runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Vores vurdering i SF af Den Grønne Fond er positiv.
Vi synes, at mange af de aktiviteter, der har været afholdt med støtte fra Den Grønne Fond, har været fornuftige og gode miljøaktiviteter.
Vi hæfter os ved, at de evalueringer, der er lavet, er positive og viser, at der har været en god miljøeffekt af tingene.
Vi synes, det har været rigtig godt, at man har kunnet støtte de grønne guider, og det er rigtigt, som det bliver sagt, at der har været den hensigt, at de grønne guider gradvis skulle overgå til anden finansiering, bl.a. kommunal finansiering, men at det er gået langsommere, end vi havde håbet.
Derfor ville det efter vores opfattelse også have været rigtigt at lave en ordning i et samarbejde med kommunerne, der sikrede, at de grønne guider i stort omfang ville kunne fortsætte og gradvis overgå til en mere lokal finansiering.
Den mulighed bliver jo imidlertid fuldstændig ødelagt, ved at man på én gang, uden forhandlinger, uden samtaler, uden konsultationer, bare fjerner ordningen.
Så er der i hvert fald ingen mulighed for at sikre en fornuftig videreførelse med en højere grad af lokal medfinansiering.
Vi synes også, at den grønne information har ydet et meget glimrende arbejde.
Det har været det sted, hvor almindelige mennesker og forbrugere har kunnet henvende sig og få relevante miljøoplysninger om kemiske stoffer i forbrugerprodukter, så de kunne undgå de ting, de ikke kunne tåle.
Det forsvinder nu også på én gang, bare skåret væk med Dansk Folkepartis støtte.
Der er ingen andre steder, man kan få den rådgivning.
Man stiller almindelige mennesker dårligere med hensyn til sammenhængen mellem sundhed og miljø
, og det, der jo er mest trist i denne her sammenhæng, er, at der ikke er nogen argumentation overhovedet fra de tre partier, som bare fjerner Den Grønne Fond.
Der er ingen argumentation om, at der er nogle miljøproblemer, der er løst, som man ikke længere behøver at lave en indsats over for, der er ingen argumentation om, at de her aktiviteter, der ligger i Den Grønne Fond, ikke har virket.
Der er ingen argumenter overhovedet, andet end noget meget overordnet snak om prioriteringer, som vi efterhånden har hørt så mange gange, at jeg tror, at det hænger flere og flere ud af halsen at høre det.
Så en argumentationsløs nedskæring på miljøområdet, en slagtning af alle folkelige aktiviteter, det er, hvad der er realiteten i det, der sker.
Det synes vi er dybt beklageligt.
Derfor støtter vi selvfølgelig det her beslutningsforslag, og jeg tror, at det på et tidspunkt vil blive muligt at genoprette Den Grønne Fond, ikke nødvendigvis på nøjagtig samme måde med de samme kriterier osv., men i en ny moderniseret udgave, og det er der brug for.
Det håber jeg at der bliver mulighed for på et tidspunkt, når den nuværende miljøfjendske regering og dens støtteparti ikke længere har et flertal.
Ligesom tidligere skal jeg hilse fra Enhedslisten og sige, at de også støtter forslaget om at bevare Den Grønne Fond.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Hvis det ikke er de sædvanlige smagsdommere, som skal udfolde sig i debatten om miljøpolitikken, så må det vel næsten ifølge regeringens tankegang være borgerne, for vi er jo alle sammen eksperter.
Men hvis borgerne så i højere grad skal inddrages i debatten om miljøet, så er det vel også nødvendigt, at der sker en formidling af viden om miljøemner. Viden er vel en forudsætning for, at den enkelte borger kan handle miljørigtigt, og når det ofte fremhæves, at danskerne er i besiddelse af en høj miljøbevidsthed, så er det vel, fordi der finder sådan en formidling sted.
Miljøbevidsthed og det folkelige engagement i miljøet i øvrigt er ikke noget, man bare kan tage for givet, det skal støttes og gødes.
I den forbindelse er aktiviteter som Grøn Information, grønne guider og 92-gruppen helt essentielle, så hvis regeringen holder fast i at skære Den Grønne Fond væk, betyder det også, at meget af den højt besungne folkelighed i miljødebatten skæres væk.
