runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen har fuldkommen misforstået det.
Der er ikke tale om, at statsmagten begynder at blande sig i udøvelsen af den enkeltes religion.
Man stiller nogle betingelser for at få opholdstilladelse inden for et område, hvor reglerne i forvejen er lempeligere, og det er åbenbart den opbygning af forslaget, fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke forstår, men blander det hele sammen i et sammensurium.
Det er alene betingelserne for at komme til landet.
Det, man vil kræve af de enkelte trossamfund, er naturligvis, at det nogenlunde svarer til, hvad trossamfundet plejer at kræve selv.
Men fru Elsebeth Gerner Nielsen er meget velkommen til at stille nogle spørgsmål i udvalget, og så vil det blive præciseret fra ministerens side, hvordan den administrative praksis er.
Men det er, som om fru Elsebeth Gerner Nielsen tror, at dette er et nyt, jomfrueligt område, vi betræder.
Det er det ikke.
Men det har altså bare været reguleret af administrative regler tidligere, og nu kommer det ind i loven, og det synes vi er en forbedring.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-12:
Det Radikale Venstre kan selvfølgelig støtte ethvert forslag, der går ud på at styrke retssikkerheden i samfundet, men som jeg læser det her forslag, så går det ikke ud på at styrke retssikkerheden.
Tværtimod indføres der nu nye regler for, hvad der skal til, for at man kan komme til Danmark som religiøs forkynder.
Der står bl.a. i bemærkningerne til § 9, stk. 3, at forudsætningen for, at en forkynder kan få opholdstilladelse i Danmark, er, at vedkommende har en relevant baggrund eller uddannelse for at virke som religiøs forkynder eller missionær eller inden for et religiøst ordenssamfund. Så vidt jeg kan se, overlades det fuldstændig til embedsmændenes skøn at finde ud af, om en missionær har den relevante baggrund.
Hvor er retssikkerheden i det her, og hvorfor skal staten overhovedet til at blande sig i noget, som de religiøse fællesskaber tidligere har taget sig af?
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-12:
Med hensyn til en udsættelse skal jeg bare henvise til mit svar til hr. Keld Albrechtsen.
Og så vil jeg godt sige til hr. Dohrmann, at der sandelig ikke er nogen af mine europæiske kolleger, der opfatter, at vi i Danmark har opgivet noget som helst.
De er fulde af misundelse over, at vi i Danmark allerede nu har et kvalificeret fagligt grundlag som udgangspunkt for lovgivning.
De kigger os alle sammen over skulderen for at nyttiggøre de oplysninger, de undersøgelser, som er blevet foretaget i det her forløbne år, så det er fuldstændig uden grund.
Hr. Dohrmann behøver ikke gøre sig nogen bekymringer i den anledning.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Det er ikke sandt, at man selv vælger sin forkynder.
Det har altid skullet kræve opholdstilladelse, og det skal det fortsat.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-12:
Hvis hr. Dohrmann har den opfattelse, at det her lovforslag er kommet til verden på et løst grundlag, så synes jeg, det må være ret vanskeligt at overbevise hr. Dohrmann om, at der er taget alle de forholdsregler, som vi med udgangspunkt i den videnskabelige udredning af det her område har haft et helt år til at koncentrere os om.
Så må hr. Dohrmann jo i et konstruktivt udvalgsarbejde, som jeg forstår, at hr. Dohrmann så vil bidrage med, komme med de forslag, som Dansk Folkeparti mener er nødvendige for, at man kan have en positiv holdning til forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg vil godt spørge ministeren, hvorfor man ikke har taget alle de ting med, som Kommissionen egentlig har givet i deres høringssvar.
Samtidig står der også alle steder i loven: »Kan ministeren fastsætte regler«.
Det er ikke noget med, at man skal gøre det.
Hvorfor går man ikke ind og siger: Jamen det
vil vi altså have på plads?
Ellers er det bare, ligesom at det hele jo er på et løst grundlag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Jamen det bliver ikke bedre af, at fru Elsebeth Gerner Nielsen gentager sig selv.
Det, som udlændingeloven regulerer,
er alene opholdsbetingelserne for at komme til Danmark.
