runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Problemet med forklædeydelsen er jo, at man ikke skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Problemet er jo, at man siger til en gruppe mennesker: Pas jer selv, I får en ydelse, der er lavere, men så skal I ikke stå til rådighed.
Det mener vi altså er et kæmpestort problem, især af integrationsårsager.
Et er, at vi ikke går ind for borgerløn, men derudover mener vi af integrationsårsager, det er et stort problem, at man har mødre, som ikke kommer ud og lærer det danske samfund at kende.
Men jeg er da enig med fru Elsebeth Gerner Nielsen i, at vi så også har et ansvar for at hjælpe de her kontanthjælpsmodtagere videre.
Derfor er jeg meget glad for, at vi fik sat 580 mio. kr. af til nogle af de svageste i det her land, nemlig kontanthjælpsmodtagere, som ikke har været i gang i et godt stykke tid.
Det mener jeg kan være med til at sikre, at de her mødre kan komme ud og møde det danske samfund og derfor være bedre til at tage et ansvar for, at deres børn også bliver godt integreret i Danmark.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-10-06:
Det Radikale Venstre ville, som hr. Morten Østergaard også var inde på, meget gerne have været med i integrationsaftalen, også fordi vi syntes, at det var vigtigt at være med, når der var en stor sandsynlighed for, at Socialdemokratiet gik med.
Når vi ikke var med, skyldtes det forskellige ting, men det afgørende for os var, at vi simpelt hen ikke kunne se, hvor de job var, som indvandrerne skulle tage, og som de altså nu skal have for at kunne opretholde kontanthjælpen.
Vi mente, at det ville være retfærdigt at sige, at man kun kunne miste sin kontanthjælp, hvis man rent faktisk havde sagt nej til et job.
Som også andre Socialdemokrater har været inde på i løbet af debatten i dag, fornemmer jeg, at der også i Socialdemokratiet er den her frygt for, om jobbene er der.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om fru Lotte Bundsgaard ikke deler den her bekymring, altså om der ikke er en fare for, at der er nogle mennesker, der mister deres kontanthjælp, uden at de rent faktisk har fået et reelt tilbud om et job.
Hvad er det for nogen job, som Socialdemokratiet mener der er til stede, og som kan bestrides af bl.a. indvandrerne?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Vi vil netop undgå, at vi behøver at komme i en situation, hvor vi skal spare drastisk på velfærden, at vi kommer i en situation, hvor vi skal hæve skatterne drastisk.
Det vil vi undgå ved to ting.
Den ene er, at vi mener, der er behov for velfærdsreformer.
Det er lidt svært at finde ud af, hvad De Konservative mener i disse tider.
Vi mener, der er behov for det.
Vi har fremlagt et forslag til, hvordan man kunne lave velfærdsreformer.
Den anden er, at vi vil investere i fremtiden i uddannelse og i forskning.
Man kan sammenligne det lidt med, at man, hvis man har et hul i sit hus, godt kan sidde og kigge på sin konto og sige, at lige nu har jeg altså ikke råd til at lappe det her hul.
Men hvis man så ikke får det gjort, bliver det langt dyrere på sigt.
På samme måde er det med uddannelse i Danmark: Hvis ikke vi får investeret i uddannelse og forskning nu, bliver det langt dyrere på sigt, for så kan vi ikke konkurrere med de andre lande.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-10-06:
Jeg indrømmer, at det sammenlignet med Socialdemokratiets finanslovforslag godt kan være, at regeringens virker mere ansvarligt.
Socialdemokratiet har jo afsat flere penge på en lang række områder – og det oven i købet ufinansieret.
Hvordan vil fru Lotte Bundsgaard undgå, at denne skævhed, at dette uansvarlige finanslovforslag fører til højere skatter på et senere tidspunkt?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Det, jeg helt klart sagde i min tale, var, at når det går godt i Danmark, er det tiden til at gøre gode tider bedre.
Det vil sige, at det er tiden til, at man investerer i fremtiden og sikrer, at Danmark også hænger sammen på lang sigt.
Hvad gør regeringen?
Lad os prøve at tage et område, som statsministeren selv fremhævede i sin åbningstale, nemlig at vi skal have uddannelse i verdensklasse.
