runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Antonsen (V), 2004-04-20:
Det korte svar, som hr. Bjarne Laustsen skulle være kommet med, var selvfølgelig, at regeringen har besluttet at ansætte 140 flere i Arbejdstilsynet.
Det var lidt vanskeligt at følge i det lange svar fra hr. Bjarne Laustsen, derfor skal jeg lige nævne det, og vi afsatte ekstra 85 mio. kr. til området.
Det, jeg så gerne vil spørge hr. Bjarne Laustsen om her i anden omgang, er: Hr. Bjarne Laustsen mener, at vi i forbindelse med screening burde starte der, hvor de kendte arbejdsmiljøproblemer er størst.
Det er der, vi skal sætte ind først, sagde hr. Bjarne Laustsen i sin ordførertale.
Hvor mener Socialdemokratiet at det er?
Det er jo lige præcis det, vi lægger op til med forslaget her, at vi altså starter der, hvor problemerne er størst, og så er det da nyt for mig, at Socialdemokraterne ikke er enig i den prioritering, der lægges op til.
Hvor er problemerne størst, og hvor afviger det fra forslaget her?
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Det er sådan, at DUT-midlerne er kommet igennem forhandlinger med KL og andre, og det, der ligger i det nu her, er, at når vi får et helt nyt system kørt på plads, så har vi en helt ny situation, og de midler, der er forhandlet med KL, skal selvfølgelig genforhandles fra KL's side.
Det går jeg ud fra KL automatisk tager op.
Vi siger ikke, de skal tage det op, men jeg går ud fra, at KL gør det.
Så var fru Lene Garsdal inde på genforhandlinger med amterne.
Nej, jeg forventer ikke, at der bliver optaget nogen genforhandlinger med amterne, for jeg forventer, at amterne bliver nedlagt her i nær fremtid, så jeg forventer slet ikke, at der bliver optaget nogen forhandlinger med amterne.
Det er i hvert fald ikke vores hensigt. Med den rådgivning, som virksomhederne skal have, og den kvalitet, der ligger i BST'erne, så vil der også være BST'er, som virksomhederne synes det er attraktivt at anvende som rådgivere.
Det er der allerede i dag, og det vil der fortsætte med at være.
Men jeg har også hele tiden sagt, at der er nogle BST'er, der kommer til at lukke eller lægge sig sammen med de andre, og det er de i gang med.
De er i gang med at tilpasse sig den nye struktur, så de har et effektivt rådgivningssystem, og jeg tror også, at de nok skal klare sig fremover.
Der vil altid være brug for rådgivning, for der vil altid være virksomheder, der har problemer.
Så jeg er sikker på, at de nok skal klare sig.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-04-20:
Jeg vil godt spørge hr. Bøgsted, hvordan han har det med at være arbejdsgiverens forlængede arm.
Det handler sådan set om, at man vil fratage lønmodtagerne en situation, som har været gunstig, nemlig at vi har haft en partssituation, hvor det drejede sig om, at efterhånden som den tekniske og sociale udvikling skred fremad og der blev mulighed for at kunne forbedre arbejdsmiljøet, ja, så havde man en fælles forpligtelse til at gøre det.
Jeg føler, at på den måde, som hr. Bent Bøgsted står og ligesom argumenterer, så handler det meget om kontrol.
Det handler ikke om at få opbygget et godt arbejdsmiljø, men det var vel faktisk det, der var hensigten med den arbejdsmiljølov, vi i hvert fald har haft.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Hvis min korte skoleuddannelse rækker, er det jo noget med, at der kommer tre flere ansatte i Arbejdstilsynet efter den reform her.
Men jeg vil gerne have lov at føje til, at når vi så kigger på, hvor mange der arbejder med arbejdsmiljø i dag, er det jo sådan i forhold til BST-foreningerne, at man skal ud at afskedige med det samme, der kommer nedskæringer.
Og det vil der komme, for der er en lang række virksomheder, som ikke mere skal betale til foreningen, og derfor bliver der færre folk inden for det her område, som tager sig af arbejdsmiljøet, end der er i dag.
Det er ikke noget, jeg tror, det er noget, jeg ved. Med hensyn til økonomien står der jo i lovforslaget, at kommunerne er blevet DUT'et for 130 mio. kr.
