runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Venstres ordfører sagde, at Venstre ønsker at forsikre borgerne. Hvad hjertet er fuldt af, løber munden over med - eller hvad?
Hvis det var en fortalelse, bliver jeg altså nødt til, selv om jeg godt ved, at jeg har spurgt mange gange, at spørge én gang til for at forsøge at få en forklaring: Hvorfor skal mine skattekroner bruges til et tilskud til selvstændiges sundhedsforsikring, hvis det er sådan, at man ikke ønsker et forsikringsdanmark?
Det er da lidt tåbeligt at sætte en sådan udvikling i gang og helt gennemtænkt og velovervejet poste skattekroner i den, hvis det ikke er det, man ønsker.
Mit spørgsmål fra sidste runde tror jeg hr. Peter Christensen misforstod, for jeg tænker faktisk rent skattepolitisk.
Der er to muligheder, sådan som jeg ser tingene, og jeg vil gerne have afkræftet, at Venstre kunne finde på at benytte sig af dem.
Den ene er, at man giver skattefradrag for andre private udgifter, som selvstændige har, og de har jo en hel del.
Den anden er, at man giver alle lønmodtagere skattefradrag for deres private forsikringer,
altså en ligestilling.
Jeg håber, at begge muligheder kan afkræftes på det klareste.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-10:
Nu er det sådan set hr. Peter Christensen, der skal besvare de spørgsmål, der bliver stillet heroppefra, men hr. Peter Christensen kunne ikke lade være med at stille et modspørgsmål: Hvem har retten til pengene?
Den virksomhed, der tjener pengene, har retten til dem, når den har betalt sin skat og har betalt sine ansatte.
Men der står jo ikke nogen steder, at den skal optimere sin indtjening ved at have et skattefradrag.
Det står ikke nogen som helst steder, og jeg må sige, at når man ellers hører Venstre sige, at der er brug for færre offentlige udgifter,
er det da besynderligt, at man via fradrag på fradrag på fradrag faktisk skaber flere udgifter.
Det er da besynderligt. Så kan jeg godt forstå, at der ikke blev givet noget svar på, hvorfor alle vi 4 millioner skatteydere - selv de af os, der tjener allermindst - skal betale, for at nogle selvstændige kan få et fradrag, så de kan komme forrest i køen til sygehusene foran alle andre.
Hvorfor skal det være sådan?
De selvstændige skal foran, som hr. Peter Christensen siger, og det er netop dét, der er forskellen på det, vi står for, og det, Venstre står for.
Det undrer mig i øvrigt meget, at Dansk Folkeparti kan støtte, at man tager fra selv de skatteydere, der tjener allermindst, for at finansiere Venstres regning.
Det undrer mig meget, må jeg sige.
Peter Christensen (V), 2002-12-10:
Fru Marianne Jelved spørger til Venstres skattepolitik, og her vil debatten jo komme til at handle om, hvordan en fremtidig skattelettelse vil blive, bedømt ud fra det råderum, der er til stede.
Men det kan jeg ikke svare på i dag, det er noget af det, vi kigger på efter nytår.
Til spørgsmålet om, hvad målet er, vil jeg sige, at det selvfølgelig er - hvad jeg egentlig også tror vi er enige om
- at øge arbejdsudbuddet.
Men er målet også en højere marginalbeskatning?
Nej det er ikke målet, for det øger ikke arbejdsudbuddet.
Her tror jeg sådan set, at vi er enige med Det Radikale Venstre.
Om vi er modstandere af et forsikringsdanmark?
Jeg er selvfølgelig nødt til at sige til fru Sandy Brinck, at i Venstre har vi ikke nogen ideologisk modstand mod forsikringer, for så havde vi jo næppe fremsat dette lovforslag.
Men jeg har hele tiden kunnet høre, at det netop er Socialdemokratiet, der har en ideologisk modstand mod forsikringer, selv om man - som det er blevet nævnt tidligere fra denne talerstol - selv har gjort brug af forskellige forsikringsordninger.
Men nu er der en ideologisk modstand, og man vil ikke være parat til at bruge andre midler til at nå et vigtigt mål, nemlig at få ventelisterne ned.
Derfor er det også ud fra en økonomisk betragtning et godt forslag, for når vi får folk væk fra ventelisterne, er der en samfundsøkonomisk stor gevinst ved det.
