runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-15:
Jeg vil endda svare, at jeg for så vidt ville være indstillet på at gå endnu videre, for hvis hr. Ikast og hr. Heiselberg
har detaljer i teksten, som de ønskede at drøfte med Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, så er jeg sikker på, at alle tre partier ville være indstillet på ikke alene at tage forslaget tilbage med henblik på at lave et sammen med hr. Heiselberg og hr. Ikast, men også naturligvis at drøfte de helt præcise formuleringer.
Det gælder, så længe vi bare er enige om det, som hr. Ikast og hr. Heiselberg så præcist slog fast, og som jeg var så glad for at de slog fast, nemlig at vi skal kæmpe for, at alle de små og mellemstore færger friholdes fra tvang om udbud.
Så det kan jeg svare bekræftende på til hr. Søren
Søndergaard.
Jeg tror, at jeg uden videre kan svare også på Socialdemokratiets og SF's vegne, at en sådan drøftelse med hr. Ikast og hr. Heiselberg om et fælles forslag på grundlag af de meldinger, som de to ordførere kom med, er vi fuldt ud indstillet på.
De får jo lejlighed til i deres ordførertaler at overveje det spørgsmål.
Det håber jeg meget de vil gøre, og det vil jeg gerne opfordre dem til.
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-15:
Det var sådan set grunden til, at jeg før tegnede mig på til hr. Keld Albrechtsen, for jeg syntes, at der sådan set kom et meget godt tilbud og en åbning fra hr. Heiselberg og hr. Ikast fra henholdsvis Venstre og De Konservative.
Det er jo rigtigt, at hr. Keld Albrechtsen oplæste et forslag til vedtagelse på vegne af Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, men jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen:
Med den åbning, som kom, hvis hr. Heiselberg og hr. Ikast virkelig mente det, de sagde, vil hr. Albrechtsen så ikke give de to partier mulighed for at være medforslagsstillere af den her udtalelse, altså trække den tilbage og sørge for, at de to personer kan blive medforslagsstillere, så deres store ønske om at hjælpe de små øer også kan få et konkret udtryk?
Så det er sådan set bare mit enkle spørgsmål til hr. Albrechtsen.
Bjarne Laustsen (S), 2004-01-15:
Vi har en drøftelse i dag for at høre, om regeringen har en god sag,
har en god vilje til det, som hr. Albrechtsen også tidligere har været inde på, for når regeringen valgte at trække det lovforslag, hvor der ikke var nogen begrænsning, hvor der ikke var nogen dispensationsmuligheder, så var det klogt.
Nu kommer man så med et, der ikke løser alle de problemer, og derfor har jeg et spørgsmål til ministeren.
Ministeren talte jo varmt for udlicitering.
Han sagde, at det var godt, selv om der ikke ligger noget entydigt bevis på, at der er noget at hente for befolkningen og for samfundet i form af billigere færgepriser ved at udlicitere f.eks. Læsøfærgen.
Det, som ministeren kunne komme her i dag og sige til Folketinget - uanset EU-regler; hvor besværligt alting kan være - er, om man vil give noget tilsagn om, hvad man vil arbejde for.
Man kunne finde konstruktioner, som de har i andre lande, altså finde regler for mandskab.
Det er utrolig vigtigt for et lille øsamfund, for alle, der arbejder på Læsøfærgen, er bosat på Læsø. Og spørgsmålet om at overtage materialet er jo utrolig vigtigt for et samfund og for selskabet med de penge og midler, der er bundet deri.
Vil ministeren gå ind og finde løsninger, der kan gøre, at man dispenserer; finde konstruktioner, så man kan komme ud over det her?
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-15:
Hvordan tingene bliver opfattet i befolkningen, kan jo diskuteres.
Kendsgerningen er jo f.eks., at Enhedslisten aldrig nogen sinde stemte for en finanslov under den tidligere regering.
Det gjorde Venstre og De Konservative derimod konsekvent, og de kunne altså have væltet regeringen, hvis de havde ønsket det.
Det ønskede man ikke.
Man ønskede altså at være parlamentarisk grundlag under den regering.
Det er så i orden.
Det skal jeg ikke blande mig i.
Det svarede han jo ikke på ved at læse sin egen tale op.
Hr. Jacob Buksti fremlagde et hændelsesforløb, og trafikministeren må kunne oplyse, om det hændelsesforløb, hr. Jacob Buksti redegjorde for, var korrekt eller ukorrekt.
