runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-13:
Vi har i Enhedslisten faktisk været overraskede over den måde, hvorpå sagsbehandlingen er kommet til at forløbe.
Det undrer os, at den kritik af lovforslaget, som er blevet fremført fra mange sider, ikke har gjort noget som helst indtryk på ministeren, og at der ikke er kommet de forbedringer, som er helt indlysende nødvendige for at sikre de handicappedes adgang og tilgængelighed.
Spørgsmålene blev rejst under førstebehandlingen, de er blevet rejst af organisationerne, og de er veldokumenterede, så det er M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3402
overraskende for mig, at de overhovedet ikke har gjort noget indtryk.
Et enkelt eksempel: Det er overraskende for mig, at når vi har påpeget, at der er mennesker, som faktisk har brug for at blive hentet inde i deres bolig, for at det overhovedet kan lade sig gøre, at de rent fysisk kan komme ud af den, bliver det overhovedet ikke bemærket af ministeren, men bare ignoreret.
Ikke engang dør til dørtransport har man kunnet gå ind for.
Jeg synes også, det er overraskende, at man ikke har kunnet få udvidet personkredsen til at omfatte alle dem, der rent faktisk har brug for det, men kun nogle af dem, der har brug for det.
Mennesker, der ser dårligt, er der f.eks. ikke taget hensyn til.
Jeg synes, det er mærkværdigt, og derfor støtter jeg selvfølgelig varmt hr. Lidegaards forslag om, at vi får en mulighed for at se endnu en gang på forslaget i udvalget.
Det er såmænd ikke, fordi jeg er særlig optimistisk, for det, der bliver sagt, gør tilsyneladende intet indtryk på ministeren, men forsøget skal da gøres.
Jeg er i øvrigt enig i det spørgsmål, som hr. Lidegaard stillede, nemlig hvorfor man vil lave dette rejsekort på en sådan måde, at der er risiko for, at der kan hæves et udbytte af ordningen, så der i realiteten kan komme en ny dankortsag.
Der er i hvert fald ingen garanti for, at det ikke kan ske, men man gør det åbenbart med helt åbne øjne fra regeringens side.
Man ønsker åbenbart nærmest at få en ny skandale.
Jeg vil godt spørge ministeren, om det virkelig var meningen.
Jeg kan næsten ikke forestille mig det, men det kan blive virkelighed, hvis lovforslaget vedtages uændret.
Men hvis Folketinget vedtager lovforslaget, skal man i hvert fald vide, hvad man gør, så jeg håber til det allersidste, at ministeren alligevel vil lytte til de indvendinger, der er kommet, og at en fornyet udvalgsbehandling kan give anledning til de nødvendige ændringer.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 46 stemte for, 65 imod.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 46 stemte for, 64 imod.
Ændringsforslag nr. 5 forkastedes uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 46 stemte for, 65 imod.
Ændringsforslag nr. 6 forkastedes uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Ministeren sagde, at der ville være de samme midler til rådighed.
Jeg vil gerne høre, om ministeren kan bekræfte, at der er tale om de samlede midler, når vi ser kommunerne under et, men at vi intet har kunnet få oplyst om, hvordan det vil se ud i de enkelte kommuner.
Det svar, vi hidtil har fået fra regeringen, er, at det får vi først at vide næste vinter, altså når alle lovforslagene er vedtaget.
Kan ministeren også bekræfte, at der i dag er meget stor forskel på, hvor mange sociale udgifter kommunerne har, og at en række kommuner har meget store økonomiske problemer, fordi de har en meget stor andel af sociale udgifter?
De bliver i et vist omfang udlignet i dag, men ifølge forlydender rundtomkring om, hvad regeringen planlægger med sin udligningsreform, vil man fremover ikke tage et lige så stort hensyn til de sociale udgifter, og det betyder, at vi kan risikere, at nogle kommuner vil få endnu større problemer, end de har i dag, med at tage sig af de sociale sager.
Hvordan mener ministeren at vi seriøst skal kunne behandle hele dette kæmpeforslag til socialreform uden at kende økonomien i kommunerne?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Først vil jeg godt sige til ordføreren, at jeg mener, det er uværdigt at sige, at det arbejde, der i dag udføres af rigtig, rigtig mange hjemmehjælpere, er gumpetungt.
