runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 1998-03-31:
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, og jeg skal specielt fremhæve vores tilfredshed med, at der lægges op til at ændre reglerne for overgangsydelse og selvstændig virksomhed, således at der sker en tillempet ligestilling med reglerne for traditionelt lønarbejde.
Ligeledes er vi tilfredse med, at dette lovforslag åbner en mulighed for, at de personer, der er blevet ramt urimeligt af de tidligere regler, kan omfattes af de nye regler og dermed få mulighed for at genvinde retten til overgangsydelse.
Alt i alt et lovforslag med positive elementer, som Det Radikale Venstre er glad for at støtte.
Jette Gottlieb (EL), 1998-03-31:
Enhedslisten kan jo godt støtte forslaget om at lempe regler og ligestille overgangsydelsesmodtagere med efterlønsmodtagere med hensyn til det at drive selvstændig virksomhed; det er et skridt i den rigtige retning.
Men vi undrede os kraftigt over, at regeringen valgte at lave denne begrænsede løsning.
Det er jo sådan, at der er en lang række meget urimelige begrænsninger, sanktioner og betingelser i forbindelse med dagpengesystemet, og netop det, at man vælger at lave en meget begrænset delløsning på grund af en enkelt personsag, gør jo, at systemet til stadighed bliver mere og mere kompliceret, og at grænserne bare bliver trukket et andet sted.
Det værste er efter vores mening
Det må være muligt at få et system, der er en lille smule mere i trit med almindelig retspraksis, og med den forespørgsel, vi har stillet, prøver vi at få en mere generel debat, som kan tage højde for de meget mere omfattende problemer, der ligger i denne sag, end det, der kommer til udtryk ved denne lille, begrænsede lovforslagsændring.
Men vi støtter altså lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 1998-03-31:
Jeg skal takke for modtagelsen af lovforslaget, som jo er blevet modtaget lige så positivt én gang før, nemlig lige forud for valget.
Jeg skal alene benytte lejligheden til at sige tak til hr. Svend Erik Hovmand for de venlige ord og varsle, at jeg ligesom regeringen sammen med de øvrige EU-lande selvfølgelig vil arbejde intenst videre med at forøge presset på USA, sådan at vi kan få OECD-aftalen ratificeret også i USA.
Og dermed vil der, sådan som lovforslaget er udformet, være både en ret og en pligt for mig til at ophæve loven.
Så kan jeg endelig over for Tinget oplyse, at den godkendelse, der er nødvendig fra Europa-Kommissionen, og som forudsættes i lovforslagets bemærkninger, er modtaget, hvorfor loven vil kunne sættes i kraft, så snart den efter en forventelig vedtagelse i Folketinget er stadfæstet af dronningen.
Susanne Clemensen (CD), 1998-03-31:
Jeg skal gøre det ganske kort og sige, at CD varmt støtter lovforslaget.
De mennesker, der er på overgangsydelse, skal naturligvis have de samme betingelser som de personer, der er på efterløn.
Det er det ene element, men CD finder også, det er afgørende, at straffen for at bryde reglerne for at modtage overgangsydelse skal stå mål med overtrædelsens alvor.
Det mener vi er imødekommet med det forslag om overgangsregel, som vi her er blevet præsenteret for, selv om det selvfølgelig er synd, at vi først skulle have en sag som Fisker-Kajs, før der blev gjort noget ved problemet.
De mere tekniske regler vil vi gerne se på under
udvalgsarbejdet
Poul Andersen (S), 1998-03-31:
Forslaget er en genfremsættelse, og jeg skal bare gøre opmærksom på, at vi ikke har ændret opfattelse i Socialdemokratiet.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Pia Gjellerup (S), 1998-03-31:
Også her skal jeg takke for den positive modtagelse af forslaget.
Selv om der er en lille smule uenighed om, hvilken ramme forslaget indgår i, er alle enige om substansen, og det er dog absolut det væsentligste.
Jeg skal i forlængelse af flere ordføreres indlæg understrege, at jeg håber, at vi her har at gøre med en lov, som vi forhåbentlig aldrig vil skulle effektuere.
Formålet med EU's vedtagelse af forordningen var som bekendt at få lagt et fælles og stort politisk pres på USA og til en vis grad forhindre USA's anvendelse af sanktionslovene over for europæiske virksomheder og borgere.