Alle midler skal tages i brug for at nå det gode mål.
Morten Homann (SF), 2002-12-10:
Jeg vil godt sige tak til hr. Peter Christensen for en klar udmelding om Venstres forhold til forsikringsdanmark.
Jeg kan konstatere, at Venstre i sit finanslovoplæg for 2002 har skrevet, og jeg citerer: »Venstre ønsker ikke et forsikringssystem til at finansiere det danske sundhedsvæsen.«
Nu kan vi så konstatere, at hr. Peter Christensen på Venstres vegne melder klart ud og siger: Ja, vi har ikke nogen problemer med at indføre et forsikringsdanmark.
Det er nye toner, men jeg vil godt rose hr. Peter Christensen for at melde klart ud.
Så vil jeg så også spørge hr. Peter Christensen, som sagde, at man ønsker et sundhedssystem, hvortil der er fri og lige adgang:
Hvordan vil man opretholde et system, hvor der tages hensyn til, at den, der er mest syg, kommer først til behandling, når man indfører et system, hvor der kan tegnes forsikringer, så selvstændige erhvervsdrivende eller deres nøglemedarbejdere, kan komme foran i køen, mens man skubber arbejdsløse, studerende, pensionister og folk uden for arbejdsmarkedet bagest i køen?
Det er da i hvert fald ikke et system, hvor det er behovene, der afgør, om man kommer til behandling.
Det er et system, hvor det er pengepungen, der afgør det, og det synes jeg er dybt usmageligt.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-10:
Hr. Peter Christensen svarede faktisk ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte om det helt principielle: Når man indfører fradrag i skattesystemet, vil det så ikke alt andet lige betyde, at skattegrundlaget bliver mindre?
Og vil det ikke alt andet lige også betyde, at der er et behov for, at marginalskatten stiger?
Så spurgte jeg også: Hvordan hænger det sammen med Venstres skattepolitik?
Det spørgsmål fik jeg heller ikke noget svar på, men er Venstres skattepolitik i virkeligheden, at marginalskatten skal stige?
Eller er det sådan, at hver gang der skal bruges penge til formål af samme karakter som her, skal de tages nogle andre steder?
Hvordan sikrer forslaget dét?
Det har jeg ikke forstået.
Morten Homann (SF), 2002-12-10:
Tak for skænken.
Lad os nu sige, som Venstre vil, at man vil bruge de offentlige penge på at præmiere folk, som vil lade sig behandle f.eks. på privathospital, lad os nu sige, man synes, det er en god idé, hvordan kan det så være, at det er en ordning, man vil forbeholde i det her tilfælde selvstændigt erhvervsdrivende, og hvis man tager forslaget fra foråret med, så også deres nøglemedarbejdere, mens den store gruppe af studerende, pensionister og arbejdsløse, folk, der står uden for arbejdsmarkedet, og de mange ansatte, som ikke får del i de her ordninger, så værsgo har at komme bag i køen til sundhedsbehandling? Er det Venstres politik at skubbe folk, som ikke er på arbejdsmarkedet, bag i køen, og er det Venstres opfattelse af at tage et socialt ansvar?
Peter Christensen (V), 2002-12-10:
Jeg vælger at tage ordet som ordfører efter at have hørt Socialdemokratiets indlæg om vores forslag, der er til behandling her i dag.
Forslaget, der går ud på, at vi skal sidestille selvstændige og lønmodtagere i forhold til fradragsretten, har vi talt længe om, og derfor er der ikke noget nyt i, at jeg står og fortæller, hvorfor vi støtter det i dag.
At det ligefrem skulle ødelægge julefreden rundtomkring i de danske hjem, står jeg noget undrende over for.
Jeg er ganske sikker på, at det her lovforslag absolut ikke vil ødelægge julefreden nogen steder, tværtimod.
For det handler jo om, at vi med det her lovforslag har muligheden for også at give en ordning til dem, der er på arbejdsmarkedet, for at de kan sikre sig og komme til behandling.
Ordningen vil jo sådan set ikke være til gavn, hvis det offentlige sundhedsvæsen fungerer.
Så vil vi stå i en situation, hvor der sikkert ikke vil være ret mange, der vil benytte sig af ordningen, og det synes jeg sådan set ville
være fint.
Derfor har jeg meget svært ved at se, hvad skade forslaget gør.
