runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-04-03:
Til fru Inger Bierbaum skal jeg sige, at hele diskussionen omkring salmonella og campylobacter ikke bliver berørt.
Jeg har fuld tillid til, at Fødevareregion Sønderjylland i de vurderinger, man foretager i regionen om, hvordan normeringen skal se ud, da tilgodeser områder, som man ønsker skal have en høj prioritet, bl.a. det veterinære område.
Danmark vil fortsat have en fødevarekontrol i topklasse, også i Sønderjylland.
Som jeg oplyste over for Folketinget ved et samråd den 13. marts, så skal Fødevaredirektoratet som følge af regeringens finanslovforslag effektivisere sin bedrift med et beløb, der samlet svarer til 1 pct. af direktoratets samlede budget i 2002.
Herudover skal direktoratet gennemgå eller gennemføre en række tilpasninger af driften som følge af de dispositioner, der blev truffet i 2001
Tilpasningerne i Sønderjylland og i direktoratet i øvrigt skal ses i sammenhæng med implementeringen af den nye kontrolstruktur på fødevareområdet, som skaber en sammenhængende kontrol, hvor de enkelte elementer, både tilsynet, prøveudtagningen, egenkontrollen, overvågningen og offentliggørelseselementerne og de skærpede sanktioner, der også vil blive taget i brug, gensidigt skal understøtte hinanden igennem hele kæden fra jord til bord.
På den måde får vi helt klart den bedste kontrol af de midler, vi vælger at satse på området.
Reduktionen på personalesiden sker generelt primært på mikrobiologiske laboratorier og er i øvrigt i overensstemmelse med de rationaliseringsmuligheder, der blev påpeget både i ATV-rapporten og i Økonomistyrelsens rapport.
Det er også situationen i Sønderjylland, og det er min opfattelse, at de syv stillinger bliver sparet på laboratorieområdet.
Situationen i Region Sønderjylland er den, jf. Økonomistyrelsens rapport, at laboratoriet har et stort potentiale for produktivitetsforbedringer.
Der afskediges ikke medarbejdere på det veterinære område i Sønderjylland.
Kristen Touborg (SF), 2002-04-03:
Jeg vil godt følge op på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål fra før, som ministeren ikke rigtig svarede på, og så vil jeg udvide det lidt. Når ministeren udelukkende giver antal prøver som effektivitetsniveau, forekommer det mig ret urimeligt,
allerede af hensyn til at der altså nogle steder er ret langt imellem prøverne, der udtages
Det var humoristisk sagt!
Jeg finder, det er ret urimeligt at bruge den form for effektivitetsmål, som ministeren her lægger op til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
De pågældende forhandlinger hører ikke under mit ministerområde, så jeg vil henvise til, at man stiller spørgsmålet til andre ministre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-03:
Det er vel almindelig børnelærdom.
Det tror jeg sådan set at vi alle sammen vidste, også før kommunalreformen i 1970, hvorefter Farum Kommune opstod.
Det er der vel ikke noget særlig overraskende ved.
At have en meget høj levestandard for lånte penge ved jeg ikke om er specielt liberalt.
Nu tilhører jeg jo selv et parti, der er rundet af liberale ideer, og jeg mindes ikke på noget tidspunkt i mine egne politiske studier at have fundet læresætninger, der understreger, at det skulle være en speciel liberal dyd at leve på høj levefod for lånte penge.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
Jeg tror, at vi ved samtaler med kommunerne kan indrette et sådant refusionssystem, at der ikke vil være noget stort incitament for kommunerne til at yde denne hjælp.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-03:
Nej, for dermed kommer de to spørgsmål til at hænge sammen, og her begynder systemet jo at falde fra hinanden set fra regeringens side.
hvor er så sammenhængen i regeringens politik?
Er der noget som helst belæg for, at tingene faktisk kommer til at hænge sammen, jf. KL's høringssvar?
Jeg vil gerne have, at ministeren prøver at komme et svar på det spørgsmål lidt nærmere.
Kristen Touborg (SF), 2002-04-03:
Skal jeg forstå på tidligere svar fra ministeren, at på områder som kontrollen af salmonella og campylobacter giver ministeren en garanti for, at de ikke vil blive berørt at de 100 mio. kr., der skal spares på hele området?
