runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-16:
Jeg synes, det er dejligt, at hr. Dyrlund understreger, at Socialdemokratiet vil overholde et af de løfter, de har givet i valgkampen, med streg under ét.
Det synes jeg da er en befriende ærlig melding fra Socialdemokratiet.
Men i al sin enkelthed handler det jo om, at det, Dansk Folkeparti foreslår her ved andenbehandlingen, er, at det, som socialdemokrater uden for det her hus, har forstået - nemlig at man bør udskyde ikrafttrædelsen - er det, som socialdemokrater herinde også bør forstå. Det er jo det, det handler om.
Så er det med hensyn til garantibeviset fuldstændig rigtigt, at det var noget, man sagde.
Man kunne jo også herinde vedtage, at solen står op i morgen.
Man kan jo godt komme med sådan nogle forslag, som kun giver noget bureaukrati og administration, men som i den virkelige verden, når jurister kigger på tingene, ikke har nogen som helst betydning, og så gøre det til et stort nummer.
Hvis det er sådan nogle løfter, man synes er vigtige at overholde, mens det er fuldstændig ligegyldigt med de løfter, som virkelig batter noget og har noget indhold, så synes jeg efterhånden, at det er noget fattigt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-16:
Nu er det jo rart, at Dansk Folkeparti hører efter i timen, og jeg synes da også, det er rart, at man lægger mærke til, at der rent faktisk er opnået en del resultater.
Det kan jeg forstå at hr. Thulesen Dahl er enig i.
Der bliver i Dansk Folkepartis ordførertale her talt om løfter, lempelser, fleksibilitet osv., og det er hr. Thulesen Dahl også inde på.
Nu er det sådan, at jeg har en fornemmelse af, at Dansk Folkeparti ikke kommer i den situation, at de skal leve op til nogen som helst af de løfter, der er givet til Folketinget - det er så en anden snak - og det tror jeg befolkningen skal være glad for.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-16:
Det håber jeg også man har gjort ude omkring i befolkningen.
Men hvad er den reelle vurdering fra Dansk Folkeparti omkring garantibeviset?
Ja, sandheden er jo, at Dansk Folkeparti hellere i dag end i morgen så efterlønsordningen afskaffet.
Det ved vi jo godt.
Man siger det bare ikke.
Nu går man ud og sætter spørgsmålstegn ved det, vi andre laver: at vi vil sikre efterlønnen ud i fremtiden.
Det forstår jeg godt gør ondt på Dansk Folkeparti.
Men kendsgerningen er jo, at netop det parti i masser af tilfælde har talt om, at efterlønsordningen skal afskaffes.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-16:
Nu bør det altså være begrænset, hvor langt selv socialdemokrater kan gå i sandhedsflugt.
Aldrig nogensinde.
Det kan godt være, at der er nogle andre partier, der har gjort det, men Dansk Folkeparti har ikke.
Når vi noterer os, at garantibeviset ikke er en dyt værd, så handler det om, at et af de forligspartier, som man baserer sin brede tilslutning på, dagen efter indgåelsen af finanslovforliget klart undsagde, at det var en langsigtet aftale, men tværtimod sagde, at det var en aftale, der kun gjaldt for 1999, og så kunne aftalen i øvrigt laves om.
Dermed er der jo ikke tale om, at man giver nogen som helst garanti.
Garantibeviset er alene af værdi, hvis befolkningen har tillid til, at politikerne overholder de løfter, der er givet.
Og det, som socialdemokraterne har været bannerførere for det seneste år, er, at befolkningen under ingen omstændigheder skal have tillid til politikere.
Og vi begræder selvfølgelig i Dansk Folkeparti, at socialdemokraterne har sat politikerstanden i den situation.
Men det er jo en kendsgerning.
Så skal jeg bare sige til hr. Kramer Mikkelsen, at vi i Dansk Folkeparti meget gerne går ind og lever op til vores løfter, og vi håber, at vi får ekstra mulighed for det
fremover.
Vi tror faktisk på det, og vi vil kæmpe for det.