Vi ønsker ikke at ødelægge det offentlige sundhedsvæsen.
Det har vi sådan set også vist med den politik, vi har ført.
Skulle brugen af private forsikringer ødelægge det offentlige sundhedsvæsen, skulle det jo netop være blevet ødelagt, dengang den socialdemokratiske regering forsikrede en masse offentligt ansatte. Så skulle vi jo have smadret systemet på det tidspunkt.
Det skete selvfølgelig ikke, og derfor er det også noget sludder.
Jeg er ganske overbevist om, at vi vil se, at vi vil kunne få bugt med ventelisterne
Det er sådan set det, lovforslaget går ud på.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-12-10:
Jeg opfatter hr. Keld Albrechtsens indlæg som et frontalangreb på den boligpakke, der nu ligger til tredje behandling i dag.
Det er jo ikke kun det her ene forslag.
Det her ene forslag drejer sig om at løbe et nyt marked i gang, et marked, hvor der ikke har været bygget private udlejningsboliger gennem mange år.
Vi har hele tiden sagt: Vi ønsker flere boliger til unge fysisk handicappede, vi ønsker flere boliger til unge, vi ønsker flere almene boliger, vi ønsker flere ældreboliger.
Og der ligger en stor pakke i dag med et bredt flertal bag her i Folketinget.
Til de sidste insinuationer om, at ministeren vil lege julemand her fra talerstolen i dag, kan jeg blot sige, at jeg har bedt et udvalg om at se på analysen.
Hvorvidt folk skal have mulighed for at overtage deres bolig som ejerbolig eller andelsbolig: Til det kan jeg blot sige, at jeg ikke har set én eneste rapport i dag - jeg har godt nok noteret mig, at der er en embedsmand, der har udtalt sig om det.
Jeg vil have tid til at vurdere de oplysninger, når de kommer ind, og så får vi også en høring og en debat om det, når de beslutninger er blevet truffet.
Hver ting til sin tid, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Nu står vi her med en boligpakke i dag, der genererer flere boliger til unge handicappede, flere boliger til ældre, flere boliger til unge, flere familieboliger.
Det er utroligt, at man skal høre de bemærkninger, der kommer her i dag. Det her er til gavn bredt for den danske befolkning.
Der bliver bygget nogle flere boliger, og det synes jeg faktisk hr. Keld Albrechtsen skulle tage at være glad for.
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Forslaget er i sig selv sørgeligt, men set i en større sammenhæng bliver det dybt tragisk og bestemt uegnet til at skabe julestemning i de almindelige danske hjem.
Når et flertal bestående af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti om lidt giver selvstændige skattefradrag til sundhedsforsikringer, skærer dette flertal endnu en skive i den salamimetode, de anvender til at undergrave det offentlige sundhedsvæsen og indføre Forsikringsdanmark.
I foråret gav Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti skattefrihed ved arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer, men afviste blankt at inddrage selvstændige i ordningen, fordi skatteministeren med rette påpegede, at for selvstændige er der tale om en privat udgift, som der ikke betales skat af og derfor heller ikke skal gives skattefritagelse for - logisk nok.
Nu har piben så fået en anden lyd.
Nu skal de selvstændige ligefrem have et tilskud, betalt af fælleskassen, til deres forsikringer.
Det lyder mere og mere hult, når særlig Venstre påstår, at de ikke ønsker et Forsikringsdanmark.
Sammenholder man de her skattebegunstigelser til sundhedsforsikringer med den samlede udvikling, hvor regeringen og Dansk Folkepartis økonomiske politik presser amterne sådan, at borgere i ganske mange amter må se sygehuslukninger som en reel trussel, en regering, som sammen med Dansk Folkeparti afviser at sætte en stopper for, at disse offentlige sygehuse kan sælges til private, ja, så er udviklingen til at se for sig: Flere og flere vil tegne en sundhedsforsikring motiveret af regeringens skattelovgivning, offentlige sygehuse lukker og genopstår som private, flere og flere danskere vil blive behandlet på privathospitaler, og skellet mellem dem, som får en forsikring eller har råd til en forsikring, og dem, som ikke har, vil vokse, indtil minimalstaten har ædt enhver ansvarsfølelse for hinanden, enhver medmenneskelighed over for folk, som er syge, og folk, som efter socialdemokratisk mening skal have den bedste behandling, uanset om de har arbejde, penge eller status.
