runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-06-14:
Jeg synes ikke, jeg kender undervisningsministeren som argumentresistent.
Derfor hører jeg i hvert fald til dem, der har et eller andet håb om, at den her debat ikke kun er ud i den blå luft, men måske til overvejelse også hos undervisningsministeren.
Her bliver kommunerne jo pålagt, her bliver kommunerne jo tvunget til at drive nogle institutioner ikke for deres egne borgere, men for en hel regions borgere, fordi nogle bygninger på et eller andet tilfældigt tidspunkt er besluttet placeret på en grund, der er beliggende i de kommuner.
Kan fru Tina Nedergaard ikke forklare, hvorfor det er klogt, og hvorfor man mener, det er nødvendigt med den slags midler lovgivningsmæssigt at pålægge kommunerne at drive nogle institutioner, som risikerer at påføre dem ganske store udgifter, der ikke har med deres egne borgere at gøre?
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Nu har hr. Ole Stavad jo af gode grunde ikke haft mulighed for at overvære udvalgsbehandlingen, da hr. Ole Stavad ikke har plads i Uddannelsesudvalget.
Jeg har ikke oplevet, at kommunernes forening, KL, på nogen måde har gjort indsigelse mod, at de bliver påtvunget disse institutioner.
Faktisk er det min klare oplevelse, at situationen er den, at kommunerne generelt er meget positivt indstillet over for at overtage denne her opgave, som de jo oven i købet også mener at de hæderligt og redeligt vil kunne løse.
Det er jo helt i orden, at man kritiserer lovforslag, javel, men det, der jo er allermest interessant, er, at man ikke forholder sig til, at situationen i dag for mange forældre og børn er utålelig på grund af det delte myndighedsansvar.
Ole Stavad (S), 2005-06-14:
Fru Tina Nedergaard blander tingene sammen.
Det, vi taler om her, det, jeg spurgte om, og det, jeg også har hørt de fleste ordførere spørge om, har ikke været myndighedsansvaret.
Det har været ansvaret for at drive de pågældende institutioner og det ansvar, der følger med der.
Det er rigtigt, at jeg ikke sidder i udvalget, men jeg overværede det samråd, fordi også Kommunaludvalget var inviteret, hvor vi havde både undervisningsministeren, socialministeren og indenrigsministeren med.
Vi fik ingen svar på, hvorfor man her har valgt en fuldstændig anden model, nemlig en tvangsmodel fra dag et i forhold til kommunerne, hvor man på det sociale område trods alt har givet kommunerne en mulighed for at vælge, om og hvornår de i givet fald følte sig parat til at overtage de pågældende institutioner.
Kan fru Tina Nedergaard give en forklaring på, hvorfor man har valgt en så forskellig model for den helt samme problemstilling og helt samme kategori af mennesker?
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Punkt 1: Hvorfor var det sådan, at Socialdemokraterne ønskede at flytte en større del af den vidtgående specialundervisning til kommunerne, når man hos Socialdemokraterne finder, at kommunerne er uegnede til denne opgave?
Punkt 2: Hvordan forklarer hr. Carsten Hansen, at man i en række af amterne har overladt opgaven til kommunerne under hensyntagen til, at kommunerne måske netop er de bedste til at løse den her opgave?
Og vil hr. Carsten Hansen så ikke også bekræfte, at der med dette lovforslags vedtagelse også bliver en udvidet klageadgang, som netop vil kunne støtte de grupper, der i dag kommer i klemme uden at have udvidet klageadgang?
Jeg vil såmænd bare nøjes med at redegøre for, hvorfor vi gør, som vi gør, og stemmer for det lovforslag, vi behandler her på uddannelsesområdet.
Det er altså til hr. Ole Stavad og de øvrige ordførere, som har været oppe og markere for en kort bemærkning: Jeg har ikke mødt en eneste kommune, som er bekymret over, at de skal overtage en institution.
Jeg har mødt det modsatte synspunkt, og det var det, jeg prøvede at forholde mig til i min ordførertale, nemlig at man fælles skal løfte nogle opgaver.
Der er jo ikke nogen anledning til at tro, at fra den ene dag til den anden vil kommunerne trække alle deres børn og elever hjem fra nogle institutioner, fordi de overgår til kommunalt regi.
