runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Nu kan jo man også opfatte det som en trussel.
Men på ét område vil jeg vælge at opfatte det som et løfte, nemlig med hensyn til den partistøtteordning, som Dansk Folkeparti og Enhedslisten i fællesskab stemte imod.
At der mente man faktisk, hvad man sagde og vil fortsat stemme imod.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Thulesen Dahl
: Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti også på det her område har skiftet holdning og altså ikke længere gør, hvad man siger, at man går ind for?
Irene Simonsen (V), 2002-03-20:
Jeg vil gerne starte med at spørge fru Pia Gjellerup, om hun kan bekræfte, at i valgkampen gik Venstre og de borgerlige partier ud sammen og sagde, at der skal være frit valg for patienterne til sundhedsvæsenet, og at pengene skal følge patienterne, men at der ikke skal være penge imellem sundhedsvæsenet og patienterne.
Kan fru Pia Gjellerup bekræfte, at det var klart fremme i valgkampen også, men at Socialdemokratiet dengang gjorde alt for at sable forslaget ned?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Må jeg give hr. Bjarne Laustsen et konkret eksempel: I Ringkjøbing Amt ligger der en teknisk skole i Holstebro, og over for den ligger der et AMU-center. Der ligger også en teknisk skole i Herning, og over for den ligger AMU-hovedcentret i amtet.
I stedet for at have to hovedcentre, to administrationer, kan vi slå dem sammen, fordi det passer så heldigt sammen, at de uddannelser, der udbydes, kan lægges sammen, og lærerkræfterne kan rationaliseres.
Men det betyder ikke, at der bliver længere vej, det betyder kun, at der bliver færre administrative kræfter og flere kræfter til at give den uddannelse, der skal til, og det er et ganske glimrende forslag.
Hr. Morten Homann kan ikke rende fra, at SF roste det, vi nu gennemfører på uddannelsesområdet, dengang det var SR-regeringen, der foreslog det.
Vi gav før valget en lang række løfter, og dem har vi valgt at gennemføre.
Til hr. Carsten Hansen: Jeg vil slutte af med at sige, at det er sådan, at vi gennemfører en lang række forbedringer.
Vi gennemfører valgfrihed, vi gennemfører højere kvalitet, men vi gennemfører også et skattestop, som gør, at borgere og virksomheder skal betale mindre i skat, og vi gennemfører en konkurrenceevnepakke, som sikrer, at danske arbejdspladser kan blive ved med at være danske, fordi vore virksomheder får en bedre konkurrenceevne.
Det ligger alt sammen i finanslovforslaget, og det er glædeligt, for dermed er vi med til at sikre danske arbejdspladser, danske virksomheder og danske lønmodtagere, samtidig med at vi lader tingene gå hånd i hånd.
Vi sikrer en højere kvalitet i vore serviceydelser, bedre velfærd og større valgfrihed.
Det er det gode ved denne finanslov, og derfor stemmer jeg ja med glæde.
Morten Homann (SF), 2002-03-20:
Han er nemlig så ærlig at fortælle dem, at de skal spare mange milliarder over de næste år i budgetoverslagene, og de mange milliarder skal vi nok vende tilbage til.
Men jeg vil også godt have hr. Kristian Jensen til at forholde sig til, at der stadig bliver sparet godt 1 mia. kr. på uddannelserne i regeringens forslag til finanslov, som bliver vedtaget her i dag.
Er det ikke netop hyklerisk, at man stadig sparer over 1 mia. kr. på uddannelse?
Det er i mine øjne en regering, som satser på fortiden i stedet for at satse på fremtiden.
Gør det noget indtryk på hr. Kristian Jensen, at studerende samles over hele landet for at protestere over de store besparelser på uddannelsesområdet? Gør det noget indtryk på hr. Kristian
Jensen, at arbejdsgivere og arbejdstagere hånd i hånd siger, at det er for kortsigtet og for bagudskuende, at man sparer så mange milliarder på uddannelserne
Gør det noget indtryk på hr. Kristian Jensen?
Carsten Hansen (S), 2002-03-20:
Det er klart, at hr. Kristian Jensen og jeg måske er uenige om billedet, og det er jo en politisk uenighed.