Hvad gør regeringen i deres finanslovforslag?
Der er det jeg spørger, om ikke det var i gode tider, at man burde investere noget mere i uddannelsen, nemlig sikre, at vores børn lærer det, de skal; sikre, at der er penge nok til voksen- og efteruddannelse, sådan at den slagteriarbejder, der mister sit job, har ordentlige kvalifikationer til at gå videre til et nyt job.
Det mener jeg ikke at regeringen gør.
Det kan godt være, at hr. Christian WedellNeergaard mener, at regeringen virkelig investerer i uddannelse, men så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvor han finder en stor satsning på uddannelse i finansloven.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-10-06:
Hvordan kan fru Lotte Bundsgaard fremstille regeringens finanslovforslag som et spareforslag?
Der er jo tale om øgede udgifter på en lang række områder.
Der er sat penge af til forskning og uddannelse; der er sat penge af til børnefamilier; der er sat penge af til ældre; der er sat penge af til sygehuse; og der er sat penge af til miljøet.
Det er ekstraordinære midler, som skal være med til at fremme udviklingen på alle de områder.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Jeg vil godt sige, at hvis vi kan få lov til at få indflydelse på politikken, går vi gerne med i forlig.
Vi har fra starten sagt, at det er dybt problematisk for det danske samfund, at vi har en ydelse, som holder kvinderne derhjemme; som holder dem væk fra arbejdsmarkedet; som holder dem væk fra den sprogundervisning, vi gerne vil have dem til at deltage i; som holder dem væk fra, at de lærer det samfund at kende, som de skal opdrage deres børn i.
Derfor har vi fra starten sagt, at vi vil have afskaffet forklædeydelsen for på den måde at sikre, at mødrene kan være med til at sikre, at deres børn bliver bedre integreret i det danske samfund.
Vi har også sagt, at der er en gruppe kontanthjælpsmodtagere, som ikke er i gang, og hvor man ikke bare med pisken kan sige: Kom I bare ud og kom i gang.
Derfor var det afgørende for os og et skridt i den rigtige retning, at vi fik sat 580 mio. kr. af til, at kommunerne kan gøre en ekstra indsats over for nogle af de mennesker, der har det sværest i Danmark.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-06:
Jeg vil så godt have uddybet hele det her spørgsmål om at gå et skridt i den rigtige retning.
Fru Lotte Bundsgaard har tidligere talt imod kontanthjælpsloftet, men på det her område laver man jo præcis det samme over for en bestemt gruppe mennesker, hvis de ikke kommer ind på arbejdsmarkedet.
Jeg vil også godt have at vide fra fru Lotte Bundsgaard, hvad det er for et skridt i den rigtige retning, der er taget med den udlændingepolitik, der føres i dag.
Den udlændingepolitik, som går ind for stramninger, stramninger, stramninger, og som nu har ført til de resultater, vi kan se, hvor en flygtning kan vende tilbage til det her land efter at være blevet udvist en gang og efter at have været fængslet og tortureret i 2 år i et iransk fængsel.
Er det et skridt i den rigtige retning?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Jeg må sige, at vi Socialdemokrater altid har haft det sådan, at hvis vi kunne få indflydelse, så gik vi hellere et skridt hen imod vores mål end stod stille.
Det var det, vi gjorde, da vi indgik integrationsaftale med regeringen.
For os var det vigtigt, at vi fik sat ind med noget bedre sprogundervisning; for os var det vigtigt, at vi fik skabt en bedre integration, og at vi fik sikret, at der kom nogle flere penge til at kigge kontanthjælpsmodtagernes sager igennem igen.
Desværre var det sådan, at de blev ved med at finde sted.
Der blev i hvert fald ved med at være ret mange unge kvinder, som ikke selv kunne vælge, hvem de gerne ville gifte sig med.
Derfor er vi gået med til 24-års-reglen og altså ikke, fordi vi er gift med regeringen; det ægteskab kunne jeg ikke tænke mig at deltage i.
Vi er gået med, fordi vi mener, at det var måden at give de her unge kvinder nogle flere valgmuligheder i tilværelsen.
