runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen Højte Jensen (KF), 1997-12-05:
Vi tilkendegav også, at alt for mange af de penge, der bruges på hjemmehjælpsområdet, ikke kommer den ældre til gode, og det er et synspunkt, vi fortsat står bag. Nu ligger der så et konkret forslag her.
Det er måske ikke helt nemt at få øje på, hvor meget nyt der er i det.
Jo, der er sat 250 mio. kr. af, og vi har i forbindelse med satspuljeforhandlingerne også sat nogle penge af, som skal sikre, at styringen af hjemmehjælpen forbedres. Det synes, som om det nu er noget ganske nyt, at man skal lave kvalitetsmål, men det er kommunerne faktisk i dag forpligtede til.
Man er også forpligtet til at lave aftaler, og man er efter min opfattelse også forpligtet til at overholde de aftaler, man indgår med de ældre, og her kniber det måske.
Jeg mener så også, at de servicemål og kvalitetsmål, der sættes i kommunerne, allerede i dag drøftes i ældrerådene.
Det kan være, at det ikke sker i alle kommuner, men så er det jo, fordi de ikke lever op til de krav, der er.
Vi har sympati for, at der nu gøres en ekstra indsats på det område.
Vi mener så også fortsat, at der er behov for, at de ældre får større frihed til at vælge mellem offentlig og privat.
men der var enighed om den servicelov, hvor ældreområdet og hjemmehjælpen også er indbygget.
Nu har man så ønsket at gå videre, og det kan vi tilslutte os.
Det er jo meget forskelligt, hvordan det fungerer fra kommune til kommune.
Jeg vil derfor spørge ministeren om, hvordan de her penge skal uddeles eller tilflyde kommuner: Er det over bloktilskuddet?
Anne Baastrup (SF), 1997-12-05:
Kort til fru Karen Højte Jensen: Det er fuldstændig rigtigt, at SF støttede serviceloven, men hvis det er sådan, at man kan få gaflet sig 250 mio. kr. til forbedring lige præcis på det her område, så synes jeg ikke, at vi skal have utak for det.
SF er meget tilfreds med den her del af finanslovaftalen, for kvalitetsudviklingen af serviceydelserne til ældre, herunder især hjemmehjælpen, er ekstrem vigtig.
Der er alt for mange historier fra kommunerne, der viser, at niveauet er for lavt; det handler om dårlig planlægning, elendigt arbejdsmiljø for de ansatte med deraf følgende sygdom og fravær osv. SF ønsker med denne bemyndigelseslov at sikre retssikkerhed for de gamle, at den visiterede hjemmehjælp rent faktisk ydes, og at der ydes erstatningshjælp ved aflysning.
Enhver form for kvalitetsudvikling af hjemmehjælpen finder vi er til fordel for samfundet som sådan.
Og så har vi et ekstra bud, nemlig at fru Jensen, der får tildelt hjemmehjælp, selv skal være direktør i sit eget hjem.
Det må være brugeren, der bestemmer, hvad der er brug for.
Det skal også bemærkes her fra talerstolen, at vi i SF er helt på det rene med, at denne pose penge, som nu tilføres dette område, ikke alene er nok til at rette op på manglerne.
Det er kommunerne, der er ansvarlige for serviceniveauet, og det ansvar tager vi ikke fra kommunerne med dette lovforslag.
Dorit Myltoft (RV), 1997-12-05:
Det kan jo godt være betænkeligt at skulle give en minister en bemyndigelse.
Men i dette tilfælde, hvor det drejer sig om kvalitetsstandarder for et område, der hører under det kommunale ansvarsområde, kan vi i Det Radikale Venstre støtte forslaget om, at socialministeren bemyndiges til at udarbejde retningslinjer for kvaliteten på hjemmehjælpsområdet.
Det vil betyde et generelt kvalitetsløft godt hjulpet på vej af de ekstra penge, der netop er sat af med finanslovforslaget.
Det Radikale Venstre støtter som sagt forslaget.
Anne Baastrup (SF), 1997-12-05:
Jeg kan altså ikke dy mig for lige at præcisere - hr. Tom Behnke har tilsyneladende et særskilt problem på det her område eller mener, at kommunerne skal have lov til at have
et særskilt problem her - og det er om erstatningsfastsættelse for den hjemmehjælpstime, man ikke får, når det drejer sig om ferier, og når det drejer sig om sygdom.
Hr. Tom Behnke ved eller burde vide, at ferie godt kan planlægges et stykke tid frem.