Det er da et meget simpelt spørgsmål.
Var det, hr. Jacob Buksti redegjorde for, en korrekt redegørelse, eller var det en ukorrekt redegørelse?
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Om hr. Søndergaards parti var parlamentarisk grundlag for regeringen eller kun hjælperen - jeg kan kun sige, hvordan det blev opfattet i befolkningen.
Med hensyn til hvad hr. Jacob Buksti sagde, så har jeg svaret hr. Jacob Buksti meget præcist på det.
Jeg gentog netop min tale, og det var det, som fru Margrete Auken i øvrigt kritiserede mig for.
Jeg gentog nøjagtig de sætninger
i min tale, som jeg har sagt en gang før, om, hvad hændelsen var i den tidligere regering: Man gik til Kommissionen med et forslag, der løb stort set parallelt med det, vi overvejede at fremsætte.
Men vi fik at vide, at det kunne der ikke være flertal for.
Derfor fremsatte vi det ikke, fordi vi heller ikke syntes, at det var godt nok.
Margrete Auken (SF), 2004-01-15:
Nu ved jeg godt, at ministeren ikke hæfter for, hvad hr. Kaj Ikast står og spørger om, men jeg vil lige minde om - der ved jeg jo, at ministeren var i salen, da det skete - at der benyttede hr. Kaj Ikast i den der valgkampsstrategi lejligheden til at stille spørgsmålet om, hvorvidt den der gamle regering ikke var så fæl, at den havde tabt det hele på gulvet.
Det svarede ikke til det, ministeren havde sagt i sin redegørelse.
Det er, som om hovedoverskriften på det, vi laver her, handler om at sætte denne nuværende regering i relief.
Den er åbenbart så svagt kørende, at den kun kan det ved at fortælle løgnehistorier om den foregående.
Jeg synes bare ikke, det giver mening, så jeg vil bare lige sige: Kan vi ikke lande der, hvor ministeren i sin redegørelse lavede, synes jeg, en fair redegørelse for det
Og så kan han bagefter lige fortælle sine ordførere, at det - selv om de har fået at vide af statsministeren, at det skal gøres sådan - altså ikke er hensigtsmæssigt at smide alt det grus i et maskineri, der godt kan køre nogenlunde uden.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Det var da et dejligt spørgsmål at få, for regeringen ønsker ikke at grave grøfter.
Det er jo ikke regeringen, der har rejst denne forespørgsel.
Det er hr. Keld Albrechtsen, der har rejst spørgsmålet, fordi han ikke synes, at det går godt
Og vi er midt i en forhandlingssituation.
fra 1998, som jeg præcis gjorde i min tale.
Margrete Auken (SF), 2004-01-15:
Man har en fornemmelse af, at valget må være lige om hjørnet, for det er dog utroligt, hvad den her regering bruger af kræfter på at skælde ud på forgængerne, som om det var den eneste markering, man kunne lave.
Det kommer man altså galt af sted med.
Jeg vil lige af hensyn til offentligheden gøre opmærksom på, at det er sådan, det foregår i det her hus.
Derfor er den slags beskyldninger selvfølgelig uanstændige.
Men derudover vil jeg da godt lige spørge trafikministeren: Hvad er grunden til, at man ikke bare anerkender det?
Vi var fælles om det forløb.
Vi havde en regel, vi var i udbud, og det gik galt.
Det var det, der skete.
Regeringen kunne bare sige: Vi arbejder videre med det, det gik ikke så godt, som vi havde troet, og som vi sendte pressemeddelelser ud om, og nu kører vi videre. Nu står jeg her, som om det er en mægling: Hvad er grunden til, at regeringen har så travlt med at grave nogle grøfter på steder, hvor der faktisk er fine broer i forvejen?
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Fordi vi havde fået en tilkendegivelse af, at den sag også var hjemme.
Men det er den altså ikke, før den har været igennem hele EU-systemet.
Vi har selvfølgelig en begrundelse for at gøre det, og vi havde fået at vide, at 100.000-passagergrænsen var det ene forhold.
Vi havde også at fået vide, at den anden mulighed lå i eurogrænsen på 1 mio., men at Kommissionen i begge tilfælde skulle have disse forhold for noget, der hedder juridiske tjenestegrene og konkurrenceretslige tjenestegrene, som man har i EU.
Derfor var det kun 100.000-grænsen, der var, skal vi sige i kassen, hvis jeg må bruge det udtryk.