Vi er godt klar over, at vi har et stort ansvar for at sikre de kontanthjælpsmodtagere, som i dag er på forklædeydelsen, at de kommer ud og kommer i gang i det danske samfund, kommer ud på arbejdsmarkedet, kommer til sprogundervisning, så de er klar til at blive en del af det danske samfund.
Der er ingen tvivl, vi ved godt, at vi har et stort ansvar for det.
Der er ingen tvivl om, at vi vil fortsætte med at presse regeringen og sige til den, at når vi sætter 580 mio. kr. af til kontanthjælpsmodtagerne, handler det om at løfte de her mennesker.
Når vi taler om integration, handler det om at stille krav til de mennesker, der er kommet til Danmark, men det handler også om at stille krav til de arbejdsgivere, der er i Danmark.
Det handler om at sikre, at mennesker kan komme i gang, kan komme ind i det danske samfund.
Vi ved jo, at det er lykkedes flere steder, nemlig de steder, hvor man har sagt: Nu tager vi ansvaret på os, nu gør vi noget for at få mennesker integreret i Danmark, for at de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Jeg vil godt sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at det ansvar ved vi godt vi har.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det er lige før, jeg vil bede fru Lotte Bundsgaard om at sige det en gang til.
Det er simpelt hen fantastisk, og det vidner i hvert fald om, at det er meget godt, at vi nu får nogle flere test i folkeskolen.
Fru Lotte Bundsgaard svarer jo ikke på, hvordan det er, man så vil ophæve skattestoppet.
Hvem er det, der skal betale noget mere i skat, hvis det er sådan, at det er skævt skruet sammen?
Det er jo en ren tilståelsessag, må jeg sige til fru Lotte Bundsgaard.
Vi får jo sådan lidt forskellige meldinger.
I slutningen af september udtalte hr. Henrik Sass Larsen til Børsen, at Socialdemokratiet nu var parat til at støtte skattestoppet for boliger og afgifter, altså skattestop og heller ingen inflationsregulering.
Så sagde fru Mette Frederiksen samme dag, det var i Politiken, så vidt jeg husker, at hun sandelig mener, at skatten skal op, og at man aldrig må udelukke det at skulle omfordele flere penge.
Det har vi dog set i aviserne, at man også er på vej til at løbe fra.
Hvad er egentlig den reelle politik hos Socialdemokraterne?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Nu stiller hr. Jens Rohde jo en del spørgsmål.
Hvis hr. Jens Rohde kigger på side 149 i Økonomisk Redegørelse, så vil han se, at samtlige skatter er steget fra 650 mia. kr. til 753 mia. kr. Hvad betyder det så for skattetrykket?
Det betyder faktisk, at skattetrykket også er steget under den nuværende regering.
Alt det her gør jo også, at Venstres skræmmekampagne om, at vi vil hæve skatterne, slet og ret er en skræmmekampagne.
Vi mener ikke, at der er behov for at hæve skatterne i Danmark.
Vi mener tværtimod, at regeringen burde tage sig sammen og i gode tider investere i uddannelse og i forskning og i gode tider sige til de ældre, der ikke får tid nok af hjemmeplejen, at vi har råd til at give dem noget mere tid.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Vil fru Lotte Bundsgaard ikke lige prøve at gentage det der argument med, hvor mange skattepenge der er kommet ind i statskassen, og så fortælle, hvordan det er et udtryk for, at skatterne skulle være steget i det her land?
Jeg troede simpelt hen ikke mine egne ører, at et voksent menneske kan bruge det argument, så jeg vil meget gerne lige høre det igen, sådan for at være helt sikker på, at det nu også kan være rigtigt.
Hvis nu skattestoppet er skævt skruet sammen, så er det jo egentlig et udtryk for, at den skattereform, som Socialdemokraterne lavede i 1993, var en skæv skattereform, for vi har ikke gjort andet end at bremse stigningen i de skatter og afgifter, som den skattereform medførte, men selve konstruktionen er jo den, Socialdemokraterne selv lavede.
Hvis nu den er skruet skævt sammen, hvordan vil fru Lotte Bundsgaard så ophæve skattestoppet?
Hvem er det, der skal betale noget mere i skat, f.eks. for at lejerne kan få noget ud af det?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Vi vil gerne være med til at gøre rigtig meget for at stoppe den stigende ulighed.
