runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-20:
Det Konservative Folkeparti kan ikke give
regeringspartiernes forslag til vedtagelse tilslutning, da det vil være det samme som at købe katten i sækken.
Vi er ikke blevet indviet i, hvad det er, forslaget til vedtagelse skal dække over.
Vi har fået at vide, at der ligger et konkret lovforslag, som vi på et eller andet tidspunkt ud i fremtiden
måske nok får lov at se
Det kan vi naturligvis ikke forholde os til; derfor vil vi fremsætte vores eget forslag til vedtagelse, og det gør vi sammen med Venstre.
Jeg vil gerne foreslå følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget pålægger regeringen at sikre den enkelte lønmodtager/medarbejder ret men ikke pligt til at videregive oplysninger om egne lønforhold til tillidsmanden eller den faglige organisation til brug for sikring af lige løn mellem mænd og kvinder.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-02-20:
Jeg skal blot sige, at vi fra Venstres side heller ikke kan stemme for de forslag til vedtagelse, der ligger. Regeringspartiernes forslag til vedtagelse er alt for upræcist, det er alt for løst med hensyn til, hvad det kan resultere i, så vi kan ikke stemme for forslaget og har som nævnt fremsat vores eget forslag til vedtagelse. Og så skal jeg i øvrigt endnu en gang beklage regeringens fremfærd under debatten her i dag med al den fokus på et lovforslag, som vi ikke kan få oplyst hvornår vi får at se, eller hvor langt det overhovedet er fremme, om det er sendt i høring, og jeg synes, det har været smadderuheldigt for debatten, at Folketinget ikke har fået bedre besked om det lovforslag, der tilsyneladende er på vej.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, om regeringen også er indstillet på - i forlængelse af den kampagne og det arbejde og det forslag til ændring og revision af ligelønsloven - f.eks. at indkalde arbejdsmarkedets parter til en trepartsforhandling i efteråret, hvor man netop kan drøfte initiativer til fremme af ligeløn.
Jeg mener, jeg er blevet oplyst om, at der i forvejen er indkaldt til nogle trepartsforhandlinger om det rummelige arbejdsmarked, og derfor ville det være oplagt også at tage det her meget væsentlige spørgsmål med i den forbindelse.
Ja, det er det kontante spørgsmål.
Jeg vil gerne sige, at på konferencen, som blev afholdt af regeringen, var det jo LO's formand, Hans Jensen, der sagde, at man i hvert fald fra den side var helt villig til det og pegede på det og tog jo sådan set selv det initiativ
at sige, at det var vigtigt at tage det her op
Det ville i hvert fald også være et signal til arbejdsmarkedets parter om, at det her altså er vigtigt, og det gør vi.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-20:
Jeg vil også godt starte med at sige tak for en god debat, hvor vi jo er kommet vidt omkring.
Og heldigvis, vil jeg sige, var det næsten kun hr. Frank Dahlgaard, der betvivlede, at der stadig væk er uligeløn i Danmark.
At hr. Frank Dahlgaard så mener, at der er en forskel på kvinders og mænds engagement generelt, det må stå for hr. Frank Dahlgaards egen regning.
Jeg tror bestemt ikke, at der er særlig mange andre af Tingets medlemmer, der vil skrive under på det.
Jeg er glad for, at der er et stor flertal af Folketingets partier, der ønsker at gå reelle skridt for at fjerne den ulighed, der desværre stadig væk findes i vores samfund.
Det var også det indtryk, jeg fik, da vi afholdt vores ligestillingskonference den 5. februar.
Og som svar på fru Anni Svanholts spørgsmål, om vi vil indkalde arbejdsmarkedets parter til trepartsforhandlingerne om ligelønnen, vil jeg sige, at arbejdsministeren og jeg i øjeblikket overvejer, hvornår de skal indkaldes, men vi mener bestemt, at det var et positivt tilsagn, LO's formand kom med på konferencen.
Det er jo vigtigt, når vi diskuterer, hvordan vi fjerner uligelønnen, at vi ikke tror, det er nok bare at vedtage lovforslag i dette Ting.
Det er et skridt på vejen, men skal vi have fjernet uligelønnen, skal vi have ansvarliggjort nogle flere.
