Pia Kristensen (DF), 2004-11-05:
For nogle år siden var der en massiv kritik og meget medieomtale af forholdene på landets plejehjem.
Og man må sige, at kritikken var berettiget.
Det kom frem, at et plejehjem genbrugte bleer, at ældre mennesker blev udsat for tvangsmedicinering og omsorgssvigt.
Når man hører den slags, så tror man, det er løgn, for hvordan kan man dog behandle gamle mennesker på den måde?
Beboerne på landets plejehjem bliver dårligere og dårligere, så det er et fåtal, der er i stand til at forsvare sig selv og gøre krav på deres rettigheder.
Mange ældre mennesker er bange for sanktioner, hvis de klager direkte, så den eneste klagemulighed er igennem pårørende, ellers er de overladt til de mennesker, som er ansat til at passe på dem.
Der er altså et grundlæggende problem med hele filosofien omkring nærdemokrati og brugerindflydelse, når det gælder de allersvageste ældre.
Respekt og værdighed skal være de grundlæggende værdier i indsatsen for de ældre, og den indsats yder de fleste af landets plejehjem.
Desværre er der så de brodne kar, hvor det ikke går godt, så her er det da oplagt, at vi må gå ind og være garant for, at der føres stramt tilsyn med ældreplejen.
På baggrund af de mange sager om omsorgssvigt vedtog Folketinget for få år siden et lovforslag, som indeholder regler for et bedre tilsyn med plejehjem og tilsvarende boliger.
Lovforslaget var en udløber af den tids debat, bl.a. ældrehøringer, hvor både ældre og pårørende efterlyste klare retningslinjer for pleje og omsorg over for de svageste ældre og en større sikkerhed for et velfungerende tilsyn med indsatsen.
Med lovens vedtagelse er der hermed sendt nogle kraftige signaler til kommunerne, signaler, der er omsat i lovgivning, som skaber rammer for kvalitet i forhold til de ældre, og som skaber rammer for det personale, som skal varetage det vigtige daglige arbejde.
Men det kan selvfølgelig ikke stå alene, for ligegyldigt hvor mange kontrollanter man sender ud, kan man ikke garantere, at der ikke sker svigt.
Et aktivt tilsyn skal også kombineres med en høj grad af etik og åbenhed.
Et godt plejehjem består af andet end sundhedsmæssige og hygiejniske forhold, de bløde værdier er lige så vigtige.
Hvordan er atmosfæren, ånden på stedet?
Er den varm, kold, restriktiv, kontrollerende, stresset, hjælpsom eller kærlig?
Er der rum til en faglig og en menneskelig intuition fra personalets side?
Har personalet tid til at gøre ting sammen med den ældre, og er der plads til spontane tiltag?
Og så en vigtig ting: Får den ældre besøg af børn, børnebørn og oldebørn?
Når vi taler om kvalitet i forhold til den ældre, så er det altså både med hensyn til legeme, psyke, sjæl og ånd.
Dansk Folkeparti har lagt stemmer til den nugældende lov, vi støtter tankegangen bag loven, men som vi dengang skrev i betænkningsbidraget, vil vi være meget opmærksomme på, hvordan loven kommer til at virke i praksis i kommunerne, for hvis det viser sig, at der er behov for reguleringer, vil det blive taget op.
Dansk Sygeplejeråd påpeger i sit høringssvar, at det er af den opfattelse, at der ikke er tilstrækkeligt grundlag for revision af den gældende lov, og her er vi særdeles enige.
Vi mener også, at det er vigtigt at få belyst, om antallet af kommunale tilsyn er optimalt, og det samme gælder, når det drejer sig om embedslægens tilsyn.
For os er det egentlig ligegyldigt, hvem der udfører arbejdet, blot det bliver gjort, så vi kan godt gå ind for den pind i forslaget, som handler om, at teksten skal udgå, så også private kan gå ind og foretage tilsynene.
Vi er som sagt positive over for det her forslag, men vi vil gerne under udvalgsarbejdet have belyst, om der er et tilstrækkeligt grundlag for at vurdere lovens virkning, og om resultaterne står i et realistisk forhold til indsatsen på området.