Som tidligere sagt er opretholdelsen af den nuværende struktur for Den Grønne Fond ikke en radikal mærkesag, men hvis regeringen ikke kan anvise nye alternative støttemuligheder for de bedste af aktiviteterne, i hvert fald de tre, jeg har nævnt, ja, så stemmer vi for det her beslutningsforslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
Jeg har sympati for det forslag her, men jeg må erkende, at da vi prioriterede mellem alle de råd, nævn, udvalg osv., der skulle nedlægges, så prioriterede vi - og det var altså i forbindelse med udarbejdelse af vores ændringsforslag til finansloven - at nedlægge Den Grønne Fond generelt, men at opretholde tilskuddet til Økologisk Råd og Det Økologiske Hus, som er blevet bevilget herindenfor.
Det var vores prioritering.
Men jeg vil da gerne sige, at i en anden situation vil jeg gerne igen være med til at oprette noget, der ligner Den Grønne Fond.
Jeg synes, der er lavet meget godt arbejde inden for den beskrivelse der, men som det forholder sig lige nu, må jeg stemme imod forslaget her.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Jeg respekterer hr. Eyvind Vesselbo for den holdning, at man ikke skal betale Naturrådet for at udtale sig.
Men det er nøjagtig det, man gør med Institut for Miljøvurdering.
Derfor vil jeg ganske kort spørge, hvad kriterierne hos Venstre er for, hvornår eksperter skal betales for at udtale sig, og hvornår de ikke skal.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Til hr. Helge Mortensen vil jeg sige: Jeg har da meget tilovers for det arbejde, de mennesker, der har arbejdet i Naturrådet, har udført.
Det vil jeg ikke lægge skjul på.
Jeg mener, at de har udført et udmærket arbejde, og det vil de jo så fortsætte med, har de sagt.
Derfor er der ingen grund til at give dem 5 mio. kr. til at fortsætte det arbejde, når de har sagt, at de gerne vil fortsætte uden disse 5 mio. kr.
Nu undrer det mig lidt, for jeg har ikke her talt om smagsdommere.
Det er hr. Helge Mortensen, der bringer det begreb frem.
Jeg har ikke kaldt Naturrådet for smagsdommere, men jeg har bare sagt, at vi ikke længere vil betale dem for at udtale sig.
Men der har ikke været et »smagsdommer« i mit ordvalg her.
I øvrigt vil jeg sige til hr. Helge Mortensen, at jeg ikke kender det dér Lomborginstitut, som flere har fremhævet her.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at det her jo er et spørgsmål om en prioritering, en klar prioritering.
Og igen må jeg sige, at hr. Jørn Jespersen ikke får det svar, hr. Jørn Jespersen gerne vil have, men det er jo ikke dermed ensbetydende med, at man ikke argumenterer for sine synspunkter.
For jeg har sagt, at vi ikke har brug for det Naturråd mere.
Men jeg har derimod tidligere flere gange sagt, at vi har brug for et miljøinstitut, som kan vurdere miljøet i en sammenhæng med det økonomiske område og det sociale område.
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige, at det ikke generelt er ligegyldigt, hvad der foregår i udlandet, men jeg mener bare, at i en sag om Naturrådet spiller udlandets vurdering af det her ikke særlig kraftigt ind, og jeg mener ikke, at Naturrådet på nogen måder har været ensbetydende med, at vi har fået et bedre miljø i Danmark.
Det mener jeg nok er at overdrive dets funktion.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Jeg synes da, det er vigtigt, at man i andre lande i Europa, bortset lige fra Italien, Rumænien, Bulgarien og Danmark, mener, at man skal have et naturråd.
Det er jo ikke de lande, vi normalt sammenligner os med på miljøområdet. Mener Venstres ordfører da virkelig ikke, at der nok er en grund til, at man i stort set alle lande i Europa har valgt at have et naturråd, netop fordi man ved, at naturindsatsen jo bliver påvirket negativt af den meget industrialiserede verden, vi har, og den meget intensive måde, vi driver landbrug på?
Jeg synes da, det er pinligt, at Venstre i den her sag siger: Vi er ligeglade med, hvad der sker i andre lande, for i Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti er vi da klogere end jer alle sammen, om ikke andet så kan vi da udpege nogle eksperter, der mener det samme som os selv.
