runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2001-10-24:
Ja, men ikke desto mindre er det at male med den brede pensel, man er i gang med her.
Hvis det er sådan, at man tager boligstøtten som helhed, mener vi altså, at den måde, den fungerer på på nuværende tidspunkt, dækker behovet.
Men vi er fuldstændig enige i, at det, der er behov for, er flere ungdomsboliger til den rigtige pris.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Hr. Ulrik Kragh skal være undskyldt, hvis han ikke er fuldt ud inde i detaljerne i boligydelseslovgivningen, for den er meget indviklet.
Men det er jo sådan, at den sikrer, at folk med store indkomster ikke får boligydelse, så det problem, hr. Ulrik Kragh skitserer, nemlig at der kan være velstående studerende,
er ikke til stede.
De kommer altså ikke til at nyde godt af denne boligydelse, så det behøver hr. Ulrik Kragh ikke at være bange for.
De, der kommer til at nyde godt af den, er alene dem, som har en meget lille indkomst, så den indvending, Venstre baserer sin kritik på, falder ligesom bort.
Ulrik Kragh (V), 2001-10-24:
Det er jo stadig væk de her HFC-gasser, industrielle drivhusgasser, og baggrunden for dette spørgsmål er, at jeg i forbindelse med et spørgsmål, jeg har stillet tidligere, har fået et svar fra ministeren, hvor han siger, at der ikke er kendskab til den europæiske brancheorganisation EPEE's spørgsmål til denne bekendtgørelse. Jeg har på den baggrund bedt ministeren om at redegøre for, hvad det er, Kommissionen har af indvendinger.
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Jeg vil først svare på det sidste: Der er det jo temmelig vigtigt, at man giver Folketinget korrekte og præcise oplysninger, og da det er et system, der hele tiden er under udvikling, synes jeg, at det er ret nærliggende, at man ikke har helt præcise opgørelser over, hvor man har hvilke aftaler, hvor langt man er kommet i opbygningen af det system, for det er ikke noget, der er blevet spurgt eksplicit om.
På spørgsmålet om, hvornår regeringen vidste, at den pågældende fra Sierra Leone befandt sig i landet, har jeg svaret, at jeg blev orienteret på lige fod med Folketinget og regeringen.
Og hvornår PET og politiet er orienteret, har jeg ikke mulighed for at udtale mig om.
Der kan jeg også henvise til statsministerens besvarelse.
Med hensyn til at vide, hvor de pågældende er, der ikke kan sendes ud af landet, er det sådan, at de skal befinde sig på et asylcenter, medmindre det bliver accepteret, at de bor et andet sted, sådan som jeg også redegjorde for i det åbne samråd.
Hvis man på centeret ikke har en viden om, hvor de er, hvis de f.eks. ikke møder op og henter deres lommepenge, eller man af andre grunde vurderer, at de er forsvundet, så bliver det meldt til politiet, og politiet vurderer, om det skal efterforskes.
Hvis de stadig væk ikke dukker op, bliver de skønnet udrejst, og det er igen politiet, der skønner det. Jeg kan også som noget nyt sige, at jeg er ved at undersøge muligheden for at lave en egentlig meldepligt og se på, hvilken værdi den kan have.
Jeg har egentlig svært ved selv at se, at det kan give en mere præcis sikkerhed for, hvor de mennesker er, for man er faktisk klar over, hvor de er, medmindre de er rejst ud af landet.
Der kan være visse fordele ved at have en egentlig meldepligt, sådan som det også blev efterlyst i det åbne samråd, og jeg kan så meddele Folketinget her, at den mulighed er jeg indstillet på at undersøge og også at gå videre med.
Ulrik Kragh (V), 2001-10-24:
Det mener ministeren måske nok, men derfor synes jeg så, at det virker paradoksalt, at 10-kilos-grænsen skurrer mod den aftale, der blev lavet i december måned med dem, der fik en afgiftsfritagelse.
Hvordan kan regeringen det ene tidspunkt sige: o.k., I får en afgiftsfritagelse, for I forurener ikke, for på det næste tidspunkt at sige, at det for øvrigt skal udfases, fordi det er giftigt og ikke duer?
