runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti som hr. Kristian Jensen også er tilhænger af en omskrivning af den berømte DSB-reklame »Ud og se med DSB«.
De Konservative har også den samme parole i forhold til Velfærdskommissionen og siger: Vent og se med V og C.
Det er det ene.
KL. 14.40 Det andet er omkring det her med dagpengene.
Jeg tror, hr. Lars Barfoed misforstod det. Jeg talte ikke om ansætte flere i den offentlige sektor.
Jeg talte faktisk om at ansætte nogle i den private sektor, altså private entreprenører, som kan lægge kloakledninger, som kan ordne vandledningsnettet og fjernvarmenettet, opgaver, som vi ved skal løses.
Uanset om det er en Venstrestatsminister, en konservativ statsminister, en socialdemokratisk, eller hvem det måtte være, så skal de løses.
Når man har lavkonjunktur og har en regering, der har sørger for, at vi har en stigning i arbejdsløsheden på 40.000, var det så ikke rimeligt, at man i en sådan lavkonjunkturperiode spurgte: Hvorfor skal vi dog bruge milliarder af kroner på arbejdsløshedsdagpenge, når vi har uløste opgaver, som skal løses?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg må sige til hr. Lars Barfoed, at det bliver mere og mere interessant nu.
Nu kan jeg forstå, at man er parat til at hive forslagene omkring de supplerende dagpenge frem igen.
Jeg forstod, at det var noget af det, der kunne komme på tale igen.
Det bekræfter jo bare vores værste anelser, nemlig at der ikke var tale om, at man ikke er parat til fra regeringens side at gøre det igen, men at man bare blev bange, da man fik vælgerdrønet lige ind i hovedet.
Hr. Lars Barfoed har her i dag som den lille dreng i »Kejserens nye Klæder« peget og sagt: Vi er parate, vi er parate, og det er en klar melding.
Socialdemokratiet vil gerne se på, om der er snyd og misbrug, selvfølgelig.
Men om det andet, som hr. Lars Barfoed her har nævnt: omfattende reformer inden for dagpengesystemet, bl.a. i forhold til de supplerende dagpenge, må jeg sige, at det er en interessant udmelding her fra Folketingets talerstol i dag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Til den første del: Enhedslisten så sådan set også gerne, at der kom lidt mere gang i hjulene i den private sektor.
Der tror jeg ikke uenigheden ligger.
Spørgsmålet er, hvad vi skal stille op med folk, indtil der kommer gang i den private sektor. Der vil Enhedslisten gerne have, at dagpengene bliver brugt aktivt, sådan at folk ikke sidder på passive ydelser, indtil der kommer gang i den private sektor.
I øjeblikket er der en afmatning; der kunne vi bruge dagpengene på en måde, sådan at folk kom ud og f.eks. løftede nogle af de opgaver, der er i den offentlige sektor, i stedet for at vi har dem på passiv ydelse, altså få et overenskomstmæssigt job, være en del af samfundshjulet.
Der kan jeg forstå på regeringen og også på Det Konservative Folkeparti, at man hellere vil have folk til at gå passivt, indtil der kommer gang i hjulene.
Det synes jeg er den forkerte vej rundt.
Det er en af forskellene.
Til den anden del vil jeg sige, at nu har vi fået konstateret, at De Konservative på længere sigt vil gå ud fra, man bliver nødt til at afskaffe efterlønnen.
Det er jeg lodret uenig i. Men det, mit spørgsmål gik på, var jo ikke efterlønnen.
Nu har vi fået konstateret det, det er også fint nok.
Det var dagpengene, hvad skal der ske med dagpengene?
Hvad er det for nogle forandringer, der vil ske i dagpengesystemet, hvis De Konservative vil se forandringer?
Vi så gerne, at dagpengene blev sat op, ydelserne blev højere, så folk ikke var fattige.
Hvad vil De Konservative?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-18:
Der er jo mange forskelle på, hvad det er, Enhedslisten nu vil gøre for at sikre velfærdssamfundet, og det, som vi vil i Det Konservative Folkeparti.
En af dem er jo, at i Det Konservative Folkeparti går vi en del op i, at der er penge i kassen også i fremtiden til at sørge for de svage i samfundet.
