Frank Jensen (S), 2001-02-06:
Den 25. marts i år vil Schengenreglerne blive bragt i anvendelse i forhold til Danmark og de øvrige Schengenlande.
Schengen-informationssystemet er allerede taget i anvendelse; det skete den 1. januar i år.
Forespørgslen i dag drejer som om konsekvenserne af den praktiske gennemførelse af Schengenreglerne i Norden.
Jeg vil kort orientere om det forberedende arbejde med henblik på Danmarks indtræden i Schengensamarbejdet.
Herefter vil indenrigsministeren redegøre for konsekvenserne for den nordiske pasunion og for spørgsmålet om rejselegitimation.
Schengensamarbejdet har som bekendt to overordnede formål.
Det ene er at skabe rejsefrihed over de indre grænser til glæde for lovlydige borgere.
Det andet er at styrke samarbejdet om bekæmpelse af grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.
Baggrunden for de nordiske landes fælles beslutning om at tilslutte sig Schengensamarbejdet
har dels været, at vi er enige i disse målsætninger, dels at vi ønsker at bevare og videreføre den nordiske pasunion i en europæisk sammenhæng.
Beslutningen om Danmarks indtræden i Schengensamarbejdet blev truffet efter et grundigt forberedende arbejde, hvor Folketinget i flere omgange havde lejlighed til at diskutere spørgsmålet.
I 1997 besluttede et meget stort flertal her i Folketinget, at Danmark kunne indtræde i Schengensamarbejdet.
Den danske tiltrædelsesaftale blev herefter ratificeret i september måned 1997.
Siden da har Folketinget ved flere lejligheder på ny drøftet konsekvenserne af Danmarks deltagelse i Schengensamarbejdet.
Folketinget er desuden løbende blevet orienteret både om udviklingen i Schengensamarbejdet og om det forberedende arbejde med henblik på Danmarks indtræden.
På et møde den 1. december sidste år konstaterede Ministerrådet i EU, at det forberedende arbejde i de nordiske lande nu er så langt fremme, at forudsætningerne for at bringe Schengenreglerne i anvendelse i alle fem lande er opfyldt.
Rådet besluttede derfor, at de nordiske lande med virkning fra den 1. januar i år skulle tilsluttes Schengen-informationssystemet, og at de øvrige Schengenregler skulle bringes i anvendelse i forhold til de nordiske lande den 25. marts i år.
Fra denne dato vil personkontrollen ved Danmarks grænser til de øvrige Schengenlande, de såkaldte indre grænser,
blive ophævet.
Det får særlig betydning ved Danmarks grænse til Tyskland, men det får også praktisk betydning i bl.a. Københavns Lufthavn i Kastrup og i Billund Lufthavn, hvor rejsende fra de øvrige Schengenlande ikke længere vil få kontrolleret deres pas ved ankomsten.
Til gengæld vil politiet fremover skulle gennemføre en grundig kontrol af rejsende til og fra lande, der ikke deltager i Schengensamarbejdet.
Som et led i Danmarks indtræden i det praktiske Schengensamarbejde vil antallet af politifolk, der udfører kontrol ved de ydre grænser,
blive forøget med 150 mand.
Det sker med henblik på kontrollen i Københavns Lufthavn i Kastrup og i Billund Lufthavn.
Ophævelsen af den nuværende paskontrol ved Danmarks grænse til de øvrige Schengenlande, herunder ved grænsen mellem Danmark og Tyskland,
medfører ikke, at politiet ikke længere skal gennemføre politimæssige opgaver i grænseområderne.
De polititjenestemænd, der i dag er beskæftiget med paskontrollen ved den dansk-tyske landegrænse, vil i overensstemmelse med regeringens handlingsplan for den fremtidige kontrol i grænseområdet fortsat skulle gøre tjeneste i grænsepolitiafdelingen.
Grænsepolitiafdelingen vil herefter råde over ca. 150 politimænd; en tilsvarende grænsepolitiafdeling med 41 politifolk vil blive etableret på Lolland-Falster. Danmarks indtræden i Schengensamarbejdet frigør således politimæssige ressourcer, som vil kunne anvendes i en målrettet og effektiv indsats over for grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring.
Det vil hermed være muligt at bygge videre på de særdeles gode erfaringer med den eksisterende baglandspatrulje og forstærke denne indsats.
Man kan lidt provokerende spørge, om vi anvender politiets ressourcer bedst i forbindelse med paskontrol eller kriminalitetsbekæmpelse.
I stedet for at kontrollere, om lovlydige borgere har husket deres pas, bør vi sætte ind over for de kriminelle, og i stedet for at fokusere på grænseovergangsstederne bør vi i større udstrækning sprede politiets indsats over hele grænseområdet.
Det er netop det, der er lagt op til med regeringens handlingsplan for den fremtidige kontrol i grænseområderne.
Også efter Danmarks indtræden i det praktiske Schengensamarbejde den 25. marts i år vil politiet bekæmpe grænseoverskridende kriminalitet og illegal indvandring i grænseområderne.
Siden 1. januar har Danmark været tilsluttet Schengen Information System, og politiet er i fuld gang med at indlægge danske oplysninger i systemet.
Politiet er desuden begyndt at søge og anvende oplysninger, der er indlagt af de øvrige Schengenlande.
Bilen blev herefter ved politiets hjælp returneret til Tyskland.
I torsdags blev en ung norsk mand bragt ind til politivagten på Københavns Hovedbanegård, da han var blevet taget uden gyldig rejsehjemmel i et S-tog.
Ved et hurtigt tjek i Schengen Information System kunne politiet konstatere, at den unge nordmand var efterlyst af norsk politi som mistænkt i det formodentlig racistisk motiverede drab den 26. januar på en 15-årig dreng i Norge.
Fælden klappede, og den mistænkte er nu varetægtsfængslet i Danmark med henblik på udlevering til Norge.
Der er for mig at se ingen tvivl om, at vi med Schengen Information System og de øvrige dele af Schengensamarbejdet står godt rustet imod den grænseoverskridende kriminalitet og den illegale indvandring, og der er for mig at se heller ingen tvivl om, at lovlydige borgere vil opleve det som en lettelse, at vi ikke blot kan fastholde rejsefriheden i Norden, hvor vi har snart 50 års gode erfaringer med vores rejsefrihed, men også kan udvide den til at omfatte hele Schengenområdet.
Det er et godt grundlag at bygge videre på i det samarbejde, ikke kun det mellemfolkelige, men også det politiske, vi har i Europa.