runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-31:
Hvis man vil have tingene forenklet, kan man i hvert fald altid hente hjælp hos hr. Torben Hansen, for det er jo en ekstrem forenkling.
Det er ikke sådan, at der bare er tre amter i Gudenåområdet i dag, der tager sig af det.
Der er også et Gudenåsråd, der sidder og koordinerer med alle kommunerne.
Altså, jeg mener, Gudenåen løber nu engang, hvor den løber.
Hvor det i dag er 3 amter og et større antal kommuner, der sidder og koordinerer, ja, så vil de i fremtiden være 12 kommuner, tror jeg det bliver, der skal koordinere.
Jeg kan ikke se den store forskel, og de retningslinjer, de bindende vandmål osv., som Gudenåen skal indrette sig efter, leve op til osv., vil i fremtiden være defineret qua vandrammedirektivet, Natura 2000, diverse beskyttelseslove og alle mulige ting, som de vil det i dag.
Der sker jo ikke nogen ændring.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Der er bestemt ikke tale om nogen idyllisering, men jeg synes, det er meget vigtigt og relevant, når man fra forligspartiernes side og nu også af miljøministeren hele tiden har hørt, at det her giver forenkling, forenkling, forenkling, forenkling, at tage nogle af de eksempler frem, der rent faktisk viser det modsatte af forenkling.
Vi har også hele vandløbsloven.
Synes ministeren rent faktisk, at der er tale om en forenkling, når det i dag er 3 amter, der er vandløbsmyndighed for Gudenåsystemet, og det for eftertiden bliver 8 kommuner?
Synes ministeren, det er en forenkling, at der nu med miljømålsloven er 17 kommuner, der skal lave indsatsplaner for Limfjordsområdet?
Det er bare for at sige, at de spørgsmål synes jeg ikke at vi har fået besvaret.
Det koster penge, og dem kan man kun tage et sted fra, nemlig fra den primære miljøindsats.
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-31:
Jeg vil sige, at det med det fordomsfri synes jeg jo sådan set kom til udtryk i september, og det vil vi også komme til at diskutere senere i dag, hvor vi jo har lagt opgaver og også miljøopgaver i regionerne: jordforurening, råstoffer.
Det har vi gjort, for der er ikke sådan en religion i, at det skal ligge på et bestemt plan.
Det er klart, at grundstrukturen i reformen er velkendt, men jeg synes, og det er det, jeg glæder mig til resten af dagen her, at det vil være så rart, når vi får hr. Torben Hansen og Socialdemokratiet til at fortælle, hvor det konkret er, de eventuelt vi have ændret noget, der så kunne få dem til at gå ind og tage et medansvar for reformen.
Jeg glæder mig meget til at høre, hvad det er for nogle bud.
Derimod er jeg lidt skuffet.
Jeg havde jo håbet, at hr. Torben Hansen endnu en gang i dag ville vifte lidt med rapporten oppe fra Nordjylland, for jeg tror, et af de punkter, hvor hr. Torben Hansen og jeg ser vidt forskelligt på, hvad der er gældende i dag, er, når hr. Torben Hansen bliver ved at vifte, som han har gjort mange gange, med den der regionale vandplan og siger sådan: Der kan man se, i dag skal der slet ikke koordineres.
Amterne bestemmer.
De bestemmer bare fuldstændig selv.
Det er jo en utrolig vildfarelse.
Der koordineres på kryds og tværs i dag mellem amter, kommuner og stat, og jeg vil altså godt advare imod den der idyllisering, som om alt i dag er fuldstændig entydigt og bliver meget mudret i fremtiden.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Nu kunne jeg forstå på miljøministerens sidste sætning, at man fordomsfrit vil kigge på det her.
Man har det på råstofferne, man har set på jordforurening med en argumentation om sammenhængende, konsistent faglig udvikling og kom hist op og kom herned.
Er man overhovedet parat til at diskutere, at der bliver flyttet flere af de opgaver over i regionerne, eller er det sådan, at når man siger fordomsfrit i konservativ optik, så er det kun kommuner og stat, man tænker på?
