runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jes Lunde (SF), 1998-10-08:
Især var jeg lidt optaget af, at hr. Estrup begyndte at snakke om valutakursspekulationerne og den internationale krise.
Jeg vil gerne høre, om det betyder, at Det Radikale Venstre er åben over for det forslag, som SF har rejst i Udenrigsudvalget om, at vi laver en høring her i Danmark om mulighederne for at tæmme valutakursspekulationen.
Vi har selv lagt nogle ideer frem om, at man kunne lave sådan en Tobinskat på transaktionerne for at få dæmpet de mest spekulative ting, som truer med at destabilisere verdensøkonomien.
Er Det Radikale Venstre åben over for at lave en høring om det? Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er, hvordan hr. Jørgen Estrup har det med sin arbejdsmarkedsordfører.
Jeg hørte her tidligere på dagen, at hr. Buksti fra Socialdemokratiet sagde, at det i hvert fald ikke var regeringens politik, når hr. Anders Samuelsen siger, at princippet omkring dagpengeberegningen fra regeringens side er, at dagpengeydelsen hvert år skal falde.
Det er, hvad hr. Anders Samuelsen har sagt til Børsen.
Kan hr. Jørgen Estrup tilslutte sig hr. Bukstis undsigelse af den radikale ordfører?
Kan vi få fastslået også fra radikal side, at det ikke er regeringens politik at plyndre de arbejdsløse ved at sætte dagpengene ned?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-10-08:
Et af de få lyse øjeblikke i den våde og kolde sommer var, da den radikale arbejdsmarkedsordfører fremkom med nogle meget præcise og sympatiske synspunkter omkring ændringer i efterlønsordningen, nemlig at 200-timers-reglen skulle afskaffes, sådan at der blev friere adgang til at arbejde ud over de 200 timer.
Og jeg forstod på nogle udtalelser fra arbejdsministeren også i sommerens løb, at det også var regeringens holdning til dette spørgsmål.
Stor var derfor min overraskelse, da jeg læste den skriftlige del af statsministerens åbningstale.
Jørgen Estrup (RV), 1998-10-08:
Jeg vil gerne understrege over for hr. Kolstrup, at det, vi arbejder på, er at fastholde den målsætning.
Jeg har, som hr. Kolstrup ved, under finanslovdebatten skubbet kraftigt til regeringen, for at man ikke skulle glemme den målsætning.
Jeg synes til gengæld, at vi så skylder regeringen at gå ind i et samarbejde om at finde de instrumenter, som gør, at man kan fastholde målsætningen.
Det er derfor, vi skal have en handlingsplan.
Det er ikke millimeterne, der afgør det, men det er det store, seje træk for at komme derhen, hvor målsætningerne siger, vi skal hen.
Til hr. Jes Lunde: Jeg tror ikke, vi skal gå ind i en lang debat om Tobinskatten.
Hr. Jes Lunde ved ligesom jeg, hvad problemerne er.
Jeg vil ikke begynde at gå ind i en diskussion om årsindkomstmodellen.
Jeg har i og for sig sagt, hvad der var politikken på det punkt fra radikal side
Jeg synes, man skal være klar over, at det, som også står i den pågældende artikel, som hr. Jes Lunde citerer fra, er, at dette ikke er er færdigt stykke arbejde.
Det har hr. Samuelsen også sagt, og derfor kan jeg jo ikke så godt svare på, hvor vi skal lande i den model.
Jeg synes, man skal vente og se.
Det er ikke en besparelsesmodel, der er lagt op til.
Jeg synes, der er nogle, der har reageret meget overfølsomt på det her område.
Endelig til hr. Knud Erik Kirkegaard
: Det må være dejligt at have adgang til tidligere udgaver af statsministerens åbningstale.
Jeg var glad, da jeg så den her under fremlæggelsen, så jeg kan jo ikke vide noget om, hvad der har stået i tidligere udgaver.
Jeg kan kun sige, at de ord, der står i åbningstalen om, at der skal ske forbedringer for muligheden for en gradvis tilbagetrækning, står vi helt bag.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-08:
Jeg siger tak til hr. Estrup, fordi han har den opfattelse, som jeg også har, at vi skal slås for at fastholde CO2-målsætningen på trafikområdet.
Mit spørgsmål til hr. Estrup lyder så: Med hvilke midler?
Men hr. Estrup og jeg er enige, og derfor lyder mit spørgsmål: Hvilke midler skal vi anvende?
