runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2005-10-12:
Regeringen foreslår, at forældrebetaling til daginstitutioner nedsættes.
Forslaget lægger op til at sænke den maksimale forældrebetaling for et pasningstilbud for et barn under 3 år fra 33 pct. til 25 pct. af udgifterne.
Derudover vil der i løbet af 2006 komme et yderligere lovforslag, som lægger op til, at man fra den 1. januar 2007 ligeledes vil sænke forældrebetalingen for børn fra 3-års-alderen og op til skolealderen.
Det er sådan set en udmærket og fornuftig tanke, men regeringen skal give Dansk Folkeparti en garanti for, at det ikke går ud over kommunernes økonomi.
Dansk Folkeparti finder, at dette forslag er et sympatisk forslag, men det er partiets opfattelse, at de kommuner, der har ondt i pengepungen, ikke bliver kompenseret godt nok med det nuværende system.
Derfor er Dansk Folkepartis støtte til dette lovforslag betinget af, at de dårligst stillede kommuner får en ordentlig ordning, som sikrer, at kommunernes økonomi ikke bliver forringet.
Vi vil for at skære det helt ud i pap have en garanti
for, at kommunerne bliver kompenseret krone for krone, for hvis økonomien bliver forringet som følge af dette lovforslag, vil områder som f.eks. ældrepleje og folkeskole sandsynligvis blive beskåret, og det er ikke hensigtsmæssigt set med Dansk Folkepartis øjne.
Det skal siges, at mange familier vil få et løft i deres privatøkonomi, og at der er gode og reelle argumenter for at nedsætte forældrebetalingen, så overordnet set trækker lovforslaget i den rigtige retning.
Da hele denne debat er en del af forhandlingerne vedrørende finansloven, vil jeg ikke bruge mere af Folketingets tid på dette forslag.
Men jeg har på fornemmelsen, at der måske er nogle, der vil spørge ind til det.
Karen Hækkerup (S), 2005-10-12:
Man kan i hvert fald sige, at siden 2001 er priserne steget 19 pct.
Det er jo meget typisk for regeringen at sende bolden videre og sige: Det er kommunernes skyld, det er kommunernes ansvar.
Men de forhold, som regeringen giver kommunerne, gør jo netop, at de bliver nødt til at hæve priserne eksempelvis på sådan nogle ting som børnepasning.
Man har givet kommunerne et vækstloft på 0,5 pct.
Der er altså umådelig lidt spillerum i kommunerne til at løfte de velfærdsforbedringer, som vi alle sammen synes at der er behov for.
For at runde 1.000-kr.s-spørgsmålet af så er det korrekt: Det er ikke længere noget, vi går til valg på.
Vi har konstateret, at det vil være umuligt at få gennemført.
Vi har trukket det forslag tilbage.
Vi har i stedet valgt at fokusere på, at vi vil gå til valg næste gang på, at vi f.eks. vil have, at der serveres mad i institutionerne.
Det skal også ses i den sammenhæng, at der bliver mere og mere fokus på, at børn har for dårlig indlæring, fordi de får for dårlig kost.
Og det er i virkeligheden med til allerede i vuggestue og børnehave at gøre, at ungerne ikke bliver ordentlig rustet til skolegang og videre uddannelse.
Vi har derfor valgt at fokusere på kosten, fordi vi tror, at det vil være med til at bryde den sociale arv, og det er derfor, vi har skiftet fokus.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-10-12:
Jamen jeg synes, jeg har svært ved helt at kunne gennemskue, at man arbejder for lavere priser, når man går ud i valgkampen og siger, at det må koste 1.000 kr., og så reelt ganske få måneder efter kommer med et andet forslag, som jo er væsentlig dyrere end de 1.000 kr., der var tale om.
Så vil jeg også gerne spørge fru Karen Hækkerup, om ikke det er korrekt, at det er kommunerne, der fastsætter priserne, og at det ikke er regeringen, der indfører de her ting.
Er det ikke også korrekt, at priserne under den tidligere regering, under Nyrupregeringen, steg konsekvent?
Karen Hækkerup (S), 2005-10-12:
Når vi har sagt, at vi er positive over for at sænke priserne, så er det sådan set ikke noget nyt.
Som ordføreren også selv er inde på, er det nogle intentioner, som Socialdemokraterne har arbejdet hen imod i lang tid.