Hr. Tom Behnke ved eller burde vide, at man ved ansættelse af vikarer rent faktisk godt kan få dækket i sygdomsperioder, hvis man planlægger ordentligt.
Så hr. Tom Behnke skal ikke komme af sted med de dér sådan lidt løse spørgsmål, som hr. Tom Behnke selv har svaret på.
Dorit Myltoft (RV), 1997-12-05:
Begrundelsen er, at Det Radikale Venstre står bag decentralisering og det kommunale selvstyre, og derfor er det fornuftigt med retningslinjer frem for centralt fastsatte og detaljerede lovbestemmelser.
Anne Baastrup (SF), 1997-12-05:
Nu er det rent faktisk mit indtryk, at det problem, som kommunerne har haft igennem mange år med, at de ikke er klar over, at sommeren kommer, er et problem, de er begyndt at opdage.
Det er mit indtryk, at hr. Villy Søvndal, som sidder som formand for Folketingets Socialudvalg, ikke har fået så mange klager denne sommer, som han plejer at få.
Det, der er målet med det her lovforslag, er, at man rent faktisk forpligter kommunerne til at lave en kvalitetsstandard, således at kommunerne i deres egen kvalitetsbeskrivelse rent faktisk gør opmærksom på, at der er en sommerferie, så de kan tage højde for den også i deres udvikling af hjemmehjælpen.
Sonja Albrink (CD), 1997-12-05:
Da vi i sidste samling behandlede lov om social service som en del af socialreformen, konstaterede jeg, at der blev gjort mere ud af at sikre kommunernes suverænitet end af at indskærpe deres ansvar over for omsorgen for de allersvageste.
Dette lovforslag er vel i og for sig en bekræftelse af det.
Hovedsigtet er at forbedre kvaliteten i kommunernes hjemmehjælp efter § 71 og § 72 - det er fint nok, og det støtter vi i CD kravet om - og at den tildelte hjælp rent faktisk også bliver ydet.
De ældre skal have den hjælp, som der er truffet afgørelse om, og som også er tildelt dem.
Det er allerede kommunernes pligt at sørge for, at disse ting er i orden, og derfor burde det jo ikke være nødvendigt, at socialministeren skulle presse kommunerne til at leve op til den pligt og følge op på de beslutninger, der træffes.
Det burde de rent faktisk kunne finde ud af selv.
Derfor vil jeg ikke lægge skjul på, at vi i CD synes, at det ikke burde være nødvendigt, at der på finansloven skal stoppes 250 mio. kr. i en pulje til at fremme kvalitetssikring af opgaver, der løses i kommunal regi.
Det burde være den enkelte kommunes egen sag.
Det afgørende for CD er imidlertid, at kommunerne lever op til deres ansvar.
Hvis gennemførelsen af dette forslag får kommunerne til at leve op til det ansvar og forsyningspligt på hjemmehjælpen, så er vi meget, meget tilfredse. Tilkendegivelser fra mange ældre og deres organisationer viser, at kommunerne har vanskeligt ved at indfri de behov, de ældre føler for praktisk hjælp og pleje.
Der mangler hænder, og mange kommuner skærer ned på hjemmehjælpen af økonomiske grunde.
Samtidig ved vi også, at vi kan forvente en vækst i antallet af ældre fremover, og dermed bliver problemerne endnu større, hvis man insisterer på at holde igen på bevillingerne.
Derfor forliger CD sig med tanken om at tilføre området disse penge.
Poul Nødgaard (DF), 1997-12-05:
Selv om det er et lovforslag, der vel mere eller mindre har groet i SF's have, så vil jeg da sige, at Dansk Folkeparti kan støtte de intentioner, der ligger bag det, og som jo alene kører på det rent kvalitetsmæssige i hjemmehjælpen.
Venstres udmærkede ordfører, hr. Erik Larsen, sagde noget om, at der nok var for mange høvdinge og for få indianere inden for hjemmehjælpsområdet, og det kan jeg være enig med ham i.
Men det her forslag lægger sådan set op til, at der kommer endnu flere høvdinge, fordi den kvalitetskontrol, der skal foretages, jo sådan set skal laves af folk, der ikke decideret selv udfører hjemmehjælpen.
Når det så er sagt, vil jeg sige, at det altid er godt at tage udgangspunkt i konkrete eksempler.
I den kommune, hvor jeg selv lever og bor - Ringsted Kommune - har vi inddelt vores ældre i 3 forskellige grupper, og det er den svage gruppe, jeg specielt er interesseret i.