Og dér må vi konstatere, at det indtil nu i hvert fald er lykkedes at hindre anvendelsen af USA's sanktionslovgivning med den eksterritoriale virkning, som strider mod folkeretten.
Det er væsentligt - sådan er det jo nogen gange for nu at vende tilbage til dette med rammen for vedtagelsen - at man i sådan nogle sammenhænge er flere til at lægge pres på en magt som USA.
Her tror jeg, at alle, som er enige i substansen, faktisk også må medgive, at hvis man vil have den substans til at blive til virkelighed, så er det godt, at der er andre - gerne mange andre og i dette tilfælde altså mange, mange europæiske lande - som over for hinanden har forpligtet sig til at udøve det samme pres på den samme måde og altså derved give reaktionen både en ensartethed og en effektivitet. Det har i hvert fald været ganske afgørende for regeringens handlemåde i forhold til forordningen, og substantielt når vi så forhåbentlig til, at det både for så vidt angår Danmark og for Europa lykkes at lægge det pres på USA.
Jørn Pedersen (S), 1998-03-31:
Her har vi et ganske fornuftigt forslag, der er afstedkommet af, at vi har ændret i de sociale love.
Det, der sker nu med indenrigsministerens forslag, er, at vi får harmoniseret reglerne, således at de regler, der træder i kraft pr. 1. august i de nye sociallove, også indføres i lov om folketingsvalg, valg til Europa-Parlamentet og folkeafstemninger.
Jeg synes, man ved denne lejlighed har fået en fornuftig lille detalje med.
Vi kommer jo til at opleve en gang imellem, at fristen for at anmode om lov til at brevstemme kan falde i en weekend, og nu får man mulighed for, hvis det er tilfældet, at køre weekenden over, så man kan vente frem til kl. 12.00 om mandagen.
Det varer jo ikke så længe, før vi får brug for den bestemmelse; folkeafstemningen den 28. maj
Derfor skal jeg anbefale og give tilsagn om, at vi vil være med til at give forslaget en meget hurtig behandling her i Folketinget og give det en meget hurtig udvalgsbehandling.
Bodil Thrane (V), 1998-03-31:
For en gangs skyld, var jeg lige ved at sige, kunne Socialdemokratiets ordførertale gøres til Venstres, for jeg vil sige, at lovforslaget her kan vi støtte.
Det indeholder nogle tekniske ændringer, der er affødt af, at anden lovgivning er ændret, og det synes vi selvfølgelig er meget fornuftigt.
Nøjagtig som hr. Jørn Pedersen sagde, er det praktisk, at hvis vi vælger andre afstemnings- og valgdage end tirsdage, skal vi ikke udelukke os fra at få de sidste brevstemmer ind, og derfor er denne tekniske ændring
naturligvis også praktisk og nødvendig.
Venstre vil gerne medvirke til, at vi får en hurtig udvalgsbehandling, så loven kan træde i kraft inden Amsterdamafstemningen; det skal vi gerne medvirke til.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-03-31:
Forslaget her ser ganske fornuftigt ud.
Det kan vi støtte, og vi kan give tilsagn om en hurtig udvalgsbehandling.
Villy Søvndal (SF), 1998-03-31:
Jeg synes heller ikke, det er nemt at holde en meget lang tale om dette forslag.
Jeg vil bare sige, at der er megen fornuft i, at vi retter loven til i forhold til den lovgivning, vi i øvrigt har ændret, og fastholder, at der kan brevstemmes på vores institutioner.
Vi støtter forslaget, og vi vil også gerne være med til at sikre en hurtig behandling.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-03-31:
Det kan gøres ganske kort: CD er for dette forslag, og vi er også med på, at vi skal have en hurtig udvalgsbehandling, så det træder i kraft hurtigst muligt.
Dorit Myltoft (RV), 1998-03-31:
Det Radikale Venstre kan støtte dette lovforslag, så der bliver overensstemmelse med anden lovgivning på det sociale område, og vi støtter også de muligheder, der er for brevstemmeafgivning.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-03-31:
Lovforslaget indeholder nogle ændringer for reglerne om valg, både til Folketinget, kommunalbestyrelser, amtsråd og Europa-Parlamentet.
Det gælder brevafstemningen.
