runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Jeg har tidligere forsøgt at få frem, om Venstres ordfører kunne bekræfte de her udgifter til realiseringen af kommunalreformen, som KL er kommet med.
Jeg vil da godt høre fru Pia GjelleFttmo070.fm Page 5355
Monday, May 29, 2006 9:56 AM
rup, som nu er på talerstolen, og som har lang erfaring her i Folketinget, om hun ser nogen muligheder for, at Folketinget kan få oplyst, hvad kommunalreformen indtil nu har kostet kommunerne, og hvad den vil komme til at koste i 2006.
Vi kan godt stå her og skændes om en sag, men jeg synes, at det er meget væsentligt at sige, at hvis det viser sig, at det skøn, KL tidligere har givet om, at det vil løbe op i 4 mia. kr., er rigtigt, kan man da ikke bare negligere det fra Folketingets side.
Så jeg synes, det er væsentligt, at vi kommer frem til, at Folketinget får de rette informationer, at man ikke kun kan læse høringssvar, men at Folketingets medlemmer bliver informeret ordentligt.
Ser fru Pia Gjellerup nogen muligheder for, at Folketinget kan få nogle tal, som vi kan bruge til noget?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Nu er det jo ikke nødvendigvis min skyld, hvis hr. Poul Nødgaard ikke kan forstå, hvad jeg siger – blot sagt som et lille eksempel.
I det første indlæg, hr. Poul Nødgaard holdt, var Socialdemokratiet altså ophavsmand til at holde kommunerne i meget kort snor.
I det andet indlæg gav vi fuldstændig frit slag.
Så med hensyn til zigzag vil jeg sige, at det øjensynligt er en meget, meget lille bevægelse i forhold til den, hr. Poul Nødgaard er vant til – i hvert fald i sine indlæg her i salen.
Jeg forstår ikke et ord, bliver der sagt, man laver en aftale, så skal den holdes, eller også kan man vende tilbage til den.
Ja, man vender tilbage til aftaler, som forholder sig til den store verden, der ligger udenfor, hvor vi med positivt hjerte lover – sikkert også fra hr. Nødgaards side – borgerne bedre service, mere omsorg, bedre undervisning.
Så vender vi tilbage, når vi kan se, at med den økonomi, som vi har bedømt, regeringen har bedømt, KL har bedømt som det, der kan række for i år, kan vi ikke levere den ønskede velfærd.
Det er sådan, Socialdemokratiet har gjort i regering, og det er sådan, Socialdemokratiet synes at regeringer skal gøre, når Socialdemokratiet er i opposition.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Jeg synes, det er tæt på sort tale, fru Pia Gjellerup kommer med.
Jeg forstår simpelt hen ikke et ord af det.
Det ene øjeblik siger fruen, at en aftale er aftale, men det andet øjeblik siger hun, at når der er nogle ekstraordinære ting, så skal man tage hensyn til dem.
Det er faktisk det, regeringen nu har gjort ved at se bort fra 500 mio. kr. af den besparelse, der skulle være.
Nu er det 1,5 mia. kr., man har fundet, og så ser man bort fra de sidste ca. 500 mio. kr. Hvorfor kan Socialdemokratiet så ikke indse det rigtige i, at nu er der indgået en aftale, hvor man har taget nogle af de hensyn, som fru Pia Gjellerup nævner?
Hvorfor er det så alligevel galt?
Jeg har indtryk af, at den her zigzagkurs, som Socialdemokratiet kører i stort set alle sager herinde, er den samme zigzagkurs, vi ser nu, i stedet for at de er realistiske med hensyn til, at kommunerne har et forbrug, der er meget, meget stort, i kraft af at så mange ude i kommunerne oplever, at der også skal være en vis grad af styr på tingene.
Men jeg frygter, at hvis der engang kommer – gud forbyde det – en socialdemokratisk regering, så bliver der igen givet fuldstændig frit slag til kommunerne med hensyn til skatteudskrivning og grundskyldpromille, og hvad ved jeg.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Det er jo meningen med at stille spørgsmål.
Jeg er meget glad for at få bekræftet, at Socialdemokratiets holdning ligger der, hvor man holder kommunerne i meget stram snor.
Det gør man på den måde, at man indgår nogle aftaler, som man, når man så laver disse aftaler og ser dem udfoldet i virkeligheden – der, hvor borgerne berøres – vender tilbage til og ser på: Er der nogen steder, hvor vores forudsætninger ikke har holdt?