Det er den svage gruppe, som virkelig har brug for hjælp - havde jeg nær sagt - om ikke døgnet rundt så i hvert tilfælde i store dele af døgnet.
Og jeg mener ikke, at et samfund kan give dem nok hjælp.
Med hensyn til de 250 mio. kr., som der nu er planer om man vil øge hjemmehjælpen med - der skal selvfølgelig indgås nogle aftaler med kommuner - kunne man ikke her tage under overvejelse, at en del af dem blev givet til amterne?
Jeg kan nemlig give følgende helt konkrete eksempel på, hvordan ældre mennesker, der er indlagt på vores sygehuse, bliver behandlet: De bliver indlagt på såkaldt langtidsmedicinske afdelinger - det kan være, når der virkelig sker et svigt; det kan være en blodprop; det kan være en hjerneblødning, og det kan være andre alvorlige ting - og dér ligger de gennemgående 3-4 uger, men der er ikke personale på amternes sygehuse til at give dem den pleje, de skal have, f.eks. til at komme på toilettet.
Jeg synes, at det må være en menneskeret, når man selv kan sige, at man skal på toilettet, at man så kan blive hjulpet til det. Næh, man gør det, at man starter livet med at have ble på, og man slutter livet med at have ble på.
Det synes jeg er uværdigt i et godt oplyst land.
Det er jo tit sådan, at først når man får det helt ind på livet, så bliver man 100 pct. klar over, hvad det er, der foregår.
Og jeg synes i hvert tilfælde ikke, at vi i et godt oplyst land som det danske kan leve med, at ældre mennesker, der i en kortere eller længere periode er indlagt på vores amtssygehuse, skal have sådan en behandling.
Jeg er så spændt på at høre et helt konkret svar på, om ministeren vil tage dette op til positiv overvejelse.
Poul Nødgaard (DF), 1997-12-05:
Den sidste del af indlægget vil jeg godt kommentere.
Der var en masse store, flotte ord, men jeg vil i hvert fald lave den tilføjelse til ordene, at service og kvalitet hænger jo i allerhøjeste grad sammen med, hvor mange timers hjemmehjælp en kommune giver en borger, der har brug for hjælp.
Det er klart, at ud fra antallet af timer pr. uge kan man fastlægge serviceniveauet og dermed også kvaliteten.
Hvis man kun får bevilget 1 time én gang om ugen, så kan enhver jo sige sig selv, at der hverken bliver service eller kvalitet i det, så de to ting synes jeg hænger utrolig meget sammen. Jeg siger tak for det dér med hensyn til en eventuel debat med sundhedsministeren, men jeg synes bare, ministeren må kunne forstå, at det er svært for et ældre menneske, der fra sit eget hjem bliver indlagt på sygehus, at forstå, at man dermed flyttes fra det kommunale system over i det amtskommunale system og ministermæssigt set fra Socialministeriet over i Sundhedsministeriet.
Det kan en dame på 88 år altså vanskeligt forstå.
Derfor er jeg glad for det tilsagn, der blev givet.
Men jeg vil lige sige ministeren én ting, og det er vedrørende de ældre, der ligger på de langtidsmedicinske afdelinger, at den eneste udvej, de har ud af deres forfærdelige situation, er at blive flyttet hjem, for så kommer de igen ind under det kommunale system, og mange gange
Det er sørgeligt, at amtets sygehuse i den korte tid, de ældre er på et sygehus, behandler dem så forfærdeligt, som tilfældet er, og som jeg har set med mine egne øjne.
Det er uværdigt for Danmark.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-05:
Den ene er vedrørende det sidste, der blev sagt omkring de 250 mio. kr. Jeg synes, det er lidt mystisk, hvordan de penge faktisk kan komme de ældre til gode ved, at der kommer flere hjemmehjælpere ud af det, for så vidt jeg kunne forstå, var det ikke meningen, at det var nogle penge, som kommunerne skulle have.
Men jeg må håbe på - og ministeren sagde jo også, at det var noget, som vi kunne få at vide i udvalgsarbejdet - at vi får en forklaring på, hvordan søren i luften de penge, som er nævnt i lovforslaget under afsnittet om økonomiske konsekvenser, ligesom bliver transformeret via den bemyndigelsesparagraf, som er foreslået.