Vi skal have ansvarliggjort virksomhedslederne, vi skal have ansvarliggjort den enkelte medarbejder, vi skal have ansvarliggjort arbejdsmarkedets parter, for kun på den måde kommer vi uligelønnen til livs.
Det synes jeg også debatten her i dag har vist, så jeg vil bestemt også gerne sige tak for en god debat, som jeg glæder mig til at fortsætte også i fremtiden.
Anni Svanholt (SF), 2001-02-20:
Allerførst vil jeg godt sige tak for det positive tilsagn fra ministeren for ligestilling om, at man her meget seriøst, kunne jeg forstå, sådan set siger, at man vil indkalde parterne, men spørgsmålet er: På hvilket tidspunkt skal parterne indkaldes?
Jeg mener, at det er meget vigtigt, at man hurtigt tager fat dér og siger, at vi altså har et fælles problem, som vi skal have gjort noget ved. Jeg vil også sige tak for debatten her i dag, hvor det jo altså har stået klart, at hovedparten af partierne her i Folketinget er helt enige om, at vi står med et meget væsentligt samfundsproblem, som vi altså bliver nødt til at gøre noget konkret og målrettet ved.
Der er en enkelt, der ikke anerkender problemets omfang eller nærmest ikke anerkender problemet, men det er i hvert fald meget glædeligt, at der er så mange partier, der erkender, at her må der gøres noget.
Det har debatten jo også helt klart afspejlet i dag, nemlig at der er mange forskellige holdninger til, hvad vi kan gøre.
Men de fleste partier er også klar over, at arbejdsmarkedets parter ikke kan klare det med den nuværende ligelønslov.
Det har vi jo erfaringer for.
Der er gået 25 år.
Så der skal jo ske noget nyt, og det vil så sige, at vi mener - og det mener jeg også at det forslag til vedtagelse, som er fremsat fra regeringens side, er udtryk for - at man må gå videre med nogle konkrete initiativer, og at det er et fælles projekt for arbejdsmarkedets parter, men det er det jo altså også for Folketinget og regeringen.
Jeg vil gerne her uddybe SF's forslag til vedtagelse.
Det forslag afviger på enkelte punkter fra det forslag, som regeringen har fremsat.
Sådan en ordning har man i Sverige, og vi mener, det er vigtigt, at vi prøver nogle nye redskaber af og finder ud af, hvad der er brugbart, så vi kan nå målet.
Derudover har vi jo det forslag med, at regeringen bør indkalde til trepartsforhandlinger om initiativer til at fremme ligeløn.
Jeg er glad for, at jeg i dag har fået et positivt tilsagn om det.
Så er vi også meget optaget af, at staten som lønforhandler lægger linjen, går foran og siger: Nu sætter vi os nogle konkrete mål for reduktion af det løngab.
Og der er det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremsat, jo helt på linje med SF's forslag til vedtagelse. Derfor kan jeg sige, at SF naturligvis vil støtte regeringens forslag til vedtagelse.
Dermed siger jeg, at vi afviser forslag til vedtagelse fra hr. Frank Dahlgaard og det forslag, der er fremsat af Venstre og De Konservative.
Denne debat, der har været i dag, må naturligvis ikke forstumme.
Det er meget vigtigt, at spørgsmålet om ligeløn bliver en vedholdende debat, og at der så også er varmet godt op til en god debat, når der kommer et forslag fra regeringen om ændring af ligelønsloven. Vi har den holdning, at ligelønsloven bør strammes væsentligt op.
Så skal det selvfølgelig heller ikke være sådan, som det hidtil har været, at det fortsat er gratis at overtræde ligelønsloven.
Vi må have nogle sanktioner ind i den nye ligelønslov.
Jens Kirk (V), 2001-02-20:
Sydafrika er i forandring i den rigtige retning.
Den forandring vil vi gerne støtte.
Vi mener, at vi med det beslutningsforslag, der ligger her, er med til at sætte kursen rigtigt.
Derfor går vi i Venstre fuldt og helt ind for beslutningsforslaget.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-20:
Da vor ordfører, hr. Per Stig Møller, er forhindret i at give møde i dag, skal jeg på hans vegne tilkendegive, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget, som det ligger.