Vi vil gerne føre en vækstorienteret erhvervspolitik, så vi sikrer, at danske virksomheder kan tjene penge, fordi vi ved, at det, der i sidste ende gør, at vi kan betale de penge, der skal til for at sørge for de svage i samfundet, er, at der tjenes penge i landets private virksomheder.
Så det er det første og vigtigste for os. Vi skal have en høj produktivitet og et godt erhvervsklima for at få råd til velfærd.
Derudover kan vi tale om at prioritere de offentlige udgifter, og det er jo det, Velfærdskommissionen bl.a. skal se på.
Hvordan kan vi gøre velfærdssamfundet mere robust og fremtidssikret?
Der har vi Konservative bl.a. peget på, at der på meget lang sigt næppe kan være råd til efterlønsordningen, sådan som vi kender den i dag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Jeg vil starte med et citat af hr. Lars Barfoed.
Jeg citerer: »Jeg mener, at der er masser af muligheder for at spare på dagpengene. Når det aktuelle forslag bliver trukket tilbage, skyldes det jo, at kritikerne ser flere utilsigtede og uhensigtsmæssige konsekvenser.
Det ville ikke bekymre mig det fjerneste at fremlægge et konkret spareforslag i forbindelse med den næste finanslov.«
Det sagde hr. Lars Barfoed den 12. november.
Hvis jeg nu starter med at fremlægge, hvad vi gerne vil, så kan det være, hr. Lars Barfoed kan komme med et bud på, hvad De Konservative gerne vil. I Enhedslisten vil vi gerne to ting med dagpengene og med kontanthjælpen og med andre overførselsindkomster.
Vi vil for det første gerne sikre, at der ikke er ét menneske i Danmark, der lever under fattigdomsgrænsen.
Det er meget vigtigt for Enhedslisten.
Derfor vil vi gerne være med til at sætte en del af de ydelser op. Den anden ting er, at vi vil bruge det aktivt, så folk kan komme i arbejde.
Hvad vil De Konservative?
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
For at forvirringen ikke skal blive for udpræget, går jeg ud fra, at hr. Lars Barfoed er enig med regeringen i, at alt det med dagpengesnak er slut.
Altså at De Konservatives idé om at skære ned til næste år ikke er aktuel.
Det er i hvert fald ikke noget, der ligger i det, som De Konservative bekendtgjorde i går.
Men jeg synes alligevel, det er lidt interessant at forfølge fru Pernille Rosenkrantz-Theils bemærkninger om dagpengene, for man kan jo godt spare på dagpengene.
I en tid, hvor arbejdsløsheden stiger, så stiger udgifterne til arbejdsløse jo også.
Det er renovering af hele vores kloaksystem, vandsystem, fjernvarmenet.
Det er ting, som skal laves.
Man kan skubbe det, som denne her regering gør, men man skubber det bare ud i fremtiden og over til næste generation.
Det kan man gøre.
Man kan lave et generationstyveri, men vi har jo arbejdsløse
Vi bruger milliarder af kroner til dagpenge.
Hvorfor ikke gøre de arbejdsløse aktive og så løse de opgaver, som skal løses, uanset hvilken regering der er?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Vi har haft en lidt underlig debat her de sidste 20-30 minutter om, hvorvidt det, hr. Thulesen Dahl har sagt omkring skattestoppet, er en nyhed eller ej.
Derfor vil jeg bare henvise til forespørgsel nr. F 16, der blev afholdt her i salen den 14. januar i år og spørge, om ikke det er et korrekt citat, når jeg citerer hr. Kristian Thulesen Dahl fra den debat for at have sagt: »Vi mener også, at skattestoppet er lovet vælgerne så firkantet klart i forbindelse med valgkampen op til valget november 2001, at det vil være et løftebrud af dimensioner, hvis ikke der i Folketinget er et flertal, der bærer skattestoppet hjem i den her valgperiode.
Så må man i forbindelse med næste valgkamp og næste valgperiode, når man har været ude ved vælgerne, diskutere, hvad vi så vil politisk.« Er det ikke et korrekt citat?