Er der f.eks. forudsætninger om en kommunalreform, der ikke var afsat penge til, som man bliver nødt til at sætte penge af til?
Er der nogle forudsætninger, vi skal se på der?
De gange, hvor der har været den slags problemer under socialdemokratisk ledede regeringer, har vi ganske rigtigt taget diskussionen op igen med KL's allerøverste folk, som ordføreren nævner, og set på: Hvad er det for elementer, vi kan justere på?
Hvad er det for elementer, kommunerne må kigge på endnu en gang?
Hvad er det for et niveau, vi kan lægge for den service, vi tilsammen har søgt at realisere, hvor kommunerne jo er de helt store leverandører af den basale service og omsorg, den undervisning, der skal leveres til borgerne i Danmark?
Sådan var der engang en radikal der sagde det – rammende og præcist.
Og det var klogt sagt.
Med en aftale menes der jo selvfølgelig, at man har nogle forudsætninger, når man indgår den.
Og jeg tror, at hr. Leif Mikkelsen i disse dage skal være meget påpasselig med ikke at tale om aftaler som noget, der er fuldstændig hug- og stikfast, som man, uanset hvad der sker i verden omkring en, uanset hvor meget fejl man har taget i forudsætninger osv., skal holde, fordi det er en aftale og en aftale er en aftale og aftaler skal holdes.
Nej, det er love, der er sådan, indtil man laver det om.
Sådan er aftaler også.
De gælder, indtil man laver dem om, og det er ikke forbudt at blive klogere.
Det er det simple synspunkt, Socialdemokratiet har.
Men det er det synspunkt, Venstre afviser.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Jeg må sige til hr. Ole Glahn, at jeg går ud fra, at vi er helt enige om, at der var indregnet midler i aftalen til kommunalreformen, og at man nu i de her ekstra aftaler, der ligger på omkring den halve milliard kroner, konstaterer, at en del af det kan henføres til det.
Så siger vi nu: Jamen så skal budgetterne selvfølgelig overholdes.
Er hr. Ole Glahn så ikke enig i, at vi nu er nået det punkt, at selv for en radikal vil en aftale være en aftale, og at den skulle overholdes?
Vil man også give køb på det og så lade det være med sådan et lovforslag og dermed sige: Nå, jamen hvis det nu skrider, som vi har set før, så lader vi alligevel stå til?
Hvad ville Det Radikale Venstre have gjort, når nu man siger: Det her duer ikke?
Svaret er jo: Man ville ingenting have gjort, åbenbart.
Så må det jo være klar radikal politik, at man ville lade det flyde.
Så en aftale er ikke en aftale – eller hvad?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Jeg håbede, at man kunne opfatte paradokset i det, jeg sagde: På trods af at man nu gentagne gange har sagt, at der arbejdes, køres, produceres, at der laves meget godt arbejde, så stiger tallet alligevel.
Altså, selv om den model, som man har i øjeblikket, kører – den er bare ikke synlig, men den kører – så stiger tallet alligevel.
Giver det ikke anledning til overvejelser om det her spørgsmål i den konservative ordførers hoved?
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-04:
Da Enhedslistens rygeordfører ikke er til stede i dag, har jeg lovet at sige et par ord om det her forslag.
Som udgangspunkt støtter Enhedslisten forslaget fra SF.
Vi mener, at det er uacceptabelt, at vi har en situation i dag, hvor folk udsættes for passiv rygning på deres arbejdsplads.
De tider, hvor vi mente, at det var op til folk selv, om de ville ryge sig ihjel eller ej, er passé, fordi vi ved, at passiv rygning i dag faktisk også slår folk ihjel.
At mennesker udsættes for passiv rygning på deres arbejdsplads, jeg vil sige, at de tvinges til at blive udsat for passiv rygning på deres arbejdsplads, for det er det, der er tilfældet, er jo en helt uacceptabel situation.
Det er jo ikke sådan, at en tjener får faretillæg til lønnen, fordi han eller hun omgås mange mennesker, der ryger, og dermed udsætter sig selv for risiko.
Derfor er vi på linje med et godt og gedigent rygeforbud.
Det synes vi kan være fornuftigt at diskutere.
