runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-03:
Jeg vil altså igen sige til ministeren: Jeg bider ikke på den der med, at Enhedslisten er presset af virkeligheden, at det her er specielt pinligt i modsætning til andre ting.
Det er, hvad ministeren siger, hver gang vi har de her diskussioner, og det kan man gå tilbage og slå op.
Så det er altså ikke noget, der overrasker os.
I et af de allerførste indlæg sagde jeg jo lige præcis, at vi var glade for, at antallet af folk, der blev isolationsfængslet, var halveret.
Ministeren ryster på hovedet.
O.k., jamen det sagde jeg altså i et svar til fru Dorte Bennedsen, som bekræftede det.
Jeg kan jo kun citere, hvad jeg selv har sagt, og det sagde jeg. Derfor fatter jeg simpelt hen ikke, hvorfor ministeren tager det frem nu, for vi synes, at det er positivt; vi synes, det er et skridt i den rigtige retning, men vi synes også, at man ikke er gået langt nok.
Det er det, vi arbejder for med de forslag, vi har fremsat, og der forsøgte vi så at udnytte en pludselig opstået stemning blandt en række politiske ordførere, og det er der så ikke kommet noget konkret resultat ud af; men det forsøger vi så nok også en anden gang.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-03:
Det er måske lidt synd at gå op, for nu fik fru Anne Baastrup pudset glorien ganske overordentlig meget, og så er det jo lidt synd at kaste sand på den fine, blanke glorie. Fru Anne Baastrup siger: Jamen hvis og når der kommer nye sager op, så kan vi jo få debatten.
Hvad er det, jeg som ordfører har sagt, hvad er det, andre har sagt?
Jamen når vi får ny viden, når vi får rapporten til september, når vi får evalueringen, ja, så vil vi drøfte det.
Jeg sagde også, at hvis vi undervejs til evalueringsresultatet netop gennem de årlige rapporter, vi får, bliver opmærksomme på, at det her går i en uønsket retning, så vil vi tage det op.
Al respekt for fru Anne Baastrups og Enhedslistens forslag, men det ville vi faktisk have gjort, også uden at de forslag her lå på Folketingets bord.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-03:
For et år siden havde vi grundige drøftelser her i Folketingssalen og også i Retsudvalget vedrørende isolationslovgivningen, og disse drøftelser førte som bekendt også til en stramning af lovgivningen.
Kristeligt Folkeparti mener, at isolationsfængsling i et vist omfang er nødvendig både af hensyn til politiets efterforskningsmuligheder og af hensyn til, at vidner ikke bliver påvirkede.
Men det er vores klare opfattelse, at det skal begrænses mest muligt, for man kommer ikke uden om, at isolationsfængsling, uanset hvem arrestanten er, kan have stærkt negative konsekvenser fysisk, men især psykisk.
Det var også derfor, vi sidste år indtog den holdning, at når det særligt gælder spørgsmålet om isolationsfængsling af børn og unge under 18 år, så mener vi, at den under ingen omstændigheder skal finde sted, også fordi vi ikke mener, at det harmonerer med bestemmelserne i FN's børnekonvention.
Der går der i hvert fald en helt klar grænse for Kristeligt Folkeparti.
Men netop fordi vi havde den meget grundige debat sidste år, og retsplejeloven på det punkt ikke har virket særlig længe, selv om vi allerede har set konsekvenserne - positive konsekvenser, vil jeg sige - af de ændringer, der blev gennemført sidste år, så vil jeg her nøjes med at sige, at i forhold til de konkrete lovforslag og det beslutningsforslag, som SF her har fremsat i dag, er vi helt ubetinget positive over for L 196, der vedrører afskaffelsen af adgangen til at isolationsfængsle unge under 18 år.
Det forslag kan vi støtte.
Når det gælder L 195, spørgsmålet om varetægtsfængsling i isolation og efter hvilke bestemmelser det skal kunne gøres, så er vi enige i lovforslagets punkt 1 om, at man indsætter en ny passus i § 170 b, efter nr. 2, som et nyt nr. 3, der skal sige, at indgrebet ikke må skade arrestanten psykisk.
Vi kan, som det er blevet nævnt tidligere i debatten, også helt ubetinget støtte den del.
