runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-25:
Når nogle af os havde den venlighed ikke at genere hr. Helge Adam Møller med L 2, var det sådan set, fordi det i den interne krig, der har været i regeringen mellem V og K om, hvor meget man skulle sætte farten op, har været sådan, så vidt jeg har forstået, at det var den konservative justitsminister, der var den mest fornuftige, idet hun efter at have sat sig ind i tingene også havde modet til at sige, at det ikke er smart at sætte hastigheden så højt op.
Hun synes sikkert også, at det i det hele taget slet ikke er smart, men man kan jo ikke løbe fra valgløfterne.
Derfor syntes vi ikke, der var grund til at gå i flæsket på lige præcis den konservative ordfører med hensyn til det her.
Men siden hr. Helge Adam Møller nu inviterer, kunne jeg godt tænke mig at stille et enkelt spørgsmål.
Det er egentlig uhyre enkelt at besvare, for vi kan altid diskutere, hvad der vil ske, når vi nu sætter farten op.
Det kan vi bruge
mange timer på, og hr. Helge Adam Møller kan mene én ting, vi andre kan mene noget andet.
Men hvis det nu rent faktisk viser sig helt undtagelsesvist, at oppositionen har ret og antallet af dræbte på motorvejene stiger markant, efter at hastigheden er steget, vil hr. Helge Adam Møller så være parat til i en given situation at tage konsekvensen og nedsætte farten igen?
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Til hr. Keld Albrechtsen: Jo, jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen kender mig så godt, at han ved, at jeg godt vil kunne give et klart svar, altså enten ja eller nej og så begrunde det.
Jeg mener, at spørgsmålet er stillet på en sådan måde, og præmisserne for spørgsmålet er så forkerte, at jeg ikke har mulighed for hverken at svare ja eller nej, og derfor lader jeg være med at svare.
Det er årsagen.
Det har
ikke noget med intelligens at gøre, hverken hos spørgeren eller modtageren.
Til fru Margrete Auken: Sverige er anderledes, ja, det er korrekt.
Et af de områder, Sverige er anderledes på, er netop, at de har langt mere differentierede hastighedsgrænser.
Der virker det nemlig de fleste steder, når man kører som bilist, som om myndighederne har tænkt sig om, og man har indimellem sænket hastighedsgrænsen både på motorvej og på landevej og andre steder, fordi her er en særlig risiko, og andre steder, hvor der ikke er nogen risiko, har man sat hastigheden op til 100 km/t. eller sågar 110 km/t. på almindelige landeveje, for her er der ingen risiko.
Det betyder, at bilisterne, når de kører derovre, føler, at her er nogle, der har tænkt over det, og så overholder de det, fordi de synes, det er fornuftigt.
I Danmark har vi i mange år valgt det modsatte, at vi sætter nogle ret rigide og faste hastighedsgrænser, uanset om de er fornuftige eller ej, og derfor tænker folk, at de nok ikke er særlig fornuftige, og så tager man loven i sin egen hånd, og så kører man, og så sker uheldene.
Lad mig så sige til hr. Martin Lidegaards spørgsmål:
Hvad vil der ske?
Det er der selvfølgelig ingen, der ved, det erkender jeg blankt.
Men lad mig lige nævne, at i 1994 blev der dræbt 30 på de danske motorveje, i 1995 31, i 1997 32, i 1999 41, i år 2000 29.
Det er altså færre i år 2000 end i midten af 1990'erne, selv om gennemsnitshastigheden var øget med 6 km/t., og selv om der var bygget 200 km ekstra motorvej.
Det viser, hvor forskelligt det er.
Lad mig så gå til det sidste, og det kan fru Margrete Auken bekræfte.
Vi spurgte i sin tid i den første færdselssikkerhedskommission: Hvad skulle hastigheden sættes til på landeveje, hvis landeveje skulle være lige så sikre at køre på som motorveje?
Jeg har aldrig set nogen partier foreslå, at vores landevejshastighed blev 55 km/t., så det er jo hykleri kun at beskæftige sig med motorveje.
Motorveje er ekstremt sikre selv ved 120 km/t. eller 130 km/t. Mange gange mere sikre.
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-25:
Jeg takker for den lange udredning fra hr. Helge Adam Møller.
Mit spørgsmål var sådan set meget mere enkelt.
Mit spørgsmål gik ikke på, hvor stor sandsynlighed der er for det ene og det andet.