Man kunne også se under finanslovforhandlingerne, at det ikke var viljen fra Dansk Folkepartis side til at hjælpe Socialdemokratiet igennem med løftet om efterlønnen, det skortede på.
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-16:
Hr. Kristian Thulesen Dahl har lige gjort opmærksom på, at vi aldrig nogensinde har sagt, at efterlønnen skal afskaffes.
Det har ikke været vores holdning, og derfor har vi heller ikke givet udtryk for den.
Det, vi har givet udtryk for, er en efterlønsordning, der er fleksibel på en måde, så også økonomien er fornuftig i den, men uden at man samtidig rørte ved kapitalpensionerne, og uden at man rørte ved pensionsalderen.
Det var en måde at gøre det på, og derfor skal jeg fastholde og opfordre til, at forligspartierne og regeringen genoptager forhandlingerne om dette her, så vi kan få en efterlønslovgivning, der er tidssvarende og kan holde, så den ikke kommer til at genere folkepensionisterne og ikke kommer til at genere kapitalpensionerne.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-16:
Det er jo egentlig lidt pudsigt at høre hr. Mogens Andreasen.
Økonomien skal være fornuftig.
Kontingentet må ikke sættes op.
Under førstebehandlingen forsøgte vi at afkræve
Det var svaret under førstebehandlingen.
Så vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl på baggrund af hr. Thulesen Dahls interesse for efterlønsordningen, om det er sådan, at Dansk Folkeparti går ind for statsligt forankrede a-kasser, eller er den skjulte dagsorden i det her, at man faktisk gerne så, at det her skulle være private forsikringsordninger?
Går Dansk Folkeparti ind for en statsligt forankret a-kasse?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-16:
Jeg har beskæftiget mig med Dansk Folkeparti for netop at finde ud af, hvad det egentlig var, man gerne ville.
Det har vi jo spændt ventet på også at kunne høre i udvalget, og det har vi ikke fået at vide på noget tidspunkt.
Jeg synes også, at hr. Mogens Andreasen i anden runde igen stiller sig op og fortæller om nogle ting, som kunne lempe det her. Problemet er bare, at der ikke er nogen finansiering i det, som hr. Mogens Andreasen siger.
Det er løfter, som i virkeligheden er totalt ufinansieret.
Og det er i virkeligheden det, Dansk Folkeparti bygger sin politik på.
Man strør om sig med løfter til folk, som man så ikke vil finansiere.
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-16:
Til hr. Kramer Mikkelsen: Det, jeg sagde i min indledning, var, at vi skulle have det til at fungere fornuftigt og afbalanceret økonomisk.
Jeg har ikke sagt noget om, at der ikke skulle være nogle bidrag.
De er der i forvejen.
Vi betaler til a-kasserne.
Men det, der skal have vægt i det her, er jo simpelt hen, at man bliver nødt til at se på, hvilke elementer man har puttet ind i den her efterlønsordning, som man kunne have gjort på en anden måde.
Og dér er det, som jeg sagde indledningsvis, at vi faktisk godt kunne have brugt nogle af de gamle elementer.
Vi har jo set, at det nu er sådan, at de ledige kan gå over og få 91 pct.
Her synes vi, at de penge kunne have været brugt på en anden måde, og derfor synes vi, at dette her lovforslag skulle genforhandles med partierne i Folketinget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-16:
Ja, vi favoriserer folk, der kan arbejde længere.
Vi laver jo bl.a. en lempelse, som gør, at hvis man kommer fra ledighed, så går man altså fra 117.000 kr. til 130.000 kr., når man går på efterløn.
Det har jeg svært ved at se er at favorisere folk, der kan arbejde længe.
Jeg kan forstå, at SF i denne sammenhæng er enig med Dansk Folkeparti i, at det i virkeligheden er et problem, at man stiger i ydelse, og at man skulle have gjort, som Dansk Folkeparti sagde, nemlig fastholdt ydelsen på 82 pct., i stedet for, som forligspartierne har gjort, at hæve satsen fra 82 pct. til 91 pct.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-16:
Jeg har ikke hr. Lars Kramer Mikkelsen mistænkt for ikke at kunne forstå tingene, og derfor regner jeg med, at det er, fordi hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke vil forstå tingene.
