runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Det, jeg spurgte om, var sådan set: Anerkender fru Helle Sjelle, at det, at Sverige har kriminaliseret kundens køb af prostituerede, har medvirket til, at det for de internationale menneskehandlere, som jo er en storgangstermafia, faktisk har gjort det marked uinteressant for dem, og er det en diskussion, man har i Det Konservative Folkeparti, altså er det en viden, man har ude i partiafdelingerne?
Diskuterer man det?
Diskuterer man også den hollandske model?
Diskuterer man, hvor man skal lægge sig, om man skal lave det, sådan som man har det i Holland, hvor prostitution er fuldstændig legaliseret, og hvor man kan få gavn af alle de sociale ordninger, der er, også når man er prostitueret, eller om man skal vælge den svenske model, hvor man da i hvert tilfælde er lykkedes med at gøre markedet mindre interessant for det, som ministeren kaldte det moderne slaveri, hvilket jeg er enig i?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-21:
Når vi taler om Sverige, så taler vi jo om, at der er sket en kriminalisering i Sverige.
Med hensyn til handel med kvinder, så synes vi, som jeg sagde i mit indlæg, bestemt, at det jo er noget, som man skal løse internationalt.
Det er ikke sådan, at Danmark alene kan sige, at nu vil vi gøre noget ved det her.
Vi kan bare sige, at vi meget gerne vil være med til at bringe det op på den internationale dagsorden, men vi kan jo simpelt hen ikke bare lukke os ude af det internationale samfund.
Derfor synes vi, det er meget vigtigt, at det er en debat, som bliver taget internationalt og derfor også i samarbejde med Sverige.
Helle Sjelle (KF), 2006-03-21:
Nej, men vi er jo heller ikke ovre i den anden grøft, om man så må sige.
Jeg kan henholde mig til, at der forleden var en spørgeskemaundersøgelse, som godt nok blev offentliggjort anonymt, hvor det faktisk viste sig, at alle i Det Konservative Folkeparti i folketingsgruppen bakkede op om, at man ikke kriminaliserede prostitution.
Fru Lone Dybkjær har fuldstændig ret i, at vi synes, som jeg også nævnte i min ordførertale, at det er ganske forfærdeligt, at vi har den handel med kvinder, som vi har, med deraf følgende prostitution.
Vi er bestemt ikke begejstrede for prostitution, men vi tilhører heller ikke den anden side, som siger, at man vil gå ind og kriminalisere den.
Vi er bange for, at man simpelt hen skubber de prostituerede endnu længere ud, end de er på nuværende tidspunkt.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Handel med kvinder var fru Helle Sjelle også inde på, og i lyset af det må man jo diskutere spørgsmålet om prostitution, som jeg har været inde på tidligere.
Det er det, jeg egentlig gerne vil spørge til, for der er jo to retninger i prostitutionsmiljøet, om jeg så må sige.
Den ene mener, at man skal lave en fuld legalisering med optjening af arbejdsløshedsdagpenge, sygesikring, og hvad ved jeg, og den anden linje er, at man skal gå over til en kriminalisering.
Hvor ligger debatten i Det Konservative Folkeparti, ligger der nogen debat, eksisterer der en debat?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-21:
Som jeg sagde tidligere, synes vi, det er en god idé, at man arbejder videre med spørgsmålet og ser på, om denne situation ikke kan løses på den ene eller den anden måde.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
O.k., jeg synes da, det er godt at høre, at fru Helle Sjelle ikke er tilfreds med, at regeringen har afvist, at de selvstændige kan komme med.
Men hvad vil fru Helle Sjelle så gøre?
Er der noget arbejde i gang med at kigge på nogle alternative modeller?
Som jeg har opfattet det, har regeringen sagt, at det er for besværligt, og det er for dyrt, og det kan man ikke lige få til at passe, så det vil man ikke.
Men hvad er fru Helle Sjelles bud på, hvordan vi får sikret, at de selvstændige rent faktisk også får en bedre sikring på området, så der ikke længere er den store risiko, man især som ung kvinde løber i dag.
Hvis man vælger at løbe risikoen for at blive gravid og få et barn, er det altså en meget, meget stor udskrivning, typisk for den kvindelige iværksætter, og hvilke konkrete ideer har fru Helle Sjelle på det område?