Det koster 85 mio. kr. at ansætte 140, så det kan fru Charlotte Antonsen jo selv regne lidt på, og så kan vi se, om vi kommer frem til det samme resultat: at det er et besparelsesforslag, ikke en forbedring, men et rent og skært besparelsesforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Det drejer sig om at få opbygget et godt arbejdsmiljøsystem i forhold til det eksisterende system, hvor arbejderne ude i virksomhederne ikke selv havde den store indflydelse på det, hvor det var BST'erne, det var sikkerhedsmændene eller tillidsmændene, der afgjorde, hvad den almindelige arbejder har.
Ved det her nye system giver vi faktisk arbejderne et ansvar for deres eget miljø.
Vi tror nemlig på, at de danske arbejdere er i stand til at løfte det ansvar.
De skal ikke være så formynderisk underlagt, som de har været igennem lang tid i nogle faste systemer, hvor de selvfølgelig kunne gå hen til deres tillidsmand, som er dygtig, eller deres sikkerhedsmand, som er dygtig, men derudover kunne de ikke have noget ansvar for deres eget arbejdsmiljø.
Det får de nu her.
Vi forventer virkelig, at de ansatte ude i virksomhederne siger, at nu skal de klare deres eget arbejdsmiljø, at de skal have et godt system, så de kan lide at være på arbejdspladserne.
Det er det, vi vil have opbygget, så alle har et ansvar for arbejdsmiljøet, så det ikke kun er de få, der skal påtage sig det ansvar.
Lene Garsdal (SF), 2004-04-20:
Det lyder jo, som om Arbejdstilsynet altid gør sit arbejde godt, men det er jo sådan, at mange af dets afgørelser ankes, også af de ansatte, så det er ikke sikkert, at det er helt så smukt. Jeg vil godt vende mig til noget andet.
Hr. Bent Bøgsted sagde, at når de der DUT-midler nu forsvinder, så forventer hr. Bent Bøgsted, at de der aftaler med amterne genforhandles.
Hvorfor tror hr. Bent Bøgsted det?
Det står der intet om i det her lovforslag, så jeg vil gerne høre, hvor hr. Bent Bøgsted har det fra, at man kan forvente, at de bliver genforhandlet, for det synes jeg jo ville være det eneste rigtige.
Det andet var, at hr. Bent Bøgsted sagde i sin indledning, at hr. Bent Bøgsted forventede, at BST'erne vil kunne klare sig godt, selv om der nu ikke er et lovkrav, og jeg vil gerne høre, hvordan hr. Bent Bøgsted kan sige det.
Altså mange af de foretræder, vi har haft i Arbejdsmarkedsudvalget, har jo netop beklaget sig over, at deres opgaver forsvinder, og at hele BST-systemet forsvinder og dermed ikke kan genetableres.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Hvad screeningen angår, er det jo sådan, at når Arbejdstilsynet kommer ud på en virksomhed, så har Arbejdstilsynet jo allerede i dag en hel række punkter, det skal gennemgå ved et besøg.
De skal rundt at kigge på virksomheden.
De skal se på, hvilke papirer der skal være udfyldt.
Der har Arbejdstilsynet en hel række punkter, og når Arbejdstilsynet så har gået dem igennem og ikke fundet nogen fejl, jamen så er det en god virksomhed, og på den måde får man skilt de gode fra de dårlige.
Hvis de finder en fejl, så får virksomheden enten et tilpasset tilsyn, hvor det hele bliver gået grundigt igennem, eller den får et rådgivningspåbud. Så har jeg ikke mere til det.
Lene Garsdal (SF), 2004-04-20:
Jeg vil godt fortsætte med screeningen.
Nu har vi jo snakket meget om det, og jeg vil gerne høre, om hr. Bent Bøgsted ved, hvordan det værktøj i virkeligheden kommer til at se ud.
Jeg læste lovforslaget med stor interesse for at se det.
Nu har vi talt meget om, hvad det besøg egentlig kommer til at indebære, som skal være altafgørende for, om en virksomhed fortsat skal være omfattet af BST-pligt osv.
Så vil jeg også gerne høre, hvad hr. Bent Bøgsted synes om, at den afgørelse, som man så træffer, ikke kan ankes.
Hvad mener hr. Bent Bøgsted?
Er det en god idé, når alle øvrige afgørelser fra Arbejdstilsynet jo kan ankes af både arbejdsgiver og arbejdstager?
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Det tvivler jeg nu lidt på.