Det synes vi er fint nok, vi har aldrig sagt andet.
Men så bør hr. Lars Kramer Mikkelsen også fortælle, at den person, der arbejder, indtil han er 60 år, taber.
Fortæl det dog og fortæl dog, hvad det koster i kroner og øre.
I stedet for at det kun er mig, der siger, at I laver nogle forbedringer for nogle få stykker.
Hvorfor fortæller I ikke om de dårlige sider, som der selvfølgelig er langt flere af?
Det ved I jo også selv.
Jeg tror, at I ville komme meget længere ved ikke kun som statsministeren at sige undskyld, men fortælle, at I har lavet det ringere for ganske mange mennesker, fordi I mente, at det var den rigtige ordning.
Vi synes, det er en rigtig ringe ordning.
Men I skal da ikke fortie sandheden, lige så vel som jeg aldrig ville fortie, når I laver noget, som er en lille bitte forbedring. Og det er det for den langtidsledige.
Det vil vi aldrig tage fra jer og heller ikke fra den langtidsledige.
Men I skal også fortælle om alle de forringelser, som I laver for alle de andre.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-16:
Som tidligere sagt handler dette lovforslag jo hverken om efterløn eller pension.
Det handler kun om kontingentindbetaling og så om garantibeviset.
Det lykkedes mig under førstebehandlingen at fremtvinge en slags forklaring på den her bizarre måde at lave lov på.
Det var den gevinst på ½ mia. kr., som forslaget ville indbringe.
Det var den, det drejede sig om.
Det var derfor, forslaget skulle jages igennem på den her måde.
Men den sætter regeringen jo altså faktisk til med sit eget ændringsforslag.
Ganske vist henter man det så ekstra hjem næste år, men det rører jo ikke ved det forhold, at det fratager enhver begrundelse for, at det her lovforslag skal stemmes igennem, før man kender den anden halvdel.
Det var det eneste argument, der var for at jage det igennem på den her måde, og det er bortfaldet.
Derfor er der grund til at argumentere for, at man venter med at få det her forslag vedtaget, til man kender resten af det.
Selve forslaget rummer jo det hovedproblem, at man erstatter en social og solidarisk ordning med noget individualiseret, hvor konsekvenserne er, at de rige vil vælge ordningen fra, fordi de har anden forsørgelse og derfor ikke får noget ud af efterlønsordningen, og de fattige vil vælge den fra, fordi de har svært ved at få råd til kontingentet.
Man hævder, at formålet med det her var at sikre, at folk blev længere på arbejde.
Jamen man glemmer helt at fortælle, at det incitament lå rent faktisk også i den gamle ordning.
Hvis man ventede med at gå på efterløn, til man var 62½ år, ja, så havde man den fulde ydelse på 100 pct. indtil folkepensionsåret, når man blev 67.
Der var et incitament til at vente med at gå på efterløn, til man var 62½ år.
Når folk rent faktisk ikke ventede var det, fordi arbejdsmarkedet har en nedslidende karakter i dag, der gør, at folk føler sig tvunget til at gå på efterløn før.
Dér skulle man sætte ind.
Man skulle sætte ind der, hvor arbejdsmarkedet slider folk op og smider dem ud af arbejdsmarkedet, i stedet for at gå ind på den her måde med at individualisere efterlønnen.
Man løser heller ikke de problemer med den manglende fleksibilitet, der mange gange har været på dagsordenen omkring efterlønnen: klarere muligheder for at gå ind og ud af ordningen; klarere muligheder for at arbejde ved siden af.
Tværtimod, den mulighed, der var for at arbejde ved siden af, gør man nu til en vældig gevinst for de vellønnede, men til en ingenting for de mindre vellønnede.
Resultatet er en hundrede procents beskatning af en arbejdsindsats, som hævdes at være det, man arbejder for at få folk til.
Hvis man skulle gøre noget, skulle man selvfølgelig have nogle muligheder for at arbejde ved siden af og med en modregning efter et eller andet antal timer.
Men summa summarum løser det her forslag ikke et af de problemer, som regeringen siger, at det løser.