Resten forhandler man om, og det gør man stadig væk, og vi presser stadig væk på for at få det andet også.
Jeg har jævnligt møder med kommissær de Palacio om forholdet.
Niels Sindal (S), 2004-01-15:
Jeg vil gerne spørge til den pressemeddelelse, som man modtog
i ministeriet fra Kommissionen den 30. oktober
Det drejer sig om, at der her bliver nævnt de 100.000 passagerer, og man gør så rede for, hvordan Kommissionen ser på det.
De sidste tre linjer i den her pressemeddelelse omtaler følgende: Spørgsmålet om den økonomi, det offentlige stiller til rådighed for transport i disse områder og disse øer osv., vil der blive taget stilling til senere.
Jeg vil gerne spørge, hvorfor ministeriet ikke har forholdt sig til denne bemærkning.
Det er de sidste tre linjer i pressemeddelelsen fra den 30. oktober.
For hvis det er rigtigt, så er vi jo stadig i forhandling, og så mener jeg, at den pressemeddelelse, ministeriet kom ud med, om, at det nu var sådan, at det kun var de 100.000 passagerer, er misvisende.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Nu var hr. Jacob Buksti ikke i salen, da jeg holdt min tale.
Jeg kunne i hvert fald ikke se ham, for jeg kigger altid meget, meget grundigt efter.
Jeg sagde, og jeg gentager min tale:
Efter drøftelser med Kommissionen sendte trafikministeren først på efteråret 2001 et nyt udkast til færgelov til Kommissionen til godkendelse.
Det nye udkast, der blev godkendt af Kommissionen stort set uden ændringer, indebar, at også færgeruter, der blev drevet af offentlige myndigheder selv, skulle i udbud, ligesom der ikke længere kunne stilles krav om, at en ny reder overtog det materiel og det mandskab, der hidtil har været på ruten.
Jeg vil da meget gerne vide, om jeg skulle være citeret forkert her.
Jacob Buksti (S), 2004-01-15:
Jamen det er jo fuldstændig utroligt.
Det er jo ikke det, vi snakker om.
Jeg taler om, at jeg havde et møde med kommissæren den 1. juli år 2000.
Så vidt jeg ved, så er det efter 1999.
Det tror jeg ministeren i det mindste allerede her i salen kan bekræfte at det er.
Derfor er det jo fuldstændig manipulation med kendsgerningerne at sige, at den tidligere regering ikke var optaget af det her.
Det var noget, der var meget højt prioriteret fra undertegnedes side, og som ville være blevet fulgt op allerede i oktober 2001, hvis ikke der var blevet udskrevet valg.
Flemming Hansen (KF), 2004-01-15:
Der skal ikke så meget til at fortørne hr. Jacob Buksti.
Jeg vil spørge hr. Jacob Buksti: Er det rigtigt, at den tidligere regering fremsatte et forslag - det var tilbage i 1998 eller 1999 - hvor man fik alle de små færger i udbud?
Er det rigtigt, eller er det ikke rigtigt?
Søren Søndergaard (EL), 2004-01-15:
Nu var det ikke korrekt, hvad trafikministeren sagde, at Enhedslisten var parlamentarisk grundlag for den tidligere regering.
Det var vi ikke.
Vi pegede på den ved dens dannelse, og derefter stemte vi fra sag til sag.
Det var noget, Det Konservative Folkeparti og Venstre gjorde.
Det var ikke noget, vi havde lod eller del i.
Det var Venstre og De Konservative, der holdt den regering oppe.
Det er bare for at få dét afklaret.
Så jeg har ikke noget behov for at forsvare den tidligere trafikminister, men alligevel blev jeg forundret over det svar, som den nuværende trafikminister gav hr. Jacob Buksti, nemlig fordi trafikministeren overhovedet ikke svarede.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge trafikministeren: Det hændelsesforløb, som hr. Jacob Buksti beskrev, er det korrekt, eller er det ikke korrekt?
Det kan besvares med et ja eller et nej.
Var det, hr. Jacob Buksti beskrev, korrekt?
Kaj Ikast (KF), 2004-01-15:
Jamen det er sammenfaldende.
Hvis ministeren, som er folkets tjener, ikke gør det bedst mulige for befolkningen, er han jo ikke minister.
Så de to ting må altså være sammenfaldende.
Derfor ser jeg ingen forskel.
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Jo, sådan kunne man godt argumentere.
