runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Hjemmeserviceordningen er ikke en blomst, der vokser i vores have.
Vi gik med til det i 1993 som en midlertidig ordning.
Og da vi sagde ja til at gøre ordningen permanent, var det kun meget modstræbende og især på grund af regeringssamarbejdet.
Men vi har hele tiden været imod denne hjemmeserviceordning, for vi synes, det er et problem, at folk, som er velstillede, skal have støtte til at få gjort rent.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil spurgte, om Det Radikale Venstre ikke bekymrer sig for arbejdsløshed.
Jo, det gør vi da, meget, men som jeg nævnte i min ordførertale, er løsningen på arbejdsløsheden også en del af vores forslag om en skattereform.
Jeg nævnte i min ordførertale et eksempel.
I dag skal man tjene 900 kr. - det er også svar til hr. Frode Sørensen og det der med at bekæmpe sort arbejde - for at kunne give en håndværker 100 kr. i hånden efter skat.
Vores skattereform med en maksimalskat på 42 pct. medfører, at man kun skal tjene 300 kr. for at give håndværkeren 100 kr.
Det vil fjerne den økonomiske begrundelse for sort arbejde, medføre flere arbejdspladser og dermed sænke arbejdsløsheden.
Det er i hvert fald en del af det, der skal til for at sænke arbejdsløsheden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Jeg synes jo, det er meget smukt, at Det Radikale Venstre på den måde har nogle langsigtede planer for, hvad Det Radikale Venstre gerne vil gøre ved arbejdsløsheden.
Nu er Det Radikale Venstre bare i den situation, at Det Radikale Venstre ikke har magten og derfor ikke har skyggen af chancen for at få gennemført sin skattereform.
Det er jeg så i øvrigt glad for, for jeg synes ikke, at det er en særlig god skattereform. Det betyder altså, at Det Radikale Venstre godt kan have en eller anden idé om, hvad der skal ske i et eller andet fremtidigt samfund, hvis og såfremt De Radikale nogen sinde kommer i nærheden af magten igen.
Men det hjælper altså ikke de 600 mennesker, der kommer ud i arbejdsløshed på grund af det her lovforslag.
De kommer sådan set ud i arbejdsløshed om 6 uger.
Det er sådan set fint nok, at De Radikale har en eller anden idé om en skattereform, men det kommer ikke rigtig de folk til gavn.
Det synes jeg at hr. Naser Khader skal svare på.
Så siger hr. Naser Khader, at Det Radikale Venstre ikke vil være med til at give tilskud til de rige.
Det er jeg da sådan set heller ikke særlig glad for.
Men virkelighedens verden er bare, at hvis vi skal sikre nogle ufaglærte, som ved gud ikke er rige, muligheden for at gå fra dagpenge og over på en almindelig løn, skal vi give det tilskud, som vi gør med hjemmeserviceordningen.
Det er det, der gør, at en flok ufaglærte kan gå fra enten at arbejde sort og være på dagpenge eller bare være på dagpenge til at få et reelt job, hvor de er beskyttet af en fagforening og dermed sikret ordentlig løn og arbejdsvilkår.
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Nej, vi har ikke magten lige nu, men vent til valget!
Det, der kendetegner os, er, at vi tænker langsigtet.
Vi tænker ikke kun på næste valg.
Det er også derfor, at vi var det eneste parti, der sagde nej til 1,5 mia. kr. til at nedbringe ventelisterne.
Vi tænker nemlig ikke på, hvordan ventelisterne ser ud ved næste valg, men vi tænker også på at investere i fremtiden og i det forebyggende.
Så ja, vores skattereform vil faktisk gøre underværker i forhold til arbejdsløsheden og i forhold til beskæftigelsen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
For de mennesker, der står uden arbejde om 6 uger, er det nok en lille bitte smule svært at vente til næste valg. Og jeg har også meget svært ved at forestille mig, at de mennesker vil stemme på Det Radikale Venstre, eftersom det er Det Radikale Venstre, der har fjernet deres arbejde.
Og det bringer jo ikke ligefrem Det Radikale Venstre tættere på at få magten igen.
Jeg vil gerne spørge hr. Naser Khader: Hvad har man tænkt sig at gøre for de 600 mennesker, der står uden arbejde om 6 uger?