Men til det forslag, vi behandler: Vi ved jo, at det i dag koster mellem 133 mio. kr. og 200 mio. kr. i bureaukrati at have den her ordning.
Så mange penge vælger Venstre at bruge på bureaukrati.
Så er det, at vi socialdemokrater stille og roligt spørger: Hvad med at tage udgangspunkt i den enkelte ældre i stedet for?
Hvad med at tage udgangspunkt i, hvad den enkelte ældre har behov for, i stedet for hele tiden at tage udgangspunkt i, hvordan vi kan få flere private firmaer ind på markedet?
Er det ikke noget, som Venstre kunne overveje en gang til?
Når Venstre så siger, at der kommer mindre bureaukrati ud af det her lovforslag, hvorfor sparer man så ikke nogle penge på bureaukratiet?
Hvorfor bliver man ved med også efter det her lovforslag at bruge i hvert fald 133 mio. kr. og nok nærmere 200 mio. kr. på reelt bureaukrati, som ikke bliver til glæde for de ældre, der sidder rundtomkring og har brug for omsorg, og ikke bliver til glæde for de ældre, der har fået mindre hjemmehjælp?
Hvordan kan det være, at man vælger at bruge pengene på bureaukrati frem for på omsorg over for den enkelte ældre?
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Det, der er vigtigt på det her område, er, at der kommer nogle nye boller på suppen; at vi får nogle private virksomheder, der bidrager med en større kreativitet på området.
Men vi ønsker ikke som udgangspunkt at gøre den kommunale sektor endnu større, og det var derfor, jeg nævnte Murens fald, for nogle gange er det, når man lytter til, hvad der foregår her i Folketinget, og ikke mindst når vi taler om frit valg, som om Socialdemokraternes tanker, i hvert fald nogle af tankerne, ligger tilbage i tiden før 1989, før Muren væltede, hvor alt kun var godt, hvis det var ens.
Det mener vi altså ikke.
Jørn Pedersen (S), 2005-01-13:
Nu kunne jeg tidligere forstå på Venstres ordfører, at det var vigtigt, at firmaer kunne bevæge sig over kommunegrænser.
Derfor stiller jeg et meget enkelt spørgsmål til Venstres ordfører: Vil Venstre gå så langt for at fremme det frie valg, at de vil give borgeren samme rettighed, nemlig at kunne vælge et firma fra en anden kommune, eventuelt den anden kommunes kommunale hjemmepleje?
Vil Venstre være med til det?
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Der er ikke nogen tvivl om, at ældrepolitik laver man af hensyn til de ældre.
Det laver man altså ikke for sådan kunstigt at skabe nogle virksomheder.
Det er naturligvis de mennesker, der har et ekstraordinært behov, som ikke længere kan klare sig selv, som har behov for hjemmehjælp, der er udgangspunktet for enhver form for ældrepolitik, der kommer herindefra.
Jørn Pedersen (S), 2005-01-13:
Man er jo næsten rørt til historiske tårer, når det, der bliver behandlet her, bliver sammenlignet med Murens fald.
Jeg er ikke sikker på, at jeg ville have valgt helt den samme sammenligning.
Hvis man har kigget lidt på udviklingen nogle steder, efter at Muren er faldet, så er jeg ikke sikker på, at det kun har været af det gode.
Men lad nu det ligge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om det her er lavet af hensyn til leverandørerne eller af hensyn til forbrugerne.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Jeg bliver nødt til at sige til fru Grete Schødts, at jeg tror, fru Grete Schødts skal læse forslaget en gang til.
Det, vi taler om, er, at vi laver en slags minimumstandard, hvor vi siger, at hvis man skal have hjemmehjælp, som er offentligt finansieret, skal den altså have en vis standard, og så er der nogle kvalitetskrav.
Det er det, der ligger i det nye, som hedder en frit valg-attest.
Derudover er det naturligvis fortsat, og det er så det, spørgeren er inde på, op til den enkelte kommunalbestyrelse at sige: Her har vi nogle særlige lokale forhold, og her ønsker vi at prioritere ældreområdet højere, end de gør i nabokommunen.