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-31:
Jamen der er ikke andet at sige, end at invitationen, der jo også lå i det, til ligesom at gå ind i en reel dialog om det her, synes jeg er fin, så den større filosofiske debat om forenklingens væsen kommer vi nok ikke længere med i denne her omgang.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Han siger, at ja, der er et problem med de små kommuner.
Det kan godt være, at hr. Martin Lidegaard siger, at han ikke er konservativ, og det tror jeg, sådan alt efter hvordan man definerer det, også er rigtigt, men reaktionær tror jeg altså nok man må sige i hele den argumentation, hr. Martin Lidegaard fører frem her, som jo indirekte bliver en argumentation for, at alt skal blive, som det er.
Vi hører jo ikke et eneste bud fra hr. Martin Lidegaard på, hvordan man kunne lægge noget anderledes.
Der vil jeg sige, at der ser jeg sådan noget mere fordomsfrit på det, for hvis hr. Martin Lidegaard kan komme med et område eller to områder eller tre områder, hvor han spørger, om vi dog ikke kunne tage at overveje lige præcis, om de ikke burde flyttes et eller andet sted hen, så lad os dog snakke om det.
Det er jo det, en lovbehandling er til for.
Men jeg synes, at der sådan bliver en tendens til bare at låse sig fast i en position, som om alt ligger helt ideelt i dag.
Den opfattelse deler jeg simpelt hen ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Jeg synes faktisk, at det mest interessante i ministerens indlæg her var konstateringen af, at det egentlig ikke primært var på grund af miljøområdet, at man ønskede at nedlægge amterne.
Det tror jeg er en meget ærlig udmelding, for deri ligger jo også indirekte, at det sådan set ikke primært er miljøministerens ønske at gøre det her, det er ligesom en konsekvens af, at man nu har besluttet at nedlægge amterne.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge ministeren: Hvilket område er det så, der er den primære anledning?
Det er jo ikke sygehusene, for de bliver i regionerne, det er ikke trafikken, for der laver man en eller anden fuskeløsning med nogle regionale trafikselskaber, og nu hører jeg, at man også ønsker at tilbageføre noget på det sociale område, altså handicapområdet.
Hvor ligger den egentlige årsag til denne her kommunalreform henne?
Det synes jeg kunne være interessant at vide.
Hvad er det for et fagligt område, der er skyld i, at vi nu skal bruge så mange ressourcer både her og derude på de her ændringer?
Det andet spørgsmål, som er kort, er: Vil der blive foretaget nogen ændringer i myndighedshabilitet fra det oprindelige lovudkast til det, vi skal stemme om ved tredjebehandlingen?
Altså, får Venstre ret i, at der ikke bliver ændret et komma, og at Ombudsmanden desværre må tage sin kritik i sig igen, for den gør ikke indtryk på Venstre, eller vil ministeren sikre, at der kommer nogle ændringer?
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-31:
Det er jo fair nok, at Enhedslisten er imod kommunale fællesskaber, det ser vi så forskelligt på.
Men jeg hæftede mig også ved, at hr. Per Clausen i sit første indlæg lige før talte om, at der også var et demokratisk underskud i reformen.
Det kan egentlig godt undre mig lidt, for jeg synes, at når jeg hører nogle af oppositionens indlæg, så er man enormt nervøs, og det er jo nærmest et af kernekritikpunkterne, for at lægge mere kompetence ud tæt ved borgerne.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, og det kan jeg altså heller ikke forstå, selv om jeg tog Enhedslistens briller på, at amterne, som de fungerer i dag, sådan skulle inkarnere den højeste form for demokrati i Danmark.
Jeg kan simpelt hen ikke begribe det.
Jeg tror altså, at det på mange måder vil være en styrkelse af demokratiet, at beslutninger trækkes ud, hvor folk har bedre overblik over dem, end jeg tror de fleste vil hævde at de har i dag over, hvad der foregår i amterne.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg kan forsikre ministeren om, at vi har nogle meget klare opfattelser af, at der er mange ting, også i den kommunale og amtskommunale struktur i Danmark, der skal laves om, af, hvordan den offentlige sektor fungerer.
