runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Hald Madsen (V), 2001-03-14:
Jamen der står jo også, at støtten foreløbig ikke har været i stand til effektivt at øge standarden i sundhedssektoren og fremme den generelle sundhedstilstand.
Mener ministeren ikke seriøst, at det er en lille smule afgørende, om der er læger til stede på hospitalerne eller ej?
Jeg ved da godt, at sygeplejersker osv. kan sørge for noget.
Vi taler om et projekt på 225 mio. kr. Skal vi bare fuldstændigt ignorere, at man har glemt at sige det til Finansudvalget?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-03-14:
Tak for spørgsmålet.
Hr. Jens Hald Madsen spørger, om det ikke var muligt at forpligte lægerne til at blive i Ghana.
Nu synes jeg måske, at det i denne her sammenhæng er værd at nævne, at stavnsbåndet jo blev ophævet her i landet i 1788.
Jeg tror ærlig talt ikke, at den slags tiltag vil bidrage til en løsning.
Det, man jo netop kunne forestille sig, var, at den danske bistand, som jo er med til sammen med andre donorers at bygge en ordentlig sundhedssektor op i Ghana, netop kunne være medvirkende til at holde på lægerne, for det, der jo er problemet i Ghana og, som jeg sagde før, i mange andre afrikanske lande, er sådan set lønniveauet.
Og så længe man ikke har et ordentligt sundhedssystem, som Danmark så er med til at bygge op, ja, så kan man heller ikke holde på lægerne. Man er nødt til at have ordentlige arbejdsforhold, man er nødt til at have ordentlige lønforhold.
Så derfor: Ja, det danske projekt vil faktisk medvirke til, at man kan holde flere læger i landet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-03-14:
Jeg synes, at det er helt urimeligt og helt uacceptabelt at nævne stavnsbåndet i svaret.
Det er rent faktisk sådan, at når man f.eks. i det danske forsvar uddanner piloter, så laver man en kontrakt med dem, fordi man gerne vil sikre sig, at man får udbytte af sine penge.
Man kan lave fuldstændig det samme her.
Det er da logik.
Det, det her drejer sig om, er: Mener ministeren virkelig, at det er acceptabelt, at de oplysninger omkring uregelmæssigheder, omkring korruption, omkring den lægeflugt, som man ikke har sikret sig imod, ikke blev fremlagt for Finansudvalget, da det skulle bevilge 225 mio. kr.?
Har det været rimeligt?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jamen jeg er enig med Venstre.
Jeg synes, at ministeren tager lidt for let på det her.
Altså, det er jo helt afgørende, at der, når skatteyderne betaler de her mange milliarder hvert eneste år i ulandsbistand, så også kommer noget fornuftigt ud af de milliarder.
Og der må vi jo sige, at når 80 pct. at de
læger, som Danmark har været med til at uddanne, flygter ud af landet eller emigrerer ud af landet, jamen så kan de lægeprojekter vel ikke have den kvalitet, som man regnede med, dengang man bevilgede pengene.
Og der bør Finansudvalget i sådan nogle situationer have de rigtige oplysninger.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Jeg har mærket mig, at ministeren i Weekendavisen, samme dag som ministeren i øvrigt var ude med de berømte udtalelser omkring, at vi skulle have flere fattigdomsflygtninge til Danmark, også sagde, at det var vigtigt, at vi åbnede grænserne for, at der kunne komme personer hertil, som var eksperter, eller at vi skulle lempe indvandrerstoppet.
Det var sådan hovedkonklusionen i det, ministeren sagde.
Men hvordan harmonerer det med, at vi i det her tilfælde ser, at Danmark betaler penge til, at læger flygter fra ulandene, og at vi så skal tage imod nogle af de personer, der flygter fra de pågældende lande?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-03-14:
Jeg vil gerne sige og gentage, som jeg sagde før, at jeg selvfølgelig tager Rigsrevisionens bemærkninger om, at lægemangelen burde være oplyst, til efterretning.
Men jeg vil samtidig gerne slå fast, at der ikke er noget i Rigsrevisionens rapport, der antyder, at den danske støtte skulle have været tilrettelagt anderledes, eller at det har haft konsekvenser for den danske støttes gennemførelse, at der altså er en lægeflugt fra Ghana, sådan som der også er fra de andre lande i Afrika.
Så vil jeg gerne sige til hr. Peter Skaarup: Der er overhovedet ikke tale om, at Danmark har betalt penge til, at læger flygter fra Ghana!
