Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Med det lovforslag, vi førstebehandler i dag, vil der i virkeligheden for første gang i mange år i praksis i det her land blive lagt op til en stærkere og sikrere miljøregulering af landbrug, især husdyrbrug, end det hidtil har været tilfældet.
I debatten i forbindelse med flytningen af opgaven blev der fra mange sider udtrykt bekymring for, om kommunerne nu også kunne varetage opgaven.
Vi finder det væsentligt, at der nu skabes grundlag for, at det kan ske på en betryggende måde, og gerne endnu bedre, end det har været situationen, når vi kigger bagud, fordi der i virkeligheden er meget tilbage at hente også i den administration, der har været hidtil.
Det administrationsgrundlag, der i lovforslaget lægges op til, vil betyde, at der i forhold til i dag sikres et bedre afsæt for miljøreguleringen af landbruget fra den 1. januar 2007.
Der indføres skrappere afstandskrav til følsom natur og naboer, der sker en opstramning af opbevaring og udbringning af gylle, og der gennemføres skærpede generelle krav til reduktion af det luftbårne kvælstofbidrag, den såkaldte baggrundsbelastning.
Sådanne krav findes jo slet ikke i dag, men i 2007 skal vi, som vi allerede har hørt, ved nyetablering, udvidelse og ændringer af produktionen omfattes af et 15-procents-reduktionskrav, som stiger til 20 pct. i 2008, med en revurdering gældende for 2009 med udgangspunkt i mindst et 25-procents-krav.
Jeg skal sige, at Det Radikale Venstre gerne allerede nu ville have set en højere reduktionsprocent målsat for de efterfølgende år, men vi må så som et resultat af de forudgående forhandlinger tage den diskussion efterfølgende i forligskredsen.
De nævnte krav og opstramninger vil sammen med nye og skrappere lugtreduktionskrav i lovforslaget være teknologidrivende.
Også det ser vi som et klart fremskridt.
I det hele taget er princippet om bedst anvendelig teknologi eller BAT, som vi kalder det i den korte udgave og i daglig tale, et bærende element i kommunernes fremtidige arbejde med miljøgodkendelse af bedrifter over 75 dyreenheder.
Den proces, der dermed for alvor skubbes i gang, skal man ikke underkende betydningen af.
Vi har set på industriområdet, hvad det har betydet, da man fik de principper indført, og hvilken forandring det rent faktisk har givet i de sidste 10-15 år på industriområdet i forbindelse med indførelsen af den nye teknologi.
Bedst anvendelig teknologi eller BAT er nemlig en individuel vurdering, der foretages af den kommunale godkendelsesmyndighed, og BAT omfatter de mindst forurenende teknikker, der kan anvendes i den relevante sektor, og det er en kontinuerlig proces, som pågår hele tiden.
Det har for Det Radikale Venstre ligeledes været et motiv at sikre acceptable regler for næringsstoftilførsel til landbrugsarealerne.
Forslaget betyder desuden, at der i overgangsperioden frem mod udarbejdelsen af de vand- og naturplaner, der skal reflekteres i kommunernes miljøgodkendelser fra 2010, sikres en minimumsbeskyttelse, som er betydelig højere end den miljøstandard eller måske mangel på samme, der finder sted i visse dele af landet i dag.
Det sker ved at gennemskrive de nuværende amters administrationspraksis til et gennemsnit, som alle nye kommuner som minimum skal overholde.
Det vil sige, at beskyttelsesniveauet hæves i den dårligste halvdel af landet til minimumskravet.
Desuden skal kommunerne i deres godkendelsespraksis, ligesom amterne hidtil har skullet, vurdere, om der vil være områder, hvor særlige forhold gør sig gældende, og hvor det beskyttelsesniveau, som vi fastlægger generelt, ikke vil være tilstrækkeligt til at opfylde direktivkravet til natur- og miljøtilstanden.
Det giver lovforslaget ikke bare ret til, det giver det også pligt til.
Det tæller også set med Det Radikale Venstres øjne på plussiden, at det med lovforslaget nu er hele bedriftens areal, der inddrages i godkendelsen, hvor det i det amtslige system kun var udspredningsarealet, der blev berørt af udvidelsen.
Der har i de seneste år i debatten været udtrykt frygt for, at mange landbrugsproduktioner har hamstret produktionsudvidelser.
Lovforslaget sikrer dels overgangsregler, der får så mange husdyrbrug som muligt ind under de nye regler, dels en tidsbegrænsning på screeningstilladelser, der sikrer, at disse efter den 1. januar 2009 kommer ind under de nye regler.
Dermed er eventuelle følger af hamstringer i al fald reduceret.
Andre elementer i lovforslaget kunne fremhæves, men det tillader tiden ikke, så jeg vil med afsæt i de mange år, jeg også i kommune og amtsråd har beskæftiget mig med miljøregulering i praksis, sammenfattende vurdere, at de nye regler alt andet lige vil give et bedre administrationsgrundlag, der i højere grad end i dag vil kunne håndteres forståeligt, vil kunne føres ud i livet og vil kunne håndhæves.
Denne vurdering deles heldigvis af de uafhængige jurister med forstand på miljøregulering, jeg har været i kontakt med, og man skal ikke undervurdere, hvad et klarere håndterbart grundlag, der altså også kan håndhæves, vil betyde i praksis.