Denne regering har generelt foretaget en stramning
af udlændingeloven, og vi ønsker ikke, at religionsfriheden misbruges til, at gud og hvermand, undskyld udtrykket, kommer ind i Danmark i ly af religionsfriheden. Jeg tror egentlig slet ikke, der er nogen kirkesamfund, der er interesserede i, at der skal være misbrug.
Når de forskellige kirkesamfund får tænkt sig om, er jeg faktisk ret overbevist om, at de vil være godt tilfredse med, at det jo også er en beskyttelse af dem, at de ikke kan udsættes for pression.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Det er klart, at vi selvfølgelig vil medvirke konstruktivt til at få det her lavet så godt som overhovedet muligt.
Men kan ministeren ikke se, der er et problem i, at der ligesom ikke er nogle faste rammer i det her, og at man ligesom prøver at signalere til resten af Europa, at vi har opgivet på forhånd?
Vi mener jo, at man her ligesom skal prøve at bremse op, at man har reglerne.
Når det er, at det så sker, at moratoriet falder, så er man på forkant med de ting, der kan strammes op.
Men vi behøver ikke at gøre det på nuværende tidspunkt, uden at vi er tvunget til det.
Hvad ville ministeren sige til, hvis det var, at man udsatte det til næste samling?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-12:
Jeg synes, lovforslaget er fuldstændig klart.
Reglerne vil indebære, at børn, som eventuelt kommer på genopdragelse, ikke kan vende tilbage til Danmark, men samtidig siger alle undtagelsesbestemmelserne
, at de altid har ret til at komme tilbage
De har haft deres opvækst i Danmark, de taler dansk og er i virkeligheden blevet for danske.
Det er dem, der bliver ramt.
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-12:
Der står flere steder i lovforslaget, at de religiøse forkyndere i deres virke ikke må formidle værdier og holdninger, der strider mod de grundlæggende værdier i et demokratisk samfund, at de ikke må ytre sig på en måde, der er til skade for grundlæggende demokratiske principper osv.
, osv.
Det står på side 27, det står på side 62 osv.
Når der står noget i lovforslaget, der egentlig har en tyngde og virkelig er vigtigt, ville det så ikke også være på sin plads at definere det - f.eks.: Hvad vil »grundlæggende værdier i et demokratisk samfund« og »grundlæggende demokratiske principper« osv. sige? -
så man igen er klar over som forkynder, som kommer hertil, hvad det egentlig er, det her drejer sig om.
Karen J. Klint (S), 2004-03-12:
Jeg ved ikke, om det rent teknisk skal kaldes en ny høring,
Det drejer sig vel mere om at kalde gæster ind og gennemdrøfte de forskellige nuancer og de fortolkningsforskelligheder, der ligger i høringssvarene, og at vi så på de lukkede møder i udvalget drøfter, hvilken teknik vi skal bruge for at fremme den gunstige proces, som vi alle sammen er interesserede i.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-12:
Jeg synes, fru Karen J. Klint er inde på en rigtig tanke, men er den oplagte løsning så ikke, at vi i udvalget, altså også med hjælp fra Socialdemokratiet, beder om at få forslaget sendt i høring en gang til?
Hvis man af en eller anden grund ikke vil det fra ministeriets side, bør vi så ikke gå sammen i udvalget om at få det sendt ud til de relevante organisationer og afvente, at deres svar kommer ind?
Jeg går ud fra, at Socialdemokratiet vil synes, det er en god idé, når man efterlyser det så stærkt, og hvis vi kunne blive enige om det, havde vi da i hvert fald fået det ud af behandlingen her i dag.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-12:
Med hensyn til tidsforløbet så træder beslutningen om sporing og mærkning i kraft formodentlig den 16. april
, tror jeg det er.
Så kan der formodentlig ikke nå at blive sået noget i foråret.
Det vil sige, at hr. Keld Albrechtsen gerne vil vente, til vi begynder at diskutere et nyt lovforslag, som det jo skal være, efter oktober måned næste år.
Men så må hr. Keld Albrechtsen jo være fuldstændig klar over, at der også er nogle afgrøder, man sår ud om efteråret.