Der er naturligvis stadig en mulighed for at stille ekstra krav til de hjemmehjælpere, der kommer ind på området.
Men det skal være sådan, at de leverandører, der er på markedet, altså dem, der ønsker at komme og hjælpe de ældre, kan være sikre på, at hvis de kan få lov til at levere hjemmehjælpsydelser i den ene kommune, skal de også have lov i de andre kommuner.
Så det er en meget, meget stor bureaukratisk forenkling.
Det er det, vi er efter, og det er derfor, at vi regner med, at konsekvensen af forslaget bliver, at flere får chance for at få privat hjemmehjælp
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Det var da et interessant svar, for det, der jo netop står i den her revision, er, at man skal tilstræbe at få ensartethed overalt.
Alene testbegrebet.
Nu skal en privat leverandør i udbudsmodellen, altså udlicitering, sikre, at tingene bliver ensartede.
Så her gør regeringen det stik modsatte af, hvad den siger.
Her laver man simpelt hen en lovændring, en revision, der forhindrer, at mennesker kan være forskellige.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om.
Det, at vi nu får en situation, er jo fuldstændig parallelt med det, der skete før Murens fald i Østeuropa.
Hvis man har monopol på et område, som kommunerne har haft, så bliver det selvfølgelig noget gumpetungt noget, der bliver tilbudt borgerne.
Hvis man derimod får frit valg, hvis man tillader, at de private kommer ind og konkurrerer med det offentlige, så får man en større variation, man får kvalitet.
Så jeg synes, at vi allerede i dag kan sige, at der er sket et væsentligt kvalitetsløft.
Det er det, vi gerne vil medvirke til bliver endnu bedre.
Som sagt er der, hvor vandene nok skilles mellem Socialdemokrater og Venstre, at vi faktisk mener, at ældre mennesker også er forskellige.
Det er ikke sådan, at bare fordi man er ældre og har behov for hjemmehjælp, er man pludselig blevet en eller anden masse, og så skal man have det på samme måde.
Jeg ved godt, at sådan tænker Socialdemokraterne.
Sådan tænker vi ikke.
Vi tænker, der skal være respekt for den enkelte ældre.
Nu var hr. Jørn Pedersen tidligere overrasket over, at jeg nævnte Murens fald, men jeg må sige, at fru Lotte Bundsgaard bekræfter, at det er meget relevant at minde Socialdemokraterne om, at Murens fald faktisk har fundet sted, nemlig i 1989.
Det var også sådan lige efter Murens fald, da man gik over til markedsøkonomi, at det gik lidt dårligere med antallet af arbejdspladser.
Der var også noget bureaukrati og nogle ekstraomkostninger i de øst- og centraleuropæiske lande, fordi man gik fra det betontunge system, hvor der ikke var noget med frit valg, og så over til markedsøkonomi.
Det er det samme, vi har gjort her, og derfor vil der i en periode være nogle ekstra omkostninger forbundet med en ny administration.
Det er så lige præcis administrationen og bureaukratiet, vi tager fat på med det her lovforslag, og derfor gjorde jeg så meget ud af i min første tale at redegøre for, hvordan forslaget her også skal gøre det lettere og mindre bureaukratisk for kommunerne, bl.a. ved at vi tager fat på det, der hedder en frit valg-attest.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Jeg vil meget gerne spørge Venstres ordfører om den her revision af frit leverandørvalg: Hvilke forbedringer får de ældre ud af denne her revision?
Mener fru Charlotte Antonsen, at det bliver lettere for den enkelte ældre selv at være med til at tilrettelægge sin hverdag?
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Lovforslaget, som vi nu skal diskutere, er socialministerens forslag om, at det skal gøres endnu lettere og endnu mindre bureaukratisk for kommunerne, når de skal sikre frit valg til de borgere, der har behov for hjemmehjælp.
I Venstre er vi varme fortalere for det frie valg af hjemmehjælp.
Mennesker, der modtager hjemmehjælp, er lige så forskellige som alle andre mennesker.
Derfor skal de naturligvis også have mulighed for at vælge mellem forskellige hjælpere, hvis de får brug for hjælp i deres eget hjem.