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Dyrlund, at der selvfølgelig ikke er noget kriminelt i at lave en lov på denne her måde.
Det har jeg heller ikke sagt.
Vi har sagt, at det grundlag, denne her lov er udarbejdet på, er for dårligt.
Og det har socialdemokraterne ude i landet opdaget at den skulle have været.
Socialdemokraterne her i Folketinget har altså endnu ikke opdaget, at den burde have været ude til debat.
Statsministeren har dog indrømmet, at det var en fejl, at han har lovet noget.
Denne her lov ønsker man at gennemføre, uanset hvad befolkningen siger.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Kramer Mikkelsen, at jeg forstår godt, at regeringen i tolvte time kom med et ikrafttrædelsesændringsforslag.
Det må være overlevelsesinstinktet, der slog igennem her. Problemet er jo, at selve det at udskyde ikrafttrædelsen løser nogle tekniske problemer, men det løser ikke det fundamentale problem, at man altså ønsker at vedtage en lov, som kun udgør halvdelen af en lov, og man kender ikke resten, før man vedtager den første halvdel.
Selv om man udskyder ikrafttrædelsesdatoen, så agter man jo at stemme forslaget igennem nu her om få minutter ved anden behandling og i overmorgen ved tredje behandling.
Det er stadig væk uforsvarligt, at man vil vedtage kontingentet uden at vedtage, hvad der kommer ud af kontingentet i den anden ende. Jeg har den bestemte formodning om, at der faktisk i øjeblikket foregår diskussioner om, hvordan efterlønsordningen skal udformes.
For det er da klart, at man ikke kan sidde overhørig, at det ude i befolkningen er noget, der diskuteres meget heftigt.
Det kan ikke blive værre, end det er, men der kan komme forbedringer ind i elvte time, og det håber
jeg da meget at man er åben over for.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-16:
Jeg er på en måde lidt forundret.
For jeg vil da på Socialdemokratiets vegne sige, at vi selvfølgelig har lyttet til noget af den kritik, der har været vedrørende de administrative problemer, der kan være i denne sammenhæng.
Og i den forbindelse bliver der nu fremsat et ændringsforslag, som først og fremmest går ud på at fortælle, at vi har lyttet til den kritik, der har været af de tekniske dele af denne lov med hensyn til dens implementering.
Og jeg kunne jo fristes til at spørge bl.a. fru Jette Gottlieb, om det nu er et problem, at vi her har lyttet til noget af den kritik, der har været af teknikken.
For vi mener, at vi i virkeligheden skubber det her efterlønsbevis godt i gang ved at give mulighed for, at det her forslag nu kan blive godt og grundigt indarbejdet, så den uro, der har været omkring teknikken i det, kan lægge sig, og derfor er vi lidt overraskede over kritikken på det felt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-12-16:
Man ville kunne få mulighed for at diskutere også de elementer, der ligger i det, som vi i dag behandler.
Man ville få mulighed for at behandle det i sammenhæng med den anden del af efterlønsreformen, som vi først bliver præsenteret for i det nye år.
Og hvis man skal tale om lovkvalitet og saglighed i lovgivningsprocessen også i henhold til den lovkvalitetskonference i Helsingør tidligere på året, hvor en stor del af Folketingets medlemmer jo var til stede, så drejer det sig selvfølgelig om, at man bliver nødt til at støtte det ændringsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet, om at ikrafttrædelsen sker samtidig med efterlønsreformen.
Alt andet er altså ikke sagligt.
Det er rigtigt, at folketingsmedlemmerne ikke har for vane sådan at skifte knap i sidste øjeblik, men der kunne jo brede sig så stor forvirring, at vi kunne være så heldige, at man alligevel gjorde det.
Sagen er, at det sagligt er rigtigt at udskyde ikrafttrædelsen til den 1. juli, og det må Socialdemokratiet herinde altså også indse.
Ole Donner (DF), 1998-12-16:
Som det fremgår af betænkningsbidraget, vil Dansk Folkeparti ved andenbehandlingen redegøre for sin indstilling til lovforslaget her fra talerstolen.