Tidligere har ministeren givet udtryk for, at kontrollen
med eksport af levende dyr heller ikke vil blive berørt af det.
Mit spørgsmål er så egentlig vendt lidt på den anden side
: Hvad er det, der bliver berørt af besparelserne?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-03:
Det må jeg så konkludere derhen, at da man må gå ud fra, at kommunerne heller ikke har ruttet med pengene under den tidligere regering og altså ikke har givet ud over, hvad der direkte er lovbefalet, må man også gå ud fra, at hvis forventningen om, at der faktisk ikke vil blive ret mange ekstra udgifter, skal holde stik, vil der komme en række ændringsforslag til andre love for at få det til at hænge
sammen
Ellers skal man jo faktisk lave en aftale regeringen og kommunerne imellem, som gør, at kommunerne tvinges til at udbetale lavere ydelser eller lavere tillægsydelser, end der faktisk er påbudt efter loven, og det er vel ikke forventeligt, at regeringen vil bruge den arbejdsform?
Villy Søvndal (SF), 2002-04-03:
»Vil ministeren oplyse, hvor mange kommuner der i øjeblikket er under Indenrigs- og Sundhedsministeriets administration, herunder oplyse om årsagerne?«
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-03:
Måske lige nogle ganske få indledende betragtninger om begrebet at være under administration.
Det knytter sig til, at kommunerne skal overholde
lånebekendtgørelsens kassekreditregel, som indebærer, at kommunens gennemsnitlige likviditet over de sidste 12 måneder skal være positiv
Er det ikke tilfældet, skal man søge en dispensation i ministeriet.
Den gives på vilkår, og det er den situation, der populært omtales som »værende under administration«. Så til selve spørgsmålet.
Det drejer sig om Jægerspris Kommune, Ravnsborg Kommune og Nørre Djurs Kommune.
Yderligere har to kommuner, nemlig Brovst og Vallensbæk, haft dispensation for kassekreditreglen for årene 2000 og 2001, men opfylder nu de krav, der gælder for en kommunes likviditet.
Kommunerne skal dog som led i aftalen fortsat frem til og med 2003 indsende oplysninger om likviditeten til ministeriet.
De to kommuner har ministeriet altså stadig indseende med, men det problem, der har udløst dispensationen, er ikke længere til stede.
Endelig har Dragør Kommune søgt om dispensation for kassekreditreglen.
Kommunen er i øjeblikket i gang med at udarbejde en genopretningsplan.
Endelig er der så Farum Kommune, der som bekendt blev sat under administration, idet det på et møde i Indenrigs- og Sundhedsministeriet den 19. februar blev konstateret, at kommunen ikke overholdt kassekreditreglen.
Ministeriet har herefter holdt et par møder med kommunen med henblik på en kortlægning af kommunens økonomi, og det er foreløbig aftalt, at kommunen sender sit udspil til en genopretningsplan til ministeriet.
Efter det aftalte skulle vi modtage planen i dag med henblik på et møde fredag.
Det korte af det lange er altså, at der er fem kommuner, der så at sige er under administration i øjeblikket, plus et par kommuner, som vi har indseende med som en slags afløb.
Det er imidlertid vanskeligt at sige noget generelt om årsagerne til de nævnte kommuners situation.
Kommunerne ligger både i hovedstadsområdet og i det øvrige land, og der er ikke nogen fælles karakteristika for de pågældende kommuner.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-03:
Tak for svaret.
Det er jo klart, at spørgsmålet er affødt af den aktuelle situation i Farum, hvor man kan sige, at det, der har udløst katastrofen, jo ikke er, at kommunen ud fra objektive kriterier om befolkningssammensætning og sådan noget burde være trængt; det kan man vist ikke sige.
Man må sige, at det skyldes, om jeg så må sige, dårlig regeringsførelse i kommunen, at man kommer ud i så store økonomiske problemer.
Ministeren ville ikke sige noget om årsagerne i tilfældet Farum, det meget omdiskuterede eksempel, men her mener jeg godt, man kan sige, at det er dårlig regeringsførelse og ikke objektivt dårlige og svære vilkår, der gør, at man er endt i den situation.
Deler ministeren ikke den opfattelse?
