runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2002-02-07:
Til fru Louise Fravert ...
Frevert
, undskyld - jeg skal nok lære at udtale det
rigtigt: Jeg kunne godt tænke mig, at fru Louise Frevert uddybede det omkring daghøjskolernes indhold i forhold til deres virke.
Jeg er ganske enig i, at vi i det mindste kunne få præciseret et uddannelsesindhold inden for det virke, som er på daghøjskoleområdet. Derudover kunne vi måske få et par ord om det med spredning af midler til kommunerne.
Vil det sige, at Dansk Folkeparti er indstillet på, at det er de kommuner, der har daghøjskoler, der også skal have tilskuddet? Det kunne være ganske interessant at høre, også hvis der kommer andre ting frem i høringssvarene.
Der sker jo lovsjusk her uden høringssvar.
Men hvis der viser sig andre meget uhensigtsmæssige ting, som f.eks. det med at handicappede skal til at betale seks gange så meget i brugerbetaling, er Dansk Folkeparti så indstillet på at lave ændringer?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-07:
Det er rystende, at man kan blive ved med at snakke om, at der tilføjes uddannelsessystemet 650 mio. kr.
Det er jo rigtigt nok, kan man sige, men de 250 mio. kr. tages altså fra uddannelsessystemet selv.
Så er der 400 mio. kr. tilbage.
Nedskæringskataloget var på 1,4 mia. kr. Der mangler altså stadig væk 1 mia. - 1 mia. kr. skal uddannelsessystemet skære.
Indrømmer Dansk Folkeparti, at nedskæringerne i det her forslag rammer de handicappede, de tosprogede, de arbejdsløse og de unge, der aldrig fik en uddannelse - glem de tosprogede, dem ved vi godt, I er ligeglade med - og at Dansk Folkeparti dermed under ingen omstændigheder kan kaldes den lille mands parti? Så vil jeg gerne her til sidst give Dansk Folkeparti ret i, at kassen ikke er bundløs, men den er altså heller ikke tom.
Dansk Folkeparti og regeringen får det til at lyde, som om Danmark er i økonomisk krise.
Det er altså ikke tilfældet.
Kassen er ikke tom.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti, om Dansk Folkeparti kan erkende, at det er et spørgsmål om vilje, og at det er et spørgsmål om, om man sætter skattestoppet højere end hensynet til de handicappede, til de unge, der aldrig fik en uddannelse, og til de arbejdsløse.
Det er et spørgsmål om vilje og ideologi, ikke et spørgsmål om mangel på penge.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Til fru Anne Baastrup: Nu har jeg utallige gange hørt fru Anne Baastrup udbrede sig om, hvad mit menneskesyn er.
Det vil jeg nu tillade mig at hævde at jeg nok bedst selv har styr på.
Jeg synes, at det, der er væsentligt her, er at sige: Det, vi gerne ønsker, er at lave strukturændringer i det eksisterende ungdomsuddannelsessystem, således at der ikke vil være behov for den fri ungdomsuddannelse.
Fleksibiliteten skal findes inden for det eksisterende ungdomsuddannelsessystem, og det betyder også, at de unge, som fru Anne Baastrup er så bekymret for, som så mange i salen er så bekymret for, vil have mulighed for inden for det eksisterende ungdomsuddannelsessystem at få den fleksibilitet og få det forløb mellem bogligheden og praktikdelen, som de fleste i Folketingssalen her virkelig ønsker for disse unge, og som disse unge måske også har behov for.
Det vil de kunne få inden for det eksisterende system, men det kræver strukturreformer, og det har vi også bebudet. Jeg vil igen henvise til den handlingsplan om bedre uddannelser, som jeg ved ministeren vil komme med senere på året.
Med hensyn til fru Bodil Kornbeks spørgsmål, det her med vanskeligheden for at fortsætte, hvis midlerne spredes, og hvorfor der ikke er direkte tale: For mig at se vil de gode daghøjskoler fortsætte.
De, der løser de lokale behov, de, der har tilpasset sig, de, der faktisk flytter noget, vil kommunen jo vælge at bruge til de her kursister.