Man kan jo endda gå så vidt og sige, at netop fordi hjemmehjælpen kommer i menneskers private hjem, er det af særlig stor betydning, at de mennesker, der bliver lukket ind, faktisk er tillidvækkende for de ældre, der bor i hjemmet.
Med lovforslaget bliver det slået fast med syvtommersøm, at kommunerne skal sikre, at der reelt er tale om et frit valg af hjemmehjælp.
Der er to frit valg-modeller.
Man kan vælge mellem udbudsmodellen og godkendelsesmodellen.
Regeringen lægger i forslaget også op til, at det skal gøres lettere for kommunerne at sikre det frie valg.
Fremover skal der arbejdes med at udforme en såkaldt frit valg-attest.
Frit valg-attesten er en slags forhåndsgodkendelse af de mulige leverandører af hjemmehjælp til borgerne.
Frit valg-attesten er en forenkling af godkendelsesproceduren, der skal gøre det lettere for kommunerne at arbejde med frit valg.
Regeringen vil således sikre, at den hjælp, der tilbydes de enkelte mennesker, lever op til visse standarder og er helt i orden kvalitetsmæssigt.
Derefter er det naturligvis som hidtil op til de enkelte kommuner at bestemme, om der ud over kravene i en frit valg-attest skal stilles yderligere krav, som er lokalt begrundede, afhængig af, hvad man nu foretrækker i de enkelte kommunalbestyrelser.
Det sidste i forslaget betyder, at der bliver bedre muligheder for, at private leverandører reelt får en chance for at komme ind og tage sig af noget af hjemmehjælpen.
Det har desværre nogle gange vist sig, at nogle kommuner er kommet til at sætte timeprisen for den kommunale leverandør for lavt.
Det er jo en slags prisdumping.
Det duer naturligvis ikke, for hvis kommunernes egne hjemmehjælpere får ekstra statsstøtte, er det naturligvis fuldstændig umuligt for de private at kunne konkurrere.
Der bliver tale om en konkurrenceforvridning.
Derfor bliver det efter det forslag, vi nu diskuterer, sådan, at de kommunale myndigheder, der har sat prisen for lavt, efterfølgende får pligt til at sikre, at de private leverandører bliver konkurrencemæssigt ligestillede.
Det vil altså sige, at kommunen skal efterbetale pengene.
I Venstre er vi meget glade for dette forslag.
Det er godt, at private får mulighed for at bidrage til et kvalitetsmæssigt løft af hjemmehjælpen.
Det er ganske enkelt en fordel for de ældre, at flere forskellige udbydere af hjemmehjælp kan bidrage til at sikre højere kvalitet og større kreativitet i den offentligt finansierede hjemmehjælp til gavn og glæde for de ældre, der modtager hjælpen.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3447 Monday, February 14, 2005 12:41 PM
Tove Videbæk (KD), 2005-01-13:
Ja, det kan virke meget stødende, at personer, der er efterlyst for grove lovovertrædelser, uhindret kan få udbetalt social pension fra Danmark.
Det er Kristendemokraterne helt enige med regeringen i.
På den anden side mener vi jo her i Danmark, at så længe et menneske ikke er dømt, regnes dette menneske for uskyldigt.
En sigtelse er i sig selv jo intet bevis for, at vedkommende er skyldig i den påståede lovovertrædelse.
Dog ved vi jo også, at en politiefterlysning af en person kun foretages, når der er særlig bestyrket mistanke om, at personen har begået en lovovertrædelse, der efter loven kan medføre fængsel i minimum 1 år og 6 måneder.
Vi ville egentlig godt have, at det, som er blevet nævnt her tidligere, kom med i loven, at der blev taget hensyn til Advokatrådets høringssvar, hvori de slår til lyd for, at det altid bør være sådan, at en dommer skal have taget stilling til mistankegrundlaget, så det ikke alene er politiet, der skal vurdere en sag.
Det bedste ville være, at politiet i disse sager anmoder retten om en fængslingskendelse.
Det M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3445
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
ville give større retssikkerhed for den enkelte borger.
