runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Hr. Villy Søvndal var tidligere inde på det her med, hvor man havde fundet pengene til den halve milliard.
Jeg tror ikke, det er forbigået nogens opmærksomhed her i Folketinget, hvordan sammenhængen var med, hvor man fandt penge til hvad. Jeg holder ikke med hr. Villy Søvndal i det der syn, han giver af det generelle billede.
Jeg har forklaret, at vi mener, der er nogle skævheder, som bør rettes op, men ikke det generelle billede.
Der er der en vækst - man kan tale om, at den er beskeden - og det er hr. Villy Søvndal, der er på retræte, som har et billede, der krakelerer.
Han var først ude med, at det var de værste nedskæringer i 20 år, og har så selvfølgelig, efter han har kunnet se det samlede billede, måtte revurdere sit synspunkt. Hr. Anders Samuelsen er lige præcis inde på det, jeg jo også var inde på i mit ordførerindlæg omkring det her med, om man meget præcist skal regulere kommunerne, eller om man skal give ret til selvforvaltning og selvstyre, og det er dilemmaet.
Vi har nu faktisk prøvet med den halve milliard at give dem over til kommunerne med frihed til at forvalte dem.
Vi synes ikke, de har gjort det særlig godt, efter hvad de selv siger.
Nu må vi så se, hvordan det samlede billede er, når vi får opgørelsen over, hvordan de rent faktisk er blevet brugt.
Men meldingerne indtil nu er da ikke alene opløftende, og vi tager så fat på at diskutere: Bør vi så næste gang, vi skal lave noget lignende, sikre, at de meget mere målrettet går til det, der er formålet?
Så til fru Jette Bergenholz Bautrup, som siger det her med daghøjskolerne.
Det er jo flyttet over som kommunalt område, og det er endda lavet på den måde, at de ældre kan gives øget tilskud, så de får mindre brugerbetaling.
Jeg har lidt på fornemmelsen, at fru Jette Bergenholz Bautrup i virkeligheden sammenblander to forskellige ting, når hun nævner det her med de 900 kr. pr. fag.
Så til fru Pia Gjellerup, som synes, det er forfærdelig synd, at jeg synes, det er forfærdeligt at sejle.
Det er jo ikke forfærdeligt, hvis man er sømand.
Men det kan godt være forfærdeligt, hvis man er socialdemokrat herinde.
Hvordan kan vi så forklare, hvem der får ældrechecken?
Det er da meget klart defineret.
Det står krystalklart, hvem der får ældrechecken, hvilke økonomiske forhold man skal have, for at man får ældrechecken.
Der er ikke engang nogen tvivl om det.
Fru Pia Gjellerup kan endda stille sig herop og sige præcis, hvornår man ikke får.
Jamen så er det da også muligt for fru Pia Gjellerup at sige præcis, hvornår man så får.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-09:
Nu kan vi jo ikke vide, hvor søstærk hr. Thulesen Dahl er.
Men en ting er i hvert fald helt sikker: De, der ikke har oplevet det her i Folketingssalen, kunne læse i avisen i weekenden, at hr. Thulesen Dahl virkelig var ude i høj søgang i fredags, da vi diskuterede finansloven i første omgang.
Må jeg så sige, at der ikke blev svaret på det spørgsmål, jeg stillede, om den gruppe, der har svært ved at finde arbejde.
Jeg spurgte hr. Thulesen Dahl, hvorfor man så havde bidraget til at få servicejobbene nedlagt, lige da de begyndte at virke, så folk, der havde været arbejdsløse en tid, kunne komme ud og hjælpe ældre mennesker med de opgaver, de ikke kunne få løst.
Det får man nedlagt.
Det er sådan et bidrag, man har ydet.
Jeg vil også sige omkring det der med skattestoppet, hvor hr. Thulesen Dahl slår det hen, at det jo fremgår af de redegørelser, vi har fået, at skattetrykket faktisk stiger frem til 2004 - at skattetrykket rent faktisk stiger - og at det lykkedes os at holde skattetrykket jævnt over 9 år.
Det synes jeg jo nok man burde forholde sig til.
Arne Toft (S), 2002-12-09:
Jeg spurgte hr. Kristian Thulesen Dahl før, hvorfor Dansk Folkeparti, når de vægter de ældre så stærkt, som de gør, har valgt dem fra med hensyn til de 1,5 mia. kr. og ikke har ladet de 1,5 mia. kr. gælde også de medicinske afdelinger. Jeg vil også godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvorfor har Dansk Folkeparti valgt pensionister fra, som har været på arbejdsmarkedet og derfor får udbetalt en ATP, med hensyn til de 1,5 mia. kr.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Hvem sagde symbolpolitik?
