runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-26:
Det er sådan, at jeg betragter Nordjylland som en meget væsentlig del af Danmark.
Jeg betragter den nordjyske befolkning som et meget flittigt folkefærd.
De har bare det samme problem som så mange andre har i Danmark, for vi ved
jo, at generelt set er der 1 million korttidsuddannede i Danmark, og der er 300.000, der er læse/stavesvage, det er der ifølge Arbejdsmarkedsstyrelsen. Derfor kan jeg ikke forstå, at nordjyderne - og folk i andre landsdele også, har vi hørt nu - skal straffes på baggrund af regeringens politik.
Regeringen vil gerne have, at folk skal i arbejde; vi ved, at nogle af de redskaber, der skal til, er, at de får uddannelse.
Så kan vi jo ikke forstå, at regeringen fører en politik, der sigter på, at de arbejdsløse ikke kan komme i gang, fordi de ikke kan få den nødvendige uddannelse.
Vi kan se, at regeringens politik på det her område betyder voldsomme nedskæringer, lige nøjagtig på det område, som regeringen selv har prioriteret så højt.
»Kan ministeren bekræfte, at Aalborg Handelsskole og AMU Nordjylland har fået udmeldt tilskudslofter for AMU-IT, der omregnet til elevuger betyder en nedgang i aktiviteten på mere end 40 pct. i forhold til den afholdte aktivitet på skolerne i 2. halvår 2001 og 1. halvår 2002?«
Skriftlig begrundelse
Pt. består mere end en tredjedel af arbejdsstyrken af kortuddannede, der ikke har nogen formel uddannelse ud over grundskolen.
Det sker både af hensyn til den enkelte, hvis værdi på arbejdsmarkedet øges med mere uddannelse, og af hensyn til ønsker om generel velstandsstigning og fastholdelse i samfundet: Uddannelse er den absolut vigtigste konkurrenceparameter, vi har.
AMU-IT-kurserne giver mulighed for, at voksne kortuddannede kan tilegne sig eller opkvalificere IT kundskaber.
IT kundskaber er i dag en væsentlig forudsætning for en lang række af jobfunktioner, og mange ledige vælger da også netop AMU-IT-kurser i forbindelse med de 6 ugers selvvalgt uddannelse.
På den baggrund og som følge af skolernes tilbagemeldinger om udmeldte tilskudslofter, frygtes det, at udbuddet af AMU-IT-kurser i Nordjylland, som i andre dele af landet, begrænses markant i forhold til referenceåret, så færre ledige og kortuddannede får adgang til kompetencegivende IT-kurser.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Altså hr. Thomas Adelskov bad mig svare på indholdet af finansloven 2004, og da den ikke er udarbejdet endnu, har jeg ingen jordisk chance for at svare på hr. Thomas Adelskovs spørgsmål, og derfor henviste jeg til finansministeren, som jeg vil opfordre spørgeren til at rette spørgsmålet til. Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg er meget ked af, at mine svar bliver opfattet på den måde, som de tilsyneladende gør, i og med at jeg sådan set har forsøgt at udvise venlighed over for Folketinget ved at begrunde svaret.
For hvis jeg svarede på spørgsmålet, kunne jeg nøjes med blot at svare ja.
Det går jeg ud fra at fru Lissa Mathiasen også ville finde utilfredsstillende.
Jeg bliver spurgt, om jeg kan bekræfte osv., osv., og så kunne jeg svare ja og sætte mig ned, men det mener jeg ikke er meget fremkommeligt, heller ikke set i lyset af, at spørgsmålet sådan set i den sammenhæng er misvisende.
Ja alene ikke er et svar.
Derfor har jeg forsøgt at redegøre for, hvorfor et ja alene ikke er et svar, og det er jeg meget ked af at Folketingets medlemmer opfatter som en uvenlighed.
Det er faktisk ment som det modsatte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Jeg kan forstå på fru Lissa Mathiasen, at hun ikke får svar på det, hun spørger om.
Når jeg så spørger ind til ministerens svar - for det var faktisk ministeren, der nævnte, at regeringen havde stoppet den tidligere regerings skatteskrue, og at det var regeringen, der havde indført brugerbetaling som en del af finansieringen dertil - får jeg at vide af undervisningsministeren, at det har undervisningsministeren ikke nogen mening om
; det skal jeg spørge finansministeren om.
