runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-29:
Jeg vil gerne sige, at jeg er en af de »samtlige ordførere«, og jeg har ikke sagt, at den er tilgængelig på biblioteket i dag.
Det er mere sagt, sådan at vi holder os til sandheden.
Jeg har sagt, at den bliver tilgængelig på biblioteket, når Folketinget har vedtaget, at den skal være tilgængelig på biblioteket.
Det andet, man kan sige, er, at en af grundene til, at man ikke har kunnet få traktaten alle steder, bl.a. er, at vi stoppede en udgivelse af EUOplysningens udgave, fordi den politiske aftale var trykt i den, og det gjorde vi bl.a. på opfordring fra Dansk Folkeparti.
Det har faktisk forsinket tingene, og det synes jeg ikke skal bruges imod os i dag.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-29:
Jamen vi har da ikke noget generelt imod, at man omdeler informationsmateriale om politiske partier eller andet eller for den sags skyld om forfatningstraktaten.
Det, vi har noget imod, er faktisk at sende en stor, tyk forfatningstraktat ud, som folk faktisk skal påtvinges at modtage gennem deres brevsprække, eller at de skal ned, hvis ikke deres postkasse er stor nok, på posthuset og hente den.
Vi synes faktisk, at det er et valg, som folk selv skal have.
Jesper Kiel (EL), 2005-04-29:
Det er påfaldende, hvordan alle japartierne pludselig er af den opfattelse, at man ikke må pådutte folk politiske synspunkter.
Nu regner jeg ikke med, at fru Helle Sjelle mener, at forfatningstraktaten er politisk propaganda – det var det, som blev nævnt – men kan jeg også få De Konservative til at love, at man ikke vil husstandsomdele sine synspunkter eller udstille dem på nogle af de mange reklamesøjler, der efterhånden er i vores bybillede, sådan at folk ikke skal blive påduttet, hvorfor den her forfatning er fyldt med alverdens lyksaligheder for den danske befolkning?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-29:
Vi har sagt, at senere på året kommer den til at ligge på bibliotekerne bl.a., og allerede på nuværende tidspunkt er der mulighed for – som også tidligere ordførere har været inde på – at ringe til EU-Oplysningen, og ved et enkelt telefonopkald gøre opmærksom på, at man gerne vil have forfatningstraktaten tilsendt, og så får man det – vupti!
Sværere er det ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Jeg kan ikke lade være med at forundres over den totale desavouering, som vi hører fra flere ordførere: at den danske befolkning sådan generelt ikke skulle være i stand til at forstå det sprog, som forfatningen anvender.
Sagen er rent faktisk, at det er et fuldstændig ligetil sprog, og at enhver kan se, at det ikke kan være i Danmarks interesse at afgive den mængde suverænitet, som forfatningen lægger op til.
Men det var ikke det, jeg ville spørge hr. Jens Peter Vernersen om.
Hr. Jens Peter Vernersen citerede flere passager i beslutningsforslaget, og det skal ordføreren naturligvis ikke have utak for.
Set i forhold til hr. Jens Peter Vernersens udtalelser om, at mange vil sætte sig ind i forfatningens indhold, synes jeg da, at det indikerer, at man måske burde gøre noget ekstra i forhold til, hvad de har gjort f.eks. i Spanien, som er det eneste land, der indtil videre har holdt en folkeafstemning.
Er hr. Jens Peter Vernersen ikke enig i det?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Jeg synes, det er en besynderlig udlægning at tale om en desavouering af befolkningen.
Vi siger rent faktisk, at vi er helt sikre på, at befolkningen vil tage det skridt enten at bestille traktaten eller gå ned på posthuset eller på det nærmeste bibliotek.
Det forstår jeg at hr. Messerschmidt mener er en desavouering.
Det er jo ikke det, vi siger.
Vi siger derimod, at de mennesker, som synes, at det her er interessant stof, selvfølgelig også vil sikre sig, at de får mulighed for at få den her traktat i hånden, at de vil læse i den og sætte sig ind i de afsnit, de har brug for.
Nogle vil vælge den mindre udgave om forfatningen, og de skal selvfølgelig også have mulighed for at få den udgave tilsendt, men helt afgørende er det jo, at folk også selv ligesom siger, at det vil de godt.
