runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Vi har jo behandlet – jeg skulle ikke sige »vi« – forslaget før, og jeg vil også henvise til fru Anne Baastrups ordførertale, dengang forslaget sidst blev behandlet, og vil kun knytte nogle få bemærkninger til det i øvrigt.
I fru Anne Baastrups førstebehandlingsindlæg blev der også rejst en række af de problemer, der er i forhold til et regelsæt som det, der lægges op til her.
Jeg vil nævne et par af dem her og også bede om, at vi får nogle præciseringer, og jeg vil også stille et enkelt spørgsmål.
Med hensyn til hele spørgsmålet omkring fingeraftryk, som det jo også fremgår der har været en række kritiske bemærkninger om i en række høringssvar, vil jeg gerne, at vi i udvalgsarbejdet gennemgår nogle af de kritiske bemærkninger og også de svar, som er givet fra Integrationsministeriet, sådan at nogle af de indvendinger, der har været rejst, og som jeg godt kan følge et langt stykke hen ad vejen, bliver fjernet, ved at vi får nogle præciseringer ind i det beretningspapir, der bliver skrevet.
Det andet er knyttet til den bestemmelse om, at andre end Rigspolitichefen kan videregive oplysninger.
Det er præciseret i svarene, at det er Datatilsynet, der fører tilsyn med det her.
Det er også præciseret, at man skal indhente en udtalelse fra Datatilsynet, hvis andre end Rigspolitichefen skal videregive oplysningerne.
Jeg synes selv, det er et ganske kritisk punkt, og jeg er faktisk ikke tryg ved det, ministeren har svaret indtil nu på det her punkt.
Så jeg vil anmode om, at vi får en drøftelse i udvalget om, hvordan vi kan få en større sikkerhed.
Derfor rejser jeg i hvert fald den problemstilling og vil gerne have, at vi på en anden måde, end det er oplyst indtil nu, får sikkerhed for, at man ikke bare kan viderebringe oplysningerne, og at andre instanser ikke bare kan viderebringe oplysningerne.
Jeg synes faktisk, det er noget, Folketinget skal inddrages i.
Jeg synes ikke, det er noget, ministeren bare kan gøre ved en henvendelse til Datatilsynet.
Så vil jeg sådan overordnet sige, at vi jo er nødt til i Europa at få koordineret vores indsats her, hvor vi har fælles problemer i tilknytning til flygtninge, og det her er en af de ting, man er kommet langt med.
Derfor vil jeg så anbefale, at SF siger ja til en aftale, men vi skal have præciseret nogle ting, og jeg vil gerne have sikkerhed for, at man ikke bare lader den ret til at videregive oplysninger gå videre til andre, uden at Folketinget er inddraget.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-04:
Da det er en genfremsættelse, er det også begrænset, hvad jeg vil sige.
Jeg synes udelukkende, at det er fornuftigt, at vi tilslutter os det europæiske fingeraftryksregister, Eurodac, ligesom jeg også synes, det er både fornuftigt og også nødvendigt, at vi tilslutter os Dublinforordningen, der jo sikrer, at en ansøger af asyl i et af de tilsluttede lande alene behandles i ét land.
Så må vi bare håbe, at det er muligt at få en parallelaftale, som vi jo bliver nødt til at bede om, fordi vi har forbehold på det retlige område.
Men fra konservativ side kan vi helt tilslutte os forslaget.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Jeg er da glad for, at EU-begejstringen ikke har fået SF til at forholde sig fuldstændig ukritisk til alt, hvad der kommer fra EU.
Det er jo godt, det vil vi selvfølgelig hjælpe SF med at holde fast i.
Derfor vil vi også indgå seriøst i det her udvalgsarbejde med udgangspunkt i nogle af de indvendinger, hr. Steen Gade har haft, og som muligvis den radikale ordfører også havde.
Det er klart.
Det vil vi gøre, selv om vi grundlæggende er imod den tankegang, der ligger bag det her lovforslag.
Kort fortalt handler det jo om, at det vigtigste formål med asylpolitik og flygtningepolitik i Europa er at reducere antallet af flygtninge, der kommer ind i Europa.
Det handler om at få bygget muren og få gjort den stor og stærk.