Dermed må jeg jo så konkludere, at undervisningsministeren i dag ikke vil afvise, at med den næste finanslov, vi ser fra denne regering, vil der komme yderligere brugerbetaling, eventuelt på AMU, eventuelt på helt nye områder, hvor regeringen endnu ikke har indført høj brugerbetaling.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Jeg vil godt sige, at jeg synes, det er meget utilfredsstillende, når der bliver stillet nogle spørgsmål med en meget klar tekst, at ministeren så vælger i dag at komme og give et andet svar end det, vi rent faktisk har spurgt til.
Vi har ikke spurgt til regelgrundlaget.
Det er vi helt på det rene med.
Det er skolerne også.
Det er arbejdspladserne også.
Men det lyder, som om ministeren ikke er klar over, at når vi taler it-uddannelserne, så taler vi altså ikke om nogle fancy kurser på et højt niveau.
Vi taler om it, som giver grundlæggende færdigheder, grundlæggende færdigheder, som på næsten enhver arbejdsplads er nødvendige for at kunne bestride sit job.
Jamen lige nøjagtig det her er en af de grundlæggende færdigheder, medarbejderne skal have for at kunne bevare tilknytningen til arbejdspladsen.
Hvad er så ideen med, at man pludselig siger, at nu skal halvdelen skæres bort?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Altså jeg tror nok det sidste tillægsspørgsmål var noget i kanten af det, jeg egentligt er blevet spurgt om her.
, da det ikke er mig, der fremlægger finansloven.
Så vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg giver
ikke nogen løfter her.
Jeg forsøger at redegøre for, hvad der er regelgrundlaget for, at der er udmeldt lofter.
Jeg forsøger også at redegøre for, hvad der er målet med regeringens politik på det her område, nemlig at vi søger et mere efterspørgselsstyret system, men at vi er i en introduktionsfase; altså loven blev vedtaget sidste forår, og det er nye styringsredskaber, som er blevet bragt i anvendelse, og som er ved at blive bragt i anvendelse. Så vil jeg gerne understrege over for hr. Carsten Hansen, at jeg betragter bestemt ikke it som spild af tid.
Jeg understregede også, at mit ordvalg i svaret før til hr. Carsten Hansen var på grænsen af, hvad jeg egentlig selv anvender, men som andre anvender i den her sammenhæng, at
nogle i visse sammenhænge betragter det som spild af tid, hvis den uddannelse, man får, ikke er målrettet mod det behov, man har.
Så vil jeg sige til hr. Carsten Hansen, der spørger: Hvorfor lige præcis de områder, som er meldt ud?
Det er ikke noget, jeg bare sådan selv har fundet på ud af den blå luft.
Det er selvfølgelig noget, som er drøftet med AUF-bestyrelsen og på den baggrund er blevet udmeldt.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Det, der får mig til at spørge lidt mere ind til dette, er, at ministeren sagde noget med, at den nuværende regering havde fjernet den skatteskrue, som den tidligere regering havde indført.
Er det sådan at forstå, at det er regeringens erklærede politik, at skattestoppet skal finansieres via brugerbetaling på VUC, via brugerbetaling på AMU-centrene, via fordobling af bruger- og deltagerbetalingen under folkeoplysningen?
Hvis det er nogle af vejene, man i de 2 første finansår har finansieret skattestoppet med, vil ministeren så løfte sløret for, nu hvor vi diskuterer brugertaling, hvad de næste brugerbetalingsområder, som vi kan vente at se i den finanslov, som skal gælde for 2004, vil være?
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Jeg vil godt bore lidt i det med AUF-bestyrelsen og -rammen.
Man kan spørge sig selv, hvad det så bliver grebet ud af.
Det er ministeren, og det er regeringen, der prioriterer, således at man hverken i Nordjylland, i Kolding eller på Vestfyn kan få it-kurser, fordi de er brugt op for resten af året, fordi virksomheder og uddannelsesinstitutioner har prioriteret på forhånd, således at de arbejdsløse rammer loftet, banker hovedet mod loftet, kan man nærmest sige, i desperation efter at få nogle grundlæggende kompetencer, som er nødvendige i erhvervslivet.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
For 1 år siden fremlagde VK-regeringen sin første finanslov.
