runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Nu er det jo sådan, at jeg er nødt til at forholde mig til den verden, jeg oplever, og ikke til en, som hr. Jørn Jespersen beskriver.
Jeg kan notere, at der er udsendt en pressemeddelelse fra medarbejdere ved Danmarks Miljøundersøgelser, og deri har man skrevet nogle ting om, hvordan man mener, det er foregået i Miljøministeriet.
Jeg har senere tilkendegivet, det er i øvrigt også bragt på Ritzau, at vi har fulgt de procedurer, som regeringen har fastlagt.
Jeg vil kun sige til det forhold, at jeg desværre ikke kan svare på de ting, som hr. Jørn Jespersen spørger om, for jeg oplever ikke de ting.
Jeg forstår godt spørgeteknikken, som går ud på først at etablere nogle problemer, hvorefter ministeren skal svare på nogle problemer, som ministeren ikke oplever som problemer.
Hvis ministeren ikke gør det, kommer hr. Jørn Jespersen frem til det resultat, at ministeren ikke vil tage ansvar for den måde, det foregår på. Jeg kan kun sige, at jeg oplever dyb professionalisme.
Jeg oplever, at man for øjeblikket er i gang med de runder, som er svære for de mennesker, der er ansat derovre.
Jeg vil i grunden gerne ved den her lejlighed have lov til at opfordre hr. Jørn Jespersen, og også hvis der skulle være andre i oppositionen, til, om ikke man kunne tage det hensyn til de mennesker, som er i den her svære situation, at man nu får lov at gøre det her færdigt.
Hvis man så bagefter gerne vil diskutere med en minister, så kan man jo gøre det.
Jeg vil bare sige: Lige for øjeblikket pågår der et meget alvorligt arbejde med ledelsen.
Jeg oplever, når jeg spørger til, hvordan det går, at man er trykket, og det er selvfølgelig en dybtfølt stemning, man er i, men man gør det.
Jeg synes virkelig, at man skulle lade dem få ro til de ting.
Jeg har fuld forståelse for, at når sådan noget her opstår, vil man blive grebet af nogle følelser.
Det har jeg en klar forståelse for, og jeg synes, man skal have lov at acceptere, at sådan er det.
Efter det, der er oplyst over for mig, følger den afskedigelsesprocedure, der er gået i gang i Miljøministeriet, nøjagtig den procedure, som er udlagt af regeringen, og som i øvrigt, som det over for mig er oplyst, også følges af andre ministerier.
Jeg oplever et tillidsfuldt samarbejde med de enkelte ansatte, og jeg har fuld forståelse for, at i den her svære situation vil der også være nogle følelser, der kommer ud, og det har jeg kun stor forståelse for.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Det vil altså sige, at ministeren mener at kunne have en virkelighedsopfattelse, som er fuldstændig anderledes end den, som hans egne medarbejdere giver udtryk for.
Det synes jeg ikke tyder på et godt samarbejde i fremtiden, at ministeren slet ikke er i stand til at lægge øre til den kritik, der kommer fra egne medarbejdere.
Jeg vil gerne spørge mere præcist: Mener ministeren, at proceduren har været rigtig, sådan som den har fundet sted i forbindelse med afskedigelserne?
Mener ministeren, det har været rigtigt, at departementschef og direktører har fået at vide, at man ikke må indgå i dialog?
Mener ministeren, at samarbejdsaftalen er overholdt?
Mener ministeren, at samarbejdsudvalget er blevet inddraget på den rigtige måde? Mener ministeren, man kan gennemføre fyringer så hurtigt, som det er sket her?
Mener ministeren, at man kan gennemføre fyringerne, inden finansloven er vedtaget?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-02-06:
Miljøministeriet forbereder i øjeblikket gennemførelsen af de personalereduktioner, der følger af de omprioriteringer, som regeringens finanslovforslag lægger op til.
naturligvis
Det er jeg også.
Og det giver da også reaktioner
af forskellig styrke
Det er forståeligt, når man skal tage afsked med gode kolleger, der har udført et godt stykke arbejde.
Når det gælder det daglige arbejde, oplever jeg et tillidsfuldt samarbejde, der er præget af professionalisme og loyalitet fra ministeriets dygtige medarbejdere.