Men fakta kan man jo ikke benægte, og jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, om det ikke er sådan, at selv om man bliver ved med at tale om barsel og ventelister og sygehuse - ja, der var sågar nogle, der kaldte den de kunstige hofters finanslov - ligger der i virkeligheden 3,2 mia. kr. til arbejdsgiverne i finanslovforslaget via konkurrenceevnepakken, via længere momsfrister og via indgreb i ATP-kompensationen osv. Glemmer man ikke at sige, at nu bliver der lønfest til aktionærerne og direktørerne, men at det i virkeligheden er de kortuddannede, der kommer til at betale de 3,2 mia. kr., som ligger i finansloven, med brugerbetaling på folkeoplysning og på voksen- og efteruddannelse?
Vil hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at der ligger lempelser for erhvervslivet på 3,2 mia. kr., mens der faktisk er lagt brugerbetaling på de lavestlønnede grupper i dette land?
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-20:
Jeg havde tidligere nogle spørgsmål til hr. Kristian Jensen, som gik på, at når man ændrer uddannelsespolitikken og ændrer økonomien, vil det føre til en række lukninger.
Men der er jo forskel på at lukke nogle institutioner, fordi der måske ikke er behov for dem mere, og at have en målrettet politik, hvor man siger, at det f.eks. er et erklæret mål for regeringspartiet Venstre at lukke daghøjskolerne.
Nu kommer man med et andet forslag, der handler om, at man skal fusionere AMU-centre og erhvervsskoler, og jeg vil gerne vide, om det er Venstres politik, at det skal føre til, at der skal være færre enheder.
Alle de gange, vi tidligere har set, at man fusionerer og laver sammenlægninger,
har det betydet, at man lukker nogle mindre enheder.
Så sker der en centralisering i regionen, og det betyder formodentlig, at den får nogle færre centre.
Jeg synes, Venstre skal sige det, for vi ved jo godt, at der bliver længere vej for de arbejdsløse fra Skagen og Frederikshavn, hvis de skal køre til Aalborg, og det er dét, det hele drejer sig om.
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Jeg synes, fru Line Barfod skulle prøve at gå ud og tale med invalidepensionisterne, førtidspensionisterne og de arbejdsløse og prøve at forklare dem, at de grønne afgifter, der har været en stadig stigende byrde på de laveste indkomster i dette samfund, faktisk er lige meget og noget, man ikke skal tage sig af, for fru Line Barfod siger jo, at det har vi rettet op på.
Når jeg møder de laveste indkomstgrupper, når jeg møder de mennesker, der har færrest penge til rådighed i Danmark, siger de alle sammen, at de grønne afgifter er en stor og stigende byrde, og derfor er jeg sikker på, at der også er glæde i de grupper over, at vi nu har stoppet den stigende afgiftsbyrde, der ligger i de grønne afgifter.
Til fru Sandy Brinck: Forskellen på det, den tidligere regering ville, og det, vi vil i år, er bl.a., at der bliver investeret massivt i it til domstolene, så det er muligt at gennemføre større effektiviseringer end dem, som den tidligere regering lagde op til.
Jeg må også sige, at det må være et udtryk for en vanvittig idéfattigdom at tro på, at hver gang der bare er én krone mindre, kan man ikke bruge pengene bedre, ikke gøre det mere effektivt og ikke rationalisere, omlægge og forbedre, men at enhver krone mindre også vil resultere i drastiske nedskæringer og besparelser.
Til fru Mette Frederiksen: Det er sådan, at jeg med glæde forsvarede hvert et ord i forslaget, og jeg står her i dag og er endnu gladere, fordi jeg mener, at vi har fået et endnu bedre resultat med de forlig, der er indgået, primært med Dansk Folkeparti, men også med andre partier i Folketinget.
Den tidligere regering lagde jo et effektiviseringskrav ud, og så skulle det være fast i en årrække, men når næste år kom, var der et nyt effektiviseringskrav, nye 2 pct. Vi har lagt det åbent og ærligt frem, for så ved styrelserne og ministerierne, hvad de har at rette sig efter, og det synes vi er rimeligt.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-20:
Jeg noterede mig med stor glæde, at hr. Kristian Jensen fremførte, at værdierne i dette samfund skabes andre steder end i Folketinget.