Hvad er det, De Radikale mener, at de har gjort i de aftaler, de har indgået med regeringen, som skaffer de mennesker et job?
Når man indgår aftaler med regeringen, som har konsekvenser for arbejdsløsheden, må man vel have tænkt på, da man lavede de aftaler, hvad man skulle stille op med de 600 mennesker, i stedet for alene at sidde og tænke langsigtet på bekostning af de folk, der mister deres arbejde.
Hvor er det, folk skal gå hen?
Ministeren siger, at de folk, som om 6 uger ikke længere har et arbejde i et hjemmeservicefirma, skal gå et andet sted hen, hvor der ikke er tilskud til deres løn.
Det lyder da sådan set meget flot, men hvor er det?
Jeg tror sådan set, at de 600 mennesker vil være rigtig glade, hvis det er sådan, at erhvervsministeren kan anvise dem, hvor det er, de skal gå hen og få et arbejde om 6 uger.
Det håber jeg ministeren er enig med mig i blot er et spørgsmål om, at man så fortrænger de offentligt ansatte, der i dag er i de stillinger, og at der altså ikke er tale om ekstra arbejde, men blot tale om, at det er nogle andre, der tager det arbejde.
Så jeg skal spørge ministeren: Hvor er det, de 600 mennesker skal gå hen for at få et arbejde?
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
De bad så mindeligt om, hvis man ikke kunne undgå ændringer, om dagen for ikrafttrædelse kunne udskydes.
Jeg vil gerne høre hr. Naser Khader, om hr. Naser Khader og Det Radikale Venstre vil være indstillet på under udvalgsarbejdet at se på, om vi kan skyde datoen den 1. januar til længere ud i fremtiden.
Betina Hoffmann (KD), 2003-11-14:
Vi har gennem længere tid haft hjemmeserviceordningen under overvejelser og finder, at det vil være fornuftigt at beskære støtten til hjemmeservice, der bliver ydet til folk under 65 år.
At give støtte til, at folk kan få rengjort deres hjem, er en lidt forkælet tankegang, som vi ikke finder helt nødvendig.
Men at støtten bevares til dem over 65 år, synes vi er essentielt. Dette forslag er jo en del af finansloven, hvor der er en række forlig, der er forhandlet.
Når vi nu støtter, at tilskuddet til hjemmeservice beskæres, er det simpelt hen, fordi vi mener, at pengene kan bruges mere fornuftigt.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-14:
Jeg vil gerne sige tak for den modtagelse, forslaget har fået.
Som bekendt er besparelsen en del af finansloven, som netop er indgået.
Det er sådan, at en ansvarlig finanspolitik kræver, at regeringen løbende tager stilling til, om det statslige budget hænger sammen.
Det er regeringens vurdering, at det ikke er nødvendigt, at alle familier i Danmark kan få tilskud til almindelig privat rengøring.
Hjemmeservice er i dag mest anvendt i de velhavende amter, hvor borgerne nok skulle kunne betale regningen selv.
Jeg tror, det var hr. Naser Khaders bemærkninger til hr. Ole Sohn, der henviser til den problemstilling.
Det har aldrig været et formål med hjemmeserviceordningen at gøre den private rengøringshjælp permanent afhængig af det offentlige tilskud.
Hjemmeservice skal derfor fremover målrettes ældre og førtidspensionister.
Vi beskærer således en bred tilskudsordning på en socialt ansvarlig måde, sådan at hele målgruppen af ældre og førtidspensionister fortsat vil kunne få tilskud.
Så vil jeg afslutningsvis gerne sige til fru Pernille
Rosenkrantz-Theil om spørgsmålet omkring statsministeren, at det har statsministeren svaret på gentagne gange. Det har hr. Kim Andersen også svaret på i dag.
Det er jo korrekt, som der har været citeret, at vi ikke havde nogen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen på daværende tidspunkt.
Det var jo affødt af en debat i Socialdemokratiet, der gik på at afskaffe hele ordningen.
Nu er ordningen tilrettet.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Selv om vi har forskellig politisk opfattelse, så føler jeg mig kaldet til at give regeringen en hjælpende hånd.
