runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-25:
Jeg synes i lighed med andre ordførere, at hr. Jacob Buksti maler et meget rosenrødt billede af regeringens vilje til forhandling.
Men jeg må sige, at vi i Kristeligt Folkeparti vurderer, at regeringen i flere tilfælde har leveret et meget dårligt stykke politisk håndværk.
Det gælder for pinsepakken, hvor regeringen på forhånd reelt havde indledt drøftelser med venstrefløjen, og det gælder også for udlændingepakken, hvor vi mener, regeringen har smølet med at skabe et bredt grundlag, som kunne være robust, også parlamentarisk.
Hvis man sammenfatter det, kan man sige, at regeringen på disse punkter ikke har leveret et bedre politisk håndværk, end hvad der svarer til det danske spil på fodboldbanerne i Frankrig.
Men vi må selvfølgelig konstatere, at regeringen stadig væk er på banen, lige så vel som fodboldlandsholdet kvalificerede sig til næste runde.
Derfor vil jeg spørge hr. Jacob Buksti, om man alligevel ikke her, hvor vi skal gøre op ved afslutningsdebatten, må indrømme, at der kunne være gjort mere for også at sikre et bredere samarbejde.
Jacob Buksti (S), 1998-06-25:
Til hr. Keld Albrechtsen: Folkeafstemningen er altså overstået.
Det er jeg godt nok ked af at meddele, men vi var nogle, der var henne og stemme den 28. maj.
Det, jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen er, at hr. Keld Albrechtsen får en folkeafstemning, når det er sådan, at der er tale om suverænitetsafgivelse.
Det, som forvirrer hr. Keld Albrechtsen, er, at hr. Keld Albrecthsen opfatter enhver form for udvikling af EU-samarbejdet som mere Union, men det behøver det altså ikke nødvendigvis at være.
Til hr. Kim Behnke: Hvis nu hr. Kim Behnke læser lidt videre i sine tal, vil hr. Kim Behnke kunne se, at af de samme tal fremgår det, at boliginvesteringerne er steget.
Det vil sige, at præcis det, som er angrebspunktet med pinsepakken, nemlig den overophedede økonomi, flaskehalse osv., er angivet med de seneste tal.
Hr. Christian H. Hansen er jeg sådan set ked af at måtte meddele, at netop i går blev der bevilget 260 mio. kr. til ældreområder som led i en aftale fra sidste år mellem SF og regeringen.
260 mio. kr. blev der bevilget, så det burde være svar på det.
Og endelig til hr. Peter Duetoft: Vi anerkender jo klart, at CD måtte melde fra.
Jeg har forstået, at det foregik på en forholdsvis fredsommelig og urban måde, som det jo altid foregår med CD.
Vi var godt klar over, at det ikke var CD's, skal vi sige kerneområder, som vi var inde at røre ved, men det er altså ikke rigtigt at sige, at der ikke var forhandlingsvilje.
Vi lagde bare et klart tilbud frem over for Venstre og De Konservative, men det er jo klart, at vi havde en retning.
Vi var i reelle forhandlinger, men man afslog.
Nu kan man jo læse i avisen, hvad det gik ud på, fordi skatteministeren har været så frimodig at sige det, så det skal jeg lade være med at sige, men der var reelle forhandlinger, og man ville ikke, fordi man sad og ventede.
Man troede ikke, at det var muligt at lave en aftale til anden side.
Derfor sad man og ventede på, at vi skulle komme og bede om godt vejr, og derfor kom man aldrig frem på banen.
Det kan man da beklage, og især hvis man er hr. Peter Duetoft, og så mener jeg også, man bør beklage det.
Men der var ikke vilje.
Vi var åbne, men det var den anden side ikke.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Der var et afsnit, som hr. Buksti formentlig har glemt, måske har glemt med vilje.
for den ældre generation
Der var ingen ord om det i hr. Bukstis tale.
Jeg vil gerne spørge hr. Buksti, specielt i anledning af de udtalelser, som formanden for Kommunernes Landsforening, hr. Anker Boye, har fremsat i Jyllands-Posten den 29. april: Der bliver ingen serviceforbedringer på ældreområdet, der bliver øget brugerbetaling for hjemmehjælpen. Vil hr. Buksti her fra talerstolen forklare, om Socialdemokratiet og regeringen går ind for de tanker, hr. Boye her giver udtryk for, og om det er lovligt overhovedet at gennemføre brugerbetaling på hjemmehjælpsområdet med den gældende lov?