Men det, vi er sat til her i Folketinget, er jo at løse nogle praktiske problemer, og det praktiske problem, der har været fremført af bl.a. det underudvalg, vi nedsatte under Kommunaludvalget, var jo, som jeg også nævnte, de unge mennesker, der tager ud for at studere eller har praktikophold i udlandet i en ganske kortvarig periode. Det har været et meget stærkt ønske, at man kunne imødekomme deres anmodning om at bevare valgretten i Danmark.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-01-15:
Jeg spurgte faktisk, hvilke tanker hr. Klaus Hækkerup havde tænkt.
Det har interesse for mig som spørger, og jeg er meget taknemmelig for, at hr. Klaus Hækkerup ville ulejlige sig med at besvare mit spørgsmål.
Det næste spørgsmål går på varigheden af valgretsbevarelse.
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Hos mig igangsætter det de tanker, at der nu er en skærpet opmærksomhed om det konkrete spørgsmål.
Som jeg skitserede, har vi været igennem en diskussion
om, hvor langt Folketinget egentlig kan gå i henhold til de grundlovsmæssige bestemmelser
Jeg nævnte Tvindsagen, og jeg nævnte også, at selv om Højesteret godkendte Danmarks tiltræden af EU, gjorde de det med nogle kritiske bemærkninger, så de ligesom trådte i karakter.
Vi har måske tidligere her i Folketinget haft en tilbøjelighed til at sige, at vi godt kan anlægge et lidt bredere skøn, når vi skal fortolke grundloven, mens Valgretsnævnet nok har følt, at de har været nødt til at være lidt mere præcise.
Det er de tanker, jeg har tænkt, men om de er af nogen særlig interesse for lovforslaget, ved jeg
såmænd ikke.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-01-15:
I sin ordførertale gjorde hr. Klaus Hækkerup noget ud af at beskrive den ændring af praksis, som Valgretsnævnet foretog for et stykke tid siden.
De ændrede grænsen for accept i forbindelse med bevarelse af valgretten fra 12 år til 8 år, og jeg vil gerne spørge: Hvordan mener den socialdemokratiske ordfører, det hænger sammen, hvordan opfattes det?
Hvad mener
man er grundlaget for, at et uafhængigt Valgretsnævn uden videre kan ændre praksis fra 12 år til 8 år?
Hvilke tanker igangsætter det hos den socialdemokratiske ordfører?
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Jeg vil godt starte med at svare hr. Poul Nødgaard: Jo, der er nogle eksperter i dette land, der skal afgøre, om grundloven er overholdt eller ej, og det er i sidste instans de juridiske eksperter i Højesteret.
Det, vi har her, er en juridisk vurdering af, hvor langt man kan strække sig; de pågældende jurister skønner, hvor langt man kan strække sig inden for den pågældende grundlovsbestemmelse uden at komme i strid med grundlovens regler.
De har lagt vægt på, at der har været en ganske langvarig praksis, der har været uanfægtet, og det tæller jo også med, når man skal anlægge en juridisk vurdering.
Mit svar til hr. Poul Nødgaard er altså: Ja, det er eksperter, der skal afgøre det, og her foreligger der også et juridisk skøn.
Efter nogle af vore bedste juristers mening er det i overensstemmelse med grundloven, og så tror jeg, at Folketinget trygt kan lægge det til grund.
Poul Nødgaard (DF), 2004-01-15:
Jeg er glad for, at hr. Klaus Hækkerup tog fat i grundloven, for
lad os sætte det helt på plads: Der er ikke skygge af tvivl i dette Folketing om, at vi skal overholde grundloven.
Men hvem siger, vi ikke overholder grundloven ved et andet antal år end netop 2 år?
Og hvis man overhovedet sætter det til 2 år, som lovforslaget gør, er der så nogle eksperter i dette land, der alene skal afgøre, om grundloven er overholdt ved x antal år, f.eks. i dette tilfælde 2 år?
Så kunne jeg jo næsten spørge hr. Klaus Hækkerup: Er det så i realiteten ikke grundlovsstridigt at sætte det til 2 år?
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Det problem, vi står med her, om jeg så må sige, og det, hr. Poul Nødgaard spørger om, er, om man yderligere kan udvide det, der ligger her.
Jeg vil godt sige, at jeg har læst denne meget omfangsrige betænkning sådan, at det kan man ikke.
Jeg synes, de senere års erfaringer med lovgivning i dette Folketing tilsiger, at vi er ganske nøjeregnende med at overholde grundlovens bestemmelser.