Helle Sjelle (KF), 2006-03-21:
Der er ikke nogen tvivl om, at vi synes, det er en rigtig god idé, at der nu er etableret en barselfond for størstedelen af arbejdsmarkedet.
Det ser ud til, at vi også får resten med, men det er selvfølgelig ganske korrekt, som fru Kirsten Brosbøl siger, at det endnu ikke er lykkedes at lave en model, der er tilfredsstillende for de selvstændige.
Det synes vi naturligvis er kedeligt, for det er da ærgerligt, at det endnu ikke er lykkedes at finde en model, som også gør det muligt at etablere en barselfond for de selvstændige.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Først og fremmest tror jeg, der sneg sig en lille fejl ind i ordførerens tale.
Fru Helle Sjelle indledte med at sige, at i år fejrer vi ligelønnens 30-årsfødselsdag, men det må jo være ligelønslovens 30-års-fødselsdag, vi fejrer, for vi må jo konstatere, at vi i hvert fald stadig har store problemer på ligelønsområdet i Danmark.
Men det er nu ikke det, jeg vil spørge til, jeg vil faktisk spørge til barselfonden.
Vi er jo et bredt flertal i Folketinget, der bakker op, at der nu bliver etableret en barselfond, så hele arbejdsmarkedet er dækket – lige bortset fra én gruppe, nemlig de selvstændige.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Jo, men bare for at give et eksempel har vi jo altså i Det Radikale Venstre haft en debat om det her, og der var en meget klar afstandtagen fra f.eks. den hollandske model.
Men det er jo sådan, at den diskussion foregår i prostitutionsmiljøet.
Jeg har hørt, at partiet ikke ønsker en kriminalisering, det siger jeg heller ikke at vi går ind for, i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt.
Men der er på den anden side hos os taget klar afstand fra den anden model, altså den hollandske model, hvor man direkte siger, at det er et fuldt legalt erhverv.
Har der været den diskussion hos De Konservative, og hvad har resultatet været af den, hvis den har været der?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Det er simpelt hen absurd, at folketingsmedlemmer beder regeringen om at tage stilling til, hvor mange udvalg og hvilke udvalg man skal have i Folketinget.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Forudsætningen for en god debat er jo altid, at man bestræber sig på at høre, hvad der bliver sagt til en.
Nu vil jeg så prøve en gang til, selv om jeg godt kan høre, at det indtil videre er mislykkedes – også en del af debatten er mislykkedes.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Det er simpelt hen interessant, at der her står en række ordførere for de forskellige partier og vil have ministeren til at tage stilling til, om det er en god idé med et ligestillingsudvalg eller ej.
Ordførerne kan være helt rolige.
Det er altså en folketingsbeslutning.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Det er jo meget enkelt.
Det, vi spørger om, er faktisk: Vil ministeren som folkevalgt for Venstre, som medlem af Folketinget og som medlem af Venstres folketingsgruppe tale for, at der kommer et permanent ligestillingsudvalg i Folketinget?
Men det er ministeren måske uenig med mig i?
Jeg vil egentlig gerne have at vide, om ministeren er uenig i, at det er en del af hendes fornemste opgave at sende signaler ud og gå foran.
Det var sådan set det, vi oprettede et ligestillingsministerium for i sin tid.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Fru Kirsten Brosbøl bliver altså nødt til at forholde sig til, at det ikke er faldet i min lod at tage stilling til, om der skal være flere udvalg.
Jeg er her som ligestillingsminister og siger, at jeg gerne vil have et stærkt og et godt samarbejde med ligestillingsordførerne – det synes jeg i øvrigt også at vi har – og jeg synes, det ville være helt fint, hvis der bliver sat mere fokus på området.
Men diskussionerne har jo allerede i efteråret været oppe i grupperne i forbindelse med et beslutningsforslag, tror jeg det var, hvor det er blevet vendt.
Og hvis man ønsker at fremme den diskussion, er det jo i folketingsgrupperne, det skal ske.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Men ministeren er jo medlem af Folketinget.
Hvordan vil ministeren så stille sig til det her forslag, når det nu kommer til diskussion i Venstres folketingsgruppe?
Det må jo være sådan, at ministeren også der har en stemme og der kan få indflydelse på, hvad Venstres folketingsgruppes indstilling vil være.