Mit spørgsmål gik ganske enkelt ud på: Hvis det helt undtagelsesvis skulle vise sig, at hr. Helge Adam Møller tager fejl, og at antallet af dræbte, når vi får en højere hastighed på motorvejene, stiger markant, ville hr. Helge Adam Møller så også være parat til at tage konsekvensen i en given situation og nedsætte hastigheden igen?
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Hr. Buksti fremhævede, og det var helt korrekt, at der skete en svag stigning i antallet af dræbte i den danske trafik sidste år.
Kan hr. Jacob Buksti ikke bekræfte, at op gennem 1990'erne under skiftende socialdemokratiske trafikministre - jeg tror såmænd også i hr. Jacob Bukstis periode - skete der i 3 af de 9 år et lille spring, desværre i den gale retning?
For dem, der ikke har specielt forstand på færdselssikkerhed, lyder det, som om udviklingen i Danmark er frygtelig.
Jeg er enig i, at hvert drab er et drab for meget, men lad mig minde om, at i 1971 blev der i den danske trafik dræbt 1.219, og der blev kvæstet over 25.000.
Det er 32 år siden.
I dag er vi nede på ca. 450, og vi er nede under 5.000 alvorligt kvæstede.
Det vil altså sige, at i løbet af 32 år er antallet af dræbte og kvæstede reduceret til ca. en tredjedel af det, det var for 32 år siden, samtidig med at trafikken er mere end fordoblet.
Det er jo i virkeligheden en fantastisk succeshistorie, og det synes jeg ikke afspejlede sig i hr. Jacob Bukstis indlæg.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Jeg tror, at hr. Per Dalgaard har ladet sig tage ved næsen af ministeren.
Det er den mistanke, man får, når det viser sig, at de spørgsmål, man stiller til hr. Per Dalgaard om, hvad de 15 mio. kr. egentlig går ud på, får vi ingen svar på.
Nu har vi spurgt mange gange.
Vi spurgte Venstres ordfører.
Han kunne ikke forklare sammenhængen.
Vi spørger så, om Dansk Folkeparti har sikret sig en aftale om, at de 15 mio. kr. præcis sikrer, at det er nye ting og ikke bare en videreførelse af det, ministeren alligevel som minimum var nødt til at lade køre videre, hvilket oplysningerne indtil videre tyder på at det er.
Det er en videreførelse af det, som ministeren simpelt hen ikke kunne slippe af med, som ligger i de 15 mio. kr.
Jeg tror, at hr. Per Dalgaard simpelt hen i de forhandlinger med regeringen er blevet fuppet til at lave en formulering, så det så ud, som om man kom ud og gjorde noget nyt.
Og så er det bare afløb af det, som ministeren ikke kunne slippe af sted med at nedlægge.
Jamen jeg er ked af at sige det til hr. Per Dalgaard, men vi skal gerne assistere ved kommende forhandlinger, hvis man vil forhandle med os. Nu kan vi se, hvor grueligt galt det går, når hr. Dalgaard går andre steder hen.
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Jeg lagde også mærke til, at den konservative justitsminister i starten af sin tale sagde, at justitsministeren kunne tilslutte sig Færdselssikkerhedskommissionens vision for det danske trafiksikkerhedsarbejde.
Jeg har jo selv været med til at skrive denne her.
Jeg har selv, som fru Margrete Auken nævnte, skrevet forordet, og jeg var også med i den forrige plan.
Men vi vil også godt være realister.
Samtidig med at vi har et mål, som siger, at vi reducerer med yderligere 40 pct., hvor vi i den tidligere periode også reducerede med næsten 40 pct., så erkender vi også, at intet lands trafik desværre kan afvikles, uden at der indimellem sker uheld.
Det kan den ikke, medmindre vi går tilbage til år 1910, hvor der gik en lille mand med et rødt flag foran hvert automobil.
Så det er et eller andet sted mellem, at trafikken skal afvikles, hvad enten det er tog eller lastbiler, og så skal vi gøre det så sikkert som muligt.
Og jeg vil altså godt fremhæve, at når vi når målet her om 10 eller 12 år, er vi nede på under en fjerdedel af det antal dræbte og kvæstede, der var i 1971.
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Jamen så vil jeg godt udstille hr. Lidegaards dobbeltmoral.
Nu nævnte jeg lige før, at hvis vi skulle have den samme sikkerhed på danske landeveje, hvor der slås næsten 400 ihjel hvert år - det er jo der, folk bliver dræbt, altså landeveje ved byer - så skulle hastigheden sættes til 55 km/t.
