Birthe Skaarup (DF), 2003-02-27:
Alkohol kan være til fornøjelse, og det er et af de rusmiddel, som næsten indgår i vores kulturarv, og heldigvis har man da også for de flestes vedkommende lært at leve med det under kontrollerede former.
Forholdsvis nye undersøgelser viser, at de 16-20-årige her i landet har et langt højere forbrug af alkohol end unge i andre lande.
Inden for en uge havde 81 pct. af drengene og 73 pct. af pigerne drukket alkohol, og mere end 20 pct. af drengene havde drukket mere end 21 genstande.
Desuden viser undersøgelser - andre har også været inde på det - at de helt unges alkoholforbrug ofte fører til ulykker, spirituskørsel, slagsmål, uønskede seksuelle oplevelser og dårlige præstationer i skolen.
Udviklingen er bekymrende, fordi oplysningskampagnerne ikke har ført til resultater, ligesom forældrene ofte står magtesløse i det her spil.
I den politiske debat må det heller ikke overses, at forældrene står over for enorme interesser for nogle i at udvide kundegrundlaget for at rekruttere nye forbrugere så tidligt som muligt.
En sammenlingning af dansk lovgivning med andre lande viser, at den er mere liberal end andre landes lovgivning, men vi har en 15-års-aldersgrænse for unges køb af alkohol, mens grænsen i andre lande faktisk er 21 eller 18 år, og kun i ganske få sydeuropæiske lande, bl.a. Spanien, Italien og Portugal, hvor unge næsten ikke drikker, er aldersgrænsen så lav som 16 år.
Endvidere er det sådan, at 15-års-grænsen her i landet ikke kontrolleres nok, og det er derfor
, et omfattende salg af alkohol har vist sig i aldersgruppen 12-14-årige.
Efterhånden er salget til de helt unge accelereret og har udviklet sig til det, jeg kalder et alvorligt problem.
Når det opdages, bør stemmen løftes kraftigt, når de kommer fulde hjem.
Selv om de unge ikke tager sundhedsmæssig skade, skal
leveren immer væk på overarbejde, og jeg tror, en oplysningskampagne om skrumpelever, betændelse i bugspytkirtlen, sygdomme i mundhulen eller spiserøret vil få dem til at tænke sig ekstra om.
Selv om det er langsigtede virkninger, tror vi på, at oplysning kan være gavnlig.
En grund til at gøre alt for at forebygge er naturligvis, at de unges debutalder er tidligere end førhen, og de kan blive afhængige af alkohol i 18-20-års-alderen. Men folkeskolen og andre uddannelsesinstitutioner bør også tage den forebyggende handske op. En undersøgelse har vist, at 42 pct. af alle danske børn i dag har prøvet at være fulde, inden de fejrede 13-års-fødselsdag, og det må mane til eftertanke. Knud-Erik Sabroe fra Center for Rusmiddelforskning i Århus gjorde i en afskedsforelæsning allerede for to år siden
opmærksom på, at forebyggelsesindsatsen allerede burde starte i indskolingsfasen, altså i 6-9-års-alderen.
Han mener faktisk i samme skrift, at de skuffende resultater med, at børn starter i 12-14-års-alderen med at drikke alkohol, for en stor del kunne undgås, såfremt de forebygende tiltag startede tidligere og på den led blev fast forankret i bevidstheden.
Men han har også påpeget, at samspillet mellem individ og vennegruppe for unges alkoholadfærd er dokumenteret i forskningen.
For at gå videre peger han også på, at det er skolen, det er fritidsaktivitetsmiljøet og forældreinddragelsen, som også bør være hjørnesten i forebyggelsesstrategien.
En arbejdsgruppe fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet er så kommet med en rapport, som andre også har været inde på, om, hvorledes den offentlige indsats på alkoholområdet bør være.
De har afdækket problemer, som tydeligt findes, men efter min vurdering viser de også, at der bør lægges nogle strategier fremover.
De pointerer også, at nogle af forslagene kan gennemføres inden for de eksisterende ressourcer.
Det ser vi frem til.
Vi vil ikke være formynderiske i Dansk Folkeparti, men vi vil heller ikke lukke øjnene for problemet.
Det er et svigt over for de unge, såfremt der stiltiende ses til.
Andre har været inde på de her sodavandsdrikke, som er en stor fristelse for ungdommen.
Jeg vil også godt gøre opmærksom på, at ca. 6 pct. af de udviklingshæmmede faktisk også er alkoholmisbrugere, og det er noget, jeg synes, man bør tage højde for i det videre arbejde.
Jeg vil godt lige til sidst slå til lyd for, at uge 40-kampagnen, hvor kvinder må drikke 14 genstande og mænd 21 genstande, efter vor vurdering sender et forkert signal.
Det er, som om det gøres lovligt at drikke nævnte antal, igen en forkert besked til de unge, hvor jeg mener, at pengene kunne bruges målrettet for den yngre del af befolkningen.
Samtidig har jeg bemærket, at der er behov for økonomiske analyser af konsekvenserne i forhold til, hvad det vil betyde for de samfundsøkonomiske besparelser, og det ser vi frem til at høre nærmere om.