runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Alle de initiativer, som ministeren ridser op her, er vi meget indstillet på at drøfte.
Men det var sådan set en opfordring, jeg kom med til ministeren, for jeg ved, at ministeren her i marts og april måned har nogle meget alvorlige, dybe, intense og forhåbentlig hårde forhandlinger med finansministeren om at sikre flest mulige penge til kulturen. I den forbindelse synes jeg bare, det er vigtigt for ministeren at vide, at der, sådan som jeg fornemmer på ordførertalerne, er et meget bredt flertal i Folketinget, som faktisk er indstillet på at være med til at bære flere penge igennem til musikskolerne, for det er jo det, der er forudsætningen for, at man kan løfte de opgaver, som ministeren gerne vil have løftet.
Det er den håndsrækning, ministeren skal have, når ministeren sidder sammen med finansministeren og får vredet armen om i forhold til, hvor pengene skal bruges.
Nu skal jeg forsøge at beherske mig og undlade at rejse en debat om måden, man formulerer sig på.
Men når ministeren siger, at musikken er blevet løftet, så inviterer man sådan set oppositionen til at spørge: Hvem var det, der skar voldsomt ned på den?
Men lad det nu ligge.
Det var det med musikskolerne, som bragte mig herop.
Jeg synes altså ikke, at man bare kan konstatere, at nu når vi er gået fra 25 pct., som er idealtilskuddene til musiklærerkompensationen, til 16 pct., er der nok ikke mulighed for i Folketinget at løfte den kompensationsdel, altså underforstået, at der ikke kommer flere penge, og så efterfølgende sige, at vi skal til at lave nogle elitehold eller talentudviklingshold.
Hvis man skal gøre det og investere i det, hvilket jeg ikke på forhånd vil afvise, kræver det da flere penge, for alternativet er jo, at man tager fra bredden, og det vil jeg være meget imod.
Derfor tror jeg, at det er meget vigtigt, at vi siger, at den investering, man kan gøre i musikskolerne, som jo alt andet lige også kommer andre dele af samfundet til gode, kræver nogle ekstra midler.
Men jeg vil gerne sige til ministeren, at ministerens bemærkning om at få et tættere samarbejde mellem folkeskolen og musikskolernes undervisning er jeg fuldstændig enig i.
Og vi giver vi meget tilsagn om at ville arbejde med det, ligesom vi selvfølgelig gerne vil arbejde med alle de andre dele af udvikling af musikken, herunder genrerne. Men jeg synes, det er væsentligt at sige, at musikskolerne altså kræver en vis form for økonomisk fundament for at sikre, at vi får fastholdt og udviklet bredden.
Jytte Andersen (S), 2003-03-20:
Musik er en vigtig del af vores kulturarv, musik er en menneskeret, og for næsten alle mennesker spiller musik en rolle; den kan være større eller mindre, men musik omgiver os overalt.
Musikken er universel og mangfoldig: klassisk, rytmisk, pop, soul, visesang, korsang og meget mere.
Musikken følger os fra vugge til grav, vi kan være nydere, udøvere, skabende eller høre den som en refleksion fra de rum, vi nu engang befinder os i.
Derfor bør musikken sættes højt på den politiske dagsorden for enhver politiker, for ethvert parti, for enhver regering, for enhver kulturminister.
Det har for vores nuværende kulturminister ikke været tilfældet, tværtimod - i hvert fald indtil nu.
Musikken har været særdeles hårdhændet behandlet det første år af denne regerings levetid. Vi har rejst denne forespørgsel af tre grunde, dels fordi vi er bekymrede for musikkens udviklingsmuligheder både lokalt, nationalt og internationalt, dels fordi vi faktisk blev meget glædeligt overraskede over kulturministerens seneste udmeldinger - på årets musikmesse i Cannes blev det danske musikliv lovet bedre vilkår, og året i år, altså 2003, skulle være musikkens år, på Midem-messen ville ministeren finde flere penge til musikken, og i et stort opsat interview i fagbladet Musikeren skortede det ikke på løfter - dels også for at give musiklivet en musikpolitisk baggrund, når det nye Kunstråd, som vi netop har vedtaget oprettelsen af i dag, og dets fagudvalg, som vi er meget glade for blev på syv medlemmer, skal starte sit arbejde.