Der er dog nogle enkelte ting, som vi mener er væsentlige at diskutere, og som vi ser frem til at få en bred debat om, og det er de her delelementer, hvor det både er arbejdsplads og private hjem, vi snakker om.
Det er altså mennesker, som er i deres hjem, og som kan være rygere, og som så også, kan man sige, er på en arbejdsplads.
Her er vi nødt til at få en mere grundig diskussion for at sikre, at der bliver en afvejning af alles interesser i de her tilfælde.
Men ellers mener jeg, at linjen om, at vi gør op med, at mennesker bliver for passiv rygning på deres arbejdsplads, er fornuftig.
Helle Sjelle (KF), 2006-04-04:
I de forløbne år har rygning ofte været på dagsordenen.
Der er desværre ingen tvivl om, at rygning er skadeligt både for den, der ryger, og for den, der udsættes for passiv rygning.
Vi ved, at rygning kan føre til hjerte-kar-sygdomme og luftvejsproblemer, og at flere tusinde danskere hvert år dør som følge af rygning eller passiv rygning.
Om man ønsker at ryge, er stadig den enkeltes personlige valg, og det skal det naturligvis blive ved med at være.
Vi ønsker på ingen måde at gribe ind i den personlige frihed.
Men som det er i dag, har man ikke altid mulighed for at undgå den passive rygning, at vælge passiv rygning fra.
Når vi ved, hvor skadeligt passiv rygning er, mener vi i Det Konservative Folkeparti ikke, at det er rimeligt.
Målet må være, at ingen mennesker udsættes for passiv rygning mod deres vilje.
Umiddelbart giver vi derfor SF ret i, at alle bør have mulighed for at kunne trække vejret uden at få røg i lungerne, og det glæder os, at SF udviser vilje til at gøre noget ved problemet vedrørende rygning.
Men når vi så ser nærmere på SF's forslag, som indeholder et ønske om et totalt forbud mod rygning indendørs på alle arbejdspladser, private som offentlige, og i alle indendørs offentlige rum, så synes vi simpelt hen, at det er for firkantet, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Afslutningsvis skal jeg blot bemærke, at vi Konservative ser frem til de kommende forhandlinger om ny rygepolitik, som regeringen har indkaldt til.
Birthe Skaarup (DF), 2006-04-04:
Forslaget fra SF lægger op til, at ministeren skal komme med et lovforslag med virkning fra den 1. maj 2007, hvor alle skal sikres røgfri luft på samtlige arbejdspladser og i alle indendørs offentlige rum, ligesom rygerne skal have gratis rygeafvænning.
Grundlæggende var tobaksvarer jo nok blevet forbudt, såfremt de var blevet opfundet i dag, ligesom hashen.
Passiv rygning er et emne, der stadig spreder rygende uenighed, både på arbejdspladserne og her i Folketinget.
Fra den ene side anføres den videnskabelige dokumentation for, at den passive røg, som ikkerygere påtvinges, er endnu mere giftig end den røg, som rygerne frivilligt inhalerer.
På den anden side står et rygende mindretal hårdt på deres liberalistiske argumenter om personlig frihed og retten til at ryge.
Sundhedsministeren udnævnte 2005 som året, hvor vi skulle have debat, og nu ser vi så, at der er et forslag fra samme minister til en skærpet lovgivning på vej.
Vi har her i Folketinget inden for de sidste år indført forskellige forbud mod rygning: i 1995 røgfrie miljøer, i 2001 forbud mod rygning for elever i folkeskolen, i 2002 tobaksreklamer, i 2002 mærkning af tobaksvarer, i 2004 forbud mod salg af tobaksvarer til unge under 16 år og i 2005 obligatorisk skiltning på serveringssteder.
Så der har inden for den senere årrække været indført en hel del restriktioner på området.
Jeg vil gøre det kort nu.
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti afviser forslaget fra SF.
Omdrejningspunktet for os bliver så det forslag, som er fremlagt fra ministerens side.
Og vi vil tage den yderligere debat.
Vi har også hørt ministeren sige, at han indbyder alle Folketingets partier til en yderligere debat om det her forslag, og her vil vi også tage konkret stilling til fremtidens rygeregler.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-04-04:
Da Socialdemokraternes ordfører vedrørende det her spørgsmål, fru Lone Møller, ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse hendes tale højt.
Socialdemokraterne er i udgangspunktet positivt indstillet over for SF's forslag.