Derfor vil vi give førtidspensionisterne et løft på 3 mia. kr.
Men vi stopper jo ikke her.
Her handler det jo om at fokusere på f.eks. kontanthjælpsmodtagernes børn og sikre, at den generation, der er børn af kontanthjælpsmodtagere i dag, får held til at bryde den negative sociale arv.
Det handler om at sikre, at de børn, som i dag ikke rigtig kan se noget håb for fremtiden, ikke kan forestille sig, at de får de samme muligheder som alle de velstilledes børn, tager vi fat på og giver dem langt bedre vilkår, end de har nu.
Her synes vi, at regeringen mangler at byde.
Vi har hørt statsministeren tale meget om, at bistandsklienter skal kunne blive bankdirektører, men bud på, hvordan vi sikrer de her mennesker ordentlige muligheder, det har vi ikke rigtig hørt fra regeringen.
Men jeg er sikker på, at vi, Enhedslisten og Socialdemokraterne, nok i fællesskab skal finde en måde at give dem bedre muligheder på.
Line Barfod (EL), 2005-10-06:
Vi vil meget gerne være med til at give førtidspensionisterne flere penge, det har vi foreslået flere gange her i Folketinget, men vi kan ikke forstå, hvorfor det er kontanthjælpsmodtagere, dagpengemodtagere og folk på folkepension, der skal være med til at betale.
Hvorfor ikke stoppe satspuljetyveriet og i stedet tage pengene fra de rigeste i samfundet, få nogle flere penge ind på nordsøolien, få de multinationale til at betale noget mere i skat osv.?
Der er jo masser af steder at hente penge fra de rigeste.
Vi har jo for nylig set en undersøgelse, der viste, at de, der ikke stemmer, det er de samme som sidst, man lavede undersøgelsen i 1964, nemlig dem her i samfundet, der har mindst.
Man var ude at interviewe nogle af dem, og de kunne slet ikke se, at demokratiet var til for dem.
Det kan jeg sådan set
godt forstå, når man bliver ved med at lade dem sakke agterud.
Samtidig bliver man ved med at øge uligheden ved, at man ikke regulerer kontanthjælpen, folkepensionen, førtidspensionen osv. lige så meget som den almindelige udvikling, og dermed øger man hvert eneste år den økonomiske ulighed.
Vil Socialdemokraterne ikke være med til at stoppe den stigende ulighed?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Vi mener, at der er en gruppe i det her samfund, der virkelig har behov for et økonomisk løft.
Vi mener, at der er behov for et løft af denne gruppe.
Derfor har vi foreslået, at man sætter 3 mia. kr. af til at løfte førtidspensionisterne, bruger satspuljen til det, for den er jo tænkt til at hæve dem, som ikke har særlig mange penge.
Vi mener, det er et konkret forslag til at gå op imod den stigende ulighed i Danmark at give førtidspensionisterne, som har mindst, noget mere, end de har i dag.
Det håber vi på at resten af Folketinget vil være med til, for vi har jo hørt mange tale om førtidspensionisterne.
Specielt har Dansk Folkeparti jo talt varmt og glødende for at forbedre førtidspensionisternes forhold, så vi håber selvfølgelig, at vi kan få flertal i Folketinget for at give førtidspensionisterne en bedre økonomi, end de har i dag.
Line Barfod (EL), 2005-10-06:
Noget af det, der jo virkelig er med til år for år at øge uligheden for dem, der har de laveste indkomster i dette samfund, er satspuljen, hvor man hvert eneste år tager fra folk på førtidspension, kontanthjælp, dagpenge osv.
De får en lavere regulering, end de egentlig skulle have haft, hvis de skulle følge med den almindelige udvikling.
Samtlige Folketingets partier bortset fra Enhedslisten er med til det her tyveri hvert eneste år – også Socialdemokraterne.
Når nu Socialdemokraterne gør det til et mål at gå imod ulighed, hvad jeg synes er rigtig godt, vil man så også være med til at stoppe satspuljetyveriet fra dem, der har de laveste indkomster i dette land?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Jeg har to spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard.
For det første vil jeg gerne stille et spørgsmål, man kan svare ja eller nej til.
