runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-04-28:
Man kan sige, at tiden er løbet lidt fra den beløbsgrænse, der er for den her ordning, så derfor er det helt på sin plads, at Kristendemokraterne nu foreslår at få den justeret, sådan at den svarer mere til tidens priser.
Jeg synes også, det er et fornuftigt signal at sende ikke mindst i en tid, hvor det sociale arbejde, arbejdet i forhold til udsatte grupper, er presset af kommunale nedskæringer. Man kan selvfølgelig ærgre sig over, at det er den her slags tiltag, der skal til for at lappe, men der er trods alt behov for at lappe, så derfor vil vi godt støtte de indholdsmæssige intentioner i Kristendemokraternes forslag.
I forhold til diskussionen om ikrafttrædelse tror jeg, at der er mange partier i Folketinget, som er indstillet på at drøfte det her, det gælder også SF.
Vi er selvfølgelig åbne over for at finde en løsning, som kan samle Folketinget omkring det her.
Men vi vil gerne give en helhjertet støtte
til oplægget fra Kristendemokraterne
, uanset hvilken ikrafttrædelsesdato det får.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-28:
Lad mig nu allerførst sige, at det altså er meget, meget vigtigt, at vi hurtigst muligt får løst den konkrete sag for de konkrete mennesker, som det drejer sig om.
Derfor presser vi selvfølgelig på over for de tyske myndigheder med henblik på en løsning af den konkrete situation.
Hvis vi skal gå videre og ændre på den gældende lovgivning på det her felt, så siger jeg bare, at så skal vi altså passe meget, meget på, at vi ikke bringer os selv som nation i en situation, som vi ikke er i stand til at håndtere på en hensigtsmæssig måde, altså at vi lukker op for nogle uhensigtsmæssigheder, som hverken hr. Jens Peter Vernersen eller jeg ville bryde os om.
Derfor vil jeg bare sige, at det forslag, som det er skruet sammen nu, i hvert fald ikke lever op til de forudsætninger, som jeg her har tilkendegivet.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Det er et system, som holder til alle former for skatteydersager.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-28:
Jeg synes, at hr. Peter Christensen skulle være lidt forsigtig med ligesom at antyde, at det var noget i mit område, når man tænker på, hvad der er uddelt af næser til miljøministeren for personlig pleje af egne venner.
Miljøministeren tilhører jo hr. Peter Christensens parti.
Jeg synes, man skulle være lidt forsigtig.
Jeg vil bare sige, at det, som står i det svar, der er givet, er, at ministeren ikke inden for den gældende lovgivning har mulighed for at se bort fra disse renter.
Det vil sige, at disse rentekrav står der, og det kan løbe op i disse meget, meget store beløb.
Lad mig også sige, at når den her sag overhovedet blev rejst, var det jo, fordi disse borgere i deres nød henvendte sig til både skatteministeren, til departementschefen og til folketingsmedlemmer, og så blev der rejst nogle spørgsmål, der bekræftede, at de borgere ikke vidste, om de var købt eller solgt.
Så prøver vi at reparere på den situation, og det afviser man så fra skatteministerens side og helt i tråd hermed også fra Venstres side.
Men der ligger jo fuldstændig klare svar, der siger, at man ikke inden for lovgivningen har den mulighed.
Derfor skulle der repareres på det.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Jeg beklager.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
Jeg kan kun sige, at det, som vi i den konservative folketingsgruppe generelt ser som et problem, er det her med, at man laver en generel åbning, altså at man ikke tager en konkret vurdering i den enkelte sag.
Det er derfor, at vi ud fra de oplysninger, som vi kan få om det her, stadig mener, at det er mere sagligt at tage en konkret vurdering om, hvorvidt man f.eks. skal gå ind med en henstand til de konkrete personer, netop for at man ikke risikerer, at der på et senere tidspunkt i en anden situation vil blive spekuleret i de muligheder, der måtte være landene imellem.