Hvad er det, der skulle gøre, at når man flytter en institution fra amt til kommune, for der sker jo ikke nogen andre ændringer, end at ansvaret flyttes, skulle de omkringliggende kommuners reaktion så være, at de trækker alle deres børn og elever hjem?
Det er jo ikke en naturlig reaktion, hvis man i øvrigt er glad for det tilbud, der er etableret.
Det vil sige, at kommunerne alt andet lige skulle kunne drive det lige så kompetent og lige så godt som de nuværende amter.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4579
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg tror, der er behov for at rette en lille misforståelse, for når man hører Socialdemokraternes ordførers indlæg her, lyder det, som om situationen inden for specialundervisningen i dag og den vidtgående specialundervisning er helt perfekt: Alting er problemfrit i dag, og alting går utrolig godt.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Carsten Hansen ikke vil bekræfte, at sådan er situationen slet ikke.
Der er rent faktisk temmelig store problemer i dag, hvor familier oplever, at de er kastebold mellem forskellige myndigheder, nemlig kommunerne og amterne, netop fordi der i dag er et delt myndighedsansvar.
Der har Evalueringsinstituttet i år 2003 netop været inde og pege på, at der er behov for, at vi samler myndighedsansvaret.
Det er det, vi lægger op til nu.
Vi samler myndighedsansvaret i kommunerne, så det er kommunerne, der fremover vil have det fulde finansieringsansvar.
Det er jo en klar anbefaling, der kom i 2003, og det er den, vi følger nu.
Der vil jeg gerne høre fra Socialdemokraterne: Hvori ligger garantien for, at alting vil være helt fantastisk, hvis vi i stedet for at lægge ansvaret i kommunerne ville lægge det i regionerne og foretage objektiv finansiering?
Det har man i dag, men det er jo ikke ideelt, som man har det i dag.
Er det det, Socialdemokraterne ønsker at føre videre?
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
For det første er det rigtigt, at man anbefaler et udelt myndighedsansvar, men der er ingen, der siger, at det skal ligge i kommunerne.
Jeg erindrer ikke den evaluering, der siger, at man skal sprede det fra 14 amter til 98 kommuner.
Fru Carina Christensen kan måske i det næste spørgsmål redegøre for, om jeg har ret i det.
For det andet må vi i forhold til finansieringsdelen sige, at det er så usikkert, når vi snakker børn, at det faktisk er 90 pct. af børnene.
I øvrigt må jeg sige, at det er underligt at se, at regeringen vil foretage en analyse for de 95.000 voksne, der får specialundervisning via amterne i dag, efter at man har påbudt kommunerne at overtage samtlige institutioner.
Så er der hele problematikken om genoptræningsdelen, hvor det jo har været amterne, der har stået for både sygehusbehandlingen og genoptræningsdelen.
Jeg har selv et familiemedlem, der har været ramt af afasi, hvor der foregik en meget flot helhedsorienteret indsats.
I dag bliver det nu splittet op på to myndigheder.
Det er da en fordeling af myndighedsansvaret, som ikke er hensigtsmæssig, hvor den ene bare kan foreskrive en behandling, og den anden skal følge den; muligvis, hvis der er kapacitet til det.
Carina Christensen (KF), 2005-06-14:
Jeg kan forstå, at vi egentlig er så langt, at Socialdemokraterne deler vores opfattelse af, at der er behov for, at vi får samlet det her myndighedsansvar.
Vi mener så, at det bedste sted at samle det er i kommunerne.
Det har Evalueringsinstituttet peget på, og vi følger den klare anbefaling, der er kommet fra dem i år 2003.
Socialdemokraterne mener så, at det rigtige sted at placere det er i regionerne.
Så hører jeg også Socialdemokraternes ordfører beskylde os for, at vi står heroppe og siger, at vi tror på, at det er det rigtige, vi gør, og at vi håber, at det er det bedste, vi gør, og at vi løbende vil følge udviklingen nøje og rette ind, hvis kommunerne ikke lever op til det ansvar, vi nu giver dem.
Men det lyder nærmest på Socialdemokraternes ordfører, som om Socialdemokraterne, hvis vi lægger det her ansvar i regionerne, kan garantere, at der ikke vil være problemer på det her område, at der vil være fred og ro over det hele, og at der vil være alle de pladser, der er brug for, altså en helt anden garanti end den, vi rent faktisk har i dag, hvor der netop er store problemer på området.