Men jeg vil sige, at vi også er helt med på intentionerne, der ligger bag det punkt.
Endelig om det sidste forslag, som SF og Enhedslisten har til behandling her i Folketinget i dag,
beslutningsforslag
for at være helt nøjagtig, kan jeg sige, at det kan vi ikke støtte.
Vi synes, at vi sidste år havde en grundig debat om det.
Vi må jo klart indrømme, at det ikke var alle konklusioner, der blev draget i den debat, som vi var enige i, f.eks. ikke spørgsmålet om isolationsfængsling af unge under 18 år.
Men vi synes, at det ville virke lidt hovedkulds på baggrund af det trods alt grundige arbejde, der blev udført sidste år, også de mange diskussioner om, hvorvidt vi overhovedet skal bruge isolationsfængsling eller ej, at nedsætte et nyt udvalg. Så det forslag kan vi ikke støtte.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-05-03:
SF og Enhedslisten har med L 195, L 196 og B 157 stillet forslag til ændring og justering af reglerne på isolationsfængslingsområdet.
Som justitsministeren allerede har været inde på det, er det ikke ret længe siden, vi vedtog en lovændring, der strammede op på reglerne for anvendelse af isolationsfængsling.
Loven trådte i kraft den 1. juli sidste år.
Der skal fra radikal side ikke herske tvivl om, at vi ser kritisk på brugen af isolation; det er et alvorligt indgreb over for den enkelte arrestant.
Men hvis vi et øjeblik vender os mod lovgivningen, som den ser ud i dag, kan vi konstatere, at der allerede nu er sket et stort fald i både antal og varighed af isolationsfængslingerne, at der er indført stramninger i forhold til varighed, at der er indført regler for beskæftigelse og kontakt med omverdenen via massemedier, og endelig at der er indført særlige bestemmelser for unge under 18 år.
Fra radikal side skal det særlig bemærkes, at vi ved sidste lovændring gerne ville have haft indført en absolut overgrænse for isolationens varighed, og at vi gerne ville have haft endnu mere restriktive regler for brug af isolation
mod unge under 18 år
Det kunne vi imidlertid ikke komme igennem med og valgte derfor at støtte de regler, der er gældende i dag.
Vi glæder os naturligvis over de foreløbige resultater, der går i den rigtige retning, men det kan selvfølgelig blive bedre. Vi vil derfor med stor opmærksomhed følge udviklingen for at se, om tendensen fortsætter.
I forbindelse med den fase, vi er i nu, hvor erfaringerne med en ny og strammere lovgivning på området indhøstes, skal vi især opfordre anklagemyndigheden til at arbejde med deres egne traditioner på området.
Sagt med andre ord ønsker vi, at anklagemyndigheden kan præstere håndfast dokumentation for, at isolation af varetægtsarrestanter er nødvendig.
Det er for anklagemyndighedens skyld, at dette indgreb overhovedet er der, og jeg synes, at vi har til gode at få bevist, at der er sket opklaring af forbrydelser, alene fordi den tiltalte har været varetægtsfængslet i isolation.
Sådanne oplysninger vil være meget værdifulde, når den nugældende lovgivning eventuelt skal revideres.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-03:
Vi afviser overhovedet ikke, at der kan være forskellige grader af varetægtsfængsling.
Sådan har det altid været.
Men det, der jo er galt, også når man vil sammenligne med andre lande, er, at man har fået det ord isolation ind i sproget.
Det fandtes ikke, da jeg startede i politiet, men da var alle i isolation.
Så fik vi nogle lempelser, sådan at de fleste fik en mildere varetægt.
Og så begyndte man at kalde den gamle form for varetægt for isolation.
Det er sådan, det hænger sammen.
Derfor skulle hr. Søren Søndergaard drage ud i de lande, der ikke kalder det isolation, og så se, hvordan man har det
Det er jo pudsigt, at hver gang en dansk statsborger bliver fængslet i udlandet, er der ikke noget så pragtfuldt
som at komme hjem til et dansk fængsel.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-05-03:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Klaus Kjær, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende bemærkninger til lovforslaget:
Forslaget går ud på, at al kød og benmel samt fedt fra forarbejdningen af animalsk affald i forbindelse med bekæmpelse af kogalskab i Danmark, som permanent eller midlertidigt ikke kan anvendes eller bortskaffes, bliver fritaget for afgift efter affaldsafgiftsloven, når materialet efter godkendt forarbejdning forbrændes.