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jeg skal gøre det kort.
Det, jeg blot vil spørge ministeren om, er: Ministeren siger, at det har ikke været på tale, at Danmark betaler penge for, at læger flygter.
Det er rigtig nok, sådan ser det ikke ud på papiret.
Men realiteten er jo, at det er de uddannelser, som vi fra Danmark er med til at betale via ulandsbistand, der betyder, at de pågældende mennesker f.eks. er kvalificeret til efterfølgende at få et job i USA.
Og der er det, jeg godt vil spørge ministeren: Er det ikke noget, der gør, at ministeren får andre tanker ind omkring ulandsbistanden i den her sag, når det viser sig, at de læger, der uddannes de pågældende steder for danske midler, flygter ud af landene?
Er det ikke noget, der skal kritiseres?
Er det ikke noget, vi i realiteten her fra Folketinget bliver nødt til at holde hånd i hanke med i fremtiden?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-03-14:
Altså, ligesom det er i Danmark, hvor vi jo også uddanner mange mennesker, som ikke flygter, men flytter et andet sted hen, hvor de synes, at vilkårene er bedre, eller hvor de hellere vil være, så kan vi jo heller ikke forbyde læger i Afrika at tage et andet sted hen, hvor lønnen er bedre, eller hvor arbejdsvilkårene er bedre.
Så vil jeg gerne sige, at det grundlæggende formål med den danske støtte i Ghana, som vi taler om, faktisk var at hjælpe fattige på landet.
Og i den sammenhæng vil jeg sige, at der er lægemangelen ikke den største risiko for programmet, for som sagt er støtten bygget op om, at det er personale i sektoren, bl.a. sygeplejersker, der spiller en meget stor rolle i den indsats, Danmark gør i Ghana. Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-03-14:
Se, spørgsmålet her går jo ud på, hvilke konsekvenser det må have.
Altså, det lyder jo, som om det fuldstændig er i orden, at man har fortiet, at der har været korruption, at lægerne kan flygte med det samme, lige så snart de har fået en fed uddannelse, at befolkningen ikke har råd til at tage på offentlige sygehuse, fordi der er så meget korruption, at de skal give bestikkelsespenge.
Det er åbenbart o.k., at det er blevet fortiet.
Vil det så sige, at det ikke skal have nogen konsekvenser overhovedet?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-03-14:
Som jeg tidligere har oplyst, blev der i forbindelse med forelæggelsen for Finansudvalget foretaget en afvejning af, hvilke oplysninger der var de væsentlige for udvalgets stillingtagen til bevillingen.
Jeg finder ikke, at oplysningen om lægemangel var et afgørende problem for den danske støtte til sundhedssektorprogrammet, og derfor blev andre risici fremhævet ved forelæggelsen.
Der er altså i sagens natur tale om en vurdering af, hvilke oplysninger der kan medtages på den forholdsvis begrænsede plads, som levnes i et aktstykke.
Jeg har imidlertid taget Rigsrevisionens kritik til efterretning, og jeg går gerne ind i en drøftelse af, hvilke generelle oplysninger der bør medtages i programbeskrivelsen, og hvor omfattende aktstykker bør være.
Det må være en diskussion, vi tager med Finansudvalget.
Men jeg synes faktisk, at det er lidt paradoksalt, at vi, når vi har et program, hvor den danske indsats faktisk høster stor ros internationalt for at være fremsynet, har en diskussion af denne her karakter.
Og eftersom der ikke er tale om fortielse af oplysninger, kan jeg jo ikke tage stilling til konsekvenser af noget, som ikke har fundet sted. Så vil jeg gerne sige til hr. Hald Madsen med hensyn til korruptionen i den offentlige sektor: Der er faktisk mange gode grunde til, at vi er gået ind i det her program i Ghana, bl.a. fordi vi gerne vil bygge en offentlig sundhedssektor op, så det ikke er nødvendigt at gå til den private sundhedssektor.
Så derfor, ja, det er derfor, vi er her.
Jens Hald Madsen (V), 2001-03-14:
Det er ikke noget svar.
Det, jeg spørger om, er, om det overhovedet giver nogen som helst reaktion hos ministeren, at embedsmænd fuldstændig har fortiet, at der var så meget korruption i sundhedssektoren, at det bedre kunne betale sig for befolkningen at tage på privathospital og betale dér end at betale de korruptionspenge, der skulle betales på offentlige hospitaler.