Ved den lejlighed blev der også diskuteret yderligere trafikinvesteringer, og i den forbindelse dukkede de første ord om, at regeringen ville komme med en trafikinvesteringsplan, op.
På det tidspunkt fik vi at vide, at den ville komme i april-maj måned.
Der ventede vi og så frem til den trafikinvesteringsplan.
Efterfølgende fik vi at vide, at den ville komme inden sommerferien.
Det blev sommerferie, og vi fik at vide, at den ville komme i forbindelse med finansloven.
Finansloven blev fremlagt, der kom ikke nogen, og jeg kunne blive ved med at sætte datoer for de gange, vi har hørt, at trafikinvesteringsplanen kom, og hver gang har man brugt det til at udskyde eventuelle debatter om trafikinvesteringsprojekter i hele landet.
Nu er trafikinvesteringsplanen så kommet fra regeringens hånd, og for at citere Venstres gruppeformand i Vestsjællands Amt så er det en elendig trafikplan.
Jeg vil godt spørge trafikministeren: Hvorfor har man ikke taget problematikken op omkring rute 23, altså ruten ud til Kalundborg, den, der i daglig tale hedder skovvejen?
Hvorfor er den overhovedet ikke nævnt og omtalt i trafikinvesteringsplanen?
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Tak for spørgsmålet.
Regeringens helt overvejende formål med de i investeringsplanen foreslåede investeringer på trafikområdet er, at planen skal bidrage til at opfylde regeringens målsætning om øget vækst og velfærd.
Når hr. Thomas Adelskov siger, at vi har udskudt den - det er tre gange, vi har udskudt den eller rettere sagt to, tredje gang gennemførte vi den - så er det simpelt hen, fordi der var usikkerhed omkring nogle af tallene.
Og jeg ville være ked af at fremlægge en investeringsplan af den størrelse og så kunne konstatere, at budgetterne skred. Det er derfor, vi har udskudt den.
Det drejer sig specielt om Ring III omkring København, hvor der var en meget stor afvigelse, som jeg gerne ville have præciseret.
Men ellers er indholdet i øvrigt det samme, som det ville have været første gang, stort set.
Investeringsplanen er regeringens udspil til de kommende års investeringer, som jeg gerne vil drøfte i en bred politisk kreds, for jeg kan godt lide at lave brede forlig.
Jeg går ud fra, at hr. Thomas Adelskov og hans parti vil være indstillet på en sådan drøftelse.
Regeringen har undervejs i processen overvejet mange projekter.
I prioriteringen af projekterne har regeringen lagt vægt på følgende problemstillinger: Vedligeholdelse af de allerede foretagne investeringer, trængselsproblemer, sammenhæng i landet og sammenhæng i det internationale perspektiv.
I investeringsplanen indgår således udbygningen af Holbækmotorvejen Fløng-Roskilde som et projekt, hvor regeringen vil udarbejde beslutningsgrundlag, og vi er i gang med at lave VVM-undersøgelse.
Skovvejen er ganske vist af en meget varieret standard, men med de firesporede strækninger har store dele af strækningen god fremkommelighed.
Vejdirektoratet følger løbende trafik- og uheldsudviklingen på statsvejene og har netop igangsat en nærmere gennemgang af trafikuheldene på skovvejen.
Gennemgangen vil vise, om der er grundlag for at afhjælpe eventuelle sikkerhedsmæssige problemer.
Det har der altså ikke været indikationer for i øjeblikket.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Jamen jeg venter spændt på at høre den fulde forklaring på, hvorfor man har valgt fuldstændig at se bort fra rute 23 og de problemer, der er på rute 23.
Jeg har jo noteret mig i trafikinvesteringsplanen, at man, f.eks. når det drejer sig om nogle af de midtjyske trafikinvesteringer, så anvender - og det hørte jeg ikke ellers i opridsningen af kriterierne - erhvervsudviklingen i Midt- og Vestjylland som et argument for at udbygge vejstrækningen, altså rute 18 derovre.
Det er sådan set derfor, det undrer mig lidt, at man egentlig ikke, når man har et vejprojekt, som faktisk understøtter en voldsomt stor erhvervsudvikling som på Kalundborgegnen, hvor der jo er store virksomheder som f.eks. Novo, hvor der er utrolig tung trafik som følge af færgen mellem Århus og Kalundborg, går ind og prioriterer også bare at afvikle en del af den meget tunge trafik, der er, og den store trafikbelastning, der er på en del af skovvejen, som jo er utrolig belastet, som er utrolig snæver og utrolig lidt fremkommelig.