Peter Duetoft (CD), 1998-06-25:
Man var jo rørt til tårer, da man hørte hr. Bukstis udtalelser om samarbejde.
Det blev jo fremstillet af hr. Buksti, som om regeringen åh, så samarbejdsvilligt lagde pinsepakken frem, men det var alle de andre partier, specielt de borgerlige, der var så slemme, så slemme. Jeg vil godt sige til hr. Buksti, at sådan var vores opfattelse ikke.
Der var overhovedet ingen vilje i regeringen til på det mindste punkt at ændre noget i den dagsorden, man havde lagt frem.
Det konstaterede vi ved to møder, og derefter konstaterede CD, at vi godt kunne forlade forhandlingerne, for regeringen havde åbenbart ingen idé om, at den kunne indgå nogle kompromiser.
Der var intet, der talte for, at den ønskede et bredt samarbejde, som alle ordene ellers lyder om her i dag.
Det eneste positive, der næsten er at sige om pinsepakken,
er, at nu kan man da se, hvorfor det var en god idé, at CD var medlem af regeringen i nogle år, for så forhindrede man åbenbart Socialdemokratiet i at gennemføre nogle ting, som man nu med glæde gør sammen med venstrefløjen.
Men hr. Buksti skal lade være med at føre den myte frem, at der i de forhandlinger var tale om det store samarbejde
med regeringspartier osv.
Det var benhårdt, og man ønskede ikke at rykke sig en tøddel.
Kim Behnke (FP), 1998-06-25:
Mod dumhed kæmper selv guder forgæves.
Jeg vil alligevel forsøge at kæmpe lidt mod hr. Buksti.
Jeg kan forstå, at vi under debatten om pinsepakken i går mødte det synspunkt, at det stadig væk var nødvendigt med pinsepakken, fordi det danske privatforbrug var løbet løbsk.
Men efter debatten i går, efter at hr. Buksti også har haft mulighed for at sætte sig ind i de tal, der er kommet fra Danmarks Statistik, så er det simpelt hen at tale mod bedre vidende, når hr. Buksti står i dag og gentager det propagandasynspunkt, det fejlsynspunkt, som man fra regeringen udsendte i begyndelsen af juni, nemlig påstanden om, at det private forbrug bliver ved med at stige.
Den 23. juni fik vi at vide, at bilsalget i første kvartal var faldet med 22 pct.
Nu har Danmarks Statistik, som jo ikke er en part i sagen, men må siges at være rimelig neutral, dokumenteret: Det private forbrug er faldet i første kvartal af 1998.
Mit spørgsmål er til hr. Buksti: Hvorfor var pinsepakken så nødvendig, når hele grundlaget for pinsepakken viser sig at være forkert?
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-25:
Vi har indtil nu hørt et par rosenrøde taler heroppefra.
Vi har også set et hæfte på 45 sider, som opregner regeringens resultater.
Læsetidsmæssigt er jeg glad for, at der ikke er lavet en bog om regeringens manglende resultater.
En aktiv debat om ældrevelfærd - regeringen var jo god til at lave en debat om dyrevelfærd - skulle gerne ende med noget mere konstruktivt end bare spørgsmål om aircondition og legetøj.
Jeg vil gerne spørge regeringen: Hvornår begynder regeringen at tage de ældres problemer alvorligt?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-06-25:
Hr. Jacob Buksti brugte en del af sin taletid på at forsvare og begrunde, hvorfor regeringen gennemførte sin politik med et snævert flertal.
Jeg vil gerne spørge, om det var en slags profilerklæring fra regeringens side.
Jeg vil også henvise til, hvad hr. Jens Peter Vernersen sagde, da vi drøftede pinsepakken den 4. juni, hvor han understregede, at den skattejustering, der er lagt frem, også har betydning for de kommende finanslovforhandlinger.
Derfor vil jeg gerne høre, om den socialdemokratiske ordfører vil sige lidt om den fremtidige linje.
Er det det snæverst mulige flertal, der nu skal bruges konsekvent?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-25:
Og umiddelbart efter afstemningen - i dagene efter, at 45 pct. af befolkningen havde stemt nej til Amsterdamtraktaten - udtalte Socialdemokratiet og statsministeren blandt andet, at nu skulle skeen tages i den anden hånd, nu skulle man komme det store nejmindretal i møde med nogle konkrete initiativer, der gjorde, at de kunne se, at de også var blevet taget med i tankerne.