Og mindretallet ønsker
forinden oplyst, hvor mange procent af aktierne i Combus a/s der på nuværende tidspunkt allerede er solgt.
Og grunden til, at jeg stillede spørgsmålet, er jo, at en del af det lovforslag, vi behandler i dag, ændrer Trafikministerens beføjelse til nu at sælge 100 pct. af aktierne i stedet for kun 25 pct. af aktierne.
Men 25 pct. af nul er jo nogenlunde det samme som 100 pct. af nul
Jeg synes, Trafikministeriet i denne sag har behandlet Folketinget helt uacceptabelt, eller rettere sagt: også i denne sag har behandlet Folketinget helt uacceptabelt.
Og det er en slendrian, som man ikke burde tillade her i Folketinget, og det, som det drejer sig om, er et simpelt spørgsmål: Hvor mange aktier er der solgt i det pågældende aktieselskab?
Da loven siger, at der skal være en aktiebog, er det altså bare at gå hen og slå op og se efter, hvem der ejer aktierne i det pågældende selskab.
Men har man gjort det, har man gidet gøre det?
Næ, jeg har ringet til Trafikministeriet siden klokken 8 i morges, men først nu er svaret kommet, og ministeren svarer: »Jeg kan oplyse, at der ikke er solgt aktier i Combus a/s.«
Jeg synes simpelt hen, det er uacceptabelt, og jeg vil gerne spørge ministeren: Hvorfor er der ikke solgt aktier?
Og jeg vil gerne have at vide, hvilke bestræbelser der har været gjort for at sælge de 25 pct., som ministeren, så vidt jeg forstår, i et forlig med de borgerlige har sagt at man ville sælge.
Og så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren ikke finder, at det er rimeligt at beklage den slendrian, der fortsat foregår ovre i Trafikministeriet.
Margrete Auken (SF), 1998-12-16:
Det er ikke sikkert, at ordet slendrian er det rigtige ord; man kunne måske snarere sige jask, for det er jo et af de eksempler, vi har på, at når det kommer frem til finanslovsafstemningen, er alle de smukke ord om lovkvalitet, og forbedringer og konferencer og fru Birthe Rønn Hornbech i spidsen for kampen mod lovsjusk osv., fuldstændig væk. Så har vi glemt det alt sammen, og så baldrer vi bare lovene igennem med en fart, så man sidder forvirret og ser på hinanden og siger: Hvad var nu det, og hvad var nu det, og hvad var nu det?
Så jeg kan i og for sig godt forstå hr. Ole Donners forundring over, hvordan det ligger.
I SF har vi besluttet, at vi vil undlade at stemme til det her lovforslag.
Det kan godt være, at det er et fornuftigt forslag, men vi er ikke helt sikre på det, for vi har overhovedet ikke haft tid til at få gennemgået det for at se, om det er fornuftigt.
Men da vi har opgivet at appellere til forligspartierne om at give sig god tid til at gå de lovforslag igennem, som vi skal vedtage i Folketinget, og accepterer, at det formidable lovsjusk er, som det plejer, helt over den gamle læst, vil vi så bare nøjes med at erklære, at vi undlader at stemme.
Men jeg synes, det er heroisk af hr. Ole Donner, at han prøver, om han kan nå at få noget at vide, inden loven bliver vedtaget.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-12-16:
Jeg vil gerne afvise, at der skulle være slendrian i Trafikministeriet.
I hvert fald er der det slet ikke i denne sag.
Der står klart og tydeligt i lovforslagets bemærkninger, at der ikke er solgt aktier i Combus, og det er også begrundet, hvorfor der på nuværende tidspunkt ikke er solgt aktier i Combus, til trods for at vi havde en aftale og en bemyndigelse til ministeren om, at jeg kunne sælge op til 25 pct.
Det hænger sammen med, at vi har fået Combus vurderet af uafhængige eksperter, og de har klart frarådet regeringen at sælge op til 25 pct. af aktierne og har i stedet rådet regeringen til, hvis den vil sælge Combus, så at gøre det ved at sælge hele selskabet.