Problemet er, og det synes jeg, man skal være klar over, at når man laver en bemyndigelsesparagraf, så har man to muligheder: enten så får man en ren ansvarsforflygtigelse, dvs. at ministeren har intet ansvar, men lader det bare flyde, eller også har man en enorm centralisering.
Det vil sige, at mulighederne for, at det decentrale på det her område udvikler sig ordentligt, er, at man har klare retslige regler, for ellers kan man ikke have det decentrale, men så får man kun det centrale.
Og så må ministeren vælge, om hun vil svare, som hun plejer at gøre, når jeg stiller spørgsmål til hende - nemlig med, at det vil hun ikke svare på - eller også ...
Tom Behnke (FP), 1997-12-05:
Sommer efter sommer efter sommer står kommunen pludselig og siger: Vi vidste slet ikke, at det blev sommer; vi havde fuldstændig overset, at vores personale skal på ferie.
Og dermed må hjemmehjælpsmodtagerne sidde sommeren igennem og undvære at modtage hjemmehjælp.
Det her forslag er ikke et forslag, der gør, at kommunerne nu pludselig vågner op og siger: Nå ja, vi må nok hellere begynde at planlægge lidt.
Problemet eksisterer derude, og det løses ikke ved det her forslag.
Hvis det kunne løses allerede i dag, så har kommunerne jo foretaget en klar pligtforsømmelse, som ministeren allerede af sig selv burde have grebet ind over for, uden at det indgik et finanslovforlig sammen med SF.
Frank Aaen (EL), 1997-12-05:
Vi har det sådan, at medmindre der i udvalgsarbejdet gennem spørgsmål eller ved henvendelse udefra skulle vise sig noget, vi ikke har opdaget, havde vi sådan set ikke tænkt os at bruge ret lang tid på disse meget tekniske justeringer.
Jeg vil oven i købet sige til dem, der måtte høre på, at det er tit sådan, at jo mere det her fra talerstolen bliver understreget, at det og det vil man kigge på i udvalgsarbejdet, desto mindre sker der rent faktisk, fordi det sådan set afspejler, at det her ikke er storpolitik, det er meget teknisk, og det synes jeg ikke vi skal bruge alt for megen tid på.
Så må vi se, om der kommer henvendelser udefra, som gør det nødvendigt for os at bruge mere tid på det.
Kim Behnke (FP), 1997-12-05:
Fremskridtspartiet var i sin tid også modstander af, at arbejdsmarkedsbidraget blev indført, men det skal dog ikke forhindre os i at hjælpe til med at få lempet bestemmelserne
de steder, hvor der er behov for at lempe dem.
Der argumenteres sagligt for, at der ved visse ansættelsesforhold gør sig det forhold gældende, at de pågældende betaler arbejdsmarkedsbidrag uden på nogen måde at blive berettiget til sociale ydelser i Danmark.
Vi har faktisk et meget konkret eksempel.
I øjeblikket er det sådan, at der ude på Øresundsprojektet arbejder ca. 50 svenske brobisser, og de er ikke berettiget til alverden i Danmark.
De har ikke folkeregisteradresse i Danmark, og de betaler
ikke skat i Danmark, men de betaler 8 pct. i arbejdsmarkedsbidrag.
Under udvalgsarbejdet vil jeg gerne have belyst, om disse svenske brobisser, der arbejder på Øresundsprojektet, fortsat skal betale 8 pct. i arbejdsmarkedsbidrag, eller om vedtagelsen af lovforslaget vil betyde, at de slipper for det.
Det fremgår af bemærkningerne, at de søfolk, der er ansat på de såkaldte Hongkongbetingelser, er skattefri, fordi de er ansat under nogle særlige forhyringsvilkår ved sejlads i nærmere bestemte områder, osv.
Men hvis de pågældende sømænd, som ingen tilknytning har til Danmark, melder sig ind i f.eks. Sømændenes Forbund, der jo ofte er meget aktivt for at få folk til at melde sig ind, og de samtidig melder sig ind i en dansk a-kasse, bliver de så berettigede til at modtage dagpenge?
Hvis de bliver det, mener vi ikke, de skal slippe for at betale 8 pct. i arbejdsmarkedsbidrag.
Det kan måske endda være, at den rette til at svare er arbejdsministeren. Der er redegjort for, at disse sømænd uden tilknytning til Danmark ikke er berettigede til nogen sociale ydelser.
Med forbehold for disse to bittesmå tekniske detaljer kan vi støtte resten af forslaget, og vi forventer derfor også, når vi har været igennem udvalgsarbejdet, at kunne stemme for lovforslaget.