Den anden ting er, at den 10-kilos-grænse rammer de udviklingsprojekter inden for parallelanlæg, som videreudvikles i et samarbejde mellem branchevirksomheder, og som miljøministeren altså selv er med til at give statsstøtte.
Så 10-kilos-grænsen virker altså imod noget, som ministeren selv er med til at betale og finansiere udviklingen af.
Det hænger ikke sammen, hr. minister.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-24:
Nu står jeg jo med udskriften fra Folketingets forhandlinger
under åbningsdebatten den 4. oktober, og under de korte bemærkninger siger justitsministeren: Det her er en sag, som er blevet behandlet af myndighederne fuldstændig efter bogen, og som havde været kendt, hvis man havde spurgt om det.
Det er derfra, jeg citerer i mit spørgsmål »efter bogen«.
Det var justitsministerens bemærkninger den 4. oktober, og så sidder jeg og læser
Ekstra Bladet
den 17. oktober og nu citerer jeg fra det, som statsministeren er citeret for at have sagt: »Rent ud sagt: Jeg blev overrasket over, at kommunikationen mellem de to efterretningstjenester var holdt så adskilt - at de så at sige befandt sig i hver sin cigarkasse, og at der ikke blev kommunikeret opad«.
Det er spørgsmålet, og hvad er statsministerens svar?
Er statsministeren enig med justitsministeren i, at det her er kørt efter bogen? Og så kan jeg nå at føje til: Det er ufattelig uhensigtsmæssigt efter Venstres opfattelse, at statsministeren på et tidspunkt, hvor man aldrig har haft så meget behov for efterretningsmæssige informationer, går ud og citerer sådan om vores to tjenester.
Det er baggrunden for mit spørgsmål, og jeg synes bestemt, det er et uheldigt tidspunkt, at vi skal læse i aviserne: »PET var for langsom« og »FE var for langsom«.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-24:
Det skal være mit sidste svar i denne her runde.
Hr. Jensby burde måske have talt med hr. Skaarup eller omvendt, for det er faktisk samme spørgsmål, vi har diskuteret her igennem en halv times tid eller tre kvarter, så jeg skal gøre det meget kort og sige til hr. Jensby: Jeg tror ikke, hr. Jensby kan finde et punkt, hvor jeg ikke har været meget dybt optaget af, at vores land under regeringens ledelse gør sig den yderste anstrengelse for, at vores sikkerhed her i landet er i top. Det er også derfor, at vi meget, meget hurtigt har fremlagt et aktstykke i Folketingets Finansudvalg. Det blev overleveret i går, og det kommer til behandling snarest muligt efter Finansudvalgets beslutninger. Jeg synes ikke, vi skal konkurrere med hinanden om, hvem der nu tager sig mest af Politiets Efterretningstjeneste eller af Forsvarets.
Hr. Jensby kender mig godt nok til at vide, at det tager jeg mig meget af, det ligger mig meget på sinde, det er et af fundamenterne i regeringens arbejde.
Hr. Jensby kunne også læse af min åbningstale den 2. oktober, hvor stor en plads omtalen af Danmarks nye situation fik, og hvilke konkrete initiativer regeringen ville tage fat på,
Jeg slutter med at sige: Derfor skal reglerne også laves om, og det er præcis det, regeringen nu tager fat på, og det er det, jeg håber vi kan samarbejde om, både nu og her og når lovgivningen kommer i løbet af november måned.
Der er ikke nogen, der hænger nogen ud, det kender hr. Jensby mig forhåbentlig også godt nok til, men jeg er meget optaget
af at få de rigtige regler i den nye situation, vi står i, og i at få et godt samarbejde her i Folketinget om de lovændringer, der skal til.
Svend Aage Jensby (V), 2001-10-24:
Jeg ville såmænd så have spurgt, om statsministeren så ikke også ville give mig håndslag på, at PET's og FE's ansatte ikke skal læse sådan en artikel igen.
For det fortjener de ikke.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-24:
Heldigvis har jeg en klar fornemmelse af, at de mennesker, hr. Jensby omtaler, ikke læser, som hr. Jensby gerne læser.
