Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-21:
Uanset at statsministeren har forsøgt at skabe usikkerhed om tidspunktet for en kommende dansk folkeafstemning om de danske undtagelser, tror jeg, de fleste gør klogt i at lytte til, hvad hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti med jævne mellemrum siger, nemlig at der sandsynligvis kommer en folkeafstemning i 2003.
Jeg forstår godt, at statsministeren tøver, for
Men det viste sig efterfølgende ved folkeafstemningen, at når det kom til stykket, var der ikke flertal i befolkningen.
Det blev et klart nej, og det skulle slet ikke overraske mig, om det også blev tilfældet ved en kommende folkeafstemning om ophævelse af de danske undtagelser.
: Er det sådan, at det ikke er besluttet i regeringen, hvornår der skal være folkeafstemning?
Det er et ret afgørende spørgsmål, for der udsendes jo forskellige signaler med forskellige mellemrum.
Men jeg tror, det mest afgørende signal var det, hr. Lars Barfoed kom med, nemlig at i Det Konservative Folkeparti forholder man sig frit til tidspunktet.
Det er min mistanke, at det gør regeringen også.
Selv om statsministeren ved forskellige lejligheder kommer med forskellige datoer, er det eneste, vi i dag ved med hundrede procents sikkerhed, at der sandsynligvis kun er ét menneske, der ved, hvornår datoen er.
Det er statsministeren, og han siger det først, når han har besluttet sig.
Det kan han sagtens finde på at gøre til jul f.eks. Jeg vil bare spørge, om det er korrekt beskrevet.
Er det en beslutning, som statsministeren meddeler os på det tidspunkt, hvor han har truffet den?
Mere ved vi så sådan set ikke på nuværende tidspunkt, uanset de forskellige signaler og røgslør og den slags, som sendes ud, men skulle statsministeren ønske at komme nærmere ind på datoen i dag, så vi kan få den at vide, ville det selvfølgelig være meget interessant.
Så vil jeg nævne en anden folkeafstemning, som også er meget vigtig, og som sandsynligvis også vil ende med et nej - det er der i hvert fald overordentlig meget, der tyder på -
Her kan jeg slet ikke forstå, at den danske regering i sit oplæg nærmest betragter det som en slags ekspeditionssag, som det danske formandskab bare skal sørge for bliver ekspederet.
Jeg vil godt stille det spørgsmål, om ikke man har overvejet i regeringen, om det overhovedet er klogt at køre videre med den elendige Nicetraktat.
Det kunne da være en overvejelse værd at sige: Den traktat arkiverer vi.
Så ville man også løse den irske regerings problem. Så vil jeg sige om de forslag til vedtagelse, der er fremsat, at jeg synes, Dansk Folkepartis krav om en særlig undersøgelse af de danske konsekvenser er for småt og for egoistisk.
Det koster jo ikke Danmark noget, og jeg synes
Jeg vil sige, at Enhedslisten fuldt ud vil respektere resultatet af de folkeafstemninger, der kommer, men vi vil da også sige til de østeuropæiske befolkninger, at sådan som optagelsesforhandlingerne tegner sig, er vi meget i tvivl om, om det overhovedet kan blive en fordel for befolkningerne i de lande at blive optaget i EU, i hvert fald ikke for dem, som har de små indtægter, for betingelserne ser ud til at blive hårde og urimelige.
Ellers skulle den danske regering sætte en anden dagsorden for f.eks. landbrugsforhandlingerne, men det har den jo klart meldt ud i dag, at den ingen planer har om. Derfor tror jeg, at man må konkludere, at det danske formandskab ikke er forberedt godt nok, ikke har svar på de centrale spørgsmål.
Medmindre regeringen gør en overordentlig kraftanstrengelse her de næste par måneder, så synes jeg ikke, at det alvorligt tegner til at blive en kraftig succes.