runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
... lad mig lige tale færdig – der blev støttet af regeringen, og som sagde, at hvis der blev brug for yderligere ud over de 424 mio. kr., så skulle det sættes på plads.
Det blev der så ikke brug for, og lad os glæde os over det og folde hænderne og sige tak.
Ole Glahn (RV), 2006-10-26:
Jeg var lige ved at komme i tvivl om, hvorvidt svarene også skal afvikles inden for den afgivne tid.
Men jeg skal nok holde mig inden for tiden.
Jeg glæder mig over, at hr. Poul Nødgaard så klart siger, at man endnu en gang ikke kan regne med, hvad Dansk Folkeparti siger, for her går de altså ind for skattelettelser.
Og de giver oven i købet også et fremtidigt løfte til regeringen om, at de vil stemme for, at fortsatte nedskæringer af EU-støtten til landbruget vil blive kompenseret over ejendomsskatterne, og at Dansk Folkeparti vil sikre, at der bliver skaffet penge til det.
Og det er jo skattekroner, det er jo borgernes penge, der bliver brugt til det her, og som kunne have været brugt alternativt.
Mener hr. Poul Nødgaard virkelig, at det er en fornuftig politik at give til en lille erhvervsgruppe og ikke til andre, som f.eks. betaler dækningsafgift?
Ville hr. Poul Nødgaard støtte et forslag om, at man skulle kompensere erhvervslivet, der betaler dækningsafgift, hvis det blev fremsat?
Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Jamen jeg gjorde den indledning, fordi jeg ved, at Det Konservative Folkepartis politik ikke har spor at gøre med, at det er hr. Christian WedellNeergaard, der står her.
Det har intet med hinanden at gøre, og det var derfor, jeg sagde, at det ikke er personligt ment.
Vi står med en ordfører, der nogenlunde ved, hvilke beløbsstørrelser der er tale om.
Det er klart, at de, der ingen jord har, ingen skattelettelse får, mens de, der har meget jord, får en stor skattelettelse, og så kunne jeg da godt tænke mig, at vi bare for befolkningens skyld kunne få sat lidt tal på det.
Hvor meget kan det dreje sig om for en, der har et meget stort og velbeliggende stykke jord i Danmark?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Jeg kan sige det sådan, at der er tale om en nedsættelse, som svarer til ændringen af EU-tilskuddet, og dermed er der tale om, at virkningen er neutral for den enkelte landmand.
Og så vil jeg i øvrigt tage kraftigt afstand fra insinueringen og oplægget til at inddrage personlige forhold.
Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Hvis man er lidt ondsindet, kan mit spørgsmål opfattes som værende personligt ment, men det er ikke opfattelsen fra min side.
Jeg vil hellere bruge lejligheden – når vi nu har en ekspert, som ved, hvad det er, vi taler om i praksis og ikke kun i teori, på talerstolen – til at spørge: Hvad vil et forslag som det her give et velbeliggende gods i Danmark i skattelettelse?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-26:
Jeg hører også til dem, der undrer sig over, at denne debat kan føre til en generel skattedebat, men det kan den åbenbart.
Hr. John Dyrby fra Socialdemokratiet siger, at han ikke mener, at landbruget skal kompenseres for faldende EU-tilskud.
Dermed er der jo etableret en uenighed, og så kan vi diskutere årsagerne til den uenighed, og hvorfor vi ønsker at kompensere, og hvorfor andre ikke ønsker at kompensere.
Men jeg vil fastholde, at det er vigtigt at kompensere af hensyn til landbrugets konkurrenceevne.
Det er glædeligt, at regeringen igen foreslår en nedsættelse af grundskyldpromillen, som svarer til nedsættelsen af EU-tilskuddet til landbruget.
Dermed fortsætter man den linje, som har sikret dansk landbrugs konkurrenceevne gennem en årrække, så man kan producere på linje med landmænd i andre EU-lande, og det kan Det Konservative Folkeparti klart støtte.
Det har hele tiden været en konservativ mærkesag at afskaffe grundskatterne, og med dette forslag kommer vi det et skridt nærmere.
Vi er generelt imod beskatning af produktionsjord.
Oppositionen beskriver det som en skattelettelse, men det skal beskrives som en kompensation for reduktion af EU-støtten.