Vi har i vores forslag til finanslov ikke kun medtaget børnepasning, for der er jo andre faktorer i familiernes økonomi, der gør sig gældende, når man lægger månedens budget frem og skal finde ud af, hvor mange kroner og ører der er.
Det er lige så meget takststigninger på offentlig trafik, på egenbetaling og på brugerbetaling i det hele taget.
Det forslag, vi har lagt frem, er mere vidtgående.
Det var jo kendt stof på det tidspunkt.
Vi har hele tiden arbejdet for lavere priser, og det gør vi sådan set stadig væk.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-10-12:
Tak for den positive modtagelse.
Det er vi da glade for.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at hæfte mig lidt ved, er det her loft over priserne.
I forhold til hvad?
Er det i forhold til de nuværende priser?
I så fald er regeringens forslag jo lavere, end hvad Socialdemokraterne ønsker.
Hvad er det, der gør, at Socialdemokraterne har ændret holdning på det her område, så pasningstilbuddet ikke længere skal koste 1.000 kr.?
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Jeg synes, det er meget spændende at lytte til, at Socialdemokraternes ordfører her polemiserer over en sag, hvor det handler om, at vi altså nu sætter betalingen ned for de yngste, at vi sætter den væsentligt ned, og at vi fastholder forældrebetalingsandelen for de mellemste, altså for de 3-6-årige.
Det er det, vi gør med det her lovforslag.
Så kan jeg forstå, at Socialdemokraternes udspil i februar var, at der maksimalt måtte være 1.000 kr. i forældrebetaling; for et par måneder siden var det et takststop, de ønskede, og så er det lidt uklart, hvad Socialdemokraterne i dag mener om forældrebetalingsandelen.
Men det kan være, at vi senere i dag kan bliver klogere på det.
Karen Hækkerup (S), 2005-10-12:
Nu er jeg valgt i Københavns Amt, men jeg er sikker på, at de politikere, der er valgt i Københavns Kommune ser frem til, at der også bliver givet flere penge til storbyen.
Når jeg spørger igen, er det, fordi ordføreren ikke tydeligt nok svarer: Vil forældrebetalingen for børnehave, for klubtilbud, for skolefritidsordning og for alle mulige andre pasningsordninger ikke være højere i 2006, end den var i 2005 for præcis det samme tilbud?
Ville det så ikke i stedet for at sige, at priserne ikke stiger, være mere korrekt at vedgå, at for nogle børn stiger prisen også til næste år?
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Nu er det således, at fru Karen Hækkerup er valgt i København, og eksempelvis København kunne jo godt lægge ind i budgettet, at de i det kommende år, 2006, ønskede at sætte forældrebetalingsandelen op fra 30 til 33 pct.
Dette lovforslag sikrer, at det ikke kan lade sig gøre.
Forældrene i København kommer ikke til at betale mere i forældreandel, fordi vi nu sikrer, at vi vil sætte daginstitutionstaksterne ned for de små under 3 år og fastholde den forældreandel, man i dag betaler for dem, der er større.
Karen Hækkerup (S), 2005-10-12:
Jeg vil gerne følge lidt op i samme tråd.
Der er mange, der sætter spørgsmålstegn ved, om 2 mia. kr. virkelig er noget, regeringen mener.
Er det måske ikke misvisende?
Når vi nu lige kommer fra at have diskuteret markedsføringslov, så kunne vi jo godt have nogen tvivl, når det gælder denne her sag.
Jeg vil gerne vende tilbage til noget andet.
Ordføreren sagde, at samtidig med at priserne for de 0-2-årige bliver sat ned, vil prisen ikke stige for de større børn.
Det synes jeg er misvisende.
Når vi nu igen lige har talt om markedsføring, så bør man vel sige tingene, som de er: Prisen for at gå i børnehave, hvis man er over 3 år, for at gå i klub, for at gå i skolefritidsordning, for at gå i alle mulige andre pasningstilbud kan godt stige i 2006.
Forældrene vil få en regning for 2006, som er større end den, de har betalt i 2005 for det samme tilbud.
Er det ikke korrekt?
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Jeg synes, det er vigtigt at vurdere, hvilken prioritering vi skal lægge ind i forbindelse med at bruge 2 mia. kr. ekstra på kvalitet i daginstitutionerne.