Derfor synes jeg altså, at det er at stikke folk blår i øjnene at sige, at det er det her, der lukker daghøjskolerne.
Jeg er ret sikker på, at hvis vi var fortsat med den eksisterende kvotemodel, ville vi have set, at der var lige så mange daghøjskoler, der ville lukke.
Jeg foretrækker, at man i højere grad tilpasser daghøjskolerne til lokale behov, end at det bliver en detailstyring og en regulering fra Undervisningsministeriets side, der er skyld i, at daghøjskolerne lukker.
Carsten Hansen (S), 2002-02-07:
Jeg skal blot sige til fru Gitte Lillelund Bech, at når jeg snakker forligsbrud, så vil jeg sige, at vi jo ikke har konstateret, at der er forligsbrud på modersmålsundervisningen, endnu da.
Men vi kan jo se, at finansieringen er medtaget i regeringens finanslovforslag og vel også i en del af forliget med Dansk Folkeparti.
Der kan vi jo råbe forligsbrud bagefter, men det skal vi over at diskutere senere på dagen. Men her er der et klokkeklart og rent forligsbrud på finansiering og på kvoterne.
Det mener selv hr. Aage
Frandsen, som jo går for at være den, der har styr på alle forligene her.
For mig er der ingen tvivl om det - også når Undervisningsministeriet indkalder os til et møde og indkalder forligskredsen.
Hvis man ikke indkalder forligskredsen, hvem er det så?
Der må da være en forligskreds, når selv Undervisningsministeriet indkalder forligskredsen.
Det vil jeg bede fru Gitte Lillelund Bech om en forklaring på.
Det andet er, at jeg har spurgt fru Gitte Lillelund Bech, om man vil være med til at sige med hensyn til det beløb, der er sat af i rammen til daghøjskoler, at det også bliver de kommuner, som har daghøjskoler, eller skal vi forgylde alle de kommuner, der aldrig har haft en daghøjskole, via bloktilskud?
Vil man kort sagt være med til en slags refusionsordning, så det er dem, som har udgiften på det her område, der også får indtægterne?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-07:
Jeg mener egentlig ikke, at jeg rigtig fik svar på mit spørgsmål før, for vi taler altså om en gruppe unge, som man ikke bare kan placere i et ordinært ungdomsuddannelsessystem.
Så hvad vil Venstre reelt gøre?
Hvad har de at byde på?
Jeg tror, at fru Gitte Lillelund Bech udmærket godt ved, at det ikke kan lade sig gøre, det at tage nogle unge og sige: Nu skal I gøre sådan og sådan.
Det kunne ikke lade sig gøre før, og det kan da slet ikke lade sig gøre nu.
Kan Venstre kun tilbyde det, de selv kan lide og forstå?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Til hr. Aage Frandsen vil jeg da sige, at selvfølgelig er Venstre interesseret i, at så mange unge som muligt får en ungdomsuddannelse, men vi bryder os ikke om, at det hele skal gøres op i tal, at man sætter det hele op i procenter og procenter og procenter.
Det ved hr. Aage Frandsen i øvrigt også godt, for det har vi også tilkendegivet, når man har diskuteret videregående uddannelse osv.
Vi er ikke interesseret i, at man gør det op i kvantitet, vi er interesseret i, at man sætte fokus på kvalitetsdelen.
Så har jeg noteret mig den her med, at SF alene går efter indholdet og ikke er interesseret i kvoterne.
Hr. Aage Frandsen nævner, at kvoter er noget med fisk, og det kan jeg i og for sig godt give ham ret i.
Jeg vil så sige, at med det, jeg hørte hr. Aage Frandsen siger heroppefra, er SF alene interesseret i indhold og ej interesseret i finansiering, og det kan vi jo så notere os. Med hensyn til hr. Carsten Hansens spørgsmål om, hvorvidt der er forlig, og hvornår man råber forligsbrud, så har jeg hørt hr. Carsten Hansen utallige gange fra denne her talerstol råbe forligsbrud, uden at jeg mener, der har været et forligsbrud.
Hr. Carsten Hansen har brugt forligsbrud så mange gange i andre tilfælde, så derfor har jeg meget svært ved at tage det alvorligt.