Vi støtter forslaget om, at alle offentlige rum skal være røgfri.
Vores støtte til forslaget skal ses i lyset af den massive dokumentation, der findes om farligheden af passiv rygning.
Vi vil ikke acceptere, at danskere fortsat skal blive syge af at gå på arbejde.
I dag er det sådan, at passiv rygning på arbejdspladsen er skyld i 47 dødsfald årligt, samtidig med at mere end 1.000 mennesker bliver hospitalsindlagt.
Vores holdning er klar.
Socialdemokraterne er tilhængere af en rygepolitik, der bygger på ethvert menneskes ret til et røgfrit miljø så vel på arbejdspladsen som i det offentlige rum.
Af de 79.000, der mister livet på grund af passiv rygning, er 19.000 af dem ikkerygere.
Det er 19.000 mennesker, der aldrig selv har kunnet drømme om at tænde en smøg, som på grund af andres dårlige vane skal miste livet.
Det er uacceptabelt, og derfor ser man også i disse år en ensrettet tendens til, at flere og flere EUlande vedtager forbud mod rygning i det offentlige rum.
Erfaringerne fra f.eks. Irland viser, at i det øjeblik, loven er indført, stiger befolkningens tilslutning til den markant.
Således mener 96 pct. af irerne i dag, at loven har været en succes.
Ser man isoleret på rygerne, er det 80 pct., der mener, at loven har været en succes.
SF's forslag om gratis rygeafvænningskurser er interessant og et forslag, som vi godt kunne forestille os at tilslutte os.
Om det skal være helt gratis, eller om der skal være en mindre brugerbetaling forbundet med deltagelse i kurserne, vil vi ikke lægge os fast på på nuværende tidspunkt.
Sundhedsministeren har netop fremlagt regeringens forslag til en ny rygepolitik sammen med forsikringer om, at alle partier bliver indbudt til forhandlinger med det mål at lave en bred aftale om en national rygepolitik.
Med udgangspunkt i ministerens invitation til forhandlinger mener vi, at det er mest fornuftigt at forsøge at opnå indflydelse her.
Men Socialdemokratiet er som udgangspunkt positiv over for dette forslag.
Jørgen Winther (V), 2006-04-04:
Ja, jeg vil ikke tale om håndvask, jeg vil tale om rygning.
Det har jeg ikke så stor erfaring i som i håndvask.
Sagen er, at selve forslaget her er et meget sympatisk forslag, det vil jeg gerne sige, det har nogle gode elementer.
Og jeg vil også sige, at der er sket det, at man jo virkelig nu ved, at passiv rygning er meget sundhedsskadeligt, det er der solid viden om.
Som ministeren sagde før, er det jo rigtigt, at nu er regeringen kommet med sit forslag, og det er sådan, at der er mange elementer i det forslag, som er sammenfaldende med elementer i SF's beslutningsforslag.
Jeg vil også sige, at jeg egentlig synes, at det er bedst, at vi forskellige ordførere mødes med ministeren og så finder ud af, hvad vi kan blive enige om.
Jeg kunne sige meget om det her.
Jeg kan sige, at Danmark er et af de lande, som er sådan lidt sent ude med at lave lovgivning på det område, men derfor er det også ekstra, ekstra godt, at regeringen nu er kommet med et forslag, så vi virkelig kan komme videre.
Jeg må sige, at i partiet Venstre er der faktisk forskellige holdninger til rygeforbud.
Jeg kalder den positiv, fordi for nogle år siden, var der ikke ret mange, der gik ind for rygeforbud i Venstre, men i dag er der egentlig ret mange, der er positive over for et rygeforbud på forskellige områder.
Jeg må sige, at jo mere vi sætter os ind i det, og jo mere viden vi får, desto flere i Venstre vil nok gå ind for det her rygeforbud.
Så altså, tak for, at SF fremsætter det her, men jeg må så sige, at det måske er overraskende, at vi ikke kan støtte det, men det er altså, fordi regeringen kommer med det forslag, jeg nævnte, nu.
Line Barfod (EL), 2006-04-04:
Jeg kan forstå på det sidste, hr. Leif Mikkelsen siger, at grunden til, at der skal skæres i kommunerne, er, at regeringen gerne vil have råd til skattelettelser, altså til, at de, der har i forvejen, kan få flere penge til privatforbruget og til måske at betale tillægsydelser og forsikringer osv. i stedet for at betale til den offentlige velfærd, som ikke længere er der, fordi hr. Leif Mikkelsen ikke synes, vi skal bruge flere penge.