Vi ser frem til, at de ministerløfter, som ministeren har været ude med, indfries her i Folketinget - det er jo trods alt løfter sagt her i Folketinget, der tæller - og vi ser meget frem til en positiv og fremadrettet debat til gavn
for musikken
Besvarelse
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Jeg skal gøre det kort.
Tak for en god debat.
Det er sjældent, at vi debatterer emner, der har med kulturen at gøre, hvor der er så stor enighed.
Der er altså en bred enighed om, at vi skal have en sprogpolitik, og at vi skal være opmærksomme på det danske sprog og styrke det også i fremtiden.
I øvrigt er jeg meget glad for kulturministerens udtalelser forleden i Berlingske Tidende, hvor kulturministeren siger, at der skal være flere dansksprogede programmer i Danmarks Radio og TV 2.
Det skal vi holde kulturministeren fast i, også i fremtiden; vi skal være opmærksomme på det.
Jeg synes også, det er fint, at kulturministeren har nedsat en hurtigtarbejdende arbejdsgruppe, der skal komme med handleplan eller initiativer til, hvad der skal gøres på området.
Vi glæder os til at se deres arbejde og glæder os til at drøfte det politisk.
Tove Videbæk (KRF), 2003-03-20:
Jeg anser nemlig det sproglige aspekt af internationaliseringen i form af det engelske sprogs påvirkning af det danske sprog som en udfordring og ikke en trussel.
Dette aspekt tror jeg er vigtigt at fastholde, når vi efterfølgende skal tale om en dansk sprogpolitik.
Dansk har altid lånt ord udefra, og det er også en naturlig del af den stigende internationalisering, som forekommer i verden, og denne tilpasningsevne hverken kan eller skal vi lovgive os ud af.
Vi kan ikke gemme os for internationaliseringen, og derfor finder jeg det helt korrekt, når Dansk Sprognævn påpeger, at vi har brug for en tostrenget strategi, der både tilgodeser dansk og engelsk.
En ensidig satsning på henholdsvis dansk eller engelsk vil enten hægte kommende generationer af internationaliseringen eller forhindre en bevarelse af dansk som et komplet sprog.
Hvor finder Kristeligt Folkeparti så det engelske sprogs påvirkning mest alarmerende?
Det gør vi inden for det såkaldte domænetab, der forekommer inden for dansk forsknings- og videnskabssprog.
Det er et problem, når størstedelen af et forskningsområde publicerer sine resultater og undersøgelser på engelsk uden hensyntagen til behovet for et dansk udkast eller resumé.
Det har formidlingsmæssige konsekvenser i forhold til at få videregivet de videnskabelige resultater til resten af det danske samfund.
Desuden må vi ikke glemme integrationsaspektet, når vi diskuterer det danske sprog; at lære et lands sprog er fortsat den bedste og sikreste vej til integration.
En dansk sprogpolitik bør tage stilling til, hvorledes vi bedst muligt som samfund videregiver vores fælles sprog til udefrakommende, der i fremtiden skal være med til at forme og bevare det kulturelle fællesskab, som sproget også udgør.
Det, der er hele kernen, er, hvordan vi skal tackle de nuværende udfordringer.
Derfor imødeser jeg med interesse vurderingerne og initiativerne fra kulturministerens hurtigtarbejdende udvalg, som allerede forventes færdige den 1. juni,
samt initiativerne over for DR 1 og TV 2, da medierne i den grad kan være med til at styrke og udvikle det danske sprog gennem en bevidst sprogpolitik.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Det kan godt lyde så fint og fornemt, man kan have store armbevægelser, og der kan være en masse gode intentioner, men jeg kunne godt tænke mig at vide helt konkret, hvad ministeren mener, og måske kan vi få løftet en lille flig af sløret.
Jeg ved helt konkret, at i Storstrøms Amt er det fuldstændig umuligt at få folk op af stolene, når Sjællands Symfoniorkester kommer.
Så alt det der med initiativer forstår jeg godt, men jeg vil gerne vide konkret, hvordan man laver sådan et initiativ.
