runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Må jeg først sige om erhvervslivets internationale konkurrenceevne til fru Pernille Sams: Det er vigtigt at få kendsgerningerne på plads, fru Pernille Sams.
Det er jo en kendsgerning, at det går godt i dansk erhvervsliv.
Kendsgerningen er jo, at hvis vi ser på dansk erhvervslivs eksportevne og konkurrenceevne, f.eks. ser på dansk erhvervslivs indtjening, som hr. Jes Lunde var inde på, ser på de børsnoterede aktieselskabers indtjening sidste år - de nyeste tal, vi overhovedet har - så er det jo uomgængeligt, at de børsnoterede aktieselskabers indtjening har haft alletiders udvikling, er blandt de bedste i Europa, også bedre end i de lande, vi normalt sammenligner os med.
Det er kendsgerningen, og det afspejler sig jo heldigvis også i, at det dygtige danske erhvervsliv så omvendt skaber bedre beskæftigelse for masser af mennesker.
Vi har jo faktisk igennem de sidste tre, fire, fem år haft en gennemsnitlig tilvækst i beskæftigelsen i Danmark på et sted mellem 25.000 og 30.000 nye arbejdspladser.
Det synes jeg da vi skal holde fast i.
Dagsordener efterlever regeringen altid.
Pernille Sams (KF), 1997-11-19:
Det er tankevækkende, at statsministeren her bagatelliserer og forsvarer de stadig øgede omkostninger, som regeringen har lagt på dansk erhvervsliv siden 1993.
Hvert eneste år er de politisk bestemte omkostninger på erhvervslivet steget til stor skade for vores internationale konkurrenceevne.
Og uanset om statsministeren ønsker at kalde det en holdningsdebat eller ej, så er det i hvert fald et spørgsmål om sund fornuft, og det er en nødvendig debat, som man bør tage, hvorvidt det er klogt og langsigtet på den måde at belaste den internationale konkurrenceevne for det danske erhvervsliv.
Det er ting, som vi er uenige om, og det ved
statsministeren, men der er én ting, som undrer mig meget i statsministerens svar - eller mangel på svar - for der er én ting, som vi egentlig burde være enige om, som statsministeren har stemt for.
Det er den dagsorden, der blev vedtaget i sidste folketingssamling, hvorefter regeringen forpligtede sig til at lade samtlige relevante lovforslag indeholde en opgørelse af, hvor meget administrativt mer- eller mindrearbejde loven indeholdt.
Det skulle nu være sat i værk.
Det har statsministeren selv stemt for.
Har statsministeren i sinde at efterleve den dagsorden, han selv har stemt for, og som der var flertal for i Folketinget, og i givet fald hvornår vil regeringen begynde at efterleve den?
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-19:
Det vil jo så lidt blive en gentagelse af det svar, som jeg gav hr. Jørn Jespersen før: Dynamikken - vi skal sikre, at ny viden bliver udnyttet i forbindelse med ombygning, nybygning osv.
Og der kan være andre ting, som hr. Kristen Touborg ikke nævnede.
Det, jeg synes er det vigtigste, er, at regeringen - statsministeren og jeg - i dag har tilkendegivet, at vi ønsker, at ny viden skal udnyttes på det her område: en bred vifte af dyrevelfærdsmæssige foranstaltninger. Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Jo, det ved jeg godt, men jeg er altså nødt til at tage til genmæle, når man her prøver at tegne et forkert billede af de faktiske, reelle politiske bestræbelser, fru Birthe Rønn Hornbech.
Sandheden er jo, at det var Venstre, der førte sig frem i front i Finansudvalget for at forhindre regeringen i at få fjernet antipersonelminer i Somalia, få etableret projekter, der kunne skaffe frisk vand, og få bygget broer og veje.
Det er jo kendsgerninger.
I hvert fald gik Venstre imod, og det kan man ikke benægte her.
Det andet, jeg vil sige, er, at når vi taler om Venstres valgannoncer, så har de jo ikke helt den kvalitet, som jeg synes hører sig til ved annoncering her i landet.
Det, jeg kritiserede den gang ved Venstres valgannoncer, var, at en stor del af de punkter, Venstre havde sat op, allerede var gennemført - og så var der enkelte af dem, der ikke helt passede med vore internationale forpligtelser.