Advokatrådet skriver det faktisk på den måde, at de ikke kan støtte en ordning, hvorefter de foreslåede initiativer skal kunne iværksættes alene efter politiets vurdering.
Der ses ikke at være noget reelt behov for denne regel, idet politiet kan henvises til at anmode retten om en fængslingskendelse, såfremt betingelserne herfor foreligger.
Det er naturligvis også helt klart, at vedkommende, som er efterlyst for en lovovertrædelse, har mulighed for og er velkommen til at komme til Danmark og føre en retssag eller blive retsforfulgt og renset, hvis vedkommende ikke mener, at han er skyldig.
Den mulighed står jo helt åben.
På den anden side skal vi være meget forsigtige med at begynde at knytte værdighedskrav til udbetalingen af sociale pensioner.
Men forslaget her handler naturligvis også kun om viljen til at stille sig til rådighed for afgørelse af strafbare forhold efter reglerne i retsplejeloven.
Vi er også positive over for det element i forslaget, der indebærer, at den efterlyste person får sin pension tilbage, hvis vedkommende møder frem på en dansk politistation og ikke længere unddrager sig almindelig retsforfølgning.
Vi vil gerne tilslutte os forslaget om at stille et ændringsforslag vedrørende mistankegrundlaget og politiets eneret til at vurdere sagen.
Vi ønsker, at der skal være en fængslingskendelse som i så mange andre situationer, men ellers er vi helt positive over for forslaget.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Det Radikale Venstre støtter det her forslag med visse forbehold.
Som da Socialdemokraterne fremsatte deres lovforslag, kan vi sige, at vi er enige i princippet.
Og det er det overordnede.
Men der er nogle problemer, når man sætter sig ned og læser denne her tekst, som jo på nogle punkter gentager sig igennem mange paragraffer, men med få ændringer.
Det ene af de problemer, jeg har haft med det, har været det omkring den gennemgående tekst om varetægtsfængsling, hvor der står, at en person bevidst unddrager sig strafforfølgelse i tilfælde, hvor den pågældende er varetægtsfængslet.
Der har jeg siddet og overvejet, i hvilke tilfælde det er.
Kan man bevidst uddrage sig strafforfølgelse, når man er varetægtsfængslet?
Jeg forstår simpelt hen ikke den sætning; hvis man er varetægtsfængslet, så kan man jo ikke unddrage sig.
Det næste problem, som jeg har siddet med i denne her længere tekst, har været omkring efterbetaling, altså i de tilfælde hvor man har stoppet ydelserne for folk, der har været varetægtsfængslet eller har unddraget sig strafforfølgelse, men hvor det efterfølgende ikke fører til en dom.
Det er naturligt nok, men jeg har altså mistet overblikket, så jeg vil bede om en redegørelse for efterbetaling i alle de tilfælde, hvor der enten er en varetægtsfængsling eller en strafforfølgelse.
Så vidt jeg kan se, kan jeg simpelt hen ikke finde noget om, hvad der sker, hvis man får frataget sine dagpenge.
Til gengæld synes jeg, der står noget ekstra om efterløn, men jeg mister overblikket.
Det samme omkring SVU.
Der kan man søge om at få det tilbage, og omkring integrationsydelsen står der heller ikke noget om, hvad der skal ske, hvis en varetægtsfængsling ikke fører til dom.
Det sidste problem, som vi har, er de tilfælde, hvor politiet eftersøger en person med henblik på varetægtsfængsling.
Det er altså i de situationer, hvor der ikke har været en dommer inde og tage stilling til, om den her eftersøgning sker på et grundlag, der er så fornuftigt, at man efterfølgende vil varetægtsfængsle.
Det sidste, det, der står i nr. 3 dernede, er det, der er det gennemgående i punkt nr. 2.
Og der er vi altså ikke begejstrede for, at man ikke kræver, at det, når der skal stoppes en pension, ikke sker på et grundlag, der kan holde til, at en dommer ser på det.
Det er jo altså ikke, fordi vi afskærer nogle situationer, hvor man kan tilbageholde de her ydelser.
Vi ønsker bare, at det skal ske på et grundlag, der kan holde til, at en dommer ser på det.