Jeg er da helt overbevist om, at Venstres folketingsgruppe i et spørgsmål om ligestilling vil lytte til, hvad ligestillingsministeren indstiller, og hvad ligestillingsministeren mener om det her spørgsmål.
Men jeg tager det, ministeren siger, som om ligestillingsministeren ikke er klar til at give et tilsagn, fordi hun måske ikke er helt med på, hvor hun har sin folketingsgruppe, men at ministeren vil gå positivt ind i behandlingen af det forslag, som nu er fremsat af en samlet opposition.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg skal meget gerne gentage mit svar, men jeg tror sådan set, at fru Kirsten Brosbøl hørte det.
Jeg vil jo gerne have et intenst samarbejde med ligestillingsordførere og andre, der måtte være interesseret i ligestillingsspørgsmål.
Jeg er kun interesseret i, at der bliver sat mere fokus på det, og jeg refererede til det, fru Lone Dybkjær sagde om, at der sker rigtig mange ting, som det kunne være spændende at drøfte nærmere.
Jeg svarer altså også gerne og beredvilligt på spørgsmål vedrørende de forskellige initiativer, men spørgsmålet om, hvor mange udvalg man synes der skal være, og hvor opgaverne skal være placeret, er nu engang en diskussion, som man må tage i Folketinget i de forskellige grupper.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Der er også andre ting, som jeg godt kunne være fristet til at tage fat på, lønstatistikker, barsel, forskning, mainstreaming i forhold til velfærdsreformer og globaliseringsstrategi, men jeg vil nu alligevel tage fat på det om et ligestillingsudvalg, for det er jeg sikker på at fru Lone Dybkjær også ville gerne have spurgt om, hvis hun havde haft tid.
Jeg synes nemlig, at det, ministeren sagde, var meget interessant.
Jeg fornemmer ikke, at ministeren er modvillig over for, at vi rent faktisk får lavet et ligestillingsudvalg i Folketinget.
Det var sådan, jeg hørte ministeren, og det vil jeg gerne have bekræftet.
Så vil jeg også spørge ministeren, som sådan gav udtryk for, at det jo er en beslutning, som Folketingets formand og Folketinget skal træffe, men er ministeren da ikke medlem af Folketinget og af Venstres folketingsgruppe, og hvad er så ministerens holdning som folketingsmedlem til, at vi får oprettet et ligestillingsudvalg?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Det vil jeg naturligvis gøre, for selvfølgelig kan vi sige noget om, hvad der kom ud af det i 1997 og 2003.
Det har jeg i øvrigt også mundtligt redegjort for i forbindelse med bl.a. Europaudvalgets behandling af spørgsmålet, hvor vi diskuterede det, og hvor jeg også gjorde rede for, hvordan vi arbejdede med det dengang i de forskellige år.
Så det samler vi gerne op på, og jeg skal nok undersøge, om der er noget, der er gået galt i besvarelsen af de spørgsmål, selvfølgelig.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Jeg indrømmer altså gerne, at man ikke kan svare på det om budgetterne.
Den type spørgsmål har vi stillet, for at vi også kan komme tidligt ind i debatten, og så får vi det svar fra Socialministeriet, at det kan man ikke sige noget om.
Man vil ikke svare, til trods for at det er stillet som et spørgsmål den 3. december 2005.
Udvalgssekretæren har ringet i dag, og vi har fået at vide, at man ikke kan svare på de her spørgsmål, fordi der ikke er lavet nogen formel vedtagelse om året.
Og så vil jeg bare sige, at hvis der kan komme det ud af det, at ministeren spørger sine embedsmænd, hvorfor de ikke kan svare på de her banale ting, er det da også et resultat.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg har svaret alt det, jeg kunne svare på området.
Jeg vil gerne lige gentage mit citat fra før, nemlig at 2007 bliver europæisk år for lige muligheder for alle.
Forberedelserne er allerede gået i gang i Danmark, fordi der skal være god tid til dialog.
Det, vi ved, er, at der er politisk enighed om, at vi laver året 2007 til lige muligheder for alle.
Det vil sige, at jeg ikke aner noget om, hvilke økonomiske ressourcer der er til rådighed.
Men som jeg har orienteret både Det Politisk-Økonomiske Udvalg og Europaudvalget om, har vi diskuteret: Hvor skal vi implementere det her, hvad skal være vores organ til at tage sig af indsatsen på området?
