Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-27:
Da den konservative socialordfører, hr. Jens Heimburger, ikke kan være til stede, er det blevet min opgave at fremføre nogle konservative synspunkter.
Det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at et velfungerende og anstændigt samfund skal omfatte et veludbygget socialt sikkerhedsnet.
Borgerne skal sikres tryghed, og til den opgave har vi brug for en effektiv offentlig sektor, som tilbyder såvel sociale overførsler som en række kerneserviceydelser.
Vi betragter derimod planøkonomiens kollektive ejendomsret og ultraliberalismens minimalstat som to samfundsmodeller, der på hver deres måde leder til et uacceptabelt lavt niveau for reel social tryghed.
Socialismens lighedsmageri uden nogen privat sektor, der kan producere velstand, giver ikke noget reelt sikkerhedsnet for de svage grupper.
De svage vil opleve et mangelsamfund, som typisk vil ende i det totale sammenbrud på grund af ineffektive produktionsformer med katastrofale konsekvenser for de svageste i samfundet.
Og den ultraliberalistiske minimalstat vil med dens fravær af en anstændig socialpolitik lade de dårligst stillede i stikken og dermed skabe et samfund med meget store indre spændinger.
Vi konservative har derfor tillid til, at vi i samspillet mellem dynamikken i markedsøkonomien og en velfungerende offentlig sektor skaber en social markedsøkonomi, som også tager ansvar for de svageste grupper.
Det er dermed vores opfattelse, at den bedste socialpolitik er den politik, der fremmer jobskabelse, sådan at flest muligt kan være selvforsørgende, og derfor er det også en effektiv socialpolitik, hvis Danmarks erhvervs- og skattepolitik og vilkår for erhvervsvirksomhederne i øvrigt giver optimale vilkår for oprettelse og opretholdelse af arbejdspladser.
Ligeledes arbejder vi for øget social tryghed i de igangværende forhandlinger om ændringer i førtidspensionsystemet.
Igen er det vores opfattelse, at den største sociale tryghed opnås gennem samspillet mellem den private og den offentlige sektor.
Vi vil således arbejde for, at der sættes hurtigere ind med forsøg på arbejdsfastholdelse, revalidering og omskoling, således at borgerne ikke ved sygdom bliver skubbet ud i passiv forsørgelse.
Samtidig er det socialt et fremskridt, at førtidspensionssystemet forenkles, gerne til alene at omfatte én sats, således at sagsbehandlingstiden kan afkortes væsentligt.
Ligeledes vil mere klart definerede elementer i vurdering af arbejdsevnen kunne give borgerne med nedsat erhvervsevne en større social tryghed.
Vi vil gerne i forlængelse heraf anbefale regeringen, at der skabes skattefrihed til medarbejdere for arbejdsgiverbetalte sundhedsydelser, eksempelvis operationer på privathospitaler.
Det vil øge den sociale tryghed, hvis medarbejderne i højere grad får en hurtig behandling ved sygdom, så perioden uden for arbejdsmarkedet reduceres mest muligt.
Vi afviser Enhedslistens forslag til vedtagelse, idet dette udspil netop indeholder den store misforståelse, at hvis bare man uddeler flere gratisydelser til flere grupper i befolkningen, så vil man skabe større social tryghed.
Vi tror på en specifik, målrettet indsats over for de svageste grupper, eksempelvis har vi deltaget i opprioriteringen af tilbudene til psykisk syge og hjemløse, og vi tror på, hvad også al erfaring har bekræftet, at det giver øget social tryghed for arbejdsløse og bistandsmodtagere, hvis samfundet stiller krav og ikke blot passivt uddeler check. En anstændig socialpolitik skal indeholde en naturlig sammenkædning af pligter og ansvar, og derfor deltog vi gerne i vedtagelsen af den seneste socialreform, som netop byggede på sådanne sunde, konservative principper.