runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Til hr. Peter Skaarup: De regler, vi taler om, er ikke lavet af hverken Det Radikale Venstre eller Enhedslisten eller af Socialistisk Folkeparti, de er lavet af FN i 1951, og hr. Peter Skaarup ved også udmærket godt, at de er lavet af en forsamling af lande, regeringer i verden, som gerne ville have en bedre måde at håndtere flygtninge på end dem, man lige havde overstået i Anden Verdenskrig.
Der blev man forfulgt i Nazityskland på grund af sin seksuelle orientering, på grund af sin race, på grund af sin politiske overbevisning, og der har såmænd nok været homoseksuelle jøder og kommunister, som var småkriminelle.
De skulle have asyl efter den flygtningekonvention, som blev lavet i 1951, og det er den, vi alle sammen, eller en del af os, er godt tilfredse med, at Danmark fortsat efterlever.
Frank Aaen (EL), 2001-06-01:
Vi taler ikke om fupasylansøgere.
Vi taler om mennesker, der er kommet hertil, som kommer fra et land, hvor de vil blive torteret og dræbt, hvis de bliver sendt tilbage.
Her i Folketingssalen diskuterer vi.
Det er ikke en studiekreds, hvor vi skal sidde og læse mærkelige bøger.
Vi diskuterer her i salen, og jeg vil sige, at det er ynkeligt, det er pinligt, det er pinligt ud over alle grænser, at man, når man stiller et spørgsmål til et parti om, hvorvidt de mener, at et barns eller en voksens meget beskedne tyveri skal kunne udløse en reel dødsstraf, så ikke fra det parti kan få et klart svar: Nej, det mener vi ikke.
Det er pinligt.
Det er meget pinligt.
Jeg væmmes.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige: Jeg håber ikke, at der kommer eksempler på, at folk sidder meget længe frihedsberøvet for kriminalitet af den størrelsesorden, der er tale om her.
Jeg ser med sindsro frem til, at den hurtige sagsbehandling, som netop er indført for disse asylansøgere, betyder, at det ikke vil blive tilfældet.
Og jeg ser i øvrigt også frem til - hvis der skulle opstå tvivlstilfælde - at der så kommer sager, der kan blive anlagt ved de danske domstole, om, at det har været uoverensstemmelse med f.eks. menneskerettighedsprincipperne.
Det vil jeg se i øjnene med sindsro, og jeg tror helt bestemt ikke, at der er nogen som helst problemer.
Det er klart, det er et dilemma, og vi har også selv vurderet, om det her er rimeligt.
Vi synes, at det er rimeligt, og det er ordentligt, og vi anser det for at være i overensstemmelse med almindelige retsprincipper, eftersom både Dansk Flygtningehjælp og Det Danske Center for Menneskerettigheder har sagt, at det er o.k. Og så vil jeg godt sige til Dansk Folkeparti: Det er altid centralmyndighedens - i det her tilfælde ministeriets - opgave at skaffe plads til nyankomne asylansøgere og sørge for, de får en ordentlig indkvartering.
Sådan har det været hidtil, og sådan vil det også være herefter.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Fru Elisabeth Arnold svarede godt nok på mit spørgsmål, men det eneste, fru Elisabeth Arnold sagde, var, at det til enhver tid er Indenrigsministeriet, der er myndighed på det her område.
, hvis de beskrevne forudsætninger er til stede. Jeg kunne altså godt tænke mig et svar på, om det nye lovforslag giver regeringen mulighed for at placere nytilkomne asylansøgere på centre, som Udlændingestyrelsen har, eller det ikke gør.
Fru Arnold behøver ikke at svare andet, bare jeg får et ja eller nej på det spørgsmål.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-06-01:
Vi bliver spurgt om, hvilket menneskesyn der ligger bag ved det ændringsforslag.
Det er et ændringsforslag, som sikrer, at det nu bliver muligt med et statsligt 7 pct.s bidrag at modernisere eksisterende plejehjem, hvor der er behov for det, og hvor det ikke er utidssvarende.
Det er det menneskesyn, som vi også har i den almene boligbevægelse under overskriften »bo godt«.
Det er et menneskesyn, der går ud på, at alle skal have en ordentlig bolig, også dem, der bor på private, selvejende, nonprofit plejehjem.
Også dem.
Så har regeringen valgt, at kommunerne og de almene boligforeninger må vente til kommuneforhandlingerne med at få de samme vilkår.