Hr. Kristian Jensen sagde under førstebehandlingen af finansloven følgende: »Jeg føler glæde ved hvert et ord, der står i denne finanslov, og jeg står naturligvis helt og fuldt bag det, der ligger i den.«
Det var spørgsmålet om uddannelser, der blev berørt her, og der var en svipser i mellemtiden, så jeg skal derfor spørge hr. Kristian Jensen: Er effektiviseringer på 1, 3, 5 og 7 pct. dét, som Venstre ønsker at sætte op mod mangelen på praktikpladser på erhvervsskoleområdet og det enorme frafrald, vi eksempelvis har på SOSU-uddannelserne?
Og er det dét, Venstre ønsker at sætte ind for at få flere unge til at tage den uddannelse, som vi ved er så nødvendig?
Sandy Brinck (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensen og Venstre forudsætter, at besparelserne på domstolene ikke giver længere sagsbehandlingstider, og sådan kan man jo forudsætte sig ud af alle ubehageligheder.
Men jeg citerede faktisk justitsministerens samrådspapir fra den 31. januar, og her skriver justitsministeren
Det er altså massive besparelser på driften, som kun kan medføre fyringer af medarbejdere og dermed længere sagsbehandlingstider.
Det er ikke nok bare at sige, at man forudsætter, det ikke sker.
Der må være et bedre svar.
Hvordan hænger det sammen?
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Det blev jo meget klart ved hr. Kristian Jensens forrige svar til Enhedslisten, at Venstre fastholder den ulighed og den sociale skævhed, der er i de grønne afgifter: Der er ikke noget perspektiv om at ændre noget ved den måde, de er skruet sammen på.
Man har ikke nogen social forståelse i den finanslov, der ligger her.
Man gør intet, hverken at ændre for at få mere social lighed eller f.eks. sørge for, at de grønne afgifter ikke rammer socialt skævt.
Det vil Venstre ikke være med til at ændre på.
Dengang Enhedslisten fremsatte forslaget om et socialt bundfradrag, var Venstre ellers fremme og sagde, at det var positivt, men det mener man altså ikke længere.
I dag ønsker man at fastholde uligheden i de grønne afgifter.
Der er heller ikke nogen andre steder, hvor man kan se nogen forbedringer for de laveste indkomster.
Tværtimod bliver der skåret ned på de laveste indkomster, og man fortsætter med tyveriet fra dem, der er på overførselsindkomster.
Så vil jeg blot gøre hr. Kristian Jensen opmærksom på, at Enhedslisten ikke stemmer for forringelser og ikke har stemt for forringelser for de laveste indkomster.
Det ville hr. Kristian Jensen have vidst, hvis han havde fulgt debatten i går, hvor det også blev bekræftet fra en anden ordfører, at Enhedslisten aldrig har stemt for forringelser for de laveste indkomster.
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Formanden er altså velkommen til at tage flere ind.
Til hr. Aage Frandsen: Det er naturligvis ikke sådan, at vi har ønsket at begrænse os til kun at gennemføre de gode ideer, vi havde før den 20. november.
Gode ideer, vi har fået løbende fra den 20. november og til nu, og som vi vil få fremover, vil vi naturligvis også gennemføre, men det er et forkert billede, når hr. Aage Frandsen siger, at vi ikke har fortalt, hvad vi vil gøre.
Vi har fortalt, at vi vil gennemføre en reform af den fri ungdomsuddannelse, og vi har fortalt, at vi vil gennemføre en omlægning af daghøjskolerne.
Det har vi sagt, og det gennemfører vi nu.
Til hr. Carsten Hansen: Det er et falsk billede, der tegnes, når man siger, at der ikke længere vil være noget arbejdstilsyn på Fyn.
Hr. Carsten Hansen står heroppe og påstår, at man nedlægger arbejdstilsynet på Fyn.
Ja, man nedlægger et kontor, men der vil naturligvis være et tilsyn, og der vil naturligvis også stadig være en kontrol med arbejdspladserne på Fyn.
Men det kan vel ikke være sådan, at vi skal bevare og forsvare en masse hovedkontorer og huslejeudgifter, når det, vi ønsker at gøre, er at styrke kontrollen og bruge pengene mere rationelt?
Så må jeg sige til hr. Morten Homann, at det er et meget glimrende eksempel på SF's hykleri, vi lige har hørt, da SF stod her og kritiserede det niveau, som bl.a. universiteterne
nu er landet på.