Nærmere kan man vel ikke komme det.
Så spørger hr. Ole Vagn Christensen i det tidligere indlæg omkring det her med, at asylansøgere skal kunne tage arbejde, om ikke vi vil gøre noget for de 26 pct., der får asyl.
Jamen det er jo slet ikke det, vi diskuterer.
Det, der er hele ideen i Socialdemokratiets politik på det område, som den er blevet præsenteret på Ritzau her i dag
- hvis ikke man står ved den, så kom op og sig det, endelig, det kunne da være befriende at få at vide - var jo lige præcis, at asylansøgere skulle i arbejde. Og asylansøgerne er jo altså også de 74 pct., som på et eller andet tidspunkt, når deres sag er behandlet, får afslag. Jeg har spurgt talrige gange om, hvad det er for noget arbejde, de skal ud og have.
Der er larmende tavshed i forhold til det spørgsmål.
Vi spurgte tidligere den socialdemokratiske ordfører om det.
Vi venter stadig på svar.
Der bliver chancer endnu efter dette.
Hr. Jens Peter Vernersen spørger med hensyn til servicejob om, hvorfor vi var med til at afskaffe dem.
Ordningen kørte i en prøvetid, og så skulle man evaluere den.
Målsætningen var, at der blev oprettet 10.000 servicejob.
Der var vel oprettet 2.000-3.000, 2.500 eller sådan noget på det tidspunkt.
Så kan man diskutere, om det var en succes.
Vi mente det ikke.
Vi mente, der var andre og bedre måder at gøre tingene på, derfor medvirkede vi.
Der bliver spurgt til skattestoppet fra hr. Jacob Bukstis side og også fra hr. Jens Peter Vernersen om, hvad der er med, og hvad der ikke er med.
Vi har blankt sagt, at regeringen har defineret et skattestop over for befolkningen i forbindelse med valgkampen.
Det mener vi er vigtigt at vi holder, og vi bakker det op som en parlamentarisk støtte til regeringen.
Vi mener, det er vigtigt, at skattestoppet nu holdes, så vi kan få mere tillid mellem politikere og befolkningen i skattespørgsmålet end det, SR-regeringen tidligere gav befolkningen anledning til at føle.
Det betyder jo, at den kollektive trafiks takster ikke er en del af det.
Det er jo sådan, det er defineret.
Vi har ikke lavet en selvstændig definition fra Dansk Folkepartis side.
Spørgsmålet er ikke glemt.
Lars Barfoed (KF), 2002-12-09:
Jeg håber, at hr. Thulesen Dahl er enig med mig i, at den mulighed også eksisterer.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Det, der kalder mig herop, er, at hr. Thulesen Dahl ikke nåede at svare på den del af mit spørgsmål, som gik på, hvad der er grunden til, når nu Dansk Folkeparti selv anerkender, at det for de svagt stillede er meget vanskeligt at finde arbejde, at man lige præcis angriber den gruppe og skærer voldsomt ned på deres ydelser?
Det gælder jo f.eks. de under 25-årige, som får reduceret deres ydelse til 1.400 kr., efter at boligudgiften er betalt.
Der er mange betrængte pensionister, men der er altså ikke ret mange pensionister, der kun har 1.400 kr. om måneden at leve for, efter at boligen er betalt, til mad og det hele.
Hvad er grunden til, at Dansk Folkeparti jagter den gruppe?
Så må jeg indrømme, at jeg ikke helt forstår det der med EU.
Det er noget med, at millionerne vælter ind over grænsen, og det strømmer og det flyder osv.
Og når der så bliver spurgt, hvad der så skal gøres ved det, er svaret: Det skal udskydes i 7 år.
Er det ikke at have meget få midler mod noget, man kalder et meget stort problem?
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Dansk Folkeparti mener, at der er bedre måder at skabe beskæftigelse til arbejdsløse seniorer på end servicejobbene.
Hvilke bedre måder er der, og hvilke bedre måder har Dansk
Folkeparti bidraget til?