Jeg har også sagt, at jeg vil inddrage de forskellige parter i diskussionen af, hvilke aktiviteter der skal sættes i værk.
Det er det, jeg kan svare på nuværende tidspunkt.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Jeg har et utal af bemærkninger, som gør – det vil jeg lige annoncere på forhånd – at jeg muligvis gerne vil have en anden runde.
Jeg vil godt starte med spørgsmålet om EUåret.
Som ministeren skriver, er et arbejde i fuld gang.
Jeg har stillet nogle spørgsmål, herunder selvfølgelig også om den økonomiske ramme.
Det medgiver jeg gerne.
Men jeg har også spurgt om, hvilke erfaringer man indhøstede i de tidligere år, og hvordan man agter at inddrage dem.
Jeg synes, det er lidt mærkeligt, at ministeren her giver en redegørelse, hvor man siger, at man arbejder en hel masse med det der europæiske år og så nægter at svare på spørgsmål.
Det oplever jeg er det, der sker.
Jeg har fået at vide, at jeg ikke kan få noget svar.
Det vedrører selvfølgelig det europæiske år, men derfor kunne ministeren da godt alligevel være en anelse imødekommende og sige: Jeg aner endnu ikke noget om den europæiske ramme, men arbejdet er gået i gang sådan og sådan.
Det fatter jeg ikke at ministeren ikke gør.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Jeg synes, det er rigtig godt, at Dansk Folkeparti også er interesseret i, at vi får taget fat på nogle af de ligestillingsproblemer, som vi rent faktisk har, hvilket også fremgik af ordførertalen.
Der står konkret, at vi etnisk danske kvinder skal gøre noget mere for at hjælpe kvinderne fra de etniske minoriteter, og der bliver bl.a. henvist til, at disse kvinder desværre er i flertal på landets krisecentre.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre, hvad fru Louise Frevert mener vi skal gøre for at hjælpe kvinderne med etnisk minoritetsbaggrund, som jo ganske rigtigt udgør næsten halvdelen af de kvinder, der ender på krisecentrene på grund af vold i ægteskabet.
De kvinder er for manges vedkommende rent faktisk fanget i et voldeligt ægteskab, for hvis de bryder med den voldelige ægtemand, så bliver de udvist af Danmark, og er det et af de problemer, som Dansk Folkeparti vil være villig til at være med til at løse?
Jeg synes ikke rigtig, vi fik et klart svar fra Dansk Folkepartis ordfører på, om Dansk Folkeparti egentlig er tilhænger af den hollandske model på prostitutionsområdet.
Jeg kan sige, hvis ordføreren ikke er med på det, at den hollandske model er en fuld legalisering af hele området, og det har jo nogle andre konsekvenser.
Men er det noget, Dansk Folkeparti har inde i sine overvejelser om den bundlinje, man regner med at nå frem til på et tidspunkt?
Lad det være det første spørgsmål, så tager jeg det andet bagefter.
Så må jeg jo bare konstatere, at der i hvert fald er lidt uenighed i Venstre om, hvor langt man er nået i sine overvejelser om at evaluere den indsats, der er blevet givet, og om, hvordan man i givet fald skal gå videre med den indsats.
Men jeg vil også godt vende mig mod noget andet, som ordføreren var inde på, nemlig mod kvinder i forskning.
Det blev bare nævnt ganske kort.
Jeg vil godt spørge: Er det nogle forslag, som Venstres ordfører mener, at man bør følge op politisk, eller er det bare noget, som man vil overlade til forskningsverden selv at tage vare på, sådan som der står i ligestillingsredegørelsen?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Jeg kan sige til fru Kirsten Brosbøl, at hr. Troels Lund Poulsen er enig med ligestillingsministeren i det svar, som ligestillingsministeren for kort tid siden gav fru Kirsten Brosbøl.
Og det er hr. Troels Lund Poulsen med baggrund i vigtigheden af, at vi, når vi skal have foretaget evalueringen af bl.a. indsatsen mod handel med kvinder, tager udgangspunkt i, at vi helt åbent må vurdere, om det her fungerer.
Er der problemer, vi skal være opmærksomme på?
Og der synes jeg, at ligestillingsministeren havde en meget fin fremtoning vedrørende det.