Det ved hr. Jacob Buksti, det ved hr. Martin Lidegaard, det ved fru Margrete Auken.
Har vi set noget forslag om at nedsætte farten til 55 km/t.?
Det burde vi, hvis det virkelig er sådan, at trafiksikkerhed under enhver omstændighed, uanset hvor lang tid det vil tage at komme fra a til b, er det eneste parameter.
Lad mig så se et forslag fra Socialdemokratiet i morgen om at sætte hastigheden på landeveje til 55 km/t., for så bliver de lige så sikre som motorveje.
Det forslag kommer jo ikke, vel?
Det er jo igen et spørgsmål, hvor præmisserne overhovedet ikke er med.
Ville det også betyde, at man, hvis antallet af dræbte faldt med fem året efter, at man havde sat det op til 120 km/t., så skulle sætte farten op til 140 km/t.?
Jeg må gøre opmærksom på, at statistik viser udsving, og det gælder specielt, når det drejer sig om motorveje, hvor der sker så ekstremt få uheld i forhold til det samlede antal af dræbte og kvæstede i den danske trafik.
Skulle vi så en gang om året sætte hastigheden 10 km op eller 10 km ned?
Det er jo derfor, hastigheden i øjeblikket er 121 km/t., for andet strider mod almindelige menneskers sunde fornuft.
Der bør vi altså indimellem følge det, når vi samtidig ved, at det er ekstremt sikrere at køre ude på motorvejen.
Jo, men hvis det bare var så let, at en regering, uanset om det er den ene eller den anden, kunne få 5,2 millioner danskere til at danse efter sin pibe, så var der ingen problemer.
Det er helt rigtigt, at hvis ingen kørte spritkørsel, hvis alle spændte sikkerhedsselen og alle holdt hastigheden på landeveje, i byer, så vil jeg godt føje til, som jeg altid sagde dengang, at så kunne vi sætte hastigheden op til 130 km/t. på motorvej og stadig væk få 40 pct. færre dræbte.
Det var, hvad vi kunne.
Men det er der jo ingen regering der kan bestemme.
Lad mig bare minde om, at der i dette land omkommer ca. 10.000 hvert år på grund af rygning - ca. 10.000; det er altså 20 gange mere.
Det ved alle folketingsmedlemmer også.
Alligevel er der selv her en tredjedel af Folketingets medlemmer, der ryger, på trods af at man ved, at det er 20 gange farligere end at færdes i trafikken.
Vi kan agitere for det.
Men i sidste instans er det de enkelte mennesker, der indimellem opfører sig mere eller mindre tåbeligt, og det er svært at lovgive imod.
Margrete Auken (SF), 2003-02-25:
Lige kort om forskningen: Altså forskningen er skåret væk.
Da Transportrådet blev nedlagt, og det var en af de store anker, vi havde, var der en hel masse transportforskning, også den der foregår ude på universiteterne, som var ved at komme i gang, som blev kvalt. Der er faktisk meget lidt trafiksikkerhedsforskning tilbage.
Vi havde tidligere Rådet for Trafiksikkerhedsforskning, der lå ude i Gentofte.
Det blev så lagt ind under Danmarks TransportForskning, hvor der nu er blevet skåret meget dramatisk.
Det kom også tydeligt frem i går på vores møde i Færdselssikkerhedskommissionen.
Vi er nede på det flade dér.
Så vil jeg godt spørge hr. Dalgaard om et punkt, hvor jeg er enig, nemlig om vi kan gøre noget med det der klippekort, og det er også noget, vi arbejder med i Færdselssikkerhedskommissionen: Hvordan skal vi dog opdage det?
Hvis der ikke må bruges fotofartfælder eller automatisk hastighedskontrol andre steder end ved de farlige steder, så har vi ingen chancer for at tage dem på motorvejene.
Det er simpelt hen for farligt.
Det går jeg ud fra at hr. Dalgaard
er enig med mig i.
Vi må ikke sende betjente ud at køre derude og vinke folk ind til siden osv.
Hvis vi ikke må prøve at udbygge et system, så vi kan få fat i dem derude,
hvordan skal vi så få fat i dem nogen sinde?
Hvordan skal vi få fat i de mennesker, de der galninge, der kører med de hastigheder, som hr. Dalgaard i og for sig beskriver meget relevant?