Jeg kan forstå, at hr. Messerschmidt ikke har den tillid til befolkningen.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Nu har vi netop været igennem et folketingsvalg, hvor hr. Jens Peter Vernersen har opnået genvalg til Folketinget, og det vil jeg selvfølgelig gerne gratulere med.
Jeg er sikker på, at hr. Jens Peter Vernersen igennem den kampagne har gjort en hel del for at orientere folk i sin valgkreds om, hvilke ting hr. Jens Peter Vernersen gerne vil arbejde for her i Folketinget – måske endda ved at husstandsomdele nogle brochurer, nogle foldere, og jeg ved ikke hvad.
Er det også sådan i strid med folkeoplysningens ånd?
Er det også i strid med god tradition, eller hvordan er det?
Det lyder sådan set meget, som om det kun er, fordi det er EU-forfatningen, vi her står over for, at man bruger argumentet om, at de, der alligevel ikke ønsker den, de, der ikke har interesse for den, nok ikke kan forstå den, fordi sproget er for kompliceret.
Men i bund og grund handler det her jo altså om oplysning til borgerne om en af de mest afgørende folkeafstemninger i danmarkshistorien, og jeg tror, at for Danmark er det her lige så afgørende, som den 8. februar og genvalget af hr. Jens Peter Vernersen har væ ret for hr. Jens Peter Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Jeg kan forstå, at hr. Messerschmidt mener, at det er, fordi sproget er kompliceret osv.
Det er en tekst, som svarer til den tekst, der er, når vi laver lovforslag her i Folketinget.
For nogle er det kompliceret, for andre er det ikke.
Jeg tror ikke, at man på den måde skal sige, at borgerne ikke kan forstå den her traktat.
Det tror jeg såmænd meget godt at borgerne kan.
Jeg mener faktisk, det er meget rigtigt, at vi får sendt den traktat til de borgere, som ønsker traktaten, eller at de får mulighed for selv at få den udleveret.
Jeg kan forstå, at hr. Messerschmidt ikke har den tillid til borgerne, at de selv vil tage det lille skridt.
Det synes jeg måske er en smule ærgerligt, men det er så den konklusion, jeg kan drage af det her.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
Jeg synes, at den socialdemokratiske ordfører roder rundt i tingene, det må jeg nok indrømme.
Jeg kunne godt tænke mig at høre – det synes jeg ikke at vi fik et klart svar på før – at når nu en meningsmåling har vist, at den spanske befolkning var så uoplyst før deres folkeafstemning, netop fordi de ikke fik nok information, hvad galt kan der så være i, at man husstandsomdeler EU-forfatningen til borgerne i Danmark?
Det er ikke at pådutte nogen noget, det er ikke at tvinge nogen.
Det er at give information, og det er at leve op til den ånd, der ligger i begrebet folkeoplysning.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan et parti som Socialdemokratiet, som i mange år har slået på, at det var et folkeligt parti, kan være imod det.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Vi er ikke imod, at en eneste får traktaten.
Vi håber sådan set, at folk går ned og henter den traktat på posthuset.
Vi synes, at det både er rigtigt og naturligt, at man tager det skridt.
Vi ved i øvrigt også noget om, hvor mange der gerne vil have traktaten, og hvor mange der gerne vil vide noget mere, for der er også lavet danske undersøgelser, og det er der et noget differentieret billede af, men der er ikke én eneste, der ikke får mulighed for at få traktaten, ikke én eneste.
Vi synes, at det ligger i tidens ånd, at man også selv skal gøre bare en lillebitte indsats, og det kunne være, at man tager brevkortet og putter det i postkassen og sender det til Folketinget, og så får man materialet tilsendt, eller at man tager det lille skridt, når man alligevel er nede i den lokale brugs for at handle, at man så også går på biblioteket, hvor mange kommer i forvejen.
Det kunne man næsten tro, når man sådan hører de her indlæg, men det er altså et sted, hvor der trods alt kommer en del folk, så jeg tror egentlig, at Dansk Folkeparti skulle tage det helt roligt og glæde sig over, at folk vil tage det skridt, og ikke tro, som det tilkendegives her, at det er der ingen mennesker der vil.