Men når vi, som jeg også siger i min ordførertale, er afhængige af en konkret vurdering, er det netop så meget desto vigtigere, at myndighederne er meget hurtige og meget effektive, så man, hvis man kommer ud i den her tvist og står i den her situation, får en hurtig afgørelse og hurtigt får den nødvendige hjælp fra myndighederne, som man naturligvis skal have som borger, når man bliver klemt mellem to myndigheder.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-28:
Der er sådan set to spørgsmål, jeg vil stille.
Selvfølgelig, og det tror jeg alle ved, skal vi ikke have åbnet nogen skattehuller.
Men vi beder skatteministeren være behjælpelig med at lave et forslag, så det her bliver et hundrede procent rigtigt.
Det afviser skatteministeren i et svar til mig.
Så har vi kun den mulighed at fremsætte et beslutningsforslag, der siger: Skatteminister, gå så i gang med at lave det rigtige forslag.
Jeg troede trods alt, at man ville bidrage til at få det rigtige forslag frem.
Så vil jeg sige noget i forhold til den der renteberegning, man taler om i Tyskland, for det har der også været spurgt om.
Men skatteministeren svarer: Jeg ved ikke, om de får renter retur fra Tyskland.
Det ved man ingenting om.
Så jeg synes faktisk, at der med de positive tilkendegivelser, der kommer her fra fru Charlotte Dyremose, ikke skal ret meget til, før vi kan komme det skridt videre, så vi kunne løse det problem.
Det synes jeg vi skulle bruge tiden til frem til årsafslutningen.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
Til det første med hensyn til renterne var hr. Mikkel Dencker også inde på, at så får man typisk renterne udbetalt fra den tyske stat.
Men det er jo netop, fordi vi ikke ønsker at give mulighed for at åbne et hul, hvor man rent spekulativt kan vælge at placere pengene et andet sted i en anden konkret sag.
Men når vi taler om denne sag, er det jo netop, fordi der er gået så lang tid, at vi i den konservative folketingsgruppe har diskuteret: Er det dog ikke muligt at få det undersøgt?
Er det muligt lidt hurtigere at få afklaret de her ting for personer, som uforskyldt havner i en situation som den konkrete, netop for at man ikke i lang tid skal leve med en uvished?
Det er det, min opfordring til ministeren går på som et af de to punkter, nemlig at vi får undersøgt: Kan vi være lidt mere effektive på det her område, så man ikke udsætter borgere for en langvarig usikkerhed over flere år, når de nu uforskyldt er blevet brikker i et spil mellem to stater?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-28:
Men det er sådan set også lidt af problemet, altså den måde, det nu bliver beskrevet på.
Den her sag startede åbenbart i 1998, og da pengene skal opkræves, er der gået lang tid, og det bliver så i 2002/2003.
Men hvilken fornøjelse er der ved at få henstand med en rentebetaling, når regningen ligger der?
Girokortene dumper hvert eneste år ind ad brevsprækken, så folk kan se, hvor meget de så skylder i rente.
Men de kan ikke få oplyst andet, end at de har henstand.
De kan ikke få oplyst, om de skal betale den rente, og det er jo det, det hele drejer sig om.
Det er derfor, vi er nødt til at sige til skatteministeren, at disse renter må man se bort fra.
Det er det, det her går ud på.
Skatteministeren har jo i flere svar sagt til mig: Jamen jeg kan ikke se bort fra de renter.
Og så tæller taxameteret jo stille og roligt op.
Hvis det så bare var småpenge, ja, det er lige meget, hvis det bare var principielt.
Men her er det altså meget, meget store beløb, som ganske almindelige borgere har som udeståender til skatteministeren.
Godt nok med henstand, men hvad kan de bruge det til?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-28:
Der er vel ingen af os her i Folketinget, der ønsker at se skatteydere komme uforskyldt i klemme mellem to landes skattesystemer.
Derfor er det vigtigt, at skattemyndighederne har mulighed for at tage konkrete og nødvendige hensyn til skatteborgere, der står i særlig vanskelige situationer.