Det er regeringens beslutning.
Vi går ud
Men at nogen og især regeringen skulle være modstander af, at utidssvarende boliger for ældre mennesker bliver moderniseret og sat i ordentlig stand, hænger ikke rigtig sammen.
Og så begynder man at snakke om menneskesyn.
Jeg må sige til hr. Carsten Hansen, at hvis der er nogen, der har et problem med menneskesynet her, så er det Socialdemokratiet.
Det er jeg bange for jeg er nødt til at sige.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Fru Elisabeth Arnold, hr. Frank Aaen og hr. Knud Erik Hansen er meget emsige med det her, og jeg synes, det er fint, for det er rimeligt, at vi får en diskussion af selve princippet med hensyn til kriminelle asylansøgere.
Og jeg kan konstatere, at det åbenbart er sådan herinde, at vi stadig væk har nogle sødsuppepolitikere, der er fuldstændig ligeglade med, hvad det er, folk begår af kriminalitet, hvad det er, folk laver af mærkelige ting, mens de er her i landet.
Man ser overhovedet ikke på dét.
Vil hr. Frank Aaen ikke godt anerkende, at ca. 50 pct. af de flygtninge, der kommer her til landet, det er konstaterede fupasylsøgere.
Det er nogle, der bliver sendt tilbage, og som ikke bliver anerkendt som flygtninge. Når hr. Frank Aaen kommer ind på den 16-årige dreng og kernefamilie og sådan noget, så synes jeg, at hr. Frank Aaen skal læse den bog, Dansk Folkeparti har udgivet i denne her uge.
Vi har lagt den i hr. Frank Aaens boks, og der fremgår det meget tydeligt, hvad Dansk Folkeparti mener omkring det her.
Hr. Frank Aaen blander tingene sammen på en måde, så det ikke virker seriøst, og derfor synes jeg, at hr. Frank Aaen skal læse den bog og på den måde få et bedre kendskab til Dansk Folkepartis synspunkter.
Når det bliver sagt, at denne her 45-årige kvinde bliver sendt tilbage til dødsstraf, må jeg sige, at det jo er sådan i dag, at myndighederne vurderer, om den pågældende kvinde er i fare, når vedkommende bliver sendt tilbage til sit hjemland.
Hvis vedkommende er i fare, skal vurderingen selvfølgelig være, at den pågældende ikke sendes tilbage til sit hjemland, men sendes tilbage til det nærområde, hvor den pågældende kommer fra, så der altså lægges et pres på det land, som sender asylsøgere af sted.
Det er forkert og en urimelig måde at fremstille det på, og jeg synes, hr. Frank Aaen skal kæmpe for nogle stramninger - det har jeg aldrig hørt hr. Frank Aaen kæmpe for eller stemme for - i stedet for de lempelser, som Enhedslisten altid vil indføre.
Ove Hygum (S), 2001-06-01:
Når der nu henvises til nye oplysninger i sagen, så synes jeg, at man bør nævne alle de oplysninger, der er til rådighed.
For at give et billede af, hvor stor en udskiftning der er i gruppen af ledige, herunder gruppen af langtidsledige, kan jeg sige, at det er sådan, at på de 65 dage, der er gået, siden man nåede frem til tallet på ca. 4.000, må vi nu konstatere, at den gruppe, der er i risikozonen for efter 1. januar at falde ud af dagpengesystemet, er reduceret til 2.437.
Jeg gentager: Tallet på ca. 4.000 er på 65 dage blevet til 2.437, og med den hastighed mener jeg, at vi er på vej til at løse opgaven.
Og så vil jeg glæde mig over, at den aktive arbejdsmarkedspolitik faktisk indebærer, at vi nu er i den situation, at tre ud af fire langtidsledige er kvalificeret til at begynde i et job med det samme.
Ved en måling for nogle få år siden
var det to ud af tre.
Det viser, at den aktive arbejdsmarkedspolitik, hvor vi tilbyder jobtræning og opkvalificering, er med til at gøre også gruppen af langtidsledige, som heldigvis er blevet betydelig mindre i de senere år, betydelig mere arbejdsmarkedsparat.
Jette Gottlieb (EL), 2001-06-01:
Jeg synes, det er et meget net, lille lappeforslag, SF her har fremsat, og Enhedslisten har også tænkt at støtte det.