Vil Dansk Folkeparti støtte forslaget om at give 3 mia. kr. til førtidspensionisterne for at løfte dem økonomisk – ja eller nej?
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når fru Pia Kjærsgaard nu fremstiller sit eget parti som et meget socialt bevidst parti, hvorfor har fru Pia Kjærsgaards parti så lagt stemmer til, at man har afskaffet den ordning, der skabte servicejob til ledige over 48 år; som gav ledige over 48 år en mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet?
Hvorfor har Dansk Folkeparti stemt for at afskaffe servicejobordningen?
Så det er to konkrete spørgsmål.
Det første: Ja eller nej.
Det andet kræver måske en lidt bedre forklaring fra det parti, som gerne vil fremstille sig selv som meget socialt bevidst.
Jeg vil godt sige, at boligejerne kan læse vores finanslovforslag og se, at vi ikke sætter boligbeskatningen op.
Det er ikke vores mål.
Tværtimod mener vi faktisk, at danskerne betaler meget i skat.
Vi kan også godt læse i regeringens publikationer, at danskerne, da regeringen tiltrådte, betalte 650 mia. kr. i skat.
I dag betaler danskerne 750 mia. kr. i skat.
Sådan er det jo.
Selv skattetrykket er steget under denne regering.
Vi vil godt sige til husejerne: I kan være helt trygge.
Vi mener ikke, at boligbeskatningen skal stige.
Det kan godt være, at regeringen svarer forskelligt på de samme spørgsmål.
Vi havde jo en socialminister, der startede med at sige, at yderligere ulighed mellem mennesker var dynamik i et samfund.
Så gik der et par dage, så sagde hun det stik modsatte.
Jeg vil altså tillade mig, når hr. Jens Rohde stiller mig præcis det samme spørgsmål, som flere andre har stillet mig, at svare præcis det samme.
Selv om statsministeren mener, det er moderne politik sådan at ændre svar og trække ting tilbage, så vil jeg tillade mig at fortsætte med at svare det samme, når jeg får stillet det samme spørgsmål.
Jeg vil gerne sige endnu en gang: Vi mener ikke, at husejerne skal betale mere i skat.
Vi har fremlagt et finanslovforslag, hvor vi viser, hvordan og hvorledes vi skruer det hele sammen.
Vi mener ikke, at skatten skal sættes op.
Jacob Jensen (V), 2005-10-06:
Regeringen skal vælge en ny kurs, sagde fru Lotte Bundsgaard i sin tale.
Socialdemokraterne har også tidligere i meget utvetydige vendinger været imod regeringens skattestop.
Men her i foråret kom det så frem i forbindelse med afslutningsdebatten, at fru Lotte Bundsgaard faktisk ville acceptere skattestoppet som præmis, fordi – som det hed – man gerne ville have indflydelse på finansloven for næste år.
I dag kan jeg så høre, at fru Lotte Bundsgaard bl.a. i sit svar til fru Pia Christmas-Møller siger, at nu går Socialdemokraterne ind for et skatteloft.
Og inden for skatteloftet ved vi jo godt, at skatter og afgifter kan stige med lønudviklingen, som i øjeblikket er omkring 4 pct. om året.
Så jeg vil gerne spørge, om fru Lotte Bundsgaard ikke en gang for alle kan forklare både mig og resten af dem, som følger debatten her, om man vil acceptere skattestoppet, og også af hensyn eller måske ikke mindst af hensyn til de mange tusind boligejere udeomkring, som med rette frygter for den socialdemokratiske skattepolitik, der i givet fald ville blive gennemført.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-10-06:
Det, der bekymrer os i Enhedslisten, er jo, at Socialdemokraterne på en lang række områder har giftet sig med regeringen, og nogle af de områder er udlændingepolitikken og diskriminationspolitikken.
Der vil jeg godt høre fru Lotte Bundsgaard, om det er særlig prisværdigt, at Socialdemokraterne i dag har taget ansvar for en udlændingepolitik, der notorisk medfører, at vi fra Danmarks side udviser flygtninge til fængsling og tortur i deres hjemlande.
Jeg vil godt høre, om det er særlig betryggende for Socialdemokraterne og fru Lotte Bundsgaard, at man fører udlændingepolitik og en diskriminationspolitik sammen med typer som fru Louise Frevert, der står over for en tiltale for racisme.