»Vil ministeren redegøre for, om regeringen har valgt at udskyde udbygningen af rute 21, Holbæk-Vig, til efter 2012, samt hvilke objektive kriterier ministeren har truffet beslutningen ud fra i forhold til valget af og opgraderinger af andre strækninger frem mod 2012?«
Bertel Haarder (V), 2003-02-26:
Hvis jeg var hr. Søren Krarup og hr. Peter Skaarup, ville jeg sige nøjagtig det samme, som de siger her i dag.
Jeg ville læne mig tilbage og sige: Nu håber jeg sandelig, at den regering får sendt nogle af de afviste hjem, for det har vi aftalt skal ske uden unødigt ophold, og der er ikke kommet ret mange hjem endnu.
Derfor forstår jeg fuldt ud, at jeg skal stå til regnskab for, at der indtil nu ikke er sket tilstrækkelig meget.
Det synes jeg er helt i orden.
Men jeg må komme med ikke en forklaring, men et element, som man lige skal tage med i betragtning: Udlændingestyrelsen har faktisk rejst sager om hjemsendelse over for nogle afghanske flygtninge, som havde fået asyl.
Sagerne blev rejst ud fra den betragtning, at når der bliver fred i hjemlandet, skal jo også flygtninge, som har fået asyl, sendes hjem, men det blev stoppet helt og aldeles i Flygtningenævnet, og det ligger jo uden for regeringens rækkevidde.
Det skal det også.
Det er uafhængigt, det bygger på en vurdering af, om folk kan komme hjem nogenlunde risikofrit.
Det skal lige med i
billedet
Derfor er det vigtigt, hvad fru Anne-Marie Meldgaard siger, at få disse vurderinger af, om der i hvert fald i dele af Afghanistan er sikre forhold, så man kan vende tilbage, også fordi fru Elisabeth Arnold har fuldstændig ret i, at det i enhver henseende er bedst at få folk til at rejse frivilligt.
Det er langt det billigste, men det er også med hensyn til deres repatriering og i det hele taget den følelse, de kommer hjem med, langt det bedste, at det sker frivilligt.
Men hvis man skal få det til at ske frivilligt, så er man nødt til at reservere sig brugen af tvang.
Sådan er det desværre, og det hænger sammen med det, hr. Peter Skaarup nævner, at der er mange flygtninge, der gerne vender tilbage til Afghanistan, men det kniber gevaldigt med dem, der er i Danmark, og det er jo nok, fordi det måske er lidt bedre at være flygtning i Danmark end så mange andre steder.
Sådan lever vi i en broget verden.
Det er ikke så let, men jeg forstår alle de spørgsmål, jeg har fået, og jeg er sådan set enig med samtlige spørgere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Det er korrekt forstået, medmindre hr. Adelskov og hans parti er så stærke under forhandlingerne, at de kan bløde op for det her.
Det er jo de forhandlinger, jeg har inviteret til, så der kunne vi jo starte. Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Jeg er sikker på, at formanden udmærket kan holde styr på, hvor mange gange jeg har ordet i en sag.
Borgerne på Vestsjælland kan heller ikke regne med, at der sker noget på skovvejen, strækningen rute 23, før efter 2012.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
I hver eneste plan, på hvert eneste budget en minister laver, tror jeg, han gerne ville lave noget mere.
Men når vi afsætter 26 mia. kr. - det er jo et fantastisk stort beløb - så er det altså inden for de rammer, vi har fået plads til de ting, vi har lavet her.
Havde vi haft 52 mia. kr., så det sandsynligt, vi også kunne være kommet igennem med hr. Adelskovs projekt.
Men der er en ramme for alle, og selv om hr. Adelskov nu får ordet for femte gang, så må jeg sige: Jeg kan ikke komme videre med svaret.
Jeg har svaret så mange gange på det samme spørgsmål.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Så må jeg spørge igen.
Der er andre projekter i trafikinvesteringsplanen, hvor der heller ikke er lavet projekteringslov, anlægslov, men hvor man har afsat det fulde beløb til at gennemføre strækningen, hvad enten det er vej eller bane.
Så vil jeg godt spørge: Hvorfor har man valgt at gøre det på nogle strækninger og ikke på andre strækninger?