Og er det et enligt eksempel på, at man har regeret så dårligt, at man ender i den situation?
Er det ikke muligt at sige noget om de andre kommuner i forhold til, at svære økonomiske vilkår, altså høje udgifter og svagt indtægtsgrundlag, er årsag til, at man ender i den situation?
Kan man ikke på den måde sige, at Farum Kommune adskiller sig ved at være noget ganske særligt i forhold til reglen om at blive sat under administration?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-03:
Der er ingen tvivl om, at situationen i Farum er ganske særlig derved, at det beløb, hvormed kommunen er i strid med kassekreditreglen, er ekstraordinært stort.
Det er ikke, fordi jeg ikke vil sige noget generelt, det er, fordi det er svært at sige noget generelt, for de
Derfor er der også forskellige forklaringer på, hvorfor kommunerne er kommet i den pågældende situation.
Det kan være mangelfuld styring, det, som hr. Villy Søvndal omtaler som dårlig regeringsledelse; det kan være ikkeforudsete udgiftsvækster i overførselsudgifter; det kan være et fejlskøn på skatteindtægter; det kan være et fejlskøn
over den demografiske udvikling; det kan være nogle urealistiske forudsætninger eller forventninger til ejendomssalg, og endelig kan der jo simpelt hen være tale om, at kommunen har taget nogle beslutninger om serviceniveauet, som ikke har tilstrækkelig finansieringsmæssig baggrund i den af kommunen besluttede udskrivningsprocent.
Så der kan være en lang række faktorer, der fører til denne situation.
Det kan der ikke siges noget generelt om.
Jeg medgiver gerne, at når vi taler om Farum Kommune, er det jo en kommune, der ligger i hovedstadsområdet, som indkomstmæssigt ligger ganske pænt, men som dog er karakteriseret ved at have en andel af borgere med anden etnisk oprindelse, som ligger noget over landsgennemsnittet, og som dermed repræsenterer en større udfordring end gennemsnittet, vi ser i landets kommuner.
Men generelt er der ikke nogen god forklaring på, hvorfor denne situation skulle opstå.
Det medgiver jeg gerne.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-03:
Tak for svaret.
Igen: Hvis man kigger på de økonomiske forhold, hvor ministeren nævnte, at der var en stor anden etnisk befolkningsgruppe i Farum, er det jo rigtigt, men der er vel til gengæld andre poster, hvor man ikke har så store udgifter.
Mig bekendt, men det kan ministeren bekræfte,
er Farum en meget ung kommune, som derfor i forhold til udgifter på ældreområdet har en meget mindre udgift end den danske gennemsnitskommune.
Når man ser på det samlede billede, er ministeren så ikke enig i, at der ikke er objektive økonomiske betingelser, der har placeret Farum i denne situation?
Så kunne det videre overvejes, hvorfor man er endt, som man er.
Har det noget at gøre med, at demokratiet ikke fungerede, at muligheden for kritisk indseende blev lukket af?
Der er jo som bekendt et politisk flertal af et bestemt parti i Farum.
Er det den form for lukket demokrati, hvor demokratiet ikke har været kritisk nok, der er årsag til, at man er endt i den situation, fordi man ikke udefra har kunnet få indseende i de økonomiske sammenhænge og de kritiske spørgsmål?
Ser ministeren på den baggrund andre kommuner, der kunne være truet af at have et flertal, der så at sige lukker sig selv om demokratiet?
Er det en stor del af forklaringen?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-03:
Jeg tror, at det vil ligge langt ud over den taletid, der er stillet mig til rådighed, hvis jeg skal give en helt dækkende analyse af situationen i Farum Kommune.
Det havde vi i øvrigt også anledning til at diskutere ret grundigt ved en forespørgselsdebat for ikke så længe siden.
Det er der et regelsæt, som siger, at man ikke må være.
I den forstand er der ikke nogen undskyldninger for at komme i strid med reglerne.
Det er der sådan set ikke for nogen kommune, for det må jo være situationen i hver enkelt kommunalbestyrelsen, at man skal drage omsorg for og sikre sammenhæng mellem sine indtægter og udgifter, og at man allerede, før man kommer i den situation, hvor der ikke er den sammenhæng, sørger for at sikre sig mod det ved at søge de nødvendige dispensationer eller ved at søge adgang til puljemidler eller andet, som kan bringe én ud af den pågældende situation.
