Jann Sjursen (KRF), 2001-01-25:
Indledningsvis vil jeg gerne takke ordførerne for at have taget positivt mod Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, uden at jeg af den grund skal tage alle ordførere til indtægt for, at det så bliver støttet. Men jeg synes, at ordførerne alle er gået positivt og konstruktivt ind i debatten om de intentioner, der ligger bag Kristeligt Folkepartis forslag som sådan.
Der var vel reelt set kun et par ordførere, nemlig Enhedslistens ordfører og Dansk Folkepartis ordfører, der sådan mere eller mindre hældte forslaget ned af brættet, når det kom til stykket.
Så det var ikke så galt endda.
Jeg vil godt indledningsvis understrege, at det forslag, som vi har fremsat, ikke kun er et integrationsforslag.
Og det siger jeg, fordi specielt justitsministeren i sine bemærkninger til forslaget ligesom gjorde det til et integrationsforslag alene.
Det er også et integrationsforslag, men jeg vil godt understrege, at det andet hovedsigte, som så også kom tydeligt frem i debatten, heldigvis, er at være med til at gøre også danskere, nuværende statsborgere eller opvoksende statsborgere, opmærksom på i forbindelse med opnåelse af valgretsalderen 18 år, at det er noget særligt, det giver nogle særlige rettigheder, og det giver selvfølgelig også nogle særlige pligter i forhold til det danske samfund.
Begge sider af dette forslag er vigtige for Kristeligt Folkeparti.
Det synes jeg er rigtigt, og det vil vi meget gerne indarbejde i vores forslag.
For man kommer selvfølgelig ikke uden om, at grundloven, som den fremstår i dag, ikke er helt tilgængelig for menigmand.
Det er også derfor, at vi her i Folketinget fra tid til anden, også på Kristeligt Folkepartis foranledning i øvrigt og på andre partiers foranledning, har haft debat om, hvorvidt det ikke er ved at være på tide at få nedsat en forfatningskommission for bl.a. at få revideret grundloven med henblik på at modernisere den en kende, måske også sprogligt.
Jeg er enig med de ordførere - og jeg tror, det var hr. John Vinther og hr. Knud Erik Hansen, der tydeligst gjorde opmærksom på det - at man tilegner sig jo værdier på mange måder.
Dels kommer vores fælles værdigrundlag også til udtryk gennem anden lovgivning end lige præcis grundloven, dels kommer værdierne jo også til udtryk og bliver en del af os selv i mødet med forskellige mennesker, gennem opdragelse f.eks., som også børn oplever. Så jeg er fuldstændig enig i, at man ikke bare kan sige: Grundloven udleverer vi, og så har vi fuldstændig styr på, om man så må sige, hvilke værdier det er, der præger det danske samfund, i hvert fald sådan som de kommer til udtryk i grundloven.
Men udlevering i sig selv vil være et middel til, at den enkelte person, hvad enten den person er nået til valgretsalderen på de 18 år eller myndighedsalderen eller erhverver sig dansk statsborgerskab, gør sig nogle overvejelser om, hvad det netop er, grundloven giver udtryk for: ikke alene de grundlæggende spilleregler for vort folkestyre, som kommer til udtryk her, men også, hvilke værdier vores samfund bygger på.
Og lad mig blive konkret i den sammenhæng, noget, som hr. Helge Bo Jensen efterlyste: Jamen værdierne er f.eks. de frihedsrettigheder, som kommer til udtryk i grundloven.
Det er selvfølgelig ikke de paragraffer, der vedrører lige præcis spørgsmålet om, hvordan grundloven bliver ændret som sådan.
Så vil jeg også godt sige, at man kan selvfølgelig have den holdning, som hr. Helge Bo Jensen senest gav udtryk for, at grundloven bare er et af flere, jeg havde nær sagt, vigtige dokumenter, og man kan selvfølgelig vælge en stabel af dokumenter at sende ud til folk lige fra Amsterdamtraktaten til grundloven og til, ja, det helt ultimative kunne jo så måske være Karnovs Lovsamling.
Nu vil jeg ikke beskylde hr. Helge Bo Jensen for foragt
for grundloven, men jeg vil dog alligevel sige, at grundloven er jo ikke et tilfældigt dokument.
Det er jo ikke sådan, at Folketingets medlemmer skal skrive under på Karnovs Lovsamling i forbindelse med opnåelse af medlemskab af Folketinget.
Det er lige præcis grundloven, der bliver underskrevet.
Og det er ikke, fordi jeg har set for mange amerikanske film, ikke fordi jeg synes, at enhver lejlighed partout skal festligholdes af den ene eller anden myndighed eller med familie og venner, men fordi det at opnå valgretsalder, det at erhverve sig dansk indfødsret trods alt er specielle begivenheder i ens liv.