Jeg synes, vi skal stifte fred nu.
Lad os nu stifte fred mellem hinanden på de her felter - i hvert fald som et minimum, og så lad os skabe gode, rolige og ordentlige arbejdsforhold for de mennesker, der skal udføre en utrolig vigtig opgave for os og for vores land.
Det er det, regeringen nu fremlægger regelforslag til at gennemføre, og det er det, vi håber vi kan samarbejde om lovgivningsmæssigt her i Folketinget.
Jeg føler ikke, at det her arbejdsfelt er egnet til polemik eller udfald mod hinanden, for vi er alle optaget af at få det bedst muligt fungerende i vores land, når det gælder kampen mod terrorisme.
Det er også derfor, det fyldte så meget i min åbningstale, og det er derfor, det indtager så central en rolle i hele regeringsarbejdet.
John Vinther (KF), 2001-10-24:
»Da det i medierne er kommet frem, at en mand fra Sierra Leone, der selv har indrømmet et stort antal bestialske drab mod civile, er forsvundet i Danmark, vil ministeren så forsikre befolkningen, at denne person ikke opholder sig i Danmark, og, såfremt han har forladt landet, at ministeren har kontaktet sine europæiske kolleger og underrettet dem om, at en massemorder opholder sig i deres land?«
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Sagen drejer sig om en asylansøger, der har fået afslag på at få asyl, selv om den pågældende egentlig opfyldte betingelserne for at få asyl, men udlændingemyndighederne har anvendt det, der hedder Flygtningenævnets udelukkelsesgrunde, fordi den pågældende har begået kriminelle handlinger, som begrunder, at man er udelukket fra at få asyl.
Det er altså et menneske, der befinder sig her i landet uden opholdsgrundlag, og som ikke kan sendes tilbage til hjemlandet af de nævnte grunde, og det er også i overensstemmelse med flygtningekonventionen.
Den person, der bliver spurgt om her, er så siden meldt forsvundet af politiet.
Der sker det i den her sag som i andre sager, at når man har fået afslag på asyl af de nævnte grunde, så bliver sagen videregivet til rigsadvokaturet.
Det er samtidig sådan, at hvis den pågældende ikke melder sig på asylcentret, hvor vedkommende hører til, bliver det meldt til politiet, at den pågældende er forsvundet, og senere vurderer politiet så, om den pågældende skal betragtes som udrejst af landet.
Og det er sket i det her tilfælde i sommeren 2000.
Det er i overensstemmelse med de regler, der er, om, at det er politiet, der efterforsker forsvundne personer og vurderer, om de er rejst ud af landet.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt det er meddelt til andre lande, er der ifølge rigspolitiet ikke noget system i dag, hvorefter man meddeler, at det ikke er meddelt til andre lande.
Men jeg kan som noget nyt oplyse, at jeg vil undersøge muligheden for at få det registreret i Schengen Information System, SIS-systemet, når personer som de her har modtaget afslag på asyl, sådan at andre lande har en bedre mulighed for at være opmærksom på, hvis de dukker op der.
Det skal der så i øvrigt også være et meget stort internationalt møde om i næste uge mellem en lang række lande inklusive USA og Canada, fordi andre lande også har personer med en tilsvarende situation, der ikke har et egentligt opholdsgrundlag.
Så der er man altså ved at undersøge et samarbejde på det her område.
John Vinther (KF), 2001-10-24:
Det er så i orden.
For så vidt angår spørgsmålet om, hvorvidt man orienterer andre lande om, at den pågældende nu i hvert fald ikke er i Danmark længere, er det jo meget fint, at man vil i gang med et formentlig lidt omstændeligt arbejde med at få det lempet ind i Schengensamarbejdet.
Er der noget som helst til hinder for, at den danske regering på et formelt eller uformelt plan orienterer i hvert fald vores nærmeste nabolande om, at vi har haft sådan en person her i landet, og at den pågældende person nu ikke længere er her, og at der derfor kan være en formodning om, at den pågældende er i et af nabolandene?