Det samlede beløb er 60 mio. kr., som det har været sagt nogle gange, og det er et konservativt ønske, at EU på den ene side fortsætter nedsættelsen af EUtilskuddet, men at der på den anden side i takt med det også sker en kompensation.
Forslaget er udformet således, at kommunerne kompenseres i 2007, men fra 2008 indgår kompensationen i den almindelige aftale med kommunerne.
Jeg var inde på før, at den gamle traver med, at når man reducerer grundskyldpromillen, sender man automatisk ejendomspriserne på himmelflugt, jo ikke kan ske i dette tilfælde, hvor man på den ene side reducerer grundskyldpromillen, men på den anden side også reducerer indtægterne, nemlig det tilskud, der gives fra EU.
De to beløb svarer nøjagtigt til hinanden, de er også afhængige af nøjagtig det samme, og derfor kan der naturligvis ikke være nogen effekt af det.
Det er neutralt, både når det gælder jordpriserne og yngre landmænds muligheder, uanset alle de påstande, som har været fremme.
Frem og tilbage er altså lige langt.
Et beløb på 60 mio. kr. er i øvrigt – det er jeg helt enig med hr. Poul Nødgaard i – så lille, at det er umuligt at se, hvordan det afspejler sig i den samlede udvikling af ejendomspriserne, hvor man har set markante stigninger i de senere år som følge af den lave rente.
På baggrund af denne korte ordførertale kan Det Konservative Folkeparti anbefale forslaget, som vi finder fornuftigt, afbalanceret og ansvarligt.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Jeg synes, det er et fantastisk indlæg at høre på, men lad det nu ligge.
Og det drejer sig da om nogle af de svagest stillede.
Og det er jo et temmelig pænt beløb, som jeg synes hr. Aaen og andre i Tinget burde glæde sig over.
Jeg kunne nævne flere eksempler, men nu nævnte jeg bare det ene, hvor vi hele tiden har været meget socialt ansvarsbevidste.
Noter også det som noget positivt.
Så bliver man glad.
Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Ja, her har man altså valgt nogenlunde det modsatte.
Men jeg vil da glædes, hvis det viser sig, at der kommer en skattereform, som gør, at de laveste indkomster – dvs. også de arbejdsløse, pensionisterne og de syge – får skattelettelser.
For med de skattelettelser, som Dansk Folkeparti hidtil har været med til at gennemføre, har de møjsommeligt undladt alle arbejdsløse, alle syge, alle pensionister fra skattelettelser og har kun givet til dem, der har lønindkomst, og i særlig grad til dem, der har høj lønindkomst.
Sådan er virkeligheden jo, så asocialt er Dansk Folkeparti.
Derfor er det så rart at stå her og debattere skattepolitik i dag, for her tager man altså en lille gruppe landmænd, og man giver dem oven i købet en skattelettelse, der er større, jo mere jord de ejer.
Jo mere du ejer, jo større lettelse.
Den, der har meget, skal mere gives.
Jeg synes da sådan set, det er fint, at vi har fået det illustreret.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Jeg synes overhovedet ikke, man kan blande de to begreber sammen.
Vi taler om et isoleret forslag, der, som det ligger her, vedrører, at landbrugsstøtten går ned, og at vi så laver det, der sker i det her lovforslag.
Så begynder hr. Aaen at sige, at hvis og hvis man ville gøre sådan og sådan, så skulle det give skattelettelser på 5 mia. kr.
De kommer måske en skønne dag, det ved jeg ikke, de kommer i hvert fald på et givet tidspunkt tror jeg på, fordi der er en holdning i samfundet om at lette personskatterne yderligere, når der er mulighed for det.
Hr. Frank Aaen må jo kunne glæde sig over i dag, hvis han overhovedet kan glæde sig over noget – det tror jeg han kan indimellem – at vi i hvert fald, når personskattelettelserne kommer, nok på det punkt er rimelig enige om, hvor skattelettelserne skal gives: Til de svagest stillede i det danske samfund.
Svaret på det spørgsmål vil jeg bare ikke give nogen garanti for her i dag.
Det giver anledning til nøjere granskning.
At udæske mig for, om vi vil gøre sådan og sådan i en lang række tænkte situationer, synes jeg er at køre hårdt på en ordfører, for det drejer sig om nogle detailforhandlinger om, hvordan landdistrikterne skal behandles, og om, hvor pengene kommer fra.