Det tror jeg som sagt at folk vil.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
I Dansk Folkeparti mener vi bestemt, at folk skal gøre en indsats.
Det er bl.a. derfor, at vi har taget os tid til at lave det her beslutningsforslag.
Hvis Socialdemokratiet, som jeg kan forstå, under ingen omstændigheder vil være med til at give hver enkelt borger i Danmark EU-forfatningen i hånden, når de skal træffe en af de mest afgørende beslutninger for Danmarks fremtid, kunne man så forestille sig, at Socialdemokratiet vil være med til at omdanne et resumé af EUforfatningen, som man i Holland har ment var en god ting at gøre for netop at oplyse borgerne?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Når hr. Martin Henriksen siger, at man har taget sig tid til at lave det her beslutningsforslag, skulle man måske have taget sig lidt mere tid til det og forholdt sig til den virkelighed, der er.
Jeg nu skal gentage fra forslaget: »Det er ikke rimeligt at forlange, at mennesker, der skal til debatmøde om forfatningen, først skal på biblioteket og fotokopiere de relevante afsnit, som de regner med kommer til diskussion.«
Jeg ved ikke, hvad det er for en forestilling, en fantasi, man har, hvad det er for et indtryk, man forsøger at give befolkningen i det her spørgsmål, når man skriver sådan noget i et beslutningsforslag, som ikke bare er i nærheden af virkeligheden.
Det er altså den propagandametode, man anvender i Dansk Folkeparti.
Det synes jeg ikke at man skulle gøre som et parti, der også er repræsenteret her i Folketinget.
Det må jeg sige.
Jeg synes, det er så propagandaagtigt, at det grænser til det uforskammede.
Det, som jeg gav udtryk for, var, at det er i trit med tidens ånd, at man også selv gør en lille smule.
Jeg synes ikke, at det er en stor ting, at man går de skridt hen til det nærmeste bibliotek, eller at man tager et brevkort og beder om at få tilsendt materiale fra Folketinget.
Det kan jeg forstå er helt uoverskueligt for Enhedslisten at gøre.
Det må jeg sige at jeg er en anelse forundret over.
Jeg tror faktisk, at folk bliver gladere for det her materiale, når de også selv har bedt om det.
Det må jeg sige.
Jesper Kiel (EL), 2005-04-29:
Det, jeg så bare vil prøve at holde hr. Jens Peter Vernersen fast på, er: Jeg tror jo, at Socialdemokratiet vil bruge nogle af de penge, de får tildelt til EU-oplysning, til at få husstandsomdelt en lang række af deres synspunkter om, hvad der står i den her traktat, eller er det helt ude af trit med tidens ånd?
Det er slut med det.
Vil Socialdemokratiet kun udlevere materiale til folk, hvis de selv beder om det?
Kan vi få en klar melding om det?
Jeg kan selvfølgelig forstå det, hvis det er sådan, men jeg er jo bare bange for, at pengene til japartierne vil blive brugt på den her måde, hvorimod man er bange for, at hvis folk rent faktisk læser, hvad der står i traktaten, og ikke kun læser Socialdemokratiets udlægning af, hvad der står, vil folk faktisk stemme nej.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Hvis Enhedslisten nu var optaget af, hvordan de selv vil bruge den del af pengene til omtale af den her traktat, som Enhedslisten får, så tror jeg egentlig, at vi kommer et skridt videre, men det taler man jo ikke meget om.
Det er jo rent faktisk sådan, at den økonomi, der er stillet til rådighed for ja- og nejpartierne er delt, og Enhedslisten har præcis lige så store muligheder for at lave en agitationsindsats, som japartierne har.
Jeg synes måske, at det kunne være mindst lige så interessant at få at vide, hvordan man vil bruge pengene i Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Jeg kan forstå, at man formentlig skal bruge pengene i fællesskab.
Det er måske også lidt interessant.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-29:
I Det Konservative Folkeparti mener vi naturligvis også, at der er behov for en grundig information om EU-traktaten til den brede befolkning.
Det mener vi er nødvendigt forud for afstemningen i september.
Det er klart, at den enkelte skal have mulighed for at sætte sig godt og grundigt ind i traktaten og forstå, hvad den indeholder, og have mulighed for at få svar på de spørgsmål, han eller hun nu måtte have.