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Så synes jeg da også, det er interessant, men som regeringens parlamentariske grundlag bliver jeg da lidt nervøs, når jeg lige pludselig hører ministeren sige, at nu skal der til at være musikundervisning i børnehaven.
Altså hvordan vil man implementere det?
Her kunne jeg måske få en lille økonomisk udregning?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
Hvis vi tager symfoniorkestrene først, har vi nogle landsdelsorkestre, som gør et fremragende stykke arbejde og introducerer musikken for mange forskellige mennesker, også børn og unge.
Sjællands Symfoniorkester er jo en helt speciel konstruktion og har som følge deraf nogle umiddelbare problemer på nogle tidspunkter af året.
Så skal de selvfølgelig være med til at sørge for, at det også er attraktivt at spille nede i Storstrøms Amt.
Det gøres ved en professionel besætning og noget spændende musik.
Jeg har indtryk af, at musikken er på vej frem.
Levende klassisk musik bliver mere og mere populær.
Det giver store oplevelser og fælles oplevelser, som det rigtige sted er på et meget højt niveau.
Det kan jo f.eks. nogle gange være svært at spille symfonisk musik i en hal nede i Storstrøms Amt. Det må man jo så overveje og se, hvordan man kan gøre bedre.
Med hensyn til musikundervisning i børnehaverne er det et af de forslag, som den meget berømte task force er kommet med.
Min intention er, at vi på vores konferencer diskuterer, hvad der er rigtigt.
Jeg har endnu ikke på regeringens vegne taget stilling til, hvad der er rigtigt.
Jeg nævnte heroppefra, at det er en god idé at se på musikintroduktion i børnehaverne.
Nu skal vi jo se, om det er rigtigt, når vi har diskuteret det igennem med miljøet og har set på den brede palet af løsninger, der forhåbentlig kan være med til at vække interessen for musik overalt.
Men det er en idé, og hvis fru Louise Frevert har andre gode ideer, kommer de jo med i den palet af gode ideer, som vi sammen skal gennemføre i løbet af det kommende år.
Lone Møller (S), 2003-03-20:
I den forudgående debat hørte vi jo faktisk, at næsten samtlige partier her i Folketinget er enige om, at musikbranchen sådan hele vejen rundt er presset og trænger til et løft.
Der var også en, synes jeg, meget stor velvilje til at kigge på, hvordan vi måske samlet kunne gå ind og sige, hvor vi kan støtte bedst.
Der var ikke særlig mange penge, men de kommer vel på et eller andet tidspunkt.
Det her forslag har vi bestemt i Socialdemokratiet sympati for, fordi vi mener, at der skal flere midler til musikbranchen.
Men om det lige skal være på det her område, er måske et spørgsmål, som vi burde drøfte noget mere i udvalget også på baggrund af de konferencer, der har været.
Så vi giver et positivt tilsagn om at kigge på forslaget og finde ud af, hvor de midler, vi eventuelt kunne fremskaffe, bliver placeret bedst muligt. Og jeg skulle hilse fra SF's ordfører og sige, at de også er positive over for forslaget, men mener, at vi skal drøfte det som et samlet hele.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Jeg går ud fra, at når ministeren udtaler sig, er det generelt om hele det klassiske område; altså uanset hvor det er i Danmark, hvilke steder det er, og hvilke orkestre der spiller.
Så har jeg her en enestående chance for nu at få at vide fra ministeren: Når ministeren nu mener, at den klassiske musik er på vej frem, hvordan kan det være, at det gang på gang ikke er til at drive folk ind i Dronningesalen i Den Sorte Diamant?
Der sidder tre - jeg må ikke bruge sådan et udtryk heroppe fra talerstolen - men ti mennesker på første række til kammerkoncerter og andet derovre.
Man har en sal stående, som ikke bliver brugt, som faktisk har en af byens
bedste akustiske rum til at kunne spille klassisk musik
Hvis det er sådan, at ministeren mener, at den klassiske musik er i fremmarch, vil jeg gerne høre ministeren heroppe fra talerstolen komme med et bud på, hvordan man på en bedre måde kan promovere den klassiske musik, der ikke er nogen, der kommer og hører ovre i Dronningesalen, så folk kommer ind og hører den.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Det, der koster, er at formidle dem, det er at reklamere.