Reglerne skal ændres, som vi alle sammen ved, pr. den 1. juli, og de vedrører afgivning af brevstemmer fra hjemmet.
Det er alt sammen ændringer, Fremskridtspartiet kan gå ind for, og vi vil stemme for forslaget.
Især en meddelelse, vi fik i dag, gør, at vi var helt sikre på at stemme ja.
Kommunernes Landsforening er nemlig blevet hørt, om de havde nogle bemærkninger til lovforslaget; det havde man ikke, og endnu vigtigere: Kommunernes Landsforening meddeler, at det ikke er noget, der medfører nogen økonomiske eller administrative konsekvenser, så derfor kan vi stemme for forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 1998-03-31:
Lovforslaget her betragter vi i Kristeligt Folkeparti som tekniske ændringer eller en harmonisering af lovgivningen i henhold til andre ændringer, der allerede er gennemført.
Fra Kristeligt Folkeparti kan vi derfor melde ud, at vi er positive over for lovforslaget, men samtidig vil vi påpege, at vi håber, at der bliver en ekstra god og grundig oplysning om de nye regler til de berørte brugergrupper.
Inger Bierbaum (S), 1998-03-31:
Dette lovforslag, som er en genfremsættelse af L 104 fra sidste folketingssamling, lægger op til en nødvendig ny struktur på arbejdsskadeområdet.
Enhver arbejdsskade eller erhvervssygdom burde kunne undgås.
De forvolder mange lidelser hos de mennesker, der rammes heraf, og siden Arbejdsskadeudvalgets betænkning fremkom i 1994 har hele problematikken været meget grundigt gennemdiskuteret. Som det foreligger nu, opfylder forslaget for Socialdemokratiet at se nogle væsentlige formål.
Vigtigst er det, at den nye struktur skaber et fornuftigt grundlag for en fremtidig indsats for forebyggelse af arbejdsskader. Vigtigt er det også for os, at lovforslaget sikrer
, at EU's tredje arbejdsskadedirektiv kan implementeres inden for den fastlagte tidsfrist, nemlig før den 1. januar 1999.
Hvis det ikke kan nås, vil det nemlig blive meget dyrt for virksomhederne her i landet. EU's direktiv umuliggør, at vi kan fastholde vores nuværende arbejdsskadeforsikringssystem i privat regi for så vidt angår udligningsordningen for erstatninger til erhvervssygdomme.
Derfor har regeringen valgt en model, hvor erhvervssygdomme og pludselige løfteskader udskilles fra privat forsikringsregi og i stedet tilknyttes en særlig sikringsordning.
Der oprettes en selvejende institution, Arbejdsmarkedets Erhvervssygdomssikring, og dette organ består af og styres af arbejdsmarkedets forskellige parter.
Modellen medfører en ændret måde at opkræve midlerne på, alt efter hvilken branche det drejer sig om.
Det er således fortsat arbejdsgiverne, der skal finansiere udgifterne til erhvervssygdomme og pludselige løfteskader gennem denne selvejende institution, som også benævnes AES, og Socialdemokratiet lægger vægt på, at arbejdsgiverne skal betale et differentieret bidrag, som fastsættes ud fra et produktionsmæssigt og risikomæssigt synspunkt, således at der opretholdes et økonomisk incitament for at begrænse risikoen for erhvervsskader. Med dette lovforslag sker der ingen ændringer i finansieringen af udgifter ved arbejdsulykker.
Forslaget indebærer heller ikke ændringer for den skadelidte, hverken hvad angår ret til erstatning eller klagemuligheder.
Og det er fortsat Arbejdsskadestyrelsen, der behandler alle typer af sager. Med håb om, at lovforslaget på længere sigt vil fremme den forebyggende indsats imod arbejdsskader, anbefaler Socialdemokratiet forslaget.
Erik Larsen (V), 1998-03-31:
Jeg kan henvise til, hvad Venstres ordfører sagde ved den forrige førstebehandling af det lovforslag, som nu er genfremsat.
Men jeg kan også tilføje, at der i den mellemliggende periode jo har været mulighed for en udvalgsbehandling, hvor der har været stillet en del spørgsmål, som i en lang række tilfælde har givet en afklaring af nogle af de tvivlsspørgsmål, som Venstre havde ved lovforslagets første fremsættelse her i Tinget.
