Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-05-30:
Der er brug for fornyelse af det danske velfærdssamfund.
Ved folketingsvalget sidste år gav vælgerne et klart mandat til en sådan fornyelse; til en politik, der gør op med Systemdanmark og skaber rammerne for et levende samfund, hvor den enkelte får større frihed, samtidig med at vi udvikler et stærkt fællesskab.
Regeringen fremlagde ved sin tiltræden nogle klare mål
for fornyelse.
Målene blev præsenteret i et omfattende regeringsprogram, og inden for de første 100 dage fremsatte regeringen de lovforslag, som opfylder løfterne fra valgkampen.
Nu kan vi gøre status efter en travl folketingssamling.
Forslagene i 100-dages-programmet er stort set omsat til lovgivning, men indsatsen stopper ikke her.
Regeringen vil nu konsekvent sikre, at de mål, vi har sat os, rent faktisk bliver opfyldt, og samtidig tager vi nu for alvor fat på de næste faser i fornyelsen af det danske samfund.
Regeringens mål er klart.
Vi har igangsat et mangeårigt projekt, der skal sikre danskerne mere frihed til at bestemme over deres liv.
Det bør være en opgave, som alle kan tilslutte sig.
Regeringen har ført flere penge over til de centrale velfærdsområder.
Der er givet flere penge til sygehusene, til de ældre, til børnefamilierne og til de svage grupper i samfundet.
Det lovede vi før valget, og det har vi gjort efter valget, punkt for punkt.
På finansloven for 2002 har vi flyttet omkring på ca. 7 mia. kr.
Det vil sige, at vi har flyttet omkring på et beløb, som svarer til én trekvart procent af det samlede statsbudget - én trekvart procent!
Jeg nævner dette, fordi kritikerne af regeringens politik har givet udseende af, at regeringen har været i gang med en kraftig nedskæring af den offentlige sektor.
Jeg tør godt sige, at det er lodret forkert.
Syge og ældre har fået flere penge, til gengæld er der så sparet andre steder, men over 98 pct. af statsbudgettet er urørt.
Der er givet flere penge til de centrale velfærdsområder, samtidig med at regeringen har iværksat et skattestop.
Vi sagde før valget, at vi ville stoppe skatternes himmelflugt; det løfte har vi opfyldt.
Skattestoppet trådte i kraft fra regeringens første dag.
Det betyder, at der nu ikke længere sker forhøjelser af skatter og afgifter, og desuden har regeringen fjernet de ekstra skatter og afgifter på over 2 mia. kr., som den tidligere regering havde planlagt.
Skattestoppet er en historisk markering af, at det er lykkedes at bryde traditionen med evindelige stigninger i skatter og afgifter her i landet.
Men skattestoppet er kun det første skridt. Regeringen har indledt en reform af det danske velfærdssamfund under overskriften »Velfærd og valgfrihed«. Vi ønsker at kombinere det fælles ansvar for at løse en række velfærdsopgaver med en personlig frihed til at vælge.
Derfor har regeringen gennemført valgfrihed på en række områder.
Fra den 1. juli i år har patienterne frit valg af sygehus.
Hvis det offentlige sygehusvæsen ikke kan klare behandling inden for maksimalt 2 måneder, har patienten ret til selv at vælge et andet sygehus i Danmark eller i udlandet, og selve behandlingen koster ikke patienten penge.
De ældre får frit valg af hjemmehjælp fra den første januar 2003, og de får frit valg af plejehjem og plejebolig fra den 1. juli i år.
Børnefamilierne har fået 1 års barselorlov.
Den er fleksibel, så familierne selv kan vælge, hvordan de vil tilrettelægge barselorlov og arbejde. Desuden har kommunerne fået frihed til at tilbyde familier tilskud til selv at passe børnene frem for at bruge et offentligt pasningstilbud. Der er skabt større frihed på arbejdsmarkedet.
Regeringspartierne lovede før og under valgkampen at sikre en fast og fair udlændingepolitik.
Det har vi nu gennemført konsekvent.
Med udlændingepakken har vi foretaget de stramninger, som helt åbenbart trængte sig på.
Vi har moderniseret udlændingepolitikken, så den i højere grad matcher de problemer, vi møder i dagligdagen, og stramningerne vil blive ledsaget af en markant styrkelse af integrationsindsatsen.
Der har været sagt og skrevet meget om regeringens udlændingepolitik, ikke mindst af folk, der ikke har sat sig ind i tingene.
Vi har nu gjort det, vi satte os for, og jeg er ikke i tvivl om, at resultatet bliver bedre integration og mindre skel mellem forskellige befolkningsgrupper til glæde for alle i det danske samfund.