Og derfor vil vi bede om teknisk bistand til at få udformet et ændringsforslag, der går ind og fjerner nr. 2 i alle de her paragraffer.
Men samlet set: Vi synes, det er et rigtig godt forslag.
Vi er enige i princippet, og vi går ud fra, at vi under udvalgsarbejdet vil få oplyst og få redegjort for de problemer, som vi har haft med at komme til bunds i det her lovforslag.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3444
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3449
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
det ligegyldigt, at vi bruger mellem 133 mio. kr. og 200 mio. kr. på bureaukrati.
Det her lovforslag lægger jo ikke op til besparelser.
Det er jo ikke noget med, at der kommer mindre bureaukrati af det her lovforslag.
I stedet for at tage udgangspunkt i de ganske almindelige ældre mennesker, der har behov for noget mere hjemmehjælp, behov for, at hjemmeplejen kan komme noget tiere hos dem, tager man udgangspunkt i, hvordan man kan sikre, at flere private firmaer kan komme ind på markedet.
Så er man fuldstændig ligeglad med, at man bruger mellem 133 mio. kr. og 200 mio. kr. på rent bureaukrati.
Det, det handler om, er at lave en eller anden ideologisk kamp, hvor man hæver fanen så højt, at man bestemt ikke kan nå jorden.
At beskylde os for at gå ind for et styre, der var før Murens fald, er jo fuldstændig absurd.
Det ved de ældre, der sidder derude, godt.
De ved nemlig godt, at de får mindre hjemmehjælp; de ved godt, at det, Venstre går op i, er at bruge en masse penge på bureaukrati i stedet for på omsorg.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Jeg må sige, at jeg faktisk er rystet over, at Socialdemokraterne vil stå her og sige, at man stadig væk er imod et frit valg af hjemmehjælp, fordi man opfatter det som noget bureaukratisk.
Det er jo sådan, at alle mulige andre varer i denne verden, havde jeg nær sagt, kan vi vælge imellem.
Hvorfor skal ældre mennesker være en særlig kategori, som ikke engang får lov til selv at vælge, hvem de lukker ind i eget hjem?
Det er dog beton af værste skuffe.
Fru Lotte Bundsgaard kan da godt føre sig frem og udvide sin taletid med mange minutter og hive sig i håret, måske ikke bogstavelig talt, men så mentalt, men det ændrer jo ikke ved det faktum, at Socialdemokraterne, når vi taler om frit valg, uhjælpeligt sidder fast i den tunge beton.
Det er jo den beton, som resten af verden forlod i 1989.
Det er da utroligt, at man vil blive ved.
Det er da utroligt, at man ikke engang vil tillade ældre mennesker i Danmark, et frit samfund, at vælge hjemmehjælp selv, og at man hænger det op på, at der i en overgangsperiode er nogle omkostninger forbundet med det.
Jeg fatter det simpelt hen ikke.
Jeg havde egentlig troet, at man måske nu ville overveje at sige: O.k., nu har vi prøvet det her med frit valg af hjemmehjælp, og det går egentlig meget godt rundtomkring, nu er vi i Socialdemokratiet også indstillet på, at det skal have lov at blive videreført.
Men det, jeg hører nu, er, at man vil afskaffe den frie hjemmehjælp, hvis Socialdemokraterne nogen sinde skulle komme til magten igen.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-13:
Jeg tror da for så vidt også, at der er god grund til at være tilfreds med de kommunale hjemmehjælpere, det er jo ikke dem, altså de enkelte mennesker, hjemmehjælperne, der er problemet.
Hvis vi nu skærer overtonerne af og går ned i en konkret, mindre ting i forslaget her, nemlig den såkaldte frit valg-attest, vil jeg spørge: Synes fru Grete Schødts isoleret set, at det er en god idé, at vi ved hjælp af en frit valg-attest sikrer, at man, når der nu er frit valg, for det er der jo allerede i Danmark, det har vi jo gennemført i denne regerings tid, så sikrer, at den frit valg-ordning foregår på et ordentligt niveau og med en M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3454
Monday, February 14, 2005 12:41 PM ordentlig kvalitet, og at man altså lægger nogle minimumsstandarder?
Vil man isoleret set være enig i den del af forslaget?