Det indgår jo bl.a. af den grund, at vi faktisk ønsker at undgå de kommunale fællesskaber, som efter vores opfattelse er præget af et ekstremt underskud på demokrati på grund af lukkethed, på grund af mangel på direkte indsigt, på grund af mangel på direkte valg, det samme som Strukturkommissionen jo har påpeget, og som på et tidspunkt var et afgørende argument for, at man skulle etablere nogle nye kommuner, der var større.
Men det problem løser man jo så ikke, når man tager opgaverne fra amterne og putter derned, hvorefter de bliver nødt til at lave de her kommunale fællesskaber.
Så bl.a. derfor må ministeren erkende, at vi faktisk synes, at det her er en rigtig dårlig forandring, og vi er imod dårlige forandringer og for gode forandringer.
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-31:
Alle de første betragtninger er det svært at sige noget til bortset fra, at man bliver helt nysgerrig.
Gad vide hvad målet ville være, hvis hr. Per Clausen sådan skulle reformere det kommunale danmarkskort, for det har det i hvert fald ikke været let at høre ud fra indlægget her i dag.
Der er en lang række andre grunde, hvor folk, der har forstand på det, entydigt har peget på, at Danmark er nødt til at have en mere forenklet struktur, ellers kan vi ikke leve op til det serviceniveau på mange, mange felter, som borgerne nu engang kræver.
Der er altså grundlæggende tale om en forenkling her, men det bliver hr. Per Clausen og jeg jo nok ikke enige om.
Derfor bare til det eneste konkrete spørgsmål, der var om kommunale fællesskaber: Det er jo ikke sådan, at kommunale fællesskaber vil blive forbudt.
Det ville da også være mærkeligt.
Der kan være masser af opgaver, hvor man siger, at her vil det være naturligt, at man på tværs af nogle kommunegrænser går sammen.
Hvad ville alternativet være?
Det ville jo være, at vi tvang nogle af de mindre kommuner, der har valgt at stå alene, til at være sammen med nogle større kommuner.
Da vi ikke vil det, og det tror jeg da heller ikke hr. Per Clausen vil, så er det vel naturligt at sige, at hvor der måtte være behov for det, er det muligt at lave samarbejde på tværs af kommunegrænser – nu som før.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg kunne forstå på ministeren, at en meget vægtig grund til at lave det her om var, at det ikke kunne passe, at de metoder, man havde valgt tidligere, var rigtige.
Hvis Enhedslisten på et eller andet tidspunkt kommer og foreslår, at vi skal lave det her samfund om, fordi det ikke kan passe, at det fungerer, så synes jeg, at ministeren og andre konservative skal gribe ind og påpege, at vi er ude på meget tynd is.
Det er det ene, jeg vil sige.
Det andet, jeg vil sige, er, at på en eller anden måde bliver jeg lidt rørt, når jeg får at vide, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti ude i landet skulle være kendt for deres særlige bekymring for miljøet.
Jeg må indrømme, at det ikke er kommet til Nordjylland.
Jeg har hørt, at det heller ikke er kommet til Viborg, Ringkøbing og andre amter i Jylland, men det kan være anderledes øst for Storebælt.
Hvad ved jeg om det.
Men det sidste, som i virkeligheden er et spørgsmål, er: Kan jeg forstå ministerens udtalelser om denne her fortætning – som det må være, når det ikke er en fortynding – af folk, der bliver ansat, sådan, at ministeren mener, at man kan løse de her opgaver, uden at der bliver brug for at etablere de kommunale fællesskaber, som Strukturkommissionen advarer imod?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Jeg er klar over, at udgangspunktet for hr. Dohrmann er, at det er et godt forslag, da det er hr. Dohrmann selv, der har forhandlet det.
Men noget af det med at sikre borgerne god adgang er jo også at sikre, at det ikke skal ændres om 3 år, når der er et andet flertal i Folketinget, og at det bliver lidt mere holdbart.
Derfor er mit spørgsmål, om hr. Dohrmann er klar til at give køb på nogle af de her ting for at få et bredere flertal.