Det koster mange tusinde kroner at reklamere og få tv-reklamer.
Korrekt.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Jeg har meget svært ved at forstå, hvorfor man altid skal tro, at ved at man bliver ved med at tilføre et område nogle midler, bliver det bedre.
Problemet er jo, at man skal vide, hvad målet er, før man kan se, hvad der er problemet.
Man kan jo ikke bare poste en masse ressourcer ned i noget og så tro, at det bliver bedre af sig selv.
Det er fuldstændig ulogisk.
Og jeg vil nok sige, at hr. Naser Khaders forslag går ud på at subventionere reklame for 10 mio. kr.
Faktisk er der i 2002 blevet brugt 350 mio. kr. på musikområdet.
Jeg tror nærmere, at man skal gå ind og se på, hvordan man kan omprioritere, som det hedder i dag; gå ind og se på, hvordan man kan omorganisere nogle af pengene.
Eksempelvis er der blevet givet 1 mio. kr. til udgivelser, musikdramatik har fået 5,3 mio. kr., koncertvirksomhed 5,2 mio. kr., amatørvirksomhed 3,2 mio. kr. og - nu kommer den - musikundervisning og efteruddannelse
har fået 10,6 mio. kr. Alt i alt må det jo kunne give noget i den store sammenhæng, så de 10 mio. kr. giver jeg ikke meget for.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-03-20:
Vi er i Kristeligt Folkeparti meget optaget af at have fokus på yngre kunstnere - de kunstnere, som endnu ikke har fået gennembrud eller fodfæste, så de kan klare sig helt frit med mere veletablerede kunstnere.
Så på det grundlag kan man jo godt sige, at forslaget her er positivt, fordi det sætter fokus på et område, der skal være fokus på.
Det er vigtigt, at vi herfra giver nogle gode rammer, så yngre kunstnere har mulighed for at udvikle deres talent og komme i gang med nogle udgivelser osv. Men vi kan ikke støtte dette forslag.
For det første, fordi vi finder, at det er vigtigt, at man ser på hele området i en helhed.
Og formidling er måske ikke det første, man skal se på.
Hvordan er mulighederne for at få mulighed for at øve sig, få mulighed for at være sammen med andre osv.?
Der kan være mange områder, der gør, at man kan talentudvikle.
Med hensyn til pladebranchens vanskeligheder er det vel næppe piratkopiering alene, der gør, at de er i vanskeligheder.
Der kan også være mange andre faktorer, og der er det altså vigtigt, hvis man skal ind og støtte op omkring noget, at man ved, hvad det er, det drejer sig om, inden man handler i panik, som jeg synes, det her kan være lidt udtryk for.
Men som sagt er det positivt at sætte fokus på det her område igen og igen, men det er altså også vigtigt, at vi handler ud fra konkret viden og ud fra at have været i dialog både med kunstnere og pladebranchen.
Så vi kan ikke støtte dette forslag.
Carina Christensen (KF), 2003-03-20:
Uanset om man er et globalt pladeselskab eller et rent dansk selskab, bliver det stadig vanskeligere at tjene penge på danske og især dansksprogede musikudgivelser.
Omkostningerne til at trænge igennem til forbrugerne og konkurrencen fra udenlandske kunstnere står desværre ikke mål med det lille hjemmemarked for danske solister og dansksprogede udgivelser.
Kravene til formidling og markedsføring er også støt stigende, hvilket selvfølgelig sætter pladeselskabernes indtjening under pres.
Det er desværre kun de færreste danske musikudgivelser, der giver overskud, og det betyder igen, at pladeselskaberne i stigende grad er tvunget til at satse på engelsksproget musik og kun at udgive veletablerede navne på dansk.
Vi oplever samtidig en stigende internationalisering af det danske musikforbrug, og forbrugerne har ikke længere nogen udpræget præference for kunstnere fra deres eget land.
