runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-17:
Den situation, vi diskuterer nu, er jo ikke en villet situation, regeringen har ikke ønsket sig at være i den her situation.
Situationen er skabt af, at nogle kommuner har prioriteret, at de måtte sætte skatten op for at løse de opgaver, som kommunen skulle løse.
Så betyder regeringens skattestop, at skatteyderne prompte skal have pengene tilbage igen.
Det synes jeg sådan set er al ære værd.
Vi synes fra radikal side heller ikke, at der skal opkræves mere i skat.
Men der er jo så truffet et valg: Der er truffet et valg i den måde, pengene sendes retur til skatteyderne på, og det er det valg, vi diskuterer her i dag.
Måden, man har gjort det på, har været sådan, at man, uanset hvordan man vender og drejer det, er endt i at levere nogle skattelettelser, som vi alle sammen får del i, selv om vi ikke skal betale mere, og som har et niveau, som er morsomt.
Det er jo morsomt, den måde, som vi hører om skattelettelserne på.
Det er gedigent morsomt, at man har valgt at returnere pengene på en måde, der giver mellem 1 og 20 kr. i skattelettelse, muligvis udbetalt og til rådighed i 2006.
Regeringen har truffet et valg som konsekvens af sit skattestop i den måde, den returnerer pengene på.
Den kunne have truffet et andet valg, som havde imødekommet mange af de indvendinger, som er rejst, nemlig dog så at returnere pengene til nogle, der havde et større behov end andre, når nu det drejer sig om et beløb, der er så overskueligt som 150 mio. kr., når man er kommet i en særlig situation, fordi nogle få kommuner havde truffet nogle særlige og velbegrundede beslutninger, for så vidt angår skatten i den konkrete kommune.
Men det hører vi ikke noget om.
Jeg synes, det er fantastisk, at det er det perspektiv, og jeg synes, det er fantastisk, at man vil gøre sig til af, at man har truffet et valg, der gør, at vi har denne her diskussion.
Man kunne have gjort det meget enklere.
Man kunne have ladet være med at bringe os i den situation, at vi skulle ud at kompensere, fordi lokalt valgte politikere, der er repræsentative, og som har ret til at udskrive skatter, har gjort noget, de kan stå inde for og skal stilles til regnskab for, som har givet en fuldstændig marginal overskridelse af det, som er regeringens grundprincip: ikke flere arbejdspladser, ikke en bedre fordeling af skattebyrden, ikke noget, der forenkler skattesystemet, men en til punkt og prikke overholdelse af, at den krone, der opkræves, skal være den samme.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-17:
Nu er det sådan, at vi i Det Konservative Folkeparti fortsat vil arbejde for, at man betaler langt flere penge, hvis man tjener mange penge, i skat.
Det bliver der ikke lavet om på.
Men vi må stærkt vende os imod den tankegang, fru Line Barfod har, nemlig at alle bare skal have det samme beløb, uanset hvad de gør og hvor meget de tjener og hvor meget de bidrager.
Hvis ikke der er et incitament til at arbejde, hvis ikke det kan betale sig for den enkelte at gøre en ekstra indsats og yde til fællesskabet, så ender vi i gemen fattigdom.
Det er noget af det, man bl.a. så i Sovjetunionen, hvor alle skulle være lige.
Det samfund går vi ikke ind for, for så er der ikke råd til at hjælpe de svageste, så er der ikke råd til den indsats, som vi Konservative har bidraget med, og som Rådet for Socialt Udsatte netop gør opmærksom på, at vi har øget indsatsen for de udsatte grupper med 10 pct.
Derudover skal siges, og det er jeg sådan set stolt af: Jeg bidrager meget gerne privat til velgørenhed, og jeg opfordrer meget gerne til, at man privat bidrager til velgørenhed ud over det, det offentlige bidrager med.
Jeg synes faktisk, det er smukt, når man privat også vil gøre en indsats og ikke kun vil hjælpe de svageste over skatten, men også vil gøre det af egne midler.
Line Barfod (EL), 2004-12-17:
Til fru Charlotte Dyremose: Jeg er fuldstændig klar over, at det er lykkedes igennem mange års hård kamp at få kæmpet igennem, at vi har et skattesystem, som i et vist omfang sikrer, at jo mere man tjener, jo mere betaler man i skat.