Samtidig er det naturligvis vigtigt, at skattelovgivningen ikke åbner op for, at det bliver muligt og måske oven i købet attraktivt for en virksomhed at forsøge at placere de ansattes løn i et andet land af rent spekulative årsager.
Vi har naturligvis lyttet til ministerens bekymringer med hensyn til, at dette forslag ville kunne åbne nye skattehuller.
Derfor finder vi fra konservativ side, at det er mere sagligt at fastholde muligheden for, at de berørte personer kan få henstand med deres skattebetaling.
Vi skal til enhver tid tage hensyn til, at den enkelte borger ikke bliver fanget økonomisk i et spil mellem forskellige skattemyndigheder. I den konservative gruppe nærer vi endog stor sympati for de personer, som beslutningsforslaget er udsprunget af.
Vi vil derfor også gerne kvittere forslagsstillerne for muligheden for at få drøftet, hvordan myndighederne bør forholde sig i den her slags sager.
Vi Konservative kan ikke støtte forslaget om en generel ændring af lovgivningen på det her område.
Men samtidig vil vi gerne opfordre skatteministeren til med baggrund i den konkrete sag, som også dette forslag er udsprunget af, for det første at få undersøgt, om mulighederne for at opnå henstand er gode nok, og ikke mindst, om myndighederne er hurtige nok til at komme personer til hjælp, som af den ene eller den anden grund uforskyldt er blevet fanget mellem to landes beskatningsregler.
For når den enkelte skatteborger er afhængig af en konkret vurdering, er det jo også så meget desto mere nødvendigt, at myndighederne arbejder grundigt og hurtigt nok til reelt at komme disse personer til hjælp, hvis de uforskyldt er blevet en brik i et spil mellem to lande.
Så derfor afslutningsvis denne opfordring til ministeren.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Jeg synes også, det er nogle meget klare formuleringer, jeg er kommet med, og jeg henholder mig til skatteministerens tale for lidt siden, hvor der blev gjort meget klart rede for, at der er de her muligheder i forvejen, og at de allerede er taget i brug i det konkrete tilfælde.
I den konkrete sag, som jeg har forstået det, og så må hr. Vernersen jo nikke, hvis det er korrekt, er der foretaget en skatteindbetaling til Tyskland på et tidligere tidspunkt, og hvis de penge er opkrævet på et forkert grundlag af de tyske skattemyndigheder, går jeg ud fra, at de vil blive betalt tilbage med renter til de pågældende.
Så det skulle jo nok gå lige op.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-04-28:
Jamen det er jo ikke det, det drejer sig om.
Det er rigtigt, at der er mulighed for at give henstand,
men det siger jo ikke noget som helst om, hvorvidt skatteministeren kommer og opkræver disse renter, når sagen er løst, intet.
Henstanden er i øvrigt kun givet, fordi jeg har stillet et § 20-spørgsmål, så det blev beskrevet, hvor tåbeligt det var.
Her kunne man bidrage til at få det problem klaret, og det troede jeg helt ærligt at hr. Mikkel Dencker ville gå ind i.
Jeg tror i hvert fald, at mange netop i Thyborøn sidder og kigger på hr. Mikkel Dencker i dette øjeblik og tænker: Jamen hvad er det her da for noget, kunne man ikke bare en gang få et klart svar på så enkelt et spørgsmål, som det her er?
Jamen det er jo det, der er problemet, vil jeg sige til hr. Mikkel Dencker, for han må jo have misforstået skatteministerens ordførertale.
For det, der helt præcist er givet svar på, er: Der er ikke mulighed for at give et forhåndsafkald på rentekravet, og det vil sige, at disse mennesker ikke ved, om de kan få det afkald.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at 30-40 pct. af f.eks. 400.000 kr. jo drejer sig om måske 150.000 kr. i rente, der løber på.
Det, som skatteministeren har oplyst, er ingen løsning.
