runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Altså, jeg kan jo ikke gøre noget ved, at hr. Hans Kristian Skibby ikke forstår, hvad jeg siger, men det kan så læses efterfølgende, og det vil måske lette på forståelsen.
Men vi ønsker ikke at fortsætte dem under amerikansk-engelsk ledelse i den multinationale styrke.
Hvem har sikkerhedsopgaverne og beskyttelsen omkring NATO-uddannelserne i øjeblikket dernede?
Det er jo ikke noget, der påhviler den danske styrke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Altså, jeg må ærligt tilstå, at jeg ikke forstår ret meget af den forklaring, som jeg bliver udsat for ved at stille det her spørgsmål.
Man siger, at man vil have de danske militære styrker ud, og man synes faktisk også, at amerikanerne og alle mulige andre skulle tage og daffe af fra Irak, men samtidig siger man, at man gerne vil bidrage med en øget dansk indsats omkring træningsmissionen, som NATO også står for i Irak.
Hvem skal så stå for sikkerheden for de personelgrupper, som det danske forsvar sender ud?
Hvem skal stå for sikkerheden for de mennesker, der tager derned for at reetablere vandforsyning, kloakker og el, og hvad man ellers har af forskellige fornødenheder, driften i det hele taget af sygehusvæsenet osv., alle de initiativer, som er sat i gang i Irak?
Hvis ikke man kan sende folk ud med en militær kapacitet som sikkerhedsmæssig baggrund, har man meget svært ved, i mine øjne i hvert tilfælde, at få folk til at påtage sig den opgave.
Det bedes ordføreren lige kommentere.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
I vores irakiske initiativ står der, at vi gerne øger træningsindsatsen i Irak.
Det gælder både i relation til NATO-opgaven, og det gælder i relation til de FN-initiativer, der er.
Det gælder både, for så vidt angår irakisk militær, og det gælder, for så vidt angår irakisk politi, at vi gerne vil øge den danske indsats på træningsområderne, og det inkluderer selvfølgelig også de 25 pct., som vore soldater i øjeblikket medvirker til dernede.
Det er udmærkede opgaver, de skal bare løses i et andet regi.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Mit spørgsmål til ordføreren for Socialdemokraterne drejer sig lidt om det her med, at der blev sagt, at de danske styrker efterhånden ikke gjorde nogen forskel i forbindelse med at være i Irak og være tilknyttet de opgaver, de har dernede i dag, og at vi sådan set bare kunne tage de her 500 soldater hjem jo før jo bedre.
Hvis man kigger i bemærkningerne til det beslutningsforslag, som vi behandler nu, står der bl.a., at omkring 25 pct. af hele den ressource, som bataljonen bidrager med i Irak, udelukkende er tilknyttet uddannelse af irakiske sikkerhedsstyrker og andre personelgrupper, som skal tage over i forskellige områder af Irak, når den tid kommer.
Mit spørgsmål er så: Vil ordføreren ikke bare for god ordens skyld kommentere, om der ikke bliver en mangel, når man fjerner 500 mennesker, hvoraf 25 pct. udgør en uddannelsesenhed, som understøtter og underviser de her forskellige folk i Irak.
Når de lige pludselig ikke er der om 46 dage, hvem skal så foretage den her uddannelse?
Det er trods alt det vigtigste i det her tilfælde.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Altså, jeg kan gentage vores argumentation: FN beder selvfølgelig også England om at blive som sådan, og alligevel reducerer England som oprindelig krigsførende med 800 soldater.
Hvorfor skulle Danmark så ikke, stadig væk med respekt for FN, kunne reducere med 500 soldater?
Vi siger samtidig, at vi godt kan øge vores træningsindsats i forbindelse med NATO-opgaverne.
Vi vil støtte, at et transportfly stilles til rådighed for FN, vi vil støtte en række andre FNinitiativer som sådan.
Men for så vidt angår den multinationale sikringsstyrke, vil vi ikke støtte længere.
Der er også stærk tvivl.
Halvdelen af den danske befolkning er jo også imod fortsat deltagelse.