Det skal man ikke stå her og give et krystalklart løfte om fra Folketingets talerstol.
Det ved hr. Touborg også udmærket godt.
Hr. Touborgs udmærkede bemærkning om, at er der nogen, der står sammen i dansk politik i relation til landdistriktsydelser, så er det SF og Dansk Folkeparti, glæder mig.
Det har vi altid gjort, vi har haft masser af debatter her.
Man kunne have ønsket sig lidt mere beredvillighed fra nogle af de store partier i relation til landdistriktspolitikken i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Jeg vil gerne medgive, at Dansk Folkeparti og SF trækker på samme hammel, når vi snakker landdistriktsmidler.
Jeg kan bare ikke helt forstå, hvorfor ordføreren afviser at svare på mit spørgsmål, for det er jo den ene side af det.
Dansk Folkeparti og SF vil gerne have penge overført til landdistrikterne, og det er vi sådan set enige om – måske ikke helt om størrelsen – det vil vi gerne.
Men hvorfor kan ordføreren ikke svare på, om det beløb, der dér bliver overført fra den direkte støtte i landbruget, skal kompenseres for landbruget?
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Det vil jeg overhovedet ikke tage stilling til.
Jeg vil hellere tage stilling til det overordnede synspunkt om en politisk holdning til landdistrikterne.
Vi har tidligere, både hr. Touborg og jeg, været ordførere på store landdistriktsdebatter her i Folketinget.
Der skal ikke herske spor tvivl om, at vi er meget optaget af, at det danske samfund udvikler sig godt, hvad enten man bor i byen eller på landet.
Jeg kunne nævne en stribe eksempler på ting, der er gjort for også at få øget bosætningen i landdistrikterne, bl.a. vedrørende befordringsfradrag osv., hvor der gives forhøjede beløb, når man bor i yderområder i det danske samfund.
Det er bare et eksempel ud af mange.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-26:
Når nu ordføreren siger, at landbruget skal kompenseres for mindre EU-landbrugsstøtte, vil jeg godt spørge: Hvis vi ender med, at landbrugsstøtten bliver reduceret, fordi en del af den direkte landbrugsstøtte bliver overført til landdistriktsmidlerne – det er ikke usandsynligt, at det vil ske – vil Dansk Folkeparti så også mene, at man i den situation skal have kompensation i landbruget for det beløb, der eventuelt måtte fragå landbruget der?
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Hør nu her, jeg vil sige til hr. Glahn, at vi er helt nede i småtingsafdelingen, i småtingsafdelingen.
Vi har gået ind for de skattelettelser, der blev indført, som jeg sagde tidligere, for et par år siden – gode skattelettelser i personskatterne.
Og vi vil heller ikke afvise, at der på et givet tidspunkt kommer nye personskattelettelser.
Det håber jeg da der kommer.
Men at stå og udæske mig i dag for, om de kommer om 2 år eller om halvandet år, eller hvad ved jeg, kan man ikke.
Det kan man ikke forlange at jeg kan sige.
At personskatten skal ned, skal der ikke herske tvivl om, når råderummet er til stede.
Men én ting står fast: Indtil videre er vores opfattelse den, at man skal lette personskatterne i Danmark i bunden.
Ole Glahn (RV), 2006-10-26:
Synes hr. Poul Nødgaard så ikke, det havde været mere rimeligt, at man fra Dansk Folkepartis side havde sagt, at det med, at man ikke ville være med til at sænke skatterne, altså kun gjaldt indkomstskatterne, men ikke skatter for erhvervslivet?
Det havde dog været en klarere melding.
Jeg går ud fra, at hr. Poul Nødgaard også mener, at vi som folkevalgte har en forpligtelse til at oplyse borgerne om, hvad vi opprioriterer, og hvad vi nedprioriterer.
Og når man udsender en meddelelse om, at man ikke vil være med til at sænke skatterne og så gør det alligevel, er man efter min opfattelse meget utroværdig.
Poul Nødgaard (DF), 2006-10-26:
Nu skal det ikke være nogen hemmelighed, at der er en hel del ting her i Folketinget, der kan samle både Dansk Folkeparti og De Radikale omkring samme bord.
Men lige præcis jordskat af landbruget er jo ikke en ting, der kan samle de to partier.