Susanne Clemensen (CD), 2001-02-20:
Jeg kan på CD's vegne gøre det lige så kort: CD kan også tilslutte sig beslutningsforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-20:
Hr. Jens Hald Madsen stillede et retorisk spørgsmål, idet hr. Jens Hald Madsen spurgte: Skal der slet ikke være privat boligbyggeri uden for den almene sektor?
Jo, det kan der da godt være, og det er der jo også.
For det, man opnår ved den almene sektors byggeri, er jo, at man også samtidig får de gevinster, som ligger i, at vi får løst et boligsocialt problem.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-02-20:
Et alsidigt og varieret udbud er nødvendigt for at imødekomme befolkningens boligbehov.
Jeg glæder mig også over, at boligministeren har iværksat et analysearbejde, der skal undersøge dels de barrierer, som eksisterer for kommunernes etablering af almene ungdoms- og familieboliger, og dels en analyse af boligbehovet og en undersøgelse af, om udbudet af boligtyper nu også svarer til de aktuelle behov.
Når det analysearbejde foreligger, har Folketinget forhåbentlig et nyt godt grundlag for diskussionen om det fremtidige boligbyggeri og de fremtidige boligbehov.
Jeg vil gerne understrege, som også andre har gjort det, at jeg principielt ikke har noget som helst imod privat udlejningsbyggeri.
Der er mange steder i landet meget værdifuldt privat udlejningsbyggeri, og det er kun et gode, at også en sådan boligtype findes på det danske boligmarked.
Men afskaffelse af kapitalafkastskatten, som for nylig er nedsat fra 26 til 15 pct., kan Det Radikale Venstre ikke støtte.
Vi finder ikke, at det i situationen er et særlig velegnet middel til at nå det mål.
Og pudsigt nok er der to problemer ved det, kan man sige.
Det ene er jo, at det kan risikere at være et slag i luften, at det ikke får nogen væsentlig betydning for privat udlejningsbyggeri.
Så har vi nedsat kapitalafkastskatten uden at få nogen effekt ud af det, og det er absolut en risiko.
Jeg synes, det er noget, man er nødt til at se på i udvalget.
Hvis det så skulle vise sig - men jeg tror det nu ikke - at afskaffelse af denne kapitalafkastskat på dette område virkelig førte til opførelse af 1.500-2.000 udlejningsboliger, ja, så kunne vi få nogle andre problemer på bolig- og byggemarkedet, som vi var nødt til at se på. Også dette synes jeg vi skal se på under udvalgsarbejdet.
Må jeg så i øvrigt glæde mig over den holdning, der har været tilkendegivet fra alle sider, om, at situationen på boligmarkedet, i hvert fald visse steder i landet, er af en sådan art, så der er behov for, at Folketingets partier sætter sig til at diskutere det fornuftigt med hinanden.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-20:
Det er et forslag, der går ud på, at man giver et tilskud til pensionskasserne, uden at man ved, om pensionskasserne reelt vil bruge det til at bygge det, som vi har brug for.
Vi har ikke nogen garanti for, at man får de boliger og ikke kun de luksusboliger, man kender i dag.
For det er det, som er problemet i forhold til det forslag, der ligger her.
Der er ingen som helst garanti for, at man opnår det, som forslagsstillerne påstår eller forventer man opnår.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-20:
Det er formentlig rigtigt, at det er der næppe noget Venstrefolketingsmedlem der har turdet gå herop og sige.
Det, jeg bare i al stilfærdighed gjorde opmærksom på, var, at masser af ganske almindelige medlemmer af partiet Venstre ovre i Jylland, hvor jeg kommer fra, og hvor jeg har virket i boligforeningsbevægelsen, har arbejdet for ud fra andelstanken at etablere gode, velfungerende almene boligforeninger rundtomkring i kommune efter kommune i Jylland.
Det skal de have anerkendelse for, og jeg betragter de bemærkninger, som hr. Jens Hald Madsen kom med om den almene boligsektor, som en hån mod alle de folk fra hans eget parti.
Nu sidder han og ryster på hovedet.
Jeg tror såmænd også, han har fået stof til eftertanke under denne her debat, og hvis det er tilfældet, så har den jo gjort sin gavn i hvert fald på det punkt.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-02-20:
Regeringen prioriterer ældreområdet højt.