For når erhvervsministeren går på talerstolen og siger, at det her er et led i finansloven for at sikre en forsvarlig økonomisk politik og fortsat besparelse på statens budget, er jeg da nødt til at sige, at det er der ikke tale om.
Jeg går ud fra, at erhvervsministeren står ved det svar, Folketingets Erhvervsudvalg har fået om, at ordningen betyder 600 flere arbejdsløse, så jeg vil bare spørge ganske enkelt: Er det ikke korrekt, at 600 arbejdsløse omregnet til dagpenge er 100 mio. kr.?
Hvis man så lige tager de der skatter og den moms, som man ikke får ind i kraft af nedlæggelse eller i hvert fald reducering af ordningen, er vi langt over de 130 mio. kr., som man nedskriver i finansloven.
Men det er jo fiktive tal, så der er ikke tale om besparelser.
Så jeg håber, at erhvervsministeren vil være så ansvarlig over for statens finanser, at han siger, at der ikke er tale om en besparelse, men at det er en politisk holdningsændring i regeringen, der gør, at de nu nedlægger ordningen.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Vil økonomi- og erhvervsministeren også lidt i lyset af, at de økonomiske konsekvenser i forhold til finansloven på grund af, at moms plus skat er lig med udgiften, og at arbejdsløse vil belaste dagpengefonden, overveje, om ikrafttrædelsesdatoen den 1. januar kan udsættes, med henblik på at erhvervet får en mulighed for omskoling, for uddannelse, så de kan varetage nogen af de job, som ministeren selv i sin fremlægning gør opmærksom på.
For ellers virker det vel umiddelbart sådan, at de 7 pct. sort arbejde, som nu har været afskaffet, går tilbage til sort arbejde, og det er da en lidt kedelig udvikling.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-14:
Også erhvervsministeren siger, at man egentlig ikke er så glad for at give tilskud til folk, der har masser af penge.
Jeg vil gerne spørge erhvervsministeren, om det ikke er sådan, at det tilskud, man giver her, kommer en gruppe til gode, som er ufaglærte, og at det er en gruppe ufaglærte, som har meget svært ved at finde fodfæste på det danske arbejdsmarked.
Er det ikke dem, det her tilskud først og fremmest kommer til gode?
Og så vil jeg spørge: Hvor lang tid mener erhvervsministeren, at man er bundet af et valgløfte?
Erhvervsministeren refererer til det, Venstres ordfører har sagt, men Venstres ordfører er sådan set blevet ved med at sige, at nu er der gået 2 år.
Ja, det er fuldstændig korrekt, men mig bekendt er en valgperiode på 4 år, så jeg kan ikke rigtig forstå, hvad vi kan bruge den der oplysning om 2 år til.
Det er i hvert fald efter i min opfattelse sådan, at et valgløfte sådan set løber mellem to valg.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Sohn, at al politik er jo en prioritering.
Sådan er det med udgifter; sådan er det med indtægter.
Det er korrekt med de her nævnte tal, at hvis man laver en opgørelse, er det 600, der kan risikere at miste deres arbejde.
Det er mennesker, som vi gerne skulle have i beskæftigelse andre steder, hvor de kan bidrage og tjene deres løn, uden at den ordning skal have offentlige tilskud. Hvis vi skulle følge den filosofi, som hr. Ole Sohn og andre bringer for dagen i dag, er der blot at sige til det, at så skulle man ansætte alle arbejdsløse i hele kongeriget i staten, for så var det en vældig, vældig god forretning.
Så vil jeg gerne sige til hr. Frode Sørensen, og det er lidt af det samme som til hr. Ole Sohn, at en tidligere undersøgelse har vist, at hjemmeservice kun har reduceret sort arbejde inden for rengøringen - det er altså sort arbejde, som man mener findes inden for blokken rengøring - med ca. 7 pct.
Jeg forventer dog ikke, at de ændringer, der sker i hjemmeserviceloven, vil ændre markant på det billede.
Tværtimod har hjemmeservice jo vist sig i høj grad at blive benyttet af dem, som tidligere udførte arbejdet selv, altså som en lettelse, som jeg tror mange vil fortsætte med i den praktiske hverdag også uden tilskud.
Det er også lidt et svar til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, som hele tiden har talt om dem, der udfører arbejdet.