Der står rent faktisk i Rigsrevisionens rapport, at Finansudvalget ikke fik det oplyst.
Heller ikke, at ud af 10 læger ville 8 af dem stryge af sted til USA uden at have bidraget med noget som helst til befolkningen, eller at 1995-regnskaberne og 1996-regnskaberne er fulde af mangler og uregelmæssigheder.
Er det virkelig noget, ministeren fuldstændig ignorerer og siger: Det var vel nok flot, lad os sende nogle flere penge?
Altså hvis det er denne her slags projekter, vi skal fortsætte med, så snakker vi om 225 mio. kr. af skatteborgernes penge.
Imponerer det overhovedet ikke ministeren?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jeg kan godt forstå, hvis det var en enlig svale, så, nå ja, der var lidt kritik af et projekt.
Men når Rigsrevisionen gennemgår de ulandsprojekter, Danmark er involveret i, finder man gang på gang fejl, uregelmæssigheder, korruption, magtfordrejning.
Det duer ikke.
Dér må ministeren her i Folketinget sige noget andet end det, jeg hele tiden hører ministeren sige: Det må jeg tage til efterretning, siger ministeren.
Det er ikke nok.
Jeg ved godt, at ministeren ikke har været minister i forbindelse med eller under de her projekter hele vejen igennem, men ministeren må da kunne sige mere på vegne af sit ministerium end: Jeg tager det her til efterretning, eller at ministeren beklager, at Finansudvalget ikke har fået de oplysninger, som de skulle have.
Jeg vil godt sige, at der jo er meget, meget kraftig kritik af regnskaberne.
Man taler om uregelmæssigheder.
Så der er altså for meget kød på det her, til man kan nøjes med at sige: Det må vi tage til efterretning.
Hvad så næste gang?
Vil man også bare tage det til efterretning, når der næste gang spildes kroner på denne her måde?
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-03-14:
Men det er jo sådan, at der her er tale om det allerførste sektorbistandsprogram i Ghana, og det vil sige, at der i det aktstykke, som blev sendt til Finansudvalget i sin tid, er gjort meget ud af at gøre opmærksom på en hel række risici, som var forbundet med, at man gik ind i en ny type bistand, nemlig den, der går ud på, at man sammen med andre donorer lægger pengene i en pulje og derfor har sværere ved at kontrollere pengestrømmen.
Man har gjort meget ud af over for Finansudvalget, at de her risici var her, og så har man altså ikke nævnt, at der var lægemangel i Ghana, for det er ikke en specifik situation for Ghana, men et generelt problem i hele Afrika, og der var andre risici, som var meget vigtigere at nævne.
Det er altså forklaringen på, at det ikke er nævnt her. Så jeg vi gerne anfægte hr. Jens Hald Madsens udlægning af det, når han siger, at man har fortiet oplysninger for Finansudvalget.
Det er faktisk ikke det, Rigsrevisionen skriver.
Rigsrevisionen skriver, at problemet med lægemangel i Ghana burde være blevet behandlet i Ghana strategidokument og arbejdsplan for sundhedssektoren, samt at Udenrigsministeriet burde have gjort opmærksom på problemet med lægemangel i Ghana.
Jens Hald Madsen (V), 2001-03-14:
I Rigsrevisionens rapport side 13 står der, at Rigsrevisionens undersøgelse har vist, at Finansudvalget og Landsstyrelsen ikke i bevillingsansøgning til sektorprogrammet fik oplyst, at der var en omfattende udvandring af læger fra Ghana, at regnskaberne for 1995 og 1996 havde betydelige mangler og navnlig uregelmæssigheder, og at man altså ikke kunne måle og vurdere udviklingen i sundhedssektorens kapacitet.
Det står på side 13.
Derfor siger jeg: Hvis man har en lille smule respekt for Folketingets medlemmer, som sidder i Finansudvalget og bevilger 225 mio. kr., så har man da så meget respekt, at man kommer med de relevante oplysninger.
Det, der er helt relevant her, er, om ministeren mener, at de oplysninger, som jeg har nævnt, er relevante for den beslutning, der skulle tages, da de skulle bevilge de 225 mio. Ja eller nej?
Lotte Bundsgaard (S), 2001-03-14:
Jeg mener, som jeg nævnte i min besvarelse af spørgsmål nr. S 1949, at børnepasningsorloven giver både mødre og fædre en helt speciel mulighed for at være sammen med deres lille barn i en meget vigtig fase af barnets liv.