Samtidig foreslås det, at slagger og aske, som stammer fra forbrænding af kød og benmel, midlertidigt i 2 år fritages for affaldsafgiften ved deponering, når kød og benmel er brændt separat.
Lovændringen medfører ikke noget provenutab i forhold til affaldsafgiften, da kød og benmel ikke tidligere er blevet forbrændt.
Men der er et lille men ved det, og det kan være, at nu, når man har godt kendskab til deponipladser, om der eventuelt skal laves et specialdepot til de her områder, der snakkes om, eller om det simpelt hen bare kan deponeres sammen med alt andet affald.
Det synes jeg da kunne være et interessant spørgsmål at få svar på.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-03:
Jeg forstår udmærket godt, at det er fint, at vi får nyttiggjort kommuneatlasserne.
Det, der var indvendingen, var, at der faktisk er 40-45 kommuner, som nævnt i bemærkningerne, hvor det er relevant at lave kommuneatlasser, og hvor en bevaringsindsats også er relevant.
De bliver undtaget fra at skulle inddrage det i kommuneplanen.
Og det er det, jeg godt vil spørge miljøministeren efter: Hvor er logikken henne?
Hvis vi erkender, at det faktisk er en vigtig opgave, at det her bliver bragt på den politiske dagsorden - for det at inddrage det i kommuneplanen er jo ikke en tvang -
er der ikke logik i at sige, at de 40-45 kommuner, hvor der er relevante bevaringshensyn, skal undtages, fordi de tilfældigvis ikke har lavet kommuneatlasser.
Der må da ligge en bestræbelse på at sørge for, at de kommer med, og måske en endnu større bestræbelse end fra dem, der har lavet kommuneatlasser.
Så jeg vil godt opfordre miljøministeren til at overveje, hvad han vil gøre for at sørge for, at de kommer med, for jeg synes, det er en vigtig forudsætning for, at den her lov skal kunne blive en hel lov.
Ellers bliver det en halv lov, som kun vil blive brugt af de kommuner, der i forvejen er interesserede.
Eva Møller (KF), 2001-05-03:
Jeg skal bare ganske kort på Det Konservative Folkepartis vegne sige, at vi finder, at det foreliggende lovforslag er et godt og et rigtigt lovforslag.
Det er rimeligt, at man ikke påfører landmændene yderligere udgifter på grund af BSE-sygdom osv.
Det eneste problem, som jeg har, som jeg gerne vil høre skatteministeren om, er spørgsmålet om, hvordan man skal forholde sig, hvis det ikke inden for 2 år er lykkedes at finde en anvendelse for slaggerne.
Vil ministeren så være indstillet på, at der ikke skal betales deponeringsgebyr for deponering af slagger? Så har jeg lovet CD's ordfører at tilkendegive, at også CD kan tilslutte sig forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
Det forekommer mig at være en ganske god diskussion, vi har, for jeg tror, at vi er på vej til at komme videre i sådan fælles intellektuel erkendelse.
Hr. Jensbys synspunkt med hensyn til Grønland er, at det bliver nødvendigt at beskytte dem endog ganske voldsomt, som hr. Svend Aage Jensby sagde det.
Men man laver et bombemål, der med hr. Jensbys ord skal beskyttes ganske voldsomt.
Hvordan det kan være en gevinst for Grønland pludselig at blive placeret som et bombemål, der har brug for en ganske voldsom beskyttelse, det mangler jeg fuldstændig forståelse
Men jeg håber, at hr. Jensbys argumentation giver genlyd i Grønland.
Jeg skal så ikke forlænge den debat om Venstres linje.
Jeg vil bare spørge udenrigsministeren, om udenrigsministeren ikke synes, at det er en noget usammenhængende linje, når Venstres formand for 2 måneder siden gik ud og kritiserede regeringen voldsomt - voldsomt - for ikke her og nu at melde ud, og hr. Jensby så i dag siger, at man er enig i den afventende holdning.