Det kan selvfølgelig være fint nok for de kunstnere, der synger på engelsk og dermed skulle have gode muligheder for at slå an på eksportmarkederne, men desværre har det danske musikerhverv i modsætning til dansk erhvervsliv i øvrigt ikke været specielt gode til at orientere sig mod eksportmarkederne.
Jeg var inde at kigge på Top 40 hitlisten for uge 11 i år.
Ud af de 40 kunstnere, der er på, er der 18 danske kunstnere, hvoraf de 10 udelukkende synger på dansk og altså primært henvender sig til det danske marked. Meget tyder altså på, at branchen generelt har en noget begrænset erfaring med og viden om de udenlandske markeders præferencer og behov.
Og det har man heldigvis søgt at råde bod på med indførelsen af music management uddannelsen, og der må vi jo se, hvad der kommer ud af resultatet der.
Men den største udfordring for musikerhvervet er formentlig i den digitale kopiering.
Det er klart, at der må vi følge udviklingen på det her område nøje, og det bliver ikke mindst spændende at se, om udviklingen af kopispærringer bliver så god, at den helt vil umuliggøre piratkopiering.
Der er altså mange aktuelle problemstillinger, som vi selvfølgelig også ligesom Det Radikale Venstre har en interesse i bliver belyst.
Vi tror bare ikke, at løsningen for pladebranchen er en 3-årig pulje på 10 mio. kr. til formidling.
Hvad så efter de 3 år?
Og hvorfor lige til formidling? Samtidig er vi også betænkelige ved på den måde at give statsstøtte til en bestemt type af kommercielle virksomheder.
Vi kan således ikke støtte beslutningsforslaget, selv om vi har forståelse for, at det bliver fremsat.
Men vi synes bare, at det er en lidt tynd og også en lidt kortsigtet løsning.
Derimod hilser vi det velkommen, at vi nu får mulighed
for at få en bedre viden om årsagerne til den nuværende krise
Jeg ser meget frem til konferencen den 12. maj, som forhåbentlig vil betyde, at vi sammen med branchen selv kan finde nogle gode forslag til at vende udviklingen.
Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Jeg er glad for, at ministeren har lyttet meget til den her kommandostyrke, der er sat i gang omkring musikken.
Jeg vil bruge mange kræfter på her i de kommende uger og måneder at fastholde ministeren på de udsagn, der er givet fra talerstolen.
Jeg tror faktisk også, at jeg i sagens anledning vil sørge for at sikre mig de udskrevne referater, for jeg kan forstå, at der kan blive lidt kontroverser mellem regeringen og det parlamentariske grundlag om prioriteringerne.
Men ministeren ved jo, at når det gælder musikkens fremvækst, er der altid støtte at hente hos oppositionen.
Så nu må vi se, om ministeren kan klare distancen mellem at blive presset af oppositionen på den ene side og det parlamentariske grundlag på den anden.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Det er da et meget sympatisk forslag, De Radikale kommer med
Og det er rigtig sympatisk, hvis der er uanede mængder på kulturbudgettet, men det er der altså ikke.
Jeg kunne forstå det, hvis De Radikale ville bruge sådan en pulje på 10 mio. kr. til at fremme en decideret udvikling i et musikalsk miljø, men i stedet for har man tiltænkt de her 10 mio. kr. til musikproduktion og producenterne.
Det kommer altså lidt bag på mig, at det er til markedsføring, man vil bruge de her 10 mio. kr. Det vil altså sige, at man rent faktisk vil bruge 10 mio. kr. af skatteborgernes penge til at markedsføre musik med.
Det vil sige, at man går ind med 10 mio. kr. og støtter de multikapitalistiske selskaber.
Det kommer lidt bag på mig, at man vil bruge 10 mio. kr. af skatteborgernes penge på det her.
Men det er absolut ikke noget, som Dansk Folkeparti overhovedet kan støtte, selv om musik er en vigtig bestanddel af et menneskes liv; rytmer og musik har været der siden menneskets oprindelse, og derfor vil det altid være en del af og have en helt markant position ubevidst eller bevidst hos
de fleste mennesker.
Musik vil være en naturlig del af éns eksistens.