Jeg vil gerne have Socialdemokraternes ordfører til at uddybe denne garanti for, at regionerne vil være meget bedre til at løfte opgaven.
Carsten Hansen (S), 2005-06-14:
Fra fru Carina Christensens egen verden, den fynske verden, kan jeg fremhæve det eksempel med Hjerneskadecenteret, som Odense Kommune hjemtog fra amtet.
Man havde det i ca. 2 år, så måtte man give det tilbage igen, for man havde ikke den fornødne videnkapacitet til at klare de her mennesker med hjerneskade og genoptræM051S44234589KAJE.FM.FM Page 4582 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM ning og undervisning af dem.
Det er jo et eksempel fra den fynske verden.
Må jeg så ikke bare sige, at vi er voldsomt optagede af, at man sikrer en objektiv finansiering.
Det kunne man også gøre med ét myndighedsansvar i regionen.
Og når vi har peget på regionerne, er det, fordi gentagne grupper, der har været hos os i Uddannelsesudvalget, har peget på, at selv kommuner med op til 80.000 indbyggere jo ikke har et befolkningsunderlag, der betyder, at man kan fremskaffe den fornødne kapacitet med f.eks. fem autister.
I Aabenraa Kommune vil man måske som sagsbehandler møde en autist en gang hvert tredje, fjerde år.
Hvordan sikrer man en ordentlig udredning, et ordentligt tilbud, med så få eksperter til at behandle lige præcis det område?
Det har alle de her grupper peget på, og alle siger, at man ikke har lyttet til dem i høringssvarene.
Tina Nedergaard (V), 2005-06-14:
Jeg må jo tilslutte mig fru Carina Christensens overraskelse over, at man synes, at situationen i dag er så perfekt for disse grupper af unge og børn, som det fremgår af hr. Carsten Hansens indlæg.
Jeg vil gerne spørge hr. Carsten Hansen: Når nu man finder, at det regionale/det amtslige niveau vil være så meget bedre til at løse opgaven på den vidtgående specialundervisning end kommunerne, hvorfor var det så, at man i 2000, netop da Socialdemokraterne selv var i regering, valgte at flytte en meget stor del af ansvaret for den vidtgående specialundervisning til kommunerne?
Kan hr. Carsten Hansen ikke også forklare, hvorfor der er amter, der i dag har overladt denne opgave netop til kommunerne i fuld tiltro til, at kommunerne kan løse opgaven på fuldt forsvarlig vis?
Det er meget interessant at høre hr. Carsten Hansens svar på disse to spørgsmål.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Vi ved udmærket godt, at det somme tider ikke går så stærkt i Enhedslisten, men jeg vil gerne forklare det.
Vi havde 275 kommuner før, og nu går vi så til 98 med den nye struktur.
Det var også sådan – hvis hr. Per Clausen har tid til at lytte, for jeg kan jo forstå, at han ikke rigtig har forstået lovforslaget – at denne indvindingstilladelse i dag er delt mellem kommunalbestyrelsen og amtsrådet, og hvis man går ud fra, at kommunalbestyrelsen har været inde over bl.a. de her ting, så er vi gået fra 275 enheder til 98, og dermed sparer vi så også amtsrådspolitikerne væk fra det her niveau.
Derfor får vi en forenkling af hele systemet, og det må man jo bare erkende.
Når man læser forslaget, sætter sig ind i det, så vil man også forstå det, men det kan jeg så forstå at hr. Per Clausen overhovedet ikke har haft tid til.
Han er skøjtet hen over det, han har ikke ønsket at sætte sig ind i, hvad det egentlig er, vi behandler her.
Steen Gade (SF), 2005-06-14:
Det sidste er vi bare ikke enige om, altså at kommunerne kan gøre det.
Det er min analyse.
Jeg forstår, at hr. Christian Wedell-Neergaard har en anden.
Jeg betvivler ikke, at hr. Christian Wedell-Neergaard mener det, han siger.
Det er bare min analyse, at det her bliver ringere.
