runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-01-13:
Kristeligt Folkeparti kan også støtte dette lovforslag.
Man kan jo blive helt nostalgisk, når man husker somrene 1975 og 1976, da landmændene måtte så roerne om tre gange, fordi de blev væk i sandflugt, og når man husker, hvordan regnen udeblev hele sommeren, så der heller ikke blev noget korn, osv.
Det er dejligt, at man kan få sådan nogle sager afviklet, men det giver selvfølgelig ikke garanti for, at situationen ikke kan opstå igen.
Med hensyn til den megen jubel og forslagene om automatisk udløb af lovene - jeg ved ikke rigtig, om det er så nyttigt, altså, for det er jo ikke love, der ikke er nogen aktivitet omkring, der ikke bliver administreret, der fylder i vores hverdag.
Der var mere ved det, hvis vi kunne afskaffe nogle af de love, som generer os dagligt, fordi de er for komplicerede, altså reel regelforenkling.
Det er dette her jo ikke et udtryk for.
Det her er kun et spørgsmål om oprydning i arkivet, men det er også fint, at det kan lade sig gøre.
Vi støtter lovforslaget.
Tom Behnke (FP), 1999-01-13:
Der har jo igennem det sidste års tid eller måske endda mere
været en livlig debat om, at vi her i Folketinget burde tage fat fra en ende af og få saneret den megen lovgivning, der er her i landet, få ryddet op og få luget ud, og vi kan jo så konstatere nu, at fødevareministeren har kastet den første sten, om jeg så må sige, og taget fat på det store arbejde, det er at få luget ud i den danske lovgivning. Jeg håber meget, at fødevareministeren vil blive ved at gå alle sine love meget nøje efter, ikke bare love, men også bekendtgørelser, cirkulærer, skrivelser og alt muligt andet, for der ligger jo et hav af både love og regler i det her land, som nok kunne trænge til at få den samme kritiske gennemgang.
I Fremskridtspartiet håber vi også, at fødevareministerens initiativ her, som jo er blevet modtaget så positivt af alle partier i Folketinget, kan smitte af på de øvrige regeringsmedlemmer, således at alle ministre tager deres område op og får luget ganske alvorligt ud i de paragraffer og love, som skulle gå hen og blive overflødige.
For når love ikke længere har nogen betydning eller de dækkes af anden lovgivning, ja, så er det jo rigtigst, at man får dem ophævet, således at vi ikke har dobbeltlovgivning, således at vi ikke har love og regler liggende, som ikke længere har nogen som helst form for betydning.
Vi har i Fremskridtspartiet i en periode overvejet, om man måske skulle gøre det, at man simpelt hen generelt, hver gang der bliver fremsat et nyt forslag til lov her i Folketinget, lægger en udløbsdato ind i det, så loven automatisk udløber efter fem, ti eller femten år, således at en lov automatisk ville blive ophævet, medmindre man til den tid stadig mente, at der var behov for den lov.
Så ville man jo ret hurtigt her i Folketinget kunne sige: Vi forlænger loven med x antal år mere.
Det er klart, at nogle love ville man ikke kunne gøre det med.
Der er lovgivning her i landet, som gælder
meget mere omfattende og langt længere, men med en lang række anlægslove og lignende kunne man sagtens gøre det.
Så ville man nemlig ikke stå i en situation som i dag, hvor vi er nødt til at lave tre behandlinger af et lovforslag; så ville lovene automatisk udløbe.
Det er en idé, som jeg vil give til ministeren, og som ministeren kan tage med til sine ministerkolleger.
Men som sagt, vi kan i Fremskridtspartiet fuldt ud støtte forslaget her.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-01-13:
Centrum-Demokraterne synes, det er lang tid siden, at der har været så positivt et lovforslag i Folketinget.
Vi har i flere år ønsket, at der skulle ske en sanering af lovene, så vi vil også bede fødevareministeren om at tage sine kolleger i regeringen i hånden, så der med dette kunne skabes en god ting fremover.
Derfor vil jeg sige, at CD støtter dette lovforslag meget varmt.