Torben Hansen (S), 2002-03-11:
Det er jo meget smukke ord fra Dansk Folkepartis ordfører om den ældre generation og om, at man skal delegere ansvaret til den enkelte borger.
Det, man gør, er, at man delegerer ansvaret ud til den enkelte borger, der helt uforvarende er kommet til at bo et sted, hvor grundvandet minsandten bliver forurenet, men man har delegeret ansvaret ud, for man siger: Det er sandelig dit eget problem.
Du må selv betale de 20.000, 30.000 eller 40.000 eller 50.000 kr. plus moms.
Der er også utrolig mange ældre mennesker i den gruppe, vil jeg fortælle hr. Jørn Dohrmann, men det er måske en måde fra Dansk Folkepartis side at hjælpe de ældre, der også bor ude i landdistrikterne, nemlig ved at sikre, at de ikke kan få støtte, når der er forurening i deres vandhaner?
Så blev der sagt noget smukt om vaskemidler og olieprodukter; at dem skal vi tænke over.
Det er fuldstændig korrekt, selvfølgelig skal vi det.
Vi skal begrænse nedsivning, vi skal have den stoppet, men de giftstoffer, vi ser i dagens grundvand, er kommet derned for 10, 15, 20 år siden, så selv om vi stopper nu, vil det først have en virkning om 10-20 år.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Til hr. Torben Hansen kan jeg kun sige, at hr. Torben Hansen bekræfter sådan set selv, at fonden ikke har formået at fordele de her penge ordentligt, så derfor vi vil gerne være med til at nedlægge den.
Men jeg vil også gerne spørge hr. Torben Hansen: Vil det sige, at der aldrig er blevet ændret nogen love her i Folketinget?
Altså det, at vi nu lige pludselig nedlægger en ting her, kan da ikke være en sådan sensation, at man vil bruge så meget tid på det, og at man tager det op flere gange.
Torben Hansen (S), 2002-03-11:
Til hr. Jørn Dohrmann kan jeg sige, at der ikke er tale om en lovændring.
Der er tale om, at man vil fjerne loven.
Da der var tale om en ændring af loven, som var til første behandling 10. oktober 2001, stod Dansk Folkepartis ordfører og lovpriste den her lovgivning i høje toner, lige så taget løftede sig herinde.
Nu er der gået 5 måneder, og nu kan man lige pludselig ikke huske det længere, nu er man bundet op på en hel masse osv., osv.
Men fonden har jo rent faktisk virket, man har brugt 83,6 mio. kr. primært i Nordjyllands, Sønderjyllands, Viborg og Århus Amter på at hjælpe ganske almindelige mennesker, der uforvarende er blevet ramt af forurening i deres grundvand.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Dansk Folkepartis ordfører kan tilsyneladende ikke rigtig forstå, hvorfor vi bruger så meget tid på det.
Men det gør vi da, fordi det her er interessant.
Det er den lille mand med den lille boring, der har fået en lille bitte smule sprøjtegift ned i sit vand, og nu kan han ikke drikke det.
Den lille mand vil Dansk Folkeparti ikke hjælpe, tværtimod er det da hans eget problem.
Vi ved, at problemet bliver større, at der bliver brug for flere penge, men hvad er Dansk Folkepartis logik?
Ja, vi fjerner dem, der er, så er vi da sikre på, at ikke nogen får hjælp.
Kan Dansk Folkepartis ordfører virkelig ikke forstå, at det er mystisk?
Den lille mand på landet med en boring med sprøjtemidler i, synes Dansk Folkeparti ikke er deres problem.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Til fru Pernille Blach Hansen: Der kan vi jo bare sige, at hvis han selv har smidt rottegift i vandet, vil jeg nok sige, at han selv er lidt skyld i det der problem, så der kan jeg ikke se, hvorfor han skal have den helt store hjælp til at få noget nyt vand. Hr. Torben Hansen vil jeg godt spørge: Vil det sige, at der aldrig er blevet nedlagt nogen love?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Nu stiller jeg et rent hypotetisk spørgsmål: Har Dansk Folkepartis ordfører fantasi til at forestille sig en mand, der ikke selv har smidt rottegift i vandet, men hvor det måske er naboen, der engang for 15 år siden er kørt lidt for tæt på?