Når det gælder spørgsmålet om armslængdeprincippet, vil jeg sige, at det ikke nødvendigvis behøver at være godt at føre en meget stor virksomhed ind i staten, altså så tæt på ministeren.
Jeg kan nævne et enkelt eksempel, hvis den konservative ordfører vil høre det.
Engang var der en diskussion om, hvorvidt Stålvalseværket skulle være inde under staten, hvad angik tilsyn og påbud osv.
Det var i en situation, hvor staten ejede en tredjedel af aktierne i Stålvalseværket.
Det kunne jeg godt se nogle problemer ved, og det var ikke lige netop et armslængdeprincip, men faktisk det modsatte.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-14:
Jeg vil gerne først slå helt fast, at for Venstres vedkommende er vi imod maksimalpriser af to årsager: for det første af politiske årsager – dem kan vi komme tilbage til senere, men vi vil simpelt hen ikke indføre maksimalpriser.
For det andet er vi meget, meget skeptiske over for grundlovsspørgsmålet.
Jeg står her med et svar fra Justitsministeriet, hvor der står, at man kan rejse alvorlig tvivl i forhold til grundlovens § 73.
Så vil jeg gerne spørge hr. Holger K. Nielsen: Når nu udlægningen ud fra det, hr. Holger K. Nielsen siger, er, at det er tyndt i kanten, er SF slet ikke bekymret for, når man her i løbet af 2 dage vil have afklaret et spørgsmål, hvor Justitsministeriet siger, at der er alvorlig tvivl om, hvorvidt det er grundlovsstridigt, at haste det igennem i løbet af 2 dage i et lovforslag, hvor det i øvrigt ikke hører hjemme – et lovforslag, som kan have sit egen forløb, have sit eget liv – og hvor det er helt ekstraordinært?
Jeg synes, det er hastværk og lastværk.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Især når Justitsministeriet siger noget, skal man ikke tro på, at alt det, de siger derovre, faktisk også er rigtigt.
Man skal ligesom bruge sin egen sunde, kritiske dømmekraft i forhold til det her.
Og det er altså uhyre tvivlsomt, at et sådant prisloft vil være grundlovsstridigt.
Mig bekendt er der utallige eksempler på, at man har lavet den form for lovgivning, måske også på andre områder, hvad ved jeg, men at det skulle være grundlovsstridigt at gå ind og begrænse, hvor høj en pris kan være, var for mig meget, meget overraskende.
Jeg synes i og for sig også, at de svar, vi har fået, er så tynde i kanten, at der er grundlag for, at vi kan diskutere det videre.
Derfor er jeg da også glad for Dansk Folkepartis holdning, sådan som vi opfatter den, men nu vil jeg godt høre, om jeg har opfattet det rigtigt: Er det sådan, at Dansk Folkeparti er indstillet på, at man, selv om det her ikke bliver gennemført, får lavet en uvildig vurdering af, hvorvidt det er grundlovsstridigt at få et maksimalt prissystem, og er Dansk Folkeparti på det grundlag villig til at revurdere hele denne her problemstilling?
Når det bliver sagt, at det er os, der har hastværk, må jeg sige, at jeg synes, det er en utidig M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4478
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM bemærkning.
Vores forslag var ikke grundlovsstridigt, det var skattestopstridigt, og derfor ville regeringen ikke være med til det.
Der var ikke flertal for det.
Men der gjorde vi opmærksom på problemet.
Regeringen var imod, fordi det var imod skattestoppet, og fordi den ikke mente, at det var et stort problem i det hele taget.
Det indrømmer den så nu at det er og kommer i sidste øjeblik med det her forslag.
Godt nok.
Bedre sent end aldrig, men det er da rimeligt, at når vi nu er nogle, der kan se, at det kan gøres på en bedre måde, så gør vi opmærksom på det og beder om en ordentlig behandling af det.
Det har man gjort mange gange, og alle, der har været medlem af Folketinget gennem mange år, kan bekræfte, at det har været tilfældet.
Det er ikke altid optimalt, men man har gjort det, og selvfølgelig kunne man også godt, hvis man ville, få en ordentlig behandling af hele grundlovsspørgsmålet og spørgsmålet om en maksimal pris på det her.
Hvis man ville.