Det giver en tryghed for den enkelte at have vished om det valg, man træffer, og i den forbindelse har vi selvfølgelig et ansvar for at stå til rådighed med uddybende og indgående information om traktaten.
Men når det allerede forholder sig sådan, og det gør det jo, at enhver kan rekvirere forfatningstraktaten ved at kontakte bl.a. EU-Oplysningen og derefter få den tilsendt med posten uden omkostninger, mener vi, at man bør overveje, hvorvidt der reelt er et behov for at husstandsomdele traktaten.
mener vi ikke, at der er behov for yderligere husstandsomdeling.
Der er således efter vores opfattelse gode muligheder for selv at skaffe sig de nødvendige informationer, og vi er af den mening, at danskerne generelt er gode til selv at indhente informationer og viden, når det drejer sig om store politiske beslutninger.
Derudover er det også vores overbevisning, at politisk informationsmateriale ikke bør påduttes nogen.
Men vi må naturligvis stå til rådighed med uddybende oplysninger i det omfang, den enkelte selv måtte ønske det.
På baggrund af de ting, jeg har redegjort for her, støtter vi ikke beslutningsforslaget.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
Nu har vi hørt alle ordførerne tale så varmt om, at det var ligetil, at man kunne gå op på biblioteket, og der kunne man få EU-forfatningen rekvireret, der kunne man så læse den og sætte sig ind i tingene, men er det ikke korrekt, at det kan man ikke på nuværende tidspunkt?
Den er ikke kommet frem.
For når man taler om, at man har den her borgerservice, at man har den her folkeoplysning, og at man bare kan gå ned på biblioteket og få EU-forfatningen, vil jeg sige, at det rent faktisk forholder sig sådan, at hvis der er en borger, der går ned på biblioteket i morgen og beder om at få EU-forfatningen, så vil vedkommende få et nej.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-29:
Det, det handler om, er faktisk, at der er ganske gode muligheder for at få fat i forfatningstraktaten, hvis man har lyst til det, og den mulighed er der jo også adskillige borgere der allerede har benyttet sig af.
Så der er altså ikke de store vanskeligheder ved det.
Men vi ønsker ikke at sende det direkte ud til folk, at blokere folks postkasser eller for den sags skyld gøre det på en måde, så folk skal ned på posthuset for at afhente noget materiale, som de ikke selv har ønsket at få.
Det synes vi faktisk ikke der er nogen grund til.
Det er både spild af folks tid og spild af skatteborgerens penge.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
Det, det handler om, er, at samtlige ordførere for de EU-positive partier nu har været oppe at sige gang på gang på gang, at man kan gå ned på biblioteket, og så kan man få EU-forfatningen i hånden, men det forholder sig sådan, at det kan man ikke.
Det viser jo bare, at det argument er tomt, det er hult.
Hvorfor kryber man ikke bare til korset og siger, at man godt vil være med til at informere?
Hvorfor lever man ikke op til alle de flotte ord, man har om folkeoplysning, og så simpelt hen bare sender den forfatning ud?
Det kan da ikke skade nogen, det er jo information.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-29:
For det første vil jeg gerne sige, at den der med »Nej tak til forfatningen« er jeg overbevist om at man kunne finde på selv, med al respekt.
Det synes jeg tidligere debatter har vist.
Så jeg er helt sikker på, at man vil komme med tusindvis af klistermærker med »Nej tak til forfatningen« og meget andet i den genre, og det kan klares uden min hjælp.
Jeg har ikke sagt, at det er et princip.
Jeg har bare sagt, at vi ikke tror på, det er en god idé, og jeg har oven i købet sagt, at jeg også synes, vi alle sammen kan være usikre på, om alt det, vi render og laver i forbindelse med et folketingsvalg med uddeling af det ene, det andet og det tredje, virker, og hvad det egentlig er, der virker.
Sandheden er, at det er der ingen der rigtig ved.
Det er meget svært at finde ud af, og hvis man vidste det, så ville vi alle sammen selvfølgelig anvende de metoder.
Japartierne har ikke nogen planer om en fælles avis.
Det, vi håber på – og det ville hr. Jesper Kiel vide, hvis hr. Rune Lund var her – og det, vi diskuterer i Folketinget, er, om vi kan producere en fælles avis, ja- og nejsigere og nejbevægelser.