Jeg har fulgt radikal politik, lige siden jeg var en lille skoledreng og til nu, hvor jeg har en vis alder, og De Radikale har altid været meget optaget af at få så meget jordbeskatning som overhovedet muligt.
Jeg sagde også i et tidligere indlæg i forbindelse med det her forslag, at jeg er meget, meget skeptisk over for de dækningsafgifter.
Det synes jeg har været vældig fint.
For det er et dårligt signal at sende til erhvervslivet, at man skal starte med at betale dækningsafgift, hvis man skal bygge i en kommune.
Det burde hr. Glahn også kunne se.
Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Nu har jeg nogle gange hørt ordføreren sige, at det jo er små penge, det drejer sig om, og det er det muligvis i nogens regnskaber, det skal jeg ikke blande mig i.
Jeg vil bare sige, at hvis man tager det her beløb, som jo fordeles til relativt få landmænd, og siger, at alle borgere i Danmark skulle have den samme skattelettelse, så taler vi om et beløb, der svarer til godt 5 mia. kr.
Det er altså en skattelettelse, som, hvis den bliver overført til den samlede befolkning, svarer til ca. 5 mia. kr. Er en skattelettelse til en udvalgt del af befolkningen i den størrelsesorden bare småpenge?
Jan Petersen (S), 2006-10-26:
Da fru Pia Gjellerup ikke kan være til stede i dag, har jeg lovet hende at fremsige de synspunkter, som Socialdemokratiet har om det pågældende lovforslag.
Lovforslaget er en konsekvens af kommuneaftalen og skal derfor også ses som en forlængelse af den økonomiaftale, som regeringen og flertallet tilrettelagde for de nye kommuner allerede i 2005.
Kommuneaftalen er dårlig.
Det har vi mærket, det har vi set, og nu ser vi så konsekvenserne af den.
Men i lovforslaget er der et enkelt sympatisk træk, som også er en følge af aftalen med KL, nemlig at der lægges op til en mere klar adskillelse af forsyningsområdet og det skattefinansierede område.
Det har vi sympati for, og derfor vil vores endelige konklusion være, at vi ikke kan støtte lovforslaget her og nu, men under udvalgsarbejdet vil afdække nogle af de problemstillinger, som jeg lige skal gøre nogle korte bemærkninger om.
Vores endelige stilling vil afhænge af, hvad resultatet bliver.
Der argumenteres med, at der er et voldsomt pres på bygge- og anlægssektoren, og at den kommunale likviditet derfor skal holdes i stram snor.
Men man kan jo anlægge to betragtninger over kommunal likviditet og over, hvilken virkning den har på konjunktursituationen.
Den ene er, at hvis man bare ser på det store billede, så kan det godt være, at der skal være en betydelig styring af den offentlige bygge- og anlægsaktivitet i år med så høj beskæftigelse, som vi har nu.
Den anden er imidlertid, at man kan foretage en mere ædruelig og sober vurdering: Er der flaskehalse de steder, hvor der er behov for vækst?
Derfor er det interessante spørgsmål: Er der f.eks. på forsyningsområdet flaskehalse, der forhindrer os i at få gjort noget ved kloaksystemet, som mange steder trænger til en forbedring?
Ordføreren for Enhedslisten var i sit spørgsmål også inde på, om forslaget ikke vil få utilsigtede konsekvenser for opsparinger, der er foretaget.
Det er sådan set nogle vældig interessante spørgsmål, som det kunne være godt at få belyst, og de svar, der kommer på dem, vil afgøre, om vi vil stemme imod lovforslaget eller undlade at stemme.
Men støtte forslaget kan vi ikke, fordi det simpelt hen grundlæggende bygger på en kommunaløkonomi, som efter vores opfattelse er tilrettelagt på en helt forkert måde.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-26:
I hr. Niels Helveg Petersens fravær skal jeg meddele, at Det Radikale Venstre selvfølgelig støtter et forslag begrundet i et stort grønlandsk ønske om at have egne pengesedler.
De grønlandske pengesedler kan alene anvendes i Grønland.
Danske pengesedler vil også kunne anvendes i Grønland sideordnet med landets egne, og i Grønland anvendes mønterne på samme måde som i riget i øvrigt.