Jamen det er jo utrolig vigtigt, men de skulle så gerne over at arbejde et andet sted, hvor de kunne opretholde en løn, uden at det offentlige skulle betale tilskud til deres løn.
Vi må jo konstatere, at det er folk fra de mest velhavende amter, der har benyttet sig af at få gjort rent på statens regning.
Det er altså folk, der har en stor indtægt.
Det er primært dem, der har benyttet sig af hjemmeservicen.
Og det var jo derfor, at hr. Naser Khader måtte sige til hr. Ole Sohn, at hr. Ole Sohn står og taler de velstilledes sag, men det er så også muligt, at hr. Ole Sohn kan gøre det.
Med hensyn til valgløfter og lignende: Jeg vil gerne sige, at det må enhver politiker jo gøre op med sig selv, for det her er jo ren markedsøkonomi.
Vi står jo ansigt til ansigt med vælgerne ved næste valg.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Jeg håber, at erhvervsministeren får lejlighed til at svare på hr. Frode Sørensens spørgsmål om en udsættelse, for hvis man udsætter beslutningen, så sparer staten pengene så længe.
Jeg vil gerne sige til erhvervsministeren, at der er forskel på en hjemmeserviceordning og det at ansætte folk i det offentlige, for hjemmeservice er jo en privat ansættelse; der kommer jo også private midler i.
Men helt ærligt: Jeg finder faktisk, at det ville være en fantastisk god samfundsgavnlig indsats at få ansat nogle flere hjemmehjælpere fremfor at give folk arbejdsløshedsdagpenge.
Man kunne ansætte utrolig mange i den offentlige sektor, og det ville ikke koste ret meget, hvis man indregner udgifter til førtidspension, nedslidning og alle de skavanker, ledighed medfører.
Så ville det faktisk være bedre at ansætte folk i den offentlige sektor end at lade dem gå ledige, så længe der ikke er en vækst i den private sektor, der kan opsuge dem.
Så det er en politisk uenighed.
Men vedrørende hjemmeservice vil jeg sige, at jeg synes, det ville være flot at udskyde det.
Jeg ved jo, at regeringen mangler nogle penge i forhold til den dagpengemanko, den har lavet, så hvis regeringen udskyder beslutningen, vil den jo spare penge, for så snart beslutningen gennemføres, kommer der et yderligere hul i statskassen.
Naser Khader (RV), 2003-11-14:
Først til fru Pernille Rosenkrantz-Theil om de der 600 arbejdsløse: Jeg har endnu ikke forstået, hvor det tal kommer fra.
Man bliver ved med at gentage det der med de 600 arbejdsløse, men det ved vi ikke ret meget om.
Det er det ene.
Det andet er: De finanslovforlig, vi gik med til, var faktisk også investering i jernbaner, i kollektiv trafik, og det er også noget, der kommer til at skabe arbejdspladser.
Selvfølgelig bekymrer det os, når folk bliver arbejdsløse, det er virkelig ubehageligt, når folk bliver arbejdsløse, men prøv at se på vores finanslovforlig, for det er faktisk et forlig, der også medfører flere arbejdspladser.
Til hr. Frode Sørensen: Jeg vil gerne være med til under udvalgsarbejdet at se på datoen for ikrafttræden.
Kim Andersen (V), 2003-11-14:
Hr. Frode Sørensens forkerte og helt urimelige udlægning af statsministerens udtalelser bliver ikke rigtigere af at blive gentaget.
Der er markant stor forskel på at sige, at der er ingen planer om at ændre på hjemmeserviceordningen, og på at sige, som hr. Frode Sørensen udlægger det, at der ikke vil blive rørt ved hjemmeserviceordningen.
Det sidste er jo noget fremadrettet, men det første var en konstatering af, hvilke overvejelser Venstre og statsministeren havde om området på daværende tidspunkt, og da var der altså ingen overvejelser om ændringer.
Jeg synes, hr. Frode Sørensen skulle prøve at genfinde proportionere i denne sag.
Jeg synes, han har svunget sig for højt op, og at det er urimelige påstande og udsagn at komme med om det, der har været hændelsesforløbet i sagen.