Det er, fordi der er nogle, der har en opfattelse af, at de bredeste skuldre skal bære det tungeste læs, at de, der tjener mest, også har råd til at bidrage mest.
Det er sådan set et væsentligt princip.
Men jeg har forstået, at her er vi voldsomt uenige med De Konservative, som altså mener, at de rigeste skal betale så lidt som overhovedet muligt.
Men så kan jeg forstå, at fru Charlotte Dyremose synes, det er i orden, at man ikke kun giver almisser via kirkebøssen, det kan også være via organisationer, der ikke er religiøse.
Men vi har altså åbenbart fået klart fastslået her fra fru Charlotte Dyremose, at socialhjælp og udligning i det her samfund skal gå via almisser, via private organisationer, i stedet for at man f.eks. kunne sende en julecheck ud, så vi ikke i et af verdens rigeste lande skulle opleve, at 90.000 børn ikke kan være sikre på at have råd til at holde jul.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-17:
Ja, fru Line Barfod har endnu en gang bevist, at nogle åbenbart ikke forstår det her koncept med, at når man betaler en procentvis skat, er det sådan, at hvis man tjener mange penge og betaler en procent af dem, kommer man til at betale rigtig mange penge i skat.
Nemlig.
Derfor er det så også sådan, at vi har et samfund, der er indrettet sådan, at de, der tjener mest, betaler langt mere i skat end dem, der ikke tjener ret meget, og det fortsætter vi med at have.
Men det ændrer jo ikke på, at når procenten nedsættes, som jeg sagde, og det var sådan set det, jeg udtalte mig om, så er det klart, at hvis man ikke har ret mange penge, så får man heller ikke ret meget ud af, at procenten bliver nedsat.
Det er der vel ikke noget unaturligt i.
Man betaler jo skat af de penge, man tjener, og hvis man ikke betaler ret meget i skat, jamen så er der heller ikke så meget at lette i, men man får alligevel del i lettelsen.
Det er det, der er det fantastiske ved det her forslag.
Og med hensyn til min henvisning til, at man jo juleaften kunne lægge penge i kirkebøssen, så er det sådan set, fordi hr. Ole Stavad starter debatten med at tale om julegaver.
Jeg er fuldstændig indstillet på, at man jo også kan bruge pengene ganske mange andre steder, der ikke har noget med det religiøse at gøre.
Men undskyld, sagt til fru Line Barfod, jeg tillod mig at tage situationen ind i min ordførertale.
Nu ved jeg jo, at det er sådan, at der er mange mennesker, der går i kirke juleaften og har en god anledning der.
Line Barfod (EL), 2004-12-17:
Det er absolut ikke, fordi jeg vil opfordre fru Charlotte Dyremose til at holde et langt foredrag for Folketinget – det tillader taletidsreglerne heller ikke – men jeg forstår stadig ikke, hvorfor fru Charlotte Dyremose taler om, at pengene ikke skal blive i statskassen, når det er kommunekassen, de ender i.
Det er jo folk, der kommer til at betale skat i nogle kommuner, hvorefter man så deler ud fra statskassen til alle, som har penge.
Men det, der egentlig kaldte mig herop, var, at jeg kunne forstå, at De Konservatives skattepolitik går ud på, at de rige skal betale så lidt i skat som muligt.
Og hvis de rige så alligevel får lidt dårlig samvittighed over det, så kan de gå i kirke og lægge penge i kirkebøssen, og så kan der deles nogle almisser ud til de fattige.
Det synes jeg godt nok er en meget klar melding om, hvor vi er tilbage, hvad det er for et samfund, De Konservative ønsker.
Og så vil jeg bare gentage det nye ord, som jeg har lært mig: Religiøsificering gælder åbenbart nu også på socialområdet, at det skal være kirkebøssen, der skal stå for socialhjælpen fremover.
Man kunne for de penge, man nu sender ud, i stedet have givet en julecheck på ca. 1.500 kr. til hvert af de 90.000 børn, så de havde fået råd til en julegave i år.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-17:
Nu er det jo sådan, at jeg har 1 minut til at svare.