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Der er jo blevet udtrykt mistillid til miljøministeren fra hans egne medarbejdere i forbindelse med den måde, som de meget drastiske besparelser i ministeriet har fundet sted på.
Der foreligger udtalelser fra medarbejderne
Der bliver brugt ord som uværdig, skammelig, uklædelig, udansk, fordi man føler, at der er blevet udtrykt mistillid til ens professionalisme, at man ikke er blevet taget med på råd, at der har været hemmelighedskræmmeri, at chefer er blevet nægtet mulighed for at gå i dialog med medarbejderne. På den baggrund er der jo i dag en situation, hvor man må sige, at Miljøministeriet må være meget svækket, når der hersker en så stor, afgrundsdyb mistillid mellem ministeren og hans medarbejdere.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren agter at foretage sig for at skabe tillid mellem sig selv og sine medarbejdere.
»Hvad agter ministeren at foretage sig for at standse forarmelsen af den danske natur inden 2010 i overenssstemmelse med EU's anbefalinger?«
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Som sædvanlig fik jeg jo ikke noget svar på mit spørgsmål.
Ministeren har et talepapir med, som han henholder sig til.
Men jeg kunne spørge: Mener ministeren ikke, at det, at man sparer 300 mio. kr. på den tidlige indsats og med grønthøstermetoden flytter varslingspuljen helt ud i horisonten og samtidig beskærer AF, er forringelser for de mennesker, som er svagest stillet, og som ikke kan hage sig fast på arbejdsmarkedet, fordi de bliver fyret eller er ude af beskæftigelse i forvejen?
Samtidig må det jo forekomme mærkeligt også for ministeren, som er blevet ansvarlig for det område her, at se på, at man giver momslettelser til det private erhvervsliv i størrelsesordenen 250 mio. kr., og samtidig går det ud over de svageste ledige, dem, der bliver fyret på virksomheder, som af den ene eller anden årsag ikke kan eksistere.
Mener ministeren ikke, at det er udtryk for forringelser for den gruppe, vi her taler om?
Jørn Jespersen (SF), 2002-02-06:
Jeg konstaterer, at ministeren ikke svarede på et eneste af mine konkrete spørgsmål.
Jeg konstaterer, at ministeren henviser til, hvad regeringen har besluttet, men nu er det jo sådan set miljøministeren, der i dag får spørgsmål i Folketinget, og det er miljøministeren, som medarbejderne i Miljøministeriet har udtrykt mistillid til. Derfor synes jeg, det kunne være på sin plads, at miljøministeren selvstændigt forholdt sig til det ledelsesansvar, som han har i forhold til en meget stor koncern, som han er øverste chef for.
Jeg tror i hvert fald ikke, at det er gavnligt for det videre samarbejde mellem ministeren og hans medarbejdere, at ministeren slet ikke er i stand til at forholde sig konkret og med en personlig indstilling og holdning og vurdering til alle de konkrete klager, der er fremført.
Så jeg spørger igen: Vil ministeren ikke være venlig at komme med konkrete svar på de konkrete spørgsmål?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-06:
Arbejdsformidlingen kan også inden for sin bevilling give en række tilbud til dem, der bliver ramt af ledighed.
Dagpengeberettigede ledige kan tilbydes egentlig vejledning.
Vejledningen kan gives som kortere eller længerevarende forløb.
Yderligere vil dagpengeberettigede ledige kunne få tilbud om f.eks. jobtræning og uddannelse.
Arbejdsformidlingen har også mulighed for at tilbyde en tidlig forebyggende indsats til dagpengeberettigede ledige, der har en særlig risiko for langvarig ledighed.
Endelig kan jeg pege på, at en arbejdssøgende kan finde jobopslag i arbejdsformidlingens jobbutikker med åbne jobordrer. Den arbejdssøgende kan lægge sit CV ind i arbejdsformidlingens CV-bank og kan søge stillinger via arbejdsformidlingens jobbank. Jeg finder på baggrund af dette, at der eksisterer mange muligheder for at omskole og uddanne de personer, der måtte blive ledige ved virksomhedslukninger.
Vi er ved at undersøge, hvad EU-reglerne siger på det her område og har en forespørgsel inde hos Kammeradvokaten.
Det er naturligvis regeringens opfattelse, at vi skal følge de EU-regler, der ligger.