Jeg håber på, at vi mellem anden og tredje behandling, hvor vi selvfølgelig skal have lovforslaget tilbage, kan komme lidt dybere ind i det.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Dansk Folkepartis argumentation om, at vi fra forslagsstillernes side skulle have haft travlt og prøvet at haste noget igennem, synes jeg er lidt malplaceret, al den stund lovforslaget er fremsat meget, meget sent i den her folketingssamling som en hastesag.
Vi har villet være sikre på, at vi ikke lavede lovsjusk, at vi ikke fortalte offentligheden, at vi lukkede for alle huller, og så gjorde det modsatte.
På foranledning af Dansk Folkeparti, som rejste nogle meget relevante spørgsmål – det anerkender jeg – prøvede vi at få spurgt ind til det her og stille ændringsforslag for at få det undersøgt tilstrækkeligt.
Vi har ikke villet haste noget igennem, vi har villet leve op til de samme gode intentioner, som Dansk Folkeparti har, om at sikre, at der ikke foregår spekulation på andelsboligområdet og at der også fremover er billige andelsboliger til folk.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-14:
Jeg vil sige til hr. Rasmus Prehn, at det da er væsentligt, hvis det her er grundlovsstridigt.
Vi har også ønsket at bevare de andelsboliger, som vi har, men vi har sandelig da ikke lyst til at gå ud og direkte ekspropriere på den her måde.
Det kan vi simpelt hen ikke.
Derfor synes jeg, at det rimelige er, og sådan går jeg da ud fra det er, at Socialdemokraterne, SF og andre også stemmer for lovforslaget, som det foreligger.
Efter al sandsynlighed strider det imod grundloven.
Hvorfor kunne man ikke lige så godt have sagt, at vi lukker det hul, vi kan lukke nu, og så undersøger vi det bagefter og får en ekspert til at udtale sig?
Man har simpelt hen haft så travlt, at det næsten kunne være løgn.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Dansk Folkepartis ordfører nærmest antyder, at vi fra socialdemokratisk side, fra SF's side og fra Enhedslistens side, som holder fast i det her ændringsforslag, skulle være imod selve forslaget.
Det har vi sådan set ikke givet udtryk for.
Vi har hele tiden sagt, at vi synes, det var et skridt i den rigtige retning.
Vi har sagt, at vi gerne vil være med til at lukke de her huller, som er der med hensyn til spekulation på andelsboligområdet.
Det har vi sagt i udvalgsarbejdet.
Vi vil meget gerne leve op til de intentioner, som også fremgår klart af ministerens pressemeddelelse, hvor der bliver lagt op til, at der fuldstændig skal bremses for spekulation.
Dansk Folkeparti er faktisk citeret i Jyllands-Posten for at sige, at der er en hel ladeport, der bliver åbnet med det her forslag, fordi det ikke er tilstrækkeligt.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre: Nu hvor der så er usikkerhed om, hvorvidt det her er grundlovsstridigt, hvad er det så for nogle nye argumenter, der er kommet, for at Dansk Folkeparti ikke vil støtte det her forslag, som de i første omgang gik ind for?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-14:
Vi har som mange andre stillet nogle spørgsmål, og det her var et af dem.
At det så bliver opfattet, som om vi også skulle stille et ændringsforslag, er en helt anden side af sagen.
Vi har bl.a. også spurgt, hvad det vil koste for andelsbolighaverne, hvis vi gennemførte det her med maksimalpriser, og vi har fået at vide, at det vil koste enorme beløb.
Så alene af den grund kan vi jo ikke bare sige ja.
En ting er, at man stiller spørgsmål, og at man ønsker og gerne så, at der var maksimalpriser, men en anden ting er en klar vurdering af, hvor grænsen går.
For os er grænsen måske her.
Men vi har altså lov til at stille spørgsmålet, nøjagtig ligesom hr. Holger K. Nielsen har lov til at stille sine spørgsmål.
Vi kan som tidligere sagt stadig væk ikke stemme for det ændringsforslag, der foreligger.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Jeg forstår godt, at Dansk Folkeparti har et problem her,
man har jo sagt til pressen, man har sagt til offentligheden, at man er villig til at gennemføre et maksimalprissystem.
