runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Til det spørgsmål, der er stillet, kan jeg fortælle, at efter praksis kan der gives opholdstilladelser til en udlænding, der ønsker ophold som au pair i Danmark.
Au pair-ordningen hviler på Europarådets overenskomst fra 24. november 1969.
Der er faktisk lavet en europæisk au pair-overenskomst.
Hovedformålet med au pair-ordningen er, at unge udlændinge under opholdet indgår på lige fod med resten af en dansk familie.
Herigennem kan de få forbedret deres sproglige og eventuelt tillige deres faglige kundskaber, og de kan også få udvidet deres kulturelle horisont.
Den gældende praksis for meddelelse af opholdstilladelse som au pair er beskrevet i Integrationsministeriets notat af 22. december 2004 om ændring af praksis for meddelelse af opholdstilladelse som au pair.
Praksis gælder for ansøgninger indgivet efter den 1. januar 2005.
Baggrunden for de i notatet anførte ændringer af au pair-ordningen var, at Udlændingestyrelsen havde modtaget en række ansøgninger, hvor omstændighederne omkring ansøgningerne om opholdstilladelse som au pair afveg fra det sædvanlige i sådanne sager.
Der kunne peges på, at ordningen i visse tilfælde ikke blev anvendt i overensstemmelse med ordningens formål, idet enten reglerne om familiesammenføring eller visum blev søgt omgået.
Det er hovedlinjen i praksis, at der gives afslag, hvis ansøgerne ikke er tiltænkt en familiær status i værtsfamilien.
Derfor kan personer, der er gift, normalt ikke gives opholdstilladelse som au pair, og det samme gælder for en udlænding, der under et au pair-ophold ønsker at medbringe sine mindreårige børn.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-18:
Jamen betyder det i virkeligheden, at nogen mennesker, der er begyndt at udnytte den mulighed, som den tidligere minister har tilkendegivet at der er, nemlig at man, hvis man får afslag på familiesammenføring, kan gøre noget andet i stedet for – man kan f.eks. søge opholdstilladelse som au pair, og det er der nogle mennesker der er begyndt at benytte sig af – ikke kan bruge den mulighed?
Udlændingestyrelsen og ministeren måske har fundet ud af, at det her går ikke; det vil man alligevel ikke være med til, og så ændrer man reglerne, sådan at det altså ikke længere er sådan, som den tidligere integrationsminister har foreslået, at hvis der gives afslag på familiesammenføring, f.eks. på grund af 24-års-reglen eller tilknytningskravet, er der ikke noget at græde over, for familien skal nok få lov til at være familie alligevel.
Er det sådan, at man har ændret reglerne, fordi der er familier, der er begyndt at bruge reglerne, som regeringen har opfordret familierne til at gøre?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Jeg kan ikke udtale mig om, hvad undervisningsministeren i sin tid som integrationsminister har sagt eller ment.
Men regeringen har ikke opfordret til, at man som alternativ kan søge au pair-stillinger.
Jeg håber, at fru Elsebeth Gerner Nielsen er enig med mig i, at au pair er en særlig mulighed for unge, bl.a. det, at man deltager i den familie, som man tager ophold hos, at man bliver en del af den familie.
Personligt mener jeg, at det er svært at få det til at være i overensstemmelse med, at man også har en ægtefælle og også har børn med.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-18:
Nu må jeg bare konstatere, at den nuværende integrationsminister altså har en helt anden opfattelse end den tidligere integrationsminister.
For den tidligere integrationsminister skrev den 19. august 2004 i Kristeligt Dagblad, at Danmark ikke er et lukket land, men at det skal indrømmes, at der nu er langt færre, der kommer til Danmark alene med ægteskab som opholdsgrundlag.
Den gode måde at komme til Danmark på er, at man ikke bare er blevet gift med en dansker.
Det skulle ellers være nok efter Det Radikale Venstres opfattelse, men det ved jeg godt at det ikke er efter regeringens opfattelse.
Nu er der så nogle, der gør, som regeringen opfordrer til.
Det vil sige, at der er kvinder, der kommer hertil, de er gift med en dansk mand, eller de er kæreste med en dansk mand, og så arbejder de som au pair.