Nu så jeg igen her før kommunevalget, at Venstre i sine valgannoncer påstod, at skatten var sænket i en række Venstrekommuner
; det er jo heller ikke rigtigt.
Så det er ikke godt, det med Venstres valgannoncer.
Endelig når det gælder diskussionen om flygtninge og indvandrere: Hvor jeg dog savner - hvor jeg dog *k savner *o - at Venstre også vedstår, at den helt dominerende part af de mennesker her i landet, der har en anden etnisk herkomst end dansk, har fået opholdstilladelse her i landet efter gældende lovgivning, som Venstre også har stemt for, og at vi derfor ikke er tjent med at give den danske befolkning det indtryk, at vi bare kan sende forfærdelig mange mennesker hjem med dags varsel, hvis lovgivningen bliver stram nok.
Kendsgerningen er, at den helt dominerende del af de mennesker, der opholder sig her i landet i dag - det er mange, en stor procentdel - har fået permanent opholdstilladelse.
Arne Melchior (CD), 1997-11-19:
Hr. Uffe Ellemann-Jensen påstod for et øjeblik siden, at den tyske indvandrer- og asylpolitik er meget strengere end den danske.
Kan statsministeren bekræfte mine oplysninger om, at der i Tyskland i dag befinder sig langt flere udlændinge - flygtninge og indvandrere - end i Danmark, når tallet ses i forhold til begge landes befolkningsantal?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Men jeg vil gerne sige, at efter min fornemmelse og ifølge de oplysninger, jeg erindrer, så er det, som hr. Arne Melchior fortæller mig det; det er også min erindring om sagen med det lille forbehold, der ligger i dette svar.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-11-19:
Jeg tror, det er tydeligt for enhver, at statsministeren overhovedet ikke svarede på de spørgsmål, som hr. Uffe Ellemann-Jensen stillede.
I stedet forsøgte statsministeren sig med et modangreb og henviste til somaliersagen.
Jeg vil gerne slå én ting fast: Venstre vil altid støtte lødige ulandsprojekter, men det her drejede sig om noget
ganske andet
Det er ikke rimeligt.
Man burde snarere overveje det modsatte, nemlig at straffe dem, der ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage, ved at fratage dem ulandsbistanden, sådan som Venstre og De Konservative har foreslået.
Jeg vil godt prøve at få debatten tilbage på hovedsporet.
Er statsministeren ikke enig i, at der er en sammenhæng mellem tilstrømningen af flygtninge her til landet og så muligheden for at integrere dem, muligheden for at behandle dem godt og ordentligt i kommunerne?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Også dette spørgsmål har jo desværre en tendens til at dreje debatten i en forkert retning.
Sådan som jeg oplever flygtninge- og indvandrertallene i Danmark i disse år, ser jeg i virkeligheden, at vi efter den ulykkelige konflikt og krig i Bosnien nu ser en nedadgående tendens i tilstrømningen
Det er det ene, jeg gerne vil sige.
Det andet, jeg gerne vil sige til hr. Anders Fogh Rasmussen, er, at vi må jo også forstå, at antallet af flygtninge i Europa i høj grad er bestemt af vores evne til i fællesskab - også i EU-samarbejdet - at holde konflikter nede på et fredeligt niveau eller at fredeliggøre dem.
Men når der er krig eller borgerkrigslignende tilstande i Europa og andre dele af verden, så kommer der flygtninge, hr. Anders Fogh Rasmussen, og så må vi også have menneskeligheden som grundholdning og tage imod de flygtninge, der er i nød, og som er forfulgt.
Det andet, jeg vil nævne, er hr. Anders Fogh Rasmussens forkerte påstande om Somalia-aktstykket.
Det var jo ikke pengeafpresning.
Man kan jo ikke måle det ud, som hr. Anders Fogh Rasmussen her gør; det har vi jo tilbagevist, og det har Somalilands repræsentanter jo også tilbagevist.
Det forholder sig anderledes, og det ved hr. Anders Fogh Rasmussen også ganske godt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Stig Møller (KF), 1997-11-19:
Nu har regeringen gjort det igen: den har nu lagt en ny afgift, en ny skat, på erhvervslivet igennem sygeskatten.
Derfor beder jeg statsministeren svare på, hvorledes regeringen egentlig agter at skabe det store antal private arbejdspladser og samtidig afvikle udlandsgælden inden år 2005, som regeringen selv sætter som mål i »Danmark som foregangsland«, når regeringen således hele tiden pålægger erhvervslivet nye byrder til skade for konkurrenceevnen og dermed for både eksporten og betalingsbalancen.