Det er net uden at være prangende, for vi er ikke af den opfattelse, at det at være i aktivering naturnødvendigt fører til, at man senere kommer i arbejde.
Tværtimod har vi den opfattelse, at megen aktivering i virkeligheden snarere låser folk fast.
Det, vi ser i denne her sag, er jo, at rettighederne smuldrer, at de forsvinder, mens pligterne består uantastet.
Vi er kun ved begyndelsen af det her problem.
Det, vi er i gang med at se, er en stadig vækst i antallet af personer, der ikke er i stand til at fastholde sig i arbejdsløshedsforsikringssystemet.
Med de krav, der bliver stillet i kraft af de forlig, der er indgået mellem regeringen og de borgerlige, ser vi, at problemerne vokser og vokser, hvor det bliver sværere og sværere for folk, der ikke er funktionærlignende ansat, at drage nytte af en arbejdsløshedsforsikring, da kravene til antallet af timer, der skal til for at fastholde en forsikring, er øget, og længden af dagpengeperioden, inden man ryger ud, er blevet forkortet.
Vores forslag er altså rigtige job som tilbud, inden folk ryger ud af systemet.
Det vil være en løsning på problemet.
Karen Jespersen (S), 2001-06-01:
Jeg vil gerne takke det flertal, der siger, at de nu vil stemme for lovforslaget her ved tredjebehandlingen.
Det er rigtigt, som flere har været inde på, at der gennem efterhånden et godt stykke tid har være lavet en effektiv indsats mod mennesker, der kommer her og søger om asyl, og som samtidig begår kriminalitet.
Det er rart, at den indsats har fungeret så godt, og det er takket være et meget effektivt samarbejde mellem ikke mindst Udlændingestyrelsen og politiet, at det har været muligt.
Jeg synes også, det siger lidt om, hvordan en uønsket adfærd kan påvirkes.
Hvis man oplever, at der er opmærksomhed omkring det, man foretager sig, og at det kan få nogle konsekvenser, at det bliver besværliggjort, så er det faktisk muligt at begrænse den uønskede adfærd. Men det har hele tiden været ønskeligt, at der var et mere effektivt instrument, og det, der er hele ideen med lovforslaget her, er at ligestille asylansøgere, der begår kriminalitet, med de udlændinge, der bliver udvist.
Det er derfor forslaget her bygger på loven om administrativ udvisning, hvor man på nogle bestemte vilkår kan udvise udlændinge fra landet, men det kan de selvfølgelig ikke, hvis de har søgt om asyl.
Der er jo her givet nogle meget gode eksempler på, hvorfor vi netop ikke kan udvise mennesker, der søger om asyl, nemlig fordi det kunne føre til nogle menneskelige katastrofer.
Da det jo er sådan, at man også vil kunne misbruge asylsystemet ved at påberåbe sig asyl for at undgå at blive udvist, så kan man for at opnå det samme sige, at man kan blive fastholdt, mens ens sag bliver behandlet og der bliver taget stilling til, hvorvidt man skal udvises eller ej.
Der er altså ikke tale om nogen straf.
Det er jo sådan, at det retter sig mod tre grupper.
Vi taler meget om de kriminelle asylansøgere, men det er også rettet mod dem, der er kriminelle på den måde, at de begår vold og overgreb mod de ansatte og andre asylansøgere på centrene, og endelig retter det sig også mod dem, som forhaler behandlingen af deres sag.
Her kan man også fastholdes og frihedsberøves, mens ens sag behandles.
Jeg håber, at konsekvensen af lovforslaget vil være, at der sker endnu et mærkbart fald i den kriminalitet, der stadig væk er, og at det vil være med til at fremskynde sagsbehandlingen i den række af sager, hvor der er asylansøgere, der forhaler deres sag.
Jeg håber, at forslaget hurtigt kan blive effektivt og vise resultater til gavn for den lokale befolkning og til gavn for de reelle asylansøgere.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Og til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige: Vi kommer ikke med noget tilsagn om, at vi vil forlange loven til revision, hvis der er en eller anden, der sidder frihedsberøvet i mere end to uger.
Sådan spiller klaveret ikke.
Men hvis der er asylansøgere, som sidder meget længe inde for små lovovertrædelser, og de har en vis chance for at få asyl, så skal det selvfølgelig vurderes, hvorvidt tvivlen skal komme den indsatte til gode.
