runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 1998-04-14:
Indenrigsministerens meget grundige redegørelse viser, at vi med Dublinkonventionen har fået klare regler for, hvilket EU-land der er ansvarlig for behandlingen af en asylansøgning.
Jeg er altså ikke enig med hr. Tom Behnke i den udlægning eller fortolkning, han havde af de gældende regler efter denne konvention.
Konventionen trådte i kraft i september sidste år, og vi har altså kun et halvt år at drage erfaringer af.
Det er selvfølgelig lidt spinkelt, men de erfaringer, vi har, viser
, at de nye regler virker i praksis, og at tilbagetagelse af asylansøgere accepteres i betydeligt omfang.
Der er i denne forbindelse grund til at erindre om det fælles EU-system til at udveksle og sammenholde asylansøgeres fingeraftryk.
Formålet med det system er at sikre, at asylansøgere, som prøver at skifte identitet i forsøg på at opnå asyl i et andet Schengenland, når de har fået afslag i et, nemt kan afsløres. Der er også grund til at understrege, at Schengenaftalen ikke giver flygtninge og asylansøgere mulighed for at tage ophold i et andet Schengenland.
Men det er alene en ret til at rejse ind i landet og opholde sig dér, f.eks. i forbindelse med ferie eller besøg hos venner.
Det er ikke en ret til økonomisk understøttelse.
Socialdemokratiet ønsker en humanistisk og anstændig flygtningepolitik, samtidig med at vi vil bekæmpe misbrug.
Dublinkonventionen er et godt og rigtigt skridt i den retning.
Vi finder derfor ikke behov for ændringer i de på området gældende regler.
For god ordens skyld skal jeg tilføje, at vi derfor heller ikke kan støtte det af Fremskridtspartiet fremsatte forslag til vedtagelse.
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Jeg havde egentlig håbet på, at jeg havde nået at få en kort bemærkning til hr. Klaus Hækkerup, men lad det nu ligge.
Som udgangspunkt står jeg her og kigger på det forslag til vedtagelse, nr. V 2, som er blevet vedtaget for et kort øjeblik siden.
Det er altså det, som flertallet af partier her i Folketinget selv lægger op til, og det er jo i fin forlængelse af det, at Fremskridtspartiet fremsætter sit forslag til vedtagelse, nemlig at en væsentlig forudsætning for dette er, at vi har personkontrollen ved de danske grænser. Så vil jeg høre fru Birthe Rønn Hornbech, om hun ikke kan bekræfte, at på det tidspunkt, hvor man satte en skærpet indsats ind ved den dansk-tyske grænse, da tog man faktisk ganske mange illegale grænseoverløbere frem til det tidspunkt, hvor det var nået at rygtedes, at det altså ikke kunne betale sig, fordi man blev pågrebet, hvorefter vi så et fald i antal, der forsøgte at komme illegalt over grænsen.
Hornbech: Hvori ligger sikkerheden for, at de andre EU-lande vil optage foto, fingeraftryk og foretage registrering, hvis vi lige har lidt in mente, hvad der skete i Italien for ganske få måneder siden?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-14:
Der er altså nogle ting, som vi er meget uenige om.
Det er ikke det samme, der siges i den vedtagelse fra den tidligere forespørgsel, som der siges i det forslag, som hr. Tom Behnke kommer med, for en paskontrol retter sig jo mod alle - mod hundrede procent i princippet - og vi har altså for mange år siden indført fri bevægelighed for at gøre det lettere for de lovlydige.
Det, der er tale om i vedtagelsen i den tidligere forhandling, vi har haft her i dag, er, at man målrettet satser på misbrug og overtrædelser, dvs. at man ikke begynder at kontrollere alle, der rejser ind.
Vi tror på, at en nedlæggelse af paskontrollen kan frigøre utrolig meget mandskab til at foretage en styrkelse af baglandspatruljen.
Og så kan jeg selvfølgelig bekræfte, hr. Tom Behnke i - vi er jo begge to ansat i samme etat - at jo flere politifolk der er, jo flere forbrydelser bliver der, sådan er det mærkværdigvis nok.