Vil hr. Estrup være med til, at vi laver en årlig målsætning, der siger, at så og så mange procent stiler vi mod hvert år, så vi er helt sikre på at nå det i 2005?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-10-08:
Det er jo undertiden vanskeligt for os andre at finde ud af, hvad der er radikal politik, men De Radikale selv burde dog i det mindste kunne finde ud af det.
Jeg refererede til hr. Anders Samuelsens udtalelser i sommer om afskaffelse af 200-timers-reglen, der vil give efterlønsmodtagerne friere mulighed for at kunne arbejde mere, end de kan i øjeblikket.
Derfor vil jeg gentage mit meget præcise spørgsmål, som det er meget let at svare på
: Er det stadig væk Det Radikale Venstres synspunkt?
Jørgen Estrup (RV), 1998-10-08:
Til hr. Kolstrup
: Det, der ligger i at lave en handlingsplan, er præcis det, som jeg forstod også var hr. Kolstrups synspunkt, at man skal sikre sig, at instrumenterne er til stede, og at man også derfor meget nøjagtigt kan beskrive, hvordan man når frem til målet.
Det er det, jeg mener er opgaven.
Det er det, jeg mener vi i fællesskab skal prøve at bestræbe os for.
Til hr. Knud Erik Kirkegaard, som jeg egentlig tiltror ganske betydelige evner til at læse indenad, må jeg sige, at det dér med at have svært ved at forstå, hvad radikal politik er på det her område og alligevel prøve at fastholde en meget konkret ændring på efterlønsområdet, lyder ikke helt sammenhængende.
Hr. Knud Erik Kirkegaard ved udmærket godt, at det, der blev lagt frem fra radikal side allerede for knapt halvandet år siden i forbindelse med et sommergruppemøde, var et katalog.
Hr. Samuelsen har taget ét af emnerne ud af det katalog og nævnt det.
Vi står stadig væk bag ved det katalog.
Jacob Buksti (S), 1998-10-08:
Der er jo åbenbart partier her i salen, som er optaget af at udstede løfter, de ikke vil kunne holde.
Regeringen er meget optaget af, at hvis man udsteder løfter, skal man også kunne holde dem, og derfor kan regeringen ikke støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Dansk Folkeparti.
»Idet Folketinget konstaterer, at sygehusventetiderne skal nedbringes, opfordres regeringen til inden nytår at fremsætte forslag, der sikrer en reel behandlingsgaranti for livstruende sygdomme.
Garantien skal omfatte et maksimum for, hvor lang tid en borger skal vente på at få behandling.«
Kim Behnke (FP), 1998-10-08:
Finansministeren sagde den 1. oktober 1997, at boligejerne kan sove trygt.
Så kom pinsepakken.
Statsministeren sagde i forbindelse med folketingsvalgkampen i marts måned, at mennesker, der har fået asyl i Danmark, skal hjælpes tilbage til deres hjemland.
Foreløbig er der kun 10 somaliere, der er kommet hjem, så man må sige, at regeringens liste over de løfter, den har fremsat, men ikke holdt, er sådan set meget lang.
Men når det gælder de to forslag til vedtagelse, vil Fremskridtspartiet kunne stemme for det af Dansk Folkeparti fremsatte.
Nu foreligger der også en lidt tyndere udgave fra regeringen, men hvis det kan bringe nogle flere kræftpatienter på behandlingsbordet, skal det selvfølgelig også have en chance, så det forslag vil vi også kunne støtte.
Jørn Pedersen (S), 1998-10-08:
Efter at have hørt fru Ulla Tørnæs' indlæg her fra talerstolen skulle man næsten tro, at der var udskrevet valg.
Afslutningsvis hørte vi, at Venstre har viljen, og det fører mig frem til at stille det enkle spørgsmål: Har Venstre
også evnen?
For det første hørte vi, at der skulle ske
mærkbare opstramninger i de offentlige udgifter, og så vidt jeg ved, koster det statskassen penge.
Derefter hørte vi, at der skulle fjernes nogle skatter og afgifter, og det koster mig bekendt også de offentlige kasser penge.
Derudover kom der et langt katalog over, hvad Venstre ville gøre, og de ting koster til gengæld penge.
Er Venstre nu nået frem dertil, at man har opgivet tidligere tiders tanker og forslag på børnepasningsområdet, hvor der er tale om udgifter i milliardklassen, hvad Venstre også har indrømmet - hårdt presset godt nok - fra denne talerstol?