Det andet spørgsmål er måske en gentagelse af mit forrige, men jeg fik ikke rigtig noget svar på det: Vil Dansk
Folkeparti medvirke til at sikre det civile samfunds muligheder for at opretholde et reguleret arbejdsmarked i Danmark, altså opretholdelse af eksklusivbestemmelser, opretholdelse af blokademuligheder, for at undgå, at polske lønmodtagere skal komme og undergrave det danske overenskomstsystem?
Vil Dansk Folkeparti medvirke til at sikre, at disse instrumenter bliver opretholdt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Først til hr. Arne Toft fra forrige runde omkring de 1,5 mia. kr. i en pulje til ventelistebekæmpelse: Nu skal man jo huske på, at amterne rent faktisk stadig væk har hovedopgaven med at løse problemerne på sygehusene.
Det er, som om man siger, at den 1,5 mia.-kroners-pulje nu skal løse det hele.
Det, der er forsøget med den 1,5 mia.-kroners-pulje, som vi nu altså fylder lidt ekstra i i forbindelse med finanslovaftalen for næste år, er jo et forsøg på at skabe en lille ekstra motivationsfaktor, for at det kan betale sig ude på den enkelte sygehusafdeling at gøre en lille ekstra indsats.
Vi kan også se, at det begynder at hjælpe lidt rundt
omkring,
og vi kan se hr. Bent Hansen fra Amtsrådsforeningen gøre sig til talsmand for, at ventelisterne vil blive øget, hvis man ikke har penge næste år til at fortsætte det arbejde.
Det har altså en gavnlig effekt.
Så er det fuldstændig rigtigt, at amterne har en stor forpligtelse og specielt da i forhold til de medicinske patienter, som hr. Arne Toft er inde på, som ofte er ældre mennesker.
Og det skal de leve op til, ellers er det jo bare endnu en pind til amternes ligkiste i forbindelse med Strukturkommissionens arbejde og evalueringen af det.
Ældrechecken har jeg været inde på nogle gange, og jeg skal nok komme tilbage til det, hvis der bliver tid til det, men jeg fortsætter lige til hr. Lars Barfoed omkring det med sikkerhedsmekanismen.
Sagen er jo, at hvis man ikke har den 7-årige overgangsperiode, kan man gøre noget i en kort årrække, altså umiddelbart i 2 år, når skaden er sket.
Det er altså ikke sådan, vi ønsker at føre politik.
Hvis vi kan se, at der er en stor risiko for, at det danske arbejdsmarked kommer ud i problemer, prøver vi at tage problemerne i opløbet frem for først at stå med problemerne og så skride ind.
Specielt når det handler om, at man så kun, når der er helt ekstraordinære forhold, der gør sig gældende, kan få lov til efter f.eks. 2½ år med efterfølgende notifikation, som hr. Lars Barfoed siger, altså meddelelse til Europa-Kommissionen, som så skal evaluere, om vi nu har lov til at gøre det, at gøre det og det.
Det er jo ikke en selvstændig nation værdigt, at det er sådan, vi opererer.
Der skal vi selvfølgelig som minimum have den 7-årige overgangsperiode, som bl.a. Tyskland har haft.
Den er der, fordi det er det, EU-rammerne nu giver mulighed for, og det er dog bedre at have 7 år end 0 år eller 2 år for den sags skyld.
Jacob Buksti (S), 2002-12-09:
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Thulesen Dahl er blevet så stærk en tilhænger af regeringens skattestop, at han ligefrem har overtaget regeringens retorik.
Hr. Thulesen Dahl siger i sit ordførerindlæg, at der ingen afgifter er, der er steget og blevet sat op.
Han siger videre i et svar, at en skat i kroner og øre må ikke stige, og en skat i procent må ikke stige.
KL. 19.50 Kan hr. Kristian Thulesen Dahl så svare mig på, hvorfor man i forbindelse med skattestoppets implementering for bilafgifterne i L 181 gør det på en måde, så man starter med at sætte registreringsafgiften op med 40 mio. kr., regner man med, helt uafhængig af EU-reglerne.
Der afskaffer man tillægsreguleringen, altså det, at man skulle gøre det billigere at anskaffe bil.
I stedet for gør man det dyrere at anskaffe bil - den er steget.
I stedet for bliver det billigere at køre i bilen.
Hvordan kan det så være, at Dansk Folkeparti medvirker til, at det samtidig bliver dyrere at køre i den kollektive trafik?
Freddie H. Madsen (DF), 2002-12-09:
Ja tak.