Jeg har fulgt folketingsdebatterne herinde, og jeg har faktisk aldrig set hr. Jesper Langballe være begejstret, uden at han havde en fantastisk god grund til det.
Så man skal være meget opmærksom på, at når hr. Jesper Langballe er begejstret, er der grund til at være bekymret.
Det er det, politikken går ud på, og den er vi grundlæggende imod, og derfor kan vi heller ikke medvirke til at få vedtaget det her lovforslag.
Men det skal ikke forhindre, at vi som sædvanlig skal være uhyre grundige under udvalgsbehandlingen.
Det er jeg sikker på at jeg roligt kan love, eftersom der også sidder et andet medlem af Enhedslisten end mig i det udvalg.
Jens Kirk (V), 2005-03-04:
Nu nævner hr. Kristen Touborg, at det er § 3jord.
Er den ikke vokset op til det, fordi den har ligget i lang tid?
Og er det ikke at tage lidt store ord i munden at sige, at al den jord, hr. Kristen Touborg henviser til, er surbundsjord?
Jeg skal lade være med at nævne lokaliteten.
Ole Glahn (RV), 2005-03-04:
Det Radikale Venstre er positive over for principperne i dette lovforslag.
Vi synes, det er vigtigt, at man finder en mere hensigtsmæssig måde at administrere lovgivningen på, og vi synes også, det er vigtigt at øge mulighederne for at få en jordpulje, så man kan tilbyde jordbrugere erstatningsjord i forbindelse med naturgenopretningsprojekter.
Det er jo interessant, at det er blevet mere dominerende end spørgsmålet om, hvorvidt man skal lave forskellige arronderingsog jordudskiftningsprojekter.
Vi synes også, at videreførelsen af statussen for mulighed for at pålægge forkøbsret til frijord og jord til erhvervelse af kolonihaver er vigtig.
Vi synes nemlig, det er vigtigt, at kolonihavernes jord forbliver i statseje, og at man dermed har et lejeforhold.
Vi synes også, det er vigtigt, at der på dette område tilstræbes så stor frivillighed som muligt.
Det er også det, lovforslaget lægger op til, så vi går positivt ind i de forhandlinger, som ligger foran os, og vi har noteret os, at de høringssvar, der er givet, er overvejende positive.
Jens Kirk (V), 2005-03-04:
Venstre hilser forslaget om en sammenskrivning af jordfordelings- og jordkøbsloven med tilfredshed.
Vi synes, det er godt, at vi nu prøver på at skaffe noget puljejord til rådighed, når ejendomsarronderingen og -strukturen skal forbedres.
Ligeledes har det jo vist sig, at jordfordelingsloven med fordel kan anvendes i forbindelse med naturgenopretning, naturpleje, skovtilplantning, rekreative områder og større anlægsprojekter.
Yderligere finder vi det godt, at hjemmel til at pålægge forkøbsret for staten til frijord videreføres, at hjemlen til køb af jord til kolonihaveformål også videreføres, og at begrebet varigt kolonihaveområde bibeholdes.
Det kan yderligere tilføjes, at vi finder det godt, at opgaven i forbindelse med jordfordelinger helt eller delvis kan udlægges til private.
Venstre kan tilslutte sig lovforslaget og vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Jeg ville godt spørge Venstres ordfører i forbindelse med statens forkøbsret: Er det Venstres opfattelse, at den administreres på en rimelig måde i øjeblikket?
Det, jeg tænker på, er, at det tilsyneladende er sådan, at for rekreative arealer, der har meget lille landbrugsmæssig værdi eller slet ingen landbrugsmæssig værdi, gør staten alligevel forkøbsretten gældende og forhindrer dermed alle andre end landmænd i at overtage rekreative arealer i vort land.
Jens Kirk (V), 2005-03-04:
Tak til hr. Kristen Touborg for spørgsmålet.
Nu er det sådan, at når vi ønsker det der bibeholdt, er det, fordi vi jo ikke ønsker fjerneje her i landet.
I de tilfælde, ordføreren for SF henviser til her, må vi nok indrømme, at der kan være en forskel på, om det er hele arealet, der måske er mest til natur, og noget andet, der er til dyrkningsmæssige formål.