Netop derfor har regeringen også styrket byggeriet af ældreboliger.
Forslagsstillerne ønsker med dette beslutningsforslag at gøre det lettere for personer over 60 år at købe private andelsboliger.
Lad mig starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig i, at andelsboligen er meget velegnet som ældrebolig.
Lad mig derfor kort opsummere en række af de initiativer, som jeg omtalte under førstebehandlingen af B 95, og som regeringen har iværksat særlig på ældreområdet.
Regeringen har i 2001 givet fri låneadgang til finansiering af alment byggeri, også af ældreboliger, og vi har forhøjet tilskuddet til servicearealerne væsentligt.
Det giver, som jeg nævnte under førstebehandlingen af B 95, meget væsentlige forbedringer af den kommunale likviditet og økonomi ved etablering af almene ældreboliger.
Men regeringen har også skabt mulighed for andre typer ældreboliger, og her tænker jeg på, at regeringen i 1999 indførte en ny type andelsbolig, en andelsbolig, der er ustøttet, men hvor kommunen kan yde garanti for en del af realkreditlånene.
Netop denne boligtype er meget velegnet for ældre, der ønsker at sælge ejerboligen og udnytte friværdien til en mere egnet ældrebolig.
Regeringen har altså allerede skabt, som forslagsstillerne nævner, et privat og konkurrencedygtigt alternativ til offentligt støttede ældreboliger.
Forslagsstillerne henviser til, at der under By- og Boligministeriet er nedsat en arbejdsgruppe, der er i gang med at se på de problemstillinger, der knytter sig til pantsætning og udlæg i private andelsboliger, og at det her beslutningsforslag skulle være med til at sætte gang i udvalgsarbejdet.
Til det vil jeg gerne bemærke, at det er et stort og vanskeligt arbejde, der er sat i gang.
Jeg mener derfor, at det er hensigtsmæssigt at afvente afslutningen på dette arbejde, før vi begynder at træffe beslutninger på området. Jeg forventer, at arbejdsgruppen vil være færdig i oktober 2001.
de betingelser, der skal til for at imødekomme behovet for ældreboliger
Det er blot at gå i gang med byggeriet.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Hvis vi bare ser 5 eller 10 år frem, tror ordføreren så ikke, at der er temmelig mange, som endda stemmer på Socialdemokratiet eller har gjort det, som har en kapitalpension på 300.000 kr.?
Man får det jo til at lyde, som om man er virkelig velhavende, hvis man har en kapitalpension på 300.000 kr. - man er rig.
Faktisk er der temmelig mange, som sparer op, hvilket da kun er dejligt.
Hvorfor skal man så skelne mellem lejere og ejere?
Hvorfor skal de ikke have lige muligheder?
Der er ikke nogen, der skal forfordeles her.
René Skau Björnsson (S), 2001-02-20:
Vi har det princip i Socialdemokratiet, at vi ikke udarbejder lovforslag efter, hvor vælgerne eventuelt lige kunne være på det tidspunkt, hvor vi laver lovforslagene.
Vi mener, at det her er en urimelig forskelsbehandling af folk, der ikke har en kapitalpension; de bliver urimeligt behandlet i forhold til dem, der har en kapitalpension.
Der er ikke noget logisk i at sige, at fordi man får en ekstra købekraft, får det flere bygherrer til at bygge andelsboliger til ældre.
Der er ikke meget logik i det.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Det er for tyndt.
Det er simpelt hen for tyndt.
Jeg stiller ordføreren et helt seriøst spørgsmål, nemlig om det at have en kapitalpension om f.eks. 10 år kun gælder for nogle få mennesker, som man anser for at være sådan en slags virkelig rige mennesker, velhavende mennesker.
Det eneste, jeg skal have svar på, er, om ordføreren for Socialdemokratiet er klar over, at der faktisk om bare 10 år er temmelig mange mennesker - ganske almindelige mennesker - som har sparet op og har en kapitalpension på 300.000 kr.
René Skau Björnsson (S), 2001-02-20:
Jamen så lad mig prøve at svare mere simpelt.