Jens Løgstrup Madsen (V), 1997-12-05:
For Venstres vedkommende tillægger vi det afgørende vægt ved behandlingen af disse to lovforslag, at Grønlands Landsting og Færøernes landsstyre har tiltrådt disse lovforslag.
Og med denne tiltrædelse kan vi fra Venstres side også støtte de to foreliggende lovforslag.
Torben Rechendorff (KF), 1997-12-05:
Denne sag egner sig jo ikke til den store politiske konfrontation.
Man kan vel sige, at de to lovforslag tilsammen ligger i forlængelse af to ting.
De ligger dels i forlængelse af den almindelige opfattelse i Danmark - og i Grønland - om, at så meget som muligt skal overlades til det grønlandske hjemmestyre.
Det er Det Konservative Folkeparti fuldstændig enig i. Det andet, de er i forlængelse af, er jo den telelovgivning, som dette Folketing har gennemført inden for de sidste 4, 5, 6 år.
Ole Sohn (SF), 1997-12-05:
SF lægger også megen vægt på, at hjemmestyret har tiltrådt lovforslagene, både L 90 og L 91, og begge lovforslagene ligger jo også i forlængelse af den hidtil gældende lovgivning, så vi har heller ikke nogen betænkeligheder ved at støtte både lovforslag nr. L 90 og nr. L 91.
Henrik Svane (RV), 1997-12-05:
Fra Det Radikale Venstres side vil jeg gerne sige, at vi tilslutter os de forrige ordføreres taler om fællesskabets fortsatte beståen mellem Grønland og Danmark, og vi tilslutter os helhjertet begge lovforslag.
Jan Køpke Christensen (FP), 1997-12-05:
Ja, man må sige, at det er nemt at komme over sådan et par forslag her.
Der er ikke så meget at sige, selv om det er, som der er nogen, der søger med lys og lygte for at få lov til at sige forskellige ting.
Men vi kan selvfølgelig i Fremskridtspartiet fuldstændig billige det, som er sagt fra de andre ordførere.
Vi støtter forslagene hundrede procent.
Bruno Jerup (EL), 1997-12-05:
Hovedformålet med lovforslag nr. L 90 er at overdrage yderligere lovgivnings- og myndighedskompetence vedrørende telesektoren til det grønlandske hjemmestyre.
Det er et formål, som Enhedslisten klart støtter.
Overdragelsen bliver særlig vigtig i den nuværende situation, hvor regeringen har gennemført en total liberalisering af den danske telesektor og senest har overladt kontrollen af Tele Danmark til udenlandske interesser.
Nu får det grønlandske hjemmestyre mulighed for
selv at bestemme, hvorledes landets telesektor skal organiseres, og det er vi godt tilfredse med. Der er dog stadig begrænsninger i det grønlandske folks muligheder for at bestemme i eget hus.
Jeg tænker her på bestemmelsen i § 3, hvor det fastslås, at Landstingets forordninger kun kan omfatte de såkaldte dansk-amerikanske forsvarsområder, hvis den danske regering giver sin tilladelse hertil.
Vi bliver i denne telelov endnu en gang mindet om, at grønlænderne ikke bestemmer over de dele af deres land, der anvendes til amerikanske baseformål.
Når det gælder de internationale forhandlinger og aftaler om frekvensbenyttelse, satellitkapacitet og lign., ligger kompetencen stadig hos rigsmyndighederne.
Jeg har dog med tilfredshed bemærket, at der i bemærkningerne lægges vægt på at understrege behovet for samarbejde mellem de grønlandske og de danske myndigheder i forbindelse med det internationale telesamarbejde og forhandlingerne om satellitadgang.
Men vi er naturligvis interesserede i at høre, hvilke kommentarer det grønlandske hjemmestyre har.
Vi kan forstå på bemærkningerne, at det har støttet lovforslaget, men vi vil gerne have hjemmestyrets kommentarer skriftligt, sådan at vi ved, hvad det er, der ligger til grund for denne støtte.
Med hensyn til det andet lovforslag, vi behandler, nr. L 91,
forstår jeg på bemærkningerne til lovforslaget, at regeringen indtil videre ønsker at fastholde den nuværende ordning på området, men har følt et behov for at præcisere lovhjemmelen, medens man overvejer organisering af nød- og sikkerhedstjenesten i fremtiden.