Hvorfor agter man i denne her situation udelukkende at afvente hele projekteringsfasen, hvor man sagtens kan anvende midler 200-400-600 mio. kr. til andre vej- eller togstrækninger i landet, som i lighed med Nordvestbanen heller ikke er undersøgt tilstrækkeligt, inden man har afsat midlerne?
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at der ikke er nogen forskel på det, kulturministeren siger i sit indlæg, og så det, jeg siger her.
Jeg har sagt, at vi sætter undersøgelser i gang, og at vi prøver at se på projektering af dobbeltsporet.
Det er det, vi gør, og det er så langt, vi kan komme i første omgang.
Når vi har det resultat, tager vi stilling til, hvornår vi eventuelt kan finde penge til at lave det andet projekt.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Så er der noget, jeg ikke helt forstår.
Trafikministerens kollega, hr. Brian Mikkelsen, der er kulturminister, havde et læserbrev i den lokale presse her i forgårs, og af det læserindlæg fremgår det - det er endda overskriften: »Det længste, vi kunne komme«.
Det her har altså været en trafikinvesteringsplan, der har været til forhandling i regeringen, og kulturminister Brian Mikkelsen mente, at det var det længste, han kunne komme for at få de lokale vestsjællandske trafikinvesteringer med.
Nu får jeg at vide af trafikministeren, at det er af helt andre årsager.
Det er altså ikke, fordi det handler om, hvor langt man kunne komme i den givne forhandlingssituation.
Det er sådan set et spørgsmål om, at man vil have undersøgt sagen helt til bunds i nøjagtigt dette ene projekt, og ikke i alle de andre projekter.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Svaret er det samme, som jeg gav før.
Og mere er der ikke at sige om det.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Det, der undrer mig, er sådan set, at man jo sagtens, og det står jo ganske fint i alle argumenterne for at gå i gang med dobbeltsporet mellem Lejre og Vipperød, de er sådan set i planen, ville kunne lave 20-minutters drift.
I dag har man to tog i timen.
Det er altså ikke, fordi man kan kalde det to tog i timen, det er i praksis forreste og bageste vogn.
Det, der så undrer mig, er, at man kan lave andre projekter som Hobro-Aalborg, som rent faktisk er en dobbeltsporet bane, hvor der kører færre passagerer, end der gør på Lejre-Vipperød.
Der kører 7.300 på Hobro-Aalborg, der kører 8.500 passagerer på den enkeltsporede bane mellem København og Holbæk, altså mellem Lejre og Vipperød.
Hvorfor har trafikministeren prioriteret, som han gjorde?
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Jeg tager den langsomt én gang til.
For at vi kan igangsætte et sådant projekt af den størrelse, det koster i øvrigt 900 mio. kr. eller deromkring, så er vi nødt til at lave en grundig undersøgelse og projektering af et dobbeltspor.
Og det er det, vi har afsat 20 mio. kr. til.
Så man kan da ikke sige andet, end at vi er gået i gang.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Spørgsmålet synes sådan set at være rimelig enkelt, forstået på den måde at det er lige før, spørgsmålet lyder: Indebærer det, at regeringen agter at igangsætte anlægsarbejdet på Nordvestbanen, altså dobbeltsporet mellem Lejre og Vipperød, inden 2012?
Og det synes jeg sådan set trafikministeren overhovedet ikke svarede på i sin redegørelse.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Et flertal af Folketingets partier har aftalt, at der skal gennemføres undersøgelse og projektering af dobbeltspor på Nordvestbanen mellem Vipperød og Lejre.
Den aftale står vi ved, og der er derfor i investeringsplanen afsat 20 mio. kr. til gennemførelse af en sådan projektering.
Det siger sig selv, at vi må afvente resultatet af de nærmere undersøgelser om projekteringsarbejdet, før vi kan sige noget konkret om tidspunktet for realisering af projektet.
Men hr. Thomas Adelskov vil notere sig, at det er nævnt i investeringsplanen.
Vi ved jo ikke, hvilke forhold der bliver afdækket her, og hvordan udnyttelsen af dobbeltsporet hænger sammen med forbedring af kapaciteten mellem København og Roskilde.
Der skal de samme partier finde den mest hensigtsmæssige anvendelse af de 800 mio. kr., som bliver tilovers fra projektet »S-tog til Roskilde«, som hr. Adelskovs parti jo er - eller var - stærkt involveret i.