Og der er også mulighed for at rejse sager i forbindelse med menneskerettighedskonventionen, hvis man føler, at der er nogle rettigheder, der er overtrådt.
Men jeg vil godt fastholde over for hr. Knud Erik Hansen: Det er altså ikke nogen menneskerettighed at begå kriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Jeg kan kun forstå fru Arnolds manglende svar nu igen sådan, at der ikke er andre muligheder, end at det er rigtigt, hvad ministeren svarer på spørgsmål 47, nemlig at man med det her lovforslag faktisk kan gøre det, som man hele tiden har været ude efter, nemlig at kunne pålægge kommunerne at modtage nytilkomne asylsøgere, bare ved det her lovforslag også.
Og den tavshed kan jeg sådan set bruge til at sige, at så kan jeg godt forstå, at fru Arnold og Det Radikale Venstre har været glade eksempelvis for den konservative forhandler, hr. John Vinther, som jo har åbnet en ladeport for, at kommunerne efterfølgende kan blive pålagt at modtage også nytilkomne asylsøgere.
Jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstre er glade for De Konservative efter det her.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Kan vi så snart blive fri for det med, at vi lukker øjnene.
Vi har set, det er et problem, og vi synes også, det skal løses.
Men jeg kan forstå fru Elisabeth Arnolds udtalelser her
som et tilsagn om, at hvis det viser sig, at folk normalt bliver frihedsberøvet mere end 1-2 uger, så vil De Radikale være med til at tage det her forslag op til fornyet overvejelse. Er det et tilsagn?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Hr. Peter Skaarup sagde, at jeg havde svaret, så det føler jeg ingen trang til at gentage.
Jeg vil blot sige til hr. Knud Erik Hansen fra SF
Det er klart, vi medgiver, at der formentlig kan forekomme tilfælde, hvor kriminelle asylansøgere sidder firhedsberøvet længere end et par uger.
Vi må vente og se, om det vil være sager, som giver anledning til bekymring, og så må vi kigge på det.
Men jeg tror det ikke, og jeg mener faktisk, at SF lukker øjnene for de reelle problemer.
Det er også et problem, at vi ikke kan bruge dette værktøj.
Jeg medgiver også, at de andre værktøjer, der allerede er brugt, har været ganske effektive, både hvad tilstrømning af nye kriminelle fra de pågældende lande angår, og hvad antallet af anmeldelser angår efter politiets oplysninger.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Nu kan vi jo godt håbe.
Men da vi havde debatten under førstebehandlingen, stod indenrigsministeren op og sagde, at det her er normalt 3 måneder.
Vi ved også godt, at vi måske kan få asylsagsbehandlingstiden ned på 2 måneder, men det er meget normalt, at det vil tage 3 måneder, hvis sagen skal i Flygtningenævnet.
Så jeg synes, Det Radikale Venstre løber udenom, for normal praksis vil blive 3 måneder.
Vi kan måske komme lidt længere ned, men det er meget sandsynligt, at det vil tage længere tid.
Er det ikke rigtigt, at det faktisk fremgår af lovforslaget, at normal praksis vil være 3 måneder, og at det er det, der er udgangspunktet for lovforslaget?
Så med hensyn til Dansk Flygtningehjælp og Det Danske Center for Menneskerettigheder.
Jeg synes, det er forkert at tage dem til indtægt for det her forslag, for det, de siger, er, at de godt ved, det er et problem; det kan også blive nødvendigt at frihedsberøve, men man skal bruge nogle mindre indgribende foranstaltninger først.
Men proportionaliteten i strafferammen i det her forslag er ikke ordentlig.
De er nede på nogle helt andre størrelsesordener, hvor de siger 1-2-3 dage og højest 1-2 uger.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-06-01:
Nu er det jo så snedigt, så hr. Peter Skaarup spurgte ud i salen, om det virkelig var sådan, at der var regler, som betød, at vi var nødt til at beholde kriminelle asylansøgere i landet og overlade asylsagsbehandlingen til den gang, den
Så gik hr. Helge Adam Møller op og svarede og sagde, at ja, sådan var det.
Jeg vil også gerne svare hr. Peter Skaarup på det spørgsmål, han stillede ud i salen: Ja, der er regler, der er konventioner, der siger til os, at selv en indbrudstyv kan have behov for beskyttelse, fordi vedkommende kan være politisk flygtning.
Sådan er konventionerne.