Der vil jeg godt give udtryk for, at enten hører nogen ikke efter, eller også har man ikke nogen dialog internt i partierne mellem deres skatteordførere og deres finansordførere, når det, hr. Kristian Thulesen Dahl har sagt i dag, kan fremlægges som nogen nyhed.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om vi kan regne med, at Dansk Folkeparti vil gøre andet end at diskutere et skattestop?
Kan vi regne med, at vælgerne senest i forbindelse med en kommende valgkamp får at vide af Dansk Folkeparti, om skattestoppet skal fortsætte efter et valg eller ej?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
15-16-tiden
Og jeg kan se, at citatet, der er nævnt af hr. Kristian Jensen, er fuldstændig korrekt, og at det derfor nu endnu en gang er understreget, at vattet somme tider sidder noget fast i ørerne på nogen.
Det er jo derfor, vi gerne vil have diskuteret det emne i valgkampen.
Det er selvfølgelig også, fordi vi selv vil fortælle, hvad vi synes der vil være det fornuftige at gøre. Selvfølgelig kan man forvente, at Dansk Folkeparti som et ansvarligt parti i en valgkamp fortæller, hvad vi finder vil være den rigtige skattepolitik i den kommende valgperiode.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Ja, det synes jeg unægtelig er en nyhed, for når man ser på de mange løfter, Dansk Folkeparti afgav i sidste valgkamp, så harmonerede de løfter jo overhovedet ikke med det skattestop, som man senere har tilsluttet sig under den nuværende regering.
Men o.k.
blev da alligevel til en rimelig nyhed
, synes jeg, her fra hr. Thulesen Dahl i debatten i dag.
Så vil jeg godt vende mig til hr. Thulesen Dahls ordførertale og stille nogle spørgsmål til det finanslovforlig, som Dansk Folkeparti står bag, og de forskellige elementer i det.
Hvordan kan Dansk Folkeparti tro på, at det forlig, der er indgået, for så vidt angår Kriminalforsorgen, kan bære hele vejen igennem i forhold til det enormt store behov, der er, ikke bare for at øge kapaciteten i fængselsvæsenet, men også for at forbedre de arbejdsvilkår, som ikke mindst de ansatte har brug for bliver forbedret?
Og hvad angår de indsatte så at forbedre mulighederne for, at man efter at have afsonet sin straf rent faktisk også får mulighed for at påbegynde en kriminalitetsfri tilværelse med de ting, der kan stilles op fra bl.a. Kriminalforsorgen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jeg erindrer ikke, at vi sidste gang førte valgkamp på at hæve skatterne.
At der skulle være nogen modstrid mellem vores valgkamp sidste gang og så skattestoppet, det kan jeg overhovedet ikke følge hr. Jann Sjursen i.
Det er jo det, han står og siger heroppe.
Overhovedet ikke.
Tværtimod har vi da været fokuseret på, om det kunne være muligt at bringe os i en situation, hvor vi kunne sænke skatterne, hvor danskerne kunne få lov til at beholde lidt flere af de surt tjente skillinger selv i stedet for at skulle aflevere dem alle sammen - eller så mange af dem, må jeg hellere sige, for at der ikke er nogen, der betvivler, hvad det her går ud på.
Så må jeg også sige i forbindelse med skattestoppet, at hvis man anser det, jeg sagde, for at være en nyhed, så er det altså kun, fordi man ikke har hørt efter tidligere.
Og med hensyn til Kriminalforsorgen har hr. Jann Sjursen jo fuldstændig ret.
Der udestår et hårdt arbejde omkring dette, og vi har påtaget os den arbejdsdel at prøve at føre det igennem, og der vil vi være meget fokuseret på det.
Jeg mener også, at det at der kommer nye rammer, f.eks. at der planlægges et nyt fængsel, at der planlægges, at kapaciteten kan bringes ned, altså således at der er færre indsatte i de enkelte fængsler, også kan være en vej frem for et bedre arbejdsmiljø for de ansatte.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Nu bruger vi jo meget tid på at skælde ud på hinanden i det her Folketing.
Jeg vil godt rose hr. Lars Barfoed for at være kommet med en meget klar melding, nemlig at Det Konservative Folkeparti er parat til at lave store reformer i forbindelse med dagpengene efter et valg.
Det er signalet til befolkningen fra et af regeringspartierne.