Som udgangspunkt er regeringen positivt indstillet over for at se på den efterfølgende realisering af projektet, i hvert fald en første etape af det.
Og det er det, som ligger i planens formulering om at fremme projektet på længere sigt.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
»Vil ministeren redegøre for, om trafikinvesteringsplanens formuleringer om Nordvestbanen som et af mange »projekter, regeringen vil fremme på sigt«, indebærer, at regeringen agter at igangsætte anlægsarbejdet inden år 2012?«
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Jeg kan bekræfte, at dette her er regeringens endelige udspil
til forhandling.
Jeg nævnte for femte gang nu trængselsproblemer.
Jeg nævnte også i min indledning, hvordan sammenhængen inden for landet ser ud.
Og der kan da godt være eksempler, som hr. Adelskov siger, hvor der kører færre, men det kan så være, fordi der er en sammenhæng til andre trafiksystemer.
Hr. Thomas Adelskov ved jo f.eks. godt, at der i Nordjylland findes motorveje, hvor der er mindre trængsel, end der er på denne her vej.
Det er da korrekt.
Men hr. Adelskov ved jo også nøjagtigt, hvorfor disse motorveje er bygget. Det var jo en del af Storebæltsforliget i sin tid.
Det skyldtes jo et meget stærkt pres fra Socialdemokratiet.
Det var da godt, at vi betalte den pris, for Storebæltsforbindelsen er jo en kanonsucces.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
Det vil sige, at trafikministeren mener, at der er flere trængselsproblemer på andre af de strækninger, som er nævnt i trafikredegørelsen, end f.eks. på det sidste stykke af skovvejen, dér, hvor det er en smal tosporet landevej, hvor der kører utrolig tung trafik fra både færge og ned til Novo?
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Så jeg tror, at der vil være grund til at tage op til overvejelse igen, om det her nu er regeringens endelige udspil til forhandling.
Flemming Hansen (KF), 2003-02-26:
Jeg tror, at hr. Thomas Adelskov selv må kunne høre, at den argumentation, han bruger her, kan man bruge over hele landet om steder, som ikke står på trafikplanen.
Det er jo ganske naturligt, at man spørger: Jamen hvorfor står vi der ikke, når alle de andre står der?
Nu gentager jeg så for fjerde gang - vi kan godt sådan blive ved: Trængselsproblemer er en væsentlig del af de parametre, vi vælger ud fra.
Et andet problem er: Hvordan er den nuværende strækning?
Og den nuværende strækning er faktisk ikke så dårlig.
Der er to spor i hver retning flere steder på ruten, og vi mener, at den fungerer ganske godt.
Thomas Adelskov (S), 2003-02-26:
I den lokale debat og i den lokale offentlighed rejser spørgsmålet sig jo: Hvorfor?
Hvad er det, der får regeringen og trafikministeren til at prioritere, som regeringen og trafikministeren prioriterer?
Hvad er det, man ikke kan levere i Kalundborg, som man kan levere andre steder?
Nu hørte jeg jo trafikministeren før referere til et brev, han havde fået fra borgmestrene i trekommunesamarbejdet Storstrøms, Vestsjælland og Roskilde, men jeg er også bekendt med det brev.
Jeg er også bekendt med, at Kalundborg Erhvervsråd og borgmestrene faktisk langs hele skovvejen har bakket op omkring en henvendelse til trafikministeren og en trafikredegørelse for Kalundborgområdet, hvor jeg og andre folketingsmedlemmer var til stede ved præsentationen, og ved debatten om de trafikale prioriteringsønsker, man havde derude.
Det, jeg sådan set spørger trafikministeren om, er: Hvorfor vælger man ét projekt og ikke et andet?
Jeg er sådan set ikke interesseret i på nuværende tidspunkt, at trafikministeren skal tilkendegive alle mulige forhandlingsresultater, men jeg synes dog, at det er rimeligt, at borgerne i det nordvestsjællandske får at vide, hvorfor man overhovedet ikke vælger at medtage endsige nævne Kalundborg i redegørelsen, hvor man altså andre steder kan mene, at man vil anlægge en firespors motorvej af hensyn til en eventuel erhvervsudvikling, som man tror kan komme som følge af asfalt.