Jeg tror, at hvis man skal give nogle hurtige stikord til, hvad der er situationen i Farum, er det helt overordnet mangelfuld styring; det er ret oplagt.
Det tror jeg står rimelig klart for alle.
For så vidt angår det spørgsmål, der supplerende blev rejst, har jeg jo for så vidt allerede svaret på det.
Der er ikke kommuner under administration, bortset fra Farum, som er i så voldsom strid med kassekreditreglen, som tilfældet er i Farum.
Så svaret er derved givet implicit.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-03:
Man kan da sige, at op til et bestemt kritisk punkt var argumentet fra borgmesteren i Farum, at der var nogle voldsomme dynamiske effekter knyttet til liberaløkonomisk førelse: hvis man satte de liberale hjul i sving, kom der meget store gevinster ind på et senere tidspunkt.
Så vil jeg spørge sådan i forhold til forebyggelse af fremtidige situationer: Er der andre kommuner, der så løsagtigt har en overtro på liberalismens lyksaligheder, som laver en økonomi, som er lidt voodooøkonomi, fordi man er så stærk i troen, om man så må sige, på, at der er meget store gevinster knyttet til liberal tankegang? Har ministeren på den baggrund andre kommuner i kikkerten, som kunne risikere at ende samme sted?
Også fordi Farum tidligere er peget på som en mønsterkommune, og derfor kunne man forestille sig, at nogle blev fristet af liberale tanker ud over de gunstige, om man så må sige.
Er ministeren opmærksom på den problemstilling, specielt i flertalskommuner?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-03:
Jeg er ikke bekendt med, hvad det skulle være for nogle liberalistiske udviklingstræk, der skulle have udløst situationen i Farum Kommune.
For mig at se er det en kommune, der helt objektivt er i strid med lånebekendtgørelsens regler om kassekredit
, og derfor er der en situation, hvor kommunen er sat under administration.
Jeg er så blevet spurgt om, hvor mange andre kommuner i Danmark, der er sat under administration.
Det har jeg svaret på.
Det er det spørgsmål, der er stillet.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-03:
Tak for svaret.
Jeg er enig i, at ministeren har besvaret spørgsmålet.
Det har jeg også kvitteret for.
Men det er jo en vigtig læresætning i politik at prøve at lære af ting, der er gået galt, og det var såmænd ikke et generelt opgør med liberalismen, jeg var ude i, for det er jeg enig i er helt uden for spørgsmålets rækkevidde, men det er den der fantastiske tro, som borgmesteren i Farum har haft: hvis man anvendte liberale redskaber, kunne man trylle.
Det er vel det, der er årsagen.
Det var jo langt hen i forløbet, at borgmesteren var så overbevist om, at det ville lykkes.
Hvis bare der ikke var bindende regler af nogen art, der begrænsede udfoldelsesmuligheden, kunne man lave det store liberale laboratorium, som jo også indenrigsministeren tidligere har peget på som en mønsterkommune, hvor borgmesteren så har følt sig fristet.
Derfor spørgsmålet: Er det ikke vigtigt at tilkendegive og deler ministeren ikke den opfattelse, at selv liberale folk ikke er i stand til at trylle, men er bundet af almindelige, jordiske lovmæssigheder?
Er det ikke en vigtig lære af den her sag?
Inger Bierbaum (S), 2002-04-03:
»Hvilke konsekvenser får det veterinært- og fødevaremæssigt, at der fyres 7 medarbejdere ved Fødevareregion Sønderjyllands Amt som følge af regeringens finanslov for 2002?«
Ole Vagn Christensen (S), 2002-04-03:
Jeg forstod på ministerens svar, at der absolut ikke var nogen garanti for, at den veterinære standard blev holdt.
Fordi der manglede en besættelse af en stilling, kunne den godt sådan glide væk, kunne vi nu forstå.
Men det var ikke det, ministeren sagde i sit første svar.
Der sagde ministeren jo klart og tydeligt, at den her stilling skal besættes.