Så vi mener, vi har fast grund under fødderne her.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-05-18:
Jeg vil meget gerne have, at hr. Kaalund forholder sig til: Når FN har bedt om, at der er den multinationale sikringsstyrke; når FN har bedt os om, at vi stiller med folk til den multinationale sikkerhedsstyrke, hvorfor skal vi så ikke følge FN i det her spørgsmål, når hr. Kaalund nu siger, at Socialdemokraterne altid følger FN i alle mulige andre spørgsmål? Hvorfor vil hr. Per Kaalund ikke lytte til FN lige præcis i spørgsmålet om den multinationale sikringsstyrke?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
De har gjort det under ganske vanskelige forhold, og de har gjort en god indsats.
Det, vi siger, er, at det danske fortsatte militære bidrag i tilknytning til den multinationale styrke anser vi ikke længere for berettiget.
Vi mener til gengæld, at danske soldater og det danske forsvar også fremover udmærket kan medvirke i NATO's træningsmissioner, i forskellige beskyttelsesforanstaltninger.
Så vi ser gerne danske soldater i de opgaver, men ikke længere i tilknytning til den multinationale styrke.
Det er det, der er vores synspunkt.
Med hensyn til FN må jeg sige, at vi lyttede meget efter FN, hvad de sagde og ikke sagde, da Danmark gik i krig med et flertal her i Folketinget.
Der forelå ikke noget klart FN-mandat for at gå i krig på daværende tidspunkt.
Vi lytter meget til FN og vil også fortsat gøre det, men når England kan trække sig tilbage, Holland kan trække sig tilbage, og når andre meget betydningsfulde FN-lande kan reducere eller trække sig tilbage, så mener vi også, Danmark kan gøre det, og vi mener, vi kan gøre bedre fyldest andre steder og i andre opgaver i Irak.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-05-18:
Jeg vil næsten håbe, at vores 500 danske soldater i Irak ikke har hørt, hvad hr. Per Kaalund har stået og sagt fra Folketingets talerstol, for hr. Per Kaalund har fra Folketingets talerstol lige præcis for 5 minutter siden underkendt det meget, meget, meget store arbejde, som vores soldater rent faktisk gør i den sydlige del af Irak.
Hr. Per Kaalund har faktisk stået på Folketingets talerstol og sagt, at vores soldater ikke gør nogen forskel.
Jeg er helt sikker på, at vores soldater gør en forskel.
Jeg er helt sikker på, at også de tre af vores soldater, som faktisk har ladet livet i Irak, også har gjort en forskel.
Jeg synes, det er lidt chokerende at opleve Socialdemokraternes forsvarsordfører sige fra Folketingets talerstol, at vores soldater bestemt ikke gør en forskel.
Det var en kommentar.
Så har jeg et spørgsmål til hr. Per Kaalund, og det drejer sig i højere grad om, hvordan det kan være, når FN nu har bedt landene om at stille med en multinational sikringsstyrke, at Socialdemokraterne ikke ønsker at imødekomme FN i det spørgsmål, som lige præcis drejer sig om sikringsstyrken.
Når Socialdemokraterne ellers altid er så begejstrede for, at vi skal stå der, hver gang FN kalder, i Kosovo og alle mulige andre steder, hvorfor så ikke lige i Irak?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Det er vores opfattelse, at dansk militær deltagelse i den multinationale styrke ikke længere er berettiget for genopbygningen af demokratiet i Irak.
Jeg tror, der ofres en god del tid på bevogtning af egne styrker og på manglende samarbejde med Basra og provinsrådet.
I det hele taget agter vi med de initiativer, vi har foreslået, at gøre en langt større indsats end den, regeringen foreslår.
Regeringen foreslår 50 mio. kr. yderligere; vi foreslår 250 mio. kr. på områder, hvor vi mener det kan gøre langt bedre fyldest end det her.
I øvrigt har vi som sagt medvirket nu i 3 år, regeringen i 3 år og 3 måneder, og der har Danmark gjort en stor indsats.
Den er også stor i forhold til, hvad andre lande har ydet, Holland, Spanien osv., så jeg synes nok, Danmark har gjort sin indsats på det område.
Der mener vi nu det er slut, og at vi skal lade amerikanerne og englænderne køre det der multinationale færdigt.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-05-18:
Ja, det er politik.
Det er da helt klart, at de danske soldater gør en forskel hver eneste dag i det område, hvor de opererer.
Det er ikke noget, jeg i hvert fald kan bifalde.
Når vi taler om den her dæmning, så er der altså nogle byggesten, der skal bruges.