Det hænger ikke sammen, vil jeg gerne sige til hr. Jensby.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-03:
Ja, jeg må sige, at jeg opfattede hr. Jensbys svar vedrørende finansieringen sådan, at vi skal finansiere det her på samme måde, som vi i øvrigt finansierer NATO-projekter.
I det ligger jo en indrømmelse af, at Venstre vil være med til at finansiere det her.
Jeg synes da, at det er vigtigt at få sagt til befolkningen, at partiet Venstre af hensyn til USA, af hensyn til det her projekt vil bidrage til at finansiere det, vil være med til at forøge de danske forsvarsudgifter, for at vi skal være medfinansierende af det her fuldstændig vanvittige projekt.
Det synes jeg blev ganske klart, og hvis jeg tager fejl, vil jeg godt have det afkræftet af hr. Jensby.
Så kommer det andet spørgsmål om kapaciteten i det her: Hr. Jensby indrømmer, at man ikke kan skyde alle raketter ned gennem det her forsvar.
Det synes jeg var en interessant indrømmelse, for hele rationalet, hele begrundelsen for det her system er jo netop, at man skal gøres usårlig i forhold til udefrakommende raketter og undgå afskrækkelsesstrategien.
Med hr. Jensbys indrømmelse må hr. Jensby jo også gå skridtet videre
og indrømme, at afskrækkelsesstrategien stadig væk skal være gældende.
Det vil sige, at det her ikke kan kombineres med, at man får en vældig nedrustning, så man forhindres i at lave en afskrækkelsesstrategi fremover.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Jeg kan forstå på hr. Jensby, at han har den opfattelse, at Danmark skal acceptere det, hvis USA vil opstille et missilforsvar, også selv om det krænker ABM-traktaten eller fører til en opsigelse af traktaten, når man ikke kan blive enig med Rusland.
Det er da væsentligt at få opklaret, og det har jo også betydning for pengene.
Nu indrømmer hr. Jensby, at det bliver ganske dyrt at oprette et forsvar ved Thule, bl.a. fordi Kina jo allerede har signaleret, at de vil træffe modforholdsregler mod radarsystemerne, så det bliver en ganske stor regning.
Det må da være væsentligt at vide, om regeringen skal sige til amerikanerne, at det kommer de i givet fald selv til at betale, eller om regeringen skal sige, at Danmark godt vil være med og godt vil være med til at betale. Jeg synes, at Folketinget har krav på at få lidt at vide om, hvad det er, Venstre og regeringen egentlig har aftalt for den dialog.
Det synes jeg står noget uklart efter hr. Jensbys besvarelser.
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Til hr. Holger K. Nielsen: Jeg kan ikke sige andet om Ruslands veto eller ikkeveto end det, der står i artikel 15 i traktaten.
Det bliver man da nødt til at forholde sig til.
Vi er ikke part i den traktat, det er de to lande.
Så spørger hr. Holger K. Nielsen, om jeg er enig i, at et missilforsvar ikke kan opfange alle indkommende missiler.
Men når et land ønsker, så vidt det er gørligt, at minimere risikoen, så mener jeg, at det er bedre end ingenting for det pågældende land.
Må jeg sige til hr. Søvndal, at der ikke er tale om at sætte nogen på plads eller ikke sætte nogen på plads.
Hvis hr. Søvndal virkelig læste de synspunkter, min formand var fremme med, så ligger de fuldstændig på linje med det, der har været regeringens holdning, nemlig at vi ikke tager stilling til det her, før der kommer en konkret, specifik anmodning.
Længere er den snak ikke.
Vi kan diskutere længe, om Grønland er bombemål eller ej.
Jeg tror, at jeg har set hr. Søvndal føre sig frem på den måde i Grønlands presse, som et led i hans indædte hetz mod det her eventuelle system, og advare den grønlandske befolkning.
Jeg mener, at jeg har læst det.
Nu vil jeg sige, at hvis der bliver installationer på Grønland, så vil de blive beskyttet ganske voldsomt.
Det kan jeg sige til hr.
Søvndal
Så det tror jeg at vi skal lade ligge.