Det vil sige, at de i realiteten ville kunne sås ud i efteråret, inden vi har behandlet lovforslaget.
Og den risiko er jeg ikke sikker på hr. Keld Albrechtsen vil være parat til at løbe.
Karen J. Klint (S), 2004-03-12:
Vi skal afstikke nogle politiske linjer ud fra nogle politiske visioner, men vi kan ikke være juridisk kyndige på alle små eller store hjørner.
Det er ikke for at nedgøre forslaget, at jeg siger små hjørner, men vi kan ikke vide alt om den fjerneste krog i en konvention, og derfor er vi nogle gange afhængige af høringssvar.
Så skal vi fastlægge politikken, og det er også derfor, det er meget vigtigt, at når vi ikke har en ny høringsrunde, må vi sikre os den nødvendige tid i udvalgsarbejdet, så vi kan blive klædt på til at træffe de endelige politiske beslutninger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Er fru Karen J. Klint enig med mig i, at det parlamentariske system virker på den måde, som man kan læse under billedet af den tidligere ombudsmand, professor Nordskov Nielsen: Folketinget er forpligtet til at stille de relevante spørgsmål til ministeren, og det er netop i forholdet mellem Folketinget og regeringen, ministeransvaret indtræder? Betyder det ikke, at det er mere værdifuldt, at det er Folketinget, der afprøver ministeren?
Karen J. Klint (S), 2004-03-12:
Der er jo ingen grund til at have en høringsrunde, hvis man ikke lytter til svarene.
Spørgsmålet er bare, om netop de ændringer, der laves her, er de rigtige.
Hvis man læser de mange komplekse høringssvar og sammenholder dem med den oprindelige tekst, er der stadig anledning til, at der kan opstå nogle misforståelser, og derfor havde det måske været meget fornuftigt med en ekstra høringsrunde, så vi havde haft nogle konkrete høringssvar, der matchede det lovforslag, vi diskuterer i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Jeg synes, det lød, som om fru Elsebeth Gerner Nielsen helt generelt ville blive meget fornærmet, hvis regeringen læste høringssvarene og måske justerede her og der.
Er fru Karen J. Klint ikke enig med mig i, at det sådan set er det, der er meningen med en høringsrunde, og at det er positivt, hvis man læser svarene igennem og måske justerer lidt her og der, frem for som fru Elsebeth Gerner Nielsen at optræde fornærmet og kræve en ny høringsrunde?
Karen J. Klint (S), 2004-03-12:
Nu er det jo ikke regeringen, der sætter tidsfaktoren for udvalgsarbejdet.
Det er faktisk os, der sidder i udvalget
, så jeg mener egentlig, at det er os selv, der bestemmer, om vi skal have den tilstrækkelige tid til arbejdet.
Det er os i udvalget, der skriver betænkning og bestemmer, hvilken tekst
den skal have, det er faktisk de enkelte partier, der skriver den, så vi har selv snor i, hvordan det skal ske. Umiddelbart kan det være svært at skrive en fuldstændig klar, kortfattet og tydelig tekst, når området er så komplekst, men høringssvarene viser jo netop, at der er grund til det.
Hvis vi kan stramme teksten op, så den bliver tydelig og klar, er vi meget med på det, og vi vil være meget lydhøre over for gode råd, for vi synes også, det vil være en fordel, hvis teksten kan blive kortere og mere tydelig.
Med hensyn til evalueringen har jeg ikke fantasi til at forestille mig, at ministeren og regeringspartierne ikke vil synes, det er godt at følge op på konsekvenserne af lovforslaget.
Det er jo følsomme områder, og selv om der forhåbentlig kan skaffes et folketingsflertal for det, er det jo ikke noget, regeringen alene bestemmer.
Det er flertallet her i Folketinget, der bestemmer det.
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-12:
Det er egentlig interessant, at jeg skal høre fra fru Karen Klint, at der er mange indfaldsvinkler, også når det drejer sig om børnene, og at der er mange fortolkninger, osv. osv.
Fru Karen Klint siger også, at vi skal dykke ned i problemerne efterfølgende og hun sagde i sit tidligere svar til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at vi skal have en evaluering.