Hvordan vil Socialdemokratiet sikre, at de løfter, der blev givet befolkningen og de 45 pct., der stemte nej til Amsterdamtraktaten, også føres ud i livet?
Hvad er det for nogle løfter mere konkret?
Åbenhed, nærhedsprincip
- hvordan vil det blive udmøntet konkret?
Vi venter stadig, som vi gør det på så mange andre af de løfter, som Socialdemokraterne har stanget ud gennem det seneste års tid.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-25:
Jeg må først gratulere hr. Jacob Buksti med hans selverkendelse, for det var rigtigt, som hr. Buksti indledte med at sige: at befolkningen kan trøste sig med, at i hvert fald i de næste tre måneder sker der ikke de store ulykker herindefra.
Det synes jeg egentlig var det mest rigtige, hr. Jacob Buksti sagde, og det kan egentlig undre mig, at den første taler efter hr. Buksti var hr. Frank Aaen, for jeg troede, han var en af regeringens venner, men jeg ved ikke, om han allerede er kommet i opposition, men sådan er dét.
Men må jeg så udfritte hr. Jacob Buksti lidt nærmere om de løfter, der rent faktisk blev givet inden folketingsvalget af førende regeringsmedlemmer.
Og jeg tror, økonomiministeren, fru Marianne Jelved, var en af de første, der sagde, at der ikke ville ske nogen økonomiske indgreb.
Men hvad skete der straks efter valget?
Og det er blot ét af de svar, som jeg ikke synes vi fik i hr. Bukstis første ordførertale.
Er det ikke løftebrud?
Egil Møller (DF), 1998-06-25:
Folketinget er i dag blevet præsenteret for to festtaler, først en fra statsministeren og senere en fra den politiske ordfører.
Der blev sagt så mange rosende ord om, hvordan vilkårene er i Danmark.
Bl.a. nævnte man, at der var gode, og at der i hvert fald skulle skabes bedre vilkår for de ældre.
Det lyder jo meget godt.
Så vil jeg gerne bede hr. Jacob Buksti bekræfte, at der er et misforhold mellem statsministerens udtalelser om, at selvfølgelig skal de ældre have den hjemmehjælp, som de har behov for og krav på, og så det faktum, at selv socialdemokratiske borgmestre ikke lever op til det.
Befolkningen bliver jævnlig præsenteret for eksempler
på, at de ældre i forhold til de arbejdsduelige og ikke mindst de mange nye danske statsborgere af udenlandsk oprindelse bliver ladt i stikken.
I Dansk Folkeparti forstår vi ikke regeringens nedprioritering af de ældres vilkår.
De har været med til at bygge vores nuværende moderne samfund op.
Det er en skændsel, det kan vi ikke være bekendt.
Margrete Auken (SF), 1998-06-26:
Nej, men så siger jeg det på en anden måde.
Men vi må faktisk fortælle ham, at der er nogle af os, der kører med tog endnu.
Der er også nogle af Venstres og De Konservatives vælgere, tror jeg, der kører med tog.
Og der er det altså ikke lige meget, hvad det er for nogle ruter, man gør hvad ved.
Svend Heiselberg (V), 1998-06-26:
Vi er og har været i gang med arbejdet, men ministeren har foretrukket at samarbejde med SF, og det vil vi ikke være med til, for når vi har skaffet pengene - og pengene hentes fra Banestyrelsen -
så kan det ikke være rimeligt, at man bagefter skal gå hen og disponere over pengene sammen med SF uden at ville spørge os.
Ministeren må forstå, at sådan kan vi ikke samarbejde, og sådan vil vi ikke samarbejde.
Sådan er det nemlig foregået.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-06-26:
- det er fuldstændig proportionsforværring, det, som SF her kommer med, fuldstændig, og fuldstændig forkert. K og V har sammen med Socialdemokratiet løftet alle store trafikinvesteringer i det her land de sidste 100 år, alle store trafikinvesteringer inklusive toginvesteringerne.
Det var K og V og regeringen og CD, der løftede 6 til 8 mia. kr. for den nødvendige sporudvidelse fra Ringsted til København, fordi det er vigtigt, at man får en bedre infrastruktur på det kollektive område og på togområdet.
Og K og V har skaffet alle pengene til det hver eneste gang.
Det har SF ikke været med til.
Vi vil godt gøre noget for togpassagererne, men her drejer det sig jo altså om dårlig kommunikation fra trafikministerens side - det må hun påtage sig - og vi vil godt være med til at løfte, det har vi sagt, så derfor er det proportionsforværring fra SF's side det her.