Man kan jo netop også høre, at skatteministeren siger, at man kan løse problemet ved at indbetale skatten til Danmark ud over til Tyskland.
Det er sådan set det løsningsforslag, der er.
Det forstår jeg ikke at hr. Mikkel
Dencker ikke finder uacceptabelt og så går ind og siger: Det her må vi se at få løst ethundrede procent.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Beslutningsforslaget, som Socialdemokratiet har fremsat, har til formål at komme mennesker til hjælp, som uforvarende er havnet midt i en tvist om, hvorvidt de skal beskattes i Danmark eller et andet land.
Sigtet med forslaget er, at personer, som havner i en sådan situation, skal holdes skadesløse, indtil det er afklaret, i hvilket land der er beskatningsret.
Det er derfor tilfredsstillende, at skatteministeren i sin tale for lidt siden redegjorde for, at der allerede på nuværende tidspunkt findes muligheder som dem, det socialdemokratiske forslag søger at indføre, og at der i sagen fra Thyborøn allerede er nået en tilfredsstillende ordning, indtil beskatningsspørgsmålet kan blive endeligt afklaret.
På den baggrund har vi i Dansk Folkeparti konkluderet, at der ikke er noget grundlag for at gennemføre beslutningsforslaget, selv om sigtet er nok så ædelt.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Først vil jeg undskylde, hvis jeg ramte en øm tå.
Derudover vil jeg sige, at for mig er det afgørende, at havde vi haft en sag her, hvor man pr. automatik skulle betale skat to steder og måske endda ende med en beskatning på over 100 pct., fordi to lande ikke kunne få afklaret spørgsmålet,
så havde jeg i den grad villet lægge en stor indsats i det, for at vi fik det ændret omgående.
Her har vi en situation, hvor man netop har mulighed for at sige: Vi gør ikke noget, før vi har afklaret, hvilket land der har krav på pengene.
Når man har det afklaret, så skal de falde, hvor skatten hører til, men henstandsmuligheden er der altså. Derfor synes jeg ikke, det er rimeligt at sige, at vi her har en situation, hvor Venstre er ligeglad med den enkelte skatteyder og i øvrigt sætter systemet før borgeren,
overhovedet ikke
Men jeg synes, det er rimeligt, at man, før man laver en lovændring, kigger på: Kan den lovændring tåle alle former for situationer, der kunne finde sted?
Der er der altså mulighed for spekulation, og det er jo nogle betragtninger, vi er nødt til at tage med.
Vi kan sige, at vi kan sikre de konkrete skatteydere i den her sag, uden at vi egentlig skal åbne op for muligheden for spekulation, og det synes jeg altså er den bedste løsning.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Nu hørte vi begge to den samme tale for nogle minutter siden, som ministeren holdt, og jeg skal ikke klandre hr. Vernersen for, hvis hr. Vernersen ikke kan huske alt, hvad ministeren sagde, for det var en meget lang tale.
Men jeg hørte noget i retning af, at ministeren sagde, at det allerede på nuværende tidspunkt var muligt for myndighederne at give henstand med rentebetalingen, når der er forhold, der taler for det.
Jeg mener også, at jeg hørte ministeren sige, at det i den konkrete sag, som der refereres til i beslutningsforslaget, også allerede er sket.
Så jeg synes, det er ganske tilfredsstillende, at det både er oplyst, at den mulighed, som hr. Vernersen gerne vil have, allerede er til stede, og at det i den konkrete sag også allerede er på plads.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Højere fradrag og lavere skatteprocenter er altid en drøftelse værd og naturligvis langt mere formålstjenligt end det modsatte. Desværre kan vi ikke altid her i Folketinget blive enige om, hvad der er vigtigst, og hvornår det skal ske.
F.eks. kunne Kristendemokraterne ikke støtte vedtagelsen af fremrykningen af skattelettelsen.