Med hensyn til bloktilskudsdelen vil jeg sige, at når man laver det som bloktilskud, laver man det jo, uden at man laver det som en refusionsordning.
Det er ligesom to ting, der er i modstrid med hinanden.
Til fru Bodil Kornbek vil jeg sige om det eksisterende ungdomsuddannelsessystem med de forbedringer, som vi ønsker at lave, og med de strukturændringer, som vi ønsker at lave i løbet af det kommende år, at der mener vi faktisk, at man kan få de fleksible forløb, der måtte være en gruppe af unge der efterspørger.
Og hvor de i dag har den fri ungdomsuddannelse, mener vi rent faktisk, at i fremtiden vil de kunne få de fleksible forløb inden for de øvrige ungdomsuddannelser.
Men jeg vil da også sige, at det kræver, at de øvrige ungdomsuddannelser er villige til en omstilling, og det kræver, at vi får taget hul på hele vejledningsreformen, som jeg jo også har orienteret om før.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-07:
Det, der er sagen her, er måske ikke særlig charmerende, det er en diskussion om forligsbrud, men Venstres ordfører bliver jo nødt til at vedkende sig, at har man forlig om finansiering, og går man ind og ændrer finansieringen, så bryder man det forlig.
Så enkelt er det.
Det forstår de fleste - i hvert fald uden for disse tykke mure.
Jeg blev spurgt af ordføreren - nu er det ellers egentlig os, som stiller spørgsmålene - om jeg havde læst Venstres finanslovforslag.
Jo, det har jeg, og jeg har også læst betænkningsbidrag osv. Og der stod jo, at man gerne ville ændre i den fri ungdomsuddannelse.
Det, jeg spørger om, er, om »ændring« i Venstres ordforråd er lig med »nedlæggelse«.
Så vil jeg godt kvittere for ordførerens tilsagn om, at vi under udvalgsarbejdet kan kigge på det såkaldte regionale perspektiv.
Jeg vil bare gøre ordføreren opmærksom på, at det, der er hovedproblemet her, jo lige nøjagtig er finansieringen.
Det er nemlig den store besparelse, som regeringen har indlagt i det her forslag, som får forfærdelige konsekvenser for aftenskoler ude i det ganske land, nemlig at man har lavet en besparelse for at sikre sit skattestop og lettelser til erhvervslivet.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-07:
Jeg kan forstå, at Venstre er tilfreds med, at det bare er 80 pct., der får en ungdomsuddannelse, eller måske 82 pct.
Så for at pinde det helt ud, har jeg et spørgsmål, men det kan være, det er manglende forståelse for, hvad den frie ungdomsuddannelse går ud på.
Det, fru Anne Baastrup sagde, var: Vi har den fri ungdomsuddannelse.
Hvis man havde lavet en aftale pr. 31. januar, var det i orden.
Men så er der et forkursus, for at man kan gå i gang med den fri ungdomsuddannelse.
Der var nogle, der var i gang med den fri ungdomsuddannelse.
De havde sagt deres arbejde op.
De var midt i forløbet.
De kan ikke tage den fri ungdomsuddannelse, sådan som loven er skruet sammen.
Der spørger jeg bare stille og roligt efter: Er det rimeligt, og er det ikke med tilbagevirkende kraft?
Til det dér med forlig eller ikke forlig: Der er et daghøjskoleforlig i 1996.
Det er vi med i.
Der er et i 1997, det er vi med i.
Der er et i 1998, som vedrører noget helt andet, nemlig kvoter - det andet var indhold - og vi interesser os ikke for kvoter, det er noget med fisk.
Vi interesserer os for indhold.
Vi skulle da ikke spørges om kvoterne, på samme måde som jeg heller ikke mener, at de andre skulle spørges om indhold, når man kun har kvoterne, som man er interesseret i.
Det var det hele.
Marianne Jelved (RV), 2002-02-07:
Det er da morsomt at konstatere, at Venstre er helt uberørt af tal.
Hvorfor skal vi så have offentliggjort karaktererne
for folkeskolen?
Det er jo tal.
For mig er et skattestop udelukkende tal.