Ved de kommende lønforhandlinger forventer regeringen, at lønningerne stiger med 3,8 pct., mens de samlede lønomkostninger vil stige med 4,65 pct. Hvordan forventer regeringen, at det kan lade sig gøre at forbedre konkurrenceevnen og dermed betalingsbalancen, når vi lægger os øverst i hele EU-området med de afgifter, regeringen lægger på erhvervslivet?
Uffe Ellemann-Jensen (V), 1997-11-19:
For et par dage siden sagde statsministeren ifølge Jyllands-Posten, at han frygter, at fortsat dansk strid om udlændingepolitikken kan skade EU-debatten og dermed bringe Amsterdamtraktaten i fare.
Jeg deler statsministerens bekymring, og derfor skal jeg bede statsministeren gøre rede for regeringens helt overordnede hensigter med hensyn til en opstramning af dansk udlændingepolitik.
Jeg forlanger naturligvis ikke, at statsministeren her skal gå i detaljer, jeg respekterer, at regeringen er i en forberedende fase, men det er vigtigt at få afklaret, i hvilken retning forberedelserne går.
Vi ved jo fra flere ministre, at der arbejdes på at sikre en bedre integration af de flygtninge og indvandrere, som har fået lov til at blive i landet - og det er der bestemt behov for - men jeg vil gerne spørge statsministeren: Agter regeringen også at gennemføre de nødvendige ændringer i udlændingeloven, ændringer, der skal sikre, at det ikke er lettere at få opholdstilladelse i Danmark, end det er i de fleste andre europæiske lande?
Keld Albrechtsen (EL), 1997-11-19:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om ikke tiden er inde til, at statsministeren i dag giver hr. Uffe Ellemann-Jensen et klart og bastant svar, der ikke er til at misforstå.
Når partiet Venstre nu, åbenbart fordi man har tabt stemmer til Dansk Folkeparti i går ved kommunevalget, forsøger på at konkurrere med Dansk Folkeparti i fremmedfjendskhed og stille fuldstændig usaglige krav om stramninger i dansk flygtningepolitik, var det så ikke på sin plads, at statsministeren gav hr. Uffe Ellemann-Jensen det svar, at den politik, som han efterlyser, de stramninger i flygtningepolitikken, som han efterlyser, ikke bliver til noget?
Jeg synes, statsministeren har en fremragende anledning netop her, hvor hr. Uffe Ellemann-Jensen selv stiller spørgsmålet, og der er jo et flertal i Folketinget, som statsministeren kan henvende sig til, for at føre en anstændig og humanistisk flygtningepolitik her i Danmark.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen har ret i, at man ikke kommer godt fra at prøve at konkurrere på stemmer, når det er humanismen, der står på spil.
Vi kan se, når vi analyserer resultatet af kommunevalget, at de 6,3 procent af stemmerne, der er gået til Dansk Folkeparti, er kommet fra Venstres, De Konservatives og Fremskridtspartiets rækker.
Det understreger jo altså også, at konkurrence på det område kommer man skidt fra. Jeg tror derimod, at vi skal samle kræfterne også i partiet Venstre og gerne i alle Folketingets partier, alle dem, der vedstår sig en humanistisk flygtninge- og indvandrerpolitik - og det tror jeg i grunden også Venstre gør - om for alvor at tage fat på de problemer, vi ved der er i hverdagen.
For, hr. Keld Albrechtsen, jeg har altid ment, at det at stille krav til mennesker ikke er i modstrid med en humanistisk udlændingepolitik.
Jeg har altid ment, at den humanistiske udlændingepolitik har bærekraft, hvis den samtidig ledsages af, at vi løser en række problemer i hverdagen, som vi ved er der, og det er det, vi skal hjælpe hinanden med nu.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1997-11-19:
Nu har jeg en båndudskrift fra i sommer, hvor statsministeren på TV 2 gennemgik Venstres ti punkter til opstramning - vi ønsker som bekendt tilstrømningen af udlændinge til Danmark begrænset - og sagde
, at alt det, der var i Venstres ti punkter, enten havde regeringen gennemført eller var den i færd med at gennemføre. Skal jeg forstå det sådan, at det, som statsministeren henviste til kommer fra regeringens side, vil være en imødekommelse af Venstres ønsker om stramning af reglerne for tilstrømningen?