Margrete Auken (SF), 1998-06-26:
Jeg synes, hr. Brian Mikkelsen skulle tage og interessere sig for togpassagererne - togpassagererne - og ikke for, hvem der måtte have løftet hvad hvor henne.
Der er også kommet ting til DSB indimellem, og det har vi da været glade for, men vi har da ikke været særlig glade for, at man ikke har prioriteret de steder, hvor de store belastninger var.
Og vi havde da taget det som en selvfølge, at hr. Brian Mikkelsen havde kræfter og indflydelse og position nok i denne her trafikpolitik, som han har løftet og løftet og løftet, til at kunne sige til hr. Heiselberg, at det handler altså ikke om, hvem der er blevet fornærmet, det handler ikke om, hvem der har følt sig trådt på, og som på en eller anden måde synes, at hans pondus er blevet lidt anfægtet af, at der er blevet snakket med andre end med ham.
Det handler om
togpassagererne.
Det er sommerarbejde, det er ikke noget, vi kan vente med til jul, så bliver det først om et år.
Og så kan hr. Brian Mikkelsen og hr. Svend Heiselberg hilse hr. Hovmands vælgere og sige: Det er sådan, vi laver trafikpolitik, når det virkelig er de ansvarlige, der kører det her område.
Poul Andersen (S), 1998-06-26:
Det er jo rigtigt, hvad fru Margrete Auken har fat i her.
Kan det virkelig være rigtigt, at fordi man er lidt utilfreds med den måde, nogle ting har kørt på, skal det gå ud over pendlerne mellem København og Roskilde, og at vi ikke kan få løftet denne store opgave, så vi kan få flere tog igennem?
Det kan ikke være rigtigt.
Det må være en misforståelse.
Jeg kan ikke lade være: Er der nu andre ting med i det spil fra de partier, der har fremsat dette forslag?
Margrete Auken (SF), 1998-06-26:
Jeg må ligesom have nogle omveje, hvor hr. Arne Melchior kan følge med på sporet.
De virkelige damer bruger deres egen taktik og kan sørge for ikke at komme i vanskeligheder.
De situationer kan virkelige damer komme i, for at de ikke skal komme i vanskeligheder, og så kan de få sagt ja på en sådan måde, at alle, der skal være glade, bliver glade, og de andre er det lige meget med. Det er sådan nogenlunde, hvad der er lykkedes her.
Vi har fået tilkendegivet noget, jeg faktisk siger ja til, nemlig at den rute er vigtig.
Og så har vi sagt, at det altså skal foregå på betingelser, så vi bagefter kan være os selv bekendt.
Vi ikke er kommet galt af sted, og det er også det, virkelige damer skal sikre sig: at de ikke kommer galt af sted.
Det er en anelse raffineret, det er ikke et niveau, jeg vil udsætte hr. Heiselberg for, men jeg tror, at hr. Melchior
kan forstå det.
Arne Melchior (CD), 1998-06-26:
Jeg har ikke talt om andet!
Det benægter jeg ikke.
Jeg ved det bare ikke, og fru Margrete Auken ved det heller ikke.
Henrik Svane (RV), 1998-06-26:
Da den radikale ordfører ikke kan være i salen, har jeg lovet at læse følgende op.
Men inden vil jeg godt lige give 9/9 i det kunstneriske udtryk for den forrige talers præstation.
Det er ganske utroligt, at et flertal i Folketinget vil stemme denne sag igennem.
V og K var for snart 3 år siden med til at nedlægge ruten, og nu vil man altså genoplive den uden at vente på hele den stribe af oplysninger, der nødvendigvis skal fremskaffes, før man kan lukke den op igen.
Vi har forståelse for, at mange gerne ser ruten åbnet.
Vi var heller ikke begejstrede, da den blev lukket.
Men var det ikke en god idé at se på sammenhængen mellem økonomi, miljø, tyskernes ønsker osv., før man skred til værket?
Hvad har partiet Venstre egentlig tænkt sig?
Hvor mange IC3-tog skal der tages ud af drift for at køre til Berlin?
Eller har Venstre tænkt sig at sætte de gamle røde dieseltog ind på ruten eller hvad?
Beslutningsforslaget på tre linjer og de meget sparsomme og intetsigende bemærkninger rummer jo ikke mange oplysninger
Det vil de sikkert tage sig godt betalt for.