Christian Mejdahl (V), 1999-01-13:
Det er en sjældenhed, at Folketinget præsenteres for et lovforslag fra en minister, som ikke har konsekvenser for borgerne - det står der faktisk i bemærkningerne på side 5 - og som ikke har negative konsekvenser for nogen overhovedet.
Derfor er det jo en let sag for mig på Venstres vegne at give tilslutning til lovforslaget.
Jeg har et enkelt spørgsmål at stille i udvalget, og derudover kan jeg give tilslutning til en hurtig udvalgsbehandling.
Så skal der til slut lyde en oven i købet kraftig opfordring til ministeren om at fortsætte regelsaneringspolitikken.
Så ville en regelsanering kunne batte noget.
Og så var her måske et eksempel på, at man godt kunne lave en bestemmelse om solopgang og solnedgang, når man lovgiver.
Man har eksempelvis lavet en bestemmelse i 1975 om statsgaranti for lån til tørkeramte landmænd; der var formentlig en ansøgningsfrist og et forløb, hvor man allerede ved lovens vedtagelse godt kunne se, at den på et tidspunkt kunne ophæves og dermed udløbe, og derfor kunne have taget højde for, at det skete mere eller mindre pr. automatik.
Dette til ministerens overvejelse.
Jørn Jespersen (SF), 1999-01-13:
Da der i forslaget fra fødevareministeren er tale om at ophæve en række uvirksomme og meget lidt benyttede love, synes vi, det er helt på sin plads at ophæve dem.
Man kan selvfølgelig spørge sig selv, hvorfor det ikke er sket noget før. I lighed med den socialdemokratiske ordfører synes vi da også, der er god grund til at bemærke, hvad det er for en lang række af fordelagtige støtteordninger, der på et tidspunkt har været tale om, og derfor var det måske i virkeligheden mere relevant at kigge på, hvilke tilskudslove der eksisterer, og som ikke bliver ophævet ved den her lovændring, og overveje relevansen af de mange forskellige støtteordninger, der altså bliver tilbage.
Villy Søvndal (SF), 1999-01-14:
Da SF's ordfører på området, fru Margrete Auken, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre: Forslaget bygger på Hummelmoseudvalget, der sad fra maj 1997 til april 1998 og drejede sig om borgernes retsstilling i forbindelse med gennemførelse af større anlægsarbejder. De vigtigste dele er, så vidt vi kan se, at muligheden for, at det offentlige kan eller skal overtage ejendomme, hvor der er byggelinjebegrænsninger, øges, og at en begrænsning i øvrigt højst kan holde 10 år uden at blive taget op igen, hvis der ikke i mellemtiden er sket noget. Hvis vejbestyrelsen derefter stadig ønsker byggelinjen opretholdt, må der træffes en ny beslutning.
Alle de problemer, der følger af planloven, f.eks. flyvepladser, havne, el- og naturgasanlæg, afventer Miljø- og Energiministeriet, og de er ikke med her.
Den vigtigste konflikt med udvalget er efter SF's skøn
Det siges, at denne praksis vil blive udvidet til også at gælde ved større vej- og jernbaneanlæg med henblik på at styrke borgernes og interesseorganisationernes indflydelse på beslutningsprocessen.
Vi håber, vi kan stole på det, for vi synes ikke, at grundlovsargumentet er det mest overbevisende, vi har hørt.
Endelig om jernbaneoverskæringer: Alle dem, der vedrører hovednettet, tilstræbes fjernet, da de udgør en alvorlig risiko, der øges ved de stigende toghastigheder og det støjsvage materiel.
Høringen i forbindelse med nye forbindelsesmuligheder styrkes, også når det gælder de steder, hvor der ikke er en officiel overgang, men hvor praksis især i skove viser, at der har udviklet sig en sådan.
Her inddrages Skov- og Naturstyrelsen.
I udvalget har der været uenighed om, hvorvidt ekspropriationsområdets hører til i Trafikministeriet.
Her mener mindretallet af brugerne, at der er problemer med myndighedssammenfald, men det mener myndighederne ikke.