En god familiepolitik er for mig en politik, hvor mor og far deler ansvaret og tiden med barnet eller børnene i videst muligt omfang.
Det er derfor helt forkert, når hr. Jann Sjursen vil tage mig til indtægt for at sige, at kvinder ikke er rigtig kloge, hvis de ikke prøver at dele deres orlov med mændene.
Det, jeg har sagt, er, at det er vigtigt, at fædrene heller ikke snyder sig selv for at tage orlov.
Frem for alt skal fædrene tage forældreorlov for ikke at snyde sig selv og barnet for den mulighed.
Det er ikke sådan, at de skal presses
hverken til at tage orlov eller til at gå på arbejde, men et reelt frit valg kræver også, at vi får, som hr. Jann Sjursen var inde på det, nogle mere familievenlige arbejdspladser. Når jeg har valgt at sætte fokus på debatten om kvinders brug af forældreorlov og mændenes manglende brug af samme, er det, fordi jeg som ligestillingsminister bliver bekymret, når jeg ser, at den nuværende brug af forældreorlov, som jeg påpegede ved besvarelsen af spørgsmål nr. S 1949, har negative konsekvenser for kvinderne på arbejdsmarkedet. Børnepasningsorloven skal være en reel mulighed for både kvinder og mænd, og det vil jeg som ligestillingsminister gerne gøre noget for.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-14:
Jeg synes, at man skal være klar over, hvad det er, der sker nu.
Og når så konsekvenserne af det viser sig og folk ser, hvor urimeligt det er, så i stedet for at sige: Nåh, men o.k., vi ønsker, at det skal være på den måde, så gemmer man sig og ikke bare gemmer sig bag loven, næh, man gør juristerne til dem, der har sagt det.
Det er juristerne, der har fortalt, at man ikke kan gøre noget, selv om man har et politisk flertal i det her Folketing for at ændre loven, ikke til noget skønsbaseret, men til en mere lempelig lov.
Den mulighed har man, men den mulighed vælger man ikke.
I stedet siger man: Juristerne har fortalt, at vi bliver nødt til at gøre sådan og sådan.
Jeg synes, at det er ubehageligt.
Men det er en klar konklusion, som ministeren formentlig kan bekræfte, at ønsker man en mere lempelig udlændingelovgivning, er man ikke vel forvaret i hovedet, hvis man stemmer på Venstre, De Konservative, Socialdemokratiet eller De Radikale, for så får man det stik modsatte, nemlig en strammere og strammere udlændingelovgivning.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-14:
Jeg vil godt spørge, om ministeren kan bekræfte, at hvis flere sager skal afgøres ved skøn, og at der skal træffes afgørelse ved egentligt skøn, desto større vil risikoen for helt vilkårlig sagsbehandling også være, og at der vil være helt vilkårlige sagsudfald i eventuelle lignende sager?
Kristian Jensen (V), 2001-03-14:
Jeg bliver nødt til at spørge igen, for det, ministeren svarede på S 1408, var jo, at for det første vil instrumentet ramme alle transaktioner, f.eks. også dem, der følger af almindelig varehandel.
Dermed ville det internationale økonomiske samkvem mindskes, der ville opstå forvridninger som ved pålæggelse af told, og det ville for det andet føre til et velfærdstab.
Er der overhovedet noget, nogen undersøgelser, der kunne argumentere for andet, end at en sådan told vil føre til lavere samhandel og dermed et velfærdstab?
Jeg synes, det er helt fair at lave undersøgelser, og hvis der skulle komme noget, der kunne vise, at told m.v. skulle føre til velfærdsstigninger, ville det da være en absolut nyskabelse.
Men det ligger der jo ikke noget på bordet om, og jeg fik ikke helt præciseret: Er det regeringens holdning ligesom økonomiministerens holdning at afvise Tobin-skatten for nærværende?
Jens Rohde (V), 2001-03-14:
Det lyder jo meget sødt med hele den diskussion om Tobin-skatten: nu laver man undersøgelser af, hvorvidt den er en god idé, eller den er en dårlig idé.
Det er altså ikke nogen ny idé, det er noget, der er blevet diskuteret adskillige gange af adskillige økonomer, og stort set alle økonomer afviser den som både urealistisk og som et instrument, der ikke kan løse de problemer, som nogle mener er forbundet med valutaspekulation.