Konventionerne siger oven i købet også, at vi ikke som medlemmer af konventionen må sende personer tilbage til politisk forfølgelse, uanset hvad de har lavet i den tid, de har været i Danmark.
Så reglerne er der, ja.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Det er meget, meget underligt.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen har 1 minuts taletid, som man mange gange bruger, men der blev kun brugt 10 sekunder på at svare på ét spørgsmål.
Jeg stillede et andet spørgsmål, som jeg forventer et svar på: Synes hr. Lars Kramer Mikkelsen og Socialdemokratiet, at det er godt, at der med dette ændringsforslag nu bliver den konsekvens, at regeringen kan placere nytilkomne asylsøgere, altså ikke nogle kriminelle, der skal frihedsberøves, men nytilkomne asylsøgere på landets flygtningecentre?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Det er næsten ulideligt at have den her debat med Dansk Folkeparti, for vi får aldrig nogen rigtige svar.
Når vi spørger efter konsekvensen, kan hr. Peter Skaarup så ikke komme op og sige - for det er faktisk det, han næsten siger - at hvis han skal være helt ærlig, så er det rigtigt, at vi godt vil sende den kvinde hjem, og vi ved godt, at det er meget sandsynligt, at hun risikerer dødsstraf, og at hun kommer i den situation, fordi hun har stjålet et par cowboybukser.
Vi vil godt sende hende hjem, og vi ved godt, at det er konsekvensen, for hr. Peter Skaarup sagde jo, at man skulle kende konsekvensen.
Kan hr. Peter Skaarup så ikke stå heroppe og sige, at konsekvensen er, at du kan risikere dødsstraf for at have stjålet et par cowboybukser?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-06-01:
Som jeg just har begrundet, har vi fået nogle indrømmelser og nogle ændringer, der gør, at vi nu samlet set finder, at lovforslaget fra at være et skridt i den forkerte retning er blevet et lille bitte bitte skridt i den rigtige retning.
Jeg synes ikke, vi behøver trække debatten mere ud; det, Venstre mener om udlændingepolitikken, vil fremgå af det beslutningsforslag, der derefter kommer til afstemning.
Heller ikke her vil jeg sinke Tinget.
Nu er det sagt klart, og standpunkterne her i Folketingssalen er jo kendt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-06-01:
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg sige: Det er selvfølgelig en del af begge dele.
Det er for at sikre, at der ikke begås ny kriminalitet, og det er for at sikre, at man kan gennemføre en ordentlig asylsagsbehandling, for så længe man ikke render rundt og laver kriminalitet, er der altså en chance for, at man kan få gennemført sin sagsbehandling.
Søren Søndergaard (EL), 2001-06-01:
Hvis hr. Kramer Mikkelsen vil love at svare på mit spørgsmål, så skal jeg love ikke at gå herop igen. Spørgsmålet er utrolig enkelt: Den frihedsberøvelse, som hr. Kramer Mikkelsen snakker om, sker den med henblik på at forhindre ny kriminalitet, eller sker den med henblik på at sikre en mulig udsendelse?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-06-01:
Det var jo ikke et svar, vil jeg gerne sige til hr. Lars
Kramer Mikkelsen.
Vi er enige om, at vi skal beskytte os.
Vi er enige om, at vi ikke skal finde os i, at folk kommer til landet og kan udnytte vores asylsystem og begå kriminalitet; det er vi helt enige om. Men jeg fik ikke noget svar på spørgsmålet, i hvilket omfang det er rimeligt, at man fængsler 3, 6, 9 måneder og endda på ubestemt tid, for det er jo konsekvensen af lovforslaget.
Der er ikke proportionalitet i det.
Så vil jeg godt svare: Hvis vi tager folk, der ellers bliver udvist som udlændinge, er de jo højst fængslet i måske en uge eller to, og så kan de udvises.
Her laver vi noget, hvor man bliver frihedsberøvet i 3, 6 eller måske 9 måneder.
Men det synes hr. Lars Kramer Mikkelsen åbenbart, siden han ikke ville svare på det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-06-01:
Jeg vil godt sige, at det er afgørende vigtigt for Socialdemokratiet, at dette forslag bliver indført bl.a. for at sikre, at vores asylinstitution som sådan ikke skal stå for skud, og at vi beskytter alle andre asylansøgere ved at indføre dette her princip.