Alligevel får de et afslag fra Udlændingestyrelsen, hvori der står, at Udlændingestyrelsen finder, at der er bestemte grunde til at antage, at det afgørende formål med ansøgningen om opholdstilladelse som au pair i Danmark er en omgåelse af Udlændingelovens regler for familiesammenføring.
Jamen skal man skjule, at man har en kæreste?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Jeg må konstatere, at det er fru Elsebeth Gerner Nielsen, der laver den kobling, at alternativet til familiesammenføring er de her indgange.
Der er en række indgange til Danmark såsom arbejde, studier, au pair, men det er jo klart, at der skal foretages en individuel vurdering.
Man skal opfylde de krav, der så er i forbindelse med de forskellige indgange, og det gælder også au pair, som er en særlig ordning, som giver nogle særlige muligheder for piger, ligesom danske piger benytter det, til at komme ind til en dansk familie og lære den danske kultur, lære det danske sprog og tage del i en dansk familie, og det skal selvfølgelig opfyldes.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-18:
Reelt er det sådan nu, at hvis en kvinde har en dansk kæreste i Danmark, så kan hun, som det ofte er, ikke få en arbejdstilladelse som au pair.
Det må jeg indrømme virker fuldstændig grotesk, når ministeren nu står og siger, at det er vigtigt, at au pairer bliver en del af det danske samfund, at de lærer den danske kultur at kende osv., og at de, som den tidligere minister også har sagt, altså ikke er nogen, der bare kommer hertil for at blive gift, men også har en interesse i det danske samfund.
Den tidligere integrationsminister skriver 3. juni 2004 i Politiken: 24-års-reglen vedrører i øvrigt ikke adgangen til studier, højskoleophold, au pair-ansættelse og arbejdstilladelser.
Det skriver han i anledning af, at vi fra radikal side selvfølgelig har været ude at kritisere, at 24-års-reglen og tilknytningskravet forhindrer danske statsborgere i at bo i deres eget land sammen med deres familie.
Der gør han opmærksom på det her.
Kære radikale, der er ikke noget problem, man kan jo bare komme hertil, dyrke sit familieliv samtidig med at man bare skal gøre noget andet, altså være på en uddannelsesinstitution eller have en arbejdstilladelse eller være her som au pair.
Hvordan kan det være, at det ikke er godt nok til den nuværende integrationsminister?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
24-års-reglen gælder selvfølgelig ikke i det omfang. Man godt kan komme til Danmark, selv om man er under 24 år, på de her betingelser.
Men au pair-ordningen kan ikke – og har aldrig været tiltænkt at kunne – bruges som en vej ind, hvor man så i øvrigt kan passe et ægteskab eller tage sig af sine børn, for det er ikke det, der er meningen med et au pairophold og har heller ikke været det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Dette lovforslag er enslydende med det tilsvarende L 171 for Færøerne.
I Venstre betragter vi denne dag som noget nær historisk i relation til udviklingen af rigsfællesskabet mellem Grønland, Færøerne og Danmark.
Der har igennem mange år udviklet sig en praksis, hvor udenrigsministeren fra sag til sag har kunnet lade Grønland indgå i forhandlinger om folkeretlige spørgsmål, men uden at det har været en lovfæstet praksis.
Denne praksis ønsker vi nu at stadfæste ved lov ved at give det grønlandske landsstyre mulighed for at forhandle og indgå folkeretlige aftaler med andre stater og internationale organisationer på en lang række sagsområder, der er overtaget af Grønland.
Det drejer sig om regulering af fiskeri, handelsforhold, dobbeltbeskatning, kultur, undervisning, sociale forhold, sundhed, miljø, turisme og lignende emner, det vil sige områder, der ikke vedrører Kongeriget Danmarks udenrigs- og sikkerhedspolitik jævnfør grundloven.
Samtidig har den danske regering givet tilsagn om i højere grad at inddrage Grønland i udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål, f.eks. i forhold til USA's anmodning om opgradering af Thuleradaren.