Det fremgik endda i Jyllands-Posten for en god uges tid siden, at det var Dansk Folkepartis eget forslag, at man forberedte et forslag om maksimalpriser, men da man så havde fundet ud af, at det var grundlovsstridigt, ville man ikke alligevel.
Så er det bare, vi siger, at der i allerhøjeste grad er begrundet tvivl om, hvorvidt det er grundlovsstridigt.
Der er i allerhøjeste grad begrundet tvivl.
Læser man Justitsministeriets store notat fra i dag, ser man, at det er særdeles uklart på de punkter.
Særdeles uklart.
Vi trænger altså til at få en langt, langt mere præcis redegørelse for, hvordan det her forholder sig i forhold til grundloven.
Derfor må jeg sige, at det måske er forventeligt, at Dansk Folkeparti af politiske grunde ikke vil være med til det her.
Men det har altså intet at gøre med grundloven, når Dansk Folkeparti nu løber fra det, de har sagt tidligere.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-14:
Jeg vil lige sige til hr. Holger K. Nielsen, at vi ikke vil stemme for noget, der eventuelt kan være grundlovsstridigt.
Det har vi ingen interesse i, og vi kan derfor ikke stemme for det ændringsforslag, der foreligger.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Med hensyn til grundloven er problemet, at vi i allerhøjeste grad mener, at Justitsministeriet er på meget tynd is, hvad denne her sag angår.
Det er ikke nogen overbevisende argumentation, der kommer fra Justitsministeriet, og der er altså grund til at få det undersøgt nærmere, også af nogle eksperter uden for det her hus.
I øvrigt bekræfter det mig i, at Folketinget bør have et lovnævn.
Det er fuldstændig uacceptabelt, at den her slags vigtige ting skal bestemmes af et notat fra Justitsministeriet, som det først lykkedes at få frem, en halv time før vi startede andenbehandlingen her.
Vi har kørt på sniksnak og papegøjesvar i næsten en uge fra Justitsministeriet.
Så får vi endelig et notat til sidst her, og det notat er i allerhøjeste grad problematisk.
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
I øvrigt vil jeg sige, at i betragtning af, at formanden har tilladt, at man behandler det her ændringsforslag, så må formanden have vurderet, at det ikke er grundlovsstridigt, for det ville være ulovligt, hvis Folketinget behandlede grundlovsstridige ændringsforslag.
Der er ingen, der har gjort gældende over for formanden, at det her var grundlovsstridigt, så derfor har vi selvfølgelig ret til at stemme for det ændringsforslag, også i henhold til, hvad Folketinget har lov til.
Man bruger Justitsministeriet som middel til at få en politik gennemført, som man selv ønsker.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-14:
Der har været en del polemik om, at Dansk Folkeparti nok ville stemme for det med maksimalpriserne, men vi ved jo alle sammen, at hvis vi tager spørgsmål 6, fremgår det også, at ændringsforslaget, som jo er stillet af Socialdemokraterne, Enhedslisten og SF, er taget derfra.
Og der står rent ud som svar på spørgsmålet: »Spørgsmålet om indførelse af en bestemmelse om, at maksimalpriserne gælder ved et samlet salg af hele andelsboligforeningens ejendom, har på grund af bestemmelsernes indgribende karakter været forelagt for Justitsministeriet, som har meddelt, at en sådan bestemmelse rejser alvorlig tvivl i forhold til grundlovens § 73 om beskyttelse af ejendomsretten.
« Derfor kan vi i Dansk Folkeparti selvfølgelig ikke stemme for.
Vi vil gerne beholde vores andelsboliger til en rimelig pris, men vi kan jo ikke gå ind og krænke grundloven.
Det har vi på ingen måde lyst til.
Jeg vil endvidere også gøre opmærksom på et forhold med hensyn til den dato, man har sat, den 1. september: Man kan jo ikke nå at få en valuarvurdering inden den 1. september 2005.
Det ville være totalt umuligt, der er sommerferie, og andelsforeningen skal indkalde andelshaverne til møde om, hvorvidt man vil have en valuarvurdering.
Det kan simpelt hen ikke lade sig gøre.
Så jeg synes, man burde have ventet og stemt for det her, som lukker de væsentligste huller, og så have sagt: Vi vil egentlig gerne have en ekspertvurdering, for hullet skal lukkes inden sommerferien.