Vi mener, at vi beskytter alle landets øvrige asylansøgere ved denne her lov, og det har været vigtigt for os, ligesom vi også synes, at vi beskytter en masse mennesker, som bliver sat under beskydning, fordi de er kommet til Danmark som indvandrere og har boet her i masser af år. For problemet er, at den almindelige danske borger ikke kan se forskel på det her, og derfor bliver de lagt for had.
Det kan man i øvrigt også se i Folketingssalen den ene gang efter den anden, når enkelte partier går til angreb på mennesker af fremmed herkomst i det danske samfund.
Jeg vil ikke sige yderligere til det.
Peter Skaarup (DF), 2001-06-01:
Det er meget underligt.
Man kan ikke få svar fra regeringen på nogen som helst ting.
Man kan ikke få svar fra hr. Lars Kramer Mikkelsen på meget nemme spørgsmål i og for sig; de skal bare bekræftes, ja eller nej.
Man kan ikke få særlig mange svar fra Venstre, men jeg vil så godt prøve at spørge Venstre om det her også:
Synes fru Birthe Rønn Hornbech, at det er godt, at man med det ændringsforslag, vi ser her, og som Venstre har støttet, giver mulighed for, at kommunerne fremover af regeringen kan blive påtvunget at modtage nytilkomne asylsøgere, altså nytilkomne, ikke noget med kriminelle frihedsberøvede, men nytilkomne asylsøgere?
Og så vil jeg godt spørge Venstre: Har man i Venstre overvejet, hvordan retstilstanden vil være fremover?
Vi kan tage et eksempel med Hotel Faaborg Fjord, hvor Faaborg Kommune lægger vægt på turisme og lokalplan.
Hvordan er situationen så f.eks., hvis Udlændingestyrelsen fremover indgår en lejekontrakt med Hotel Faaborg Fjord om brug af bygningerne til indkvartering?
Hvordan er retstilstanden efter Venstres opfattelse efter det her?
Jeg vil godt spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen, om regeringen og Socialdemokratiet er tilfredse med, at det nu er sådan, efter at det nye ændringsforslag er blevet vedtaget i Folketinget, at bestemmelsen i udlændingelovens § 42 e giver mulighed for i princippet at kunne placere nytilkomne asylsøgere på de centre, som Udlændingestyrelsen i forvejen råder over?
Er Socialdemokratiet tilfreds med, at det er noget, Venstre og De Konservative nu støtter med det nye ændringsforslag?
Søren Søndergaard (EL), 2001-06-01:
Jeg syntes, den socialdemokratiske ordfører var uklar på et meget centralt punkt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-06-01:
Det har langt de fleste asylansøgere da også.
Men der er også nogle asylansøgere, der ikke har noget reelt asylmotiv.
De bruger Danmark som base for kriminel aktivitet: butikstyveri og andet.
Det ønsker vi at stoppe, og det gør heldigvis et stort flertal af Folketingets partier i dag.
Lovforslaget sætter ind over for kriminelle asylansøgeres aktivitet.
Man skal ikke kunne komme til Danmark under dække af asylinstitutionen og samtidig begå kriminalitet.
Det skal ikke være muligt at kunne udeblive fra asylsamtaler eller ikke deltage i sin sagsbehandling, uden at der også kan blive grebet ind over for det.
Det skal ikke være muligt at kunne true sig til indflydelse på et asylcenter, true andre asylansøgere eller personale på et asylcenter.
Det vil der med dette lovforslag også blive grebet ind over for.
Jeg vil på Socialdemokratiets vegne sige, at vi er glade for, at det lykkedes at finde et flertal for det her lovforslag, et bredt flertal i Folketinget, et bredt flertal hen over midten i Folketinget.
Der er ingen tvivl om, at et lovforslag af denne her karakter er vanskeligt at nå frem til.
Der er ingen tvivl om, at hvis vi ikke havde fundet en løsning på denne her sag, havde vi været i en situation, hvor alle andre asylansøgere i det her land, alle reelle asylansøgere, ville være blevet ramt af nogle få asylansøgeres kriminelle aktivitet eller ikkereelle hensigter i forhold til asylinstitutionen.
Derfor er vi glade for, der er samlet et flertal for dét.
Dette er et forslag, som beskytter alle andre asylansøgere.
Det er et forslag, som i øvrigt også beskytter folk, der har boet her og er på vej til at blive velintegrerede her, folk, der har boet i Danmark i 10, 20 og 30 år.