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-25:
Jeg håber ikke, hr. Helge Adam Møller har samme retsopfattelse på andre kriminalitetsområder, som han har på det her, nemlig at hvis befolkningen gør noget andet, end som vi lovgiver, må vi bare følge befolkningen.
Men lad det være.
Jeg skal springe alle mellemregninger over og bare spørge helt kort: Hvor mange ekstra døde, hvor mange ekstra mennesker skal slås ihjel på de danske motorveje, efter at hastigheden er gået op, før hr. Helge Adam Møller finder, det er bevist, at det skal laves om?
Per Dalgaard (DF), 2003-02-25:
Om forskning i trafik til fru Margrete Auken, hr. Jacob Buksti og hr. Keld Albrechtsen: Der er jo ud over den forskning, som omtales som nedlagt, forskning utrolig mange andre steder.
På DTU er der et forskningscenter, Danmarks TransportForskning, som forsker; der er private, der forsker; der forskes på universiteterne i trafikulykker.
Så det er jo noget sludder at sige, at forskningen som sådan inden for trafikproblematikken er nedlagt.
Jeg kan igen næsten ikke lade være med ikke at svare
fru Margrete Auken, men gør det alligevel.
Fru Margrete Auken siger, at når folkene fra trafikforskningen skal fyres, er det måske, fordi de kommer med nogle højere tal.
Altså det er igen en retorik og en holdning, som jeg simpelt hen ikke vil gå ind i.
Hr. Jacob Buksti nævnte de unge i trafikken.
Det er virkelig et kæmpe problem, og jeg har simpelt hen ingen løsning på det.
Unge kører alt for stærkt, og det er de unge mellem 18 og 22 år, måske op til 25 år, som simpelt hen ikke kan styre sig.
Jeg ved ikke, hvad vi skal gøre ved det.
Jeg tror ikke på, at hastighedskontrol som sådan på motorvejene eller nedsættelsen af hastigheden til 30 km/t. hjælper.
Der skal nogle andre midler til.
Jeg kunne forestille mig, at man indfører det, der har været talt om, nemlig et klippekort, sådan at de simpelt hen får nuppet kortet, når der er tre klip.
Og hvis de fortsætter med at køre, må vi have deres køretøjer konfiskeret, for de ødelægger simpelt hen for mange menneskers liv og levned.
Karsten Nonbo (V), 2003-02-25:
Jeg har et forslag til vedtagelse på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, og det lyder således: Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager ministerens redegørelse til efterretning, idet Folketinget - konstaterer, at regeringen arbejder med en række initiativer, der skønnes at have en positiv indflydelse på færdselssikkerheden, herunder initiativer der anbefales i Færdselssikkerhedskommissionens handlingsplan »Hver ulykke er én ulykke for meget - trafiksikkerhed starter med dig«, - bemærker sig, at justitsministeren vil iværksætte væsentlige nye kampagneaktiviteter på færdselssikkerhedsområdet svarende til en forøgelse af aktivitetsniveauet i 2003 på 14-15 mio. kr., og at aktivitetsniveauet på færdselsområdet i de følgende år tages op til overvejelse i forbindelse med forslaget til finanslov for 2004
Så vil jeg godt give hr. Jacob Buksti den indrømmelse, at selvfølgelig er der gode projekter, det er der da helt klart, men det, jeg påberåber mig, og det er også et svar til hr. Keld Albrechtsen, er, at det giver ulige fordeling.
Nogle kommuner har ressourcerne til at ansætte nogle, som kan gå ind og beskrive nogle projekter, og som også har ressourcer, hvis projekterne mislykkes.
Der bruges mange penge på at fiske disse puljemidler op, og der spildes mange penge, som kunne bruges bedre, hvis man over én kam havde de penge.
Derfor er der nogle kommuner, der siger: Vi ansætter ikke nogen med henblik på puljemidler, vi har et flow i forhold til vores trafikinvestering.
Til hr. Martin Lidegaards stop and go-politik, så er der kommet en ny regering, og den nye regering gør jo det, at den siger: Vi stopper lige op.
Der er ingen, der siger, at det bliver en evig stop and go-politik.
Vi er stoppet op, og så finder vi ud af, hvad der er godt, og hvad der er dårligt, og det kører vi så videre med.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Jeg synes ærlig talt også, det er for groft, at hr. Nonbo kan stå heroppe og sige, at kommunerne egentlig hellere var fri for at få en medfinansiering.