Hvis der ikke er noget som helst, der forhindrer det - det forventer jeg i grunden ikke der er -
hvorfor har man så ikke gjort det?
Og hvorfor agter man ikke at gøre det fremover frem for at gøre det til et stort og omfattende bureaukratisk problem?
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Den vurdering er jo en vurdering, der bliver foretaget af rigspolitiet, og jeg vil selvfølgelig meget gerne videregive den anmodning, det ønske.
Det er jo en forskellig vurdering på grundlag af de muligheder, der nu engang er for rigspolitiet i dag.
Det andet bliver altså ikke specielt langsomt og bureaukratisk, så vidt jeg kan se.
Så vidt jeg har kunnet nå at orientere mig, drejer det sig om at skabe lovhjemmel for, at man også registrerer udlændinge i den her situation i det internationale system, og det gør det jo så meget nemt for andre landes myndigheder, hvis den pågældende dukker op i andre lande, at se: Jamen det er den og den person.
Derudover har vi også tilløbene til Eurodac: Man udveksler fingeraftryk, og der bliver nu taget fingeraftryk af alle asylansøgere her i landet.
Det gør det jo også muligt, hvis den pågældende bliver antruffet i et andet land, at spørge om det.
Derudover kan det også diskuteres på det kommende møde mellem en lang række lande, hvordan man forbedrer det system, vi har i dag.
Men ud over det vil jeg selvfølgelig meget gerne endnu en gang tage en drøftelse med politiet om, hvorvidt der er andre muligheder, som hurtigere kan tages i anvendelse.
John Vinther (KF), 2001-10-24:
Hvis jeg nu har forstået besvarelserne korrekt, så bygger det alene på en formodning, at man siger, at den pågældende er udrejst af landet.
Jeg vil godt høre, om det er korrekt forstået.
Så bare den sidebemærkning, at ministeren såmænd ikke skal tage kontakt til politiet eller andre for at glæde mig.
Ministeren skal gøre dét, der nu engang skal gøres, fordi det er ministerens ansvar, at det her område administreres på en ordentlig måde.
Det overrasker mig ærlig talt, at regeringen ikke af egen drift selv har fundet det hensigtsmæssigt at orientere vore nabolande.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-24:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge indenrigsministeren: Hvornår blev regeringen opmærksom på, at der var en person fra Sierra Leone, der har begået det antal bestialske drab mod civile, som der er tale om ifølge de artikler, som er skrevet om sagen?
Jeg synes, at et svar ville være rimeligt, også i lyset af den diskussion, vi har haft om en række andre personer, hvor det har været et problem, at regeringen ikke har været orienteret tidligere.
Så vil jeg godt spørge om det, som ministeren siger med hensyn til fingeraftryksregisteret.
Kører det system?
Er det muligt i dag inden for EU at udveksle de pågældende registre og de pågældende oplysninger om fingeraftryk?
Hvis det ikke er det, hvornår vil det så blive muligt?
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Til hr. John Vinther: Nu er systemet sådan, at det ikke er regeringen, der sidder og vurderer, hvornår den enkelte skønnes udrejst af landet.
Vi har et system, hvor det asylcenter, hvor den pågældende befinder sig, meddeler politiet, når den pågældende ikke længere opholder sig på centeret og ikke kommer og får sine lommepenge, og politiet skønner så på et tidspunkt - det er op til politiet at foretage den vurdering - hvornår den pågældende er udrejst.
Hvis ikke man er tilfreds med det system, skal man jo have en mulighed for at frihedsberøve den enkelte, og det har der altså ikke været noget grundlag for at gøre.
Det er jo også igen en vurdering, der bliver foretaget inden for retsplejeloven, og ikke inden for udlændingelovens rammer.
Til hr. Peter Skaarup: Regeringen bliver jo ikke særskilt orienteret om de sager.
Som jeg har svaret i det skriftlige svar til Folketinget, bliver jeg og regeringen på lige fod med Folketinget orienteret af Flygtningenævnet i de skriftlige beretninger, som kommer fra Flygtningenævnet.