Vi skal også levne os selv og hinanden plads til, at der sker en udvikling i løbet af 2 år, bl.a. som følge af den lovgivning, vi selv vedtager her i Tinget, som jeg også nævnte før.
Frode Sørensen (S), 2003-11-14:
Nu kan vi jo altid diskutere, hvem der svinger sig op hvor.
Det er da muligt, at jeg kan have sagt noget forkert, men så kan jeg nå at rette det nu, for i mit manuskript står der nøjagtig det, som hr. Kim Andersen sagde: Vi har ingen planer om at ændre hjemmeserviceordningen.
Den opfylder nogle behov.
Det kan man vel godt tillade sig at oversætte til, at man ikke vil ændre på hjemmeserviceordningen; ingen som helst tvivl om den side af sagen.
Vi har vel også andre eksempler på, at det er det, der er sket, så der er vist ikke noget med at svinge noget op i nogen som helst retning.
Og hr. Kim Andersen kan jo selv se i den gode, borgerlige avis JydskeVestkysten i dag, hvor den fede overskrift er, at Fogh på ny bryder et løfte.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-14:
Nu er det jo bestemt ikke første gang, vi har haft debatten her i salen, og jeg forestiller mig, at det heller ikke bliver den sidste.
Dansk Folkeparti konstaterer, at den danske konkurrenceevne efter indførelsen af DIS genskabtes, og vi fik sat en stopper for den udflagning, der fandt sted.
Jeg mener, at de her debatter bærer præg af, at SiD er fortørnet over ikke at kunne forhandle på vegne af udenlandske søfolk.
Her er det vigtigt at tage med i overvejelserne, at de danske overenskomster, der bl.a. er udarbejdet med filippinske søfolk, hører til blandt de bedste aftaler, der er indgået set med filippinske søfolks øjne.
Så vidt jeg ved, har vi gjort det før, og hver gang har et flertal her i salen påpeget, at det er de ikke.
Set fra et erhvervsmæssigt synspunkt må vi altså erkende, at udviklingen i handelsflåden og danske rederier har været positiv.
Dans Folkeparti erkender, at andelen af menige danske søfolk i flåden er faldet, men antallet af danske officerer er højt, og helt generelt er beskæftigelsen på skibene steget.
Sættes dette i relation til andre dele af erhvervslivet, giver det en form for mening.
Vi er presset på konkurrencen i lønninger til menige ansatte.
Ydermere skal man aldrig glemme udviklingen på landjorden som følge af den positive udvikling generelt i
erhvervet
Faktum er, at ændringen, der gennemførtes i 1988, startede en hjemflagning af danske skibe.
Lad nu ikke denne udvikling stoppe, ved at vi gennemfører ændringer, der grundlæggende rykker ved opfattelsen af det danske flag som kvalitetsflag.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Det, der gør det danske flag til et kvalitetsflag, er, at vi er respekteret internationalt for vores ordholdenhed og for vores overholdelse af internationale konventioner.
Det, der gør det danske flag en lille smule blakket i international sammenhæng, er, når vi bryder de konventioner, som vi har ratificeret.
Derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om Dansk Folkeparti har den opfattelse, at internationale konventioner også omkring arbejdstagerrettigheder ikke er et spørgsmål om, at man skal ødelægge dansk erhverv.
Man skal bare sikre, at de almindelige gældende regler på arbejdsmarkedet også bliver gældende inden for søfarten.
Er Dansk Folkeparti imod det?
Line Barfod (EL), 2003-11-14:
Da vi i vinter diskutererede arbejdsskadereform, talte ordføreren fra Dansk Folkeparti, hr. Bent Bøgsted, en del om, hvor vigtigt det var at gøre noget for at forebygge arbejdsskader og for at hjælpe dem, der fik arbejdsskader, og han gik en del op i at prøve at se, hvordan man kunne indrette systemet, så det blev bedre for dem, der havde arbejdsskader.
Der var mange ting, vi var uenige om, men det lykkedes bortset fra finansieringen at finde frem til et godt forslag.
Det undrer mig derfor lidt, at når det drejer sig om udenlandske søfolk, mener Dansk Folkeparti ikke, at de danske fagforeninger skal have ret til at sikre gode overenstkomstforhold for at kunne forebygge en del af arbejdsskaderne og hjælpe de folk, der kommer ud for arbejdsskader.