Det er jo desværre sådan, at antallet af forbrydelser åbenbart er fuldkommen uendelig, så det er der såmænd ikke noget mærkeligt i. Men det er værd at understrege, at vi i dag netop taler om, at paskontrollen er til stede, og alligevel kan vi tage alle disse menneskesmuglere.
Og med 6.000 km kystlinie må vi erkende, at vi geografisk har sådanne forhold, at vi ikke kan stoppe det ved bare at sætte en politikæde ved Dannevirke.
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Nu er det jo i det her tilfælde, hvor vi taler om illegale grænseoverløbere, lige præcis sådan, at de, der ikke bliver taget direkte på grænsen, søger videre og bliver samlet op i Sandholmlejren.
Det vil sige, at vi kender det samlede tal, og det, vi ved, er, at da man satte ind ved den dansk-tyske grænse og dermed synliggjorde, at det ikke kunne betale sig, da faldt antallet rent faktuelt. Men det andet, jeg godt vil spørge fru Birthe Rønn Hornbech om, er: Hvad er det, der er så utrolig vigtigt ved, at vi får ophævet personkontrollen ved de danske grænser?
Der bliver sagt, at det er for, at man kan have fri bevægelighed
i Europa.
Og det lyder jo flot, for hvem vil modsætte sig, at vi har fri bevægelighed i Europa?
Det tager ikke længere tid, end det gør at holde for rødt lys her ovre på Rådhuspladsen.
Og fru Birthe Rønne Hornbech vil vel ikke påstå, at den frie bevægelighed i Danmark er indskrænket eller forhindret, fordi vi har lysregulering i krydsene i Danmark?
Det tager jo ikke længere tid at vise pas ved grænsen, end det tager at holde stille for rødt lys på Rådhuspladsen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-14:
Jamen nu synes jeg, at hr. Tom Behnke skulle tage stilling til de kendsgerninger, som jeg forelægger, nemlig at vi har grænsekontrol i dag, og det er altså ikke lykkedes at stoppe, at asylsøgere kommer ind.
Og hvorfor ikke?
Fordi asylsøgere, som kommer fra et sikkert land, og som godt ved, at de kan sendes tilbage, altså ikke henvender sig i paskontrollen.
Det er det, det drejer sig om.
Klaus Hækkerup (S), 1998-04-14:
Jeg undrer mig også over argumentationen omkring fru Birthe Rønn Hornbechs indlæg.
Når det ikke tager længere tid at kontrollere pas ved grænsen, så må jeg spørge: Hvad er kontrollen så egentlig overhovedet værd?
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Jeg tror, at der er et ord, som fuldstændig er sivet tværs igennem Folketingssalen, uden at der er nogen, der har opdaget det - det gælder i hvert tilfælde de to debattører, der indtil videre har været heroppe - nemlig den præventive effekt.
Det, at man ved, at man bliver kontrolleret ved grænsen, at politiet allerede på grænsen kan afvise dem, der ikke er berettiget til at komme ind i Danmark, og at politiet allerede på grænsen har en liste over internationalt eftersøgte forbrydere og dermed kan pille dem ud, når de kører forbi.
Men det betyder jo ikke, at når jeg eller hr. Klaus Hækkerup skal på ferie i Tyskland og skal vise vores pas, at det skal vare flere timer.
Sværere er det jo ikke.
Kontrollen er der jo netop for at filtrere dem fra, som ikke bare skal have lov til at køre over.
Så spørger fru Birthe Rønn Hornbech: Jamen når det nu alligevel ikke er lykkedes at forhindre illegale grænseoverløbere, selv om vi i dag har grænsekontrollen, hvorfor skal vi så overhovedet have grænsekontrollen?
Det er lidt bekymrende, at en højtrangeret ansat i det danske politi har den holdning.
Det svarer jo lidt til, at vi også kan ophæve enhver anden form for kontrol.
Hvad med dem, der kører for stærkt f.eks.?
Vi ved da, at uanset hvor meget der sættes ind, så vil vi ikke kunne forhindre, at folk kører for stærkt i Danmark.
Skal vi så lade være med det, fordi vi ikke kan forhindre det?