Det betyder selvfølgelig, at vi på et senere tidspunkt vil vende tilbage, når det her spørgsmål omkring skriftlighed er afklaret, som er det, vi har forespurgt om hos Kammeradvokaten.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-06:
Nu er jeg godt klar over, at det er en personlig vendetta på baggrund af nogle personlige oplevelser som arbejdsgiver.
Men er ministeren ikke opmærksom på, at man bl.a. inden for malerbranchen har store problemer med overhovedet at mødes med sine ansatte i dagens løb.
Der har man jo fordele af en arbejdspladsvurdering, og der har man også fordele af, at branchen som sådan har mulighed for at gå til AT og få bistand til at udarbejde en sådan APV
, fordi de enkelte arbejdere jo er ude i folks huse og male.
Dengang vi lavede arbejdspladsvurderingsreglerne, var vi i Arbejdsmarkedsudvalget netop ude at snakke med malerbranchen, hvor formanden for brancheforeningen sagde, at det simpelt hen var a piece of cake at lave sådan en arbejdspladsvurdering, og i og med at de fik sat det i system, var det i virkeligheden meget nemmere, frem for at hver enkelt fornuftig arbejdsgiver igen skulle opfinde den dybe tallerken.
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Det vil sige, at ministeren mener, at fordi man møder hinanden på en arbejdsplads, så skal man ikke tage arbejdsmiljøet alvorligt.
Det, at man sidder tæt på hinanden, giver jo tit problemer med det psykiske arbejdsmiljø.
Det ved ministeren, der har været ansat på en lille arbejdsplads i Venstre i nogle år, så det kan jo godt give psykiske arbejdsmiljøproblemer, når chefen sidder tæt på de ansatte.
Der er arbejdspladsvurderingen et af de rigtig gode redskaber, dialogredskaber, i forholdet mellem ansatte og ledelse på en sådan arbejdsplads.
Når jeg spørger til EU, er det, fordi den tyske forbundsstat jo har en sag kørende om mangelfuld implementering af EU's rammedirektiv om bestemmelse af APV, og det er jo i virkeligheden en del af rammedirektivet for virksomheder med færre ansatte.
Hvad får ministeren til at mene, at Danmark skulle kunne undtages fra det her rammedirektiv, når vi indfører en selektiv bestemmelse for små virksomheder?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-06:
Den nuværende regering har set det som et formål at gøre op med den tidligere regerings bureaukratisering af arbejdsmiljøområdet.
Ikke alene bureaukratisering, men også omkostningsfordyrende tiltag f.eks. ved pålæggelse af en arbejdsmiljøafgift, som efter regeringens opfattelse ikke medfører en konkret forbedring af arbejdsmiljøet for nogen lønmodtager.
Derfor har vi set på en række af de ting, som den tidligere regering gennemførte, og som vi ikke er enige i vil føre til konkrete forbedringer af arbejdsmiljøet.
En af de ting er bl.a. arbejdspladsvurderingen for små virksomheder.
Det skyldes jo, at omgangsformen og omgangstonen på små virksomheder er sådan, at alle møder hinanden, og for mange virksomheders vedkommende består det i, at man drøfter de her spørgsmål hen ad vejen.
Det er baggrunden for, at vi har taget de her ting op.
Så bliver der spurgt om APV i relation til EU-reglerne, og der kan jeg bekræfte, at vi i øjeblikket er ved at undersøge, hvad EU-reglerne forlanger med hensyn til skriftlighed på det her område.
Men under alle omstændigheder vil vi arbejde med at forenkle det her mest muligt til glæde for de små virksomheder.
Jeg vil godt sige, at for de store virksomheders vedkommende, som har afdelinger, som professionelt arbejder med de her spørgsmål, er det naturligvis ikke et problem, men det er i mindre virksomheder en stor mundfuld, når man ud over at skulle tjene penge til det daglige brød også skal sidde og udfylde en række papirer på det her område.
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
Vi kan jo alle sammen være polemiske, men beskæftigelsesministeren ved jo godt, at han har planer om, at de små virksomheder ikke skal have lovpligtige arbejdspladsvurderinger, og det er jo det, der hentydes til.
Men så gik det ene svar selvfølgelig med det.
Men mener ministeren ikke, at vi skal tage ulykker og det psykiske arbejdsmiljø lige så alvorligt i de små virksomheder, som vi skal i de store, siden ministeren arbejder med det her?