Det er måske her, vi – inden man gør disse jorder klar til salg – skulle ind og kigge lidt på, om de skulle deles op, så vi siger, at vi får det naturlige som naturareal og det andet som dyrkningsareal.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Jeg vil godt vejlede Venstres ordfører lidt på det her område, for i den eksakte sag har jordfordelingskontoret rent faktisk meddelt, at det ikke er et spørgsmål om fjerneje, der er baggrunden for, at man har opkøbt jorden her.
Det har de ganske vist tidligere meddelt telefonisk til køberen, men fakta er, at den skriftlige begrundelse ikke omfatter fjerneje.
Men jeg vil så godt sige, at jeg opfatter Venstres forslag sådan, at der åbnes op for en mulighed for, at rekreative arealer ikke bliver opkøbt af staten, at forkøbsretten ikke bliver gjort gældende der.
Jeg vil da gerne høre, om det er rigtigt forstået, for så ville den her sag jo være endt helt anderledes.
I denne sag er der ikke skyggen af mulighed for dyrkning af jorden.
Jens Kirk (V), 2005-03-04:
Jeg kan sige, at i det konkrete eksempel, som undertegnede jo også har kendskab til, ved vi jo godt, at måske trefjerdedele af jorden er landbrugsjord, og måske en fjerdedel er rekreativt beliggende nær en å.
Det er måske nogle af de ting, man skulle gøre sig klart, når disse handler skal foregå: De skal klargøres inden, for ellers fanger bordet.
Men det er et område, jeg synes, vi skal prøve at kigge lidt nærmere på.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Jeg synes i lighed med Venstres ordfører også, at det på mange måder er et meget fornuftigt lovforslag, og jeg synes, at det er godt, at man forsøger at basere jordfordeling med tilhørende jordopkøb på en frivillig og reel deltagelse fra lodsejers side.
Men kunne det ikke godt være et problem i de tilfælde, som vi jo ser, hvor en enkelt lodsejer stiller sig imod og dermed forhindrer, at man gennemfører et meget omfattende og meget perspektivrigt naturprojekt?
Ville det ikke være en idé, at man i de tilfælde i de konkrete, afgrænsede sager havde mulighed for at bruge nogle tvangsmidler?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres ordførers svar på.
Jens Kirk (V), 2005-03-04:
Til det sidste vil jeg sige, at jeg i grunden tror, at der er midler nok til stede i de tilfælde her.
Men vi kan da overveje, om det andet ikke allerede er tilstrækkeligt indskrevet i loven.
Mette Gjerskov (S), 2005-03-04:
Socialdemokraterne er positive over for det fremsatte lovforslag.
Sammenskrivningen af de to love er jo et udtryk for modernisering og regelforenkling, som vi bestemt ikke kan have noget imod.
Det, vi finder mest positivt ved lovforslaget, er de miljømæssige aspekter, hvor der ud over grundvandssikring også er lagt vægt på naturog miljøhensyn.
Og så er kolonihaverne skrevet ind i loven, hvilket vi selvfølgelig også er meget tilfredse med.
Fra socialdemokratisk side vil vi derfor gå positivt ind i udvalgsbehandlingen af loven, men vi skal samtidig understrege, at det er meget væsentligt, at vi med loven er med til at sikre de mere miljø- og samfundsmæssige interesser i det åbne land ud over selvfølgelig de oprindelige formål om forbedring af arronderingen og strukturen i landbruget.
Vi vil derfor under udvalgsbehandlingen lægge op til en drøftelse af tre områder, som vi gerne vil se nærmere på: For det første
spørgsmålet om forkøbsret i § 12; det er forkøbsret af frijord.
Jeg har hørt eksempler på, at ministeriet er gået ind og har brugt forkøbsretten til at opkøbe vådarealer, der i bedste fald kun kan bruges til lejlighedsvis afgræsning – arealer, der henligger uopdyrket som små naturoaser.
Ministeriet har herefter solgt arealerne videre med pålagt landbrugspligt.
I Socialdemokratiet er vi imod det, hvis ministeriet med jordfordelingsloven i hånden kan bruge forkøbsretten til en mere intensiv udnyttelse af arealer, som inden salget har en miljø- eller landskabsmæssig værdi.
Det skulle jo nødig gå sådan, at disse små naturoaser omdannes til udspredningssteder for landbrugets overskydende gylle.