Det er, som om hr. Per Kaalund helt ser bort fra, at de militære byggematerialer altså er en del af forudsætningen for, at vi kan komme videre med den her dæmning.
Så er der en masse andre faktorer, som også er vigtige.
Anerkender hr. Per Kaalund ikke, at den militære indsats fortsat er en nødvendig forudsætning for, at vi kan komme videre med at skabe et demokrati i Irak?
Og hvis ikke, hvem skal så løse opgaven?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Jeg mener, at vi med vores irakiske initiativ lægger en lang række konkrete forslag på bordet om, hvad der efter vores opfattelse skal ske i fremtiden i Irak.
Må jeg så sige, at jeg tror, at der i regeringens og Venstres optik er en fuldstændig vanvittig overdrivelse af, hvad den danske indsats betyder dernede.
Når englænderne kan trække 800 mand tilbage, hvorfor skulle vi så ikke kunne trække 500 tilbage?
Når Polen trækker 1.000 tilbage, hvorfor skulle vi så ikke kunne trække 500 tilbage?
Når Sydkorea trækker tilbage, hvorfor skulle vi så ikke kunne?
Er det virkelig så afgørende med de 500 danske soldater?
De seks mindste bidragydere har mindre end 100 soldater pr. land dernede, og det vil sige, at Danmark har sammenlagt mere end seks andre lande i den multinationale styrke dernede.
Jeg tror, Venstre helt vildt overdriver betydningen af den danske indsats, som mere er politisk – statsministeren og præsident Bush – end det er en faktisk militærkapacitet.
Efter en eller anden plan kan vi trække os tilbage, og så er det godt med det.
Vi har deltaget i 3 år.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-05-18:
Jeg skal da gerne bekræfte, at Socialdemokraterne gennem årene har ført en ansvarlig forsvarspolitik og har stået bag de forlig, der har været gennem mange år.
Jeg mener også, det er situationen, at Socialdemokraterne traditionelt har bakket op om FN-missioner rundtomkring i verden, specielt når den stedlige regering ønskede en sådan mission.
Det er derfor, jeg var dybt forundret over sidste sommer at opleve den kovending, som Socialdemokraterne har foretaget i den her sag, da man kom på banen med den såkaldte exitstrategi, der går ud på, at vi på en bestemt dato, der næsten er et mantra, bare skal trække os ud, i øvrigt uanset hvordan situationen er.
Billedligt talt kan man sige, at vi er ved at bygge en dæmning i Irak, en dæmning, der skal være et værn mod de kræfter, der vil destabilisere, de terrorister, der vil destabilisere Irak.
Den dæmning er vi måske halvt færdig med.
Hvis vi holder op med at bygge på denne dæmning, så kommer vandet og skyller alt det væk, der er skabt indtil nu.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke tage ansvaret for at være med til at bygge dæmningen færdig?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Jeg mener nok at kunne sige, at Socialdemokratiet har ført en mere forsvarlig sikkerhedspolitik og forsvarspolitik, end Fremskridtspartiet og senere Dansk Folkeparti har gjort.
Det gælder også i internationale engagementer, hvor Dansk Folkeparti først på det seneste har engageret sig.
Men vi har sagt for over et år siden, at den 1. juli var vores yderste frist, så der har været rigelig tid til at lave en planmæssig tilbagetrækning.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Jamen det er en uacceptabel forklaring, for sagen er, at Socialdemokraterne, når det her er færdigbehandlet om nogle dage, trykker på de røde knapper.
Og det vil sige, at efter Socialdemokratiets opfattelse skal Danmark være ude den 1. juli.
Det er sagen.
Det var også Socialdemokraternes holdning engang tidligere i historien, i 1980'erne, at der var andre, der skulle rydde op efter os.
Det er den uansvarlighed, som Socialdemokraterne nu lige lukt er på vej ind i igen.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
For det første har vi sat juli 2006 som sidste frist.
Det har man altså haft over et år til at overveje fra regeringens side, så man kunne have udført en planmæssig tilbagetrækning.
For det andet skal det selvfølgelig være en planmæssig tilbagetrækning og ikke hovedkulds.
Vi har bare måttet sætte en sidste frist for, hvor lang tid vi kunne medvirke.
Der bliver spurgt: Hvad så?