Vi ved jo udmærket, at vi har virksomheder, hvor man har
Hvordan sikrer man sig så, at lønmodtagernes synspunkter bliver genstand for en drøftelse i forhold til Arbejdstilsynets indsats der?
Der står, at det er muligt, det er ikke et krav.
Man kan sagtens gennemføre screeningen, hvis man kun taler med den ene part.
Det må hr. Bent Bøgsted da medgive.
Ellers må hr. Bent Bøgsted lige forklare, hvordan økonomien er aftalt i den aftale her.
Hvem skal betale for de 140 nye ansættelser, der kommer i Arbejdstilsynet?
De kommer vel ikke ud af den blå luft?
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide - for det står jo ikke i aftalen, og jeg har også svært ved at se, hvordan det hænger sammen i lovforslaget - om det ikke er korrekt, at det er et besparelsesforslag, når vi kommer frem til målstregen.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Jeg er ikke helt med på, hvad hr. Bjarne Laustsen mener med besparelser.
Hvis det er DUT-kompensationen, som hr. Bjarne Laustsen hentyder til, fra kommunen, så er det helt klart Dansk Folkepartis opfattelse, at det var noget, der blev forhandlet igennem med KL og regeringen dengang
Og da vi nu har en ny situation, så forventer vi da, at der bliver optaget forhandlinger mellem kommunerne og staten.
Det er vores synspunkt om det.
Vedrørende det andet med sikkerhedsrepræsentanten
så står det klart i loven, at Arbejdstilsynet skal tage kontakt til sikkerhedsrepræsentanten, når de besøger en virksomhed for at screene virksomheden.
Og så vil sikkerhedsrepræsentanten og arbejderne da også blive hørt. Det står klart og tydeligt i loven.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted, hvordan Dansk Folkeparti mener at økonomien i det her besparelsesforslag, vi behandler i dag, er skruet sammen.
Hvor meget mener man at der er i overskud, når man er færdig med det her lovforslag?
Og så vil jeg gerne spørge med hensyn til screeningen, om hr. Bent Bøgsted er enig i, at det er klogt ikke at involvere sikkerhedsrepræsentanten og lønmodtageren i sådan et screeningsbesøg.
Jeg vil også gerne spørge, hvordan man skulle kunne sikre sig, at f.eks. psykiske arbejdsmiljøproblemer kan komme med ind i screeningen, hvis det er sådan, at man kun taler med den ene part på virksomheden.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jo, men jeg tror ikke, at hr. Jens Vibjerg og Socialdemokratiet deler opfattelse af, hvem det er, der har ondt i arbejdsmiljøet.
Det er dér, vi har et problem.
Hr. Jens Vibjerg vil løse et helt andet problem.
Han vil under påstand om, at nogle virksomheder har nogle administrative byrder og nogle økonomiske byrder, som den tidligere regering har pålagt dem, lette disse byrder.
Det er jo det, der er essensen i regeringens forslag.
Vi kan sagtens være enige om, at BST er godt.
Det, der er problemet med det her, er, at når man sender Arbejdstilsynet ud på virksomhederne, så er det kontrol.
Det er ikke et spørgsmål om, at man skal rådgive virksomhederne.
Det er BST, der gør det.
BST hjælper med løsninger og skræddersyr løsninger, således at virksomheden kan overholde arbejdsmiljøloven.
Jeg er helt overbevist om, at Arbejdstilsynet vil drukne i klager over alle de opgaver, jeg læste op i min ordførertale; alle de klager, der kan komme over en meget upræcis smiley-ordning, og klager over, om screeningen nu er foregået på den ene måde eller på den anden måde, eller om man skal have tilpasset tilsynet osv. Man vil drukne i klager, fordi man ikke er enig i det.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Hvad økonomien angår, kan vi selvfølgelig godt begynde at forklare hr. Bjarne Laustsen en hel del.
Men jeg vil egentlig foreslå, at hr. Bjarne Laustsen gemmer det til ministeren til sidst, så kan ministeren få fornøjelsen af at svare hr. Bjarne Laustsen på det. Hvad det andet angår, så ligger det da helt klart, eftersom screeningen skal være uanmeldt, at de steder, hvor sikkerhedsrepræsentanten måske kører rundt og ikke lige er til stede på virksomheden, kan det da ikke hjælpe, at Arbejdstilsynet ringer ud og siger: Er sikkerhedsrepræsentanten nu til stede, fordi vi kommer og screener virksomheden?