Når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi det efter min opfattelse ikke er særlig borgervenligt, at man skal til at løbe rundt til flere forskellige kommuner, når man skal have gennemført et tiltag, f.eks. hvis det er en virksomhed, altså at man i stedet for at skulle gå til én myndighed nu skal gå til en, to måske tre forskellige myndigheder med sit problem.
Det er ikke borgervenligt for mig, og hvis vi er enige i udgangspunktet, nemlig at vi vil lave det så borgervenligt som muligt, så lad os diskutere, hvad det vil sige, i stedet for at stå og slå hinanden i hovedet, for det må vel betyde, at det bliver så enkelt som muligt.
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-31:
Det er jo en stor debat, og det ved hr. Martin Lidegaard også godt, om, hvorfor det var, vi skulle have en strukturreform.
Det skulle vi bl.a. af hensyn til ældreområdet.
Det skulle vi bl.a. af hensyn til sådan noget som hjemmehjælp og service, hvor jeg kan sige, at jeg personligt har siddet på, jeg ved ikke hvor mange konferencer og hørt kommunerne – ikke mindst de mindre kommuner – vånde sig over, hvordan de skal håndtere fremtidens krav på en fornuftig måde.
Jeg tror, at alle – og det kan man jo også forvisse sig om i Strukturkommissionens forarbejde – vil være enige i, at især de mindre kommuner har udgjort et problem og en uhensigtsmæssighed, hvis man vil have en optimal offentlig administration i Danmark.
Det har de meget små kommuner så også gjort på miljøområdet.
Der har vel ikke været diskussion om, at kommuner med 5.000, 7.000, 8.000 indbyggere ikke har været det mest optimale og i fremtiden ikke vil være den mest optimale måde at løse alle de mange ting på, som en moderne kommune i dag skal løse for at tilfredsstille borgernes krav og myndighedernes krav.
Det sidste om ændring af myndighedshabilitet: Jeg hørte godt disputten før mellem hr. Martin Lidegaard og fru Inger Støjberg, og jeg tror altså, at det er en lidt kunstig front, som hr. Martin Lidegaard forsøger at lave mellem Venstre og mig på det her punkt.
Der er allerede efter høringsrunden sket nogle ændringer f.eks. af klagemuligheder, og der vil blive en gennemgang af samtlige områder ikke bare i forhold til kommunalreformen, men også til en lang række andre lovkomplekser i Miljøministeriets regi foranlediget af Ombudsmandens skriv.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Der er jo ingen grund til at diskutere det, vi er enige om, nemlig sammenlægning af kommuner i Danmark, og at vi skal have større regioner.
Det fremgik af Strukturkommissionens rapport.
Det lovforslag tror jeg at der i hvert fald er en chance for at et stort flertal i Folketinget vil bakke op.
Det, vi diskuterer i dag, er, at man så har valgt i forbindelse med det at fratage de kommende regioner deres opgaver på miljøområdet og smadre det ud på alle de små enheder.
Det er i hvert fald ikke det, de kloge mennesker i Strukturkommissionen anbefalede, det er faktisk det stik modsatte af, hvad de kloge mennesker i Strukturkommissionen anbefalede.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Nu har vi så fået en gennemgang af lovforslaget, og så kunne vi få at vide til sidst, at Venstre agtede at stemme for det.
Det, der jo er interessant, er, at hvis man kigger på Strukturkommissionens betænkning, bind 3, som jo er sektorkapitlerne, side 290 – hr. Steen Gade har tidligere været inde på det – fremgår det klart og tydeligt, og det er skrevet af Miljøministeriet selv, at uanset hvilken kommunestørrelse man får, er der stadig væk behov for et regionalt planlægningsniveau.
Hvad har gjort, at Venstre, resten af regeringen og åbenbart også Dansk Folkeparti nu mener, at man ikke behøver at høre efter, hvad der står i Strukturkommissionens betænkning i de her sektorkapitler, hvor nogle af landets fremmeste eksperter siger, at der stadig væk vil være behov for en regional planlægning?
Hvad har gjort, at man mener, at det er der ikke længere?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Hvad er forskellen fra i dag?