Jeg er enig med Venstres ordfører i, at der om 10, 15, 20 år vil være mange, der har en rimelig stor kapitalpension, men hvis vi åbner op for den her mulighed, vil det jo også betyde, at vi jo så ikke taler om 15 mio. kr. i ekstraudgift for staten længere, så taler vi om milliardbeløb. De penge skal findes, og så kunne det være interessant at spørge Venstres ordfører: Hvor skal milliarderne findes henne
, når vi åbner op for denne her mulighed?
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Det, vi taler om her, er jo at skabe mobilitet.
Det, vi taler om, er, at man jo ikke bare kan spise sine mursten eller spise sine pensionspapirer.
Det, vi gerne vil give mulighed for, er, at man, inden man f.eks. mister sin førlighed osv., er i stand til at træffe et seriøst valg om at bo et andet sted og få et reelt alternativ.
Jeg har da ikke noget imod alle de alternativer, som ministeren har remset op - jo, noget af det er jeg måske imod.
Men de muligheder er der i hvert fald.
Jeg spørger bare: Hvorfor kan vi ikke komme med en ekstra mulighed? Hvorfor ikke?
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-02-20:
Der er ikke tvivl om, at vi i CD synes, at dette her lovforslag er et godt lovforslag. Forslaget her er motiveret af et ønske om at skabe et alternativ til offentligt støttede ældreboliger, der jo antalsmæssigt ikke kan leve op til efterspørgslen, hverken i dag og slet ikke i fremtiden.
Derfor er der behov for at skabe nogle bedre muligheder for etablering af ustøttede andelsboliger, og det kan jo bl.a. gøres, som det her er foreslået, nemlig ved at give folk mulighed for at købe en sådan andelsbolig ved hjælp af midler indskudt på en kapitalpensionskonto.
Det vil formentlig typisk være meget attraktivt for personer, som gennem et helt liv har boet til leje, og derfor må der være mange partier her i Folketinget, der kan gå ind og støtte det. Der skabes jo også en større mobilitet på lejemarkedet, samtidig med at presset på de støttede ældreboliger mindskes.
Efter CD's opfattelse har forslaget her derfor kun fordele.
Det koster i realiteten næsten ingenting, da der jo blot er tale om en udskydelse af skattebetalingen, bortset fra et mindre rentetab, som der endda - i hvert fald i det væsentlige - er taget højde for i forslaget.
Som det også fremgår af bemærkningerne til forslaget, er det en forudsætning, at staten kan få pant i andelsværdien, hvilket der jo ikke lovgivningsmæssigt i dag er mulighed for. CD skal derfor gentage opfordringen til ministeren om at få fremskyndet færdiggørelsen af det arbejde, som allerede er iværksat med hensyn til denne problemstilling.
Derfor støtter vi naturligvis i CD dette lovforslag af hele vores hjerte.
Jens Hald Madsen (V), 2001-02-20:
Nu ved jeg ikke, hvem der har været mest afvisende i denne her debat.
Jeg har nu fornemmelsen af, at det nok mere har været Enhedslisten, der har været meget afvisende.
Men jeg vil gerne spørge Enhedslistens ordfører, om ordføreren kan nævne ét Venstrefolketingsmedlem, som har forsvaret, at der skulle være mere almennyttig sektor end privat sektor, mere almennyttig sektor end privat sektor, for det ville da være godt for historieskrivningen.
Aage Frandsen (SF), 2001-02-20:
Der er i Folketinget stor enighed om, at der er brug for flere boliger.
Der er brug for boliger til unge, og der er også brug for boliger til ældre.
Andelsboliger til dem over 60 år betragter jeg nu altså ikke som boliger til ældre i den forstand.
Det, vi normalt kalder ældreboliger, er altså til nogle, der ligger i en højere aldersgruppe.
Spørgsmålet er så bare: Hvordan er det, man favoriserer disse boligbyggerier?
Der har man altså valgt at sige, at de, der har en kapitalpension, skal være begunstigede.
Derfor er det her i virkeligheden ikke et boligforslag; det er primært et skatteforslag.
Hvilke pensionsordninger har vi i Danmark, ud over at vi har folkepensionen, og at de fleste har ATP?
Så er der nogle, der har en pensionsordning, der udbetales løbende.
De vil være omfattet af det.