Jacob Jensen (V), 2005-10-06:
Skal jeg så forstå det sådan, at fru Lotte Bundsgaard ikke er enig med sin finanspolitiske ordfører, hr. Henrik Sass Larsen, når han i gårsdagens Børsen udtaler: Vi har ingen planer om at hæve hverken boligskatter eller afgifter?
Det er jo imod skatteloftet, der som bekendt godt kan stige med lønudviklingen, som er 4 pct. om året.
Skal vi have skattestop, eller skal vi have skattehop?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Nej, jeg sagde præcis, at jeg synes, det er en rigtig, rigtig god idé, at vi har fået sat førtidspensionisterne på dagsordenen, at Socialdemokraterne nu også taler om førtidspensionisternes dårlige økonomiske vilkår.
Det synes jeg er rigtig godt.
Vi har været ude for meget her i dag, synes jeg, mange mærkelige økonomiske beregninger og skatteloft og en meget stor overfinansiering i Socialdemokraternes finansudspil, men det kunne jo alligevel godt tænkes, at når forhandlingerne går i gang, så vil Socialdemokraterne gerne være med i det store endelige forlig, hvor vi står sammen om det her.
Det hilser jeg med meget stor tilfredshed, og det glæder jeg mig til, men lad det komme an på en prøve.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-10-06:
Fru Pia Kjærsgaard ved lige så godt som jeg, at hvis hun ærligt ville tilslutte sig det sociale flertal i Folketinget, så behøvede Dansk Folkeparti sådan set ikke at lave socialpolitik med en socialminister, som har et tvivlsomt forhold til lighed og ulighed.
Så kunne Dansk Folkeparti sige ja til vores tilbud og sige: Ja, vi vil gerne allerede fra næste år gå i gang med at give et 3 mia. kr.s løft til førtidspensionisterne.
Hvis Dansk Folkeparti ikke vil være med næste år, så kan vi jo gøre det over en flerårig periode.
Og jeg må forstå det sådan, at det synes Dansk Folkeparti i virkeligheden er en god idé.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Jeg vil godt starte med at gå op imod den skræmmekampagne, som vi nu oplever endnu en gang.
Vi mener ikke, at husejerne skal betale mere i skat.
Hvad er det så vi mener er problemet ved skattestoppet?
Det er, at det er skruet skævt sammen.
Det er, at man ikke kan bekæmpe skattespekulation, kan jeg forstå på Venstres forskellige ordførere.
Jeg vil også godt tage et eksempel op, som står i dagens aviser i dag, nemlig i Brovst, hvor de gerne vil sænke skatten.
De siger: Vi mener faktisk, at det er økonomisk ansvarligt at sænke skatten i Brovst.
Regeringen siger: Nej, det må I ikke.
Er det den skattepolitik, som Venstres ordfører er så stolt af?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Nu forstår jeg, at det ikke lige er fra næste år, Socialdemokraterne vil give 3 mia. kr. taget af satspuljemidlerne til førtidspensionisterne.
Så er der flere ting, der begynder at gå op for mig.
Det er altså over en årrække, man skal tage fra satspuljemidlerne.
Men lad mig bare pointere, at jeg synes, det er rigtig, rigtig godt, at Socialdemokraterne er vågnet, at Socialdemokraterne har fundet ud af, at der skal ydes en massiv indsats til gavn for førtidspensionisterne.
Det var, som jeg sagde før, Socialdemokraterne, der gennemførte den seneste førtidspensionsreform med en socialdemokratisk socialminister, Henrik Dam Kristensen, hvor man delte folk op i et A-hold og et B-hold.
En måned efter at Dansk Folkeparti på vores sommergruppemøde sagde, at det ville vi ikke længere acceptere, nu ville vi have det ind i de kommende finanslovforhandlinger, gik der en prås op for Socialdemokraterne, det ville man også gerne.
Det er jeg glad for.
Men fru Helle Thorning-Schmidt ved jo også, at det med at tage fra de svageste dårligt stillede i det her land netop af satspuljen ikke er en god idé.
Kan vi blive enige om finansieringen, så synes jeg det ville være fremragende, hvis Socialdemokraterne gik med.