Det er nemlig det samme niveau, som den daværende SR-regering foreslog i september 2001, og der var ikke én eneste kritisk røst, da vi havde første behandling af det daværende finanslovforslag.
Dengang var man glad og tilfreds, og man roste faktisk de perspektiver, der var for forskning og uddannelse.
Men nu gennemfører vi det samme for universiteterne, og så kommer hr. Morten Homann fra SF og siger, at det er dybt kritisabelt.
Det er hykleri ud over alle grænser.
Carsten Hansen (S), 2002-03-20:
Jeg skal beklage, at jeg ikke var til stede før, men det var simpelt hen på grund af, at der var deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget på baggrund af regeringens deltidsindgreb, så vi var nødt til at passe det også.
Men nu er jeg her.
Hr. Kristian Jensen har gjort meget ud af at tegne et billede af et Danmark i fremgang.
Men er billedet ikke sådan for dem, som går i røg, støj og møg på arbejdspladserne, at over de næste 5 år mister Arbejdstilsynet over 210 mio. kr.?
De lokale arbejdstilsyn på Fyn, i Nordjylland og andre steder bliver nedlagt, og man mister det register, som gør, at man over tid kan se, når folk får skader på helbredet på grund af allergi osv.
Det register forsvinder, og arbejdsmiljøforskere har udtalt, at det betyder lig på bordet.
Derudover indfører man brugerbetaling for alle, som går på voksen- og efteruddannelse, dvs. alle dem, som ikke har fået så meget uddannelse i forvejen.
Man indfører også brugerbetaling på folkeoplysningen, som hr. Aage Frandsen var inde på, og tror hr. Kristian Jensen, at de 500 kr., skattestoppet giver, lemper ret meget for de mennesker?
Er det ikke det sande billede af regeringens politik?
Aage Frandsen (SF), 2002-03-20:
Uden at jeg kan vide det præcis, vil jeg gå ud fra, at kvalitetskravet for at være finanslovordfører for Venstre er, at når der er noget, som man åbenlyst er nødt til at svare ja eller nej til, prøver man at pakke det ind, så man i hvert fald ikke aflægger en fuld tilståelse.
Hr. Kristian Jensen bliver nemlig ved med at lade være
med at svare på det, der bliver spurgt om, og derfor spørger jeg igen hr. Kristian Jensen: Hvorfor sagde Venstre ikke før valget, at man ville øge brugerbetalingen på aftenskolerne til det dobbelte?
Hvorfor sagde man ikke, at man ville nedlægge den fri ungdomsuddannelse, men kun at man ville reducere udgifterne?
Hvorfor sagde man ikke, at man ville kommunalisere daghøjskolerne?
Hvorfor sagde man ikke alt det?
Hvorfor sagde man det ikke før valget?
Det er bare lige at give et kort svar på det og ikke begynde at tale om noget andet.
altså ikke hos mig.
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til fru Lone Møller: Der var i den meget, meget indviklede og besværlige miljøafgiftslovgivning mulighed for, at man kunne få pengene tilbage, hvis man opfyldte en lang række nærmere definerede kriterier.
Men faktisk var reglerne så indviklede, at langt de fleste virksomheder sagde: Når det er så besværligt, tror vi ikke engang, vi vil bruge tiden, kræfterne og ressourcerne på at søge om at få pengene tilbage, da det vil koste os mere at udfylde de ansøgningspapirer, end vi eventuelt kan få tilbage.
Regeringen sikrer, at der ikke er for stor vækst i det offentlige forbrug, hverken i stat, amter eller kommuner.
Vi sikrer os, at der er et stabilt overskud på statens budget, og derfor behøver vi slet ikke komme ind i en diskussion om, hvilke områder der måtte være mulige eller ikke mulige i forbindelse med en finanspolitisk stramning.
Fru Lissa Mathiasen gentager det mantra om, at hvis der
fjernes så meget som én krone, vil alting blive ringere, og at der er gennemført besparelser i bl.a. Fødevaredirektoratet, og det vil bl.a. medføre en ringere fødevarekvalitet.
Nu er det sådan, at der er kommet en ATV-rapport, der er stærkt kritisk over for kontrollen og siger, at en stor del af prøverne er overflødige.