Det kan godt være, at man har sagt, at der ikke skal pilles ved dagpengene, men efter et valg står alt åbent.
Det må vi så konstatere.
Jeg synes, det er en god og en kontant melding, men jeg tror også, at det vil bekymre en del af de mennesker, der i to omgange var igennem centrifugen, med hensyn til, hvordan deres families økonomi skal hænge sammen.
Et kort øjeblik har de følt en sikkerhed, og nu bliver tæppet så revet væk under dem.
Nu står det fuldstændig klart, at regeringens løfter på det her område ikke holder længere end til valgdatoen.
Så kan der komme, hvad det skal være derefter. Jeg vil gerne høre hr. Lars Barfoed bekræfte, at det er en korrekt udlægning.
Jeg kunne ikke forstå hr. Lars Barfoed
anderledes.
Men nu er der vist gruppemøde i Det Konservative Folkeparti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Jeg var i mit ordførerindlæg lidt inde på det der med, hvad nedskæringer egentlig er, og i hr. Ole Sohns optik er nedskæringer typisk, at hvis man kigger på det enkelte område, så er der faktisk brugt flere penge.
Det er bare lige for at sige, at det måske kan forvirre, hvis man ser en udgift i år og ser en udgift næste år, og den så er steget, at hr. Ole Sohn så siger, at det er en nedskæring.
Det kan godt give et mærkeligt billede af, hvad det egentlig er, vi har med at gøre.
Så med hensyn til skattestoppet: Der har regeringen selvfølgelig da sin politik.
Det er da dens ansvar.
Det er ikke mit ansvar.
Der har hr. Ole Sohn fuldstændig galt fat.
Hvis det var sådan altid, så ville SF, da den tidligere Nyrupregering sad, SR-regering sad, skulle føre en valgkamp, der i et og alt var lig med den, som SR stod for.
Jeg tror, at hr. Ole Sohn er kommet lidt langt væk i tankeverdenen fra den tid, men jeg tror, at hvis han genkalder sig situationen, da SF var støtte til en SR-regering, så ville man ikke have, at man skulle gå ud i en valgkamp og bare være et plagiat af den regering, der sad.
Der fører man da selvfølgelig sin egne synspunkter i marken.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Og hvis ikke man støtter det, må man da have nogle alternativer.
Så spørger vi bare lige så stille og roligt: Hvad er Dansk Folkepartis alternativ?
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg faktisk også har fulgt lidt med i, hvad Dansk Folkeparti har sagt om skattepolitikken, og jeg kan fuldt ud bekræfte det, hr. Kristian Thulesen Dahl har givet udtryk for her på talerstolen.
Det er i overensstemmelse med, hvad han har sagt tidligere.
Men når jeg alligevel godt vil bore lidt i det, så er det, fordi regeringen har meldt klart ud, krystalklart ud, statsministeren har sagt her fra talerstolen, eller var det fra pladsen, at skattestoppet ikke bare kører hele den her periode, det kører også hele næste periode med.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti ved, at hvis den nuværende regering, hvad guderne må forbyde, fortsætter efter valget, så er skattestoppet intakt.
Derfor er det jo lidt interessant at vide, hvad Dansk Folkeparti vil, ikke bare til valget, men også i forhold til den aktuelle politiske situation, for vi kan jo konstatere med finansloven her, at skattestoppet betyder velfærdsstop.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-18:
Det, der bare er så forunderligt, er, at jeg har sagt det her i ganske, ganske lang tid.
Og så lige præcis i dag den 18. december vil hr. Ole Sohn have at vide, hvad vi vil sige i valgkampen.
Der må hr. Ole Sohn altså væbne sig lidt med tålmodighed.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-19:
Hr. Svend Auken spørger sådan lidt retorisk, hvorfor de andre lande, vi sammenligner os med, ikke har en kompensationsaftale.
Kunne det ikke tænkes, at det er, fordi de andre lande ikke har et Socialdemokrati, der ikke tør stå ved sit ansvar, der ikke tør tage del i denne her aftale, der ikke tør bakke op om den sammen med et bredt flertal i dette Folketing?
Men gudskelov er der jo så et bredt flertal i Folketinget, der formentlig i fremtiden vil sikre, at Socialdemokratiet kommer til at stå alene.