Jeg fik ikke svar fra fru Pia Gjellerup på mit spørgsmål, om hun ikke mente, det er korrekt, når jeg siger, at det er et astronomisk tal på over 100.000 boliger, som man har foræret til indvandrerne, før danskere kunne få en bolig.
Så var der én ting, jeg egentlig ikke fik helt fat i.
Det kan godt være, det var mig, der ikke forstod det rigtigt, men mener fru Pia Gjellerup, når hun siger diskrimination af nogle enkelte grupper, at det er danskerne, man diskriminerer?
For det er det, jeg mener man gør ved at skubbe dem bagest i køen og så sætte flygtningene ind foran, således at de kan få en lejlighed inden for de tre måneder.
Er det danskerne, man mener man diskriminerer?
Det må det jo være i den her situation.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til hr. Eyvind Vesselbos oplysning skal jeg sige, at den socialdemokratiske naturreform er fuldt finansieret og den rækker over flere år, i modsætning til - og det har ikke noget med finansieringen at gøre, men det har at gøre med, at den rækker over flere år - Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis lille miljøplan, som ikke er en flerårsaftale, og hvor vi ikke kunne få en aftale om, at de midler, man satte af, også rakte ind i de kommende år.
Ellers ville det være umuligt at få lokale kræfter til at engagere sig og til at investere i noget af det, der skulle rummes.
Så der er også gensidige forpligtelser; dem kunne vi ikke opnå. Nu har vi jo ikke stemt nej til, at man kunne bruge de 50 mio. kr., men vi har faktisk ikke ønsket at gå ind i et forlig.
Vi mener, forlig er vigtige.
Forlig er noget, hvor man aftaler, at sådan skal det se ud i de kommende år, og så skal det se sådan ud.
Man skal så selvfølgelig ikke være med, hvis man synes, det er rædselsfuldt dårligt i forhold til, hvad det burde være; så skal man foreslå noget bedre og sikre en finansiering af det og ikke modsætte sig, at lidt bliver ført igennem, men sikre sig muligheden for at afprøve, om der dog ikke er nogle bedre veje.
Det var der desværre ikke.
Hr. Jens Rohde inviterede Det Radikale Venstre over til venstrefløjen.
Det er jo en spændende tanke.
Se, jeg tror ikke, der er nogen synderlige områder, men jeg vil da ikke afvise, at der kunne vise sig at være det.
Det kunne være
kemikalieområdet, hvor der sker mange ting, vi ikke har fuldt overblik over.
Det kan også være spørgsmålet om, hvordan vi håndterer kulbrintebeskatningen - man kan kalde det en afgift, eller hvad man nu vil; det er noget af det, vi diskuterer.
Vi har jo nogle oplæg til det.
Vi har ladet det indgå i vores skatteudspil på en, mener vi - undskyld udtrykket - mere intelligent måde.
Det kunne være nogle af de steder.
Så jeg vil sådan set ikke afskære mig fra at sige, at der kunne være områder, som vi i dag ikke har det fulde overblik over.
Så kunne det jo altså også være, at vækst og inflation med tiden bliver så meget bedre, at væksten ikke sådan helt slæber ned på nul. Så lad os se om 10-20 år, om der ikke er nogle muligheder.
Men vi har ikke konkrete planer.
Bent Bøgsted (DF), 2002-12-09:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup, om ikke fru Pia Gjellerup kunne se nogen rimelighed i, at vi stopper med asylansøgere, koncentrerer os om at få de 60.000-80.000 indvandrere, vi har, der er ledige, i arbejde, før vi begynder at snakke om, hvorvidt der er plads til flere asylsøgere i Danmark.
Der er ikke job til dem.
Der er ikke job til de 60.000, 80.000 måske 100.000, der går og er arbejdsløse i forvejen.
Der er ikke job til den stadige tilstrømning af asylansøgere.
Det eneste, vi gør, er jo at skubbe dem over i en endeløs arbejdsledighedskø.
Var det så ikke rimeligt, at fru Pia Gjellerup kunne støtte Dansk Folkepartis synspunkter, hvor vi siger: Stop nu her, og lad os koncentrere os om at få de indvandrere, vi har, der er ledige, i arbejde, før vi kigger på, om vi skal have flere ind i Danmark?
Line Barfod (EL), 2002-12-09:
Fru Pia Gjellerup svarede før fru Pernille Rosenkrantz-Theil med noget, som jeg håber bygger på en misforståelse af reglerne.