Den fremtid, der tegner sig, er jo ikke tilfældig.
Vi må jo gå ud fra, at det hos regeringen og Dansk Folkeparti er velovervejet og gennemtænkt, det er ønsket, at man skal have sådan en udvikling.
Som socialdemokrater vil vi bruge fællesskabets penge på det fælles, offentlige sundhedsvæsen og ikke som tilskud til private forsikringsordninger.
Colette L. Brix (DF), 2002-12-10:
Det skal da ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti har presset på for at få denne forsikring for små selvstændige, og det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at vi synes, det er en rigtig god idé, at små selvstændige får mulighed for at tegne den forsikring.
Det skræmmebillede, der bliver sat op heroppefra af fru Sandy Brinck, har vi prøvet i sidste dans, sidste omgang.
Vi synes, det er helt utroligt at se så sort på denne sag.
Hvem ved dog, om vi skal helt ned i knæ og se det sorte syn, som fru Sandy Brinck tegner?
Det er efterhånden blevet en vane, at vi, når Socialdemokraterne går herop, er helt nede på gravens rand.
Det er ærgerligt.
Vi modtager det her forslag med stor glæde.
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Til fru Colette Brix må jeg jo bare sige, at sandheden åbenbart er ilde hørt.
Jeg har tænkt mig at gentage den
, hver evig eneste gang regeringen sammen med Dansk Folkeparti laver et anslag mod det offentlige sundhedsvæsen og den frie og lige adgang, for det er noget, der står os som socialdemokrater meget, meget nært, og det vil vi kæmpe for til sidste blodsdråbe, om fru Colette Brix kan lide det eller ej.
Jeg kunne ikke høre noget spørgsmål, så jeg regner med, at det er rigeligt, at jeg her har tilkendegivet vores holdning.
Til fru Charlotte Dyremose: Hvis man vitterlig ønsker et stærkt offentligt sundhedsvæsen, så er det mig altså stadig væk fuldstændig ubegribeligt, hvorfor man bruger penge fra fællesskabets kasse til at animere folk til at gå ud og tegne private forsikringer, penge, som kunne være brugt i det offentlige sundhedsvæsen, og som vi gladeligt ville have være med til at bruge sammen med regeringen.
Man går i stedet ud og bruger dem til, at folk skal have tilskud til egne private forsikringer.
Kunne fru Charlotte Dyremose så ikke også medgive mig, at hvis regeringen selv troede på sin politik, alt det fantastiske, som jeg må forstå at regeringen har gjort ifølge De Konservatives ordfører, så var dette lovforslag unødvendigt, for så var der ikke nogen, der havde brug for private hospitaler?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-10:
Det skal sandelig ikke være nogen hemmelighed, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke ønsker os, at der er nogen, der har brug for private hospitaler, for vi ønsker selvfølgelig at få bugt med de meget lange ventelister, vi overtog fra den socialdemokratiske regering.
Men det har vi så rent faktisk taget fat på, og det er lykkedes os at få afkortet
ventelisterne.
Nu tegner fru Sandy Brinck så endnu en gang det her billede af, at vi i stedet for at styrke det offentlige sundhedsvæsen går ind og laver den her ordning, som i øvrigt er en ordning for at hjælpe nogle selvstændigt erhvervsdrivende.
Så vidt jeg forstår, er der andet end én slags politik.
Man fører politik på mange områder.
Man sørger for, at vi har
et veludbygget erhvervsliv, og man sørger for, vi har en veludbygget sundhedssektor.
Det her handler ikke om i stedet
Kan fru Sandy Brinck ikke godt bekræfte, at denne her regering faktisk har tilført sundhedsvæsenet et rimelig stort beløb, som rent faktisk har hjulpet på ventelisterne, og at det derfor åbenbart ikke har været på bekostning af sundhedsvæsenet, at denne her regering også forsøger at føre en politik, der sørger for, at vores erhvervsliv kan fungere og være med til at skabe vækst i vores samfund?
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Der er simpelt intet i det, fru Charlotte Dyremose siger, der kan ændre ved, at dette lovforslag sammen med tidligere lovforslag fuldstændig skævvrider den lige adgang til sundhedsbehandlinger i det her land.
Det kan godt være, at det ikke står De Konservative
særlig nært, men det gør det for socialdemokrater.