Har man sikret sig, at der både er tid til, at vi virkelig kan dykke ned og få afdækket alle de uklarheder, der er, og at vi også får den evaluering af området, som man åbenbart ønsker?
Karen J. Klint (S), 2004-03-12:
Det kan godt ske, at fru Bodil Kornbek synes, der er nogle ting, som er uklare i selve teksten i lovforslaget, men tingene er faktisk lige så uklare i de svar, vi har fået ind. Der er ekstrem forskel på, hvordan nogle af de meget kompetente høringsparter fortolker både den ene konvention og den anden konvention og den ene artikel og den anden artikel, og det er også derfor, jeg sagde i min ordførertale, at det er et meget komplekst stof, og at vi derfor skal have tid til at bore os ned i det i udvalgsarbejdet.
Vi kan ikke klare det på de få minutters taletid, vi har her, det er
udvalgsarbejde.
Jeg tror, vi skal have nogle tekniske gennemgange, og jeg tror, vi skal have nogle gæster i udvalget, så vi kan høre, hvorfor man ser så forskelligt på fortolkningen af konventionerne, og hvorfor Amnesty International, menneskerettighedsinstituttet og UNHCR tolker paragrafferne så forskelligt.
Det er da interessant at vide, så vi ikke skal slå plat og krone om, hvilket høringssvar vi skal vægte mest i det videre arbejde.
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-12:
Når man læser høringssvarene, både fra Røde Kors, Red Barnet, menneskerettighedscenteret, Amnesty International osv. osv., fylder børnene utrolig meget, og det gør de vel, fordi der er nogle ting, der ikke er helt klargjort i lovforslaget.
Selv om børnene ligger Socialdemokratiet meget på sinde, og det er jeg selvfølgelig glad for, synes jeg alligevel, at Socialdemokratiet går efter børnene.
Hvordan kan Socialdemokratiet gå med til stramninger, hvor familiens enhed rent faktisk sættes over styr?
Jeg kunne også stille et helt andet spørgsmål: Lovforslaget er egentlig temmelig upræcist med hensyn til, hvornår en familiesammenføring kan nægtes med henvisning til barnets tarv.
Ud fra hvilke kriterier mener Socialdemokratiet det er rimeligt, at Udlændingestyrelsen skal vurdere, hvorvidt - jeg citerer fra lovforslaget - der kan forudses alvorlige sociale problemer for barnet under dets ophold i landet?
Karen J. Klint (S), 2004-03-12:
Den radikale ordfører har fuldstændig ret i, at målet er at undgå genopdragelsesrejser.
Jeg tror personligt, at forslaget kan være med til at skabe større gennemslagskraft over for de myndighedspersoner, som måske ikke automatisk synes, at det brev, de fik sidste sommer, er overbevisende nok til, at de tør blande sig i forholdene hos en familie, som mistrives.
Der er mange gode grunde til, at nogle familier mistrives.
Der er jo ikke kun en generationskløft og et generationsproblem, som vi også ser i almindelige danske familier mellem forældre og teenagerbørn, der er også noget, som er betinget af kulturkonflikter, og derfor er det meget vigtigt at give nogle et vink med en vognstang om, at de altså skal være opsøgende over for de børn, så de får hjælp til at forebygge genopdragelsesrejsen.
Om det så kunne være skrevet på en anden måde, kan jo blive en akademisk diskussion, men vores mål er stadig at forebygge genopdragelsesrejserne.
Det er selvfølgelig rigtigt, at der er undtagelser, så børnene kan vende tilbage.
Men det bliver ikke pr. automatik lige hjem til far og mor, hvis det er til skade for barnets tarv, så det er meget vigtigt at holde fast i, at hjemvendelsen også skal være til gavn for barnets tarv.
Jeg læser nu ikke lovforslaget om, at der er totalt grænseforbud for børn over 18 år for at komme ind i landet, helt så bombastisk.
Der er faktisk mange undtagelser.
Der står netop, at det skal være en konkret vurdering, og der er så også er nogle eksempler på, hvad der skal ind i den vurdering.