Kirsten Brosbøl (S), 2006-03-21:
Nu kom hr. Troels Lund Poulsen ikke konkret ind på de 15 dage, så jeg vil godt vende tilbage til det spørgsmål, som jeg også rejste over for ministeren, nemlig spørgsmålet om muligheden for at få udvidet den 15-dages beskyttelsesperiode.
Er hr. Troels Lund Poulsen enig med sin partifælle fru Karin Riis-Jørgensen fra Europa-Parlamentet i, at der er behov for at give de kvinder, som er ofre for kvindehandel, en bedre beskyttelse, sådan at vi rent faktisk kan sikre, at de ikke bliver genhandlet, og at flere får mod til at stille op og vidne imod deres bagmænd?
For det er jo rent faktisk det, der er pointen, netop at give dem en ordentlig støtte og hjælp til at komme videre i livet, men også at få bugt med nogle af de bagmænd, som tjener fedt på at handle kvinder over grænser.
Er hr. Troels Lund Poulsen indstillet på at udvide beskyttelsesperioden?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jo, muligheden er der jo, nemlig hvis man kan dokumentere, at man har været udsat for vold; der er faktisk en mulighed for at få opholdstilladelse i Danmark.
Og derudover kan man vælge at tage tilbage, hvor man kommer fra, og starte livet på ny.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-21:
Det kan godt være, at der er en mulighed, men det kan også godt være, at der ikke er nogen mulighed, og den usikkerhed betyder for de kvinder, at de i alt for stor udstrækning bliver i de voldelige ægteskaber, og det har ministeren ikke noget svar på, så vidt jeg kan høre.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-03-21:
Jeg vil starte med at sige til fru Kirsten Brosbøl, at Venstre sådan set har en meget klar holdning til de 15 dage, nemlig at vi her i Folketinget i det her år står over for at skulle evaluere indsatsen mod handel med kvinder, og herunder vil vi også diskutere de 15 dage.
Vi noterer os jo selvfølgelig også, hvad fru Karin Riis-Jørgensen måtte sige om det emne.
Nu er det engang sådan, at fru Karin Riis-Jørgensen ikke sidder i Folketinget, hun sidder i Europa-Parlamentet.
Det betyder ikke, at vi ikke også hører, hvad der bliver sagt fra fru Karen Riis-Jørgensens side, men vi vender jo tilbage til den debat senere.
Hvad angår kvinder i forskning, er det jo helt korrekt, at der kom det udspil til, hvad man kunne gøre.
Nogle af de anbefalinger var bl.a., at ledelsen f.eks. skulle lave resultatkontrakter, og at der skulle arbejdes med familievenlige arbejdspladser ved kontrakt med forskere på orlov.
Der var en lang række ting.
Mange af de ting er det jo op til universiteterne selv at gøre, og det var også det, jeg nævnte i min ordførertale, at universiteterne selv må gribe handsken og også gøre noget, hvad angår ligestilling.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Ja, altså, for nogle af kvinderne er der jo muligheden for at få opholdstilladelse.
Det kræver så, at man kan dokumentere, at man har været udsat for vold.
Og det er jo et område, Integrationsministeriet tager sig af.
Som sagt har nogle af kvinderne mulighed for at få opholdstilladelse.
Og jeg synes egentlig, at reglerne er meget rimelige, sådan som de er.
Ja, nu har jeg jo prøvet at referere det en gang til, for jeg ved godt, hvad der står i mit manuskript.
Den ene handler om de kvinder, der opsøger kvindekrisecentrene, og om, hvor mange af dem, der har anden etnisk baggrund, og det har en meget stor andel, nemlig næsten halvdelen.
Den anden handler om, at vi har fået lavet, synes jeg, en meget interessant undersøgelse om de blandede ægteskaber, altså hvor danske mænd finder en udenlandsk kvinde, og om, hvordan det går i de ægteskaber.
Og der er desværre en hel del af dem, der ender dårligt.
Men vi kan vende tilbage til diskussionen, og som sagt er undersøgelsens resultater jo også tilgængelige for dem, der måtte have interesse i dem.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Det er jeg sådan set helt enig med ministeren i.
Jeg er helt med på, at der er et særligt problem for udenlandske kvinder, altså kvinder, der kommer hertil og bliver gift med danske mænd eller måske med mænd med anden etnisk baggrund – det er det, jeg ikke er klar over, det var det, jeg ikke forstod, men det er muligt, at jeg enten har hørt forkert, eller også at ministeren har sagt noget forkert.