Det synes jeg egentlig er ærgerligt, især set i lyset af, at netop lavere skat på arbejdsindkomst netop øger antallet af danskere, som har en økonomisk mulighed for at kunne give donationer til forskellige hjælpeorganisationer.
Jeg er enig med Kristendemokraterne i, at et system, hvor danskerne selv afgør, om de ønsker at hjælpe den ene eller den anden organisation med det ene eller det andet beløb, er et godt system.
Der ligger en styrke i, at det ikke er staten, der bestemmer, hvem der skal have, men den enkelte dansker og familie.
Det er et godt frivilligt system.
Der er jo ingen tvivl om, at jo flere penge staten ikke tager fra folk, jo større vil lysten og muligheden for frivilligt at støtte f.eks. en nødhjælpsorganisation være.
Derfor vil vedtagelsen af skattelettelserne også understøtte en positiv tendens for hjælpeorganisationerne, og jeg siger bevidst en positiv tendens, da der gives flere og flere penge til de anerkendte hjælpeorganisationer.
Sidste år, i 2003, steg beløbet til næsten 0,5 mia. kr. Lovforslaget, vi behandler her, handler ikke om et stort beløb, som ministeren var inde på, men jeg er enig med ministeren i, at det må være et forslag, som bør indgå i de kommende finanslovforhandlinger.
På trods af den relativt lave omkostning ved vedtagelse af det her forslag skal det jo finansieres som alt andet.
Indtil der kommer en finanslovaftale, hvor det her forslag så indgår, kan vi jo glæde os over, at skattelettelserne er rykket frem, så der måske kan komme flere frivillige donationer under de gældende regler.
Men på nuværende tidspunkt kan Venstre ikke støtte forslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-04-28:
Jeg har en kommentar til den konservative ordfører.
Man skal ikke misforstå, at det ikke er gjort tidligere.
Det, som var afsættet her, var, at vi ikke havde fantasi til at forestille os, i hvilket omfang en borgerlig regering kunne drømme om at skære ned i forhold til bistanden til verdens fattigste, og derfor er det her kun en lille hjælp i forhold til alle de ulykker, som man på skammeligste vis har lavet fra den borgerlige regerings side.
Det er mere til den konservative ordførers forståelse af, at det var det, der var baggrunden for det.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Jeg takker for ministerens kommentarer til Kristendemokraternes lovforslag.
Meget følger jo den form for argumentation, som ministre typisk kommer med, når de skal afvise et forslag, som de i øvrigt finder har meget fine intentioner, som også skatteministeren gav udtryk for, så på den måde var det jo ikke så overraskende endda.
Men jeg vil alligevel spørge skatteministeren: Når man nu betænker, at beløbsgrænsen ikke har været reguleret i 10 år, og jeg kan beklage, at vi ikke selv eller skiftende regeringer har været opmærksom på det før, var det så egentlig alligevel ikke ret og rimeligt for Folketinget at forvente, at regeringerne havde taget initiativ til, at beløbsgrænsen blev reguleret, og at det ikke skulle komme i form af et privat lovforslag?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-28:
Må jeg starte med at sige, at jeg ikke er imod intentionerne
bag dette forslag.
Jeg synes, at de velgørende organisationer generelt gør et værdifuldt arbejde og fortjener gode arbejdsbetingelser.
Når jeg alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at der her er tale om en ufinansieret merudgift for staten.
Der er mange gode formål, som jeg gerne ville støtte, hvis der var ubegrænsede midler til rådighed.
Regeringen har som bekendt prioriteret generelle skattelettelser højest, og når tingene skal hænge sammen, kan man altså ikke samtidig med store generelle skattelettelser, som regeringen nu vil fremrykke, også give gaver til den ene eller anden befolkningsgruppe, som synes, at de skal have særlige skattefordele.
Vi kan altså ikke både sikre, at befolkningen får høje disponible indkomster og så give særlige skattelettelser oveni.