Det er automatikken i det, der er begrænset, og det er det ud fra, at vi synes, at når integration også er vores vigtigste indgangsport til området her, så er det meget vigtigt, at forældre ikke bevidst undlader at få deres børn med til landet i tide, men at man lader dem forblive i et andet land, indtil de er 18 år.
Og så er det også, fordi vi gerne vil være med til at se, om reglen kan forbygge, at børn udsendes til genopdragelse.
Men der stod jo f.eks. også i det oprindelige forslag omkring søskende, at søskende over 15 år ikke kunne komme med.
Den regel er også væk.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-12:
Jeg er helt enig med den socialdemokratiske ordfører i, at det her forslag burde have været ude i en ny høringsproces. Det her er noget sjask.
Jeg er til gengæld i tvivl, når den socialdemokratiske ordfører siger, at Socialdemokratiet er på børnenes side.
Jeg ser ingen klare beviser for det.
Jeg kunne f.eks. godt tænke mig få en forklaring på, hvordan man kan være på børnenes side, når det her lovforslag indebærer, at alle børn uden tilknytning til Danmark, som søger om opholdstilladelse her, efter at de er fyldt 15 år, ikke kan få opholdstilladelse.
Hvordan kan man komme frem til, at det er at være på børnenes side, at børn mellem 15 og 18 år ikke længere kan komme til Danmark, selv om deres forældre bor her?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Jeg tror, at vi to er fuldkommen enige, fru Kornbek.
Jeg tror også, at fru Kornbek er enig med mig i, at vi skal beskytte demokratiet, men det er jo den ældgamle diskussion helt tilbage fra det gamle Grækenland: Hvor langt kan man beskytte demokratiet, uden at man antaster det demokrati, man ønsker at beskytte?
Jeg opfatter bestemt ikke det her forslag som sindelagskontrol.
Så ville jeg ikke have godkendt det som ordfører for Venstre.
Og jeg betragter det heller ikke som et indgreb i ytringsfriheden.
Jeg betragter det som en kærkommen anledning til, at vi får det præciseret og tager det med i vores betænkning til sin tid.
Bodil Kornbek (KD), 2004-03-12:
For mig er det egentlig noget meget centralt, at man spørger, hvad det er for nogle grundlæggende værdier og demokratiske principper, så det ikke er noget, vi bare antager, eller at vi vil forhindre, at nogle rent faktisk har mulighed for at ytre sig.
Men det er kun en tolkning.
Det er jo ikke, fordi det er inden for straffelovens rammer osv.
Det synes jeg egentlig man skal bore lidt mere i.
Er det på baggrund af noget, man antager, eller noget man fortolker, og hvem er det, der skal fortolke?
Det bør måske præciseres.
Helt præcis: Hvad er det for nogle grundliggende værdier og demokratiske principper, der her er tale om, som vi gerne vil værne om?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Det, der står i lovteksten, er, at opholdstilladelse ikke kan meddeles, hvis der er grund til at antage, at udlændingen udgør en trussel mod den offentlige tryghed, den offentlige orden, sundheden, sædeligheden eller andres rettigheder og pligter. Jeg vil gerne medgive fru Kornbek, at jeg synes, det her er det centrale punkt, når vi skal diskutere frihedsrettigheder, og derfor tror jeg godt, vi to kan blive enige om, at her er det vigtigt, at vi får stillet nogle endnu mere præcise spørgsmål, end der er svar på i bemærkningerne.
Det vil jeg meget gerne være med til, fordi jeg kan høre på fru Kornbek, at vi har de samme mål.
Der skal selvfølgelig overhovedet ikke være tale om sindelagskontrol, det siger sig selv.
Men sådan som lovforslagets tekst er udformet, har jeg egentlig svært ved at se, at det har nogen større selvstændig betydning ud over på den straffelov, som er indført som et forsøgsbegreb på det meget forberedende stadium i forbindelse med strafbare handlinger, som blev kriminaliseret i forbindelse med terrorlovgivningen. Men jeg mener, det er rigtigt, at et land værger for sig og også sikrer sig, at man ikke i ly af religionsfrihed giver opholdstilladelse til nogen, der i virkeligheden kommer ind for at undergrave demokratiet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg lagde mærke til, at ministeren ikke svarede på mit spørgsmål, som gik på, om ministeren godt ville være så venlig at bekræfte, at der intet sker ved at vente til næste folketingssamling med i givet fald at vedtage et lovforslag, hvis moratoriet til den tid skulle være kommet i fare, for der bliver ikke sået noget før næstkommende forår, ikke det her forår.