Det er totalt indholdstomt, fuldstændig totalt indholdstomt.
Jeg noterer mig, at på uddannelsesområdet har Venstre ingen ambitioner, Venstre har ingen politik.
Kvalitet kan vi jo alle sammen tale om.
Jamen hvordan i alverden kan det så være, at regeringen lægger det til rette på en sådan måde, at det er ganske umuligt?
Man kan ikke opfylde lokale behov ved at give bloktilskud på den måde, det er skitseret eller beskrevet i lovforslaget.
Hvorfor laver vi ikke en refusionsordning, en aktivitetsafhængig ordning?
De bliver slagtet af fru Lillelund Bechs ambitionsniveau.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Jeg vil da sige til hr. Thomas Adelskov, at med hensyn til det regionale perspektiv taler jeg om, hvorledes man kan tilgodese det regionale perspektiv inden for den ønskede besparelse, som regeringspartierne ønsker at finde, og det er noget af det, som vi kan drøfte.
Jeg vil gøre meget opmærksom på, det gjorde jeg også opmærksom på i min ordførertale, at vi har givet nogle valgløfter, som har været de overordnede - skattestop, barselreform, sygehuse og ældreomsorg - og det er altså derfor, at vi ønsker at lave en ændring af folkeoplysningsloven.
I den forbindelse mener jeg, at det, det drejer sig om, er at finde en løsning på det regionale perspektiv, men inden for den givne ramme. Med hensyn til hvorvidt der er forlig, der er brudt eller ej, fordi daghøjskolerne overføres til kommunerne, vil jeg gøre opmærksom på, at det ligger allerede i den eksisterende daghøjskolelov, at vi godt nok gradvis overfører daghøjskolerne til kommunerne.
Det, der sker her, er, at allerede i år vil den kommunale aktivitet været højere end statsaktiviteten, og så synes vi, det er naturligt at gøre det.
Fru Marianne Jelved mener, at vi er fuldstændig uberørte af tal.
Nu kan jeg jo ikke tale på ministerens vegne, men jeg kan i hvert fald tale på Venstres vegne, og i Venstre ønsker vi at sætte ambitioner op, og det er kvalitetsambitioner, det er ikke tal.
Når jeg taler om ambitioner fra Venstre på uddannelsesområdet, taler jeg om, at vi skal være i verdensklasse, at vi skal have et uddannelsessystem, som er blandt verdens bedste.
Og her vil jeg henvise til den handlingsplan, som vil komme senere på året, og som handler om bedre uddannelser.
Vi tror rent faktisk, at det kan gøres bedre end i dag inden for det samme budget.
Med hensyn til det med daghøjskolerne, der slagtes: Jeg ved ikke, om det var mig, der hørte forkert, men det lød, som om fru Line Barfod sagde, at 304 daghøjskoler må lukke.
Det er lidt vanskeligt, for der er kun 139 daghøjskoler i landet.
Derfor vil jeg gøre fru Line Barfod opmærksom på, at det her med de stramme regler lige præcis var det, jeg sagde i min ordførertale.
Da var fru Line Barfod desværre ikke til stede
i salen.
Det, det drejer sig om med de daghøjskoler, der er lukket nu, er, at de er lukket på grund af den meget, meget centralistiske detailstyring med kvoteordninger på den ene vej og talordninger på den anden vej.
Alt det bliver der jo løst op for nu, nu drejer det sig alene om, at den lokale daghøjskole laver en aftale med kommunen om, hvordan man bedst tilpasser lokale behov.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-07:
Jeg vil godt spørge fru Gitte Lillelund Bech, om det her ikke er en præcis beskrivelse af Venstres menneskesyn: Hensynet til skattestop går forud for det enkelte menneske, hensynet til skattestop går forud for, at unge, der er svage og har vanskeligt ved at holde fast eller blive holdt fast i uddannelsessystemet, ryger ud.
Venstre er ligeglad.
Af hensyn til skattestoppet vil Venstre foretrække, at der er folk, der forbliver i en uuddannet situation, derfor skal den fri ungdomsuddannelse fjernes.