Det gør Trafikministeriet altså heller ikke; flertallet er fulgt.
Ligeledes er mindretallet ked af, at den samme landinspektør sidder med ved alle instanser, mens flertallet mener, at de gældende undtagelser for inhabilitetsbestemmelserne fortsat skal gælde.
Det mener ministeriet også.
Det vil vi fortsat bore i under det kommende udvalgsarbejde.
Men ellers er vi positive.
Ole Donner (DF), 1999-01-14:
Dansk Folkeparti er positivt stemt over for lovforslag nr. L
Hovedsigtet med det lovforslag er jo at forbedre retsstillingen for borgerne, og det synes vi er godt.
Vi mener, det er rimeligt, at der skal gennemføres en ny procedure, såfremt man ikke har benyttet nogle byggelinjer i en periode på 10 år.
De tilfælde, hvor man har haft en byggelinje liggende en 20-30 år, uden at der er sket noget, er helt urimelige.
Vi mener også, det er rimeligt, at borgerne i visse tilfælde får ret til at forlange deres ejendom eksproprieret, når den bliver forringet.
Kravet om, at man skal fremsætte en projekteringslov senest 4 år efter offentlighedsfasen, synes vi absolut er rimeligt.
Vi kunne måske endda godt ønske os, at det var kortere tid, for når først proceduren er overstået, kan vi ikke se, at der skal være mulighed for at trække det i så lang tid.
Med hensyn til de ændringer, der skal ske af planloven, går vi selvfølgelig ud fra, at forslaget bliver fremsat, sådan som det også fremgår af bemærkningerne.
Venstre har i udvalget varslet nogle ændringsforslag, og dem er Dansk Folkeparti er enig i.
Vi er også interesseret i at se resten af høringssvarene, vi vil med interesse følge med, og vi vil medvirke til et godt og grundigt udvalgsarbejde.
Vi er som sagt positive over for lovforslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-01-14:
Lovforslaget er for os at se
en oplagt forbedring af borgernes retsstilling i relation til de vejlove, det handler om, nemlig lov om offentlige veje, lov om private fællesveje, lov om fremgangsmåden ved ekspropriation og lov om Banestyrelsen m.v. Jeg vil så godt sige til hr. Melchior, at så vidt jeg kan se, dækker det her jo faktisk det meste af Trafikministeriets område.
Vi er selvfølgelig villige til at se på, hvad der kommer frem i udvalget omkring det her lovforslag, men vi kan i øvrigt give det vores fulde støtte.
Arne Melchior (CD), 1999-01-14:
Kvitterer med tak for fru Peschardts tale her.
Nu læste hun den lange lovtitel op, og det får mig til at indblæse den idé til ministeren og måske til nogle af hendes kolleger, at der er grund til at se på, om ikke vi skulle have én samlet ekspropriationslov.
I øjeblikket findes bestemmelser om ekspropriation i en række ministerier.
Søren Kolstrup (EL), 1999-01-14:
Enhedslisten kan generelt støtte det fremsatte forslag.
Vi er enige i, at det også i forbindelse med ekspropriation er vigtigt at sikre borgernes retsstilling, vi er enige i, at byggelinjer højst kan pålægges for 10 år, vi er enige i at ændre varslingsbestemmelser, klageregler m.v., men vi undrer os også over begrundelserne for at afvise forslaget fra udvalget om at indføre en offentlig høring inden fremsættelse af en projekteringslov.
Der henviser regeringen så til, at noget sådant skulle være i strid med grundloven, men jeg vil gerne høre ministeren nærmere herom.
Hvorfor skulle noget sådant dog ikke være muligt? Så er der en række aspekter, som lovforslaget tilsyneladende ikke berører.
Nogle af de erfaringer, som vi har samlet op fra de mange ekspropriationer i forbindelse med Øresundsforbindelsens landanlæg, er, at lejerne ikke har nogen retsstilling i forhold til større byggeprojekter.
Lejere siges bare op, og kun hvis man ser sig nødsaget til at bryde et opsigelsesvarsel, kan der blive tale om en mindre kompensation herfor.