Her tænker jeg både på Tvindsagen og på den dom, som Højesteret afsagde om Danmarks tiltræden af Den Europæiske Union.
Poul Nødgaard (DF), 2004-01-15:
Jeg synes, det var en glimrende gennemgang, hr. Klaus Hækkerup kom med af lovforslaget.
Det kender vi, men det var udmærket lige at få det repeteret.
Det, jeg dernæst hæftede mig ved, var, at personer f.eks. i Udenrigstjenesten og i andre internationale organisationer kan få de der særregler om fortsat at kunne stemme til folketingsvalget i Danmark.
Mit spørgsmål til hr. Klaus Hækkerup, som jo har læst alle de papirer, der er kommet i den her sag, er: Hvorfor skal personer, nu nævner jeg bare lige et eksempel, der udsendes af firmaer og laver store internationale fortjenester for Danmark, for dansk erhvervsliv, og hvad det ellers kunne være, holdes ude, når man tager den ene gruppe ind efter den anden, som kan få lov til at stemme til folketingsvalget?
Det er en forskelsbehandling, der er helt uden sidestykke, og det vil jeg godt have hr. Klaus Hækkerup til at udtrykke sin enighed i.
Hvordan forklarer man det over for de mennesker, der ikke kan stemme til folketingsvalgene, når de føler, at de har lige så god ret til at stemme som den person, der f.eks. er ansat i Udenrigstjenesten?
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Vi har været igennem et langt forløb, hvor man har diskuteret spørgsmålet om fortolkningen af grundlovens § 29. Jeg vil godt af hensyn til tilhørerne nævne, at i grundlovens § 29 er det ganske nøje fastsat, at enhver, som har dansk indfødsret, fast bopæl i riget, og som har nået den ved lov fastsatte valgretsalder og ikke er umyndiggjort, har valgret til Folketinget.
Udgangspunktet er altså, at det er en forudsætning, at man har fast bopæl her i riget.
Tidligere Folketing har så syntes, at når f.eks. tjenestemænd ansat i det danske Udenrigsministerium blev beordret til tjeneste i udlandet, skulle man ikke på den måde berøve dem deres valgret i Danmark.
Og tidligere Folketing har yderligere fundet, at der var andre grunde til, at man kunne udvide valgretten til f.eks. danskere ansat i internationale organisationer, der blev henvist til tjeneste i udlandet.
Valgretsnævnet har, mens vi har diskuteret denne sag, som jo har været diskuteret i nogle år efterhånden, nedsat det til 8 år.
Da den nye regering tiltrådte, nedsatte den herefter et udvalg, som har afgivet denne ganske omfangsrige betænkning, hvor hver en sten i spørgsmålet er vendt, om jeg så må sige.
Au-pairpiger har været nævnt som eksempler og
også folk, der skal studere i udlandet.
Det kan vi tilslutte os.
Vi synes, det er en fornuftig udvidelse, også set i lyset af den indskrænkning, der er sket fra de 12 år til de 8 år.
Jeg kan hermed på Socialdemokratiets vegne give tilslutning til, at vi gennemfører det lovforslag, der ligger her i den form, det har.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Det kan jeg naturligvis sige nej til.
Der er kommet det i den mellemliggende periode, at vi har fået denne udvalgsbetænkning.
Det er jo et grundigt stykke arbejde, og det er ligegyldigt, om man er i regering eller i opposition, så er man nødt til at have respekt for sådan et stykke arbejde.
Det er jo stadig væk omtvistet.
Nogle mener, at man godt kunne give udvidet valgret til folk, som har opholdt sig i udlandet i 12 år, 8 år eller 6 år.
Der har været nævnt forskellige tidsrammer, som man kunne have i spil.
Det er bestemt folk, som ikke på nogen måde har ønsker om at bevæge sig på kanten af grundloven.
Men regeringen har altså valgt at sige, at vi slet ikke vil have nogen diskussion om, hvorvidt det her er på kanten af, hvad man kan gøre inden for grundlovens rammer.
Med hensyn til de uenigheder, der har været, er det klart, at man tager de synspunkter, som man gerne vil forfægte.
Så ser man, hvilken støtte man har til dem, og
hvem der mener noget andet, og så ser man, hvilken vægt det har.
Det må man gøre både i regeringen og opposition.
Det støtter jeg som medlem af Venstre.
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Det synes jeg er en underlig udtalelse.
Alle folketingsmedlemmer har en grundlæggende forpligtelse til at sikre, at grundloven bliver overholdt.