Hertil kommer, at de generelle lettelser netop indebærer, at befolkningen mere frit kan vælge, hvad man vil bruge pengene til, herunder selvfølgelig også netop det velgørende formål, man ønsker at støtte.
Jeg vil tilføje, at hensigten med skattestoppet jo også er at sikre, at politikerne ikke bare opkræver større skatter og finansierer de formål, som de synes bedst om, men i stedet overlader dette valg til folk selv.
Havet er gjort af dråber.
Om det indholdsmæssige i forslaget blot en enkelt bemærkning: Hvis gavegrænsen forhøjes, så må det efter min opfattelse forudsætte, at der indføres en indberetningsordning for modtagerorganisationerne, således at vi får mulighed for yderligere at forenkle selvangivelsen.
Det er i hvert fald et spørgsmål, som jeg synes man bør overveje.
Jeg tror ikke, at dette ville være noget særligt problem, men jeg ville blot nævne det, uden at det skal opfattes som afgørende for min holdning til forslaget. Jeg skal derfor gentage, at vi ikke kan støtte forslaget, men sige, at den rigtige fremgangsmåde efter min opfattelse, og det er positivt ment, må være, at vi i givet fald rejser sagen inden for rammerne af finanslovforhandlingerne for det kommende år, og så må vi se, om der kan findes en løsning. Jeg siger det for at sige, at det altså ikke er beløbets størrelse, men det der med, at vi kommer med udgifter i løbet af året, som der ikke er dækning for, er altså ikke særlig hensigtsmæssigt.
Nu står vi altså lige over for at skulle indlede nogle finanslovforhandlinger, så hvorfor ikke tage det med i drøftelserne der?
Jeg vil gerne allerførst takke for de positive bemærkninger, der har lydt til både regeringen og mig selv om det her lovforslag, men først og fremmest tak til ordførerne.
Det er sjældent, at vi på skattepolitikkens område oplever, at et samlet Folketing står bag, men det gør vi denne her gang.
Det er jeg meget, meget glad for, og derfor ser jeg frem til, at udvalgsbehandlingen kan blive ikke bare hurtig, men også konstruktiv.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-04-28:
Jeg skal beklage min sene ankomst, men sige, at vi i Socialdemokratiet er enige i forslaget, og at vi også har været med til at tage initiativ til at gøre noget i forhold til den problemstilling, der her er blevet rejst.
Vi bemærker os også, at man fra 2003 har taget højde for denne her problemstilling.
Og vi er ligeledes med på at ligestille forskere, som ikke er i et ansættelsesforhold, med andre lønmodtagere, hvad angår fradrag for rejseudgifter.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-28:
Jeg medgiver gerne, at hr. Sjursen her har en pointe.
Den tidligere regering har ikke fundet anledning til det, vi er nu gjort opmærksom på det, og som sagt skal jeg slet, slet ikke anlægge de barske argumenter i den her diskussion. Jeg synes, at netop det, at vi taler om en justering, taler for, at man så får den egentlige finanslovdrøftelse, som jo netop kommer.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-28:
Kristendemokraterne kan også tilslutte sig det fremsatte lovforslag, som vil rette op på nogle skævheder i skattelovgivningen, som bringer nogle forskere om ikke i uføre - ja, det gør det faktisk også for nogles vedkommende - men ud på et skråplan, og derfor kan vi med de bemærkninger, som andre ordførere allerede også har givet, fuldt ud tilslutte os lovforslaget, som det her er fremsat.
Det er godt, det kommer.
Morten Homann (SF), 2004-04-28:
Jeg vil godt takke hr. Mikkel Dencker for at slå fast, at ansvaret ligger hos regeringen.
Nogle forskere har måttet vente så længe på denne her løsning og må leve i usikkerhed, og nogle har måttet sælge deres bolig for at få råd til det her, men som det snart bliver mit omkvæd, når vi behandler de her skattesager, så bedre sent end aldrig.
Vi vil støtte det varmt og glæder os over, at det er lykkedes at skabe ordnede forhold for de her forskere.