Nej, vi skal selvfølgelig blive ved, fordi det har en præventiv effekt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-14:
Jeg må bede hr. Bendtsen bære lidt over med mig, men jeg har et spørgsmål, der måske ligger på kanten af forespørgselsdebatten, men det er foranlediget af det, som både hr. Bendt Bendtsen og, tror jeg, Venstres ordfører og ministeren gjorde til det store slagnummer, nemlig det her med at sikre fri bevægelighed.
Hovedtanken bag det hele er jo, at lovlydige borgere skal have lov til at bevæge sig fuldstændig frit inden for EU's grænser.
Jeg vil gerne spørge hr. Bendtsen: Er der slet ikke nogen begrænsninger?
Er der slet ikke nogen tanker hos De Konservative, som siger: Nej, hertil og ikke længere?
Gælder det alle?
Vi havde en diskussion under den tidligere forespørgselsdebat, hvor vi spurgte, om det var arbejdskraftens fri bevægelighed, om det var for studerende, som det er i dag, altså arbejdskraft og etableringsret og studerende, eller om det skulle udvides til andre.
Dengang kunne jeg desværre ikke høre nogen som helst afgrænsning.
Jeg håber, vi kan få det svar under denne forespørgselsdebat, at der trods alt er en grænse for den fri bevægelighed, også for hr. Bendt Bendtsen.
Tom Behnke (FP), 1998-04-14:
Jeg er meget skuffet over hr. Bendt Bendtsen.
At stå her og lægge mig nogle ord i munden, jeg aldrig har sagt og aldrig har ønsket at sige: At skærpet kontrol ved grænserne har vi set i Østtyskland.
Er det det, man ønsker?
Det var hr. Bendt Bendtsens væsentligste argument.
Kan hr. Bendt Bendtsen bekræfte, at Det Konservative Folkeparti var med til at forlange, at der blev en skærpet indsats ved den dansk-tyske grænse, da det viste sig, at der var ganske mange illegale grænseoverløbere ved årsskiftet? Ja, det gjorde Det Konservative Folkeparti, og vi fik en skærpet indsats ved den dansk-tyske grænse, og det lykkedes faktisk at pågribe ganske mange illegale grænseoverløbere, indtil det blev velkendt, at det ikke kunne betale sig at smutte den vej ind over til Danmark.
Så stoppede det nogenlunde eller afklingede i hvert fald.
Nej, det er forkert at påstå, at Fremskridtspartiet kræver en øget kontrol ved de danske grænser.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-14:
Hr. Tom Behnke siger, at den illegale indvandring stoppede »nogenlunde«.
Jeg tror, det var det ord, der blev anvendt.
Man kan se på indrejsetallet ved Sandholmlejren, at de, der møder op uden legitimation, er kommet illegalt ind i landet.
Ud fra det tal kan man se, om der er nogle, der er kommet uden om kontrollen.
Og hvis man ønsker mere effektivitet, så kan man jo stramme op på visse områder, og det er jo det, man åbenbart ønsker.
Og hvis man ikke ønsker det, så er det da en ny melding. Når vi har sagt, at vi ønsker at styrke baglandspatruljen, var det, fordi vi mente, at det antal, der løb udenom, var for stort.
Det kan hr. Tom Behnke da være fuldstændig enig i, men man kan jo aflæse på antallet af ansøgere i Sandholmlejren, hvor mange der er illegale indvandrere.
Der er det, jeg siger, at man kan jo skærpe lige så meget, man har lyst til ved grænsen, men hvis man ikke gør det hele vejen rundt, vil man altid gå ind, hvor der er det svageste led i kæden.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Det er da ikke sådan, at vi mener, at alle europæere skal herop og have efterløn.
Vi har bare sagt, at det ikke kun er kapital, erhvervsliv og industri, der skal have fri bevægelighed, men det gælder også personer, og vi mener ikke, at vi skal indføre en så skrap kontrol ved grænsen, at det løber ud i sandet.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-14:
Forespørgslen handler jo om Schengen og forholdet til flygtningepolitikken, og på det område er der jo milevidt mellem det udgangspunkt, vi har i SF, og det udgangspunkt, som forespørgerne har.