Når fru Gudrun Laub siger, at hun nu har en anden holdning, fordi hun nu er i et regeringsparti, end hun havde, da hun var i et oppositionsparti, må det jo betyde, at fru Gudrun Laub ikke ønsker at være med til at sikre, at grundloven bliver overholdt fuldt ud.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Det kan jeg bestemt ikke sige.
Det mener jeg ikke.
Men det er nu engang en anden rolle at være i opposition end at være i regering.
Det tror jeg såmænd også at de socialdemokratiske medlemmer er helt bevidste om.
Klaus Hækkerup (S), 2004-01-15:
Jeg vil godt spørge fru Gudrun Laub, om den sidste udtalelse betyder, at Venstre er mindre ansvarlige, når de er i opposition, end når de er i regering.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Nu har regeringen så valgt den forsigtige model, og jeg mener nok, at man kunne diskutere, om det stadig væk ville være inden for grundlovens rammer, hvis man gik videre i overensstemmelse med de retningslinjer, som ligger i det beslutningsforslag fra 2001.
Jeg mener ikke, at man kan sige, at hjemmearbejdet ikke er gjort ordentligt.
Det er jo, når man skal til at komme med forslaget og nedsætter et særskilt udvalg til grundigt at gennembearbejde problematikkerne, at man får noget andet.
Det er måske også blevet et lidt andet resultat end ventet, men det gør jo hverken fra eller til.
Man må tage
sådan en betænkning, når den kommer, og så tage den med den seriøsitet, som ligger i, at det er sagkyndige folk, der har lavet den.
Der er divergerende opfattelser af det, og derfor kunne man sætte det lidt mere i spil ved at gå lidt videre.
Det kan man måske lettere gøre i opposition end i regering.
Det vil jeg godt medgive hr. Aage Frandsen.
Aage Frandsen (SF), 2004-01-15:
Men de samme hensyn og de samme problemer må jo også have været gældende den 13. marts 2001, hvor man fremsatte et beslutningsforslag, der indeholder en række andre punkter, som går langt videre.
Det vil sige, at da man fremsætter beslutningsforslaget, fremsætter man et forslag om noget, som, hvis det blev vedtaget, efter betænkningens opfattelse og nu også efter regeringens opfattelse ville være enten på kant med eller i strid med grundloven.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Vi har jo udtalelser, dels fra Valgretsudvalget, dels fra andre kloge folk, professorer, som mener, at de 2 år faktisk er for lidt, og at vi bør gå længere.
Regeringen har så valgt at holde sig til de 2 år, hvor vi i hvert tilfælde er sikre på, at der ikke er nogen, der kaster sig over os for at sige, at det er grundlovsbrud.
Regeringspartierne har ønsket at gå længere for at imødekomme ønsket fra de mange danskere, som er bosat i udlandet, som hele tiden følger med i danske forhold, læser aviser, ser tv og følger med på internettet.
Der er helt andre muligheder i dag, end man f.eks. havde i 1953, for stadig at følge tæt med i det danske samfundsliv.
Der er en lang række personer, som ønsker at kunne stemme til folketingsvalg.
Dem vil vi gerne komme i møde, men
bestemt ikke på bekostning af, at vi kommer på kant med grundloven.
Aage Frandsen (SF), 2004-01-15:
I modsætning til det, der lå i hr. Nødgaards spørgsmål, som er en slags skosning af Venstre og regeringen, så vil jeg rose den.
Er dette ikke udtryk for, at man i det beslutningsforslag, der blev fremsat den 13. marts i 2001, og med det, der står i regeringsgrundlaget, som omhandler de her ting, ikke havde gjort sit hjemmearbejde ordentligt?
Vi er jo nogle, der, allerede da forslaget fra den 13. marts 2001 blev fremsat og diskuteret, sagde, at det ikke holdt i henhold til grundloven. Er det ikke, fordi man netop ikke havde lavet sit hjemmearbejde?
Det skal man selvfølgelig tage ved lære af i fremtiden, og man skal selvfølgelig også have ros for det, når man tager ved lære.
Gudrun Laub (V), 2004-01-15:
Det er at gå for vidt i fortolkningen af min udtalelse.
Jeg siger, at det helt klart er et område og et punkt, som man bør se på, men det er ikke et tilsagn om, at Venstre ønsker reglen ændret.
Det må vi se på, når vi kommer dertil.
Jeg tror personligt ikke på, at det bliver de første par år.