Jeg mener, at samme spørgsmål kan rettes til England, som oprindelig var krigsførende.
England trækker 800 soldater tilbage, hvem skal overtage de opgaver?
Jeg kan da godt give svaret: Der er i dag omkring 150.000 soldater i Irak, fortrinsvis amerikanske – der er op mod 140.000 amerikanske soldater – og det er dem, der har de helt basale opgaver dernede.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Det, jeg har forstået på Socialdemokratiet, er, at om 46 dage ruller vi ud af Irak, alle tanks og jeeps og folk ind i Herculesfly og så hjem.
Det tager i hvert fald så lang tid at pakke tingene sammen, der hænger også en masse på væggene dernede rundtomkring i lejrene, så med 46 dage vil det sige, at vi skal starte i eftermiddag, hvis vi overhovedet har en mulighed for at komme ud.
Det, jeg vil spørge om, er: Hvad så?
Hvem overtager så de militære opgaver, som de danske soldater har og løser til perfektion?
Hvem havde hr. Per Kaalund tænkt sig skulle klare alle de ting, som de danske soldater nu klarer så glimrende?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Det er jo helt rigtigt, at det er et diktatur, der nu langsomt, men sikkert bevæger sig mod demokrati.
Det er derfor, det er nødvendigt at blive, og det er derfor, det desværre tager tid, for det lader sig ikke gøre fra det ene år til det andet.
Men jeg synes, det er meget vigtigt at anerkende her i dag, at grunden til, at vi gør en særlig stor forskel i Irak, jo er, at FN ønsker, at vi skal være der, og at den irakiske befolkning også ønsker, at vi skal være der, netop for at hjælpe befolkningen.
En del af problemet er, at befolkningen ønsker, at landet skal blive mere fredeligt og stabilt, og at mange terrorister rejser til Irak med det ene formål at være med til at destabilisere det demokrati, der er under udvikling.
Det er helt korrekt.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Ja, og man kunne jo tilføje, at f.eks. på Cypern var der danske soldater i et kvart århundrede – et kvart århundrede – og krigen her startede i 2003
Der er yderligere to ting, jeg også vil have hr. Troels Lund Poulsen til at bekræfte.
Punkt 1 er, at mange af de problemer, der er i Irak, skyldes folk, der kommer udefra, terrorister, der vælter ind over grænserne, fordi de har fundet ud af, at der er bal i den borgerlige i Irak og gerne vil medvirke.
Punkt 2 er, at et diktatur, som har varet i 35 år med et Baathparti med 8 eller 9 millioner mand under våben, ikke er noget, man kan afvikle på en eftermiddag.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Jo, det vil jeg meget gerne, og jeg synes også, at jeg i min besvarelse har givet udtryk for, at der er en lang række udfordringer, som det internationale samfund må erkende.
Det er også derfor, at jeg i dag her fra Folketingets talerstol må udtrykke tristhed over, at det at leve op til det, som FN beder om i Irak, ikke er noget, som er særlig vigtigt for en stor del af Folketingets medlemmer, og det skal jeg beklage dybt.
Men ja: Der er stadig en lang række udfordringer i Irak, og derfor er det stadig nødvendigt, at vi er der og gør en forskel.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Fra den socialistiske side af salen bliver der nævnt en hel masse af de problemer, der er, og i den forbindelse vil jeg gerne have Venstres ordfører til at bekræfte, at en af årsagerne til, at man deltager i konflikten, er, at der er problemer.
Det er præcis, fordi der er problemer, at man er i lande som Irak og Afghanistan, for hvis der ingen problemer var, kunne vi jo bare rejse hjem.
Vil Venstres ordfører ikke bekræfte, at årsagen til, at det trækker ud, alene er, at der er problemer?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Jamen vi kommer det jo ikke nærmere end det, jeg har sagt.
Vi er i Irak, så lang tid vi føler, at vi kan gøre en forskel, så lang tid FN beder os om det, og så lang tid irakerne ønsker, vi skal være der.
Vi tager løbende stilling til, hvornår tidspunktet er passende for, at Danmark stopper sin tilstedeværelse i Irak.
Det kommer vi jo til at diskutere her i Folketinget, men i øjeblikket diskuterer vi altså, om vi skal være med til at sikre, at Irak ikke udvikler sig til et land, som går mod borgerkrigslignende tilstande.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Herkulesflyet var slet ikke det, jeg spurgte om.