Til hr. Søndergaards spørgsmål om fortolkningen af andre måder: Ja, selvfølgelig ligger der da i dialogen, at vi skal sige til amerikanerne, at vi også lægger vægt på - som jeg startede med at sige ved at kvittere for udenrigsministerens tale - hindring af spredning af de her våben, vi lægger vægt på samarbejdet mellem myndighederne.
Selvfølgelig er det dét, vi skal gøre under dialogen.
Det her er jo kun en del af beskyttelsen mod masseødelæggelsesvåbenene, så der er ikke nogen disharmoni i forståelsen af begrebet dialog mellem hr. Jeppe Kofod og mig.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-03:
Jeg vil godt sige tak til hr. Arne Melchior, fordi han berigede debatten med den oplysning, at dialog betød udveksling af synspunkter.
Det synes jeg var utrolig vigtigt at få afklaret, for det, vi altså diskuterer i dag, er, hvilken udveksling af synspunkter der skal ske mellem den danske regering og den amerikanske regering i de debatter.
Hvis vi så kigger på det forslag, der ligger til vedtagelse, så er den udveksling af synspunkter, der foregår, at den danske regering skal gentage igen og igen, at endelig officiel dansk stillingtagen til missilforsvaret afventer et konkret udspil - punktum.
Det er det danske synspunkt.
Dog åbnede den socialdemokratiske ordfører op for, at man måske kunne sige noget mere, nemlig at der også var andre måder at tackle slyngelstaterne på end ved opbygning af et missilsystem.
Derfor vil jeg bare spørge hr. Jensby igen: Deler hr. Jensby den opfattelse, at i den udveksling af synspunkter, som skal foregå i henhold til det forslag til vedtagelse, som hr. Jensby selv har været med til at lave, skal den danske regering også fortælle amerikanerne, at der er andre måder at tackle slyngelstaterne på end ved opbygningen af et missilsystem?
Villy Søvndal (SF), 2001-05-03:
Jeg er nødt til at prøve igen, for hr. Jensby nåede ikke at besvare et af mine spørgsmål.
Det første spørgsmål drejer sig om Venstres holdning:
Var det, vi oplevede, at hr. Jensby satte Venstres formand på plads i dag?
Når Venstres formand for 2 måneder siden siger, at Venstre burde støtte amerikanerne allerede nu, og hr. Jensby i dag siger, at han er enig i regeringens afventende holdning, er det så et udtryk for, at hr. Jensby sætter hr. Fogh Rasmussen på plads?
Det vil jeg godt spørge om.
Det andet er vedrørende Thule, hvor bemærkningen var, at en udbygning af Thule vil være et stort aktiv for Grønland.
Er det det, som hr. Jensby synes bliver et aktiv for Grønland?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-03:
Jamen hr. Jensbys argumentation hænger altså ikke sammen.
Jamen hvis det synspunkt overhovedet skal have nogen mening, så kan det da kun betyde, at ifølge hr. Jensbys opfattelse skal USA have lov til at gennemføre
det her projekt uafhængig af den ABM-traktat, der er i øjeblikket, også selv om Rusland ikke vil være med til at ændre traktaten
Med andre ord, at USA ensidigt går ud af traktaten og gennemfører det her projekt.
Det er netop det, der er så dødsensfarligt, og som ville give en negativ konsekvens i forhold til Rusland og selvfølgelig også i forhold til de andre aktører, der er i verdenspolitikken i øjeblikket.
Hr. Jensby indrømmer simpelt hen med den bemærkning, at han er fuldstændig enig med George W. Bush i, at USA under alle omstændigheder skal have det her projekt gennemført, ligegyldigt hvad russerne og vi andre siger.
Så viser hr. Jensby igen noget af sin overfladiskhed, når han siger, at vi skal forhindre en situation, hvor USA kan blive nødt til at gøre gengæld i forhold til Irak f.eks. Jamen det følger af Bush's tale i forgårs, at det system, man arbejder med nu, ikke kan forhindre enhver raket fra en fremmed stat. I første faste vil man ikke kunne forhindre, at der vil blive ramt civile mål i USA, og derfor vil der stadig væk med det projekt og de tanker, Bush fremlagde forleden dag, være brug for gengældelse fra USA, også i forhold til Irak.
Svend Aage Jensby (V), 2001-05-03:
Til hr. Søndergaard: Jeg er enig i, at der desværre er mange andre måder at sprede en masse ødelæggelsesvåben på end ved missiler.