Så jeg synes, at vi fra Folketingets side og fra regeringens side kunne være med til at markere det netop ved udsendelse af grundloven. Jeg vil godt sige, at i andre lande gør man det forskelligt.
USA har jo så allerede være nævnt i debatten; man kunne også nævne europæiske lande, som griber specielt spørgsmålet omkring erhvervelse af indfødsret og statsborgerskab an på forskellig vis.
I Belgien f.eks., for at tage et europæisk land, skal den, der ansøger om indfødsret, ligefrem til en mundtlig eksamen og redegøre for sit kendskab til den belgiske stats struktur, de juridiske principper og samfundets fundamentale regler, historie og kultur.
Kendskab til noget sådant er naturligvis ikke uvæsentligt for enhver samfundsborger.
Så er jeg glad for, at alle ordførere har været enige i, at selv om det langt hen ad vejen er sådan på det jævne herhjemme med hensyn til ceremonier, som også justitsministeren var inde på, jamen så er det måske alligevel en overvejelse værd, om man ikke alligevel på det her punkt, når det gælder erhvervelse af dansk statsborgerskab og opnåelse af valgretsalder, skulle markere det tydeligere.
Om det så skal ske på den måde, vi her foreslår fra Kristeligt Folkepartis side, kan selvfølgelig diskuteres.
Jeg vil godt understrege, at vi har ikke sagt, at kommunerne skal gøre sådan og sådan.
Vi har i vores beslutningsforslag fremhævet et enkelt eksempel, nemlig eksemplet fra Gladsaxe Kommune, der i en årrække har inviteret alle, der opnår valgretsalder, altså fylder 18 år, til en fest, hvor også de forskellige politiske partier medvirker, og på den måde kan synliggøre, hvilke muligheder borgere, der er fyldt 18 år og dermed får valgret, også har for at gøre sig gældende både kommunalt og også landspolitisk.
Så vil jeg godt sige til hr. Poul Nødgaard, som mente, at på trods af, at der var nogle velmente intentioner i beslutningsforslaget, som Dansk Folkeparti godt kunne se, så var det et slag i luften.
Alle kan jo godt få grundloven.
Ja, det kan alle selvfølgelig.
Alle kan få så meget, hvis de selv tager initiativ, men netop ved, at grundloven bliver udsendt fra samfundets side, fra det offentliges side, markerer man altså også, at denne lov har en særlig betydning
for vores samfund, en betydning, som jeg egentlig også vil tro at Dansk Folkeparti, når det kommer til stykket, tillægger grundloven. Til spørgsmålet fra hr. Poul Nødgaard, om det nu også er noget værd med den her underskrift; sker der et eller andet, hvis man f.eks. begår alvorlig kriminalitet, efter at man har erhvervet dansk indfødsret?
Dertil vil jeg sige, og det står præcist beskrevet i beslutningsforslaget og i bemærkningerne, at det er en symbolsk handling.
Den ændrer ikke på den retstilstand, der er i dag, så det er sådan set helt afklaret i forhold til den måde, som forslaget er komponeret på.
Og med hensyn til de tal, som vi har brugt i beslutningsforslaget, hvor jeg må forstå det sådan, at hr. Poul Nødgaard ikke mente, at vi har gjort vores hjemmearbejde godt nok i Kristeligt Folkeparti, vil jeg bare sige, at vi har indhentet oplysninger hos Justitsministeriets Indfødsretskontor, og det er på den baggrund, beslutningsforslaget på det pågældende tidspunkt er skrevet,
også de tal, der er angivet.
Så vil jeg sige til hr. Arne Melchior, at jeg selvfølgelig respekterer, at der er forskellige holdninger
til forslaget i CD's gruppe, men jeg fornemmer også, at CD og i særdeleshed hr. Arne Melchior er villig til at gå videre ind i en debat om forslaget, og jeg synes faktisk, at netop hr. Arne Melchior argumenterede på fornem vis for de intentioner, der ligger bag forslaget.
Også spørgsmålet omkring en kommenteret udgave af grundloven var hr. Arne Melchior inde på, og vi er helt enige, hvad angår det spørgsmål.
Og med hensyn til økonomien: Det kan da godt være, vi skal have lommeregneren frem en gang til for at få det til at passe ordentligt.
Jeg glæder mig også over, at Det Radikale Venstre kan se de positive intentioner bag forslaget, selv om man ikke kan tilslutte sig den konkrete udformning af det.
Også her vil jeg sige, at vi er enige i, at værdierne ikke kun kommer til udtryk i det, der står i grundloven, men også kommer til udtryk gennem, havde jeg nær sagt, menneskeligt samvær og på mange forskellige måder i samfundet; det kan vi ikke blive uenige med Det Radikale Venstre i.
Men alt i alt vil jeg godt takke ordførerne for en konstruktiv debat.