Hvis det nu er en mand, der overhovedet ikke selv er skyld i det - lille mand, lille indkomst, måske er han over 60 år, store problemer - kunne Dansk Folkeparti så ikke se, at det er en politisk opgave at hjælpe den mand?
Han har ikke gjort noget som helst, han bor der bare.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige, at vi har masser af fantasi i Dansk Folkeparti, så hvis det, der skete, var, at det nu kommer an på, at vi skal lave en hel gættekonkurrence, vil vi da gerne være med til at gætte.
Men her skal vi ikke gætte, vi skal holde os til fakta, og det er jo, at når Vandfonden ikke kan fordele sine penge ordentligt, må vi forholde os til det.
Og dér er det, at vi siger, at det har man ikke gjort godt nok, så derfor vil vi ikke være med til at opretholde den.
Vi skal ikke gætte.
Vi kan stille en masse spørgsmål om, hvad det er, der kan ske, hvornår det kan ske og alt det der, men vi skal forholde os til fakta, og det er, at de ikke har gjort det godt nok.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
Jeg sad dernede bagved og læste avis for at lave to ting på én gang, det kan man somme tider godt få noget ud af, det bliver selvfølgelig ikke lige godt det hele, men så kom jeg
alligevel til at høre, hvad hr. Dohrmann sagde: Hvis nu en mand selv har smidt rottegift i sin brønd, skal han så også have erstatning?
Hvad er det for en insinuation mod den lille mand ude på landet, at han skulle gå og smide gift i sit vand?
Endelig vil jeg da tro, at når man konstaterer pesticider i vandet, er man i stand til at se, hvad det er for nogle typer.
Jeg ved en lille smule om pesticider, og jeg tror ikke, det er de samme typer.
Så hvad har den udtalelse med virkeligheden at gøre?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Jeg vil da godt sige til hr. Ole M. Nielsen, at når han sidder og læser avis, får han nok ikke det hele med, for det var jo fru Pernille Blach Hansen, der kom ind på det med rottegiften, og det var hende, der sagde, at han måske havde smidt det i sin brønd.
Derfor vil jeg godt sige, at det var fru Pernille Blach Hansen, der sagde: hvis han selv var kommet til at smide rottegift i hendes vand.
Det var det, jeg forholdt mig til.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Jeg er altså ked af at måtte sige til hr. Jørn Dohrmann, at den der med rottegiften ikke var min idé.
Den kom fra hr. Jørn Dohrmann selv.
Det var Dansk Folkepartis ordfører, der sagde: Hvis en mand selv smider rottegift i sit vand, skal han da ikke have hjælp af Vandfonden, og derfor vil vi nu nedlægge den.
Hvorefter jeg gik op og sagde: Kunne man ikke forestille sig, at han ikke selv var skyld i det, og så ville Dansk Folkeparti bevare den? Til Dansk Folkepartis ordfører: Jeg ved godt, at det har været en lang dag, men nu er der virkelig brug for, at man husker, hvad det er, man selv mener, og hvorfor.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Jeg kan også godt høre på argumenterne, at der ikke mangles fantasi i Dansk Folkeparti.
Jeg hæftede mig også ved den bemærkning, at borgerne selv burde tage en del af ansvaret, men det handler jo om, som hr. Torben Hansen også har sagt gentagne gange, at der er ydet støtte til borgere, som uforskyldt har fået forurening i deres grundvand.
Så mit spørgsmål er ganske simpelt, hvorfor Dansk Folkeparti har været så forhippet på at sikre de 3 mio. kr. til forskning.
Er det, fordi man er redningsplanke for regeringen, der er kommet i tanker om, at man er ude i noget dårligt, eller er det alene til forskning i, hvorfor borgerne smider rottegift i deres eget grundvand?
Carsten Hansen (S), 2002-03-11:
Jeg synes, at Venstre i annoncer - nej, det er jo dem, der ikke måtte blive udgivet for Det Konservative Folkeparti - ellers forsøger at sige, at man gør det, man siger.
Før valget sagde man, at Vandfonden var en knippelgod idé, og den ville man gerne bakke op om, bakke op om de 33.000 enkelthusstande, der havde problemer, bakke op om de 700 små, decentrale vandværker, der havde store problemer, men nu siger man, at det vil man ikke.