Men her er det også sådan, at der er et arbejde i gang både i regeringen og internationalt for at se på, hvordan vi sætter det mere i system, sådan som statsministeren også har redegjort for.
John Vinther (KF), 2001-10-24:
Jeg er enig i, at det jo kan være svært fuldstændig at kontrollere, om personen er udrejst eller ej, og derfor er jeg sådan set også tilfreds med, at man har den formodningsregel, som politiet står for.
Nu gik spørgsmålet jo heller ikke så meget på muligheden for at frihedsberøve eller ej, men nok så meget på, om man så i den situation, hvor formodningen er, at den pågældende er udrejst af landet, har sikret sig, at vore nabolande, vore venner rundtomkring, også er blevet underrettet om det.
Der savner jeg i virkeligheden stadig det meget enkle svar fra ministeren - det kan være enten et ja eller et nej: Har man rent faktisk sørget for, at vore nabolande har fået underretning om, at vi har haft en person her i landet, der har begået bestialske forbrydelser, og at den pågældende nu er væk, samt at der er en formodning om, at vedkommende kan være i et af nabolandene?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-24:
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at regeringen ikke på noget tidspunkt er blevet underrettet om, at der er en mand med ophold her i landet fra Sierra Leone, som har indrømmet et stort antal bestialske drab mod civile?
Skal jeg også forstå ministerens svar sådan, at det så også betyder, at hverken Politiets Efterretningstjeneste, DCP eller Forsvarets Efterretningstjeneste har været underrettet om, at den pågældende person har opholdt sig i Danmark?
Der har jeg forstået det sådan, at man kan udveksle fingeraftryksoplysninger mellem de nordiske lande, men at man ikke kan gøre det over for resten af EU.
I den forbindelse vil jeg gerne høre, hvornår man kan det, og om ministeren synes, det er rimeligt, at det ikke er muligt i dag.
John Vinther (KF), 2001-10-24:
Det kan da godt være, ministeren synes, det er synd for Middelgrundsfortet, nu findes der så mange andre pragtfulde øer rundtomkring i de danske have, så det var nok muligt at finde et sted.
Jo, der er en fordel ved at placere dem de pågældende steder, fordi det er der, de har deres seng, det er der, de får deres kost, og hvis man så til og med også gjorde, at det var det sted, de fik udbetalt deres lommepenge, så skulle man nok sørge for, at de havde en vis tilknytning til det pågældende øsamfund, og så havde vi, dvs. regeringen, Folketinget og samfundet, en større kontrol med, hvor de pågældende opholdt sig henne.
Nu skal jeg forsøge at gøre spørgsmålet så enkelt som overhovedet muligt
: Er der noget til hinder for, at indenrigsministeren den dag i dag eller i morgen træffer beslutning om, at folk, der er her på tålt ophold, placeres på et asylcenter et isoleret sted - ja eller nej?
Karen Jespersen (S), 2001-10-24:
Nu er vi jo i gang med et større arbejde for at vurdere
hele det regelsæt
- når jeg siger vi, så er det jo først og fremmest Justitsministeriet, justitsministeren og undertegnede - og der undersøger jeg så, hvor man kan forbedre reglerne, forstået på den måde, om der er mulighed for at have en endnu større sikkerhed for, kan man sige, at opnå det, der jo er overskriften, når vi snakker om den gruppe mennesker her, nemlig at de kan sendes ud af landet.
Altså jeg synes, det er meget vigtigt at spørge, jeg havde nær sagt, hvad succeskriteriet er, og det er jo først og fremmest: Hvordan holder vi en tæt kontakt til de mennesker med henblik på at få dem sendt ud af landet hurtigst muligt?
Og der har jeg forskellige initiativer, jeg overvejer i samarbejde med justitsministeren, til, hvordan det succeskriterium kan nås så hurtigt og så effektivt som muligt.
Det samme kan man sige om det, hr. John Vinther spurgte om, nemlig hvorvidt man skal gå ind mere detaljeret og sige, at nogle af dem, der er her i landet, og som ikke kan sendes hjem, skal placeres på et mere eller mindre fjerntliggende sted.