Derfor er det også meget vigtigt og nødvendigt, at man får kulegravet hele musikområdet, det gælder ikke alene for produktion, men det drejer sig også om formidling og hele talentudviklingens side.
Hvad er det, publikum ønsker?
Hvad ønsker forbrugerne?
Se, det er jo også nogle store spørgsmål.
Der er mange uafklarede punkter omkring musikformidling til befolkningen, fordi man i alt for mange år blot har tilført området penge uden egentlig at se på, hvordan man skulle tilfredsstille behovet hos forbrugerne.
Det er jo hele det store, springende punkt.
Jeg har lyttet mig frem til, at ministeren, som tidligere nævnt, har en konference den 12. maj, hvor de her punkter vil blive belyst, og derfor synes jeg ikke, der er noget hastværk; der er god tid, det har kørt på bedste beskub indtil nu, og det kan det også udmærket gøre, indtil den konference har været der den 12. maj.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-03-20:
Jo, vi har en lang række ideer, men vi gør ikke det - ligesom i det her forslag - at vi bare slynger dem ud i luften til almindelig beskuelse, uden at vi egentlig gør det konkret, sådan at man kan realisere de her ideer.
Derfor mener jeg, at det er meget klogt at vente, til den konference er blevet holdt, så man kan komme videre med denne sag.
Så vil jeg også sige, at vi nok ikke kan løse musikbranchens problemer på en måned, så jeg synes godt, at man kunne have tålmodighed til at få gjort arbejdet på en ordentlig måde, så vi får den basis til den konference.
Det er jo i virkeligheden derfor, der er lagt op til denne konference.
Det kan jo ikke nytte noget, at vi tager en beslutning i dag om at give 10 mio. kr. og så om en måned eller halvanden holder en konference, som siger, at vi skal ind på en helt anden vej end den, der står i det her beslutningsforslag.
Jeg tror, der må være lidt hold i det, man laver, og at man ikke bare kaster sine ideer ud, uden at der overhovedet er noget samlet udspil omkring det.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Venstres ordfører, hr. Eyvind Vesselbo, siger, at vi er nødt til at kende årsagerne til problemet, før vi kan gøre noget som helst.
Det vil sige, at vi afventer, og det vil sige, at Venstre ikke har nogen ideer om, hvad der skal ske i forhold til problemerne i musikbranchen.
Men med hensyn til det der med at vente og at man på konferencen vil tage stilling: Har Venstre ikke nogen som helst ideer om, hvad man kunne gøre på nuværende tidspunkt?
Skal man virkelig vente på en konference, før man kan forholde sig til problemet?
I øvrigt er det set før, at Venstre har lavet en masse politiske initiativer uden først at undersøge områderne, eksempelvis de første kulturbesparelser.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-03-20:
Jeg tror, at det blev gjort ganske klart, også fra ministerens side, og jeg gentog det, at der er problemer i musikbranchen, og dem skal vi have gjort noget ved. Men det, jeg også mener jeg understregede kraftigt, er, at før vi kan gøre noget ved problemerne, må vi jo ligesom kende årsagen til dem, og det med bare at fyre 10 mio. kr. af til et eller andet ikke særlig konkret er det, vi er imod.
Jeg mener ikke, at vi så skal svare konkret på, om det, at man nedsætter endnu et udvalg, som skal sidde og fordele en lille pose penge, er løsningen.
Det, der er hovedudgangspunktet, er, at vi finder ud af, hvordan vi løser det her bedst, og så bagefter må man jo tage stilling til, hvor mange midler der skal bruges på det her område, og hvordan man så skal formidle pengene ud til området.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
To spørgsmål til Venstres ordfører: Nu er det meget begrænset, hvor konkret man kan være i et beslutningsforslag,
så mit første spørgsmål er, om man vil støtte intentionerne i forslaget, om man vil støtte den danske musikbranche, der
egentlig er i krise.
Er man enig i intentionerne?
Vi foreslår overordnet, at der skal sidde nogle udpegede personer til at fordele de midler efter ansøgning.
Det andet, jeg vil spørge Venstres ordfører om, er: Er den danske musikbranche i krise, eller er den danske musikbranche ikke i krise på nuværende tidspunkt?