Så derfor kan man sige, at retsstillingen egentlig er den samme.
Nu har man bare mulighed for at påvirke den lokale byrådspolitiker.
Hr. Per Clausen nævner så, at det kunne være i to forskellige kommuner, og at man dermed så har to politikere eller to sæt af politikere, man ligesom skal være vagthund over for.
Men det gør jo ikke nogen forskel, om det er den ene eller den anden, der skal beslutte det.
Vi har så tillid til, at de lokale politikere også er dem, der vil tage hensyn til naturen og miljøet, lige så godt og lige så vel som det amtsråd, vi kender i dag.
Men derfor er det også vigtigt, når vi laver de langsigtede planer, at det også er noget, de her regioner lige er inde over, men de skal ikke have den overordnede kompetence.
Det er lagt ud til kommunerne, det er lagt ud til staten.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Nu er det her slet ikke et spørgsmål om tillid, for hvis man har tillid til politikere, kunne det for nogle sikkert stå skralt til.
Pointen er jo, at hvor en kommune kan sige, at den laver en VVM-undersøgelse inden for kommunens grænser, vil et amt eller en region i en tilsvarende situation også kunne sige, at den laver en VVM-undersøgelse inden for regionens og amtets grænser, og det kan man jo ikke nægte at inddrage – det ville være åbenlyst usagligt og det rene vrøvl – hvorimod det kan man godt, hvis det er inden for kommunen.
Så der er faktisk nogle muligheder for at lægge nogle begrænsninger ned på det.
Det har amterne og regionerne også, men da de omfatter et større areal, er sandsynligheden for, at det vil få en negativ praktisk konsekvens for borgerne ikke så stor, som hvis det er kommunerne.
Det er bare det helt konkrete problem – altså et resultat af det, man vælger at beslutte her, fordi man med vold og magt vil fjerne så meget som muligt fra regionerne og putte det ned i kommunerne eller op i staten – som jeg gerne vil have hr. Jørn Dohrmann til at forholde sig positivt til ud fra den meget rigtige betragtning fra hr. Jørn Dohrmann om, at det jo handler om hensynet til borgerne og deres retssikkerhed og deres mulighed for at øve indflydelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Der er det netop vigtigt, at man har nogle lokale politikere, som tager hensyn til hele det her område.
Hvad er det lige, der skulle være det dårlige ved, at det er lokale politikere, der afgør, om der skal laves en VVM-undersøgelse på det her område?
Vi ved godt, at der er mange steder, man gerne vil have lavet VVM-undersøgelser, når der skal ske noget.
Men det er jo ikke noget nyt, at der ligesom indføres noget kompetence til kommunerne.
Så derfor svækker vi efter min opfattelse ikke borgerens mulighed for at øve pres på den lokale politiker.
Vi har netop tillid til, at tilliden til de politikere, man vælger også i de nye kommuner – ligesom man sikkert har tillid til de amtspolitikere, man har valgt i dag – også fortsætter i den nye struktur.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg deler fuldstændig hr. Jørn Dohrmanns opfattelse af, at det er vigtigt at tage udgangspunkt i at skabe bedre vilkår og betingelser samt større retssikkerhed for borgerne.
Af samme grund vil jeg vende lidt tilbage til det med VVM-undersøgelsen, som jeg også spurgte Venstres ordfører om.
Venstres ordfører har jo ret i, at selv om det er lagt ud til kommunerne, kan kommunerne, hvis de er enige om det, godt lave VVM-undersøgelser i samarbejde.
Men man kunne godt forestille sig den situation, at en kommune er i gang med f.eks. et vejprojekt eller lignende, hvor der skal gennemføres en VVM-undersøgelse, og hvor en række borgere kommer med nogle bud på alternativer.
Kommunen siger: Det er meget godt, men det kan vi ikke undersøge, for det ligger uden for vores kommunegrænse.
Og det siger kommunen, fordi den ikke har nogen interesse i at få det undersøgt.
Hvad er borgernes mulighed i den situation for at sige: Vi vil have en VVM-undersøgelse, som rækker bredere ud end kommunegrænsen?