Der er nemlig sket noget helt nyt, for man har fået en anden statsminister.
Så får vi at vide, at man gerne vil være med til at se på det.
Synes hr. Eyvind Vesselbo ikke, at det er den bagvendte verden?
Man nedlægger noget, som vi ved fungerer, og som i hvert fald er til gavn for ganske mange, og så siger man, at man er villig til at se på noget nyt.
Var det ikke en idé at fastholde den, og så er vi villige til at forhandle om spørgsmålet?
Man siger ét og gør noget andet.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Jamen så vil jeg ikke komme mere ind på rottegift.
Til hr. Brix Møller vil jeg gerne sige, at hvis der er nogen, der uforskyldt er kommet ind i nogle ting, skal vi selvfølgelig også hjælpe dem på bedst mulige måde.
Det står vi inde for fra Dansk Folkepartis side.
Men med hensyn til Vandfonden må vi igen sige, at det jo ikke er alle sammen, der uforskyldt er kommet ind i det her, og vi må jo konstatere, at de ikke har formået at dele de penge godt nok.
Det er det, vi forholder os til på nuværende tidspunkt.
Hvis der er nogen andre ting, må vi tage det op, men som sagen ligger nu, kan vi kun sige, at de ikke har fordelt midlerne godt nok.
Helle Sjelle (KF), 2002-03-11:
Som nævnt under behandlingen af L 133 støtter
Det Konservative Folkeparti, at der sker en omprioritering af statens midler, og at der bliver ryddet op i mængden af råd, nævn og puljer
Derfor kan det heller ikke komme som nogen stor overraskelse, at vi ikke kan støtte forslaget til opretholdelse af Vandfonden.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Det er faktisk forholdene i mange andre lande og sundhedsaspektet for os og kommende generationer, vi må holde os for øje, når vi diskuterer problemstillingen om rent drikkevand.
Det er ikke noget, vi skal have i Danmark.
I Danmark har vi faktisk været forholdsvis gode til at værne om vores vandkvalitet.
For at tage problemet alvorligt burde vi næsten prøve, hvordan det er ikke at have rent drikkevand fra vandhanen.
Ikke desto mindre er det sådan et eksperiment, regeringen er på vej til at kaste os ud i for at spare sølle 39 mio. kr. ud af en finanslov på over 400 mia. kr.
At Vandfonden ikke er effektiv, fordi den ikke bruger alle sine tildelte midler, er altså overhovedet ikke noget argument, for formålet er jo ikke at bruge penge, men at sørge for, at vandkvaliteten er høj.
Hvis man skal bedømme fonden på effektivitet, må det være i forhold til, om dens midler bidrager til, at drikkevandet er godt, og ikke i forhold til, hvor god den er til at bruge penge.
Det Radikale Venstre støtter derfor beslutningsforslaget, og hvis vi skal have så meget miljø som muligt for pengene, er beløbet til Vandfonden latterlig lille i forhold til, hvor vitalt rent drikkevand er.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
For Kristeligt Folkeparti er det meget, meget væsentligt at opretholde bosætningen på landet - en decentral bosætning ikke bare i landsbyer, men også i de enkeltliggende huse og gårde rundtomkring.
er det helt rigtige.
Hvis det er rigtigt, som nogle mener, at Vandfonden har ramt forkert, er blevet administreret forkert, fordi lovgrundlaget har været forkert, ville jeg synes, at det ville være helt fint, at de pågældende stillede ændringsforslag til det beslutningsforslag her, så vi kunne få en vandfond til at tjene sit formål på den rigtige måde.
Det vil jeg meget gerne medvirke til, hvis der skulle vise sig mulighed for det.
Vi kan støtte forslaget her, men er åbne for ændringsforslag til det.
Torben Hansen (S), 2002-03-11:
Når jeg ser på formandens ansigtsudtryk, kan jeg se, at jeg skal søge at gøre det relativt kort.
Jeg skal under alle omstændigheder takke for kommentarerne, og jeg vil da også sige tak til vores trofaste støtter inden for SF, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti.
Nu har vi så ikke hørt fra Enhedslisten, men der er nok heller ikke de store problemer i forhold til lige netop det her.
Det er dem, der bliver solgt, det er dem, der kommer til at betale 20.000, 30.000, 40.000, 50.000 kr. for at få afhjulpet det.