For det andet er der spørgsmålet om anvendelsen af landdistriktmidler i medfør af denne lov: I hvor høj grad er det landdistriktmidlerne, der skal finansiere jordfordelingen, og er der sikret tilstrækkeligt med midler også til naturprojekterne?
Den tredje ting, vi gerne vil gå ind og drøfte, er spørgsmålet i § 26 om uddelegeringen af Direktoratet for Fødevareerhvervs opgaver til private.
Her giver vi altså i loven mulighed for, at private går ind og overtager det offentliges opgaver.
Det står ikke særlig klart i bemærkningerne, hvorfor der er behov for denne mulighed, eller hvornår den skal bruges.
Med de bemærkninger vil jeg gentage, at Socialdemokratiet ser frem til et videre arbejde med lovforslaget og går positivt ind i udvalgsbehandlingen.
Christian H. Hansen (DF), 2005-03-04:
Forslaget her har været behandlet i Folketingssalen en gang før, og derfor kunne man jo håbe, at nogle af de ting, man ridsede op i sin ordførertale dengang, ligesom var blevet printet ud af ministeren og så rettet i forslaget, for så havde det været lidt nemmere i dag.
Nu er vi så nødt til at nævne de ting en gang mere, og det gør vi så.
Vi er i Dansk Folkeparti enige i, at det er en god idé, at man lægger den her lovgivning sammen, men vi har stadig væk det synspunkt vedrørende § 19, stk. 4, om fonde, at det altså skal præciseres lidt mere her, således at der kommer til at stå det samme som i lov om landbrugsejendomme.
Vi nævnte det også ved den forrige førstebehandling, og vi har altså ikke ændret holdning på det felt.
Det er en ting, vi ønsker skrevet ind: en præcisering af det omkring fonde.
Der blev altså åbnet op for det.
Det er vi meget glade for at høre i Dansk Folkeparti, og det vil sige, som jeg kunne høre på de andre ordførere, at der så nu er samlet et flertal for, at vi får lagt det ind i loven under udvalgsarbejdet.
Jeg ved godt, at formanden nævnte, at vi ikke måtte gå ind i enkeltsager, men der er en sag fra Holstebrokanten, der interesserer mig meget, som man ville have kunnet undgå, hvis det, som hr. Jens Kirk var inde på, var skrevet ind i loven.
Så vi er i Dansk Folkeparti positive over for det her og meget positive over for de signaler, vi har fået fra Venstres side i dag.
Det er vi meget glade for.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Jeg vil godt lige være sikker på, at jeg forstår Dansk Folkepartis ordfører ret i forbindelse med debatten her i dag.
Jeg vil godt høre Dansk Folkeparti, om det er rigtigt forstået, at Dansk Folkeparti ser sådan på det, at man, når man fra statens side gør forkøbsretten gældende, går for stærkt ind i sagen, når der ikke er tale om dyrkningsjord, men altså rekreative arealer – at man der gør forkøbsretten gældende, selv om der reelt er meget lille landbrugsmæssig værdi i de arealer, man lægger hånd på.
Er det rigtigt forstået?
Christian H. Hansen (DF), 2005-03-04:
Jeg takker for spørgsmålet.
Allan Niebuhr (KF), 2005-03-04:
Lovforslaget her er jo en genfremsættelse af et tidligere fremsat lovforslag.
Alene når man læser lovforslagets formålsparagraf, tilsiger det vel, at forslaget burde have en let gang på jorden.
Næppe mange vil kunne gøre voldsomme indsigelser mod et forslag, der er så entydigt positivt.
Lovforslaget er en sammenskrivning af jordfordelingsloven og jordkøbsloven.
Der er tale om en klar modernisering, som er tiltrængt, og som skaber gode muligheder for at gennemføre bl.a. miljø- og naturprojekter i det åbne land, og det er alt sammen noget, som vi Konservative hilser velkommen.
Lovforslaget gør det langt enklere for det offentlige at købe og sælge jord, bl.a. i forbindelse med jordfordeling, og der åbnes ligeledes mulighed for, at der kan foretages jordkøb til jordpuljer.
Jordpuljer er en nødvendighed, hvis vi skal have et positivt medspil med de lodsejere, der bliver berørt i forbindelse med store arealkrævende projekter i det åbne land, for de giver mulighed for, at produktionsapparatet ikke forringes, og dermed får vi de langt mere positive lodsejere med i projekterne.