Jeg mener, vi står tilbage med ét helt afgørende spørgsmål: Hvordan hænger det sammen i forhold til økonomien med hensyn til at lave et forbedret velfærdssamfund?
Eller er et forbedret velfærdssamfund noget, der skal klares via brugerbetaling?
Klaus Hækkerup (S), 1998-10-08:
Fru Ulla Tørnæs besvarede mit spørgsmål om ØMU'en med, at det er en forudsætning for en folkeafstemning om ØMU'en, at svaret bliver et ja, og så vil jeg spørge: Hvordan kan vi vide, det bliver et ja, når vi udskriver folkeafstemningen?
Forklaringen kunne måske være, at fru Ulla Tørnæs ville se på meningsmålingerne, og så vil jeg godt spørge: Hvis det er den fortolkning, der ligger i det, mener Venstre så, at der ikke skal være en folkeafstemning inden år 2002, hvis der ikke er et klart flertal for et ja i meningsmålingerne?
Er 2002 bare sådan et tilfældigt år, man har fundet på, eller hvad er egentlig indholdet af Venstres forslag?
Ole Sohn (SF), 1998-10-08:
I de sidste dage har der været en stor debat om arbejdsmarkedsreformen, og mange forbund har været meget bekymrede over den aftale, der er indgået mellem LO og Dansk Arbejdsgiverforening, og som er tiltrådt af regeringen og støttet af Venstre.
Faktisk er bekymringen så stor, at over halvdelen af lønmodtagerorganisationerne nu har trukket sig ud af aftalen.
Først var det FTF og AC, så var det Specialarbejderforbundet, og i dag har Forbundet af Offentligt Ansatte overvejet at trække sig ud.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om hun ikke kan hjælpe de resterende forbund i LO, inden de også trækker sig ud, ved at give nogle tilsagn.
Problemet er jo, at der i aftalen ligger en række kontante forringelser for de arbejdsløse, og der ligger nogle luftige tilsagn om øget aktivering, som indebærer nogle tilsagn fra arbejdsgiverne. Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Vil Venstre være med til at sikre, at der indføres enten sanktioner eller økonomiske incitamenter, så de private arbejdsgivere også lever op til deres del af aftalen med at sikre de henved 20.000 nye aktiveringspersoner job i den private sektor?
En undersøgelse har vist, at det faktisk kun er 22 pct. af de private arbejdsgivere, som ønsker at tage sociale hensyn, så der er ikke meget, der tyder på, at de af sig selv vil leve op til den forpligtelse, som er en forudsætning for trepartsaftalen.
Peter Skaarup (DF), 1998-10-08:
Det er jo ret grove beskyldninger, man skal udsættes for fra andre partier, blot fordi man siger, at vi skal prøve at hjælpe de her flygtninge i nærområdet, blot fordi vi siger, at det er vigtigt, at man f.eks. i Albanien har nogle flygtningelejre, der kan tage imod de her mennesker, der er uden tag over hovedet.
Hr. Per Stig Møller og hr. Peter Duetoft er vel enige med mig i, at der er 50.000 mennesker, der er uden tag over hovedet i dag.
Hvis vi skal hjælpe de nødlidende mennesker med mad, feltlazaretter, telte, mobile flygtningelejre, og hvad vi nu skal, og der er en krig i området, hvor NATO angriber, og hvor Danmark angriber, så er det da klart, at man må have et sted, hvor man kan hjælpe de mennesker.
Og hvor er der andre og bedre steder at hjælpe dem end i Albanien, der ligger tæt på, og hvor der i forvejen er flygtet mange mennesker til?
Det er ikke en blåstempling af Milosovic.
Vi tager lige så meget afstand fra de nedslagtninger, Milosovic har foretaget, som resten af Folketinget gør.
Men vi forholder os bare til kendsgerningerne, og de er, at der er en krig dernede, at der er 300.000 flygtninge, og at der er 50.000 mennesker uden tag over hovedet.
Det danske Folketing må da nok kunne acceptere, at man diskuterer ud fra den situation og siger: Nu må vi hjælpe de mennesker, og det kan vi gøre i Albanien.