Danmarks Nationalbank afholder omkostningerne ved produktionen af pengesedlerne; meromkostningerne i forbindelse med produktionen af den samlede grønlandske serie forventes at blive 9 mio. kr. Som jeg indledte med at sige: Det Radikale Venstre vil støtte ministerens forslag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-10-26:
Det har jo for en del af de grønlandske politikere været et ønske, som man har villet have opfyldt på lige fod med, at et tilsvarende ønske tidligere er blevet opfyldt på Færøerne.
Med den linje, som man har i regeringen om, at selvstændighed osv. er noget, som man selvfølgelig ikke vil stå i vejen for i forhold til Grønland, kan man sige at det her selvfølgelig er et skridt i den retning, hvilket også er, hvad de grønlandske politikere jo klart har tilkendegivet under deres debat om de her ting.
Det vil vi heller ikke fra konservativ side stille os i vejen for, og derfor kan vi støtte dette lovforslag.
Rikke Karlsson (DF), 2006-10-26:
Ved nærmere eftertanke kan det undre, at det ikke for længst er sket, at Nationalbanken til anvendelse i Grønland udsteder sedler med grønlandske motiver.
Det kan undre, når man tænker på, dels at det snart er 60 år siden, Færøerne på tilsvarende vis fik pengesedler med færøske motiver, dels at det snart er 30 år siden, Grønland fik hjemmestyre.
Men bedre sent end aldrig.
Grønlandske pengesedler vil medvirke til at styrke grønlandsk kultur og det folkelige fællesskab i Grønland.
I disse måneder foregår der et betydningsfuldt arbejde i den fælles dansk-grønlandske kommission, som har til opgave inden for rigsfællesskabets rammer at udvide det grønlandske hjemmestyre til et egentligt selvstyre.
En udstedelse af pengesedler med grønlandske motiver vil være et selvfølgeligt element i denne proces.
De grønlandske pengesedler vil dog givet komme det grønlandske selvstyre i forkøbet, idet Nationalbanken formodentlig allerede i 2008 vil kunne sætte sedlerne i omløb.
Der er dog et par ting, som vi fra Dansk Folkepartis side vil interessere os for i det videre udvalgsarbejde.
De færøske pengesedler har samme format som rigets pengesedler.
Det fastslog man allerede i loven om færøske pengesedler fra 1949, og der kunne vi godt ønske os, at det også i dette lovforslag blev fastslået, at formatet skal være ens i hele rigsfællesskabet.
Jeg er interesseret i at høre, om også økonomi- og erhvervsministeren deler den opfattelse, at de nye grønlandske pengesedler skal have samme format som de pålydende danske.
En anden ting er bare en detalje.
I lovforslagets § 3 hedder det, at pengesedlernes udseende fastlægges af Danmarks Nationalbank i samråd med Grønlands landsstyre og godkendes af økonomi- og erhvervsministeren.
Dansk Folkeparti har stor respekt for økonomi- og erhvervsministeren og håber, han i mange år frem må blive på posten, men der kan jo komme en dag, hvor der er en anden regeringsordning, og hvor der måske ikke er en økonomiog erhvervsminister.
En fremtidig statsminister kan vel beslutte, at der skal være såvel en økonomiminister som en erhvervsminister, eller han kan vælge helt at nedlægge ministerierne, eller der kan komme andre konstellationer.
Så for at undgå, at vi en dag skal til at ændre i loven, bør der vel i lovforslagets § 3 til sidst i stedet for »godkendes af økonomi- og erhvervsministeren« stå »godkendes af regeringen«.
Men dette er altså bare en detalje.
Hovedsagen er, at vi nu i Folketinget får en beslutning taget i enighed om, at Nationalbanken, gerne så hurtigt som det kan lade sig gøre, kan udstede grønlandske pengesedler.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Frank Jensen (S), 2006-10-26:
Det er et lovforslag, som den tidligere ordfører allerede har redegjort for indholdet af.
Det er jo ikke en stor sag, der her er landet på Folketingets bord i dag.
Det er en sag, som statsministeren og landsstyreformanden har indgået en aftale om, og hvor økonomi- og erhvervsministeren på den måde har fået i opdrag at søge undersøgt, om der kunne laves en særlig pengeseddel for Grønland, som vi jo også kender det fra Færøerne, hvor vi allerede har en særlig pengeseddel udstedt af Danmarks Nationalbank, der alene kan bruges som betalingsmiddel på Færøerne.