Så kunne jeg også bede ministeren redegøre for de overvejelser, der ligger i EU med hensyn til arbejdspladsvurderinger.
Mener EU, at vi godt kan fratage de små virksomheder retten til at være med på arbejdspladsvurderingerne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-02-06:
Jeg er ked af, at spørgeren tilsyneladende har misforstået regeringens politik.
De små virksomheder må hjertens gerne gøre brug af erfaringerne med APV, og de må gerne læse erfaringer og høre fra andre, hvad deres erfaringer er med det.
Så det må bero på en misforståelse, hvis spørgeren tror, at en liberal borgerlig regering vil forhindre små virksomheder i at sætte sig ind i tilgængeligt materiale på det her spørgsmål.
Carsten Hansen (S), 2002-02-06:
»Hvorfor må virksomhedernes erfaringer med udarbejdelse af APV ikke komme små virksomheder med under fem ansatte til gode?«
Skriftlig begrundelse
Arbejdsmarkedets parter har gennemført flere evalueringer af virksomhedernes erfaringer med udarbejdelse af APV.
Som erfaringerne viser, er de gode, og virksomhedernes arbejdsmiljøindsats styrkes ved anvendelsen af APV, herunder det psykiske arbejdsmiljø.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-02-06:
Jeg tror ikke, at det vil føre til noget at fortsætte.
Jeg vil blot gentage, at tilpasningen af skattemyndighedernes bevillinger ikke åbner en ladeport for svindel og omgåelse på transfer-området.
Transfer-området vil fortsat være højt prioriteret inden for skattevæsenet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2002-02-06:
Det vil altså sige, at enten mener skatteministeren, at man vil om ikke forstærke så i hvert fald fastholde den nuværende personaleressource på transfer pricing-området for ligesom at bevare risikoen for at blive afsløret i misbrug, eller også må ministeren bekræfte, at alt andet lige vil et nedsat antal ansatte i Told og Skat på det her område give et større incitament, uanset hvor høj selskabsskatteprocenten er, til at lave omgåelser og på andre måder misbruge reglerne sådan, at det ville kunne påvirke det samlede provenu.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-06:
Jeg vil gerne stille beskæftigelsesministeren et andet spørgsmål: Man begrunder det med, at det er forbundet med meget bureaukrati at udarbejde sådan en APV, men folk, der har forstand på det her, har sagt, at det ikke er mere, end man kan klare at skrive på et kaffefilter under morgenkaffen.
Når nu alle ude i landet ved og erkender, at det ikke er forbundet med særlig meget bureaukrati, og hvis ministeren synes, at det er det, ville der så ikke være en idé i at sætte et forenklingsarbejde i gang, hvis det var det, der er problemet?
Yderligere vil jeg gerne have at vide, hvor mange arbejdspladsvurderinger der egentlig er kommet ind, efter at den tidligere regering indførte begrebet administrative bøder, om ikke det havde en positiv effekt, at man havde mulighed for at give administrative bøder, om ikke der alene af den grund kom en øget motivation ude i virksomhederne i retning af at udarbejde APV'er, som har været en fast bestanddel af lovgivningen gennem mange år.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-02-06:
Nu vil jeg advare imod, at man ser spøgelser ved højlys dag.
Hvis man læser den artikel, som jeg nævnte før, i »Skat«, og det vil jeg anbefale spørgeren, og hvis man derudover satte sig ind i den ordveksling, jeg havde her for en uge siden,
så tror jeg nok, at vi fik afklaret mange af de uklarheder, som tilsyneladende fortsat eksisterer.
Der er tale om nogle effektive rationaliseringer, som fortsat vil ske inden for dette som for så mange andre områder i statens regi.
Det afgørende for mig er det her specielle område - nu talte jeg om moms, som jo er noget meget generelt - men dette specielle område: Her er en indsats, som er effektiv, som fortsat vil være effektiv, som fortsat vil følge de OECD-normer og -regler, vi har, som fortsat vil være i stand til at løse et stort og vigtigt område inden for skatteligning og skattekontrol.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at der ud over denne effektive indsats også er sket en udvikling i vores selskabsskatteprocent, som gør det meget mindre interessant for udenlandske virksomheder overhovedet at gå ind på ulovlig anvendelse af transfer pricing.