Alt andet ville da være kynisme, alt andet vil da være umenneskeligt - det, som hr. Peter Duetoft og hr. Per Stig Møller ellers beskylder Dansk Folkeparti for. Derfor drejer det sig om at hjælpe de mennesker og forholde sig til realiteterne, og derfor synes jeg da også, at det forslag, SF giver sin støtte til her, vil jeg også give Dansk Folkepartis støtte til med hensyn til, at det er da en klar mulighed. Jeg siger ikke dermed, at Danmark ikke på et tidspunkt kan komme til at tage imod nogle flygtninge nede fra det område.
Hvis FN siger, at en del af den kvote, som Danmark skal tage i 1999, altså er nogle kosovoalbanere fra det område, jamen så vil Dansk Folkeparti da også være villig til det, men formålet og det første mål må dog være, at man afhjælper flygtningeproblemet lokalt i nærområdet.
Villy Søvndal (SF), 1998-10-08:
Jeg synes igen, der er grund til at kvittere for, at hr. Estrup holdt, synes jeg, et forstandigt indlæg.
Jeg deler hr. Estrups opfattelse af, at det synes ikke at være et sundheds- men et livstegn at være i tvivl, og det er klart, at jeg også er enig i, at det, man må afveje i denne sag, er den nød, der aktuelt er, i forhold til risikoen og specielt en vurdering af, om det vil afhjælpe nøden, hvis man sætter bomber ind, sådan som det er foreslået.
Det forstod jeg at hr. Estrup også var i tvivl om i går og formentlig stadig er i tvivl om.
Jeg synes også, det er en stor anklage mod FN's generalsekretær Kofi Annan, der i rapporten fra den 3. oktober i år har mange anbefalinger.
Send observatører, siger han.
Send Human Right Watch-people ind i Jugoslavien, siger han.
Vi har også været optaget af diskussionen med Rusland.
Derfor synes jeg ikke, det er passivitetens vej.
Jeg synes, vores vej mere rigtigt kunne betegnes som forstandighedens vej.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-10-08:
Da Fremskridtspartiet ikke er berettiget til at komme med i betænkningen fra udvalget, skal jeg begrunde, hvorfor Fremskridtspartiet ikke kan stemme for det her forslag.
Fremskridtspartiet er af den opfattelse, at forholdene i Kosovo er aldeles uacceptable, og
at det internationale samfund skal fordømme de menneskelige lidelser, som den borgerkrigslignende situation har udløst.
Fremskridtspartiet er også af den opfattelse, at NATO skal kunne bruges til løsning af militære opgaver, når der foreligger et klart FN-mandat, og når opgaverne er af fredsbevarende karakter.
Det FN-mandat mener vi ikke foreligger i denne her sag.
I den konkrete situation er det vores opfattelse, at vi er ude på et skråplan, så lang tid vi ikke har det mandat på plads.
Vi mener, der af flertallet bliver spillet hasard med den internationale sikkerhed.
Hvad bliver den næste opgave, man vil løse i et andet land uden for FN?
Og hvordan ville man forholde sig, hvis Kina eller Rusland med henvisning til denne sag gik ind i andre lande med militær og blandede sig i lokale eller regionale konflikter uden et FN-mandat?
Dér ville vi komme til at stå over for en vigtig opgave, og derfor kan vi ikke stemme for det her.
Vi har en sikkerhedspolitisk interesse i at holde os på god fod med Rusland.
Den aktuelle sag vil blive brugt af russerne, som er imod østeuropæiske landes optagelse i NATO.
De vil henvise til, at NATO er en aggressiv militæralliance, som uden FN-mandat går ind i lande med militær indblanding i borgerkrigslignende situationer, som der er tale om her.
Vi mener, det er et skråplan, vi er ude på, så lang tid vi ikke har en helt klar mening med, hvad vi vil nede i Kosovo.
Som det har været udtrykt, kom det tydeligt frem under forhandlingerne i udvalget her i nat, som har stået på her til kl. 3, at der er jo ingen bestemmelse for, hvad der skal ske efter et eventuelt bombardement, og ligeledes blev det jo også klart, at der ikke er et helt klart FN-mandat. Fremskridtspartiet er af den opfattelse, at vi er i gang med noget, der kan blive til noget, der ikke er til gavn for verdensfreden.
Derfor indstiller vi forslaget til forkastelse.
Peter Skaarup (DF), 1998-10-08:
Nu ved jeg ikke, om det er normalt, at udenrigsministeren stiller spørgsmål til ordførerne.
Jeg troede, det var sådan, at man besvarede ordførernes taler.
Men det er så også i orden.