Christian Brix Møller (RV), 2002-04-03:
Hvis vi tager virksomhedspraktikken, som er indrettet på den måde, at de, der er omfattet, skal gå på den ydelse, som de ellers er berettiget til, så vil det sige, at de nytilkomne går på startlønnen, som ofte er SU-niveau, at de skal arbejde i op til et år på SU-niveau.
Så begynder jeg at forstå fagbevægelsens kritik og bekymring for, at det bare er en lind strøm af billig, uuddannet arbejdskraft.
Derfor har jeg svært ved at tro, at fagbevægelsen vil kunne acceptere det.
Hvis vi så tager den anden del, mindstelønnen renset for lokale aftaler og tillæg, og fagbevægelsen heller ikke vil være med til det af frygt for løntrykkeri, jamen så er der ingenting tilbage, og det er det, vi er kede af fra radikal side.
Det er faktisk ret tamt fra regeringens side, at man ikke gør noget målrettet for denne gruppe.
Hvis fagbevægelsen er imod, jamen så står regeringen med det problem, at så er der ingenting tilbage af det, man har sagt man vil gøre.
Bertel Haarder (V), 2002-04-03:
Jeg håber, fru Marianne Jelved hører denne debat, for jeg synes virkelig, at hr. Brix Møller er ude i noget mærkelig snak.
Virksomhedspraktik drejer sig om, at folk, som er helt ude i sneen og aldrig har haft deres fod på det danske arbejdsmarked, nu kan få en chance for at vise, at de kan komme op om morgenen, at de forstår, hvad den maskine, som de måske skal arbejde med, foretager sig.
Når de så har vist, at det kan de,
skal de naturligvis så hurtigt som muligt være ganske almindelige lønmodtagere. Men der er jo ingen grund til ikke at benytte de overenskomster, man har.
Og hvis man i startperioden kan få fodfæste ved, at man benytter den nedre del af overenskomstskalaen, hvad er der så galt i det?
Jeg ved ikke, formand, om jeg må stille spørgeren nogle spørgsmål.
Jeg har efterhånden fem spørgsmål til ham, for der er noget, jeg slet ikke begriber i denne dialog.
Jeg troede, Det Radikale Venstre var tilhænger af, at vi nedbryder barrierer på arbejdsmarkedet og hjælper folk, som ikke har fodfæste, til at få det.
Hvad er det for noget snak, vi er udsat for her i slutningen af spørgetiden?
Jeg tror, det egner sig til en privat drøftelse uden for salen.
Christian Brix Møller (RV), 2002-04-03:
Det vil nok være meget nyttigt.
Jeg står ikke og taler fagbevægelsens sag.
Men hvis det her er en generel ordning, hvor vi taler om op til 1 år, hvor mange nytilkomne skal gå på det, der svarer til en SU-sats, og hvor der ikke ligger noget krav om, at arbejdsgiveren skal være forpligtet på ordinær beskæftigelse bagefter, så siger jeg, at så begynder jeg at forstå, at fagbevægelsen er bekymret for et opdelt arbejdsmarked. Vi er meget store tilhængere af at nedbryde barriererne. Derfor har vi fremlagt et forslag, som er langt mere målrettet.
Det, min kritik af regeringen går på, er, at det ikke er vidtgående nok, for hvis fagbevægelsen ikke vil acceptere det, så står regeringen med hatten i hånden. Derfor efterlyser jeg mere kreativitet og mere målrettethed fra regeringens side for at nedbryde de her barrierer, for vi er jo ikke kommet længere, end vi har været tidligere, hvor man opfordrede regeringen til at være mere fleksibel omkring mindstelønnen.
Man hvad er der sket? Ingenting, fordi fagbevægelsen er imod.
Derfor ønsker vi mere initiativ, kreativitet og handlekraft fra regeringens side for at løse det problem, der er ved mindstelønnen, som så stiger, og gøre det billigere for arbejdsgiverne at ansætte i en kort periode, og derefter er det uden det offentliges mellemkomst ...
Bertel Haarder (V), 2002-04-03:
med fagbevægelsen og i øvrigt ikke bare med LO, men også med FTF, akademikerne osv.
Vi har holdt et meget vellykket møde, hvor vi var enige om at give begrebet virksomhedspraktik en chance.
Møderækken fortsætter, og jeg har set i medierne, at fagbevægelsen siger, at virksomhedspraktik dog helst kun skal vare maksimalt et halvt år.