Ekspropriationsloven er for os at se alene knyttet til den private ejendomsret og omfatter således overhovedet ikke lejere, selv om de også kan blive kraftigt berørt af anlægsprojekter.
Vi er meget interesseret i at høre, hvad ministeren siger til noget sådant, f.eks. kunne det da være rimeligt at indføre en mindste opsigelsesfrist for lejere, det kunne eksempelvis være et halvt år, så folk ikke som i dag opsiges med ned til 1 måneds varsel.
Jeg mener også, at det kunne være et rimeligt krav at tildele lejere, som opsiges, et beløb, som dækker flytteomkostninger og eventuelt et ulempetillæg.
Endelig vil vi gerne høre ministeren om, i hvilket omfang der er erfaring med spekulationsopkøb forud for ekspropriationer, og om dette kan undgås med en lovændring.
Men som sagt: Vi kan generelt støtte forslaget.
Vi er meget interesseret i at høre, hvordan ministeren forholder sig til lejernes situation, og vi undrer os såre over, at denne gruppe af befolkningen overhovedet ikke nævnes.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-01-14:
Hensigten med lovforslaget er jo at forbedre borgernes retsstilling i forbindelse med gennemførelse af offentlige anlægsprojekter, som forudsætter ekspropriation af fast ejendom, og jeg vil gerne takke ordførerne for den meget positive modtagelse, der er af det her lovforslag.
Jeg er meget glad for den modtagelse. Jeg skal omtale mange af de ting, der her er rejst fra ordførernes side, ganske kort, fordi jeg klart fornemmer, at det er forhold, der vil blive nærmere belyst under udvalgsarbejdet, og jeg deltager naturligvis også gerne i afklaring af de rejste spørgsmål under udvalgsarbejdet. Der er måske et par enkelte ting, jeg lige skal præcisere nærmere, bl.a. var hr. Arne Melchior inde på, at spørgsmål om ekspropriationsmuligheden i forbindelse med projekteringslove skal ind i dette lovforslag.
Der vil jeg gerne gøre opmærksom på, at det, vi her ønsker, er at lovfæste regler om nogle særlige muligheder for at ekspropriere, selv om det ikke er byggelinjer, i forbindelse med den enkelte projekteringslov, sådan at det står eksplicit i den enkelte projekteringslov, at man har disse muligheder.
Derfor har vi ikke puttet det ind i det her lovforslag, men det vil altså komme i de kommende projekteringslove, vi fremsætter i Folketinget.
Der vil det altså stå eksplicit som en paragraf i projekteringsloven, at man har disse særlige ekspropriationsmuligheder.
Med hensyn til det andet spørgsmål, om 10-års-reglen også skal gælde for projekteringslove, vil jeg gøre hr. Arne
Melchior opmærksom på, at der er en 4-års-regel, som betyder, at hvis man ikke har fremsat anlægslov eller på anden måde har handlet på grundlag af en høring osv., er det en ny situation, og så skal man igennem nogle processer en gang til. Så vil jeg også gerne kommentere grundlovsspørgsmålet, og det er en sag, som naturligvis har været drøftet grundigt, også med Justitsministeriet.
Det helt grundlæggende er jo, at regeringen ikke kan fraskrive sig retten til at fremsætte lovforslag, og det er vel nærmest til at forstå.
Så det, der altså ligger her, er et tilsagn fra trafikministeren om at udstede bindende retningslinjer for Banestyrelsen og Vejdirektoratet, således at når de forbereder anlæg, skal de bruge den metode omkring høring af borgerne og inddragelse af borgerne, som er beskrevet i bemærkningerne, og som er en klar opfølgning af det, Hummelmoseudvalget foreslog.
Så også her mener jeg i virkeligheden, at vi i praksis efterlever det, som Hummelmoseudvalget har foreslået.
Jeg har jo lyttet til de ting, der er sagt omkring landinspektørspørgsmålet og om andre mere konkrete spørgsmål, og jeg er naturligvis indstillet på at drøfte med udvalget, om der kan findes andre løsninger på de konkrete forhold end dem, der er lagt op til i lovforslaget.