Det er det, der er opgaven, og vi ved i dag ikke, om det lykkes.
Den avis ved vi endnu ikke hvordan vi vil distribuere, for det giver ingen mening at diskutere det, før vi overhovedet kan se, om vi kan blive enige om det.
Det er faktisk mislykkedes et par gange.
Der er også et par gange, hvor det er lykkedes, og nu må vi se, hvad vej vinden blæser denne gang.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-29:
Vi er ikke enige i Dansk Folkepartis holdning om, at den bedst mulige folkeoplysning er mest muligt papir ind ad brevsprækken.
Det er vi simpelt hen ikke enige i.
Jeg ved faktisk ikke, hvor Dansk Folkeparti har fået det synspunkt fra, medmindre det skyldes – hånden på hjertet – at man håber på, at det vil irritere så mange folk, at det vil motivere nogle flere til at stemme nej.
Men så skal man bare sige det, for så har det ikke noget med folkeoplysning at gøre.
Så har det noget at gøre med noget andet.
Vi synes, at når vi har en forfatningstraktat, som faktisk er stor – selv om jeg synes, den er ret let at læse – så har vi en forpligtelse til at være seriøse med hensyn til at tilrettelægge oplysning på en måde, så flest mulige borgere i det her land synes, at vi rent faktisk gør det godt.
Vi har jo nogle erfaringer med det, for vi har haft mange folkeafstemninger, og vi har en erfaring med, at Folketingets EU-Oplysning faktisk gør det meget kompetent, meget dygtigt og meget seriøst og meget upartisk.
De vil også i forbindelse med denne her folkeafstemning etablere en hotline, hvor man kan ringe ind.
Og mange af de spørgsmål er jo ikke nogen, man bare kan læse sig til i forfatningstraktaten.
Der har man brug for noget andet materiale, og det kan man få enten ved at ringe til EU-Oplysningens hotline, ved at få faktablade, ved at få den folder, der er udarbejdet, ved at bede om partiernes materiale, fordi man jo også orienterer sig i forhold til partierne – hvad mener de om det, og hvad er det for nogle argumenter, de bruger?
– eller man kan få forfatningstraktaten, og man kan få lovforslaget med de bilag, der er med.
Vi tror på, at danskerne godt er i stand til selv at sige, hvad de gerne vil have her.
Vores opgave er selvfølgelig at tilrettelægge en proces, hvor det bliver let at få adgang til det, uanset om man vil have noget relativt enkelt materiale, om man kun vil have materiale på nogle få områder, eller om man vil have forfatningstraktaten og lovforslaget, den politiske aftale og bilagene.
Det synes vi er en seriøs måde at gå til værks på, og det er i hvert tilfælde det, vi går ind for.
Vi håber også, at det lykkes at lave en fælles folder, avis, pjece fra både jasigere og nejsigere, som kan sendes ud til folk.
Det håber vi på vil lykkes.
Vi tror ikke, det bliver nogen let proces.
Vi kan allerede se, at det ikke er helt enkelt, men vi håber på, det lykkes, og vi synes, det vil være et rigtig godt og seriøst udtryk for arbejdet i Folketinget, hvis vi kan gøre det, og også udtryk for, at vi dog uagtet vores uenighed om forfatningstraktaten kan være enige om, at det bør vi kunne nå frem til at lave, sådan at folk kan få den.
Så det, jeg vil sige med det her, er: Nej til Dansk Folkepartis forslag, ja til seriøs folkeoplysning.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-29:
Jeg vil da godt give ordføreren ret i, at der er en masse fine tiltag, men vi kan jo gøre det endnu bedre.
Vi kan sende forfatningen ud.
Jeg kan ikke forstå, hvad der skulle være galt i det.
Så er der også en anden ting, der undrer mig.
Det kan jo ikke skade, at man gør det, og når man bruger 83 mio. kr. på at afholde folkeafstemning, så kan man også godt bruge 30 mio. kr. på at sende EU-forfatningen ud til samtlige husstande.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-29:
Vil hr. Morten Messerschmidt ikke godt medgive, at det her måske også er nogle rimelig danske værdier?