Jeg kan se, det er meget morsomt, og det, der er interessant ved det her, synes jeg, er faktisk, at det ikke er morsomt.
Det er jo en alvorlig situation, vi er i, hvor der er hundredtusinder af mennesker på flugt, hvor der er hundredtusinder af mennesker, der er interesserede i at få en løsning på den her konflikt, og derfor synes jeg ikke, det er rimeligt og morsomt, at regeringen prøver at gøre andre medlemmer af Folketinget til grin, som egentlig prøver på at forholde sig til det forslag, prøver på at stille spørgsmål i forbindelse med det forslag, der er fremsat af regeringen.
Det er trods alt regeringen, der har sat på dagsordenen, at Danmark skal i gang med nogle bombninger.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der har sat det på dagsordenen.
Derfor er det rimeligt, at vi får en seriøs behandling og ikke morsomme bemærkninger
Og så vil jeg sige, at det faktisk er et ganske fornuftigt forslag at sørge for at hjælpe de her flygtninge i nærområdet.
Jeg har svaret på fru Pernille Frahms spørgsmål, om det var noget, Dansk Folkeparti ville være med til.
Og det vil vi gerne.
Vi har flere gange - og vil det fortsat - argumenteret for, at vi skal sende mobile flygtningelandsbyer ned til det område og afhjælpe den flygtningesituation, som er alvorlig, i nærområdet.
Derfor virker det altså noget uheldigt, at udenrigsministeren prøver på at gøre andre medlemmer af Folketinget til grin, når de egentlig bare forholder sig til det, som regeringen har foreslået, og det, andre partier har foreslået.
Så det vil jeg godt have mig frabedt og så sige til udenrigsministeren, at det ikke er en seriøs behandling, det her forslag fra regeringen har fået.
Vi har på mindre end et døgn skullet tage stilling til, om Danmark skal i krig, vel vidende at Folketinget sagtens kunne have ladet være med at gå på efterårsferie i morgen og have taget en debat i morgen og fået de svar, der skulle til.
Per Stig Møller (KF), 1998-10-08:
Ja, jeg må sige, at jeg blev også rystet over, at Dansk Folkeparti tog disse to 2 minutter for meget.
For dér fik man jo afsløret en kynisme, som jeg er fuldstændig enig med hr. Peter Duetoft i er himmelråbende. Ved at sige: Lad os lave en korridor, så de kan komme til Albanien eller Italien, men bare ikke være i Kosova, hjælper man jo præcis serberne til at gennemføre den etniske udrensning, som har været hele deres mål, som stod på i 1930'erne, som stod på i 1950'erne, og som stod på i forrige århundrede, og nu vil Dansk Folkeparti altså hjælpe med til, at den udrensning skal virke.
Det er statsterror, der skal anvendes for at få ryddet Kosova for kosovanere, skrev serberne allerede i 1930'erne, og det er det, Milosovic gennemfører nu.
Og det skal Dansk Folkeparti altså hjælpe med til!
Det synes jeg er topmålet af kynisme og antihuman indstilling.
Det, det drejer sig om, er jo at sørge for, at kosovanerne får et værdigt liv med selvbestemmelse og mulighed for selv at påvirke deres tilværelse ud fra deres kultur.
For kosovanerne har altså været der i 1.000 år, og serberne har prøvet at fortrænge dem.
Det skal det danske Folketing ikke hjælpe serberne med.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-10-08:
Når man hørte efter hr. Bukstis tale, så må man konstatere, at han ikke sagde ret meget om den nye arbejdsmarkedsreform, om trepartsaftalen.
Og det forstår jeg sandelig godt.
Jeg forstår også godt, at han ikke sagde ret meget om de forringelser for de arbejdsløse, der er en konsekvens af den nye reform, for det må være pinligt for en socialdemokrat som hr. Buksti at skulle stå her og forsvare sådanne forringelser.
Det må vel også vække til eftertanke, at der blandt fagbevægelsens menige medlemmer er en stigende modstand imod de forringelser, som regeringen lægger op til, hvor stadig flere forbund nu melder fra.
SiD gjorde det i går, flere forbund har meddelt her i formiddag, at de også overvejer deres støtte til trepartsaftalen.
Det må da vække til eftertanke hos en socialdemokratisk ordfører som hr. Buksti.
Det var ikke noget, der var med i hr. Bukstis tale, men det bliver sagt i hvert fald af socialdemokrater, at der er mange positive ting i den nye arbejdsmarkedsreform, f.eks. at der er bedre tilbud og flere jobmuligheder.