Det synes vi er trist, det synes vi er sørgeligt.
Vi synes også, at argumentationen, der har været fra modstandernes side, fra regeringspartierne side og fra Dansk Folkepartis side, har været af svingende karakter.
Hvis man bl.a. ser på selve fremlæggelsen af den såkaldte sanering af råd, nævn osv., var argumentationen bl.a. på Venstres hjemmeside, at fonden har vanskeligt ved at gøre sine midler virksomme.
Det mener vi vi har påvist i dag ikke passer.
Den har i hvert fald brugt 84 mio. kr. de seneste år, og der ligger mange ansøgninger, der ikke bliver til noget nu.
Men argumentationen fortsætter.
I stedet vil regeringen sikre rent drikkevand gennem fortsat reduktion af kvælstof og fosfor samt ved minimering af brugen af pesticider, oprydning af farlige affaldsdepoter og renovering af landets kloakker.
Det er der sådan set ikke nogen herinde
der i princippet kan være uenig i. Problemet er bare, at den forurening, som man opdager, og som man konstaterer i grundvandet i dag, jo er 15, 20, 25 år gammel, og selv om man, som jeg tidligere har sagt, fuldstændigt får stoppet tilledningerne til grundvandet nu og får stoppet nedsivningen, vil man jo stadig væk have forureningsproblemer de kommende mange år.
Efter at de her tal er kommet frem omkring potentialet - der er 33.000 vandindvindinger, der umiddelbart er truet - er der jo også sønderjyllandsproblematikken, hvor man har været inde og undersøge 200 brønde, hvor 25 pct. var langt over grænseværdierne.
Det viser bare, at det her problem sandsynligvis er betydelig større end først antaget.
Derfor synes jeg, det er trist, at man fra Folketingets side vender tommelfingeren nedad.
Jeg synes, det er trist med den argumentation, man bruger, og jeg synes mest, det er trist for den ganske almindelige lille mand og kvinde og den enkelte familie, der ude lokalt kommer til at betale nogle beløb, som mange af dem vil have meget, meget svært ved at svare.
Men jeg takker i hvert fald for støtten fra de partier, der har været så venlige at melde positivt ind.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-11:
Som jeg fremførte ved behandlingen af lovforslaget om ophævelse af råd og nævn, fonde og puljer, har regeringen fundet det nødvendigt at foretage en omprioritering af anvendelsen af statens midler.
Der skal tilvejebringes finansiering til en række vigtige områder, og derfor må andre nedprioriteres, og miljøområdet kan i den forbindelse ikke friholdes.
Herudover er det regeringens ønske at foretage en sanering og få ryddet op i den mængde af råd, nævn og puljer, som eksisterer.
Naturrådet blev oprettet af min forgænger, hr. Svend Auken, som et sagkyndigt og uafhængigt råd, der skulle være med til at sætte dagsordenen for debatten om bæredygtig udnyttelse af naturen og landskabet.
Regeringen er ikke enig i, at der er brug for en særlig institution af den type på naturområdet.
Regeringen kan få råd og kritik fra forskningsverdenen og fra de folkelige organisationer og foreninger.
Regeringen vil derfor fastholde, at Naturrådet skal nedlægges og dermed afvise beslutningsforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Det forslag, der er på dagsordenen her, er et forslag om at bevare Naturrådet.
Jeg har forstået, at Naturrådet har udsendt en pressemeddelelse, hvor de siger, at de ikke lader sig nedlægge.
Derfor er det jo et lidt specielt forslag at komme med, når Naturrådet selv siger, at de ikke bliver nedlagt.
Det, der sker, er, at regeringen og Folketinget ikke længere vil bevilge 5 mio. kr. til Naturrådets opgaver.
Det betyder jo ikke, ifølge Naturrådet selv, at de bliver nedlagt. Naturrådet kan således fortsat udtale sig.
Nu betaler regeringen bare ikke længere for det.
Medlemmerne af Naturrådet sidder jo i godt betalte professorstillinger, så de bør derfor ikke fortsat have penge for at udtale sig på naturområdet.
Det kan de gøre, fuldstændig uden at nogen andre griber ind.
Det har de også selv argumenteret med.
Så vi kan ikke støtte forslaget, der ligger her.