Det er hele grundpillen for det velfærdssamfund, vi ønsker, nemlig at der ikke skal gøres forskel på, om du er patient med et arbejde eller uden et arbejde, patient, som er selvstændig eller ikke selvstændig. Det er den politik, Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative ønsker at føre, og den ønsker vi overhovedet ikke at deltage i.
Vi vil have et offentligt sundhedsvæsen, hvor alle har mulighed for at få behandling, uanset om de er på arbejdsmarkedet eller uden for arbejdsmarkedet, om de har penge eller ej, om de har højstatus eller lavstatus.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man kan stå heroppe og sige: Vi ønsker et stærkt offentligt sundhedsvæsen, når man går ud og bruger offentlige penge på, at folk skal animeres til at lave private forsikringsordninger.
Det har simpelt hen ingen logisk sammenhæng.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-10:
Kære fru Sandy Brinck, vi ønsker i Det Konservative Folkeparti et velfungerende offentligt sundhedsvæsen.
Det er endnu ikke lykkedes mig at få fru Sandy Brinck til at bekræfte, at vi faktisk også i denne her regering har tilført det offentlige sundhedsvæsen betydelige midler og ikke bare det, men midler, som har hjulpet til at afkorte ventelisterne.
Vil fru Sandy Brinck ikke nok være sød nu at gå op og bekræfte, at det har vi rent faktisk gjort?
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Vi kan jo godt begynde at bruge tiden på at stille spørgsmål om noget, som alle ved.
Vi deltog i at give de 1,5 mia. kr., og vi tilførte sundhedsvæsenet penge under vores regeringstid.
Det, der er spørgsmålet her, er, at Venstre og De Konservative sammen med Dansk Folkeparti ødelægger strukturen i et frit og lige sundhedsvæsen. Og det er bestemt ikke noget at grine af. Jeg tror ikke, at gamle fru Jensen, som ikke har nogen tilknytning til arbejdsmarkedet eller i øvrigt ikke er selvstændig, synes, at det er enormt morsomt, at hun skal bagest i køen.
Jeg synes ikke, det er morsomt.
Jeg synes, det er en skændsel, at vi får den slags tilstande.
Helge Adam Møller (KF), 2002-12-10:
Det var for øvrigt samme dag, vi gik til valgurnerne. Den dag stod der 86.000 danskere, jeg gentager: 86.000 danskere, som havde ventet i mere end 3 måneder, og det var, efter at Socialdemokratiet havde haft magten i 9 år.
Hvordan er situationen i dag?
Nu er ventelisten langt kortere, og ingen dansker behøver vente mere end 2 måneder, uden at hun eller han har et lovkrav på at blive opereret på et andet sygehus, i et andet land eller på et privat sygehus. Så det er da en kolossal forbedring ikke alene for alle danskere, men specielt for de 86.000, der under den gamle regering havde ventet i over 3 måneder.
Er det det system, fru Sandy Brinck vil tilbage til?
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Til hr. Jens Rohde må jeg sige, at det her forslag ikke handler om frit valg, som jeg kunne forstå var det, hr. Jens Rohde talte om.
Det her er et skatteforslag, og det handler om skattefritagelse for selvstændigt erhvervsdrivende.
I forhold til det med ventetid, som også hr. Helge Adam Møller var inde på, er den store forskel i holdningen, sådan som jeg hører det, at vi er inderligt imod, at nogle skal hives frem foran andre, ikke fordi de er mere syge end andre, men fordi de er selvstændigt erhvervsdrivende, eller fordi de er på arbejdsmarkedet.
Den der forskelsbehandling, som ikke er sundhedsrelateret, kan vi simpelt hen ikke leve med.
Vi synes simpelt hen, det er uanstændigt.
Jeg håber, at de ordførere, der nu står heroppe, vil gå ud og sige til de ældre patienter ude på sygehusene eller til børnene eller til de studerende, som ikke får mulighed for det her: Det er, fordi vi ikke synes, at I har nær den samme nytteværdi i det danske samfund som dem, der er på arbejdsmarkedet, og derfor skal de først til.
Det er det, lovforslaget går ud på, og det er det, man må sige åbent og ærligt.
Det er det, der er forskellen i den her Folketingssal, og det må stå klart, og så må man tage det ansvar på sig.
Det er jo en politisk uenighed.