Derfor er det også fint nok, at FN sætter en undersøgelse i gang om, hvorvidt det kan være rigtigt.
Men jeg må sige, at jeg fortolker økonomiministerens svar sådan, at det er regeringens politik, at som tingene står på nuværende tidspunkt, skal Tobin-skatten ikke gennemføres.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-14:
Jeg er glad for, at ministeren understreger, at der selvfølgelig skal laves nogle undersøgelser af problemet, og hvordan man kan gøre noget ved det.
Men så siger ministeren, at der ikke er kommet noget nyt frem, der gør en Tobin-skat nødvendig.
I øjeblikket ser vi enorme udsving i kurserne på børserne.
Det ene år vælter milliarderne ind på IT-aktier og driver enorme kursstigninger op, og det andet øjeblik forsvinder de som dug for solen, for spekulationskapitalen vælter andre steder hen.
Gør det ikke indtryk på ministeren, at disse ukontrollable kapitaler svømmer hen over grænserne og risikerer at kaste hele det økonomiske system ud i en voldsom krise?
Det var måske nok fornuftigt at få det under kontrol, mens tid er.
Marianne Jelved (RV), 2001-03-14:
Jeg vil gerne bekræfte endnu en gang over for hr. Kristian Jensen, at de argumenter, jeg brugte i det svar, der henvises til i spørgsmålet i dag, står jeg ved.
Der er ikke kommet noget nyt frem.
For mig er en Tobin-skat det samme som en slags toldmur, der giver en række negative effekter.
Men ikke desto mindre er der en stor interesse, også i regeringen - og jeg er en del af regeringen og svarer på regeringens vegne, når jeg svarer på spørgsmålet her i salen, skal jeg lige gøre klart - for at finde løsninger på nogle af de ulemper, der er forbundet med bl.a. liberalisering af kapitalbevægelserne, og regeringen deltager gerne i de drøftelser.
Til hr. Jens Rohde: Jeg er fuldstændig enig i, at det er en gammel diskussion; det er korrekt, at den startede i 1972.
Der er ikke noget nyt, men der er stadig nogle globale problemer, der ikke er løst, og derfor anerkender jeg, at man i den offentlige debat og rundtomkring prøver at finde svar.
Det skal vi også bidrage med herfra.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg har altså meget, meget svært ved at gå ind på den tankegang, som meget velment fremføres af hr. Keld Albrechtsen, nemlig at betragte kapitalinvesteringer i aktier som spekulationskapital.
Det er opsparernes kapital.
Det er f.eks. alle de danske lønmodtageres opsparing i deres arbejdsmarkedspensioner, der investeres.
Det er en del af markedskræfterne, og jeg er tilhænger af markedskræfterne og vil ikke gribe ind over for den type, som kaldes »spekulation«.
Kristian Jensen (V), 2001-03-14:
Det var absolut ikke for at betvivle, at økonomiministeren taler på regeringens vegne her i Folketingssalen, når økonomiministeren svarer på mine spørgsmål.
Men det har desværre været sådan, at der fra regeringsmedlemmernes side har været udtalt mange forskellige holdninger til denne Tobin-skat inden for de seneste uger, og derfor er jeg meget glad for, at økonomiministeren her på regeringens vegne præciserer, at argumenterne for, at en Tobin-skat bl.a. vil medføre et velfærdstab, stadig er gældende på regeringens vegne.
Det takker jeg for.
Jens Rohde (V), 2001-03-14:
Nu vil jeg sige, at jeg er ikke helt enig med økonomiministeren, når økonomiministeren siger, at globaliseringen i sig selv har medført nogle skævheder.
Jeg tror snarere, at problemet ligger i dem, som ikke har fået del i globaliseringen, og derfor ligger der en stor opgave for Danmark i at arbejde for øget frihandel.
Jeg har da også noteret mig, at udenrigsministeren, som også sidder her i dag, kæmpede en brav kamp for at få skabt mere frihandel for de fattige lande over for EU. Foranlediget lidt af hr. Keld Albrechtsens spørgsmål vil jeg godt stille ministeren det spørgsmål, om hun kan bekræfte, at valutamarkederne er meget, meget effektive, netop fordi de ikke er regulerede, at en skat på valutaspekulation vil medføre mindre likviditet på markedet, at mindre likviditet fører til øget volalitet - altså øget flygtighed - og at man dermed med en skat rent faktisk vil risikere, at udsvingene bliver endnu større end dem, vi oplever i dag.