Men hvad nu, hvis den forudsætning ikke holder stik? Hvad nu, hvis den internationale nedgang kommer til at ramme beskæftigelsen i Danmark negativt?
Hvad nu, hvis regeringen ikke kan leve op til forudsætningen om at skabe flere job, flere aktiveringsmuligheder, falder forudsætningen for den socialdemokratiske støtte til reformen så på gulvet?
Det vil jeg godt have et svar på.
Jes Lunde (SF), 1998-10-08:
Jeg kan ikke skjule, at det er med stor bekymring, SF har fulgt regeringens signaler i arbejdsmarkedspolitikken og socialpolitikken her på det seneste.
Hvis det, man lægger den reelle vægt på, er fremrykkede
tilbud
, bedre tilbud, gode jobmuligheder
, uddannelsesmuligheder, så støtter SF det selvfølgelig fuldt ud, men vi er bange for, at der under dagsordenen gemmer sig nogle ret brutale nedskæringer over for de arbejdsløse - specielt når den radikale samarbejdspartner begynder at udtale sig.
Man kan se den radikale arbejdsmarkedsordfører udtale sig i Børsen den 7. oktober, hvor der om den model, som man har fremlagt for at omberegne dagpengene, siges
: »Den endelige model ligger endnu ikke fast, men princippet er ifølge Anders Samuelsen, at dagpengeydelsen hvert år skal falde, fordi den beregnes af et stadigt mindre beløb.« Princippet er altså, at dagpengeydelsen hvert år skal falde.
Det har jeg brug for et meget klart dementi af fra den socialdemokratiske regerings side.
Det er ikke bare noget med, at nu må vi vente og se, til lovforslaget kommer.
Det her er et brutalt angreb på de arbejdsløse, hvis det reelt er regeringens politik, at dagpengene skal falde år for år for år.
Frank Aaen (EL), 1998-10-08:
Jeg skal også holde mig til dagpengereformen og stille to meget enkle spørgsmål.
Punkt 1: Hvordan hjælper det ledige i arbejde at afkorte dagpengeperioden og true ældre ledige med udsmidning af dagpengesystemet?
Punkt 2: Er Socialdemokratiet og regeringen enige med LO-formand Hans Jensens udsagn om, at forudsætningen for aftalen om dagpengereformen fortsat er faldende ledighed?
Kan vi få to klare svar på disse enkle spørgsmål?
Jacob Buksti (S), 1998-10-08:
Jeg synes, det er imponerende, når det er sådan, at man, når man diskuterer arbejdsmarkedsreformen eller den aftale, der er, er i stand til at diskutere den meget konkret på nogle forslag, som slet ikke findes.
Jeg mangler at få at vide
: Hvor er de massive forringelser?
Efter Socialdemokratiets mening er der ikke tale om forringelser.
Der er ikke lagt op til en nedsættelse af dagpengeniveauet; det er også sagt til hr. Jes Lunde.
Det, den radikale ordfører siger på det her område, må stå for den radikale ordførers egen regning.
Statsministeren sagde i sin tale her til Folketinget, at det, det går ud på, er, at det skal ske i kontakt med parterne, at niveauet for dagpengene skal ikke forringes, og at man i øvrigt skal undersøge de fordelingsmæssige effekter.
Hvis det er sådan, at man sætter sig ind i, hvad det går ud på, så vil man også kunne se, at den reaktion, der er kommet fra flere forbund, er kommet på et forkert grundlag, og det, der står i dagbladet Politiken i dag, sågar på lederpladsen, viser, at dagbladet Politiken ikke er i stand til at læse indenad, eller også har de oplysninger, som vi i hvert fald ikke har.
Det, det går ud på, er jo, at det skal ses i sammenhæng med den aktiveringsreform, som ligger, som betyder, at folk på lavere løn faktisk kommer hurtigere op på ydelserne, fordi det kun er det første år, det handler om.
er, at man i den periode kan vælge at få det regnet ud på det bedste af de 2 tidligere år, medens det i aktiveringsperioden er sådan, at det er på maksimale dagpenge.
Derfor er ræsonnementet grundlæggende forkert.
Det skulle så også være et dementi, som jeg håber at hr. Jes Lunde vil tage for pålydende, nemlig et dementi af, at princippet er, at dagpengene skal falde.
Det er ikke princippet.
Princippet er, at dagpengene ikke skal falde.