Lovforslaget omhandler også en lille niche i form af fastholdelse af kolonihaveloven fra 2001.
Begrebet varige kolonihaveområder bliver slået fast, og det betyder, at områder, der er udlagt som varige kolonihaveområder, ikke kan fjernes uden anvisning af erstatningsarealer, og at kun væsentlige samfundsinteresser skal kunne ligge til grund for, at de overhovedet skal fjernes.
Det er alt sammen noget, vi synes er utrolig positivt, og det er et meget positivt lovforslag, som vi fuldt ud kan støtte.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Jeg vil godt i lighed med de spørgsmål, jeg har stillet de andre ordførere, spørge De Konservative, om man finder, der er problemer i den måde, lovforslaget skal administreres på i forbindelse med erstatning ved forkøbsret, hvis der også er tale om rekreative arealer.
Faktisk er det vel ikke engang altid, jordfordelingskontoret har været ude at se arealerne, før man gør forkøbsretten gældende.
Allan Niebuhr (KF), 2005-03-04:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan ligesom den forrige ordfører sige, at jeg synes, der er noget, som tyder på, at der er noget, vi skal snakke om i det kommende udvalgsarbejde.
Det er vi åbne over for, og de forhold, der har ligget til grund for enkeltsager, er vi også villige til at drøfte i det kommende udvalgsarbejde.
Jens Kirk (V), 2005-03-04:
Til Enhedslistens ordfører vil jeg sige, at det nok er et område, hvor vi – hvis vi f.eks. kommer ud for et nyt Skjern Å-projekt, hvor der ligger 2 ha midt inde i den sidste ende, som man ikke kan gå ind til – skal ind og tænke på det, ordføreren taler om.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jeg kunne bare godt tænke mig, om ordføreren ville bekræfte, at der faktisk her er tale om, at den Dublinforordning, som altså er en EU-forordning, går videre end den Dublinkonvention, der lå før.
Der er altså tale om, at man simpelt hen går ind og siger, at man har nye bestemmelser om opretholdelse af familiens enhed i præasylfasen, at man sikrer kortere sagsbehandlingsfrister, og at man har nye bestemmelser om ansvaret for behandling af asylansøgere indgivet af mindreårige.
Så der er faktisk tale om, at man i EU går ind og sikrer bedre rettigheder, end man havde i den gamle konvention.
Vil ordføreren ikke bekræfte det?
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Nu er det jo sådan, at der ikke er ret meget frijord i Danmark i det hele taget, så der er ingen grund til at mene, at det ville få nogle meget store konsekvenser, selv om man gjorde det.
Men princippet for os er altså sådan set først og fremmest: Er det landmændene, der skal eje de rekreative arealer?
Skal man bruge statens penge til at sikre, at færre og færre landmænd skal eje større og større rekreative arealer?
Det er sådan set det, der er princippet for os, og det synes vi er ret interessant at kigge på.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jeg deler altså ikke den betagelse af hr. Jesper Langballe i den forstand.
Det, jeg egentlig bare ville have at vide, var, om ordføreren ikke vil bekræfte, at der her er tale om, at EU-forordningen sikrer bedre rettigheder end den gamle konvention, og om det ikke var noget, Enhedslisten burde overveje, når man tager stilling til sagen.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Jeg opfatter det som et lidt kunstigt forsøg på at fremkalde en uenighed, som ikke eksisterer.
Jeg tror da nok, man kan finde eksempler på udlændinge, som ikke vil lære dansk, men jeg ved såmænd ikke, om det er det, der er hovedproblemet.
Der vil jo altid være en stor gråzone, som ikke rigtig ser, at de har noget udbytte af at lære dansk og ikke rigtig kan forstå, hvorfor de skal bruge tid på det, og her mener vi, det er meget væsentligt, at der lægges det stærkest mulige pres på dem, for at de kan komme til at lære dansk – både af hensyn til landet som helhed og sandelig også af hensyn til de pågældende udlændinge selv.
Jeg vil gentage: Folk vil meget gerne lære dansk, men folk forventer også, at når de har lært dansk, er der en gevinst bagefter i form af arbejde og uddannelse, uanset om vi snakker om vores nye medborgere eller andre.