Dette lovforslag repræsenterer en markant opdatering af forholdet mellem vores tre lande i rigsfællesskabet, og det er samtidig en bekræf telse af, at rigsfællesskabet består af tre ligeværdige parter: Grønland, Færøerne og Danmark.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Jeg skal bare sikre mig, at Venstre er enig i de bemærkninger, der også fremgår af de bilag, vi har fået omkring behandlingen i det grønlandske hjemmestyre, om, at denne lov ikke får betydning og ikke danner præcedens i det arbejde, der i øjeblikket foregår i kommissionen omkring mulig selvstændighed for Grønland.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Jeg er da glad for, at hr. Kristen Touborg er tilfreds.
Men jeg er bare nødt til at sige, at det er ikke nølende, jeg giver det svar, for det har jeg allerede givet i offentligheden for lang tid siden, men det er da udmærket også at få det gentaget her i Folketingssalen.
Det er ikke nølende, det har faktisk ligget i mine udtalelser hele tiden.
Jeg synes, det er en god anledning til at slå fast, at når der er nogen, der taler om, at samarbejdspolitikken under besættelsen tjente det formål at beskytte det danske demokrati, er det en selvmodsigelse, for det kan det jo ikke være, når man indfører censur og internerer anderledes tænkende – og interneringen af kommunisterne er et af eksemplerne på, hvor galt det kan gå, når man bøjer sig for skrupelløse diktatorer.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
Der har jo været uenigheder på Færøerne, som ordføreren også er inde på.
Hvis det nu under udvalgsarbejdet viser sig, at mindretallet på Færøerne har ret i, at denne lov fører til indskrænkninger i Færøernes rettigheder i forhold til, hvordan situation er i dag, vil Venstre så være indstillet på at lave de ændringer af loven, der måtte til, for at sikre at der ikke sker en indskrænkning af Færøernes mulighed for at indgå aftaler i forhold til den situation, der er i dag?
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Ja, jeg er helt enig i, at de to ting ikke har noget med hinanden at gøre.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Jeg vil meget gerne sige tak til Venstres ordfører for det tilsagn, som hun giver, om, at det færøske folk får det, som det vil.
Det er også det, som statsministeren har sagt flere gange, og det vil jeg meget gerne kvittere for.
Det, som skal til, er selvfølgelig en beslutning på Færøerne.
Det er jeg helt enig i, og jeg er også helt enig i, at dette forslag er til gavn for det færøske folk.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Som det fremgik af min ordførertale under det tidligere punkt på dagsordenen, L 168, er det for SF meget afgørende, at der i Grønland var enighed i parlamentet om, at man skulle gå ind for lovforslaget.
I modsætning til det lovforslag, vi lige har behandlet, altså L 168, er der en lidt anden situation på Færøerne, for her er der ikke fuld enighed i Færøernes parlament, Lagtinget.
Et mindretal er, som det også er fremgået af debatten her i dag, nervøs for, at det ville kunne indskrænke Færøernes selvstændighed.
Jeg skal ikke her på stående fod tage stilling til, om det er en bekymring, der er belæg for, eller det ikke er.
Afslutningsvis vil jeg godt sige, at jeg synes, at det er beklageligt, at der ikke har været tid nok til en ordentlig folkelig debat på Færøerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Jeg vil lige spørge hr. Kristen Touborg: Hvad er det for nogle dele af forslaget, som SF er betænkelig ved, og som vi efterfølgende skal kigge på?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Som jeg tror, at det fremgik af min ordførertale, var det sådan set ikke SF, der udtrykte betænkeligheder.
Vi har hørt, at man fra mindretallet på Færøerne udtrykker betænkeligheder.
Der har vi det sådan, at vi synes, at det er en god ting, at demokratiet og folkestyret arbejder sådan, at man hører på hinanden og så træffer en beslutning, efter at man har hørt disse argumenter frem og tilbage.
Frank Jensen (S), 2005-05-18:
Sådan som jeg hørte det, og jeg håber også, at jeg har forstået det rigtigt, kunne hr. Touborg på SF's vegne give fuld tilslutning til det lovforslag, vi behandlede under det tidligere punkt om Grønlands landsstyres muligheder for at indgå folkeretlige aftaler, altså at der var en klar tilslutning fra SF's side.