Forslaget er jo en direkte konsekvens af et EF-direktiv.
Derudover er der jo både i selve lovforslagets opbygning og i den del, der ligger i Arbejdsministeriets regi, en stærk tilskyndelse til, at der også på arbejdsmiljø- og arbejdsskadeområdet kan blive en forstærket indsats.
Alt i alt vil jeg henvise til, hvad vi sagde ved den forrige førstebehandling, og vi kan støtte lovforslaget.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-03-31:
Det er egentlig et lidt spøjst forslag det her.
Vi skal stå her i Folketinget og vedtage en lov, som egentlig er dikteret af EU, og som går ud på at beskytte danske erhvervsinteresser mod amerikanske sanktioner.
Det kan vi jo så more os lidt over, og vi kan jo - som nogle af de tidligere ordførere, som har gjort deres hjemmearbejde ordentligt og kan henvise til alle mulige og umulige tekster og folkeretten - selvfølgelig begrunde det, men det er vel nemmest at sige, at vi er nødt til at beskytte danske erhvervsinteresser, uanset hvor spøjst det nu måtte være.
Christian H. Hansen (DF), 1998-03-31:
Det er ikke den store debat, dette lovforslag kan frembringe.
I Dansk Folkeparti ser vi dette forslag som en forbedring, fordi valgloven gøres mere fleksibel, og der tages hensyn til borgerne, når de skal brevstemme.
Men lad mig lige i samme åndedrag nævne, at Dansk Folkeparti samtidig ser dette lovforslag som en åbning for, at der også mere generelt bør ske en revurdering af valgloven.
Her vil jeg blot nævne en af Dansk Folkepartis mærkesager om, at udenlandske statsborgere ikke skal have stemmeret til amtsråds- og kommunalvalg, for som reglerne er i dag, kan vi risikere, at et større antal udenlandske statsborgere kommer til at bestemme lokalt i det danske samfund.
Det problem ser Dansk Folkeparti meget alvorligt på.
For at komme tilbage til det fremsatte forslag, kan vi gå ind for det, som det er lagt frem til behandling i dag.
Det kan Dansk Folkeparti kun støtte, idet vi ser forslaget som en forbedring af servicen over for borgerne, og derfor vil vi arbejde positivt for forslaget i udvalget.
Sonja Albrink (CD), 1998-03-31:
Jeg kan gøre det lige så kort som ved det sidste forslag.
Dette er jo også en genfremsættelse, så CD støtter alle initiativer i forslaget.
Gitte Seeberg (KF), 1998-03-31:
Lovforslaget er dels en genfremsættelse og har dels et nyt element i sig.
For så vidt angår den første del, nemlig genfremsættelsen, er vores holdning fortsat den samme, nemlig at vi støtter det.
Så er der spørgsmålet om blinde passagerer, og dér støtter Det Konservative Folkeparti også det forslag, som erhvervsministeren her er kommet med, men ligesom hr. Svend Heiselberg er vi naturligvis også interesserede i at se de høringssvar, som er afgivet.
Jette Gottlieb (EL), 1998-03-31:
Enhedslisten er selvfølgelig enig i, at man ikke skal acceptere USA's sanktions- og straffepolitik over for hverken Cuba, Libyen eller Iran.
Det kan vi være politisk imod
, men vi kan ikke forhindre, at USA fremlægger en sådan politik over for nationalt baserede selskaber m.m., men når USA går ud og leger international domstol og vil straffe andre landes selskaber, hvis de handler med Cuba og derigennem kommer til at handle med selskaber, som en gang i tidernes morgen har været amerikansk ejet, så går vi selvfølgelig imod det.
Nu er det jo en følgelovgivning i forhold til EU, som det drejer sig om.
Vi er enige i substansen i forslaget, som går ud på at sikre, at der ikke er nogen personer eller selskaber, som skal rammes af, at den amerikanske sanktionslovgivning udstrækkes til tredjelande.
For os er det vigtigt, at det er medlemsstaterne, der skal fastsætte de sanktioner, der skal pålægges i tilfælde af overtrædelse af relevante bestemmelser i forordningen, som der står.
Det vil vi holde os til, da vi principielt ikke er tilhængere af, at det er EU's Ministerråd, som skal fastlægge den danske holdning til sanktioner eller ej.