Jeg skal meget gerne stille mig til rådighed til en ualmindelig pædagogisk og lang forklaring af det her og dets nøje detaljer til hr. Morten Homann efterfølgende.
Hr. Morten Homann kender udmærket godt kommuneforhandlingerne.
Jeg skal ikke undre mig over, hvis der er rigtig mange andre, der ikke gør det, for det er en kompliceret sag, men hr. Morgen Homann kender dem i hvert fald.
Der laver man en samlet aftale med kommunerne.
Og så er det jo så heldigt, at i de kommuner, hvor man har præsteret at sætte skatten op, har man nogle kommunalpolitikere, som man kan gå til og kræve, at de gør noget ved det og ikke fortsætter skattens himmelflugt.
Sagen er jo den, at når man sænker den procentsats, som mennesker betaler i skat, så betaler de mindre i skat i procent af de penge, de tjener.
Derfor er det jo ikke så underligt, at hvis man tjener flere penge, er der også flere sparet, men til gengæld er det jo så også sådan, at de, der tjener flere penge, stadig væk betaler langt mere i skat end dem, der ikke tjener så mange penge.
Hvordan hænger det her sammen?
Det tror jeg nu godt at hr. Morten Homann ved.
Det er jo, fordi vi har en kommuneaftale, hvor vi laver en aftale med alle kommunerne samlet, og der forsøger man så at fastsætte nogle grænser for, hvor meget de indtægter, som kommunerne har, kan stige.
Det, vi så har sagt, var, at der kom 150 mio. kr. ekstra ind i statskassen, og de penge mener vi ikke bare statskassen skal have.
De penge mener vi faktisk skal komme borgerne til gode, og det har vi så gjort på den mest enkle måde ved at sænke procenten i bundskatten, så de kommer flest mulige borgere til gode.
Morten Homann (SF), 2004-12-17:
Jeg vil da bare komplimentere fru Charlotte Dyremose for, selv om det her jo er et skatteforslag af sådan relativt begrænset omfang, at det så alligevel er lykkedes at ramme den sociale profil, som er generel for regeringens forslag, nemlig at der ingenting er til dem, der har mindst, og at der er ret meget til dem, som har mest.
Så min kompliment til, at det er lykkedes.
Jeg hæfter mig ved, at fru Charlotte Dyremose i sit indlæg sagde, at det, det drejede sig om, var, at man lod folk beholde nogle af deres egne penge, som ellers skulle opkræves i skat.
Når pensionisten beholder 1 kr., så er det, fordi hun slipper for at betale den i skat.
Hvordan hænger det sammen med, at det her forslag kommer på banen, fordi der har været skattestigninger i kommuner og der er borgere der, der betaler mere i skat, men det ikke er dem, der bliver kompenseret?
Jeg har sådan set ikke skullet betale mere i skat i min kommune, men jeg får alligevel en skattelettelse ud af det her forslag.
Hvor er sammenhængen henne?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-17:
Med frygt for at blive irettesat en gang til af formanden føler jeg mig altså nødsaget til at svare på spørgsmålet, og det håber jeg så er i orden.
De tal, som jeg refererede til, er de tal, som det uafhængige råd Rådet for Socialt Udsatte har lavet i deres rapporter, hvor de siger, at indsatsen for de svageste grupper er steget med 10 pct., og det fortsætter jeg med at holde mig til.
Ole Stavad (S), 2004-12-17:
Jeg er helt enig med formanden i, at vi havde en lang debat om de svage grupper under behandlingen af finansloven, og derfor skal jeg foranlediget af fru Charlotte Dyremose kun benytte lejligheden til at takke, fordi i hvert fald partiet Venstre har erkendt offentligt – statsministeren har tidligere sagt det – at de oplysninger, den politiske ordfører er kommet med om de beløb, den nuværende regering har givet til de svage grupper, er forkerte.
Som det fremgår i dag af Nordjyske Stiftstidende, er det erkendt, at alt det, man sagde om, hvad den her regering siden regeringsskiftet i 2001 har givet til de svage grupper, har været forkerte tal, også på det her område.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-12-17:
Jeg kan berolige hr. Ole Stavad med, at han ikke kan ødelægge mit gode julehumør, og så kan jeg endnu en gang sige til hr. Ole Stavad, at jeg altså ikke køber den tankegang om, at man kan have noget til gode af sine egne skattepenge.