Det synes jeg egentlig er for groft, og nu må vi have undersøgt via ministeren, hvad kommunerne egentlig mener om den sag.
Hvis det er sådan, man griber det an, kan jeg godt forstå, hvis kommunerne kunne være betænkelige ved det.
Men hvis det er en reel pulje, så er det da klart, at man gerne vil søge det og have det, som man også har gjort, men desværre fået afslag på grundet regeringens politik, som hr. Buksti var inde på. Så vil jeg også gerne spørge til den der milliard kroner.
Nu kan hr. Nonbo ikke tallene i dag, men man må da kunne svare på, hvad Venstre ønsker med hensyn til den milliard.
Hvordan skal den milliard kroner prioriteres?
Det må man i det mindste
kunne svare på.
Jacob Buksti (S), 2003-02-25:
Jeg er meget enig i, at man selvfølgelig skal kigge på, hvad man får for pengene.
Man kan heller ikke sige, at alt, hvad man har givet ud, har været godt, men det er jo ikke noget argument for at sløjfe det hele.
Men det nytter ikke noget, når vi ikke kan få svar på, hvilke projekter der har fået afslag som konsekvens af disse besparelser på Vejdirektoratets rådighedspulje, når man står og siger, at man ikke har skåret ned.
Der er et cykelstiprojekt ved Kirkeby Skole i Egebjerg Kommune, der er projekter om udbygning af stinet i Broby Kommune, om trafiksanering med bygennemfart i Ejby Kommune, om hastighedsbegrænsning i Århus Amt, der er projekter om sikker skolevej og sikker cykelsti, der er trafiksikre ældre- og handicapruter i Skive osv.
Fra alle de grupper, man i øvrigt står og siger, at man vil tilgodese, er alle midlerne fjernet.
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-25:
Jeg kan forstå, at Venstres ordfører og formand for Færdselssikkerhedskommissionen ikke kan eller ikke vil be- eller afkræfte de nedskæringer, der er sket, men mener, vi skal spørge ministeren.
Det har jeg sådan set ikke noget imod, hvis Venstres ordfører ikke kender tallene, så det håber vi på at ministeren vil svare på, når hun vender tilbage.
Så vil jeg gerne spørge om noget andet, mens vi venter på at få det grundlag afklaret, og det er det med at stoppe op og kigge lidt på, om vi nu bruger pengene rigtigt.
Jeg synes, hr. Keld Albrechtsen meget rigtigt gjorde rede for, og fru Margrete Auken også, at det med, at vi ligesom fjerner halvdelen af midlerne, jo er noget lidt andet end at stoppe op og kigge på, hvordan de har været brugt. Det, der bekymrer mig mest, og det er den bekymring, jeg gerne vil høre, om Venstres ordfører deler, er: Den stop and go-politik, hvor man bevilger, og så tager man pengene væk, så bevilger man igen, hvis der er tilpas meget ballade og man gerne vil lukke munden på de største kritikere, er jo ikke en måde at lave en langsigtet, kontinuerlig indsats på området på.
Det er jo ikke overstået på 10 måneder, det er noget, der tager år, og det er heller ikke overstået om 4 år.
Det er en indsats, der må fortsætte og fortsætte, og derfor er der brug for stabile bevillinger, er det ikke korrekt?
Nu ved vi ikke, om der er noget næste år, og vi har lige fået noget i år, fordi ministeren synes, det er en god idé, men har vi ikke brug for nogle lidt længere forlig og lidt mere stabile puljer på det område?
Karsten Nonbo (V), 2003-02-25:
Det er da rigtigt, at det anbefales over for nogle unge mennesker, men vi må jo konstatere, at der er nogle unge mennesker, det ikke virker på.
Med hensyn til Trafikpuljen kan jeg godt nævne konkrete eksempler på, at det ikke har skabt trafiksikkerhed.
Det har måske hjulpet lidt på mageligheden.
Jeg ved, at hr. Jacob Buksti selv har været nede og indvie en stibro i Næstved.
Den kommer ind på en strækning, hvor der aldrig er sket nogen færdselsuheld, men den er da god for tilgængeligheden til stationen.
Jeg kan nævne et eksempel fra Præstø, hvor man fik penge fra Trafikpuljen til noget, der lignede »vi cykler til købmand« eller sådan noget lignende.
Jeg spurgte et par af byrådsmedlemmerne i Præstø i går, og de havde da hørt om det, men det var ikke deres indtryk, at der var andre end dem, der havde hørt om det.