Sådan en lovgivning kunne lige så godt vedtages af de forskellige nationale parlamenter, uden at EU skulle blandes ind i det, men vi er da enige i substansen, og vi vil godt stemme for forslaget.
Christine Antorini (SF), 1998-03-31:
SF støttede ved førstebehandlingen før valget
regeringens forslag varmt, og det gør vi selvfølgelig også fortsat. Som noget nyt foreslås der nogle retningslinjer om behandling af blindpassagerer.
SF støtter, at der fastsættes regler i forlængelse af IMO's retningslinjer, dels ved at styrke forebyggelsen af, at blindpassagerer kommer om bord, dels ved at behandle blindpassagerer på en human og forsvarlig måde, hvis de opdages om bord, så det er uden risiko for deres sikkerhed og sundhed - og også med mulighed for straf ved overtrædelse af dette, så vi ikke oplever flere af de helt uacceptable historier, der har været gennem den senere tid om blindpassagerer, der er blevet smidt i havet m.v.
Den sidste del af det her forslag vedrørende sanktioner over for rederne er i øvrigt et spørgsmål, som vi vil tage op under udvalgsarbejdet for at se på, hvad der sker, og hvilke sanktioner der vil være over for rederne, når de kommer i havn med blindpassagerer.
Egil Møller (DF), 1998-03-31:
Lovforslaget indeholder en forbedring af sikkerheden om bord på skibe, endnu en forbedring af havmiljøet samt bestemmelser om håndteringen af de nævnte blinde passagerer om bord på skibene.
Det er derfor en ganske naturlig sag for Dansk Folkeparti at støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-03-31:
En international kode for sikker skibsdrift og forebyggelse af forurening
lyder godt og rigtigt.
Det er vigtigt at vise i handling, at vi i Danmark er interesserede i at gennemføre
denne kode til tiden, og så kan vi håbe på, og det gør vi i Det Radikale Venstre, at så mange som muligt senere hen vil overholde denne ISM-kode.
Retningslinjer for behandling af blindpassagerer er også fornuftigt.
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 1998-03-31:
Enhedslisten kan støtte den oprindeligt fremsatte del af lovforslaget, som vi støttede den sidst, selv om det er EU, der er afsenderen.
Med hensyn til blindpassagerer er vi en lille smule forbeholdne, fordi vi undrer os over, at der står, at erhvervsministeren kan fastsætte regler for behandling af blinde passagerer.
Hvorfor står der ikke vil fastsætte regler?
Og hvorfor er IMO-retningslinjerne ikke nævnt i bemærkningerne?
Er det de retningslinjer, ministeren agter at følge?
Jeg vil gøre opmærksom på, at erhvervsministeren i forrige samling som svar på spørgsmål nr. S 911 fra Enhedslisten har lovet, at man ville fremsætte noget sådant.
Vi fik faktisk lovning på et lovforslag
allerede til efteråret.
Kan vi stadig regne med, at der kommer sådan et?
Men vi støtter forslaget, som det er,
og så vil vi se, hvad der ligger af forslag til retningslinjer fra ministeren, inden vi tager stilling til den anden halvdel af forslaget.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-03-31:
Fremskridtspartiet har tidligere støttet forslaget, og det gør vi fortsat.
Når det drejer sig om blindpassagererne, så har vi det som andre ordførere.
Vi vil godt se de høringssvar, se, hvad der står i dem, og så vil vi tage stilling til det ved tredje behandling.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-03-31:
Jeg må indrømme, at vi ikke har haft megen tid til at se på forslaget, men det lader jo til, at man fra de andre partiers side går ind for forslaget, så det tænker jeg også vi kan.
Der er sådan et par pudsigheder ved forslaget, og det er det med, at man kan tilbageholde skibe i havnene på grund af manglende sikkerhed, men hvis man får for mange skibe i havnen, så kan man godt sende dem ud, og man kan oven i købet forhindre dem i at anløbe en anden EU-havn.
De kan altså med andre ord simpelt hen sejle deres egen sø, og det er vel ikke særlig sikkert.
Med hensyn til de blinde passagerer så ser vi også frem
til, at de får bedre vilkår, for jeg formoder, at det ikke er en legalisering af at smide dem over bord, som der har været praksis for, kan jeg forstå.
Men det ser vi frem til at høre mere om.
