemiddelstyrelsen om tilskud nu ikke mere kan ankes til anden administrativ myndighed, som det kan under de nugældende regler?
Så vil jeg også gerne, som flere også har været inde på,
De gør jo opmærksom på, at det kan være farligt for patienter at skifte mellem forskellige præparater, og det er ligegyldigt, om det er et originalt præparat eller et kopipræparat.
Med forslaget her skal patienten jo kunne dokumentere, at den pågældende ikke tåler medicinen.
Men det er altså et spørgsmål, som også skal afklares under udvalgsarbejdet.
SF ser frem til et konstruktivt arbejde i udvalget.
Inger Støjberg (V), 2004-11-17:
Når vi behandler lovforslag nr. L 102 i dag, så er det som konsekvens af den meget brede medicinaftale, som blev indgået i oktober i år.
Lovforslaget betyder, at der indføres et tilskudssystem, hvor tilskudsprisen, som lægges til grund for medicintilskuddet, fastsættes til prisen på det billigste markedsførte synonyme lægemiddel.
Omsat til virkelighed betyder det, at lægerne tilskyndes til at flytte forbruget over til det billigste produkt.
Der er i lovforslaget bl.a. også taget højde for, at hvis en patient ikke kan tåle det billigste produkt, ja, så tildeles der forhøjet tilskud, ligesom andre tilsvarende tilpasninger er sket.
Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele, at det samme gør sig gældende for dem.
Jacob Buksti (S), 2004-11-17:
Jeg vil da gerne her i min afsluttende replik takke fødevareministeren for svarene.
Jeg er yderst tilfreds med, at fødevareministeren understreger, at vi er enige.
Fødevareministeren sagde, at fødevareministeren var enig med mig.
Det kan jeg selvfølgelig blive helt ubehagelig til mode over, men det sagde ministeren.
Det vil sige, at konklusionen derfor er, at ministeren flere gange har understreget, at naturligvis har de her penge økonomisk betydning for dansk landbrug.
Det burde så også betyde, at man regnede dem med.
Det andet, ministeren har understreget flere gange, er, at den her trafik vil fortsætte i 2006 og 2007; der vil der også komme flere penge ad denne her kanal til dansk landbrug med det samme argument.
Og det udsagn takker jeg for.