Når det derimod drejer sig om L 171, som indholdsmæssigt er fuldstændig parallelt med L 168, var der tvivl i SF's folketingsgruppe.
Kan det føre frem til, at SF's folketingsgruppe ender med at stemme for folkeretlige aftaler for Grønland, men ikke tilsvarende for Færøerne?
Kunne man forestille sig den lidt, synes jeg, groteske situation, at SF's folketingsgruppes beslutning kunne falde ud på den måde?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Vi ønsker at have en åben debat på udvalgsmøderne, og så vil vi tage stilling, når vi har haft det lovgivningsarbejde.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Det lyder nærmest, som om hr. Kristen Touborg insinuerer, at den behandling af det her lovforslag ikke er foregået på fuld demokratisk og korrekt måde på Færøerne.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Jeg ved ikke, om det er sådan, at Dansk Folkepartis ordfører har svært ved at forstå min dialekt, men jeg tror ikke, at det fremgik sådan, som hr. Søren Espersen udlægger det nu.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Jeg kommer selv fra Himmerland, og mine forfædre kommer fra det midtjyske område, så jeg forstår alt, hvad der bliver sagt.
Det er også det, der foruroliger mig lidt.
Jeg vil gerne bede hr. Kristen Touborg om præcis at anvise, hvor det er i det her lovforslag, at der er ting, som SF ikke kan stå inde for.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-18:
Det spørgsmål mener jeg sådan set at jeg har svaret på én gang.
Vi har et åbent forhold til demokratiet og folkestyret.
Vi vil gerne høre, hvad mindretallet på Færøerne ønsker, og hvad de har af betænkeligheder.
Det er baggrunden for, at vi godt vil forholde os til på det tidspunkt.
Man kan forestille sig så meget, så jeg skal ikke her tage stilling til en endelig afgørelse af det.
Jeg ønsker at høre, hvad der sker i udvalgsbehandlingen.
Line Barfod (EL), 2005-05-18:
I Enhedslisten mener vi i høj grad, at det er op til det grønlandske og det færøske folk hver for sig selv at bestemme, i hvilket omfang de ønsker øget selvstændighed, og i hvilket omfang de også en dag måtte ønske fuld selvstændighed fra rigsfællesskabet.
Det synes vi er et meget vigtigt princip at holde fast i.
Vi har normalt også den holdning, at vi følger det, hvis der kommer en indstilling fra det grønlandske parlament eller fra det færøske parlament om, at de ønsker nogle bestemte regler vedtaget.
Med dette forslag – ligesom det, vi behandlede lige før fra Grønland – er tingene gået utrolig stærkt, og vi kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor det her skal hastes så hurtigt igennem i de tre parlamenter.
Vi håber, at vi her i Folketinget kan sætte hælene lidt i og ordentligt få belyst de spørgsmål, der er rejst om, hvorvidt dette forslag indskrænker Færøernes mulighed for at indgå folkeretlige aftaler i forhold til den praksis, der hidtil har udviklet sig.
Det synes vi er ret afgørende at få ordentligt belyst, før vi kan tage endelig stilling til forslaget.
Hvis det måtte vise sig, at det er korrekt, at der er begrundet tvivl om, hvorvidt forslaget indskrænker Færøernes muligheder i forhold til i dag, mener vi, at man må prøve at tage en forhandling med Færøerne for at se på, om der så skal laves nogle ændringer i lovforslaget, før vi endelig vedtager det, for at sikre, at der ikke sker indskrænkninger i forhold til i dag.
I den udvalgsbetænkning, der ligger fra arbejdet i det færøske parlament, er der en række betænkeligheder fra mindretallet.
Noget af det, som jeg bl.a. har bidt mærke i, er, at den vedtagelse, som et enigt Lagting på Færøerne tidligere kom med, om, at man ønskede optagelse som selvstændig part i Nordisk Råd, muligvis ikke ville have været mulig, hvis dette lovforslag havde været i kraft på det tidspunkt.
Det synes vi er ret væsentligt at få belyst nærmere under udvalgsarbejdet, ligesom det punkt, som hr. Høgni Hoydal var inde på tidligere i debatten om § 1, stk. 5, nemlig hvad der ligger i, at Danmark har mulighed for at ophæve en aftale, som Færøerne har indgået.