Det er som udgangspunkt sine egne penge, uanset hvor lille eller stort beløbet måtte være, pensionisten får lov at beholde, og det har ikke noget at gøre med at have noget til gode.
Så kan jeg bekræfte, at når borgerne selv beholder pengene, kan de naturligvis ikke bruges til at yde offentlig hjælp, men når man måske går i kirke juleaften, kunne man jo lægge dem i kirkebøssen og hjælpe de svageste på den måde.
Men det er jo så heldigt, at denne regering derudover har gjort utrolig meget for de svageste.
Taler vi om pensionisterne, er der f.eks. ældrechecken.
Rådet for Socialt Udsatte siger, at netop indsatsen for de svageste grupper er steget med 10 pct., og fjerner vi alt det, der følger af, at vi har lavet en kæmpestor psykiatriaftale og har indført behandlingsgarantier, er den steget med yderligere 6 pct.
Så denne regering gør heldigvis rigtig meget for de svageste i samfundet, samtidig med at vi lader borgerne beholde lidt flere af deres egne penge.
Morten Homann (SF), 2004-12-17:
Jamen fru Charlotte Dyremose bekræfter jo bare endnu en gang, at regeringens politik er, at den, som har, skal mere gives.
Det lykkes også med det her forslag: 150 mio. kr. fordelt nøje efter princippet, at de, som har, skal mere gives, og de, som ingenting har, får en lang næse.
Det er endnu en gang lykkedes med det her forslag.
Så synes jeg ikke, fru Charlotte Dyremose slap helt så heldigt fra at få forklaret, hvorfor det ikke er de mennesker, som så rent faktisk oplever en stigning i deres kommuneskat og dermed oplever, at regeringens skattestop ikke betyder noget for dem, der bliver kompenseret med det her forslag.
Hvorfor er det fru Charlotte Dyremose og mig, som bliver kompenseret, selv om vi ikke har oplevet nogen kommunale skattestigninger?
Ole Stavad (S), 2004-12-17:
Jeg er selvfølgelig ked af, hvis det er sådan, at jeg er kommet til at ødelægge lidt af fru Charlotte Dyremoses gode julehumør.
Jeg kan forstå, at den krone, som pensionisten får, er den, som pensionisten har til gode, og at den er alt, hvad der kan blive til den gruppe.
Men kan fru Charlotte Dyremose ikke bekræfte, at når man bruger pengene på den måde, man gør her, kan de under ingen forhold gavne de mange, mange, som vi desværre her i denne juletid kan se stå i kø for at få en lille smule til at holde jul med.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-17:
Som led i gaveregnen til befolkningen kan de nu også se frem til, at afgiften på en øl bliver nedsat med 15 øre.
Det er jo en stor gave oven i alle de andre – det bliver jo efterhånden til noget.
Begrundelsen, kan jeg forstå, er, at vi skal hæve afgifterne på cigaretter og andre steder.
Det kan være fornuftigt nok, det har vi ikke noget imod.
Men så skulle man bruge hele det provenu, man får ind, lidt over et par hundrede millioner kroner, på at nedsætte afgiften på øl og vin, sådan at man kan bekæmpe grænsehandelen.
Så er det, at kloge mennesker har spurgt: Når nu sådan en dåseøl – de mærker, der er mest populære – nede syd for grænsen koster 2,20 kr. og de tilsvarende her i Danmark så koster 7,50 kr., hvad bliver så den helt store effekt af de her 15 øres nedsættelse på øllen?
Det har faktisk ikke været muligt at få nogen rigtig gode overbevisende argumenter for, hvad det rent faktisk hjælper.
Hvor mange siger til sig selv, nej, nu vil jeg søreme ikke køre til Tyskland længere?
Nu kommer jeg til at spare 15 øre på en øl.
Men jeg kan jo i forvejen spare de her 5 kr., men nej, det her er nok til, at jeg bliver hjemme.
Eller set over det hele: 4 kr. på en kasse øl er det vistnok, som man samlet kommer op på.