Men jeg har naturligvis som udgangspunkt den opfattelse, at lovforslaget, sådan som det nu er formuleret og tilrettelagt, løser opgaverne og i høj grad styrker borgernes retsstilling i den her sammenhæng.
Som sagt vil jeg gerne kvittere for den positive modtagelse, og jeg håber, vi får en hurtig vedtagelse af lovforslaget.
Tove Videbæk (KRF), 1999-01-14:
Kan man så ikke få en afklaring af, hvad der endelig skal ske, og af, hvordan ens økonomiske situation derefter vil være, kan dette hurtigt virke forringende for de pågældende familiers og enkeltpersoners situation.
Mange har gået i mange år og har ligget vågen i masser af nætter af bekymring over den slags indgreb i deres liv.
Lovforslag nr. L 138 er et lovforslag, som vil gøre kommende anlægsarbejder dyrere, men vi kan ikke være bekendt, at enkeltpersoner eller enkeltfamilier skal betale urimeligt for fællesskabets ønsker.
Det er også rimeligt, at vi skaber grundlag for en hurtigere afklaring.
Kristeligt Folkeparti kan fuldt ud støtte dette forslag.
Arne Melchior (CD), 1999-01-14:
Kvitteringen returneres hermed med venlig hilsen, men jeg skal dog et øjeblik endnu opholde mig ved dette spørgsmål, om det kun drejer sig om vejstrækninger, hvor der pålægges byggelinjer.
Som jeg nævnte, siger ministeren i bemærkningerne: Nej, det skal også gælde andre steder.
Jeg citerer fra forelæggelsestalen, at der i de almindelige bemærkninger til lovforslaget er givet tilsagn om, at der i alle fremtidige projekteringslove vedrørende nye hovedlandeveje vil blive fastsat lignende bestemmelser om forlods overtagelse af ejendomme, der - så kommer det - uden at der er pålagt byggelinjer, med stor sandsynlighed vil skulle eksproprieres på et senere tidspunkt som led i gennemførelse af pågældende vejanlæg.
Det er en sød hensigtserklæring, men det har tit været kritiseret bl.a. i forbindelse med kvaliteten i lovgivningsarbejdet og i forskellige domme, at der egentlig ikke bør lovgives gennem bemærkningerne til et lovforslag.
Det er derfor, jeg beder ministeren overveje, om ikke dette forhold - at der, hvor der ikke er pålagt byggelinjer eller foreligger byggelinjer, er det samme gældende - kunne blive indføjet i loven f.eks. i § 35.
Jeg beder ministeren om at overveje denne sag.
Søren Kolstrup (EL), 1999-01-14:
Jeg vil fortsat gerne have en kommentar fra ministeren og håber, at hun har mulighed for ressourcer til at svare på det med lejernes vilkår, hvad angår varslingsregler og det med at få et beløb, som kan dække flytteomkostninger m.m. Vi har jo nogle erfaringer fra Ørestadsselskabet, og jeg synes, det var en passende mulighed også at tage den debat her, men jeg vil da fortsat gerne lige have en melding fra ministeren herom.
Kaj Ikast (KF), 1999-01-14:
Det Konservative Folkeparti er også indstillet på, at det ser godt ud.
Vi har jo haft mange problemer i den sidste halve snes år.
De store projekter, der har været i gang, har vist, at vores ekspropriationslov og de betingelser, vi arbejdede under, nok var blevet lidt forældede.
Det udvalgsarbejde, der har været sat i gang,
har været positivt, meget positivt.
Jeg vil også sige, at vi har haft nogle problemer, som vi skal have rettet op på, og jeg vil gerne sige til ministeren, at vi er glade for lovforslaget, som ligger her; det er godt udarbejdet.
Men ligesom partiet Venstre har vi nogle problemer med landinspektørerne.
Det har vi også med § 69 i vejloven.
De to ting hører sammen, og det er det, der i sin tid var sendt til Ombudsmanden til høring, mens dette udvalg arbejdede.