Marianne Jelved (RV), 2001-03-14:
Bare lige for at understrege over for hr. Kristian Jensen, som sådan set ikke stillede et spørgsmål, men konstaterede, at en Tobin-skat ville føre til velfærdstab: Politisk er vi altid nødt til at vælge mellem en række handlemuligheder.
Nogle handlemuligheder har nogle fordele og ulemper, og andre har nogle andre fordele og ulemper.
Det er jo ikke sådan, at man kan føre en politik
, heller ikke i de globale spørgsmål, som går på, at vi helt skal undlade at regulere og gøre nogle ting.
Det vil jeg bare lige understrege, for det kunne lyde, som om jeg var tilhænger af den superliberalistiske holdning, men det er jeg ikke.
Jeg mener, der skal være en regulering.
Det fører mig så over til et svar til hr. Jens Rohde:
Jeg er ikke enig i, at globaliseringen ikke har medført skævheder, og at man i anførselstegn kan nøjes med at sige, at nogle ikke har haft glæde af den.
Hvis man ser på den måde, hvorpå kapitalbevægelsen er blevet liberaliseret i nogle lande, må jeg sige, at i dag opfatter jeg det på den måde, at vi gjorde det forkerte.
Derfor er man i den internationale debat, både i Verdensbanken og Valutafonden, i EU-sammenhænge og mange andre steder enig om at arbejde med en mere styret overgang til liberalisering af kapitalbevægelserne af hensyn til de lande, som skal have en mere og mere åben økonomi.
Det er den type reguleringer og erfaringer, som jeg synes, man skal være parat til at inddrage i overvejelserne, når man skal træffe
politiske beslutninger
I øvrigt er jeg enig i, at der er mange fordele forbundet med et meget likvidt marked.
Det var bl.a. en af argumentationerne for, at Danmark skulle være i euroen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
»Vil udenrigsministeren bekræfte, at han i 1987 til dagbladet Aktuelt efter sin rejse til Cuba fremkom med en række
særdeles smigrende udtalelser om Fidel Castros stalinistdiktatur
, og såfremt ministeren kan bekræfte udtalelserne, vil ministeren da oplyse Folketinget om, hvorvidt hyldesten er dækkende for regeringens holdning til Cuba?« Skriftlig begrundelse Spørgeren henviser til artiklen »Samba-Socialisme« som Mogens Lykketoft sammen med sin hustru - tidligere minister Jytte Hilden -skrev i Aktuelt efter en rejse til Cuba i 1987 på invitation af Fidel Castro, formand for Cubas Kommunistiske Parti.
Blandt citaterne er følgende: »Cuba har nået nogle bemærkelsesværdige fremskridt i levevilkårene for det store flertal af fattige mennesker. Man ser ingen sultne eller underernærede.
Man får at vide, at gennemsnitsalderen er 72 år for mænd og 75 år for kvinder; det må være det bedste resultat i hele den 3. verden.«
»Castro har haft næsten fanatisk opbakning fra en meget stor del af cubanerne.
Selv under de mest økonomisk trange tider har denne karismatiske leder kunnet tale direkte til masserne.«
»Cuba har gennemført en charmerende samba-socialistisk variant på det sovjetkommunistiske systemgrundlag, og den vigtige forskel til den virkeliggjorte socialisme i Østeuropa er, at den cubanske revolution i sin oprindelse er cubanernes eget valg og ikke en påtvungen model.«
Når en ny minister kommer til, er det jo altid interessant at se, hvad en sådan minister tidligere har sagt, og om den pågældende minister stadig mener, hvad han har sagt.
I forbindelse med udenrigsministerens tiltræden har Dansk Folkeblad fundet nogle udtalelser frem, som udenrigsministeren har fremsat om Fidel Castro og diktaturet på Cuba.
Det, som går igen, er ligesom konkluderende, at Fidel Castro tændte sig en ekstra stor havaneser, da han fik meddelelsen om, at udenrigsministeren var tiltrådt i Danmark.
Det er jo meget flotte udtalelser om et styre, hvor Fidel Castro har regeret på diktatorisk vis siden 1959 uden
ét eneste demokratisk valg, og derfor vil vi godt spørge fra Dansk Folkepartis side: Er det stadig udenrigsministerens opfattelse, at Fidel Castro skal glæde sig over den formentlig nye danske politik, der vil være på området?