På det foreliggende grundlag må Enhedslisten sige, at vi også kan støtte dette lovforslag, og det vil sige, at vi samlet set er positivt indstillet over for de to lovforslag, men vi er interesseret i at høre, hvilke skriftlige kommentarer man har til dem fra det grønlandske hjemmestyre.
Sonja Albrink (CD), 1997-12-05:
Jeg skal på CD's vegne give tilslutning til begge lovforslag.
Jeg føler ikke, det er nødvendigt at gå i dybden, da tidligere ordførere allerede har gjort det.
Ole Donner (DF), 1997-12-05:
Jeg skal på Dansk Folkepartis vegne sige, at vi kan støtte begge lovforslag og vil medvirke til en hurtig udvalgsbehandling.
Otto Steenholdt (V), 1997-12-05:
Jeg er glad for, at der i Folketinget altid er stor enighed om de lovforslag, som Landstinget har behandlet i forvejen.
Som der står i den skriftlige fremsættelse, er lovforslagene en videreførelse af den allerede i 1986 gennemførte overdragelse af lovgivnings- og myndighedskompetence på teleområdet til Grønlands hjemmestyre.
Det er en udvidelse af den tidligere overførte lovgivnings- og myndighedskompetence, der blev behandlet med tilfredshed under Grønlands Landstings efterårssamling.
Jeg vil gøre forskningsministeren opmærksom på de statslige forpligtelser.
Derfor er det efter min mening en nødvendighed, at der sker drøftelser mellem Forskningsministeriet og landsstyreområdet for erhverv, trafik og forsyning om forud aftalte rammer og vilkår for Grønlands behov for satellitforsyning.
Vi har den tillid til rigsmyndighederne, at de vil varetage vores interesser i det internationale telesamarbejde.
Det er en nødvendighed for den moderne trafik i Grønland at have en satellitdækning og den nødvendige kapacitet.
Jytte Hilden (S), 1997-12-05:
Jeg skal til samtlige ordførere sige tak for tilslutningen.
Der er meget, der tyder på, at disse forslag, som har vidtrækkende betydning både for Færøerne og Grønland, får en let gang gennem Folketinget.
Jeg vil også gerne give tilsagn om skriftligt at besvare de spørgsmål, der er stillet her under behandlingen, ligesom jeg til hr. Otto Steenholdt skal sige, at vi er meget glade for det både tillidsfulde og konstruktive samarbejde, vi har mellem Danmark og Grønland på det her område, og det vil blive videreført præcis i den ånd, som hr. Steenholdt også gav udtryk for.
Klaus Hækkerup (S), 1997-12-05:
Den skriftlige fremsættelse af det lovforslag, Folketinget nu tager fat på at behandle, indledes således fra skatteministerens side: »Lovforslaget indeholder en række mindre justeringer og præciseringer af overvejende lempende karakter uden væsentlig materiel betydning.« Når man har læst lovforslaget igennem, må man sige, at det faktisk er en meget præcis beskrivelse af lovforslagets indhold; men af hensyn til dem, der måtte have holdt ud indtil nu og lyttet til debatten, vil jeg bare nævne et eksempel på, hvad vi taler om på dette område.
En af de ting, der foreslås, er, at pligten til betale arbejdsmarkedsbidrag af lønindkomst m.v. og indkomst fra selvstændig virksomhed, hvis man er bosiddende i Grønland eller på Færøerne, bortfalder, i det omfang Grønland eller Færøerne ifølge dobbeltbeskatningsoverenskomsterne ikke er afskåret fra at beskatte den pågældende indkomst.
Som der står lidt syrligt i bemærkningerne, er denne bestemmelse indført, fordi Statsministeriet har gjort opmærksom på, at man ikke statsretligt kan indgå dobbeltbeskatningsoverenskomster med et sådant indhold med Grønland og Færøerne, fordi de er en del af riget, og der derfor skal tilvejebringes lovhjemmel.
Det gør vi altså hermed, og det samme er tilfældet med de fem andre ændringer, der er indeholdt i lovforslaget.
Dem vil jeg ikke trætte med, men jeg skal på Socialdemokratiets vegne tilsige en velvillig og hurtig behandling af dette lovforslag i udvalget.
Jens Hald Madsen (V), 1997-12-05:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, skal jeg sige på Venstres vegne, at lovforslaget indeholder nogle små tekniske ændringer uden væsentlig betydning, herunder nogle ændringer vedrørende opkrævning i medfør af lov om arbejdsmarkedsfonde. Det er jo en lov, som Venstre er imod, og derfor vil Venstre undlade at stemme ved tredjebehandlingen.