Ombudsmanden var dér sådan - ja, lidt til hver side, må jeg nok udtrykke det pænt, og jeg tror, vi skal tage en diskussion om det i udvalget, således at vi får afklaret disse forhold.
Jeg håber, vi kommer til at gøre mange glade med forslaget, for vi har nok såret nogle i de sidste år ved, at ekspropriationsloven ikke har været helt oppe på mærkerne.
Nu kan vi råde bod på det, og så lad os da få gjort det.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-01-14:
Til det sidste spørgsmål fra hr. Søren Kolstrup kan jeg sige, at vi tidligere her i Folketinget har beskæftiget os med det spørgsmål, og vi har tidligere ændret ekspropriationsloven af hensyn til lejerne.
Så jeg mener i virkeligheden, at vi har taget højde for det spørgsmål, som hr. Søren Kolstrup rejser. Men det er klart, at der kan være nogle detaljer omkring varsling og den slags, som vi kan se på, og det er jeg selvfølgelig indstillet på, at vi skal gøre i forbindelse med udvalgets behandling af lovforslaget. Til hr. Arne Melchior kan jeg sige, at selvfølgelig er det altid en overvejelse værd, om man kan gøre det anderledes.
Det er ikke hensigten at lovgive med bemærkningerne.
Hensigten er at tilkendegive, at vi konkret vil lovgive, når der fremsættes projekteringslove i Folketinget, så den konkrete lovgivning kommer til at ske i forbindelse med projekteringsloven.
Det er alene en tilkendegivelse fra regeringen om, at det er den måde, vi følger Hummelmoseudvalget op på, og at vi i øvrigt også følger de overvejelser, som ligger i Hummelmoseudvalget.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-01-14:
Fremskridtspartiet vil gå positivt ind i arbejdet vedrørende det her lovforslag.
Der er tale om en forbedring af borgernes retsstilling i forbindelse med større anlægsarbejder.
Det er et skridt i den rigtige retning.
Som det er nu, får borgerne deres jord og andre ting beslaglagt i, de ved ikke i hvor mange år, uden at de ved, om det bliver til noget.
Det kan de ikke være tjent med.
Nu bliver der en begrænsning på 10 år, og efter de 10 år må vejmyndigheden eller det offentlige tage stilling til, om projektet bliver til noget eller ej.
Det er den rigtige vej.
En anden ting er, at hvis man ikke er kommet i gang med projektet efter 4 år, ja, så skal borgerne informeres.
Det er noget, der er helt rigtigt, for mange, der har fået beslaglagt deres jord i større eller mindre grad, forstår ikke, hvis det ikke bliver til noget. En anden ting, der også er helt rigtig, er, at hvis man beslutter, at projektet skal gennemføres efter 4 år, skal det ud til høring til borgerne igen.
Det er noget, som vi hilser velkommen.
Det præciseres nu i lovgivningen, at den ejer, der får beslaglagt, hvis man vil bruge det udtryk, noget af sin jord, altså får en byggelinje hen over jorden i en større grad,
selvfølgelig er berettiget til, at vejmyndigheden betaler ham erstatning, men også til, at vejmyndigheden delvis overtager hans ejendom, eller helt overtager den, hvis det er meget, man har beslaglagt.
Som sagt er det noget, vi går positivt ind i.
Der er dog et enkelt område, vi må tale om i udvalget, og det er med hensyn til ligestilling af vejmyndigheden med den, der ejer jorden.
Som der står her i lovforslaget, skal den, der ejer jorden, inden 6 måneder bekræfte, at han vil afhænde sin jord og sin ejendom, hvis det er sådan, at han er indstillet på det.
Det skal han tage stilling til inden 6 måneder, og det kan være meget vanskeligt.
Det kan ikke være rigtigt.
Det må være sådan, at ejeren har lige så lang tid til at beslutte sig til, om han vil afhænde sin ejendom, som vejmyndigheden har til at lægge beslag på hans ejendom.
Men det er noget, vi kan tale om.
Selve lovforslaget ser vi positivt på, og vi vil gå ind
i arbejdet.