Ved statsministeren ikke det?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Ja, jeg må jo sige, at man ikke kan anklage Det Konservative Folkepartis formand for at kaste sig ud i en sprudlende holdningsdebat her.
Det må jeg sige.
Det vrimler i luften med kommaer og decimaler, og det er jo ikke det, jeg umiddelbart forbinder med en holdningsdebat; men nuvel da.
Jeg hører et synspunkt fra Det Konservative Folkepartis formand om, at nu er Danmark øverst i hele EU, når det gælder arbejdsgiveromkostninger.
Nej, ærligt talt, skal vi nu ikke komme ned på jorden?
Det forholder sig omvendt, hr. Per Stig
Møller.
Øjebliksbilledet af Danmark i forhold til EU-medlemslandene er jo, at vi er et af de lande, der har de laveste arbejdsgiveromkostninger pr. ansat.
Det er sandheden.
Det præger jo også hele debatten op til beskæftigelsestopmødet.
I Tyskland har man langt højere arbejdsgiveromkostninger, og det gælder tilsvarende i de sydeuropæiske lande.
Og med hensyn til det andet om sygeansvaret hos arbejdsgiverne for sygedagpengeomkostningerne: Vi taler om promiller, hr. Per Stig Møller, der er tale om promiller. Vi taler også om et øget medansvar.
Regeringen har den grundholdning, at på den ene side er der disse omkostninger - men oprigtigt talt, de er til at overse, når man prøver at anlægge en dynamisk synsvinkel på det - men på den anden side er det også et klart ønske fra regeringen som en del af vores arbejdsmarkedspolitik at få sygefraværet ned.
For jeg er enig med hr. Per Stig Møller, hvis det var det, der var meningen, at et højt sygefravær på danske arbejdspladser også er udtryk for dårlig personalepolitik, manglende samarbejde.
Det er jo det, vi ofte ser, når vi graver lidt dybere.
Så jeg vil sige til hr. Per Stig Møller, at jeg synes, når vi ser på dansk erhvervsliv og hvad man har præsteret i dansk erhvervsliv af nye arbejdspladser, at vi har al mulig grund til at være optimistiske.
Jeg tror fuldt og fast på, at fastholder regeringen den gode fremgangslinje for Danmark også i erhvervslivet, så vil vi se, at vi kan nå de fornemme mål, regeringen har sat sig i år 2005 med 25.000-30.000 nye arbejdspladser hvert år, år for år, og at vi også kan lægge en linje, hvorved vi slipper af med vores udlandsgæld.
Per Stig Møller (KF), 1997-11-19:
Nu skuffer statsministeren mig, men det er jo ikke første gang.
Det er jo klart, at det er et spørgsmål om holdning, om man vil sikre eksporten og dermed velfærden i fremtiden.
Det skal statsministeren ikke gøre til en diskussion om tal.
Og det, EU kan påvise, er, at lønningerne vil stige 3,2 pct. i det øvrige EU, medens stigningen vil være højere i Danmark.
Men lad mig så sige omkring holdninger, at vi i Folketinget har været enige om, at man skal lette erhvervslivets hverdag.
Vi har været enige om og vedtaget i en dagsorden den 30. april 1997, at regeringen med virkning fra folketingsåret 1997-1998 skulle lade samtlige lovforslag indeholde en opgørelse af, hvor meget administrativt mer- eller mindrearbejde loven og de efterfølgende regler giver virksomhederne, i lighed med opgørelsen af de erhvervsøkonomiske, miljømæssige og provenumæssige konsekvenser.
Det er ikke gennemført, hr. statsminister!
Må jeg så spørge: Hvornår agter statsministeren at følge Folketingets vedtagelse, hvor der står, at regeringen senest den 1. november 1997 skulle fremlægge konkrete forslag til initiativer, der kan nedbringe bøvlet, og et udredningsarbejde?
Hvornår agter statsministeren at følge den vedtagelse, statsministeren selv har stemt for den 30. april?
Det er da et spørgsmål om holdning at overholde det, vi har vedtaget i Folketinget.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Jamen, hr. Per Stig Møller, der sker jo meget i dansk politik.