For det er sådan, at hvis man er to ægtefæller på kontanthjælp, skal man altså ikke særlig højt op i løn
, når den ene kommer på arbejdsmarkedet, før den anden overhovedet ingen kontanthjælp får.
Det er faktisk et hul, som mange falder i.
Hvis den ene f.eks. bliver arbejdsskadet og kommer på sygedagpenge og derefter på kontanthjælp, så er der mange, der slet ikke kan få nogen som helst kontanthjælp, fordi ægtefællen havde et lavtlønsarbejde.
Der er også mange, hvor den ene, hvis begge er på kontanthjælp, så får tilbudt et arbejde, og som nærmest må kunne se, at det går ud over deres indtjening at tage det arbejde.
Enhedslistens forslag er, at man betragter hvert menneske som et selvstændigt individ og derfor stopper den modregning. Så sikrer vi, at det ikke koster en penge at komme i arbejde, og vi sikrer, at ingen kommer til at stå uden indtægt.
Men Socialdemokraterne vælger altså at gå den modsatte vej og skære 1.000 kr. på kontanthjælpen for familierne.
Uno Larsson (DF), 2002-12-09:
Hvis nu jeg var dommer, ville jeg give Socialdemokraterne en pris som verdensmester i skatter og afgifter.
Vil fru Pia Gjellerup ikke give mig ret i, at alle afgifter og skatter er til gene for erhvervet?
Vi har ude i kommunerne også noget, der hedder dækningsafgift, som man forsøger at komme af med, og heldigvis er 193 kommuner kommet af med den.
Hvorfor?
Fordi alle analyser viser, at den er til gene for de små i samfundet; der tænker jeg på de små og mellemstore erhvervsdrivende.
Jeg kunne godt tænke mig at få et svar på, om ikke det er en gene for erhvervet.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-09:
Med hensyn til naturreformen - det var den, fru Pia Gjellerup og jeg talte lidt om - er det klart, at hvis man ikke er med i forliget, sætter man jo sig selv uden for indflydelse.
Er det særlig intelligent at sætte sig uden for indflydelse?
Man kan være med til at fordele 50 mio. kr. til forbedring af naturen i Danmark, men det siger man nej til, fordi man sætter sig uden for indflydelse.
Så sagde fru Pia Gjellerup, at den socialdemokratiske naturplan var fuldt finansieret.
I finansloven for 2003 står 200 mio. kr., men den er vel på 400 mio. kr.
Jeg har gentagne gange her fra Folketingets talerstol spurgt fru Pernille Blach Hansen og andre socialdemokrater: Hvordan er den socialdemokratiske naturplan finansieret?
Nu vil vi godt have et klart svar, vil jeg sige til fru Pia
Gjellerup
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til fru Colette Brix vil jeg sige af erfaring, at jeg kan indgyde medarbejdere meget engagement, så jeg tror ikke, de kommer hjem at sove.
Hvis det endelig er, kommer de for sent hjem at sove.
Jeg har i øvrigt ikke noget imod sangen »Altid frejdig, når du går«.
Der er også flere udgaver af den.
Det er måske også en mere festlig lejlighed end de meget triste, fru Colette Brix tænker på, men jeg synes sådan set, at der i politik burde være plads til det hele.
Det handler jo både om det, der går godt, og om det, der går dårligt.
Vi ønsker ikke i Socialdemokratiet at sortere de arbejdsløse, sådan som fru Colette Brix lægger op til.
Vi mener faktisk, det er ganske afgørende vigtigt, at vi har et arbejdsmarkedssystem, som kan sørge for, at mennesker hurtigst muligt kommer i arbejde, og at mennesker kommer hen i et arbejde, hvor de har kvalifikationerne, eller hvor de kan komme til at erhverve kvalifikationerne, så de får nogle gode muligheder på arbejdsmarkedet, og at arbejdsmarkedet også får nogle gode medarbejdere.
Hr. Kristian Jensen har helt tydeligt problemer med, at der er nogle, der har fundet på et intelligent skattestop, og han føler sig stærkt udfordret af det.
Det er ikke mærkeligt, at der er nogle, der kan finde på noget, der er mere intelligent end Venstres skattestop.
Jeg har ikke ytret mig om, at S godt kunne tænke sig det.
Nej, jeg blev spurgt om: Var der en eneste afgift - det var altså en Venstremand, der spurgte - som det kunne være, at Socialdemokratiet vil øge.