Men kan hr. Leif Mikkelsen ikke forklare: Hvorfor er det en trussel for samfundsøkonomien, hvis kommunerne sørger for, at der er hjemmehjælpere til at tage sig af de ældre, der har behov for det; sørger for, at der er pædagoger til at tage sig af børnene; sørger for, at vi har nogle ordentlige folkeskoler; og sørger for nogle penge til de kontanthjælpsmodtagere, der ikke har råd til at købe sandaler til deres børn, nu hvor det bliver forår; i det hele taget sørger for den velfærd, som mange synes er værd at forsvare, og som regeringen på pressemødet i dag står og siger, at den vil forsvare, samtidig med at den altså med den her lov er i gang med at skære den ned?
Frode Sørensen (S), 2006-04-04:
Tak for de velmente ord til forslaget.
Nu vil jeg straks sige, at Færdselsstyrelsens og Vejdirektoratets og Politimesterforeningens svar selvfølgelig ikke er noget, som jeg har haft kendskab til, men det er jeg helt sikker på at jeg vil få i løbet af kort tid.
Vi skal vel også lige spørge Rådet for Større Færdselssikkerhed, hvordan deres holdning er til den her sag.
Forslaget er under ingen omstændigheder fremsat for at slække på færdselssikkerheden på nogen som helst måde.
Hvis det kan bevises, at det gør det, skal vi ikke gøre det her.
Ingen som helst tvivl om den side af sagen.
Det er lavet for at få en mere rimelig afvikling af trafikken på de danske landeveje.
Jeg vil selvfølgelig også nok sige, at vi har fået sådan lidt forskellige søgte forklaringer på det her.
Det er jeg helt sikker på at campingpladsfolket sagtens kan finde ud af.
De steder, hvor jeg kører, på motorveje og andre veje, er der i hvert fald lige så mange forskellige kategorier, som der er folk, der ligger og kører rundt, så det er nok ikke det, der er problemet.
Så må jeg også sige, at jeg har meget stor tillid til, at det danske politi, de betjente, der er ude at kontrollere færdslen, sagtens kan finde ud af det her.
Jeg tror ikke, at man af den årsag hiver flere campingvogne ind til siden.
Man kan sagtens se, om det er en model 1953 eller det er en model 2005, der kører, og om de ting her er der.
Det, som jeg synes vi også er nødt til at have med i billedet, er, at det tilsyneladende i alle andre europæiske lande går uden problemer.
De har måske ikke så meget blæsevejr de steder i Europa, som vi har i Danmark!
Jeg siger tak for debatten.
Jeg skal ikke forlænge den længere.
Der er mange, der skal ud og har ekstra gøremål her i aften.
Jeg ser frem til, at vi får en god debat om det her, og jeg er egentlig sikker på, at når vi går på sommerferie, har vi fundet en god løsning, så justitsministeren ikke skal kede sig i sommerferien, men kan begynde at forberede sig på en lovgivning på det her område.
Så det skal nok lykkes for os.
Det plejer jo at gå så fint, når vi arbejder godt i Retsudvalget.
Afstemning
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Jeg vil sige, at det styrker mig meget i, at der er grund til at være skeptisk over for det her beslutningsforslag, især når man som Enhedslisten prioriterer trafiksikkerheden.
Vi ser selvfølgelig gerne på nogle ting i udvalgsbehandlingen, men vi er blevet bestyrket i vores skepsis og vil stemme imod det her forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-04:
Jeg vil starte med at anerkende den positive intention, der ligger i det her forslag, og den positive intention er jo at få en smidigere trafikafvikling.
Det kunne der godt være en pointe i, for der er i almindelighed kommet en højere hastighed, og der er vel også kommet noget bedre teknik.
Men jeg har også hørt på justitsministeren – og hele kavaleriet er trukket frem der.
Da jeg så på det her spørgsmål, vil jeg også sige, at det, vi har brug for, er altså at få nogle ekspertudtalelser, få et erfaringsgrundlag for at kunne se på det, for vi forsøger sådan at snakke sund fornuft med hensyn til, hvad der er rimeligt i det her.