Vi mener, at det allerede nu længe har været sådan, at landene i det rige Europa har presset hinanden ned i niveau med hensyn til asylsøgere og at give asyl
, og på den måde har de tørret deres ansvar af enten på det såkaldte nærområde med det resultat, at landene i Afrika har måttet tage hovedbyrden af denne verdens flygtningeproblemer, eller på vores nabolande uden for EU med det resultat, at man i f.eks. lande i Baltikum har opbygget lejre med umenneskelige forhold, hvor man samler asylsøgere op og holder dem indespærret. Den danske asylpolitik er nu så stram, at vi fængsler afviste asylsøgere, som frygter at blive tilbagesendt.
Den eneste forbrydelse, de har begået, er at tro, at det rige Danmark var et sted, hvor de kunne få beskyttelse.
På den måde skiller vi mødre fra deres børn, fra selv ganske små børn, og på den måde krænker vi børns ret til at være sammen med deres mødre og mødres ret til at være sammen med deres små børn.
Jeg synes også, det er meget sigende for Schengenprojektet, at der rejste sig en storm igennem Schengenlandene og de kommende Schengenlande, da et skib med kurdiske flygtninge lagde til ved den italienske kyst og ikke blev afvist.
Det er muligt, at dette projekt er et forsøg på at løse Europas flygtningeproblemer, men det er efter vores bedste opfattelse ikke et forsøg på, at man tager sin del af ansvaret og man tager sin andel af klodens opgaver.
Denne europæiske løsning peger efter vores bedste opfattelse først og fremmest i én retning: Jo færre, jo bedre.
Vi mener, der er problemer i hele Schengenarbejdet, som ikke bare handler om grænsekontrollen, men også handler om retssikkerheden og især de etniske minoriteters retsstilling, i det omfang de ikke er EU-borgere.
Den er ganske tvivlsom i Schengenprojektet.
Danmarks medlemskab af Schengen vil på lang eller kort sigt føre til en harmonisering på en lang række områder inden for det retlige område.
Debatten tidligere i dag har indeholdt nogle af de problemer, vi havde omkring det her.
Det er muligt, at det danske retlige forbehold vil overleve en tid, men i så fald vil det efter vores opfattelse være som en tom, formel skal uden indhold.
Det, man lovede den danske befolkning i 1993 med det nationale kompromis, var en ny, langsigtet dansk
Europapolitik.
Det var det, der skulle give indhold i bl.a. det retlige forbehold.
Danmarks indtræden i Schengen er en bombe under sådan en politik, og jeg skal derfor på SF's og Enhedslistens vegne fremsætte følgende forslag til vedtagelse:
Henrik Svane (RV), 1998-04-14:
Dublinkonventionens ikrafttræden sidste år har vist sig effektfuld i forhold til at minimere eventuelle forsøg på misbrug fra potentielle asylansøgere.
Det Radikale Venstre er tilfreds med den europæiske udvikling i retning af et bedre samarbejde på det flygtningepolitiske område. Jeg skal derfor meddele, at Det Radikale Venstre ikke kan stemme for de to fremsatte forslag.
Svend Aage Jensby (V), 1998-04-14:
Det er jo ikke sædvanligt for i hvert fald mit parti at tage ordet ved førstebehandlingen af indfødsretslovforslag, men det, der kalder mig herop, er, at jeg nu skal høre hr. Peter Skaarup tale om, at det er at give lovforslaget en useriøs behandling, at der ikke kommer indlæg fra bl.a. Venstres side.
Det synes jeg er skrap kost, oven i købet med den erfaring, hr. Skaarup har her i Folketinget, for jeg kan forsikre, at i Indfødsretsudvalget bliver disse forslag, sådan som traditionen har været i en lang årrække, underkastet en seriøs behandling også fra mit partis side.
Så jeg vil anbefale hr. Skaarup at spare på generaliseringerne. Dernæst vil jeg sige, at det er forfatningsretligt interessant at høre en udredning af, hvad grundlovens fædre i 1953 og i øvrigt også før den tid har forestillet sig på det her område, for så meget statsretsekspert tror jeg ikke der er ret mange af os der er, at vi er i stand til det. Men det er jo op til hvert enkelt folketingsmedlem også i dag at forholde sig til lovforslaget.
Og jeg ved ikke rigtig, om man i Dansk Folkeparti havde forestillet sig, at der skulle være et lovforslag for hver enkelt person, eller hvordan har man forestillet sig det. Det kunne jo også være sådan, som jeg ligesom fornemmede det, at der kun skulle optages personer på forslagene, som opfyldte de kriterier, som man forventer at stille fra Dansk Folkepartis side.