Vi har prøvet sådan at appellere lidt til regeringen: Jamen kan man ikke se, at hvis man virkelig skal begrænse grænsehandelen, hvis man virkelig skal have bugt med de her ting, så skal det jo gøres med pomp og pragt, sådan at man får mulighed for virkelig at ændre adfærden hos forbrugerne?
Vil de 230 mio. kr., man nu hælder ud ved at nedsætte afgiften på en øl med 15 øre, give nogen som helst effekt, eller vil det hele sådan set bare blive spist op, ikke til en julegave til befolkningen eller til forbrugerne, men måske mere en julegave til detailhandelen?
Hvis der er nogen fra regeringspartierne, der kan komme med en rimelig forklaring, så tager vi gerne imod den.
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Jeg er ked af, at fru Margrethe Vestager hører så dårligt, at hun kan mene, at jeg har sammenlignet forligskredsen med EU.
Jeg sagde, at i et helt andet lovforslag, der netop er vedtaget, er der en paragraf omkring ikrafttrædelse, der afhænger af EU.
Det er et eksempel på, at det ikke er usædvanligt, at der kan være et ikrafttrædelsestidspunkt, der ikke er præciseret lige på tidspunktet, hvor man vedtager et lovforslag.
Så jeg håber, at fru Margrethe Vestager hørte efter den her gang og dermed fik afklaret præciseringen.
Vi har ikke haft mulighed for at sætte os sammen.
Vi har derfor den opgave foran os i det nye år at tage drøftelsen af, hvorledes de sundhedsmæssige initiativer skal tages.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-17:
Jeg takker ydmygt for ministerens belæring og glæder mig over, at forligskredsen og EU er to sider af samme sag, og at man ligesom kan sidestille det, at man afventer en EU-godkendelse, med, at forligskredsen bliver enige om, hvad pengene skal bruges til.
Det synes jeg siger lidt om selvfølelsen i forligskredsen.
Det er meget passende.
Men jeg synes, det ville være rimeligt, for ministeren har jo haft tid, der er jo gået tid, siden spørgsmålene er blevet stillet, hvis vi kunne komme det lidt nærmere, om man har besluttet sig for at udmønte pengene i den lukkede forligskreds til de ting, man i den lukkede forligskreds måtte synes var hensigtsmæssige, eller om man har besluttet sig for, at de organisationer, der arbejder med sundhedsfremme, kan søge på puljen efter, hvad der efter deres opfattelse vil være hensigtsmæssigt, hvis unges alkoholforbrug skal mindskes.
Ja, ellers blev den jo ikke vedtaget, kan man tilføje, hvis ikke der var et flertal.
Men det er jo ikke det, der har kaldt mig herop.
Det er mere, om ministeren kan oplyse, hvornår afgiften på alkoholsodavand vil træde i kraft.
Den vil nemlig først træde i kraft, når forligspartierne er blevet enige om, hvad provenuet skal bruges til.
Sidst jeg læste på svarene, var der endnu ikke truffet aftale om, på hvilken måde man skulle bruge provenuet, hverken om man skal bruge det i den lukkede forligskreds til nogle formål, som den lukkede forligskreds måtte synes var hensigtsmæssige, eller om det skulle være en pulje, som folk, der arbejder med sundhedsfremme, kunne søge på.
Jeg synes, det ville være meget rart for Folketinget og det flertal, som nu vil vedtage loven, at vide, hvornår loven egentlig træder i kraft, for det er da sådan lidt mærkeligt, at man stemmer om noget, som vil træde i kraft på et tidspunkt, hvor man bag nogle lukkede døre vil være enige om, hvad man skal bruge provenuet til, et provenu, som producenterne efter alt at dømme kommer til at betale, fordi Skatteministeriet jo selv forventer, at afgiften vil blive betalt af producenterne ved et fald i avancerne, og vi derfor ender med, at der bliver solgt så at sige det samme antal alkoholsodavand.
Men bare det enkle spørgsmål: Hvornår kommer afgiften til at træde i kraft?
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Hr. Henrik Sass Larsen tror ikke.
Nej, det er måske det, der er problemet, at hr. Henrik Sass Larsen ikke har sat sig ind i bl.a. den store og omfattende grænsehandelsrapport, som Skatteministeriet har udgivet her i efteråret, hvor man netop er gået ind og har kigget på, hvad det er for mekanismer, hvad der vil være af effekt, når man går ind og ændrer på f.eks. afgifter.