Desværre lykkedes det ikke at få en bred aftale i stand på dette punkt.
Dele af oppositionen var åbenbart ikke parat eller var ramt af intern uenighed.
Den barbariske hensynsløshed, verden var vidne til den 11. september 2001, spredte en følelse af uvished og utryghed.
Vi har også øget trygheden i den enkeltes hverdag.
Vi har gennem de senere år set alt for mange stødende eksempler på en slap retspolitik - eksempler, som krænker den almindelige retsfølelse og skaber utryghed, og eksempler, hvor rå forbrydere som volds- og voldtægtsmænd er sluppet alt, alt for billigt. Regeringens holdning på dette punkt er klar: samfundets reaktion over for vold og anden kriminalitet skal falde konsekvent og mærkbart.
Som et første og akut skridt har vi derfor inden for de første 100 dage fremsat markante forslag til skærpelse af strafferammerne for bl.a. vold og voldtægt.
Vi har forstærket indsatsen mod ungdomskriminalitet, og vi har fremlagt initiativer til bedre beskyttelse af vidner.
Med disse første skridt er vi kommet betydelig tættere på et retssystem, der stemmer overens med en nutidig retsopfattelse.
Regeringen har fremlagt et ambitiøst handlingsprogram
for en styrket indsats over for de svageste grupper: de hjemløse, misbrugerne og de mest udsatte blandt de sindslidende.
Handlingsprogrammet hedder »Det fælles ansvar«.
Vi har et fælles ansvar for at hjælpe de mest udsatte til at skabe sig en tryg og meningsfuld tilværelse.
Det første skridt til at føre handlingsprogrammet ud i livet blev taget ved dette års forhandlinger om satspuljen, hvor der blev afsat 670 mio. kr. over 4 år til de særligt udsatte grupper, og for at overvåge denne indsats for de svageste i samfundet har regeringen nedsat Rådet for Socialt Udsatte.
Dette råd skal være de svages talerør.
Regeringen er klar til at løfte opgaven.
Regeringen er klar til at gøre det, der er nødvendigt, og udgangspunktet er heldigvis godt.
Der ventes økonomisk fremgang og højere beskæftigelse i de næste år, og der er overskud på betalingsbalancen og på de offentlige finanser.
Det betyder, at vi kan afdrage på vores gæld til udlandet, det betyder, at vi kan afdrage på den offentlige gæld, og den udvikling skal vi fastholde.
Mindre gæld betyder sparede renteudgifter, som kan veksles til forbedringer af samfundet.
Vi vil fortsætte den omprioritering af den offentlige sektor, som vi startede med finansloven for 2002.
Det betyder, at væksten i den offentlige sektor skal reserveres til forbedringer for borgerne og ikke til unødig offentlig administration.
Men en aktiv prioritering, en stram styring af udgifterne og bedre kvalitet for pengene gør det ikke alene; der er også brug for, at flere kommer i arbejde.
Regeringen fører en offensiv erhvervspolitik.
Der skal ny dynamik og vækst i det danske samfund, og regeringen vil gå nye veje og iværksætte reformer, strukturændringer og forbedringer.
Det handler om at skabe gode betingelser for vækst.
For at skabe mere arbejde og dynamik skal virkelysten sættes fri.
Det skal være lettere at starte og drive
egen virksomhed, selvstændighedskulturen skal have et løft.
Danske virksomheder bruger dagligt megen tid på at udfylde blanketter, opgørelser og statistikker til de offentlige myndigheder.
Derfor skal spændetrøjer og bureaukrati brydes ned, og de administrative byrder skal reduceres.
Det skal kunne betale sig at yde en ekstra indsats, og det skal kunne betale sig at arbejde og tage en uddannelse.
Skatten er for høj i Danmark, og regeringen arbejder derfor på at skabe råderum til, at skatten på arbejdsindkomst kan sænkes fra den 1. januar 2004.
Forskningen skal have bedre vilkår, for det er en investering i fremtiden.
Der er også brug for en gennemgribende reform af organiseringen og ledelsen af vore universiteter.
Regeringen vil styrke faglighed gennem hele uddannelsessystemet, det være sig i folkeskolen, i ungdomsuddannelserne, i de videregående uddannelser og i voksen- og efteruddannelserne.
Regeringen vil satse på de unge.
Vore unge skal have uddannelser, som mindst matcher de tilsvarende uddannelser i udlandet.
Et godt uddannelsesforløb for de unge kræver imidlertid, at de har et sted at bo, og regeringen vil derfor prioritere byggeri af ungdomsboliger i forbindelse med finansloven for 2003.
Flere i arbejde er godt for alle.