Derfor er indsatsen over for slyngelstaterne og de farer, der er ved masseødelæggelsesvåben, heller ikke et ensidigt instrument.
Det her er ét af instrumenterne, som amerikanerne tænker at anvende, men der er efterretningstjenesternes samarbejde til at forhindre spredning, der er nedrustningsaftaler, der er forbud mod spredning af de her våben osv., så der er mange facetter. Jeg ved udmærket, at man ikke kan bruge et missil til at skyde en kuffert ned i New Yorks undergrund, men det kan man derimod i vidt omfang forhindre ved efterretningstjenestesamarbejde og på en masse andre måder.
Må jeg så med hensyn til Irak som bombemål sige, at netop den situation, der aldrig må opstå, er, at Irak ved at affyre et missil mod et venligtsindet vestligt land eller USA måtte blive et bombemål.
Vil hr. Søndergaard udsætte Amerika eller Amerikas befolkning eller os for, at USA bliver nødt til at reagere over for et sådant angreb med massive atomvåben eller andet?
Det er netop for at undgå at presse USA og andre til at anvende enorme angreb på et andet land, at man skal forhindre, at disse overhovedet vover at angribe. Jeg kan ikke komme videre med finansieringen.
Hverken hr. Albrechtsen eller jeg kan i dag overhovedet ikke mene noget som helst forstandigt om, hvad det vil komme til at koste.
Vi forholder os til det til den tid.
Der er ikke tale om, at vi ønsker en ensidig ophævelse af ABM-traktaten.
Det har jeg sagt adskillige gange.
Jeg siger bare, at hvis USA vil opsige traktaten - hvad jeg ikke tror de vil af hensyn til det nære forhold til Europa - og opbygge det her ensidigt, så kan de gøre det.
Det står udtrykkeligt i artikel 15. Det håber jeg ikke sker.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-03:
Jeg synes også, at der er behov for at få afklaret, hvad ordet dialog egentlig betyder.
Jeg kan forstå på hr. Jensby, at det i hvert fald ikke betyder kritisk dialog, men hvilke aftaler er der mellem Venstre og regeringen om forståelsen af ordet dialog?
Så vil jeg godt spørge: Kan forslaget til vedtagelse, som hr. Jensby er med til at fremsætte, forstås på den måde, at Danmark i givet fald kan tænkes at godkende et missilskjold, som ensidigt gennemføres af USA på tværs af ABM-traktaten?
For det, hr. Jensby faktisk sagde, var, at det kunne man godt forestille sig.
Ligger det som en mulighed inden for det forslag til vedtagelse, der ligger?
Og så må jeg bede hr. Jensby om at svare på spørgsmålene
om pengene
Jeg synes, at Venstre må kunne svare på, om man er indstillet på at betale regningen for opstilling af et stort forsvarssystem på Thulebasen og for dansk deltagelse i dette missilskjold, hvis det er det, man ønsker.
Det skylder hr. Jensby at svare på.
Det er ret store summer, det i givet fald vil komme til at dreje sig om.
Arne Melchior (CD), 2001-05-03:
På CD's vegne er jeg jo sammen med hr. Jensby og et flot hold af andre kolleger medforslagsstiller til det forslag til vedtagelse, der om et antal timer vil afslutte denne her debat.
Så er det selvfølgelig vigtigt, at den tekst forstås rigtigt, og nu er der rejst tvivl om, hvad ordet dialog betyder.
Jeg har slået det op i Nudansk Ordbog, og der forklares det, at det drejer sig om samtale mellem to eller flere personer eller parter, om det modsatte af monolog og i øvrigt om udveksling af synspunkter.
Så har jeg to spørgsmål til Venstres ordfører.
Det ene er, om man kan godkende denne definition på dialog og ikke sammen med mig undrer sig over, at andre tydeligvis har en anden opfattelse.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om hr. Jensby, når han går i dialog med sin kone, sine medarbejdere, sine kollegaer, måske mig, så inden laver en dagsorden om, hvad man må sige i dialogen, om man kun må rose eller kun må kritisere eller med lignende begrænsninger, men er der så stadig tale om en dialog?