Der kan eksempelvis godt være daginstitutioner på Nørrebro, der har brug for et markant løft, fordi der er børn fra udsatte familier.
I første omgang afsætter vi altså 100 mio. kr. i 2006 og 100 mio. kr. i de kommende overslagsår, og det synes jeg er en god start.
Det synes jeg sådan set imødekommer og opfylder de valgløfter, Venstre har givet.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi nu afsætter de første 100 mio. kr., således at vi kan komme i gang med at sikre bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Vi skal også have vurderet, hvad det er for nogle konkrete projekter, vi gerne vil støtte.
Om det først og fremmest er de udsatte børn, bedre fysiske lokaliteter eller støtte til skovbørnehaver, er noget, vi skal have drøftet.
Og hvordan vi skal udmønte det, må vi også drøfte.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-10-12:
Mit spørgsmål er lidt i forlængelse af hr. Martin Lidegaards spørgsmål, for jeg kunne godt tænke mig at høre – når man fra hele landet får at vide, at daginstitutionerne har så hårdt brug for et kvalitetsløft – hvorfor man på finansloven til næste år kun har afsat 100 mio. kr. til det formål, når man bryster sig af, at man har afsat 2 mia. kr. over en 4-årig periode.
Hvorfor kun 100 mio. kr. til næste år?
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Jeg er optaget af at indfri de valgløfter, som Venstre gik til valg på her i februar måned.
Og et af de valgløfter var, at vi ville sætte forældrebetalingen i daginstitutionerne mærkbart ned.
Her er der et konkret forslag, der imødekommer det valgløfte, og derfor bakker jeg selvfølgelig op omkring det.
Så supplerer vi og siger: Det handler ikke kun om pris, men det handler også om kvalitet, og derfor vil vi afsætte 2 mia. kr. over de kommende 4 år til netop at have fokus på kvalitet i daginstitutionerne.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Jamen vi kvitterer da for, at vi hermed er blevet inviteret til forhandlinger om finansloven om de 100 mio. kr.
Det havde vi forstået at vi ikke var, så det er vi da glade for at være blevet.
Det vil vi straks tage kontakt til finansministeren om.
Jeg forstår altså også, at hr. Hans Andersen personligt kan garantere, at det her ikke vil føre til forringelser i nogen kommuner, og det må vi holde hr. Hans Andersen op på.
Det overlader vi til vores lokale politikere i kommunerne at afgøre, for Danmark skal ikke styres herindefra af hr. Hans Andersen og os andre.
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Til det første: Hvis man læser finanslovforslaget, kan man se, at der er afsat 100 mio. kr. i 2006 til forbedring af kvaliteten i daginstitutionerne.
Det skal nu forhandles imellem de partier, der har lyst til at være med til at forhandle om det i forbindelse med finansloven.
Så der er de første 100 mio. kr. konkret; det står i finanslovforslaget.
Hvad angår BUPL's bekymring, om der vil ske en forringelse som følge af, at kommunerne nu bliver kompenseret for den mindre forældrebetaling, så deler jeg ikke den skepsis.
Kommunerne har nu a conto fået 400 mio. kr. næste år, og det bliver efterfølgende gjort op, hvad det her reelt betyder, og kommunerne bliver samlet set kompenseret krone for krone.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Nu nævnte hr. Hans Andersen, at regeringen vil afsætte 2 mia. kr. til at øge kvaliteten i daginstitutionerne.
Og kan hr. Hans Andersen garantere, at den måde, som det her lovforslag er skruet sammen på, ikke vil betyde kvalitetsforringelser i nogen kommuner, sådan som det andet høringssvar fra BUPL ellers indikerer at det kan komme til at gøre, fordi man har svært ved at styre administrationen af det her forslag?
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Nu er det jo ikke nødvendigvis sådan, som fru Line Barfod forsøger at tegne virkeligheden.
Det er således, at den ekstra betaling, det tilskud, som kommunen nu lægger ind, for at vi alle sammen kan få passet vores børn, jo også tilgår en sådan privat børnehave.
Det er rigtigt, at der ikke er noget loft, men jeg har sådan set opfattelsen af, at hvis man skal være attraktiv som privat børnehave, som et pri vat tilbud om børnepasning, så finder forældrebetalingen et naturligt leje i forhold til den forældrebetaling, der er i de øvrige tilbud hos de kommunale børnehaver.