Hvor mange bliver det så?
Kristen Touborg (SF), 1998-04-14:
Det var lige en bemærkning til Socialdemokratiets ordfører, som siger, at Socialdemokratiet egentlig finder, at en 15-års-overgangsperiode er ret lang.
Vi er nok nogle flere, der også finder, at den overgangsperiode er ret lang, så mit spørgsmål er kun: Kan ordførerens bemærkning tages til indtægt for, at hvis vi stiller et ændringsforslag om at nedbringe overgangsperioden, vil vi få Socialdemokratiets tilslutning til et sådant forslag?
Pernille Frahm (SF), 1998-04-14:
Det er præcis en opfølgning af det, som hr. Søren Søndergaard har været oppe og sige: at de meget få tilfælde, hvor der bliver dispenseret fra sprogkravet, netop er tilfælde, hvor man har fysiske eller psykiske men af tortur i et sådant omfang, at speciallæger og neurologer osv. skriver erklæringer på, at de mennesker er ude af stand til at lære sproget i det omfang, som kravet ellers er.
En anden ting er så, at jeg undrer mig over den omsorg, som man pakker det her ind i, hvor man siger, at så bliver det vanskeligt at få arbejde.
Nu er der et utal af undersøgelser, der viser, at folk fra de etniske minoriteter har vanskeligt ved at få arbejde, uanset at de snakker sproget perfekt, måske er født og vokset op i Danmark, måske endda har dansk statsborgerskab.
Så det er ikke dér, problemet er.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-14:
Jeg ved ikke, hvordan hr. Søren Søndergaard kan udtale sig så skråsikkert om, hvem der er omfattet af det her forslag, og hvem der kan tale det danske sprog, og hvem der ikke kan.
Det er noget, vi må undersøge i udvalget.
Og det er jo altså også karakteristisk, at der er mange af de personer, som får dansk statsborgerskab på denne her måde, som ikke kan klare sig, som ikke får et job, og derfor er arbejdsløshedsprocenten vældig stor.
Det er selvfølgelig et problem for ethvert samfund, hvis man har en stor arbejdsløshedsprocent på grund af nogle af de her ting, som er inde i billedet.
Så er det da rigtigt, når fru Pernille Frahm siger
, at Dansk Folkeparti har en omsorg for, at de statsborgerskaber, vi tildeler, går til personer, der også kan klare sig fremover.
Hvis et land ikke skulle tage hånd om de statsborgere, det har, hvad skulle det så?
Og derfor er det også forkert, at man giver statsborgerskaber til mennesker, som ikke kan klare sig selv, hvor arbejdsløshedsprocenten er stor, hvor man lever på offentlig hjælp osv.
Det er klart, at det er et problem, og jeg kan slet ikke forstå, hvorfor fru Pernille Frahm ikke også kommer ind på det.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-14:
Hr. Peter Skaarup undrer sig over, hvordan vi kan være skråsikre på, hvem der kan sproget, og hvem der ikke kan sproget i det foreliggende forslag.
Jamen det kan vi faktisk, fordi systemet er indrettet sådan, så dér, hvor folk opfylder kriterierne, behandler Indfødsretskontoret de pågældende sager og sætter dem på lovforslaget.
Og alle de sager, hvor der er problemer, f.eks. sproglige problemer, kommer i samråd.
Og det ved hr. Peter Skaarup.
Nu skal jeg passe på med at slynge tal ud, men jeg tror ikke, jeg er meget galt afmarcheret, hvis jeg siger, at på sprogkriteriet har vi pr. lovforslag et sted mellem 10 og 20 sager, hvoraf langt hovedparten er tortursager.
Der kan også være sager med folk, der er demente eller børn, der er debile og den slags ting.
Men altså et sted mellem 10 og 20 sager ud af godt 900 på lovforslaget.
Det er altså ikke det kæmpestore problem, og vi får dem forelagt, og de kommer kun på lovforslaget, såfremt Indfødsretsudvalgets flertal har sagt ja til det.