Jeg husker, at der under den fortræffelige erhvervsminister fru Mimi Jakobsens embedsperiode blev fremlagt forslag til at lette små og mellemstore virksomheders administrative byrder, og der blev faktisk også i denne periode fjernet en lang række mindre afgifter og foretaget en række forenklinger.
Det vidner rapporteringen fra den nuværende erhvervsminister også om.
Og når vi tænker på den dygtige nuværende erhvervsminister, så har erhvervsministeren jo på regeringens vegne for længst varslet, at han spiller ud med et konkret forslag om især i forhold til de små og mellemstore virksomheder simpelt hen at gøre det enklere at afregne mellem det offentlige og virksomhederne.
Vi forestiller os, at vi kan gøre det så enkelt, at man ved at henvende sig et bestemt sted kan få et tilbud om forholdsvis billigere administration af mellemværender mellem det offentlige og den pågældende private virksomhed - lidt lige som som vi kender det i landbruget - hvilket jeg synes er en ganske glimrende idé.
Og husk så, hr. Per Stig Møller, at der altid vil være en plet på jorden, hvor lønnen er lavere end i Danmark, altid.
Det er i øvrigt ikke det, vi skal konkurrere på; vi skal konkurrere på dygtighed, god uddannelse, god eksport.
Og må jeg så ikke minde om, at danske virksomheders eksportfremgang lige nu er fremragende.
Tallene er gode, og prognoserne er gode.
Vi skal nok klare os, hvis vi vel at mærke fastholder den fremgang, som regeringens økonomiske politik også igen og igen bliver bekræftet af, når vi ser på vores statistikker.
Jes Lunde (SF), 1997-11-19:
Jeg er enig i statsministerens beskrivelse af, at virksomhederne faktisk har det meget godt.
Indtjeningen er god.
Profitterne er faktisk større, end de har været i rigtig mange år.
Derfor oplever jeg det sådan, at hovedopgaven ved de finanslovforhandlinger, der begynder her på fredag, er at løse nogle væsentlige sociale problemer og nogle væsentlige miljøproblemer i vores samfund.
Vi skal have skabt en bedre hjemmehjælp til de ældre, vi skal have løst miljøproblemerne, f.eks. med drikkevandet.
Vi skal have lavet en bedre fordeling af arbejdet.
Vi skal have skabt nogle flere uddannelsespladser.
Det er de problemer, der trænger sig på i finanslovforhandlingerne.
Er statsministeren enig med mig i, at det er det, der er de naturlige emner i finanslovforhandlingerne, og er regeringen villig til at vælge sig de samarbejdspartnere, der skal til, for at det er den slags emner, der kommer i fokus, og ikke planer om nye skattelettelser til mennesker, der har penge nok i forvejen?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1997-11-19:
Jeg synes, hr. Jes Lunde med rette påpeger en række af de miljøproblemer, vi nu skal tage stærkere fat på, og jeg glæder mig til at se både hr. Jes Lundes parti, Venstre og De Konservative ved kommende forhandlinger hos miljøministeren om forbedringer på vandmiljøområdet.
Også Enhedslisten håber vi at se dér i øvrigt sammen med andre partier, ikke mindst
Når det gælder finanslovens øvrige hovedelementer, så har SF fremlagt en række forslag, og jeg har noteret mig, at Venstre og De Konservative også har gjort det.
Nu må forhandlingerne gå i gang, sådan at vi kan nå frem til en ansvarlig finanslov for 1998.
Det har jo været bemærkelsesværdigt, at Venstre og De Konservative har hjulpet regeringen med at gennemføre den ekstra pensionsopsparing, vi er enige om, og at SF og Enhedslisten, CD og andre har hjulpet os på andre felter.
Jeg synes derfor ikke, at vi skal udskille nogen på forhånd, men tage en bred forhandlingsrunde for at sikre et så bredt samarbejde om næste års økonomi som overhovedet muligt.
Uffe Ellemann-Jensen (V), 1997-11-19:
Statsministeren svarede ikke på mit spørgmål.
Jeg har ikke hævdet, at Danmark har den lempeligste udlændingepolitik, men det er jo en kendsgerning, at det er langt lettere at få opholdstilladelse i Danmark, end det er f.eks. i Tyskland.
Kan statsministeren være enig med mig i, at det har gjort Danmark til et mål for organiserede forsøg på at udnytte asylreglerne til opnåelse af opholdstilladelse med alt, hvad deraf følger, også selv om der ikke er tale om egentlige flygtninge?