Vi ønsker
at omlægge og effektivisere, så vi stadig har en god fødevarekontrol og en høj forbrugerbeskyttelseskvalitet, men for færre penge, for vi vil omprioritere og bruge de penge
til at styrke velfærdssamfundets kerneydelser.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-20:
Jeg stillede hr. Kristian Jensen et spørgsmål om Venstres holdning til forbrugerpolitikken, og jeg fik et svar, der gik på noget om beskæringer i ministerierne.
Nu er jeg sådan set mere optaget af forbrugerpolitikken, og vi interesserer os i Socialdemokratiet for den enkelte forbruger, forholdene derude, hvor forbrugerne bor, og de muligheder, de har.
Man siger fra Venstres side, at man vil fokusere på borgerne og opprioritere forbrugerpolitikken, og så spurgte
Jeg kan forstå, at det er i hvert fald ikke, når vi taler karteldannelser og forhindringer for dem, at Venstre er optaget af at skabe forbedringer for forbrugerne, så varerne
ikke bliver dyrere.
Men hvor er det så, Venstre gerne vil opprioritere?
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-20:
Den er det eneste redskab, der er tilbage i værktøjskassen, og det vil jo nok være godt, at den undrende befolkning kan få at vide, at hvis Venstre ikke har styr på tingene, vil der blive indført tvungen opsparing, og det kan godt lade sig gøre på trods af Venstres skattestop, fordi man har lavet en eller anden teknisk fidus med at sige: Jamen den ene procent, I betaler, er for resten ikke længere en skat, men en opsparing, så derfor er den ikke omfattet af skattestoppet.
Fup og fidus, det er hvad det er!
Lone Møller (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensen fik det til at lyde her fra talerstolen, som om alle arbejdsmiljøtiltag og forbedringer kun drejede sig om udgifter for virksomhederne.
Men er det ikke sådan, at den arbejdsmiljøafgift, som blev pålagt virksomhederne, blev skruet sammen på den måde, at hvis det var en mønstervirksomhed, som virkelig foretog nogle forbedringer til gavn for både miljøet og medarbejderne, fik virksomheden pengene tilbage?
Det mener jeg hr. Kristian Jensen glemte at fortælle i sit indlæg, men kan vi få det bekræftet her fra talerstolen?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til fru Line Barfod: Jeg finder ingen grund til at undersøge, hvorledes grønne afgifter kan indrettes mere socialt retfærdigt, når vi ikke ønsker at indføre nye skatter og afgifter og altså heller ikke ønsker at indføre nye grønne afgifter.
Så hjælper vi også de lavest lønnede, så hjælper vi også de svageste grupper, for det er de mennesker, der har været hårdest ramt af de konstant stigende grønne afgifter, som også Enhedslisten har lagt stemmer til.
Til fru Grete Schødts: Det er stadig sådan i Odense Kommune, at man har valgfrihed med hensyn til hvilken leverandør, der skal levere den praktiske pleje.
Til fru Sandy Brinck må jeg sige, at jeg havde håbet, at fru Sandy Brinck og andre retspolitisk interesserede Socialdemokrater havde sat sig ned og sammenlignet det finanslovforslag fra august måned, som Socialdemokratiet fremsatte, og det finanslovforslag fra januar måned, som vi har fremsat, og havde kigget på, hvilke tal der står for i år, for 2002.
Det er rigtigt, at vi har en faldende profil, præcis som SR-regeringen havde dengang.
Vi tror på, at man ved indførelse af it og ved effektiviseringer kan få en bedre, rationel drift, men hvis det viser sig, at det ikke bliver tilfældet, og hvis der er stigende ventetider, er vi naturligvis klar til at kigge på det, men det forudser jeg overhovedet ikke.
Jeg forudser, at domstolene i lighed med andre dele af den offentlige sektor også kan effektiviseres og også kan gøre det bedre.
Sandy Brinck (S), 2002-03-20:
Man kan jo være enig eller uenig i regeringens politik, men man må dog forvente, at den på en eller anden vis hænger logisk sammen.
Jeg kan forstå, at der i går bl.a. var en debat om domstolene, som ikke bragte megen klarhed over spørgsmålet.