Vi synes i regeringen, at man af hensyn til de meget tunge og svage skal have mulighed for at gå op til et helt år, og det holder vi fast i.
Men vi taler fornuftigt om det, og måske kan der findes mellemveje eller forsikringer, som kan overbevise fagbevægelsen om, at der ikke sker noget ved, at man kan gå op til et helt år.
Vi er kun ude på at få en dialog med arbejdsmarkedets parter om, at nogle flere kan få lov at vise, hvad de duer til, og vi er helt opmærksomme på, at det bedste er at have en forståelse med fagbevægelsen for derved også at have en forståelse med de lokale tillidsfolk.
Vi er helt med på, at når f.eks. en indvandrer efter nogle ugers virksomhedspraktik begynder at være en fuldgyldig arbejdskraft sammenlignet med de kommende kolleger på virksomheden, skal tillidsmanden komme og sige til arbejdsgiveren: Hør, nu er Ahmed lige så god som os andre, nu skal vedkommende have løn.
Det er jo meningen med det hele.
Det afgørende er, at Ahmed får en chance for at vise, hvad han duer til, og lærer sine kolleger at kende, at kollegerne lærer ham at kende, viser han kan komme op om morgenen osv. Vi skal nok få det på plads med arbejdsmarkedets parter.
Vi tror ikke på, at vi kan bokse folk igennem, heller ikke selv om vi måske kunne gøre det med støtte fra Det Radikale Venstre.
Christian Brix Møller (RV), 2002-04-03:
Ja, tak.
Jeg synes, det var herligt at få bekræftet, at det ikke er flygtninge og indvandrere alene, for der er langt flere end dem, der står med samme problemer, og derfor skal det være samme løsninger.
Det vil sige, at det faktisk er helt andre proportioner, vi taler om.
De udgør måske en ottendedel eller en tiendedel af det, og det er jeg glad for at ministeren har bekræftet, for så kan vi koncentrere debatten om det og fokusere på det.
Så vil jeg endelig spørge ministeren, om det så vil sige, at der ikke er nogen målrettede tiltag til flygtninge og indvandrere i skuffen.
Det her handler om efterårsprogrammet »Flere i arbejde«, og det er det, for samme problemer kræver samme løsninger.
Det ville være herligt at få bekræftet.
Bertel Haarder (V), 2002-04-03:
Det forstår jeg ikke et ord af.
Mig bekendt er det en meget stor del af alle kontanthjælpsmodtagere, som er nydanskere, specielt den meget besværlige gruppe, hvor to kontanthjælpsmodtagere er gift med hinanden.
Ud af den gruppe er, hvis jeg ikke husker galt, 78 pct. flygtninge og indvandrere.
Så når vi taler om virksomhedspraktik, om, at de svageste på arbejdsmarkedet skal have mulighed for at få en chance, er det altså ikke kun hver ottende eller hver tiende, som er indvandrer eller flygtning, det er en langt større del. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Jeppe Kofod (S), 2002-04-03:
»Kan statsministeren af- eller bekræfte, om regeringen har planer om at spare yderligere på ulandsbistanden i år 2003?«
Skriftlig begrundelse
Regeringen har ved flere lejligheder tilkendegivet, at besparelserne på ulandsbistanden i år 2002 var en midlertidig fastfrysning.
Af Morgenavisen Jyllands-Posten den 21. marts 2002 fremgår det imidlertid, at regeringen har planer om at spare yderligere på ulandsbistanden i de kommende år for at finansiere skattestoppet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-03:
Vi forventer mindre udgifter i starten og lidt større udgifter senere hen, for på sigt vil der komme flere på starthjælp.
Udgifterne til etablering m.v. må imidlertid ventes at være afholdt i den periode, de pågældende var på introduktionsydelse, og merudgifterne i forhold til, at de pågældende havde været på kontanthjælp, skønnes således som nævnt at være begrænsede.
For så vidt angår spørgsmålet om kommunernes udgifter i forbindelse med det her, skal vi jo så diskutere med kommunerne, hvorledes systemet fremover skal være.
Men det er klart, at der skal være et økonomisk incitament for kommunerne til ikke at give overdrevent mange penge ud på området.