Hvorfor skal der være den forskel på udenlandske søfolk og danske søfolk?
Hvad er ideen bag det?
Colette L. Brix (DF), 2003-11-14:
Til hr. Ole Sohn vil jeg sige, at der er snart så mange internationale konventioner og så meget, vi skal rette os efter alle mulige steder fra.
Men nu bor vi jo i Danmark, og det er en stor dansk industri, vi står og snakker om, og så er det, jeg siger: Kan vi ikke nogle gange kravle lidt ned ad stigen og så spørge: Hvor er det lige præcis, vi er?
Og er det nu så slemt?
Har de søfarende fra andre lande det nu så dårligt?
Mange af dem påmønstrer jo igen, de vil gerne arbejde på de samme skibe igen, så hvad er det, der er så galt?
Jeg ved jo godt, hvad de tjener i deres egne lande.
Så vil jeg også godt lige sige noget om en ting, der undrer mig meget.
Ibsen, næstformand i Dansk Metal, som skriver i dag: »Men rederne skal overholde dansk lovgivning, også for udenlandske søfolk om bord. Det gælder bl.a. 11-timers-reglen, ferieloven og social beskyttelse. Kravene til sikkerhed, forureningsforebyggelse og arbejdsmiljø er de samme til DIS-skibe som til skibe, der er registreret i Dansk Nationalt Skibsregister.« Så til fru Line Barfod angående arbejdsskadereformen
: Selvfølgelig ønsker vi da ikke, at der er nogen, der kan komme til skade, men de kan jo godt søge erstatning; det er der ikke noget til hinder for.
Det er besværligt, det giver jeg fru Line Barfod og hr. Ole Sohn ret i.
Det er meget besværligt, men muligheden er der. Men så vil jeg godt vende spørgsmålet om.
Hvis f.eks. en dansk sømand tager job på et udenlandsk skib, har han de samme problemer.
Når han får et brev fra en reder i Manila på rederens eget sprog - og det gør det første gang, det har jeg fået at vide - forstår han jo heller ikke, hvad der står.
Det forsinker sagen i flere måneder, og sådan er det også i Danmark.
Hvis vi kunne få de sociale myndigheder til at arbejde lidt hårdere og lidt bedre for de udenlandske søfolk, når de stiller krav, vil jeg godt være med til det, for det er det, der mangler.
Der mangler ikke noget i loven, den fungerer udmærket.
Ole Sohn (SF), 2003-11-14:
Ja, vi kan godt droppe de internationale konventioner og snakke om vores eget lille land, Danmark.
Lad os gøre det.
Det simple spørgsmål er: Skal de almindelige regler, som er gældende på det danske arbejdsmarked - de regler, som gælder for smedemesteren, for entreprenøren, for slagteren, for butiksindehaveren, osv. osv. osv. - skal de ikke gælde for søfarten?
Det er sådan set det ganske enkle spørgsmål.
Det er sådan set det simple spørgsmål, og det kan man svare ja eller nej til.
Og hvis man svarer nej, så er spørgsmålet: Hvorfor skal der så ikke også laves særlige regler for andre virksomheder, hvor man har haft lidt besvær, fordi folk vil have ret til at organisere sig?
Skal de virksomheder så ikke også have nogle særregler, som gør, at de kan blive fri for det, hvis det har betydning for dansk økonomi?
Line Barfod (EL), 2003-11-14:
Det glæder mig da, at fru Colette L. Brix mener, at vi sammen skal prøve at gøre noget, så de danske sociale myndigheder bliver meget hurtigere og meget bedre til at hjælpe de udenlandske søfolk, der kommer til skade.
Jeg synes, vi skal sætte os ned og se på, hvad vi kan gøre.
Så med hensyn til spørgsmålet om organisering: Når vi har diskuteret illegal arbejdskraft i Danmark og folk, der er kommet hertil fra andre lande, har vi jo haft en diskussion
om, at det er vigtigt, at de bliver organiseret og arbejder på samme vilkår som danske arbejdere, så de ikke underbyder.
Hvorfor skal der ikke også her være en ret for fagforeningerne til at organisere de udenlandske søfolk, så man kan sikre, at der er ordentlige forhold?