Det er jo ret afgørende, hvis det er borgerens interesser og rettigheder, der er udgangspunktet.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-03-31:
Jeg må nok starte med at sige, at jeg synes, at hr. Torben Hansen tåger lidt rundt, når han siger, at man gerne vil have noget regional planlægning, men man vil ikke give den til kommunerne.
Men ud over det vil jeg godt sige, at lovforslag nr. L 93, som vi skal behandle her i dag, jo også er en del af hele denne her kommunalreform, som bliver vedtaget med et bredt flertal her i Folketinget, og som vi selvfølgelig skal have udmøntet i den kommende tid.
Selve kommunalreformen indebærer jo, at der gennemføres en lang række ændringer af de opgaver, som skal varetages af det offentlige i Danmark.
Det er bl.a. ansvaret for opgaveløsningerne, og samtidig får vi gennemført denne forenkling af hele miljøområdet, så vi igen får det maksimale udbytte af de ressourcer, som vi netop afsætter for at løse de her opgaver.
I det her lovforslag overfører man bl.a. nogle af VVM-opgaverne til kommunerne, men dog er der enkelte områder, hvor miljøministeren påtager sig opgaven.
Ud over det skal der også ifølge aftalen omkring strukturen laves de her udviklingsplaner, som er meget vigtige for områderne.
Det er vigtigt, at man også tager hensyn til alle relevante forhold for regionsudviklingen, og ikke kun, hvad nogle populistisk siger fra talerstolen.
Her skal det være et mere sagligt grundlag, netop set i lyset af, at det lovforslag giver miljøministeren pligt til at fastsætte regler for beliggenhed, bl.a. af større butikker og større butiksområder uden for bymidten.
Dermed får staten jo også pligt til at påse, at planlægningen respekte res med hensyn til de overordnede interesser, og gøre indsigelser, hvis det ikke er i overensstemmelse med de overordnede interesserer, og det er et væsentligt fremskridt i forhold til at tage hensyn til bl.a. natur, miljø, erhverv og turisme osv.
Men det er jo ikke en opgave, som man bare kan overdrage fra den ene dag til den anden, der er nogle gradvise overdragelser.
Staten kan jo godt nok gå ind før den 1. januar 2007 i visse opgaver, men amterne består jo altså i hvert fald indtil den 1. januar 2007.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jeg synes simpelt hen, at indholdet i dem er for tyndt, og at den juridiske binding i forhold til kommunerne og i forhold til borgerne er ikkeeksisterende.
Det har vi jo også kunnet se i nogle af de svar, som vi har fået på de spørgsmål, jeg stillede i efteråret, spørgsmål 350-379 i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg; der står det klart og tydeligt, at de ikke er juridisk bindende.
Det vil sige, at det hverken bliver fugl eller fisk, ligesom hr. Martin Lidegaard sagde, og så kan man risikere, at man bare står med sådan et fint omslag, ligesom der er mange erhvervsråd der laver, og så nogle punkter om, at det her vil vi gerne; så skal kommunerne bare sørge for, at de ikke strider alt for meget imod, og så kører det videre.
Men det er ikke dét regionale planlægningsniveau, som der er brug for, og som Strukturkommissionen peger på.
Jeg er kommet med ét citat, og jeg har flere, hvor man netop siger, at både i Norge, Sverige og Holland går man den stik modsatte vej, der forstærker man den regionale planlægning, fordi man siger, at det er det, der er vejen frem, også i forhold til hele bosætningsmønsteret, i forhold til hvordan vi får placeret vores virksomheder.
Vi går den modsatte vej.
Jeg synes, det er lidt sølle.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Hvordan ser hr. Torben Hansen, at det bliver en svagere planlægning?
Hr. Torben Hansen taler om forankring, og forankringen sker jo i regionsrådet.
Det bliver en af regionsrådets vigtigste opgaver at lave disse regionale udviklingsplaner.
De regionale udviklingsplaner skal jo dække hele komplekset, også natur og miljø, skovrejsningsområder osv. og danne grundlag for de kommuneplaner, der skal etableres.
Hvorfor er hr. Torben Hansen så kritisk over for regionale udviklingsplaner?