Af hensyn til skattestoppet er Venstre fuldstændig ligeglad med, om der er unge mennesker, der har tilrettelagt deres uddannelse i efteråret med henblik på at starte på den fri ungdomsuddannelse, ligeglad med, at de så nu her, efter at de har droppet alt og er i gang med forskoleforløbet, bare står med håret i postkassen.
Venstre er ligeglade, det er Venstres menneskesyn, er det ikke korrekt?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-07:
Her holdt fru Gitte Lillelund Bech en helt fantastisk tale om sammenhæng, lokale og regionale behov, fleksibilitet, og jeg ved ikke hvad.
Men synes fru Lillelund Bech ikke, at det er vanskeligt for de eksisterende daghøjskoler at kunne fortsætte, hvis midlerne så at sige sådan spredes for alle vinde og ikke lander dér, hvor de hidtil har været anvendt?
Jeg må jo spørge fru Lillelund Bech: Hvem tror Venstre, at det her lovforslag først og fremmest vil ramme?
Det er jo ganske interessant.
Med hensyn til den fri ungdomsuddannelse er det ud med den.
Lad os få en klar tale, det kan vi forholde os til.
Line Barfod (EL), 2002-02-07:
Jeg skal først gøre opmærksom på, at jeg sagde, at det var tre ud af fire skoler, der må lukke.
Det er lukningen af daghøjskoler.
Det groteske er jo, at vi rent faktisk har givet et langt højere taxameterbeløb til daghøjskolerne, som ikke er kompetencegivende, end vi f.eks. har givet til hg-uddannelserne«.
Så fru Gitte Lillelund Bechs partifælle mener altså, at daghøjskolerne skal lukkes.
Så vil jeg gerne igen høre: Hvordan har Venstre tænkt sig, at nogle af de mennesker, der ikke har uddannelse og har svært ved at klare sig, skal få en uddannelse fremover?
Så kan jeg fortsætte, hvor fru Marianne Jelved slap.
Daghøjskolerne skal slagtes.
Det er konsekvensen af dette lovforslag, uanset hvor meget vand regeringspartierne står heroppe og hælder ud af ørerne.
Kim Nielsen, der er formand for Foreningen af Daghøjskoler, forudser, at tre ud af fire daghøjskoler vil dreje nøglen om som følge af dette lovforslag og planerne på området.
Han siger, at taberne bliver den gruppe af mennesker, der har et uddannelsesbehov, som daghøjskolerne udfylder.
Hvem er det, der bruger daghøjskolerne?
Det er unge og voksne, det er arbejdsløse, der ikke er i gang med en anden uddannelse, som har brug for anderledes uddannelseserfaringer, brug for anderledes forløb.
Det er ikke de stærkeste i Danmark, der bliver ramt af disse nedskæringer, de stærkeste skal nok klare sig. Så skal vi lige huske på, at der allerede er strammet så meget i de seneste år under den tidligere regering, at næsten en tredjedel af daghøjskolerne allerede er blevet lukket.
Så hvad vil Venstre gør for, at de, der bliver ramt af lukningerne af daghøjskolerne, kan få en uddannelse?
Louise Frevert (DF), 2002-02-07:
Først til fru Marianne Jelved
: Nej, der er ikke nogen nemme løsninger, det er nemlig fuldstændig rigtigt.
Rent faktisk er der jo, det har vi set fra undervisningsministerens hånd i det sidste blad, der udkom, en hel del daghøjskoler, der allerede er lukket, og der er varslet flere lukninger, men jeg tror ikke, det er så galt endda.
Der bliver sparet 20 pct., vi kommer til at spare nogle andre ting derude, men der bliver et meget bedre samarbejde med nærdemokrati, så jeg er slet, slet ikke så sort indstillet som mange af de andre tilstedeværende her i salen.
Til hr. Thomas Adelskov vil jeg have lov at sige, at der jo rent faktisk er en del muligheder på nuværende tidspunkt.
Der er et egu-forløb, der er de forløb, som jeg har nævnt.
Jeg er helt sikker på, at vi måske også i udvalget kan finde frem til et samarbejde, hvor vi diskuterer, om der i virkeligheden var nogle andre nicher end de her nævnte.