Nej, det er i alle måder et populistisk forslag, som Det Radikale Venstre ikke kan støtte, og det er ufatteligt for os, at de partier, der driver det her, ikke kunne godtage ministerens forslag til beretning, så udvalget havde et ordentligt grundlag at beslutte sig på i stedet for de sølle tre linjer, hr. Svend Erik Hovmand disker op med.
Margrete Auken (SF), 1998-06-26:
Jeg vil først lige sige til orientering om debatten, at det her jo drejer sig om trafikpolitiske prioriteringer, og da det oven i købet er inden for en rute, der hænger sammen, altså København og så hele vejen ned, hvor det er dette stykke, hvor Venstre så synes, at nu er de blevet så fornærmede, så de er skingrende ligeglade med, hvordan passagererne har det, og hvordan pendlerne har det, bare fordi Venstre er blevet fornærmede, så kan det være fuldstændig ét med resten.
Derfor kan vi først måske til næste sommer komme til at gøre noget ved de dér problemer.
Det er Venstres klare politik.
Og så kommer det oven i det her, og det er også i modsætning til, hvad hr. Brian Mikkelsen har været med til at skrive - én ting er så, hvad han siger nu, det er jo fint nok - men han har været med til at skrive, for dér har Venstre og De Konservative ikke tilsluttet sig SF's betænkningsbidrag, men udtrykkeligt sagt i udvalget, at de ikke ville, og har sagt: Det her skal køres igennem.
Og derfor hænger det altså sammen.
Hvad er det, der foregår i knoppen på Venstre og De Konservative, når de laver trafikpolitik?
Intet andet, end at bare de får deres motorveje og deres lufthavne, så kan det dér med togpassagererne være lige præcis ..., hvor det er sådan lidt, som vinden blæser, og hvem der nu er blevet sure på hvem, fordi Venstre og De Konservative - nogle af jer i hvert fald - er ligeglade, I kunne ikke drømme om at køre med toget .....
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-06-26:
Nu vil jeg ikke deltage i den generelle debat, men holde mig til det beslutningsforslag, vi skal stemme om i dag.
Jeg sagde på Fremskridtspartiets vegne allerede under førstebehandlingen, at vi ikke kunne være med til at genåbne en rute, der var underskudsgivende for det pågældende selskab, der skal køre dér, og hvor der ikke er et passagergrundlag, der er stort nok.
Men omvendt, hvis der kommer sådanne undersøgelser, der viser, at der er passagergrundlag nok, og at det ikke er en underskudsgivende rute, ja, så har vi selvfølgelig ikke noget imod, at sådan en rute bliver åbnet.
Jeg kan se på det betænkningsbidrag, SF er kommet med, at de faktisk nu er blevet enige med Fremskridtspartiet i, at man ikke skal åbne sådan en underskudsgivende rute eller i det hele taget sådan en rute, før man ved, om der er et passagerunderlag, og i det mindste ved, hvad det koster.
Det er da et skridt i den rigtige retning, men stemme for forslaget, som det ligger her i dag, kan vi ikke.
Nu fik jeg et telegram ind ad døren her fra Ritzaus Bureau klokken halvni, hvor de tyske jernbaner ikke vil være med til at genoprette en togforbindelse mellem København og Berlin via Gedser.
Som begrundelse derfor skriver de: »Da DSB i 1995 indstillede kørslen til Berlin via Gedser gav ruten et årligt underskud på 20 millioner kroner.«
Og sidst, men ikke mindst: »I øvrigt er der en udmærket kollektiv trafikbetjening på ruten, da flere busselskaber med succes kører ekspresbusser mellem København og Berlin.«
Som sagt, vi kan ikke stemme for det beslutningsforslag, der foreligger i dag, men hvis det en dag vil vise sig, at der kommer et passagerunderlag, og vi på forhånd kender de økonomiske konsekvenser, er vi velvillige over for at se på det.
Margrete Auken (SF), 1998-06-26:
Jeg ved ikke, om hr. Melchior er vant til at omgås rigtige damer, men se, rigtige damer kan godt finde ud af at sige ja på en sådan måde, at det ingen følger får.
Det kræver lidt mere snedighed, end jeg kan forstå hr. Heiselberg, sludder men altså også hr. Heiselberg, men det var sådan på det lidt mere ambitiøse plan ...
Brian Mikkelsen (KF), 1998-06-26:
Det er jo svært at blande sig i denne diskussion, men jeg kan se, at trafikministeren i hvert fald har et pædagogisk problem, for der er flertal for, at man får de akutte forbedringer igennem, men trafikministeren har ikke formidlet det samarbejde, der skal til, lader det til.