Det er det for den enkelte, som udnytter sine evner, og det er det for andre, fordi der er hænder til at udføre opgaverne i virksomhederne og til i det i det hele taget at yde den nødvendige indsats. Regeringen har indledt en dialog med arbejdsmarkedets parter om at få flere i arbejde.
Vi tager vores udgangspunkt
i den enkelte lediges situation.
Alle ledige skal have de bedste muligheder for at komme i beskæftigelse
hurtigst muligt, uafhængigt af om den ledige er på dagpenge eller på kontanthjælp.
Meningsløs og dårlig aktivering skal væk, og de mange detailregler skal væk.
Aktivering skal både sikre den enkelte et almindeligt job uden omveje og rettes mod de behov, der er på arbejdsmarkedet.
Et moderne demokratisk samfund lever af åbenhed og frihed.
Ud over de områder, hvor regeringen allerede har indført frit valg, vil vi øge valgfriheden for børnepasning
på tværs af kommunegrænserne, og vi vil indføre friere valg af læge. Borgerne skal også mærke, at retssystemet er til for dem og virker hurtigt, effektivt og retfærdigt.
Retssystemet skal i det hele taget afspejle en nutidig retsopfattelse.
I domstolssystemet er der behov for at afprøve nye måder til at løse retslige konflikter, og derfor iværksætter vi nu et forsøg med såkaldt retsmægling, hvor der i højere grad tages udgangspunkt i de konkrete problemer frem for i regler og paragraffer.
Overgreb mod den enkeltes integritet og privatliv hører ikke hjemme i et moderne samfund.
Der er brug for en retssikkerhedsreform, som sikrer grundlæggende retsgarantier og en fair behandling, når det offentlige udøver kontrol og tilsyn.
Offentlighedsloven trænger også til gennemgribende modernisering.
Det er en fundamental forudsætning for et velfungerende demokrati, at der er en åben og fri debat, og at offentligheden har indsigt i det, der foregår i forvaltningen.
Det er det mest effektive våben mod pamperi og magtmisbrug.
Regeringen har fra sin tiltræden lagt stor vægt på at få etableret et positivt og ligeværdigt samarbejde med Færøerne og Grønland.
Et godt samarbejde sker gennem dialog baseret på gensidig respekt, og det vil regeringen leve op til.
Under mine besøg i januar fik jeg lejlighed til at drøfte de færøske og grønlandske ønsker for fremtiden med lagmanden og landsstyreformanden samt med en række af de færøske og grønlandske politikere.
Både på Færøerne og i Grønland er der i disse år en debat om øget selvstyre.
Det er op til det færøske og det grønlandske folk selv at beslutte fremtiden for Færøerne og Grønland. Den politiske situation på Færøerne efter valget den 30. april 2002 er fortsat uafklaret.
Lagmanden forhandler i øjeblikket om at udvide den nuværende landsstyrekoalition, og regeringen afventer resultatet af disse forhandlinger.
I Grønland står målsætningen om en selvbærende økonomi højt på den politiske dagsorden.
Der er tale om en stor udfordring - en udfordring, som kræver en langsigtet og ambitiøs politik i retning af øget markedsorientering.
Grønlands hjemmestyre har taget skridt til det, og regeringen vil gerne understøtte en sådan udvikling gennem dialog og samarbejde.
Regeringen har et tæt samarbejde med Grønlands hjemmestyre på det udenrigspolitiske område.
Regeringen vil medvirke til, at Grønlands internationale relationer bliver styrket, ikke mindst i forhold til EU.
I samarbejde med Grønlands hjemmestyre vil vi i august afholde en konference i Grønland med fokus rettet på EU's politik over for det arktiske område.
Det nære samarbejde gælder også forsvarsaftalen med USA, hvor regeringen og landsstyret er i tæt dialog.
En af den nye regerings første beslutninger var at søge politisk tilslutning til at sende danske soldater og fly til Afghanistan.
Opgaven var at deltage i den internationale kamp
Følgerne af angrebet på USA den 11. september i fjor har naturligvis præget udenrigs- og sikkerhedspolitikken, men regeringen har fortsat den tidligere regerings klare solidaritetslinje over for USA.
Danske militære enheder er blevet udsendt til opgaver i Centralasien og Afghanistan, og de danske soldater, hvoraf nogle tragisk er omkommet under udførelsen af deres opgaver, har høstet anerkendelse for deres dygtighed og professionalisme.
Den 11. september har sat sig flere spor.
Således er forholdet mellem NATO og Rusland blevet forbedret, som det netop er blevet markeret ved topmødet i Rom i forgårs.