Vi har alle sammen haft meget kreative bud på, hvad der eventuelt kunne være for de unge mennesker, som er en restgruppe, hvilket jeg vil give fru Marianne Jelved ret i er et kedeligt ord.
Jeg vil hellere sige en lille gruppe, der ikke er integrerbar.
Det var faktisk det ord, jeg brugte i min ordførertale, og det vil jeg hellere benytte her.
Hr. Aage Frandsen taler om rammen, som jeg også talte om.
Og det er klart: Vi er med i en finanslov, og det er der
overhovedet ikke nogen, der skal klandres for.
Det er vi, og der bliver vi.
Vi går ikke nogen steder hen.
Men det, jeg sagde, var, at der er muligheder, som jeg vil stille forslag om, og som jeg vil snakke med ministeren om at få i orden inden for rammen.
Så må vi finde ud af, hvordan reglerne så kan håndteres.
Det var, hvad jeg sagde, og det er, hvad jeg har tænkt mig at gøre.
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Det er klart, at det ikke er noget, vi skal løse i den her debat, men jeg vil da godt spørge hr. Kaj Ikast, om han mener, at Finansministeriet er et mere betryggende sted at anbringe trafikselskaber, når vi nu tænker på hele fornøjeligheden, hvor jeg ved at hr. Kaj Ikast og jeg i hvert fald har fundet nogle fælles takter med hensyn til forbløffelsen, der opstår, når Finansministeriet, som jo er det dyreste, vi overhovedet har, går i gang med tingene.
Det er virkelig et ideologisk ministerium, et holdningsministerium, der vil noget; det er jo ikke et, der sådan går og tager blødsødne hensyn til penge og sådan nogle ting.
Så bliver den kørt igennem.
Det kunne måske være en fordel for DSB, men det kan også være en ren katastrofe.
Jeg tror ikke, at vi skal arbejde med modeller her, i hvert fald ikke fra talerstolen, når vi ikke har tænkt os godt om, for, hvordan man eventuelt skal lave andre ejerskaber, da vi jo ellers - de fleste af os - er enige om, at vi ikke vil have privatiseret DSB.
Så tror jeg, vi skal lade denne her snak ligge.
Kaj Ikast (KF), 2002-02-07:
Der er ingen, der skal tro, det er sjovt at være minister altid - og slet ikke trafikminister.
At starte med en udlicitering som den her har ikke været nogen fornøjelse for ministeren, det kan jeg godt sætte mig ind i.
Så jeg er ganske sikker på, at vi bliver enige om det, og at vi efter hele vurderingen af denne udlicitering finder den rigtige måde.
Det er vi simpelt hen nødsaget til, for det er ligegyldigt, om det er en socialdemokrat eller en konservativ, der er minister.
Vi skal have nogle ordentlige forhold, således at det er i orden.
Vi har accepteret fra starten af, at det kører, som det har gjort både under den socialdemokratiske regering og under den konservative.
Men vi kan jo blive klogere, og så lad os, når der nu er gået noget tid, se på, hvordan ejerforholdet og udbud skal finde sted.
Det er vi klar til at forhandle.
Poul Andersen (S), 2002-02-07:
Ja, for det er netop her, hr. Keld Albrechtsen og vi er meget enige.
DSB og modellen, som vi lavede omkring Odense-Svendborg, er utrolig god og effektiv, og derfor skulle vi gerne have videreført de holdninger og intentioner
også med en anden aktør, der er kommet ind, nemlig Arriva. Derfor er det også vigtigt for os i Socialdemokratiet, at vi får fulgt op på det her.
Hvis der allerede nu, som det er blevet tilkendegivet fra pendlernes side, skulle være problemer, er det utrolig vigtigt at få det her løst så hurtigt som muligt.
Så når det går i gang deroppe, skulle det helst være problemfrit, for vi har også været meget opmærksomme på Arrivas ageren i andre lande, og derfor følger vi det her meget nøje. Derfor vil jeg gerne gentage, at vi ikke er med til udbud, før vi får analyseret bedre på det, der foregår med Arriva.
Vi ser gerne, at vi vurderer hele forløbet, men lad os vende tilbage til det.