Det synes jeg altså lige, man skal have med i sine overvejelser.
Morten Homann (SF), 2002-02-06:
Det ligger jo lige for, at den nye regering åbenbart mener, at man kan få løst langt, langt flere opgaver med langt, langt mindre personale.
Det vil være interessant, hvis skatteministeren kan redegøre for, hvordan det vil kunne lade sig gøre at få løst flere opgaver med mindre personale, især når det drejer sig om et område som det her, hvor det netop er helt afgørende for provenuet, at man kan foretage en ligning.
For uanset om Danmark har nedsat selskabsskatteprocenten, så er der jo stadig væk tale om, at der er en selskabsskatteprocent og dermed et incitament til at prøve at unddrage sig den, bl.a. ved hjælp af transfer pricing.
Derfor synes jeg stadig væk, at det er ganske interessant at høre, hvordan man ved at formindske antallet af ansatte samtidig regner med, at der ikke vil opstå et incitament til et øget misbrug, når risikoen for at blive afsløret ganske simpelt bliver mindre.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-02-06:
Må jeg allerførst sige, at de danske regler for transfer pricing er på højde med de regler, som gælder for andre OECD-lande.
Det fører for vidt at komme ind på alle detaljerne; det var derfor, jeg henviste til den meget grundige undersøgelse, som er foretaget, men det er udgangspunktet.
Dernæst har vi jo netop fået vedtaget en ny lovgivning
på det her område, som stiller nogle krav til virksomhederne omkring oplysningspligt, dokumentationspligt osv., og endelig betyder nedsættelsen af selskabsskatten i Danmark, at vi nu ikke længere ligger i toppen med hensyn til selskabsskatteprocenter i Europa, tværtimod.
De tre ting tilsammen gør, at interessen for at misbruge det system her er væsentlig mindre, end den har været tidligere.
Men jeg vil gerne understrege, at tilpasningen af skattemyndighedernes bevilling på finansloven ikke vil åbne en ladeport for svindel og omgåelse af transfer-området.
Morten Homann (SF), 2002-02-06:
Ja, det er netop den sidste bemærkning om prioriteringen af de givne ressourcer, som gør det her interessant.
Når der sker en ret voldsom reduktion af de givne ressourcer, så bliver det jo også sværere at få løst de opgaver, som fortsat ligger i Told og Skat, ikke mindst fordi man netop også, kan man sige, får tilført nye opgaver i form af ejendomsvurderingen. Derfor skal man med en betydeligt indskrænket personalemængde løse en større opgave.
Derfor bliver det ganske interessant, hvordan man vil løse den her prioriteringsopgave, specielt hvis man følger et andet svar fra ministeren til Skatteudvalget, som vurderer, at der hidtil er lavet justeringer som følge af Told og Skats arbejde i størrelsesordenen 1,2 mia. kr., som så efterfølgende skal beskattes.
Jeg skal ikke gå i detaljer med, hvad provenu det præcis vil give, men det er ret store beløb, det drejer sig om, som told- og skatteligningen vil være med til at kunne hente ind i statskassen.
Når man kombinerer dette mindre personale, flere opgaver og en ret væsentlig og personalekrævende opgave, så synes jeg, det er et væsentligt spørgsmål at stille: Hvad kalkulerer skatteministeren og Skatteministeriet med, at det her vil give af mindre provenu som følge af, at man ikke får udført så grundig en kontrol af transfer pricing?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-02-06:
Må jeg allerførst sige, at påstanden om de enorme skatteunddragelser på helt op til 40 mia. kr. ved ulovlig transfer pricing, som jo har været fremme i pressen, klart er imødegået i den grundige og meget veldokumenterede artikel i sidste nummer af Skatteministeriets tidsskrift »Skat« fra december 2001, og jeg vil faktisk opfordre hr. Homann til at læse den artikel.
Dernæst vil jeg sige, at interessen for at bruge, eller jeg bør måske sige misbruge vores skattesystem på dette område, jo er blevet væsentlig mindre med nedsættelsen af selskabsskatten.
Hermed falder interesser for skatteunddragelser jo helt automatisk af sig selv.