Og er statsministeren enig med mig i, at det undergraver bestræbelserne på at bistå de virkelige flygtninge?
Hvis statsministeren fortsat er uenig, kan han så forklare, hvorfor 70 pct. af alle asylansøgere i Danmark sidste år fik opholdstilladelse, men kun 5 pct. i Tyskland?
Og kan statsministeren forklare, hvordan det kan være, at så få flygtninge og indvandrere rejser hjem igen?
Margrete Auken (SF), 1997-11-19:
Så bliver jeg nødt til at spørge: Er det brede forlig det afgørende, eller er humanismen det afgørende?
Venstre og De Konservative vil have stramninger.
De kan ikke få flere, og det ved statsministeren selvfølgelig også godt.
Jeg tror, at det lykkedes den tidligere indenrigsminister at stramme helt ind til benet.
Så må humanismen jo komme ind i forhold til en integration.
Her kan vi nemlig gøre noget.
Her kan vi godt følge Venstres og De Konservatives forslag - det er så det eneste, de kan få - om, at det bliver sådan, at de ikke kan få fast opholdstilladelse til at være her.
Men det hænger ikke sammen med integrationen.
Man kan ikke både lave en bedre integration og så sige til folk, at de ikke har nogen chance for at blive her.
Og jeg vil godt bede statsministeren om specielt at svare på, om vi skal have integration, eller om de skal jages ud, så hurtigt vi kan komme af sted med det, og gerne inden for de første 8 eller 6 eller 5 år, eller hvad det nu er, man kører med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1997-11-19:
Jeg tror, det er tydeligt for enhver, at statsministeren overhovedet ikke svarede på de spørgsmål, som hr. Uffe Ellemann-Jensen stillede.
I stedet forsøgte statsministeren sig med et modangreb og henviste til somaliersagen.
Jeg vil gerne slå én ting fast: Venstre vil altid støtte lødige ulandsprojekter, men det her drejede sig om noget ganske andet.
Det drejede sig om, at regeringen ville lave en pengeafpresningsmaskine, hvorefter somaliske klanledere kunne tage sig betalt for at tage deres statsborgere tilbage - jeg tror, det var med 1 mio. kr. pr. stk. Det er ikke rimeligt. Man burde snarere overveje det modsatte, nemlig at straffe dem, der ikke vil tage deres egne statsborgere tilbage, ved at fratage dem ulandsbistanden, sådan som Venstre og De Konservative har foreslået. Jeg vil godt prøve at få debatten tilbage på hovedsporet.
Er statsministeren ikke enig i, at der er en sammenhæng mellem tilstrømningen af flygtninge her til landet og så muligheden for at integrere dem, muligheden for at behandle dem godt og ordentligt i kommunerne?
Venstres opfattelse er, at vi skal give flygtningene et fristed, så længe de er på flugt fra noget, og når situationen tillader det, skal de tilbage til deres hjemland.
Men dem, der er her med lovlig grund, skal vi behandle ordentligt.
Men, hr. statsminister, problemet er, at mange kommuner sukker over, at tilstrømningen er for stor til, at de kan klare en ordentlig integration.
Er statsministeren derfor ikke enig i, at forudsætningen for en god integration er en kraftig opbremsning i tilstrømningen af flygtninge her til landet?
Pia Kjærsgaard (FP), 1997-11-19:
Jeg hørte, at statsministeren i går aftes, efter at resultatet af kommunevalget var fremkommet, udtalte, at han opfattede det som et telefonopkald fra vælgerne.
Det må være vælgernes dom over Socialdemokratiet med hensyn til udlændingepolitikken, statsministeren tænkte på. I sit første svar til Venstres formand, hr. Uffe Ellemann-Jensen, omtalte statsministeren de initiativer, som regeringen havde påtænkt, og som blev nævnt i statsministerens åbningstale som f.eks. integration, tvangsfordeling i kommunerne osv., og jeg vil godt spørge statsministeren: Har statsministeren efter den udtalelse i går, og efter at statsministeren har fået et telefonopkald fra vælgerne, i løbet af aftenen eller natten eller her i løbet af formiddagen påtænkt yderligere initiativer med stramninger af udlændingelovgivningen, f.eks. hjemsendelse til områder, hvor der er opnået fred, og vel at mærke uden de bestikkelsesaftaler, som vi har hørt omtalt her i dag?