Svend Heiselberg (V), 1998-03-31:
Venstre kan støtte lovforslaget, og det har vi også tidligere givet udtryk for.
Der er kommet noget nyt ind i lovforslaget vedrørende blinde passagerer, og jeg kan forstå, at erhvervets udøvere, Søfartsstyrelsen m.fl. har givet tilslutning til de regler, som man påtænker der skal udstedes, og så er det sådan, at jeg i al stilhed vil spørge, om det er sådan, at Folketinget også må blive bekendt med de regler, og hvad de indeholder.
Claus Larsen-Jensen (S), 1998-03-31:
At et land vedtager en sanktionslovgivning mod andre lande omfattende aktiviteter, som landets egne borgere og virksomheder forestår, er et lands egen sag.
Men når denne lovgivning samtidig medfører en eksterritorial lovgivning, der kan medføre straffeforanstaltninger mod de aktiviteter, som tredjelands virksomheder og borgere i andre dele af verden forestår, blandt andet EU-landenes virksomheder og borgere, så er det uacceptabelt og grundlæggende i strid med folkeretten.
USA's Helms-Burton-lov lægger i virkeligheden op til, at USA udstrækker sin lovgivning til at være globalt gældende.
Det er naturligvis ikke acceptabelt, og derfor er det også rigtigt, at Danmark sammen med de øvrige EU-lande klart siger fra over for Helms-Burton-loven. Dette sikres gennem Rådets forordning, og med lovforslag nr. L 26 tilvejebringer vi fra dansk side det nødvendige lovgivningsgrundlag til realisering af forordningen, så danske virksomheder og indbyggere forpligtes til ikke at efterleve den amerikanske sanktionslovgivning.
Det er samtidig et signal om at lave et politisk pres til en forhandlingsløsning mellem EU og USA.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet anbefale lovforslag nr. L 26 til vedtagelse.
Svend Erik Hovmand (V), 1998-03-31:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi langt foretrækker internationalt orienterede aktioner i stedet for disse eksterritoriale aktioner, som der lægges op til i Helms-Burton-loven.
Det er jo i virkeligheden en trist affære, men vi står selvsagt bag dette initiativ fra regeringens side, sådan som vi også har gjort det i Europaudvalget.
Det er det, der er brug for i denne her sag, og vi ønsker ministeren held og lykke med den opgave, som selvsagt er overordentlig svær.
Det er nu tredje gang - tror jeg - at den amerikanske præsident har udsat ikrafttrædelsen af denne lovgivning, og man må nok sige, at der i høj grad er brug for, at man taler sammen også på tværs af Atlanten i dette spørgsmål.
Gitte Seeberg (KF), 1998-03-31:
På vegne af den Konservative ordfører, fru Pernille Sams, skal jeg blot meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Christine Antorini (SF), 1998-03-31:
Forslaget drejer sig om at skabe det nødvendige retsgrundlag for at neutralisere USA's lovgivning om boykot af Cuba, Libyen og Iran.
Den amerikanske lovgivning er af flere grunde problematisk, ikke mindst fordi den er i strid med folkeretten.
Som modtræk har man i EF vedtaget en rådsforordning, som gør det ulovligt at overholde retsafgørelser truffet i USA.
Loven indgår derfor som en del af spillet mellem EU og USA om at få stoppet den amerikanske lovgivning i det mindste i forhold til EU-lande.
SF støtter lovforslaget, fordi det nuværende retsgrundlag ikke kan bruges.
Fordelen ved denne fremgangsmåde er også, at man kan ophæve bestemmelserne igen, hvis det lykkes at få en aftale mellem USA og EU.
Egil Møller (DF), 1998-03-31:
Dette lovforslag er fremkommet på baggrund af Rådets forordning nr. 2271 af 22. november 1996.
I Dansk Folkeparti konstaterer vi atter en gang, at EU blander sig i lovgivning her i landet, som ikke tilkommer EU.
Da sanktionslovgivningen kan få virkning for danske interesser i forbindelse med handel og investeringer i de nævnte lande, så søger lovgivningen her at begrænse skaderne af dette.
Uanset at vi i Dansk Folkeparti har forståelse for den amerikanske lovgivning på dette område, må vi i sagens natur beskytte danske interesser.
Vi støtter derfor lovforslaget.