Der tror jeg sådan set, at det både kan være lidt højere, men det kan også gå hen og blive lidt lavere forældrebetaling, så jeg deler ikke den overordentlig store skepsis, der er vedrørende private børnehaver.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Jeg takker for bekræftelsen af, at dette her loft kun gælder for nogle institutioner og ikke for profitbørnehaverne.
Jeg skal bare høre, om Venstre slet ikke har overvejet muligheden af, at det går sådan, som ministeren jo faktisk skrev i bemærkningerne til lovforslaget om profitbørnehaver, at kommunerne på grund af deres trængte økonomi og også i forbindelse med kommunalreformen lukker en række børnehaver, bl.a. i landdistrikterne, og at der så ikke er tale om et meget frit valg for forældrene.
Hvis de ønsker, at deres børn skal gå i en børnehave i lokalområdet, jamen så er det profitbørnehaverne med en højere brugerbetaling.
Dermed en øget social polarisering på børneområdet.
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Til det med private børnehaver: Det er jo et frit valg, om man ønsker at benytte sig af det tilbud, men det er jo rigtigt, at der ikke er noget loft.
Det er jo et valg, forældrene kan træffe, om de ønsker at benytte sig af den private børnehave.
Men hvis de vælger at benytte sig af det kommunale tilbud om vuggestue eller dagpleje, så er der nu et maksimum for den forældrebetaling, man kan komme til at betale af den samlede udgift, kommunen har til børnepasning, og det er jeg sådan set meget tilfreds med.
Her sætter vi daginstitutionstaksterne væsentligt ned, og det vil jeg gerne bakke op om.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Det lyder jo vældig pænt og sympatisk, hvad Venstres ordfører siger om, at man vil sætte prisen ned.
Jeg vil bare bede Venstres ordfører om at bekræfte, at samtidig med at man her for nogle institutioner vil sænke loftet over forældrebetalingen, så har man jo i foråret vedtaget forslaget om profitbørnehaver, hvor der ikke er noget loft, ikke engang det, der nu er gældende for de øvrige børnehaver og vuggestuer.
Så med den ene hånd lægger man altså et lavere loft, men med den anden hånd har man åbnet for, at man fuldstændig kan fjerne loftet over brugerbetalingen i daginstitutioner.
Hans Andersen (V), 2005-10-12:
Venstre ønsker at være med til at skabe bedre vilkår for børnefamilierne, og dette lovforslag betyder, at der vil ske en sænkelse af forældrebetalingen i dagtilbud for børn fra 0 til 3 år fra de i dag maksimalt 33 pct. til maksimalt 25 pct. allerede her fra den 1. januar 2006.
Lovforslaget indebærer også, at forældrebetalingsandelen for børn fra 3 år og op til skolealderen ikke kan sættes op i 2006.
Mange børnefamilier har en trængt økonomi, hvor især udgiften til børnepasningen vejer tungt, det gælder især familier med små børn, og med forslaget her får disse familier lidt mere luft og råderum i husholdningsbudgettet.
Derudover er det planen, også jævnfør regeringsgrundlaget, at afsætte 2 mia. kr. i en kommende 4-års-periode til bedre kvalitet i børnepasningen, eksempelvis til en forstærket indsats over for socialt udsatte børn, flere medarbejdere i dagtilbuddene, forbedring af lokaler og flere skovbørnehaver.
Der kommer altså både mere kvalitet og mindre forældrebetaling i den kommende tid, og med forslaget her har vi taget hul på at give børn og deres familier en bedre start i livet.
På den baggrund kan Venstre bakke op om dette lovforslag.
Martin Henriksen (DF), 2005-10-12:
Nu er der jo også familier med dårlig økonomi, som vil få gavn af det her.
Karen Hækkerup (S), 2005-10-12:
Nogle gange er det bare lettere med nogle regler end med en masse gråzoner.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, hvor meget tid, hvor mange årsværk ministeren regner med at Forbrugerombudsmanden skal stille til rådighed for at efterprøve sager, hvor man nu skal til at finde ud af, om denne her regelforenkling, som ministeren lægger op til, har virket, når man skal til at kontrollere annoncer, når man skal til at kontrollere markedsføring, og når man skal til at rejse prøvesager for at få fastlagt, hvor grænserne går. Selv om man fjerner et forbud og indfører en eller anden lidt floppy formulering, så skal der jo trækkes nogle grænser, og det må vel så blive ved domstolene.
