Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-24:
Dansk Folkeparti vil, som vi altid har gjort, arbejde for at forbedre de handicappedes vilkår.
Dette gælder også for tilgængelighed for alle, så vidt det er muligt.
Dansk Folkeparti har da også været med til at afsætte næsten 1 mia. kr. til initiativer på området i perioden 2003-2007.
Beslutningsforslag nr. B 103 er et forslag fra Det Radikale Venstre om en handlingsplan på handicapområdet.
Det Radikale Venstre ønsker bl.a. at kortlægge det samlede boligbehov for en gruppe handicappede og bygning af 1.000 nye handicapboliger efter almenboligloven, hvor grundkapitalen skal finansieres af Landsbyggefonden.
Grunden til det kan være tilgængelighedskravet. Vedrørende bygning af de 1.000 nye handicapboliger, ja så er De Radikale med i boligforliget fra efteråret, hvor der allerede er afsat 300 mio. kr. til nye handicapboliger af Landsbyggefondens midler.
Der er også afsat lånedispensation
på 350 mio. kr.
, så før vi får kortlagt behovet, er disse initiativer tilstrækkelige, indtil vi ser rapporten og ser, hvor boligerne mangler. Som punkt 2 gøres byggestandarden DS 3028 retligt bindende.
Dansk Folkeparti mener også, at der vil være tilgængelighed for alle ved at indføre et handlingsprogram med henblik på at gøre de fysiske omgivelser tilgængelige og sikre oplysninger og kommunikation.
Der afsættes en pulje på 200 mio. kr. til tilgængelighed på togstationer m.v.
Der er nu afsat 75 mio. kr. på handicaptilgængeligheden på transportområdet, jævnfør trafikforliget fra november måned 2003.
Indførelse af tilgængelighedskrav i forbindelse med ejerskifte i liberalt erhverv som f.eks. sundhedsklinikker, apoteker, læger, advokater og kulturinstitutioner er en god idé, men mange læger og speciallæger vil så blot nedlægge deres praksis til stor skade for den øvrige befolkning, der bor i området.
Derfor mener vi i Dansk Folkeparti, at kravene vedrørende tilgængelighed i forbindelse med DS 3028 bør gælde for ny praksis samt for apoteker, der modtager penge fra den offentlige sygesikring.
At de individuelle kørselsordninger får et pris- og et serviceniveau, som gør dem sammenlignelige med den almene kollektive trafik, er, efter hvad vi kan se, en opgave for amts- og byråd, og derfor mener vi, at det er en opgave for de politikere, der sidder netop dér.
Sektoransvarlighedsprincippet gøres tilgængeligt for alle handicappede, der ønsker at deltage i efteruddannelsessystemet.
Her mener vi, at der er lavet en forsøgsordning med specialpædagogisk støtte vedrørende AMU-uddannelserne, så når der er en evaluering her, mener vi, at vi bør tage den op igen.
Med hensyn til B 115, forslaget om tilgængelighed i byggeriet, fremsat af Socialdemokratiet, Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten, er der krav om tilgængelighed i forbindelse med DS 3028.
At gøre DS 3028 retligt bindende på alle områder ville blive enormt dyrt og sætte byggeriet næsten totalt i stå.
Det kan da også undre, at De Radikale og Socialdemokratiet, Enhedslisten, Socialistisk Folkeparti ikke gjorde det bindende, da de havde flertal, men kun gjorde det vejledende.
Det er dog utroligt, at der inden for 2 år er blevet så dårlige forhold for vores handicappede, at man allerede nu begynder at krybe til sager som de her.
Det er populisme, når populisme er værst.
Det er udnyttelse af nogle mennesker, når det er værst.
Mit spørgsmål til Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre er: Hvorfor gjorde man ikke DS 3028 retligt bindende i stedet for vejledende?
Vi ved jo alle, at skulle DS 3028 indføres, ville det sikkert kræve et tocifret milliardbeløb. Det kan godt være, at det er forkert, men det er, hvad vi i hvert fald har forstået ud fra de forslag, der er kommet fra Socialdemokratiet og de øvrige partier.
Intentionerne i forslaget er gode, men i Dansk Folkeparti ønsker vi, hvilket vi allerede har gjort klart under behandlingen af L 106, at bede ministeren om at lade sine embedsmænd tage kontakt til handicaporganisationerne, hvis opgave bliver at opstille en prioriteret liste over tilgængelighedsforslagene.
Bl.a. mener Dansk Folkeparti, at DS 3028 skal indarbejdes vedrørende handicaptoiletter og eventuelt andet, og at kontakten samt møder med handicaporganisationerne vedrørende fastlæggelse af tidsrammen i forbindelse med færdiggørelse af deres prioriterede liste sammen med ministeriet skal ske inden for de næste 2 måneder.
Dansk Folkeparti mener som sagt, at der skal ligge en prioriteret liste for disse mennesker, der har problemerne inde på livet.
Herved undgår vi hovsaløsninger, der koster mange penge, og det bliver meget, meget dyrt, hvis vi bliver ved med de hovsaløsninger.
Derfor er vi af den opfattelse, at vi vil spørge ind til det over for de mennesker, som netop har problemet inde på livet.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, som det ser ud nu, men intentionerne er gode.
Men som sagt tidligere ønsker Dansk Folkeparti en prioriteret liste fra handicaporganisationerne, før vi tager stilling. Og så vil jeg godt spørge ministeren, hvad ministeren mener om de handicaptoiletter, vi har på nuværende tidspunkt, og som ikke fungerer efter formålet.
Hvad mener ministeren egentlig, at vi på sigt skal gøre ved dem?