Men det ligger da også i, at Arbejdstilsynet til enhver tid kan kontakte sikkerhedsrepræsentanten, og at sikkerhedsrepræsentanten omvendt kan kontakte Abejdstilsynet vedrørende screeningsbesøg.
Det ligger helt klart.
Men vi kan ikke sige, at sikkerhedsrepræsentanten skal være til stede i de virksomheder, hvor Arbejdstilsynet vil køre ud, for så er det ikke uanmeldt besøg.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Hr. Jens Vibjerg overser det mest centrale punkt i arbejdsmiljøindsatsen.
Det hedder forebyggelse.
Kan vi blive enige om det, så er meget jo nået.
Også masser af forskere, bl.a. på Roskilde Universitetscenter, har jo sagt, at det i stedet for at skyde med spredehagl er bedre at lave nålestik, at kigge på, hvor vi har de mest udtalte problemer.
Vi har gode erfaringer, som også regeringen nyder godt af.
Når der er forbedringer i statistikkerne for ulykker osv., så er det jo, fordi vi har taget fat i en række målproblemer, som vi har haft.
Og derfor kunne vi jo også meget, meget hurtigere komme igennem den her screening, hvis den borgerlige regering havde ladet være med at fyre de 137 i Arbejdstilsynet, som man havde.
Så jo, det her kunne være gjort meget bedre.
Jens Vibjerg (V), 2004-04-20:
Ja, hr. Bjarne Laustsen evner i hvert fald at give et ikkesvar på det spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg er meget enig med hr. Bjarne Laustsen i, at forebyggelse er meget vigtigt, og at vi ikke skal skyde med spredehagl.
Men det er også lige netop det, vi med reformen ændrer på.
Fra det, der ligger fra den gamle socialdemokratiske regering, hvor man netop skød med spredehagl, går man nu ind her og målretter indsatsen mod de virksomheder, der har ondt i arbejdsmiljøet.
Synes hr. Bjarne Laustsen ikke alligevel, at det er en fordel, at vi både tilfører flere ressourcer, og at vi målretter dem mod de virksomheder, der har ondt i arbejdsmiljøet frem for at bruge ressourcer på de virksomheder, der i forvejen gør en kæmpeindsats - dem er der heldigvis mange af - for arbejdsmiljøet ude på arbejdspladsen?
Er det ikke rigtigt?
Er det ikke godt, at vi nu kanaliserer ressourcerne og de mange flere ressourcer hen på de virksomheder, der har ondt i arbejdsmiljøet?
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Jeg må sige, at jo mere, man hører, des mere i tvivl kommer
man om, hvorvidt hr. Bjarne Laustsen nu også har læst det lovforslag, vi behandler her i dag, for der er i hvert fald flere ting, som hr. Bjarne Laustsen har sagt, som er stik imod, hvad der står i lovforslaget. Bl.a. er hr. Bjarne Laustsen inde på, at de BST-pligtige virksomheder skal tages først. Det er også korrekt, men hr. Bjarne Laustsen overser, at de næste 20.000 belastede virksomheder, som bl.a. hører til den gruppe, også kommer med fra dag et. Vi kan selvfølgelig ikke klare alle sammen på dag et, det er logisk. En anden ting, som hr. Bjarne Laustsen også er inde på,
er screening i 7 år.
Jamen vi kan ikke nå at screene dem alle sammen på 1 år, for så skulle der ansættes utrolig mange.
Her må det jo også være undgået hr. Bjarne Laustsens opmærksomhed, at der bliver stikprøvekontrol i den tid, screeningen står på, så der ikke er nogen, der kan føle sig sikker.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Situationen er jo netop den, at nu bliver alle virksomheder screenet, altså noget, som man ikke har prøvet før, men det er noget, hvor vi rent faktisk kommer ud på hver eneste virksomhed.
Derfor har jeg utrolig svært ved at forstå denne holden fast i BST.
Det virker sådan meget, som om hr. Bjarne Laustsen holder fast i BST for BST's skyld.
Det handler overhovedet ikke om de enkelte virksomheder, for situationen er jo den, at virksomhederne stadig væk kan få rådgivning fra BST, men nu får de også mulighed for at vælge rådgivning et andet sted fra eller ansætte nogle internt i virksomheden til at klare de opgaver på den måde, som den enkelte virksomhed finder bedst.