Justitsministeren skriver i sit talepapir til et samråd den 31. januar, at der frem til år 2005 faktisk skal spares godt 80 mio. kr. på driftrammen i forhold til, hvad den tidligere regering fremlagde, og det kan kun give besparelser over for medarbejderne og fyringer og længere sagsbehandlingstid.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at en væsentlig del af en konsekvent retspolitik også er domme, der falder hurtigt.
Hvordan står det til i Venstre?
Morten Homann (SF), 2002-03-20:
Jeg synes, det billede, der er tegnet af regeringens politik, viser en regering, som ikke kigger fremad, men kigger bagud.
Jeg synes, at hvis man f.eks. ser på sådan noget som uddannelsesområdet, er billedet meget tydeligt: Man har fået en borgerlig regering, som fortsætter præcis dér, hvor den gamle borgerlige regering slap, nemlig hvor Danmark stod for 10 år siden.
Jeg synes, at i stedet for at kigge bagud, som den nuværende regering gør, skulle den prøve at kigge fremad og prøve at satse på Danmarks fremtid ved at forbedre uddannelserne.
Men det er jo det stik modsatte, regeringen gør.
Man fjerner jo ikke bare den fri ungdomsuddannelse og skærer ned på daghøjskolerne, som man ikke kan lide.
Man skærer jo bredt ned, også på universiteterne og lærerseminarerne og på alle andre uddannelser i dette land.
Så jeg vil sige: Når man laver denne brede nedskæring på uddannelserne, også efter finanslovforliget, gør det så ikke indtryk på Venstres ordfører, at der her uden for på Slotspladsen vil samles en masse mennesker, bl.a. studerende, som kommer til at mærke nedskæringerne på deres egen krop?
Gør det ikke indtryk på Venstres ordfører, at bl.a. Dansk Industri og flere arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer er meget bekymrede for denne investering i Danmarks fortid i stedet for en investering i Danmarks fremtid?
Jørgen Winther (V), 2002-03-20:
Fru Pia Gjellerup var inde på, at regeringen rokker ved fundamentet for vort velfærdssamfund, og at dele af fællesskabet bliver skubbet til side.
Ja, vil jeg gerne sige til fru Pia Gjellerup, det gør vi.
Sagen er jo, at der står utrolig mange mennesker i fællesskab på venteliste.
Det fællesskab på venteliste vil Venstre meget gerne rokke ved.
247.000 stod i mere end 3 måneder på venteliste i løbet af et helt år.
Det er en ventetid, som vi synes er uacceptabel, og derfor vil vi gerne rokke ved det fællesskab. Så har jeg et spørgsmål til fru Gjellerup, og det er: Forleden dag stemte man ja til, at patienter nu kan få det frie valg efter 2 måneder til et privathospital.
Er det sådan, at Socialdemokratiet har ændret holdning og nu er virkelig positiv over for privathospitaler og synes, at det er godt, at vi har privathospitaler som et supplement til vores danske sundhedsvæsen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-03-20:
Jeg fik jo ikke rigtig svar, sidste gang jeg stillede fru Pia Gjellerup et spørgsmål om de 1½ mia. kr., som Socialdemokratiet har stemt for til sygehusene.
Men Socialdemokratiet har stemt for de 1½ mia. kr., Socialdemokratiet har stemt for den model, som den nuværende regering har lagt frem.
Hvorfor dette skift i holdning?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-03-20:
Jeg vil fortsætte lidt i samme boldgade, for ville det ikke være bedre at prøve at lægge sig lidt i førertrøjen, når det angår Danmarks sundhedssystem, i stedet for at lægge sig i overførertrøjen, når det drejer sig om ulandsbistand.
Det er da et enkelt spørgsmål, hvor jeg overhovedet ikke er i tvivl om, hvordan jeg vægter tingene. Men så vil jeg også spørge fru Pia Gjellerup, som nu var meget, næsten deprimeret, smilende deprimeret, over, hvordan det dog skulle gå i Danmark: Er det dog ikke en god ting, at eksempelvis den efterlevelsespension nu er genindført, den 3-måneders-efterlevelsespension, som Socialdemokratiet havde lagt sig i førerselen for at få afskaffet i sin tid og altså indførte denne her såkaldte dødepakke - er det dog ikke velgørende? Det er blot et enkelt lille punkt, hvor jeg synes det er et meget stort lyspunkt for den ældre del af Danmarks befolkning.