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-14:
Skråsikkerheden hænger udelukkende sammen med, at det er politiet, der kontrollerer, hvorvidt folk opfylder sprogkravet, og derfor er det jo i sidste instans et spørgsmål om tillid til politiet.
Hvis hr. Peter Skaarup ikke har tillid til, at politiet magter den opgave - det er måske lidt utraditionelt for Dansk Folkepartis vedkommende, at man ikke har den tillid til politiet, men har man ikke den tillid, så synes jeg da, at det er helt rimeligt, at hr. Skaarup kommer med den kritik, som han kommer med her.
Men det er altså politiet, som påtager sig det ansvar at tjekke, om folk taler dansk i et sådant omfang, at det kan forstås, og at de kan forstå det, der bliver sagt til dem, og så lader politiet det gå videre.
Og hvis politiet ikke synes det, så kommer det op i Indfødsretsudvalget.
Men jeg synes, at det her er et meget godt eksempel på, at meget af den diskussion, der foregår ude i befolkningen, er en diskussion, der bygger på manglende kendskab til de faktisk forhold, og det er så det manglende kendskab, der nu har ført hr. Peter Skaarup ud i et felttog mod det danske politi.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-14:
Jeg forstår, at vi skal til at runde debatten af, og det kan jeg så gøre med at sige, at Dansk Folkeparti har fuld tillid til det danske politi.
Det, vi diskuterer nu, er ikke en mistillidserklæring til politi eller myndigheder i øvrigt, men det er en generel kritik af, at vi her i Folketinget på samlebånd giver statsborgerskaber.
Det kan man ikke benægte, og det kan hr. Søren Søndergaard heller ikke benægte.
Vi behandler her i dag over 1.000 menneskers indfødsretsansøgning.
Vi behandler næsten 1.000 børn, der hører med til de samme mennesker, og det har man så gjort tre gange i løbet af en folketingssamling.
Det vil sige, at det drejer sig om måske 6.000 nye danskere på årsplan.
Det er ikke en rimelig måde at gøre det på, og det er derfor, at jeg efterlyser, at vi her i Folketinget tager en generel debat, ligesom vi gør med de andre lovforslag.
Hvad er årsagen til, at man ikke vil have en generel debat om det her?
Det er da klart, at Dansk Folkeparti helt sikkert vil medvirke i Indfødsretsudvalget, hvor vi har sæde, være med til at diskutere de her ting, og vi vil være til at at kontrollere, at sprogkravene er opfyldt, og også være med til at kontrollere, at kriminaliteten ikke er til stede.
Og dér kunne jeg så godt efterlyse, at hr. Søren Søndergaard og fru Dorte Bennedsen ville være opmærksomme på, at der altså er kriminelle borgere iblandt dem her.
Hvorfor diskuterer vi ikke det?
Hvad er årsagen til det?
Søren Søndergaard (EL), 1998-04-14:
Jeg må indrømme, at jeg ikke forstår hr. Peter Skaarups indlæg, for udgangspunktet er jo, at når vi snakker om sprogkravet, så er det op til politiet at afgøre, om folk taler et forståeligt dansk, og for langt, langt, langt de fleste, der er på det her forslag, gør det sig gældende, at de taler og forstår dansk.
Det er kun, hvor Indfødsretsudvalget er gået ind og har givet en konkret dispensation, f.eks. på grund af tortur eller på grund af hjerneskade i forbindelse med trafikulykker eller epilepsi eller den slags ting, at der er undtagelser, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvad hr. Peter Skaarup siger.
Hvad er det for nogle, der er på det her forslag, som ikke kan tale dansk, ikke kan forstå dansk, hvor der ikke er en konkret begrundelse, som er diskuteret igennem i Indfødsretsudvalget?
Jeg forstår ikke andet, end at det er en meget voldsom kritik af politiet.
Dorte Bennedsen (S), 1998-04-14:
Jeg forstår på hr. Tom Behnke, at der var 300 flere på lovforslaget, end jeg havde sagt.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Tom Behnke, som talte om, at folk, der havde begået meget grov kriminalitet, aldrig skulle have statsborgerskab, hvor jeg vil bede hr. Tom Behnke om at definere meget grov kriminalitet og gerne definere det som et åremål på straf.
Hvad er det, vi taler om her?