Hr. Henrik Sass Larsen gentager igen slaget i luften om, at man så gerne vil gøre nogle ting.
Man må bare se i øjnene, at det er under denne regering med denne regerings initiativer, at vi har fået skabt en positiv grænsehandelsbalance, hvor vi har fået mængden af varer, der købes af udlændinge i Danmark, til at være større end mængden af varer, som danskere køber i udlandet.
Derfor har vi fået et overskud på grænsehandelsbalancen.
Det synes jeg er glædeligt.
Jeg synes også, at det er glædeligt, at vi nu får gjort noget ved ølpriserne og noget ved vinpriserne, for de var ikke med i det grænsehandelsinitiativ, vi tog sidste år.
De er med i år, og det synes jeg er glædeligt, og jeg synes, at det er en rigtig god lov, som heldigvis bliver vedtaget af et flertal i Folketinget om et øjeblik.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-17:
Jamen prøv at høre, de mest solgte ølmærker syd for grænsen er dåseøl, og der er i øjeblikket en prisforskel på omkring 5 kr. mellem det syd for grænsen og så det, man kan købe i Danmark af øl.
Så synes jeg, det er lige lovlig flot, at man stiller sig op her og siger, at det har en stor prismæssig betydning at nedsætte afgiften med 15 øre.
Det er jo det, vi taler om.
Og det er det, vi ikke tror på sker i den her forbindelse.
Uanset hvad skatteministeren måtte mene om begavelse på den ene eller den anden måde, så er jeg ikke stødt på priselasticiteter inden for økonomisk teori, som kan måle nogen som helst gavnlig og synlig effekt af 15 øre i forhold til det rum, vi sidder og diskuterer her.
Kristian Jensen (V), 2004-12-17:
Nu anser jeg normalt hr. Henrik Sass Larsen for at være en rimelig velbegavet ordfører for Socialdemokratiet, men når hr. Henrik Sass Larsen står heroppe og giver indtryk af, at det ikke har nogen økonomisk betydning at ændre på priserne, så tror jeg, hr. Henrik Sass Larsen taler mod bedre vidende, for ellers ville det skuffe min anseelse af hr. Henrik Sass Larsen som rimelig velbegavet.
Også selv om der på visse øltyper kan være en prisforskel i Danmark og Tyskland, så vil en lavere pris på øl naturligvis have en virkning på, hvor mange danskere der føler, at det økonomisk, tidsmæssigt kan svare sig at køre syd for grænsen at købe deres øl i stedet for at købe den i danske butikker.
Derfor vil den her ændring af afgifter på øl betyde, at flere øl vil blive købt i Danmark i stedet for i Tyskland.
Derfor vil vi på ølområdet få en bedre grænsehandelsbalance, end vi har i dag.
Derfor er det ganske fornuftigt.
Jeg synes da, det er fint, at hr. Henrik Sass Larsen har store ambitioner på grænsehandelsområdet på Socialdemokratiets vegne.
Jeg må bare erkende, at de store ambitioner altså ikke står mål med de resultater, som den tidligere regering fik gennemført.
Det er under denne regering, at vi har fået ændret grænsehandelsbalancen, sådan at vi har et plus fra dansk side.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-12-17:
Jeg skal altså forstå det sådan, at det er regeringens fulde alvor, at man vil fortælle danskerne, at i stedet for at købe en Carlsberg, Sort Guld eller en Ceres Royal i Tyskland til 2,20 kr., hvor de herhjemme koster 7,50 kr., så kan vi måske fremover få dem til 7,35 kr., og så er der færre, der vil tage ned og hente noget syd for grænsen.
Altså, er det virkelig hovedræsonnementet bag denne her afgiftsnedsættelse?
For så, om jeg så må sige, må regeringen kende til en masse mennesker derude, der handler rimelig irrationelt.
Jeg tror faktisk ikke, det vil slå sådan igennem, og det er derfor, vi har advaret ved at sige, at det her er gode spildte kroner.
Hvis man skal gøre sådan noget, så skal det gøres med pomp og pragt, så skal det være målrettet, så vi får en egentlig adfærdsændring, og det får man ikke, og det er derfor, vi stemmer imod det her.