Man skal bare sige det, som det er.
Jens Rohde (V), 2002-12-10:
Fru Sandy Brinck kom bare med sådan en generel kommentering
af, hvordan vi var med til at underminere sundhedsvæsenet og den frie og lige adgang til sundhedsvæsenet
Hvad angår de sundhedsforsikringer, som fru Sandy Brinck er så inderligt imod, så står bare ét spørgsmål tilbage, og det er, om fru Sandy Brinck ikke kan bekræfte, at det var den tidligere socialdemokratiske finansminister, der dengang hed Mogens Lykketoft - det gør han formentlig stadig væk - som f.eks. tegnede sundhedsforsikringer for 200.000 offentligt ansatte.
Helge Adam Møller (KF), 2002-12-10:
Det kan godt være, Socialdemokratiet ikke kan lide det her system, men sandheden er, vil jeg gerne sige til fru Sandy Brinck, at tidligere var der tusindvis og atter tusindvis, der ventede, og vi havde et sundhedssystem, der ikke var særlig godt.
For denne regering er det nu lykkedes på lidt over et år at skabe et sundhedssystem med færre ventelister, kortere ventetid og en behandlingsgaranti for alle.
Og nu går vi et skridt videre.
Vi har altså lavet systemet langt, langt bedre, end det var tidligere, og det vil vi fortsætte med.
Alle har fået det bedre i dag, end de havde for halvandet år siden.
Ideologi eller ikke ideologi, det drejer sig vel om de mennesker, der er syge, og det drejer sig om hurtigst muligt at få dem raske, og det går det her ud på.
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Til hr. Jens Rohde vil jeg sige, at jeg tror, hr. Jens Rohde ville have haft stor gavn af at have deltaget i de øvrige behandlinger og eventuelt læst lovforslaget, for vi er ikke imod sundhedsforsikringer.
Hr. Jens Rohde og hr. Jens Rohdes mor og samtlige i familien må hjertens gerne tegne en sundhedsforsikring.
Mine skattekroner skal bare ikke bruges til det.
Det er dér, forskellen ligger.
Hvis man vitterlig gerne vil gøre noget ved de ventelister, som man står her og siger at man stort set allerede har fjernet, hvis jeg skal lytte mig til det, ja, så kunne man bruge pengene i det offentlige sundhedsvæsen, hvortil der er fri og lige adgang, men nej, man vælger at bruge penge fra »Thors kasse« til at gå ud og sige til dem: Gå ud og tegn en forsikring.
Det er det, vi ikke bryder os om.
Dermed har jeg vist også svaret på hr. Helge Adam Møllers spørgsmål.
Jens Rohde (V), 2002-12-10:
Hvad er det for en situation, hun blev stillet i, da hun skulle have nyt knæ og fik at vide, at det var der et halvt års ventetid på?
Takket være den nye regering kunne hun vælge at komme et andet sted hen.
Det blev så til Rendsborg i Tyskland, hvor hun fik skiftet sit knæ ud.
Fra undersøgelsen havde fundet sted, og til min mor havde fået skiftet sit knæ, var der gået 3 uger.
Der var ikke på noget tidspunkt penge mellem patienten og myndighederne.
Der var fri og lige adgang, men til gengæld hurtigere adgang til en sundhedsbehandling.
Det er sådan, den her regering gør.
Den sikrer folk, at de kan blive behandlet. Havde den gamle regering siddet,
hvad havde situationen så været?
Der havde været et halvt års ventetid på at få skiftet knæ ud for min mor.
Det er forskellen.
Det er forskellen på den her regering og den regering, som fru Sandy Brinck repræsenterede.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-10:
Jeg kan forstå, at der skulle mange spørgsmål til for at få at vide, at Venstre gerne vil sænke marginalskatten.
Men det bliver jo vanskeligere og vanskeligere for hver dag, Venstre får lov til at regere, så gid det må vare kort.
Så kan jeg forstå, at man ved at forsikre sig får ventelisterne ned.
Var det så ikke en idé at lade alle almindelige borgere få lov til at få fradrag på deres selvangivelse for sygeforsikring?
Så kunne man jo få ventelisterne helt væk.
Men jeg har en fornemmelse af, at det, vi i virkeligheden oplever her, er Venstres forsøg på at øge tilskudsdanmark.
Hip hurra for det!