Nu handler denne diskussion jo om noget helt andet, kan man sige: Gedser-Berlinruten.
Dér har vi fra konservativ side tilkendegivet, at vi vil være interesseret i at gøre, hvad der kan gøres for at få etableret den rute.
Aksen mellem København og Berlin er vigtig.
Det er et løft for den kollektive infrastruktur.
Men vi vil ikke - og det er det signal, som vi har givet, for øvrigt sammen med Venstre - vi vil ikke gøre det for enhver pris.
Hvis det viser sig, at tyskerne ikke vil være med, hvis det viser sig, at det er fuldstændig urentabelt, så laver vi selvfølgelig ikke den rute. Men det må være muligt at lave en mere sober undersøgelse af det og prøve at stile hen imod, at man får etableret den rute.
Men vi er altså ikke med for enhver pris.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-06-26:
Jeg er medforslagsstiller til det her forslag, og når min holdning ikke er tilkendegivet i betænkningen, er det af den enkle grund, at jeg kun er stedfortræder i udvalget, så det lader sig ikke gøre.
Jeg er stadig væk helt sikker på, at det er en god idé, men jeg medgiver da gerne - og det er sandsynligvis, fordi jeg er så uerfaren, at jeg kommer med den slags indrømmelser - at beslutningsforslaget var for tyndt. Der burde have været nogle flere betingelser med, og derfor vil jeg sige, at jeg fuldt ud kan tilslutte mig de betingelser, som mindretallet, Socialistisk Folkeparti, skriver.
Selvfølgelig skal der foretages fornuftige undersøgelser, inden vi går ind i det.
Men til gengæld er jeg ikke i tvivl om, at projektet er fornuftigt.
Og alternativet til at tage med det her tog er jo ikke at sætte sig i en bus, men at sætte sig i et fly, og de partier, som er imod den forbindelse, plejer faktisk at være vældig interesserede i at få folk over i et tog i stedet for at få dem på et fly.
Så jeg kan slet ikke forstå den opposition, der er imod det.
Det kan kun være, fordi vi har lavet beslutningsforslaget for dårligt, og det medgiver jeg gerne at jeg har et medansvar for, men vi skal se at komme videre med det her på en fornuftig måde.
Ole Stavad (S), 1998-06-26:
Jeg har ikke taget ordet her for at genoptage debatterne, som vi har haft de foregående dage, men jeg synes, at jeg her under det sidste forslag, vi har i den samlede pakke, godt vil rette en tak til ikke mindst Folketingets Skatteudvalg.
Og jeg mener, at det er lykkedes os på tværs af uenighederne at løse den på en måde, som begge sider af Folketinget kan være bekendt.
Jeg synes, der er grund til at takke Folketinget helt bredt for den måde, man har håndteret det på.
Så vil jeg godt yderligere oplyse, at på samme måde, som vi gjorde det i 1993, hvor vi jo også havde en større skattepakke med den skattereform, vi lavede dengang, og hvor jeg nedsatte en følgegruppe, som har fulgt udviklingen på området, på samme måde agter jeg også her at lave en følgegruppe på skatteområdet, som følger, om der er problemer.
Vi ved jo af erfaring, at når man gennemfører så omfattende lovgivning, som tilfældet er her, er det klogt at være meget opmærksom på fejl og uhensigtsmæssigheder, som der bør tages fat på; for jeg er sikker på, at det sker.
Jeg nedsætter omgående en sådan følgegruppe, hvor vi også inviterer repræsentanter uden for centraladministrationen til at deltage.
Tilsvarende vil det ske på pensionsområdet, for hvis vi skal bruge ordet reform, er det vel på pensionsbeskatningsområdet, vi med rette kan sige, at vi laver en reform.
Også her vil jeg nedsætte en følgegruppe, hvor vi inviterer interessenterne til at følge op, om der skulle være uhensigtsmæssigheder, om der skulle være fejl, og så vil vi omgående møde op i Folketinget med dem også, for vi ved af erfaring, at det kan ske, også uanset hvor grundigt forarbejdet er.
at de, der har fulgt Skatteministeriets Departement og andre, der har været engageret i den her opgave, tror jeg - og med rette - kan konkludere, at man finder næppe nogen privat virksomhed, hvor man kan finde sammenligning med den indsats, der er gjort dér.
Det synes jeg også man godt kan notere her ved vedtagelsen af den samlede lovpakke.