Det vil så betyde en sikring af 3.000 arbejdspladser i Nordsøen - man skulle tro, det var noget, Socialdemokratiet gik op i - og det vil sikre de fremtidige indtægter, bl.a. til afdragelse af vores gæld af hensyn til vores børn og børnebørn.
Så vi kan være glade for, at der et bredt flertal, der vil være med til at påtage sig det ansvar, når nu Socialdemokratiet ikke vil gøre det.
Helle Sjelle (KF), 2003-12-19:
Jeg vil bare lige følge op på den andet spørgsmål.
Jeg synes, det er værd at påpege, at selv om hr. Svend Auken jo bl.a. bryster sig af, at Socialdemokratiet i 1981 sagde nej til det her skattestop for Nordsøen, så har der jo reelt været tale om, at Socialdemokratiet har praktiseret et skattestop, og så er det altså ganske mærkværdigt, at Socialdemokratiet nu siger, at noget, som man betragter som et skattestop, siger man nej til.
Så vil jeg gerne have hr. Svend Auken til at bekræfte, at det er rigtigt, at hvis man nu havde taget sig sammen og havde foretaget de nødvendige ændringer i beskatningen af nordsøolien, så kunne der være kommet 7 mia. kr. i statskassen siden 2001, og at i modsætning til 1981 er der med den indgåede aftale opnået en effektiv marginalskat på 73 pct.
Kan hr. Svend Auken ikke bekræfte det?
Jeg vil også gerne have hr. Svend Auken til at bekræfte, at det er rigtigt, at om 16 år forventer man, at ca. 80 pct. af olien er oppe af jorden.
Det er jo det, vi synes er vigtigt.
Det handler om, at vi ligesom får mest muligt ud af den situation, som vi har på nuværende tidspunkt.
Det synes vi er vigtigt for det danske samfund, og det synes vi da også ville være naturligt at Socialdemokratiet måtte mene.
Martin Lidegaard (RV), 2003-12-19:
Som det fremgår, er Socialdemokratiet jo faktisk enig med os andre et langt stykke ad vejen, nemlig i både skattedelen og koncessionsforlængelsen.
Det, der får mig herop, var noget, hr. Svend Auken sagde, som jeg lige vil sikre mig at jeg hørte forkert,
nemlig at hvis det viser sig, at de forudsætninger, som vi baserer den her aftale på, f.eks. at vi vil få 57 pct. af overskuddet frem til 2012, om 4 år er helt hen i vejret, vil Socialdemokratiet så på forhånd afskrive sig muligheden for at genforhandle den med de fuldstændig klokkeklare håndtag, der er i den her aftale til at skrue op for skatten? Det er jo ikke rigtigt, når hr. Svend Auken prøver at give et billede af, at det er en fuldstændig forsvarsløs stat, der ikke har nogen som helst aktionsmuligheder.
Jeg er enig i, at en aftale er en aftale, og hvis forudsætningerne holder, så er det den deling, som vi har aftalt.
Men hvis det viser sig, at forudsætningerne ikke holder, vil Socialdemokratiet så på forhånd binde sig til ikke at stille noget som helst op i den situation?
Svend Auken (S), 2003-12-19:
Hvorfor tror man egentlig, at alle andre lande, vi normalt sammenligner os med, ikke har den slags kompensationsaftaler?
Til gengæld har de andre lande, selv om de har haft koncessioner, også langtrækkende koncessioner, ændret på skattepolitikken undervejs, herunder også i opadgående retning, hvis der var rimelighed i det, ligesom vi gør med ethvert andet erhverv.
Vi vurderer løbende, om der er rimelighed i det.
Hvis ministeren var kommet til Socialdemokratiet og havde spurgt: 72 pct. i marginalskat.
Kan vi ikke lave en politisk aftale om, at så længe de betaler 72 pct., så er V, K og Socialdemokratiet enige om, at så rører vi ikke skatten?
Så kunne vi have lavet sådan en politisk aftale, ligesom vi har lavet enhver anden politisk aftale.
Tag et eksempel: Hvis selskabsskatten falder fra 30 til 10 pct., så falder marginalskatten ude i Nordsøen uanset olieprisernes himmelflugt til 62 pct.