Jeg vil træde med forsigtighed på de sten, der ligger på den gangbro over vandet her og sige, at vi godt vil anerkende, at det giver en smidigere trafikafvikling; vi vil godt anerkende, at der er kommet højere hastigheder, og at der kan være nogle tekniske forbedringer, men vi skal være hamrende sikre på, at vi ikke sætter trafiksikkerheden over styr.
Jeg kan sagtens se den situation for mig, hvor en let campingvogn må køre med en højere hastighed end et lastvognstog og så vil overhale det.
Alle ved vel også, at det er lige, når man slipper fri af lastvognen, at der kommer et vindpust.
Det kender vi alle sammen.
Vi er positive for at kigge på det, men vi skal være meget sikre på, at vi ikke sætter noget trafiksikkerhed over styr.
Så det ligger ikke lige til højrebenet.
Jeg har lyttet til ministeren, og jeg har lyttet til de andre ordførere, og vi spiller med på mulighederne, men er forsigtige.
Tom Behnke (KF), 2006-04-04:
Det er korrekt, at jeg har en fortid i politiet.
Jeg håber egentlig også, at jeg har en nutid.
Det havde jeg i hvert fald i søndags, da jeg var på arbejde.
Jeg har forhåbentlig også en fremtid i politiet.
Det går jeg da ud fra, men det kan være, at hr. Frode Sørensen ved noget, som jeg ikke ved.
Det, der jo bliver problemet i forhold til at vurdere det her med køretøjerne – og det bliver garanteret således – er, at når der kommer en personbil med en campingvogn med 100 km/t., så vil politiet være nødt til at bringe køretøjet til standsning for at undersøge alle disse forhold, der skal være opfyldt, før et køretøj må køre med 100 km/t.
Det betyder, at langt flere, der kører med campingvogne, rutinemæssigt vil blive standset, hvor det så måske i nogle tilfælde vil vise sig, at det var helt ubegrundet.
Der er jo ingen grund til at genere dem, der kører med campingvogn.
Vi skal huske på, at de, der kører med campingvogn, typisk gør det to Fttmo070.fm Page 5392
Der er ingen grund til at genere dem de to dage om året.
Til det om at køre fra Aabenraa til Vejle kan jeg sige, at jeg to gange om ugen kører ÅrhusKøbenhavn, og jeg tror, at det er nogenlunde de samme vejskilte, der gør sig gældende der, som på strækningen fra Aabenraa til Vejle.
Til det sidste om at sænke hastigheden: Det har vi ikke nogen planer om i Det Konservative Folkeparti.
Vi er meget tilfredse med de hastighedsbegrænsninger, der er.
Frode Sørensen (S), 2006-04-04:
Jeg kan sige til den konservative ordfører, at det, der ligger i bemærkningerne, er selvfølgelig noget, som vi i allerhøjeste grad kan se på, altså også det der at hæve farten med 10 km/t.
Nu mener jeg jo at vide, at hr. Tom Behnke har en fortid i politiet, og jeg kan godt se, at det kan være svært at se, om et dæk er 5½ år eller 6 ¼ år gammelt.
Det må jeg erkende, det kan jeg godt se.
Men jeg tror, at de fleste betjente har en mulighed for at kontrollere, om det drejer sig om en campingvogn, der opfylder betingelserne eller ej.
Så siger hr. Tom Behnke: Endnu en hastighedskategori.
Det er da mit indtryk, at når man ligger og kører på motorvejene, er der massevis af hastighedskategorier, for folk kører jo fra for langsomt og til for hurtigt.
Jeg har lidt svært ved at se den ekstra hastighedskategori.
Hvis hr. Tom Behnke engang vil gøre sig den fornøjelse at køre fra Aabenraa til Vejle, vil han se, at der både er de røde skilte med 100 km/t., med 110 km/t. og med 130 km/t.
Det er da nogle af de hastighedskategorier, som man også skulle have set på dengang.
Jeg vil gerne spørge hr. Tom Behnke: Jeg får indtryk af, at hr. Tom Behnke mener, at det der med campingvogne, med de lette køretøjer, er meget, meget farligt, mener hr. Tom Behnke så egentlig, at vi burde sænke farten med 10 km/t. i stedet for det forslag her?
Vil det øge færdselssikkerheden yderligere, hvis vi satte den ned med 10 km/t. i stedet for at sætte den op med 10 km/t.?