Sonja Albrink (CD), 1998-11-06:
Hvis man tager udgangspunkt i den fremlagte redegørelse, så vil jeg sige, at den er fin, hvis man skal lave en forskerafhandling om konfidensintervaller, og hvad det nu alt sammen hedder.
Men hvis man skal have et politisk budskab ud af det, så vil jeg sige, at redegørelsen ligner et forsøg på at skjule noget.
Den måde, tingene gøres op på i redegørelsen, var ikke just det, man kunne have forventet sig, må jeg ærligt indrømme.
Opgørelsen over f.eks. det ekstra tidsforbrug er så bred og usikker som overhovedet muligt.
Ikke fordi erhvervsministeren af den grund skal klandres for noget, for det er jo usikkert, hvad lovgivningen betyder, men hvor er budskabet om, at man arbejder på at mindske de administrative byrder?
Man kunne ligefrem spørge sig, nu hvor CD er ude af regeringen: Hvor er signalet henne om, at man arbejder i den rigtige retning?
Regeringen lægger op til at bruge 750 mio. kr. på næste års finanslov til det, den kalder en introduktionsrabat til erhvervsservice.
Erhvervsservice er en glimrende idé.
Det kan nemlig være med til at reducere bøvlet for virksomhederne. Det er også noget af det, som vi i CD har kig på.
Lad os se, om man kan formindske bøvl ved f.eks. at lade et erhvervsservicecenter udfylde alle blanketterne og lave indberetninger fra især de små mindre virksomheder, sådan at de kan koncentrere sig om det, de er gode til, og lade andre tage sig af det, der hedder papirarbejde.
Men lad os se nærmere på, om der er noget, der skal have så stort et tilskud, som der her er afsat.
Lad os se på, om vi kan lave en ordning, der i længden kan køre rundt i sig selv uden et kæmpe statstilskud.
Derfor skal vi overveje, om vi får nok for de 750 mio. kr.
Det må ikke blive sådan, at regeringen så tror, at nu har vi fået de her erhvervsservicecentre, og så kan vi pålægge virksomhederne endnu flere byrder, for det tager centrene sig ikke af.
Testpanelet skal være erhvervslivets mulighed for at forenkle lovgivningen, inden loven er vedtaget.
Alle relevante forslag bør gå igennem Testpanelet, inden Folketinget behandler forslaget.
Derfor er CD også med på et forslag om at udbrede Testpanelets virke.
CD har også taget en del forslag med til finanslovforhandlingerne om, hvordan vi mindsker bøvlet.
Dem håber vi at regeringen vil se på.
Men lad mig i denne sammenhæng udtrykke, hvad CD grundlæggende mener, vi kan gøre bedre for erhvervslivet.
Den offentlige kontrol skal differentieres og gå efter dem, der forsynder sig alvorligt mod reglerne.
Kræfterne skal ikke bruges på at kontrollere de mange, der altid har tingene i orden, hvis det betyder, at man ikke har overskud til at tage sig af de virkelige syndere.
CD foreslår en elitebilistmodel, hvor man kan koncentrere sig om de virksomheder, hvor der er problemer, det være sig på miljø- eller arbejdsmiljøområdet, i regnskabet eller i skattebetalingerne.
Imens skal man ikke igen og igen hjemsøge de virksomheder, der normalt har tingene i orden.
Hvis de så til gengæld bliver taget i en overtrædelse ved et af de mere sjældne besøg, skal man slå til.
Man skal opdele virksomhederne i tre kategorier:
For det første er der de virksomheder, der kan og vil overholde reglerne, og dem skal man ikke kontrollere hele tiden.
For det andet er der virksomhederne, der vil, men ikke kan have orden i sagerne, og dem skal man give en hjælpende hånd.
Og endelig for det tredje er der de virksomheder, der hverken vil eller kan, og det er dem, man skal være ude efter.
Der skal være en større bevidsthed om, hvad der skal til, for at en lov eller en regel bliver forståelig både for borgerne og erhvervslivet.
Man skal gøre sig klart, om en lov eller en regel er omkostningerne værd, og der skal også være en politisk samordning.
Der opstår lettere fejl, og lovgivningen bliver uigennemskuelig og usammenhængende, hvis den ene minister
forenkler regler, mens den anden indfører nye, uden at der har været koordineret på forhånd.
- Reguler kun det væsentlige.
- Undgå formynderi. - Giv ansvaret tilbage til borgeren.
- Fokuser på det overordnede formål.
- Kontroller effektivt og differentieret.
- Læg mere vægt på forebyggelse og bedre offentlig service.
- Sørg for koordinering mellem myndighederne.
- Skab et rimeligt forhold mellem regulering og belastning.
- Gør lovgivning robust og langtidsholdbar.
- Begræns antallet af love og regler og vær fair. Hvis man mener noget med at lette de administrative byrder, bør man gøre sig disse overvejelser, hver gang man ændrer på reglerne, og det håber jeg så at regeringen vil være med til.