Sådan bruges der penge til noget.
Så vidt jeg ved, fik man sådan rent fysisk en del cykelstativer og nogle andre ting ud af det, men der gik ikke lang tid, før de projekter var gemt og glemt.
Det er sådan noget, hvor jeg mener, at man får for lidt valuta for pengene.
Med hensyn til cykelstierne er det jo noget af et postulat, som hr. Keld Albrechtsen kommer med, at de anlæg er gået i stå.
Jeg kommer selv fra en kommune, hvor man netop lige har indviet en cykelsti, og hvor man ligesom har sagt: Bliv os fra livet med de trafikpuljemidler, for det tager alt for lang tid at søge.
Man bruger et pokkers bureaukrati, og så kan man lige så godt lave det selv.
Det tror jeg også mange oplever.
Vi har jo puljeprojektmagere, og vi har folk, der arbejder og tænker og kun bliver ansat på baggrund af puljer, og der bruges for mange ressourcer på mange områder.
Jeg ved godt ikke på alle, men der er altså for mange områder, som der bruges tid på.
Jacob Buksti (S), 2003-02-25:
Jeg vil da gerne hjælpe hr. Nonbo lidt på vej med hensyn til de midler, det handler om, hvis man ellers kan tro, hvad der står i finanslove og den slags ting. Hvis vi ser på finansloven for 2002, så har man nedlagt Transportrådet, det er en besparelse på 22 mio. kr., så har man skåret ned på Danmarks TransportForskning med 9,4 mio. kr., så har man efter aktstykke nr. 18 fra 15. oktober 2002 fjernet 26 mio. kr. fra Trafikpuljen.
Man har derudover fjernet 2,5 mio. kr. fra puljen til trafiksikker og miljørigtig transport, og så har man i øvrigt halveret Rådet for Større Færdselssikkerheds bevillinger.
Ifølge Berlingske Tidende i går mener direktøren jo, at det er reduceret fra 20-30 mio. kr. til 12-14 mio. kr., og nu hæver vi det så med 15 mio. kr. Det vil sige, at først så halverer vi, og så fordobler vi.
Resultatet er jo nul.
Det er jo ikke så imponerende i forhold til den indsats, som i øvrigt er påkrævet, og derfor vil jeg godt bede hr. Nonbo om at forholde sig en gang til til det.
Med hensyn til det der med gadeteater osv. står der direkte i de papirer, vi har fået i Færdselssikkerhedskommissionen, at det anbefales i forbindelse med indsatsen over for de unge mennesker.
Margrete Auken (SF), 2003-02-25:
Jeg vil gerne sige til hr. Karsten Nonbo, at selvfølgelig skal man spørge, om man bruger pengene rigtigt, men så skal man også lytte til svaret.
Så at sige alle de penge, der er blevet brugt, men som nu er blevet plyndret af denne her regering, er brugt smaddergodt.
Puljepengene, som var ovre i Vejdirektoratet, har fået meget ros, meget ros.
Hvis lige hr. Karsten Nonbo vil høre efter, vil jeg godt spørge: Hvad er det for nogle penge, der ikke har været brugt godt? Dernæst skal der jo være penge at bruge.
Det er jo meget svært at bortforklare en dramatisk nedskæring med, at nu vil man bruge pengene bedre.
Der er meget lidt.
Men det kan være, hr. Karsten Nonbo kan fortælle om kampagnepengene, for jeg troede i morges, da jeg hørte referatet fra Berlingske Tidende, at det var de kampagner, som Rådet for Større Færdselssikkerhed var i gang med, altså hvor vi er på tredje år med hastighedskampagnen og selekampagnen, altså at det var i forlængelse af det.
Da jeg hørte ministeren nu, kunne jeg godt høre, at selekampagnen var den samme, men jeg kunne ikke høre, om hastighedskampagnen var den, som har kørt i årene.
Nu kan jeg jo ikke spørge ministeren, men jeg går ud fra, at Venstres ordfører er inde i de her ting, og at Venstres ordfører er klar over, hvad det er for nogle kampagnepenge, der er givet her i dag, om det er de samme, for det lød pludselig, som om det var lakken omkring regeringens lidt bimse forslag og ikke den der store hastighedskampagne, som er lavet sammen med politiet og Rådet for Større Færdselssikkerhed og amter og kommuner, og som nu kører på tredje år, hvis der kommer penge til den.