Det ønsker vi også at få nærmere belyst under udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling til, hvad vi vil mene om lovforslaget.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Jeg vil gerne for det første bede hr. Høgni Hoydal – han bruger hele tiden ordet vi – om over for Folketinget og dermed også det danske folk at bekræfte, at hr. Høgni Hoydal ikke taler på Færøernes vegne som sådan en slags udenrigsminister eller ambassadør.
For det andet er det nærmest blevet antydet, at der var et demokratisk problem, der blev udtrykt, som om det her blev vedtaget som sådan en tyv om natten.
Jeg ved, at der her er foregået mange forhandlinger til langt ud på natten, som har været fuldt demokratiske, sågar på værtshuse her i nærheden.
Jeg vil altså bede hr. Høgni Hoydal om at bekræfte for det første, at hr. Høgni Hoydal ikke taler på egne vegne, og for det andet, at demokratiet på Færøerne stadig væk er eksisterende.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg kan bekræfte, at jeg – det tror jeg også fremgik – taler på mit partis vegne og som folketingsmedlem her.
Jeg henviste jo til, at der er et flertal i Lagtinget, der har besluttet det her.
Det er også det, de her lovforslag handler om for Færøerne.
Her skriver man direkte, at der er visse forhold, som vi ikke bestemmer selv, men som det lægges op til Danmark at bestemme.
I Danmark har man jo haft debat, oplysning, folkeafstemninger og debatter, måske også om nat ten, men man har ikke vedtaget f.eks. EUgrundloven midt om natten i Folketinget.
Så jeg synes, at man skal tænke i de baner.
Hvorfor vil man ikke have en opløsning?
Hvorfor spørger man ikke det færøske folk, om det her er den løsning, de ønsker?
Det kunne jeg også spørge hr. Søren Espersen om.
Søren Espersen (DF), 2005-05-18:
Tak for svaret.
Jeg har fået en bekræftelse på, at hr. Høgni Hoydal ikke taler på Færøernes vegne, men det andet, jeg spurgte om, synes jeg ikke at jeg har fået en hundrede procents bekræftelse på: Er Færøerne et demokratisk land?
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg er glad for det spørgsmål.
Jeg betragter det sådan på Færøerne – det er så en holdning, som jeg tror, at jeg også deler med de partier på Færøerne, som jeg er uenig med – at det færøske parlaments mandat kommer fra det færøske folk, ikke fra det danske Folketing.
Det synes jeg ikke er demokratisk.
Så det er det demokratiske underskud, som har ligget på Færøerne lige siden hjemmestyreordningens vedtagelse.
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Jeg anerkender fuldt ud, at hr. Høgni Hoydal har nogle andre politiske holdninger end flertallet i Lagtinget på Færøerne.
Det kom jo til udtryk her i sidste uge, i lørdags, da man tredjebehandlede det her tilsvarende forslag, men derfra og til at påstå, at der ikke har været demokrati på Færøerne i den her proces, er meget vanskeligt at forstå.
Det vil jeg meget gerne have en uddybning af.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Jeg mener, at de her lovforslag, både overtagelsesloven og nu ikke mindst denne her udenrigspolitiske bemyndigelseslov, handler om selve de grundlæggende rettigheder for det færøske folk.
Vi kan bare læse bemærkningerne til det danske lovforslag, som også har været behandlet i Lagtinget.
Her fastslås det, at man bare har uddelegeret kompetence til det færøske Lagting, altså at kompetencen ikke kommer fra det færøske folk, og at der er visse begrænsninger for, hvad vi kan foretage os.
Det er jeg dybt uenig i.
Jeg mener, at hele vores mandat kommer fra det færøske folk.
Derfor mener jeg, et det er udemokratisk, at man uden en folkeafstemning, uden en demokratisk debat og over en meget, meget kort tidsperiode gennemfører disse lovforslag uden at spørge folket.
Ligesom det var udemokratisk, at man gennemførte hjemmestyreordningen, som folket kort forinden havde sagt nej til.
