Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Trafikministerens redegørelse ligger smukt i forlængelse af den decentraliseringsproces på vejområdet, som vi igangsatte ved amternes overtagelse af mange kilometer statsveje for et par år siden. Trafikministeren har ønsket at få en debat om byernes trafik forud for førstebehandlingen af L 156 om ændring af færdselsloven, som er næste punkt på dagsordenen og i det hele taget at få primærkommunernes ansvar for de lokale veje gjort mere tidssvarende, også ved at kombinere trafik, trafiksikkerhed og miljø i bred forstand, og samtidig gøre det mere demokratisk ved at skabe en trafikudvikling mere i overensstemmelse med befolkningens ønsker.
Det forstår jeg godt.
Sådan ønsker vi i Socialdemokratiet at det skal være.
Det er nemlig en udmærket redegørelse, ministeren har lavet.
Der er gode forklaringer på forudsætningerne, der ligger til grund for ændringen af færdselsloven, som vi skal behandle om lidt, og derfor vil jeg også klart understrege, at Socialdemokratiet støtter ministerens initiativer.
Jeg siger det allerede nu, fordi jeg ikke inden for taletiden kan nævne alle de initiativer, der ligger i redegørelsen.
Siden 1988 er der taget mange initiativer for at involvere amter og kommuner i trafiksikkerhedsarbejdet.
Lokalpolitikerne har taget udfordringerne op, mange ting er sat i gang, flere forsøg med at indrette boligområder mere trafiksikkert er afprøvet med succes.
Det er bl.a. også det, der ligger til grund for ændringerne i færdselsloven, bl.a. Gladsaxe-forsøget.
Efterhånden har mange kommuner allerede udarbejdet en trafiksikkerhedsplan, og det er høje mål, man sætter sig, men de er helt på linje med Færdselssikkerhedskommissionens mål.
Da jeg var hjemme til jul, så jeg i den lokale avis, at Ringe Byråd har vedtaget en plan, der har en målsætning om at reducere antallet af ulykker med mindst 40 pct. inden 2011, og for at medinddrage borgerne i kommunen indkaldes også til borgermøder om planens indhold.
Også min egen hjemkommune Årslev har for et par år siden lavet sin egen trafiksikkerhedsplan, og man er nu i gang med at gennemføre planens forslag.
For et par år siden afslørede en undersøgelse, som Vejdirektoratet fortalte om, at forældres førsteprioritering til deres børns skole var en sikker skolevej.
I forlængelse heraf er det jo interessant og vel også tankevækkende, at Ringe Kommune i sin plan fortæller, at forældrenes færdselskultur - eller mangel på samme - er årsag til mange problemer.
Kort og godt kan jeg udlede heraf, at forældrene meget mere skal involveres i deres børns færdselsundervisning, i færdselskampagner over for børn og i sikring af skolevejene.
Der er god samfundsøkonomi i at bruge penge på trafiksikkerhed.
Det giver færre tabte arbejdsdage, sparede sygedagpenge og færre sygehusindlæggelser.
Ringe Kommune regner med at spare 100.000 kr. på hver personskade, der undgås, men også amterne og staten sparer penge ved undgåede trafikuheld.
Her bliver det jo spændende at se, hvorledes Odense-forsøget, som nu lige er sat i gang med påsætning af partikelfiltre på 120 lastbiler og busser, vil påvirke byens miljø, vil nedsætte partikelforureningen, som jo af nogle eksperter angives at være årsag til 600-800 dødsfald i danske byer om året.
Meget er gjort for at gøre forholdene bedre for cyklisterne.
Alligevel er det ikke lykkedes at nedsætte antallet af dræbte cyklister i trafikken, i hvert fald ikke i forhold til den målsætning, som man har i Færdselssikkerhedskommissionen, selv om jeg har mærket mig, at der fra 1998 har været en betydelig nedsættelse af uheldstallene for cyklister.
Forhåbentlig kan initiativer fra cykelbyen Odense være med til at lære os, hvordan vi kan få nedbragt antallet af cyklister, der er involverede i trafikulykker: bedre afmærkning af cyklerne og en bedre standard af cykellygter kan være et af midlerne.
Også uanset at Europa-Kommissionen har følt det formålstjenligt at interessere sig for cykellygternes lysstyrke, tror jeg, det vil være væsentligt at få det med ind.
Jeg ved, Færdselsstyrelsen har været interesseret i det, og jeg håber, man vil forny sin ansøgning herom, således at vi kan få standardiseret og forbedret disse cykellygter.
Ældre fodgængere er der også et særligt behov for at være opmærksom på.
Busstoppesteder tæt ved gågader kunne være en af mulighederne, således at man får lettere adgang til dem, men også det, der er nævnt i redegørelsen om indretning af fodgængerovergange, kunne være en god idé - i det hele taget bedre sammenhæng i den kollektive trafik, så der kommer færre biler i bymidten.
Det er væsentligt, også for at sikre de bløde trafikanter
Og det er jo også det, det handler om, nemlig at gøre livet lettere for de bløde trafikanter. For snart 10 år siden foreslog og gennemførte en konservativ justitsminister forsøg med automatisk hastighedskontrol i byområder.
Foreløbige tal peger på en positiv effekt, som vil kunne tale for en videreførelse efter forsøgets udløb pr. 31. marts i år.
Således skriver ministeren.
Men hvad sker der efter den 31. marts 2000?
I Socialdemokratiet synes vi, at da der har kunnet aflæses faldende gennemsnitshastigheder i bytrafikken efter forsøgets igangsætning, må man fortsætte med hastighedskontrollen, som også er med til at gøre byernes trafik mere sikker.
Med den store opmærksomhed, som forsøget med automatisk hastighedskontrol har tiltrukket sig, mener jeg at der er behov for en snarlig politisk afklaring af, hvorledes vi kommer videre.
Placering af børneinstitutioner skal være væk fra gennemfartsvejene, og man må også i planlægningen have med, at gennemfartsvejene ikke løber gennem boligområderne.
I den forbindelse er det jo interessant at se på, hvordan man kan placere arbejdspladser nærmere boligområder, altså i lokalplanlægningen, hvilket jeg ved man har arbejdet på i Albertslund Kommune, og i det hele taget opprioritere den kollektive trafik og ikke hæmme den ved uhensigtsmæssige afspærringer og uheldig opbygning af vejbump.
Det er en svær balancegang i dag på den ene side at imødekomme stadig flere bilers behov for at komme frem i trafikken og på den anden side at imødekomme de andre trafikanters behov for og krav om at komme sikkert frem.
Jeg håber, at alle kommuner vil tage godt bestik af indholdet i den her redegørelse og benytte sig af den udvidelse af deres kompetence, som trafikministeren giver dem gennem ændringerne i færdselsloven.
Jeg synes, der er et højt fagligt niveau i indholdet i redegørelsen.