Er der penge til, at Forbrugerombudsmanden kan gå ind og afprøve de grænser?
Jeg er utrolig glad for det budskab, og det håber jeg at vi kan få lejlighed til at se på senere.
Jeg tror ikke på, at der er noget specifikt behov for øgede bevillinger som følge af, at vi ophæver disse specialforbud.
Det kan jeg faktisk slet ikke se, heller ikke på grundlag af Forbrugerombudsmandens betragtninger.
Om strafsanktionering af kønsdiskriminerende reklamer mener jeg at jeg ret klart sagde, at generelt vil jeg meget gerne diskutere, om vi kan sætte mere effektivt ind med sanktioner over for overtrædelser af markedsføringsloven i det hele taget.
Det er jeg da parat til at diskutere.
Men jeg sagde netop, at vi skal passe på med specifikt lige at sige kønsdiskriminerende reklamer, for skal alle mulige andre overtrædelser så ikke også være mere strafsanktioneret?
Altså, det er problematisk at hive en bestemt dårlig form for markedsføring ud og sige, at lige netop den er særlig strafsanktioneret i forhold til forskellige andre aktiviteter, der måtte være i strid med god markedsføringsskik.
Men det synes jeg vi skal diskutere under forhandlingerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Jeg vil egentlig gerne starte med at ønske De Konservative til lykke med det her forslag.
Det er god konservativ politik, det er centralistisk, staten skal bestemme det hele, det er målrettet middelklassen, den højere middelklasse og de velhavende familier, De Konservatives valgmålgrupper.
Det er, som et konservativt forslag skal være, og jeg gør mig ingen illusioner om, at man skulle have ambitioner om i stedet at støtte de svage eller at overlade ansvaret til kommunerne.
Man laver en lille delpakke i stedet for at lave en samlet pakke for hele børneområdet, og man får en masse ekstra administration.
Karen Hækkerup (S), 2005-10-12:
Jeg vil gerne spørge til den manko på 100 mio. kr., som man jo regner med der er i forhold til den sum penge, som er afsat i aftalen med kommunerne, og som de allerede får til næste år, altså de 100 mio. kr., som man forventer, at den reelle pris bliver.
Jeg har forstået, at man vil kompensere krone for krone, og det er vores klare forventning, at vi vil få bekræftet, at sådan vil det ske.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvis der nu er nogle fattige kommuner – og dem har vi altså nogle stykker af – som render ind i likviditetsproblemer og ikke har mulighed for så at sige at lægge ud for forældrenes takstnedsættelse, er der så nogen hjælp at hente for dem?
Kan de på nogen måde få lov til at få pengene udbetalt tidligere, eller er der måske en anden måde til at hjælpe de kommuner, som kommer i likviditetsproblemer, så de ikke behøver at skære ned på kvaliteten, selv om de godt ved, at pengene kommer 1 år senere?
Jeg har ikke grund til at tro, at der på grund af det udbetalingsforløb vil være nogen kommuner, som vil komme til at lide nød eller mangle likviditet.
Det er jeg ikke blevet gjort opmærksom på, og det har jeg ikke hørt noget om.
Men hvis det er sådan, at der er nogle kommuner, der får likviditetsmæssige problemer i den sammenhæng, hvad jeg altså ikke tror, er det noget, man må drøfte med finansministeren.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Jamen vi vil meget gerne være med til at gøre begge dele.
Vi vil meget gerne både have en meget bedre kvalitet i daginstitutionerne og sætte brugerbetalingen ned.
At sætte brugerbetalingen ned vil vi meget gerne gøre ved at forhøje fripladsgrænserne, som vi var med til at sikre tilbage i 1998, og samtidig sænke loftet over brugerbetalingen, og hvis vi samtidig kunne fjerne profitbørnehaverne, så man ikke får mulighed for at lave brugerbetaling uden noget loft, vil vi også meget gerne være med til det.