Hvis virksomheden så ikke kan administrere det, er det så ikke sandt, at det fremgår af reformen, at de bliver pålagt at modtage rådgivning?
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jeg tror, at et langt stykke hen ad vejen deler hr. Bent Bøgsted og jeg opfattelsen af, hvad der er godt for lønmodtagerne.
Vi har jo aldrig siddet omkring det samme bord, som vi gjorde f.eks. ved arbejdsskadereformen, hvor vi ville have kunnet støttet de gode tanker, som hr. Bent Bøgsted har et stykke hen ad vejen.
Men jeg kan ikke tage det alvorligt, når hr. Bent Bøgsted siger det om de 20.000 virksomheder.
Jeg tror, at også hr. Bent Bøgsted inderst inde er optaget af det, og hvorfor så ikke tage dem først? Jeg ville have taget hatten af, hvis jeg havde haft en på,
og have sagt, at det var et godt arbejde, hvis man tager de 20.000 farligste først.
Men nej, nu tager man de BST-pligtige virksomheder først og så derefter de andre, og hr. Bent Bøgsted kan i hvert fald ikke dokumentere her i dag, at de kommer først.
Når vi taler om et besparelsesforslag, er der jo altså en 45-50 mio. kr. i overskud bare i forhold til det, som man blokker kommunerne og de kommunale institutioner for.
Jeg ved ikke, hvad hr. Bent Bøgsted skal bruge pengene til, eller hvad finansministeren skal bruge dem til, men jeg kan i hvert fald se, at de er i overskud, og det betyder så her, at man faktisk kunne have gjort noget mere for pengene, bare for at holde en neutral linje.
Bent Bøgsted (DF), 2004-04-20:
Det er beklageligt, at hr. Bjarne Laustsen overser det faktum, at man ikke kan komme til en forhandling med et ultimativt krav, som hr. Bjarne Laustsen gjorde, men lad det nu ligge, det er ikke mit problem.
Hr. Bjarne Laustsen var også inde på, at dem med et arbejdsmiljøcertifikat skal fritages.
Det tror jeg at alle er indstillet på.
Men hvilken situation ville hr. Bjarne Laustsen have fået, hvis alle virksomheder havde fået et arbejdsmiljøcertifikat?
Så er der ikke noget, der hedder BST længere.
De ville lukke, det er jo en realitet, hvis alle tog et arbejdsmiljøcertifikat.
Det er tilsyneladende ikke et punkt, hr. Bjarne Laustsen har overvejet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-20:
Jo, jeg kan berolige hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti med, at Socialdemokratiet overvejer alle sådan nogle aspekter i en forhandlingssituation.
Og vi har taget hatten af for, at arbejdsmarkedets parter i første omgang igennem strukturudvalget prøvede at se, om de kunne finde en løsning.
Jeg er ganske enig med arbejdsmarkedets parter i, at det er ganske uhensigtsmæssigt, at vi i 25 år har haft arbejdsmiljø som kampplads herinde med risikoen for, at det hele efter et folketingsvalg så bliver lavet om igen.
Og derfor har jeg et langt stykke hen ad vejen støttet de tanker, som både LO og DA har haft med henblik på at finde en løsning, der kunne bære mange år i fremtiden. Men det er jo svært at være lønmodtager i dette land.
Når arbejdsgiverne og regeringen har deponeret en slags vetoret hos hinanden, så kan man jo ikke forhandle om noget konstruktivt.
At investere i arbejdsmiljø var i øvrigt det, der lå i vores pakke, som blev vedtaget herinde i Folketinget i år 2000, som dårligt nok kom til at virke, men hvor der i øvrigt var en masse positive elementer i.
Så vi har bestemt overvejet sådan nogle ting.
Og så har Socialdemokratiet aldrig forhandlet om at stille ultimative krav til det her.
Jens Vibjerg (V), 2004-04-20:
Nu kan det jo ske, at hr. Bjarne Laustsen er lidt lang i spyttet, men det er da helt galt i dag.
Det er selvfølgelig, fordi hr. Bjarne Laustsen nu er sat på den opgave at skulle tale imod noget, han inderst inde på mange leder synes er rigtig godt.
Alle de positive ord bobler på tungen, de må bare ikke komme ud.
Men nu vil jeg så prøve at hjælpe hr. Bjarne Laustsen til i hvert fald at prøve at få lidt hul på nogle af de gode ting.