Det er et demokratisk problem, som man ikke kan løbe fra, og som vi hele tiden støder på, hvis man ikke anerkender, at det færøske folk har selvbestemmelsesret i henhold til folkeretten, sådan at vi ikke er en integreret del af det danske rige, men også har selvstændige beføjelser til også at optræde ude i verden.
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Nu er det sådan, at Venstre har stor respekt for Lagtingets arbejde, og man har i lørdags vedtaget en fuldstændig enslydende lov i Lagtinget på Færøerne, og den er oversendt fra lagmanden til den danske regering, til statsministeren, og derfor går jeg ud fra, at man på Færøerne har et stærkt ønske om, at den lov vedtages i den form, den har nu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-18:
Fører hr. Høgni Hoydal ikke en unødvendig skræmmekampagne ved at pege på det udemokratiske i det her?
Realiteten er jo, at der har været en demokratisk proces.
Der har været et naturligt ønske om at modernisere hjemmestyreforholdene på Færøerne, og det kommer nu i det her lovforslag.
Nu piller man alle mulige detaljer frem, hvor man nævner, at det er en opstramning, men realiteten er jo, at fiskeri, handelsforhold, dobbeltbeskatning, kultur, forskning, undervisning, sociale forhold, sundhed, miljø, turisme m.v. er forhold, som overdrages til Færøernes fuldstændig suveræne afgørelse.
Er det ikke en forbedring?
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
De indskrænkninger, der i denne lovgivning, følger jo allerede af den danske grundlov.
Det er ikke nye indskrænkninger, der her kommer til udtryk i forhold til Færøerne.
Det er klart nok, som det står i stk. 4, at grundloven er sådan indrettet – det er jo også citeret udførligt i bemærkningerne – at det er den danske regering, der handler på rigets vegne i mellemfolkelige anliggender.
Sådan er det forud for vedtagelsen af denne lov, og sådan er det efter vedtagelsen af denne lov.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Nu citerede hr. Niels Helveg Petersen fra lovforslagets tekst, og han citerede § 1.
Jeg vil da spørge, om han ikke også vil citere de næste stykker i paragraffen?
Der står, at man kan indgå nogle aftaler, men så kommer alle forbeholdene, nemlig at det ikke gælder på områder, hvor Færøerne og Grønland har fælles interesser.
Det har vi på mange, mange områder.
I stk. 4 står der, at det ikke gælder folkeretlige aftaler, som kan være forsvars- og sikkerhedspolitikken – det var ordføreren inde på –
og heller ikke folkeretlige aftaler, som skal gælde for Danmark, eller som forhandles inden for en organisation, som Danmark er medlem af.
I stk. 5 står der, at Danmark bevarer sine beføjelser til at kunne opsige de aftaler, som Færøerne måtte indgå.
Hvis ordføreren ville tage de stykker i paragraffen med, tror jeg, at han ville være mere tilbøjelig til at se, hvad det er for nogle indskrænkninger, der er i denne lovgivning.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
Jeg har meget respekt for åbne sind, også hr. Kristen Touborgs åbne sind, selv om det altså til syvende og sidst ikke er det åbne sind, der kommer til afstemning her i Folketingssalen.
Det er jo det, der er problemet.
Ville det være hensigtsmæssigt at få en forskellig tilstand for de to dele af rigsfællesskabet?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Jeg vil gerne kvittere for det sidste, som hr. Niels Helveg Petersen kom ind på, netop dette med det færøske folks ønske om selv at bestemme sin fremtid.
Det vil jeg meget gerne kvittere for og takke for.
Ting ændrer sig, og det er bare godt.
Tak for det.
Pia Larsen (V), 2005-05-18:
Jeg er meget glad for, hr. Anfinn Kallsbergs bemærkninger, for de er jo med til at understrege, hvad der måske også er væsentligt for debatten her i Folketingssalen, at der er et stort flertal i Lagtinget, der i lørdags har vedtaget et lovforslag, som svarer til det, vi førstebehandler nu.
Niels Helveg Petersen (RV), 2005-05-18:
Der var jo ikke et indviklet spørgsmål at besvare, men jeg bekræfter, hvad jeg i øvrigt sagde i min ordførertale om det færøske folks ret til at bestemme.