Hvad angår den fremtidige ligning, vil jeg understrege, at netop transfer pricing-området vil være et højt prioriteret emne også i fremtiden inden for prioriteringen af de ressourcer, der er til rådighed.
Morten Homann (SF), 2002-02-06:
I den nys indgåede aftale omkring finansloven indgår en reduktion af personalet i Told og Skat.
Ministeren har oplyst til Skatteudvalget, at det anslås at være i omegnen af 1.250 personer.
Det, der er interessant, er at se det i sammenhæng med bl.a., at Told og Skat i en eller anden form skal overtage vurderingsopgaverne for vurderingsrådene, som også bliver nedlagt som følge af finanslovaftalen.
Det vil blive lidt interessant at se på, hvilke opgaver
Told og Skat bliver i stand til at varetage, eller rettere, hvordan de opgaver, som Told og Skat varetager i dag, vil blive påvirket.
Derfor vil jeg gerne høre ministerens vurdering af, hvordan indsatsen i forhold til begrænsningen af transfer pricing og i øvrigt beskatning af multinationale selskaber vil blive påvirket af den her voldsomme reduktion af personalet i Told og Skat.
»Hvilke konsekvenser vurderer ministeren, at finanslovforslagets nedskæringer på Told og Skats personale vil få for forbedringen af multinationale selskabers skattebetaling og begrænsningen af transfer pricing?«
Tove Fergo (V), 2002-02-06:
Jo, som jeg indledte med at sige, er der jo gået 10 år, siden man havde det udvalg mellem Kommunernes Landsforening og Danmarks Provsteforening og Kirkeministeriet, som besluttede denne her udligningsordning, der er i øjeblikket med fællesfondens midler, altså kirkeskattemidlerne.
Og det kan godt være, at tiden er inde til, at man ser på det igen.
Men jeg vil bare lige understrege over for hr. Arne Toft: 88,3 pct. af de danske statsborgere er medlem af vores folkekirke, og det, der gør, at procenten er så høj, er bl.a., at i de små kommuner er borgerne næsten 100 pct. medlem af folkekirken.
De vælger den ikke fra, selv om de skal betale noget mere i kirkeskat, end man skal i f.eks. Gentofte og Hørsholm.
Der er også mange, der er medlem dér.
Men det har ikke skræmt borgerne i de små kommuner, de er stadig væk medlem af folkekirken, fordi de ønsker det.
Der er en folkelig forankring i folkekirken, og det synes jeg er fantastisk glædeligt og dejligt.
Der er en stigende interesse for kirken, og der er en stigende opslutning i befolkningen til folkekirken.
Det synes jeg vi sammen skulle glæde os over, og så ser vi på de tekniske detaljer, ser, om der er mulighed for at justere på det på en fornuftig måde.
Det er jeg meget parat til. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-06:
Det er jo korrekt, at AF har muligheder for at gå ind og gøre nogle ting, men det, den tidligere varselspulje har været karakteriseret ved, var, at man kunne tage fat i de medarbejdere, i forbindelse med at virksomheden blev lukket ned.
Man afsatte ressourcer i AF, koblede folk direkte på, og man har gode erfaringer med det.
Det skrotter man nu.
Det skal jeg beklage meget.
Det er ikke meget håb, man tænder i Frederikshavn fra den her regerings side i forhold til at gå ind og hjælpe.
Men når man siger, at det er et flaskehalsområde i forhold til dem, der skal fyres, betyder det så, at man kan lave en tidligere indsats?
For vi har jo nu måttet se på, at der jo ikke er nogen fremrykket indsats i forhold til det.
Der er slet ikke kommet noget udspil fra arbejdsmarkedspolitikken.
Det er jo sådan, at man er omfattet af reglerne med hensyn til kun 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Derfor er der behov for at få at vide, om det betyder, at Nordjylland nu vil få en flaskehalsindsats, og at de 350 plus de 83 kan gå ind og få en tidlig fleksibel indsats.
Arne Toft (S), 2002-02-06:
Jeg er enig med kirkeministeren i, at vi selvfølgelig skal bevare vores kultur, og at kirken er en del af vores kultur. Men det, jeg harcelerer over, er, at det er de samme mennesker, som betaler den store skat, fordi der er få og dårlige indkomster i de områder, der også betaler den høje kirkeskat.
Det er mange små kommuner og små byråd og borgmestre meget interesseret i.