Jeg er udmærket klar over, at der er en voldsomt stor andel udenlandske kvinder på krisecentrene.
Jeg forstod bare ikke, hvad det var for nogle ægteskaber, ministeren talte om.
Ellers må vi jo tage diskussionen bagefter.
Jeg er med på det med en tredjedel, det er kendte tal, om jeg så må sige.
Jeg er også med på, at halvdelen er udenlandske, men jeg forstod bare ikke det der udtryk: udenlandske mænd.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg tror, forvirringen kommer af, at der i virkeligheden er to grupper.
Og der er blevet lavet en ret interessant undersøgelse om, hvordan det går med de ægteskaber.
Som jeg nævnte, er udgangspunktet velment.
Det er mænd, der søger efter en livsledsagerske, men hvor det desværre på grund af forskellige problemer som bl.a. kultur og sprog osv. viser sig, at der er en del af dem, der også ender med at øve vold mod kvinden eller sågar sende hende ud i prostitution.
Når vi så ser på de kvinder, der opsøger kvindekrisecentrene, kan vi se, at andelen af kvinder med anden etnisk baggrund er meget høj, det drejer sig nemlig næsten om op imod halvdelen.
Og det synes jeg påviser, at der er nogle særlige grupper, vi bliver nødt til at have fokus på i forbindelse med at sætte ind på at få stoppet den vold, de bliver udsat for.
Lone Dybkjær (RV), 2006-03-21:
Jeg forstod ikke helt det, ministeren sagde om dem, der kom på krisecentrene.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om at gentage det.
Jeg er ret opmærksom på, at jeg sikkert ville kunne se det bagefter i talen, men ministeren talte om udenlandske mænd, der havde fået ægtefæller fra udlandet.
Hvad er det for nogle udenlandske mænd, for det er jo ikke sådan, at udenlandske mænd her i landet uden videre kan få ægtefæller til landet.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg har ikke på stående fod tal på, hvor mange ressourcer der er afsat til det.
Det, jeg kan sige, er, at som led i handlingsplanen er der udpeget én person i hver politikreds til netop at tage sig af det her emne.
Det tror jeg betyder en markant styrkelse, det, at der er en, som er koncentreret om indsatsen i politikredsen på det her område.
Det, der undrer mig såre med hensyn til SF’s politik, er, at det er blevet til et mål i sig selv, hvor længe kvinderne kan blive på et beskyttet opholdssted.
Jeg synes, det afgørende er, at vi kan gå ind og hjælpe kvinderne, at vi kan hjælpe dem godt på vej til at fortsætte tilværelsen, eventuelt der, hvor de kommer fra.
Derfor er det for mig afgørende, at vi har fokus på en række andre ting, nemlig bl.a. på samarbejdet med ngo’erne i hjemlandet, og på, hvordan vi på god vis kan følge op og hjælpe kvinderne til at komme videre.
Det vil sige, at vi må se på: Hvad viser erfaringen, hvad siger kvinderne om, hvor længe de har behov for at være på værestedet?
Og der synes jeg, at fru Anne Grete Holmsgaard også bliver nødt til at forholde sig til, at i hvert fald halvdelen altså kun har været der i op til 6 dage.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-03-21:
Det er jo netop derfor, jeg spørger, for det blev også sagt sidste år, men tiden går, og der sker ikke rigtig noget; altså, man erklærer ligesom, at man er rede til at se på det.
Jeg synes i virkeligheden, det er meget smalt, at man ikke allerede har gjort noget ved det, men jeg tager det selvfølgelig som udtryk for, at regeringen vil se på det på et eller andet tidspunkt.
Så har jeg et andet spørgsmål, der handler om det samme kompleks, for det handler om politiets muligheder for i den anden ende af det her problem at gøre noget ved det.
Har ministeren et bud på, hvor mange ressourcer der egentlig er afsat i politiet samlet set, et bud på, hvad politiets styrke er blevet udvidet med til målrettet at arbejde med det her område?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-03-21:
Jeg undrer mig meget over spørgerens måde at formulere sig på.
Jeg har i dag tilkendegivet, at jeg er åben for at se på det.
Det gjorde jeg også ved debatten sidste år.
Og når jeg siger det, så er det selvfølgelig seriøst ment.