Vi vil meget gerne forhandle med De Radikale om, hvorvidt det er muligt at finde et flertal i Folketinget for at gøre endnu mere for børnefamilierne end det, der er lagt op til med forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Det må jo så skulle forstås sådan, at hvis man i stedet for at bruge de 500 mio. kr. på de 75 pct., der har det bedst i Danmark, kunne målrette dem til at øge kvaliteten for de svagest stillede, ville Enhedslisten hellere det.
Men så kunne man jo forsøge at stille nogle ændringsforslag til lovforslaget, så det blev lidt mere målrettet de svageste, i stedet for bare at snakke regeringen efter munden og stemme for det, som et komfortabelt flertal i Folketinget bliver enige om.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Enhedslistens sociale profil er, at vi stemmer for enhver forbedring og imod enhver forringelse, og derfor går vi også imod satspuljen, som De Radikale er med i, fordi den tager penge fra dem med de laveste indkomster.
I forslaget her ligger der en forbedring for f.eks. folk på dagpenge og lave lønindkomster, som i dag ikke har fuld friplads til deres børn.
Vi så gerne, at man samtidig lavede en endnu højere fripladsgrænse end den, der er i dag, men forslaget er altså et skridt på vejen til gratis daginstitutioner for alle, som vi ønsker det.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Nu har fru Line Barfod brugt det meste af sin tale på at rakke forslaget ned, og derfor er det jo svært at forstå, hvorfor Enhedslisten alligevel er positivt stemt over for forslaget.
Uanset hvordan fru Line Barfod gør regnebrættet op, kommer dette forslag de 75 pct. af danskerne, som er mest velstillede, til gavn.
Man kan diskutere, hvor velstillede de er, men forslaget kommer disse 75 pct. af danskerne til gavn, men ikke de 25 pct., som er de dårligst stillede.
Er det Enhedslistens sociale profil?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-10-12:
Dette forslag ligner jo til forveksling et tidligere SF-forslag, så man burde næsten sige tak til familie- og forbrugerministeren for at fremsætte et SF-lignende forslag, som tilgodeser børnefamilierne.
Men det havde dog klædt ministeren og ikke mindst forslaget også at tage højde for, hvor vigtigt det er med kvalitetsforbedringer i de danske daginstitutioner.
Regeringen praler her og der og alle vegne af, at den har afsat disse 2 mia. kr. til et kvalitetsløft i daginstitutionerne over de næste 4 år.
Men til næste år bliver det altså kun til 100 mio. kr., og det er lidt sært, når både forældre, ansatte og organisationer, som det også kan ses i høringssvarene til forslaget, ønsker dette kvalitetsløft her og nu i form af flere medarbejdere og bedre fysiske rammer.
De danske daginstitutioner har lidt voldsomt under kommunernes dårlige økonomi under denne regerings skattestop, og det er på høje tid, at området gives et løft.
Alt for mange steder er det altså ikke børnene, der tilgodeses, når den kommunale økonomi skal planlægges, og selv om kommunerne kompenseres over bloktilskuddet i forbindelse med implementeringen af forslaget her, er det dog næste år kun med 400 mio. kr. af de 500 mio. kr., som forslaget koster.
Det kan være, at udvalgsarbejdet kan give svar på nogle af spørgsmålene, men indtil da må jeg se frem til, at regeringen tager nogle seriøse skridt for at sætte fokus på en høj grad af kvalitet i daginstitutionerne, og så må jeg indtil videre hilse forslaget, som er inspireret af SF's gamle forslag, velkommen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Jeg synes, hr. Martin Henriksen kommer vidt omkring i dansk politik med sine spørgsmål.
Lad mig sige, at vi har ingen planer om, at EU skal blande sig i de danske daginstitutioners arbejde; det kan jeg forsikre hr. Martin Henriksen for ikke er radikal politik.
Men jeg vil gerne sige, at Det Radikale Venstre f.eks. er imod det kontanthjælpsloft, som Dansk Folkeparti har været med til at indføre.
Vi synes, det virker mod hensigten, og vi vil gerne ændre på det, men det vil regeringen og Dansk Folkeparti ikke.
Vi er også imod den integrationspakke, som Dansk Folkeparti har indgået forlig om, og som også rammer de svageste familier.
Vi har sagt, at her er der et hængeparti og noget, der bør lappes.
Vi er altså ret konkrete, og vi er også ret konsekvente i vores holdninger til dette spørgsmål.