Det kan vi sagtens komme tilbage til at diskutere, men jeg spørger: Er det virkelig Venstres holdning, at vi skal blive permanent som led i en amerikansk beredskabsstyrke, dvs. med et militært element på en amerikansk base?
Anderledes kan det jo ikke forstås.
Er det virkelig Venstres mening?
Det vender vi tilbage til.
Med dette forslag fra regeringens side, med beslutningsforslaget og analysen, lægges der nu op til en permanent dansk deltagelse i Irak.
Det fremgår, at når sikkerhedssituationen har stabiliseret sig, kan vore styrker reduceres til et minimum, men vi skal åbenbart fortsat indgå i en beredskabsstyrke i Irak.
Det er der ikke noget FNmandat til, men man kunne jo selvfølgelig håbe på, at det kommer.
Men er det virkelig også Venstres opfattelse, at vi mere permanent skal blive med styrker i Irak?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Først en bemærkning: Jeg kunne forstå, at hr. Per Kaalund i sit ordførerindlæg fokuserede på, at der var en boykot fra provinsrådet i Basra.
Der går jeg ud fra at hr. Per Kaalund er opmærksom på, at det ikke længere er tilfældet.
Så hr. Per Kaalund må gerne bekræfte, at der ikke er nogen boykot.
Med hensyn til »Det Irakiske Initiativ«, som jeg står med her, og som Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har udarbejdet, vil jeg gerne spørge helt præcist, hvad forskellen er mellem det beslutningsforslag, der er lagt op til nu, og som vi behandler, og så det, der står i det oplæg, som Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har stillet op.
Der er en lang række pinde, og jeg tror, at alle pinde er en del af det oplæg, som vi diskuterer nu, en del af det beslutningsgrundlag, som vi har.
Så hvad er forskellen?
Er det simpelt hen, fordi Socialdemokratiet nu siger: Nu vil vi ikke være i Irak længere, nu må det stoppe, selv om FN beder os om det, så vil vi ikke være der? Og så prøver man at sige, at det kun er genopbygningen, man vil hjælpe med.
Eller hvor er det, forskellen er?
Det er lidt svært, for alt, hvad der står heri, er faktisk noget, som er opfyldt.
Vi prøver igen: Når Danmark er i Irak, er det jo netop for at sikre, at Irak udvikler sig til at være et stabilt demokrati, hvor man overholder internationale love og regler.
Det er derfor, vi uddanner politi, det er derfor, vi uddanner militær, for netop at undervise i, hvordan man opfører sig, og det synes jeg sådan set er et meget klart svar.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Jeg kan bekræfte, at min bemærkning omkring Basraprovinsregeringens modvilje og stop for samarbejde med England gik på en periode, der sluttede for ganske få dage siden.
Men det er, så vidt jeg husker, i anden omgang, at de har nægtet at samarbejde, og det tyder på, at det er et meget spinkelt grundlag, man samarbejder på dernede i Basraregionen som sådan.
Man så de beklagelige reaktioner forleden dag ved helikopterstyrtet, som skete for englænderne.
Med hensyn til de forslag, vi har i »Det Irakiske Initiativ«, som vi har fremlagt sammen med De Radikale, og de områder, vi nævner der, ønsker vi for det første opgaverne overført i stor stil til Udenrigsministeriet, at det er derovre, de forankres, og for det andet at det bliver i relation til FN, i relation til NATO og i givet fald også i relation til EU, i det omfang det kan lade sig gøre, men ikke under den multinationale styrkes overhøjhed.
Jeg går ud fra, at hr. Troels Lund Poulsen deler den opfattelse, at de godt 500 danske soldater, vi har i Irak i øjeblikket, ikke beskytter alle de aktiviteter, der foregår i det sydlige Irak eller andre steder i Irak.
Det er jo simpelt hen umuligt.
Og det vil sige, at de indsatser, der skal gøres her også med dansk deltagelse, selvfølgelig skal have sikkerhed på den måde, der nu kan anvises i Irak, og på den måde, det kan gøres.
Men samtidig er det jo således, at vi i vores forslag – og det står i initiativet også – er villige til at stille også med sikkerhed, i det omfang det måtte være nødvendigt for disse opgaver.