Så derfor er der ingen saglig begrundelse for hastværk.
Det er så det ene.
Så vil jeg spørge ministeren: Hvis det nu var, fordi man var bange for, man skulle til at lave sikkerhedszonerne større, så kunne man jo i loven have fastlagt minimumszoner og så givet ministeren bemyndigelse til at udvide dem.
Det er så enkelt, at det kunne man jo nok have fundet ud af. Så derfor vil jeg fastholde, at mit udgangspunkt må være en antagelse om, at man er strandet på det og simpelt hen ikke har kunnet finde ud af det, og så har man kastet det over til ministeren, som så sidder med den hovedpine, for ellers ville man jo have foreslået minimumszoner.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-12:
Jeg vil nu gerne komplimentere hr. Keld Albrechtsen for at være rimelig stærk i sine formuleringer.
Jeg har to spørgsmål til hr. Keld Albrechtsen, som foreslår en folkeafstemning, hvis jeg forstod det rigtigt, for og imod gmo.
Det vil altså sige, hvis jeg har forstået det korrekt, at for Enhedslisten er selve bioteknologien på det her område, altså gensplejsning, det, der er fjenden.
Altså teknologien som sådan kan man ikke på nogen måde forestille sig kan bruges til noget fornuftigt.
Det er simpelt hen selve det at inkorporere et gen fra en ting til en anden, som er så betænkeligt set fra et etisk, naturmæssigt eller religiøst synspunkt - det sidste er nok næppe tilfældet, men noget i den stil - som gør, at vi ikke vil have det. Er det korrekt opfattet?
Det andet spørgsmål er: Er problemet i Spanien ikke netop, at man ikke har en sameksistenslov, der sikrer, at økologerne kan dyrke gmo-fri afgrøder.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Ministeren har ret i, at pædagogikken i hvert fald ikke rækker til at overbevise mig om, at der er tale om forsvarlig lovbehandling.
Det er rigtigt, at der er arbejdet med spørgsmålet i et års tid.
Jeg har også fulgt arbejdet, og jeg er ikke i tvivl om, at det er glimrende eksperter, der har arbejdet med det, men problemet er bare, at de er blevet sat på en umulig opgave med den tidsramme, de har haft, og derfor er det endt med et lovforslag, der er fyldt med stribevis af bemyndigelser, så vi i realiteten ikke ved, hvordan reglerne kommer til at se ud.
Det vil blive overladt til ministeren, og det er et meget stort problem.
F.eks. er sikkerhedszonerne jo ikke fastsat.
Det kunne man ikke få færdigt, det har man overladt til ministeren, og vi andre må så bare tage til efterretning, at det bemyndiges ministeren til.
Vi har bedt om at få behandlingen af forslaget udsat til næste folketingssamling, for er det ikke sådan - det må ministeren kunne bekræfte - at der ikke kan nå at komme gmo-afgrøder ud i dette forår?
Jeg håber ikke, det vil ske, men de kan vel tidligst komme ud næste forår, og derfor kan man i hvert fald ikke bruge det argument, at det haster med at få forslaget igennem i denne folketingssamling.
Det vil jeg bare bede ministeren bekræfte.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-12:
For mig lyder det ret besynderligt.
Jeg er ellers bekendt med, at Det Radikale Venstre ofte er naturens beskyttere og taler om biodiversiteter og bruger store ord, og det er rigtig godt og fint.
Men er det her at være naturens beskytter?
Den anden side er med hensyn til ulandene, hvor Kristendemokraterne og De Radikale har en fælles front.
Tror hr. Martin Lidegaard virkelig, at det er det her, der skal til for at løse fattigdomsproblemet?
Det troede man, da vi fik traktoren.
Så fik vi kunstgødning, så var det den, og så fik vi pesticiderne, så var det dem.