Synes hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet ikke, at det er et fremskridt, at hvor det i dag i gennemsnit tager 22 år at få besøg af Arbejdstilsynet - mange virksomheder ser jo aldrig Arbejdstilsynet i hele deres levetid - så vil Arbejdstilsynet nu fremadrettet i første omgang inden for 7 år få besøgt alle virksomheder i landet og herefter hvert tredje år.
Er det ikke et fremskridt, der er til at tage og føle på?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Der var sådan et kort øjeblik, hvor jeg næsten troede, at hr. Bjarne Laustsen måske oven i købet ville være nødt til at stemme for reformen, når hr. Bjarne Laustsen fandt ud af, hvad det var, vi egentlig ville, for der blev talt om kirurgen og det her med at lave et korrekt indgreb i stedet for at skyde med spredehagl.
Var problemet ikke netop med BST, at man skød med spredehagl
Man tog bare sådan en hel branche, fordi man gik ud fra, at de vistnok havde nogle store problemer.
Det, vi gør nu,
er, at vi siger, at vi tager den enkelte virksomhed, der, hvor problemet er, og så er det der, vi sætter ind.
Så gør vi også det, som man netop ikke gjorde før, at vi pålægger dem at få noget rådgivning.
Til det, hr. Bjarne Laustsen sagde om, at vi bare fjerner BST-pligten, når nu tilsynet kom ind ad døren: Er det ikke rigtigt, at det fremgår klart og tydeligt, at hvis der er problemer, får man påbud om rådgivning med det samme, altså ikke et påbud om at betale for den uden at bruge den, men rent faktisk påbud om at bruge den rådgivning til noget konstruktivt?
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Jeg vil bare gerne lige understrege, at det sådan set ikke var en enighed, men et spørgsmål.
Jeg synes sådan set, at kvinder skal have lov til at få børn, når de vil.
Jeg synes egentlig, at det er en udmærket udvikling, at kvinder tager en uddannelse, og hvis det så medfører, at de vælger at stifte familie i en senere alder, synes jeg sådan set, at det er helt fint, som så selvfølgelig har den naturlige konsekvens, at der er en del af dem, der selvfølgelig har behov for at få hjælp til at blive gravide.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-21:
Det var faktisk det, som vores forslag gik ud på dengang, så det er vi helt enige med hr. Kamal Qureshi i.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Fru Tove Videbæk gør opmærksom på, at man skal orienteres om årsagen til infertilitet, og at livsstilen jo er en del af det.
Men den naturlige konsekvens af, at kvinder tager en længere uddannelse, er, at de derved er ældre, når de går i gang med at blive forældre.
Er det en livsstil, som fru Tove Videbæk mener at man skal orientere folk om, og mener fru Tove Videbæk, at de skal lade være med det, og at de tidligere skal gå i gang med at få børn?
Ester Larsen (V), 2004-04-21:
Hørte jeg virkelig rigtigt?
Er det sådan, at Enhedslisten via SU ønsker at give studerende incitamenter til at flytte sammen?
Det synes jeg er en højst mærkværdig politik.
Naser Khader (RV), 2004-04-21:
Hvis en kvinde, det kan være en lesbisk, det kan være en ikkelesbisk, ikke kan få børn og der er tale om sygdom,
så holder vi fast i princippet om, at alle har lige ret til at blive behandlet, også de lesbiske.
Men hvis der er tale om simpel insemination som det, Nina Stork foretager, hvor der ikke tale om sygdom, men hvor man, som fru Ester Larsen engang sagde, ikke bryder sig om den gammeldags metode, så har vi ikke problemer med brugerbetaling der.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
O.k., godt, jeg prøver at stille spørgsmålet igen.
Jeg vil gerne spørge hr. Naser Khader: Når hr. Naser Khader siger, at der skal være en brugerbetaling involveret i forbindelse med modtagelse af kunstig befrugtning eller lignende tilbud, og at der skal være sygdom involveret, for at der ikke skal være brugerbetaling, er det så sådan, at det gælder alle par?
Hvis man har et heteroseksuelt par, hvor der ikke er sygdom involveret, så skal de også betale for at modtage kunstig befrugtning?
Line Barfod (EL), 2004-04-21:
Jeg vil godt høre ministeren om noget af det, der ikke er med i lovforslaget.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-21:
Det gælder kun lesbiske par?
Altså det er kun lesbiske par, der skal ...