Der stiller vi gerne med sikkerhed, også soldater.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Som hr. Villy Søvndal selv siger, er det jo rigtigt, at vi har haft debatten her tidligere i Folketinget, og vi har diskuteret pro og contra omkring hele situationen, om Danmark skulle være en del af engagementet eller vi ikke skulle.
Og det har undret mig gevaldigt, at netop SF har sagt, at man slet er ikke interesseret i at være med til at få befriet den civile befolkning i Irak, at man slet ikke er interesseret i at gøre noget ved de massive overgreb, der var på civilbefolkningen, de skønnede 300.000 mennesker, som er blevet dræbt af giftgasangreb af Saddam Hussein og hans regime, specielt i det kurdiske område.
Det er da nogle ting, som jeg synes man må tage meget, meget seriøst, og der undrer det mig da, at SF i stedet for at kigge på det, der er sket, siden man gjorde indsatsen i Irak og fik Saddam Hussein væltet, så hele tiden kigger på: Er det nu den rigtige måde at gøre det på?
Jeg synes måske, at man hellere skulle prøve at kigge på alle de gode initiativer, der har været, hvor man har genopbygget skoler, man har genopbygget sygehuse, man har genetableret vandforsyning og elektricitet og alle mulige andre ting, samtidig med at man har vedtaget en forfatning, samtidig med at man har forvaltet et demokratisk parlament osv.
Der er mange ting, der er gået ganske, ganske godt i Irak, men det er ikke rosenrødt.
Som hr. Villy Søvndal selv siger, er der mange opgaver foran, og dem tager vi i Dansk Folkeparti aktivt del i at løse, sådan som det ser ud lige nu.
Og der har SF jo så valgt at sætte sig ned og sige, at man ikke vil være med.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Tak for svaret.
Jeg vil så godt stille et langt mere grundlæggende spørgsmål.
Er det hr. Skibbys opfattelse, at det er gået fremad, at situationen er blevet bedre, siden vi diskuterede det sidst, eller er det hr. Skibbys vurdering, at situationen er blevet værre, siden vi diskuterede det sidst?
Det er jo et meget enkelt spørgsmål.
Man kan så vurdere, hvordan man skal måle det, om det er på antallet af dræbte, antallet af terrorangreb eller forholdene for børnene, hvor der er stadig flere underernærede, men hvad er hr. Skibbys vurdering?
Går det fremad?
For hvis det er opfattelsen, så giver det selvfølgelig mening at blive ved og blive ved og blive ved og blive ved.
Men jeg vil være spændt på hr. Skibbys konklusion.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Nu var det her spørgerens egen vurdering og karaktergivning af den pågældende analyse, som regeringen har barslet med, og jeg er ikke enig i den konklusion, som ordføreren fremfører, at den bare giver et rosenrødt glansbillede af, hvad der foregår i Irak, og at det er ganske fint.
Sådan er det jo ikke, og jeg synes faktisk, det i rapporten ganske mange steder står præciseret, at hvis vi i den politiske situation ønsker at få skabt et bæredygtigt demokrati, hvis vi ønsker at få den civile genopbygning sat i gang og sat på skinner og ligesådan få det irakiske retssystem til at fungere, også hele den humanistiske del med den humanitære bistand, som Danmark også er en del af, og hvor også EU har været inde med ganske store millionbeløb, så er vi selvfølgelig nødt til at fortsætte for at få alle de ting implementeret, og jeg er ikke enig med spørgeren i, at det er et rosenrødt glansbillede, der er blevet skitseret.
Jeg synes faktisk, at man ganske klart beskriver alle de ting, der stadig væk er behov for at være en del af i Irak.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Det er jo det snævrest mulige flertal, der nu vedtager, at Danmark som et af de efterhånden ganske, ganske få lande tilbage i koalitionen skal deltage i det, der foregår i Irak, som bliver stadig mere kaotisk og har stadig større civile konsekvenser.
Jeg vil spørge hr. Skibby, om han er enig i det skønmaleri, som regeringen tegner af situationen i Irak.
Jeg vil spørge: Er det også Dansk Folkepartis vurdering, at situationen er så rosenrød?
Og som et tillægsspørgsmål: Hvis man vurderer, at situationen er så gunstig og udvikler sig så positivt, som rapporten giver udtryk for, hvornår mener hr. Skibby så, at de danske soldater skal trækkes tilbage?