Vi har ikke engang sikkerhed for de 72 pct. i marginalskat.
Til fru Aase D. Madsen: Den sørgelige kendsgerning er, at der ikke var noget flertal før 2001.
Der var ikke noget flertal.
Man behøver bare at læse Det Radikale Venstres ordførertale under debatten her for at vide, at der ikke engang var enighed i den daværende regering om det.
Det, der var det nye efter valget, var jo, at fru Aase D. Madsens parti sammen med Socialdemokratiet, SF, Enhedslisten o.s.v. meldte, at man var parat til at lave beskatning, og så var der et flertal.
Det har jeg i øvrigt rost fru Aase D. Madsen for; men hvor længe var Adam i Paradis?
Jeg tror også, det var hr. Peter Christensen, der sagde, at det bare er øget skat og øget skat og øget skat.
Nej, det er det ikke.
Vi synes, der skal være en rimelig beskatning, og vi har ikke noget imod, at der bliver tjent penge derude.
Vi er enige med vismændene i, at de skal have en ordentlig aflønning for deres arbejde, men resten af værdierne skal selvfølgelig tilgå os, for det er jo det danske samfunds ejendom.
Det er ikke A.P. Møllers, det er ikke DUC's, det er ikke Shells, det er ikke Texacos, det er det danske folks ejendom.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-19:
Nu citerede jeg Dansk Metals næstformand sidst, og formanden har jo som bekendt også været ude at kommentere bl.a. i Berlingske Tidende den 22. november, hvor han opfordrer politikerne til at tænke mere på de mange arbejdspladser, der er på spil i Nordsøen, og mindre på det taktiske Christiansborgspil.
Grunden til, at jeg vælger at citere det her, er jo netop, at det rammer utrolig godt plet. Er resultatet ikke, at Socialdemokratiet ender med at stemme for de strammere skatteregler, for de flere penge, hvor det er nemt, men at man ikke tør sige ja til at indgå en anstændig aftale, at man ikke tør sige ja til at tage en del af medansvaret, og at man derfor netop, som både formanden og næstformanden i Dansk Metal har givet udtryk for, er med til at lave en ustabilitet, der for det første gør det nødvendigt at lave en klausul i aftalen, og for det andet skaber en stor usikkerhed om de arbejdspladser, der er ude i Nordsøen, i det tilfælde en socialdemokratisk regering på et eller andet tidspunkt skulle komme til magten?
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-19:
Hr. Aukens argumenter ligner mere og mere papirtigre.
Han efterrationaliserer og siger, at vi kunne have gjort det hele meget, meget bedre.
Men hr. Auken havde jo indtil 2001 alle kort på hånden.
Man sad med flertallet, man sad med magten til at gøre det bedre.
Hvorfor spillede man dog ikke trumfkortet ud der?
Det ville betyde en samfundsøkonomisk manko på mindst 7 mia. kr. i tabt provenu, hvis vi ikke havde taget os sammen og virkelig vist, at vi ikke var papirtigre, men havde hår på brystet til at gøre det rigtige.
Peter Christensen (V), 2003-12-19:
Mig forekommer det stadig væk svært forståeligt, at man på den ene side gør meget ud af at påpege, at man respekterer indgåede aftaler, og derefter gør det klart, at hvis ikke vi var nået frem til den aftale, der foreligger nu, så ville man have lavet et ensidigt indgreb på skatteområdet.
Det er jo ikke at respektere indgåede aftaler.
Jeg synes jo netop, at det er den holdning, der gør det naturligt, at A.P Møller - Mærsk har ønsket en kompensationsdel i aftalen, at netop den socialdemokratiske holdning vel er skyld i, at også det element er blevet en del af aftalen, for det er jo tydeligt, at man fra Socialdemokratiets side gerne vil støtte den del, der giver et større skatteprovenu, men man vil ikke være parat til at acceptere, at der selvfølgelig i en forhandling stilles nogle modkrav for at indgå en sådan aftale.
Derfor synes jeg, at Socialdemokratiet skulle tone rent flag, lade være med at snakke om at respektere indgåede aftaler og sige, at det her handler om, at man ønsker den højere beskatning uden en reel forhandling og en reel aftale.