Synes hr. Morten Messerschmidt derfor ikke, at det faktisk er ret flot, at 28 lande i fællesskab har kunnet skrive under på de her værdibegreber?
Synes hr. Morten Messerschmidt ikke, at det er et udtryk for en god demokratisk tradition, at man udveksler synspunkter og så kan blive enige om sådan et fælles grundlag?
Det er fællesgrundlaget for det europæiske samarbejde, og derfor synes vi da også, at det er godt, at så mange som muligt får kendskab til det.
Vi synes bare ikke, at måden er hr. Morten Messerschmidts metode.
Jeg vil gerne have et svar på det her.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Fru Lone Dybkjær kan få et meget, synes jeg selv, dybtgående svar.
Sagen er jo den, at vi overhovedet ikke lægger skjul på, at de her rettigheder og værdier er positive, men vi mener altså, at der er forskel på, om det er Højesteret eller EU-Domstolen, der regulerer dem.
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor fru Lone Dybkjær er så interesseret i at få det her flyttet væk fra Højesteret.
I Tyskland har man f.eks. forbudt Hizb-ut-Tahrir, mens et flertal i det danske Folketing afviser et forbud.
Udgangspunktet er sådan set de samme ting, men der er bare forskellige opfattelser af det.
Hvordan tror fru Lone Dybkjær det tyske parlament eller det danske parlament ville reagere, hvis EU-Domstolen skulle til at regulere, hvad det rigtige er?
For det er nemlig realiteten i det, som fru Lone Dybkjær står og manifesterer.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Nu kommer vi måske en anelse ud over beslutningsforslag nr. B 15, men det bidrager hr. Morten Messerschmidt jo også til.
Jeg vil egentlig godt spørge: Hvis nu en dansk virksomhed blev forhindret i at handle med et andet EU-land, hvordan skulle Højesteret egentlig kunne tage sig af sådan en sag?
Ville det ikke være helt afgørende nødvendigt, at man så havde en EF-Domstol, der i fællesskab forholder sig til det?
Det troede jeg egentlig at hr. Messerschmidt i sin almindelige propaganda her var helt på det rene med.
Så vil jeg godt spørge hr. Messerschmidt: Hvis lande skal samarbejde, mener hr. Messerschmidt så ikke, at der skal være et eller andet regelsæt for sådan et samarbejde, eller skal det bare foregå autonomt?
Det er sådan set lidt afgørende, synes jeg nok.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-29:
Nu spurgte hr. Jens Peter Vernersen tidligere, om det var ukendt for Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer at gå på biblioteket.
Det spørgsmål, som hr. Vernersen her rejser, får en til at replicere præcis det samme, for sagen er altså den, at hvis hr. Jens Peter Vernersen sætter sig ned og læser Nicetraktaten, artikel 28, 29 og 30 – jeg ved ikke, om hr. Vernersen har gjort sig den ulejlighed – vil han vide, at netop de bestemmelser, som hr. Vernersen henviser til i forhold til, at virksomheder selvfølgelig ikke skal have nogen forhindringer i at afsætte deres varer hverken ved im- eller eksport, allerede er reguleret helt tilbage i EF-pakken fra 1986.
Så derfor er det netop hr. Vernersen, der propaganderer, når han siger, at det har noget med forfatningen at gøre.
Det er en udmærket bestemmelse, som naturligvis skal have forrang.
Det, der ikke skal have forrang, er, når EU vil regulere betalt ferie; det er, når EU vil regulere socialrettigheder, arbejdsrettigheder eller beskæftigelsesforhold i Danmark.
Det skal EU ikke regulere.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-29:
Ikke for at jeg skal fortsætte, men det vil så med den her udlægning skulle forstås på den måde, at alle disse traktater, der ligger før, og som regulerer de her spørgsmål, er o.k., men at det med en traktat, der samler, hvad der ellers har været af forskellige traktater, ikke er i orden mere.
Det er sådan set ret interessant.
Jeg vil også spørge hr. Morten Messerschmidt om de her artikler.
Jeg synes egentlig, at den netop siger, at vi har ret til at træffe vores egne beslutninger.
Det er jo ikke sådan, at den tager al beslutning fra os.
Det troede jeg egentlig at hr. Messerschmidt var klar over.