Så tænkte jeg mig
meget grundigt om og sagde: Jamen det kan da godt være, at der findes nogle.
Og jeg vil mene, at hvis jeg stod her og sagde, at det aldrig nogen sinde ellers ville ske med kulbrinteskatten, og jeg ikke havde nævnt den, så ville jeg komme farende i 2012 og sige, at nu bliver den måske øget alligevel.
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige: Vi mener ikke i Socialdemokratiet, at det er et problem, at der er nationale mål for en samlet folkeskole, og vi synes heller ikke, at det er et problem for universiteter.
Derfor er det ikke et spørgsmål om, at folkevalgte pludselig overtager folkeskolen.
Nej, vi sørger for, at der er en hel folkeskole for hele landet.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Venstres ordførere kan på skift vride sig som ål i mudder, men det hjælper ingenting.
Der er altså kun ét skattestop, som er intelligent, og det er Det Radikale Venstres.
Hvis ordet intelligent skal indgå i Venstres skattestop, bliver det med u foran, uintelligent skattestop, og det ved Venstre udmærket godt, og det ved de med ganske god hjælp fra landets økonomiske eksperter, som lige præcis har anklaget dem for det.
Men jeg vil gerne vende tilbage til det, som jeg ikke fik svar på i første omgang fra Socialdemokratiets ordfører, nemlig om Socialdemokratiet kan forklare, hvorfor de har valgt dette markante brud med udgangspunktet for socialdemokratisk skolepolitik, altså at man ikke længere tror på decentrale løsninger, tror på, at man ved at stille de rigtige rammer til rådighed kan løse problemerne derude, hvor de sande eksperter er, nemlig ude blandt lærerne, ude blandt eleverne, ude blandt forældrene, i stedet for at det i langt højere grad, end det har været tidligere, er gået over til at blive partiernes skole og en statsskole, altså lige netop det modsatte af det citat, som jeg fremdrog før, hvor Socialdemokratiet markant tog afstand fra, at man skulle lave folkeskolen om til partiernes skole.
Kan vi få Socialdemokratiet tilbage på sporet?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Når fru Pia Gjellerup så kommer herop og skal kommentere, hvad holdningen er til det, så siger man, at man egentlig er modstander af regeringens skattestop, for man kunne godt tænke sig at regulere nogle miljøafgifter. Jamen det er jo muligt med regeringens skattestop.
Så siger man, at det også godt kan være, man skal kigge lidt på kulbrinte.
Jamen dengang vi havde en anden regering, faktisk så sent som den 2. november 2001, dagen efter at valget blev udskrevet, sagde den daværende skatteminister og den daværende miljø- og energiminister, at det ville man ikke gøre før 2012.
Så kan vi ikke få at vide, hvad det så er.
Når det ikke er en miljøafgift, for det er ikke noget problem; når det ikke er en kulbrinteafgift, for det ønsker Socialdemokratiet heller ikke at regulere; hvad er det så for skatter og afgifter, man vil regulere?
Hvor er problemet?
Er det vand, der er for billig?
Er det varmen i husene, der er for billig?
Jeg spørger fru Pia Gjellerup: Hvor er det henne?
Det nuværende svar er alt for tamt.
Colette L. Brix (DF), 2002-12-09:
Jeg sad sådan og spekulerede på dernede, da jeg hørte fru Pia Gjellerups tale, at hvor var det dog godt, at fru Pia Gjellerup ikke stod i spidsen for en stor virksomhed med den tale, for så tror jeg, at alle de ansatte havde pakket deres tøj og grej og var gået hjem under dynen og havde lagt sig til at sove, fordi det var mere fornuftigt.
Og så sad jeg og spekulerede på: Bare vi ikke slutter med »Altid frejdig når
Men til sagen: Der er 16.000 flere arbejdsløse nu, og det er da et sørgeligt tal.
Jeg tænker, at fru Pia Gjellerup vel også mener, at de 16.000 - det er jo nok 16.000 forsørgere på den ene eller den anden måde - er dem, der først skal i arbejde.
Det er dem, der står og skal ud og tjene penge og have løn, så de kan betale deres husleje og betale mad til deres børn og deres eventuelle daginstitutioner.
Det må være dem, der skal ud først, for det er da mest samfundstjenligt.
Og så vil jeg også godt sige til fru Pia Gjellerup ...