Det næste spørgsmål, jeg har til hr. Jesper Langballe, er: Hr. Jesper Langballe siger, at det bedste ville være, at man hjalp flygtninge/indvandrere i deres nærområde.
Det er rigtigt, at man kan hjælpe mange, hvis man har viljen til det, men vil Dansk Folkeparti være med til at forøge ulandshjælpen til de nærområder, vi snakker om?
Med hensyn til det første er det jo fuldstændig rigtigt, at når man har lært dansk, vil det være en stor fordel, hvis der står et arbejde til en bagefter, så man kan bruge sin danskundervisning til noget.
Men det kan jo ikke nytte noget bare at sige alt eller intet: Når der er for lidt arbejde at få, skal vi heller ikke lære dem dansk.
Så kommer vi aldrig nogen sinde videre, så derfor er det det rigtigste at starte med danskundervisning og presse mest muligt på.
Det ville der være mening i, i stedet for at vi forgylder fuldstændig tilfældige spontanflygtninge, der kommer hertil og bruger hjælpen på en uhensigtsmæssig måde.
Vi kunne hjælpe langt, langt flere ved at hjælpe dem i nærområderne.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Det er jo nok ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre synes, vi skal tage vores ansvar i verden og derfor også tage kvoteflygtninge.
Men jeg kunne godt tænke mig, nu hvor vi har fanget hr. Jesper Langballe en dag, hvor han er i godt humør, at spørge, om vi ikke kunne finde frem til et positivt fortegn.
Hvis det nu er sådan, at vi ved at lave nogle udvælgelseskriterier kunne finde frem til nogle, som det var relativt let at integrere – kunne vi så ikke udvide vores kvote og sige, at vi tager dem, som vi mener det vil være relativt let at integrere?
Jeg er glad for, at vi lever i et land, hvor enhver, der opholder sig i en flygtningelejr, vil være bedre stillet, selv hvis de havner på B- eller C-holdet i Danmark, men jeg synes, det kunne være interessant, hvis det var sådan – som jeg forstår intentionen bag forslaget er – at vi faktisk kunne finde frem til nogle, som er lette at integrere.
Skulle vi så ikke udvide vores kvote med dem, som vi relativt let kunne hjælpe, fordi de er nemme at integrere?
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Det var dog et utrolig hypotetisk spørgsmål.
For det første skylder spørgeren mig en begrundelse for, hvorfor vi skulle udvide kvoten.
En kvote er jo et fuldstændig fiktivt fastsat tal for, hvor mange vi vil tage i overensstemmelse med en fordelingsnøgle, som omfatter samtlige rige lande, og hvorfor det skulle være et mål i sig selv at udvide antallet af kvoteflygtninge, kan jeg simpelt hen ikke begribe.
For det andet: Hvad er det, der taler for, at hvis vi gjorde det, ville vi finde frem til nogle, som det var lettere at integrere?
Det er altså en meget skematisk og formalistisk og hypotetisk måde at stille tingene op på.
Vi skal tage vores del af kvoteflygtningene, men bestemt ikke flere end vi tager i forvejen, og vi skal kigge efter, at det er nogle, der har en chance for at slå sig igennem i Danmark.
Længere tror jeg ikke vi kan komme.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jeg ved ikke, om det var en fortalelse, men jeg forstod det sådan, at hr. Jesper Langballe ikke har nogen stor tiltro til, at man kan lave udvælgelseskriterier.
Det er vi heller ikke nødvendigvis overbevist om at man kan, og vi synes i hvert fald slet ikke, man skal gøre det på den måde, som er foreslået her.
Men jeg synes da, det vil være interessant at høre, hvorfor hr. Jesper Langballe mener, man skal gøre det, hvis han ingen tiltro har til, at man rent faktisk kan finde flygtninge i flygtningelejrene, som det er let at integrere.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet, og jeg forstår ikke indvendingerne.
Selvfølgelig tror jeg på udvælgelseskriterier, for ellers ville jeg da ikke støtte integrationsministerens lovforslag om udvælgelseskriterier, men hvorfor skulle det, at jeg støtter udvælgelseskriterier, være ensbetydende med, at jeg vil udvide kvoten?
Jeg begriber det ikke.