Regeringen ser frem til den yderligere tilpasning og udvidelse af NATO, som er på dagsordenen for alliancens topmøde i Praha til november.
Konflikten i Mellemøsten mellem Israel og palæstinenserne har været særlig akut i de forløbne måneder.
Regeringen har lagt en ny, balanceret kurs.
Danmark har begge parter i tale, og Danmark vil som EU-formandsland gøre sit til at bringe fredsprocessen tilbage på sporet. Regeringen har gennemført en nyprioritering af udviklingsbistanden - en nyprioritering, der styrker fattigdomsbekæmpelse og kvinders muligheder og fremmer demokrati, menneskerettigheder og kampen mod terrorisme.
Og som jeg flere gange har slået fast: Danmark ligger fortsat helt i top med hensyn til bistandens størrelse.
Det danske EU-formandskab har klare linjer, og vi går efter konkrete resultater.
Formandskabet er hovedopgaven for regeringen i det kommende halvår.
Der bliver tale om en stor udfordring, men også om en enestående mulighed for at påvirke udviklingen i vor del af verden på et afgørende tidspunkt.
Det danske formandskab har en omfattende og tung dagsorden, men formandskabets hovedprioritet er naturligvis at afslutte udvidelsesforhandlingerne med op til 10 nye medlemslande.
Det var i 1993 i København, at betingelserne for at blive optaget i EU blev defineret, og det kan nu blive i København, at forhandlingerne om udvidelsen bliver gjort færdige her i 2002.
Jeg er klart optimist.
Vi står med en enestående chance for at binde Europa sammen og sætte et punktum for et mørkt kapitel i den europæiske historie.
Men griber vi ikke øjeblikket og chancen, risikerer vi, at der vil gå mange år, før en ny mulighed viser sig - derfor skal det lykkes.
Men regeringen har også sat sig andre mål for formandskabet: For det første vil vi arbejde for større sikkerhed og tryghed.
Vi står i dag over for en række nye former for international kriminalitet: terrorisme, menneskesmugling, kvindehandel og børnepornografi på internettet.
Det skal bekæmpes gennem et stærkere samarbejde på europæisk og globalt plan.
For det andet vil vi arbejde for bæredygtig udvikling.
Det gælder både økonomisk, socialt og miljømæssigt.
For det tredje vil vi arbejde for sikrere fødevarer, og vi vil bidrage til videre udvikling af EU's politik på både landbrugs- og fiskeriområdet.
Endelig har EU et særligt ansvar for fred og stabilitet
Det gælder ikke mindst i kampen for et bedre miljø og mod fattigdom.
Det er vores mål, at vi på verdenstopmødet om bæredygtig udvikling i Johannesburg indgår en global aftale, en aftale, som forpligter både rige og fattige lande.
Forberedelserne til topmødet foregår lidt trægt, ikke alle er lige ambitiøse, men vi presser på så meget, vi overhovedet kan.
Regeringen har lagt op til et bredt samarbejde her i Folketinget, og det er i vidt omfang lykkedes.
Valget var et opgør, et opgør med den gammeldags opdeling af politik i højre og venstre.
Regeringen er ikke hæmmet af gammeldags ideologisk tænkning.
Det afgørende er ikke, om et forslag i gammeldags forstand bliver opfattet som højreorienteret eller venstreorienteret, det afgørende er, om forslaget bidrager til at løse de problemer, som mennesker måtte have i deres hverdag.
Regeringen tager netop sit udgangspunkt i det enkelte menneskes hverdag.
Derfor har regeringen fremsat forslag, som forstærker indsatsen over for de syge, de ældre og de mest udsatte grupper, og forslag, som øger frihed, tryghed og sikkerhed i hverdagen.
Hovedparten af regeringens lovforslag er vedtaget med et bredt flertal i Folketinget, og det er godt.
Regeringen takker de partier, som har støttet forslagene.
De to regeringspartier gik til valg på en række klare løfter.
Vi sagde, hvad vi ville, og efter valget gjorde vi, hvad vi havde sagt før valget.
Det har været helt afgørende for regeringen at opfylde valgløfterne, også selv om det i visse tilfælde har betydet, at forslagene skulle vedtages med en mindre kreds af partier.
Regeringen takker de partier, som har medvirket til, at befolkningens ønsker om fornyelse også har kunnet omsættes til handling her i Folketinget.
Nu er den første folketingssamling med den nye regering ved at være slut.
Den næste folketingssamling vil være præget af det danske formandskab for EU og de næste skridt i regeringens program for udvikling og forbedring af det danske velfærdssamfund.
Regeringen indbyder alle Folketingets partier til et samarbejde om den nødvendige fornyelse.
Forhandling