Det er jo ikke en sag, jeg tidligere har hørt rejst i de mange samarbejder, jeg i øvrigt har haft med grønlandske politikere, men nu er den her.
Det er ikke en sag, vi på nogen måde har lod og del i, og vi vil heller ikke stemme imod forslaget, men jeg vil da gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren, hvem der egentlig har fået ideen til det her lovforslag.
Det er jo svært at se, når man som jeg her op til mødet i dag har forsøgt at finde frem til historikken i det.
Vi vil altså som sagt stemme for lovforslaget.
Vi ærgrer os lidt over, at der i behandlingen i det grønlandske Landsting ikke har været særlig stor opbakning bag indførelsen af en ny pengeseddel i Grønland.
Det er et lovforslag, der alene er støttet af Siumut og Inuit Ataqatigiit og Kandidatforbundet, hvorimod Atassut og Demokraterne har stemt imod.
Jeg ved ikke, om det skyldes historikken, men det må vi jo høre fra økonomi- og erhvervsministeren.
Frank Aaen (EL), 2006-10-26:
Så kunne man jo tro, at når vi her har et lovforslag, der har med EU at gøre, og det oven i købet har noget at gøre med at gennemføre kommunalreformen, som vi også er imod, så ville vi også her gå imod lovforslaget, men da det jo faktisk ser meget fornuftigt og afbureaukratiserende ud og nogle af de ordninger, der ligger bag, f.eks. er med til at støtte udkantsområder, som har det svært med deres økonomiske udvikling, er det altså vanskeligt for os at finde et argument for at gå imod det her lovforslag, så vi ender nok med at stemme for.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-10-26:
Lovforslaget her, L 19, om administration af tilskud fra Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond ser vi som et rent administrativt forslag, og det tror jeg sådan set også alle andre gør.
Jeg vil ikke putte en masse ord på det, men sige, at sådan som vi ser det, er den administrative del af det her o.k., altså samordningen og implementeringen af EU-reglerne om Den Europæiske Regionalfond og Den Europæiske Socialfond.
Ydermere er der selvfølgelig en tilpasning til kommunalreformen, den kommunalreform, som SF ikke har kunnet stemme for.
Det er jo klart, at det skal ordnes rent administrativt, så den del af sagen er også i orden, selv om vi er imod kommunalreformen.
SF kan på den baggrund overordnet gå ind for det her forslag.
Joan Erlandsen (V), 2006-10-26:
Statsministeren og Grønlands landsstyreformand har i forståelse med Danmarks Nationalbank aftalt at igangsætte et arbejde, som kan lede til udstedelsen af særlige grønlandske pengesedler som betalingsmiddel i Grønland, og det arbejde udmøntes nu med et lovforslag, L 42.
Det handler i realiteten om at gøre det muligt at udstede særlige grønlandske pengesedler som lovligt betalingsmiddel i Grønland, idet danske pengesedler fortsat kan anvendes som lovligt betalingsmiddel i Grønland.
Med hensyn til klingende mønt i Grønland udgøres denne af de samme mønter som i riget i øvrigt, og uanset anvendelsen af de særligt fremstillede grønlandske pengesedler som lovligt betalingsmiddel i Grønland er der tale om samme valuta som i resten af Danmark.
Pengesedlernes værdi vil være låst fast til den danske krone.
Så der er reelt tale om nationalbanksedler med den særlige fremtrædelsesform, at de er udformet med grønlandsk tekst og grønlandske motiver.
For at være gyldige skal de grønlandske pengesedler være underskrevet af en af direktørerne i Danmarks Nationalbank samt af et medlem af Grønlands landsstyre.
Det vil sige, at Grønlands landsstyre altså får stor indflydelse på pengesedlernes udseende.
Da de grønlandske pengesedler, hvad angår form og sikkerhed, vil være fuldstændig mage til de danske pengesedler, vil de grønlandske pengesedler kunne anvendes i de allerede fungerende seddelautomater på Grønland.
Danmarks Nationalbank afholder omkostningerne ved produktionen af pengesedlerne.
Det skønnes, at meromkostningerne i forbindelse med produktionen af en samlet grønlandsk seddelserie vil udgøre ca. 8-9 mio. kr.
Grønlands Landsting har tiltrådt forslaget, og Venstre går med disse få ord selvfølgelig også ind for lovforslaget.