Så er der endelig nogle, der har en kapitalpension, der direkte er skudt ind i en bank, uden at det er i forbindelse med en overenskomst.
Det er de sidste to kategorier, man har valgt ud, og man har sagt: De skal præmieres, mens de to første kategorier ikke skal.
Det er helt tilfældigt - helt tilfældigt.
Igen vil jeg sige, at hvis man vil støtte private boliger, eller i det her tilfælde andelsboliger, så sig, at man vil støtte det, og giv det så som tilskud.
Det er regulært et tilskud, som er camoufleret i form at en skattebegunstigelse.
Men der er tilfældigvis nogle mennesker, der får glæde af skattebegunstigelsen i forhold til nogle andre.
med det: en skattebegunstigelse til dem, der har kapitalpension, som i forvejen, når de er 60 år, har
Der har man et bundfradrag, når det er kapitalpension, men ikke når det er løbende udbetalinger.
De er begunstiget i forvejen, og det er i orden, hvis det er det, Venstre vil: lave et skatteforslag, der begunstiger mennesker, der har kapitalpension.
Men lad så være med at kalde det et boligforslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-02-20:
Dette beslutningsforslag er bemærkelsesværdigt derved, at det med sikkerhed hverken vil få gavnlige eller skadelige virkninger, for grundproblemet med forslaget er, at det ikke kan lade sig gøre.
Forudsætningen er, at man kan have pant i sin andel, og det kan man ikke.
Eksperter undersøger i øjeblikket, om man kan indrette sig på den måde.
Det må vi se på.
Det er en interessant idé, men forudsætningerne for forslaget kan altså ikke lade sig gøre.
Lad mig så føje til, at jeg ikke er overbevist om, at det er nogen god idé at blande kapitalpension og bolig sammen.
At skabe en særlig mulighed for udskudt beskatning for et enkelt hjørne er jeg ikke sikker på er nogen god idé ud fra mere principielle opsparings- og pensionsynspunkter. Men det er en anden sag; foreløbig drejer det sig om at få færdiggjort arbejdet med at se på, hvorledes man muligvis kan åbne adgang til at pantsætte andele.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-20:
Man må jo sige, at der er en vis opfindsomhed i det her forslag.
Det er jo en ny skattefidus, man ønsker at introducere, men boligpolitisk må det siges at være et ret betydeligt vildskud.
Hvis man ser på de grupper af mennesker, som nærmer sig pensionsalderen, og som f.eks. gerne vil flytte fra en større ejerbolig til en anden bolig, ja, så har de jo så rigelig en formue at trække på i den bolig, de flytter fra, så de har jo altså slet ikke det problem.
Omvendt er der for de mennesker, som har udsigt til en folkepension og en lille smule ATP, og som ikke har udsigt til andet, ingen løsning i dette her forslag.
Så det er en ganske besynderlig konstruktion.
Men forslaget har selvfølgelig det ene formål at give en skattelettelse til en bestemt personkreds, som de borgerlige partier gerne vil markere sig over for i forbindelse med, at man kan forudse et folketingsvalg inden for et antal måneder.
Man vil gerne markere over for den befolkningsgruppe, at man er indstillet på at dele ud af de offentlige midler til lige netop den gruppe, og så finder man nok på nogle andre underlige konstruktioner, hvor man er indstillet på at dele de offentlige kassers midler ud til forskellige andre sindrige skattefiduser, og hvad man ellers kan finde på.
ret meget godt at sige om - ja faktisk kun dårligt
Jeg må sige, at jeg egentlig har vanskeligt ved at betragte et sådant forslag som seriøs politik.
Hr. Aage Frandsen har jo fuldstændig ret i, at hvis man endelig vil forære en gruppe borgere nogle penge ved hjælp af en skattefidus, skulle den da udformes som sådan.
Det ville være administrativt mere enkelt at sende en check til de pågældende mennesker, og så ville man også umiddelbart kunne se af finansloven, hvad det handler om. Og så vil jeg slet ikke nævne det problem, som de borgerlige altid har, at de strør om sig med løfter og penge, som de ikke er i stand til at skaffe finansiering for. Sådan kunne man blive ved.
Det her forslag fortjener at dø i stilhed.