Nu ved jeg, at hr. John Vinther og hans parti jo flere gange har været ude efter det stakkels Middelgrundsfort.
Når jeg siger stakkels, er det jo, fordi der faktisk foregår en række aktiviteter.
Det kunne jo så altså blive et paradenummer.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-24:
Jeg siger lige tak for det her med fingeraftryksregisteret.
Jeg synes bare, at vi umiddelbart burde være klar på, hvor vi egentlig står med hensyn til, hvornår fingeraftryk kan tages og ikke tages, og hvornår man kan udveksle oplysninger.
Men jeg håber, vi får nogle svar på det i Folketinget på et senere tidspunkt.
Med hensyn til det her med meldepligt undrer det også mig, at ministeren er ved at undersøge nogle ting her
, fordi hjemmelen er helt klart hos ministeren til at indføre det pågældende system. Jeg synes også, at jeg i ministerens besvarelse hører forskellige holdninger.
På den ene side siger ministeren, at ministeren ikke rigtig kan se fordelene ved at indføre det, men på den anden side siger ministeren, at der kunne være den fordel, at man måske havde lidt mere styr over, hvor de pågældende var henne.
Jeg kunne godt tænke mig at få svar på: Mener ministeren, at vi skal indføre denne her meldepligt eller ej?
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-24:
Ministeren nævnte for et øjeblik siden, at mange af de mennesker, der er på tålt ophold, jo ikke er kriminelle, men at det er folk, der er udvist, men deres eget hjemland, hvor de er statsborgere, nægter at tage imod dem, og det er jo rigtigt.
Forleden dag fortalte indenrigsministeren i et svar til Retsudvalget, at der var 46 fra Vietnam, som var udvist af Danmark, men hvor Vietnam ikke ønskede at tage imod dem.
Nu er det jo gentagne gange i dette Folketing foreslået, at man lavede økonomiske sanktioner over for de lande, der nægter at modtage deres egne statsborgere, og det er bl.a. Vietnam, vi giver flere hundrede millioner kroner.
Nu vil jeg godt spørge, hvorfor regeringen ikke har gjort noget i de sidste fire år for at stoppe bistanden til Vietnam, for dagen efter man sagde man ville det, ved vi jo alle, så ville Vietnam modtage sine egne statsborgere.
Hvorfor er regeringen ikke startet på det?
Stadig væk sidder der 46 vietnamesere, som ikke kan blive sendt hjem til deres eget hjemland, selv om de udvist.
Hvad er forklaringen på det?
John Vinther (KF), 2001-10-24:
Der er ikke tale om frihedsberøvelse, og jeg er helt med på, at i denne her store gruppe mennesker på tålt ophold er det langt den overvejende del, der ikke har begået noget kriminelt.
Men det, det handler om, er, at vi har en gruppe mennesker, der ikke har noget opholdsgrundlag i Danmark.
De er her alene, fordi de af den ene eller den anden grund ikke kan sendes ud af landet, og jeg savner stadig at få ministerens bekræftelse på, at der ikke er noget som helst til hinder for, at man kan vælge at placere de pågældende i et asylcenter fjernt, afsides, isoleret.
Jeg er også på det rene med, at det jo ikke betyder, at de er frihedsberøvet, men det kan godt være, at deres tilværelse ville blive så besværliggjort, at de valgte at søge et andet sted hen end at blive her i Danmark på et såkaldt tålt ophold.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-24:
Til hr. Jensby
: Jeg tror, at der i vid udstrækning her er tale om et spørgsmål, som vi havde lejlighed til at drøfte også med hr. Peter Skaarup før, og derfor skal jeg som hovedregel henvise til mit svar til hr. Peter Skaarup på spørgsmålet af samme karakter.
Jeg skal derfor sige, at det også er justitsministerens opfattelse, at det i den situation, vi i dag befinder os i,
er klart ønskeligt, om Justitsministeriet var blevet orienteret om den irakiske hærchefs tilstedeværelse i Danmark
Det kan jeg som tidligere nævnt erklære mig enig i, og det er også det, jeg tidligere har givet udtryk for.