Kristen Touborg (SF), 2005-10-12:
Tak til ministeren for redegørelsen.
Ministerens oplæg til debatten er jo et større skrift, 54 tætskrevne sider, og det er mere detaljeret, end jeg husker fra noget tidligere år.
Men med det omfang undrer det mig, at ministeren slet ikke kommer ind på de områder, hvor der er brug for en afklaring mellem Nordisk Råd og Ministerrådet.
Jeg har desværre det indtryk, at i øjeblikket kører Ministerrådet i ganske høj grad sit eget løb over for os nordiske parlamentarikere, og det må vi tage op.
Ministerrådet prøver at opsplitte den lille nordiske informationsafdeling i to, og det er en opdeling, som kan ramme dækningen af de ikkeskandinaviske sprog og lande.
Den kan også svække parlamentarikersiden og forvirre borgere og brugere, og støtter ministeren denne opsplitning?
Jeg vil godt i lighed med den radikale ordfører opfordre medlemmerne af den danske delegation til at overveje, om man virkelig på sessionen vil støtte Ministerrådets forslag om kultursamarbejdet.
Der er altså mulighed for at sige ja til modernisering, men også ja til mere debat, ja til at behandle alternative forslag seriøst og ja til en måldebat om, hvad vi vil med kulturen, før strukturen bliver fastlåst.
Vi kan bede kulturministrene overveje endnu en gang at lave omstrukturering i løbet af 2006.
Den skal sættes i værk den 1. januar 2007, men hvorfor skal vi parlamentarikere støtte et forslag nu, den 26. oktober i år, når det ikke har opbakning fra den kulturverden, vi ønsker at stimulere?
Jeg har noteret mig, at ministeren på dette område har tilkendegivet, at »arbejdet med at konkretisere og implementere den nye struktur vil være hovedopgaven i den resterende del af den danske formandsperiode og i den kommende norske formandsperiode i 2006«.
Jeg vil meget gerne høre, hvad samarbejdsministeren og for den sags skyld kulturministeren mener om mit forslag.
Nu kan jeg godt se, at kulturministeren har besluttet, at det ikke er umagen værd at deltage i debatten, men jeg vil i hvert fald gerne høre, hvad samarbejdsministeren har at sige om det.
Så vil jeg gå over til det, som ministeren har valgt at tage med i redegørelsen: Jeg glæder mig over, at Justitsministeriet i foråret 2005 omsider har fulgt en mangeårig opfordring fra nordiske parlamentarikere om en ny lovkvalitetsvejledning.
Den slår fast, at hvis et lovforslag har konsekvenser for andre nordiske lande, skal der redegøres for det – godt!
Denne nordiske lovvurdering kan forebygge grænsehindringer.
Den kan også skabe mere sammenhæng mellem erklæringer om nordisk samarbejde og lovgivningens realiteter, og det er der i høj grad behov for.
Initiativer til støtte for nordisk kystfiskersamarbejde, bl.a. den nordiske kystfiskerkonference i Grenaa i maj, har været indholdsrige i det danske formandskabsår.
Ministerrådet er katalysator for samarbejde og initiativer, der fremmer økologisk og socialt bæredygtigt fiskeri, og det sker ved kompetent arbejde uden et selvstændigt fiskeriministerråd.
Dette ønske er formuleret fra hele Norden, stærkest fra Grønland.
Grenaakonferencen pegede på, at kystfiskeriet kan gøres bæredygtigt uden de helt store bureaukratiske forvaltningssystemer.
Det vil jeg godt bede ministeren om at fortælle sin kollega, den danske fødevareminister, inden han får byg get det helt store fartøjskvoteandelsbureaukrati op i danske farvande.
Tilbage til den nordiske dagsorden: Ministerens redegørelse omtaler det nordiske miljøhandlingsprogram og formandskabets tema »Miljø og sundhed«.
I betragtning af at det er ministerens eget område, kunne jeg godt tænke mig at høre, om der er nordiske initiativer, som ministeren har tænkt sig at arbejde videre med.
Nordisk forbrugersamarbejde når bredt ud og dybt ned blandt de nordiske forbrugere.
Jeg er generelt enig med det danske formandskab i, at færre og mere aktive fagministerråd og embedsmandsgrupper er bedre, men det organiserede forbrugersamarbejde i Norden må ikke fjernes, og derfor opfordres ministeren til at følge Nordisk Råds rekommandation om at beholde det.
Der har på intet tidspunkt været dialog mellem parlamentarikerne og ministrene i år.
Nordisk Råd har lavet en rapport med forslag til bedre budgetprocedure.
Rapporten lægger op til mere dialog tidligt i budgetarbejdet og til mere langsigtet dialog mellem Nordisk Råds fagudvalg og de enkelte sektorministerråd.
Ministeren ønsker et budget, der »... udtrykker de langsigtede prioriteringer, vi har som politikere ...«.
Jeg ville være glad, hvis ordet politikere bliver udvidet fra at gælde de nordiske ministre til også at gælde parlamentarikerne i Nordisk Råd.
Mit indlæg har været noget kritisk, men jeg vil godt slutte med at sige, at jeg glæder mig over, at der inden for vigtige sektorer som kultur, miljø, forskning og grænsehindringer sker fremskridt for det nordiske samarbejde.