Og det har vi selvfølgelig søgt forståelse for hos aftalepartierne bag den oprindelige aftale
om salget af de 25 pct., og jeg tror faktisk, skatteborgerne er meget tilfredse med, at vi ikke klatter arvesølvet bort.
Ole Donner (DF), 1998-12-16:
Jeg havde nu heller ikke regnet med, at trafikministeren ville beklage noget som helst.
Ministeren synes, det er i orden, at man er 6 dage om at kigge i en aktiebog for at se, om der er solgt nogen aktier, og ministeren vidste åbenbart, at der ikke var solgt nogen aktier, men har alligevel ikke følt sig forpligtet til at oplyse om det, bare fordi et folketingsmedlem, som er repræsentant for Trafikudvalget, spørger om det.
Det er man da fuldstændig ligeglad med.
Det er altså trafikministerens holdning, og det er det, jeg mener er slendrian.
Og ministeren skulle tage og gå hjem og slå op i ordbogen og se, hvad ordet minister betyder, og så passe sit arbejde på den måde.
Jeg synes, det er helt uacceptabelt, at man ikke svarer på sådan noget, og jeg vil gerne bede om at få sagen tilbage til udvalget, og så vil jeg selvfølgelig overveje, om vi skal tage et samråd med ministeren.
Mogens Andreasen (DF), 1998-12-16:
Vi synes, den lov om efterlønnen, som der er lagt op til i det forlig, man har lavet om finansloven, er noget sjusk og noget jask.
Den blev til under hemmelige møder midt om natten
mellem Venstres formand og finansministeren, og den folkelige debat om så vigtige emner som nedsættelse af pensionsalderen og forringelser af efterlønnen har det helt manglet på.
Det er et klart brud på almindelige demokratiske spilleregler, og det har statsministeren også måttet konstatere i reaktionen fra sine egne partimedlemmer, som kalder ham utroværdig. Dansk Folkeparti har fuld forståelse for disse reaktioner, for statsministeren har optrådt utroværdigt, og det undskylder han nu over for befolkningen, men det stiller ham dog ikke i noget bedre lys.
Dansk Folkeparti opfordrer regeringen til at trække hele lovkomplekset omkring efterlønnen tilbage og genforhandle det med Folketingets partier.
At man fra regeringens side har splittet behandlingen af loven op i flere faser, ændrer ikke på det faktum, at det er noget makværk, der er lavet.
Man bør holde fingrene fra en pensionsmodregning i efterlønnen, fra en nedsættelse af pensionsalderen og fra en bidragsydelse til dækning af efterlønnen.
Det, der må være målet, er en lov, der kan bære økonomisk, men som samtidig indeholder en bonusordning, som medvirker til, at flere ældre bliver på arbejdsmarkedet.
Vi ser spændt hen til, om regeringen træffer en beslutning om, at denne lov kan genforhandles med partierne i Folketinget, men vi har ikke den store tiltro til, at det sker; vi er ret skeptiske over for regeringens formåen i denne sag.
At regeringen har stillet forslag om udskydelse af bidraget i den dellov, vi andenbehandler i dag, kan ikke formilde Dansk Folkeparti.
Vi stemmer imod L 125, og vi vil se på, hvordan fremtiden viser sig med hensyn til efterlønsordningen, når den endeligt og afgørende skal behandles her i Folketinget.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-16:
Nu havde jeg egentlig den opfattelse, at det var forhandlingerne om ændringsforslagene, det her handlede om, men det skal da ikke afholde mig fra i hvert fald at konstatere, at nu har vi jo lyttet til Dansk Folkeparti og hørt om dets syn på denne sag.
Men det, der kan undre mig, er jo så, at Dansk Folkeparti ikke har benyttet sig af muligheden for at stille ændringsforslag under udvalgsarbejdet.
Det har man gjort på et enkelt område, nemlig om ikrafttrædelsestidspunktet, men ellers har man jo ikke benyttet sig af lejligheden til det.
For det lød næsten sådan.
Og det er også det, der er tilfældet i denne sag her, og det er ikke et spørgsmål om brud på de demokratiske spilleregler.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-16:
Jeg skal naturligvis henholde mig til det, som formanden siger: at vi alene skal forholde os til ændringsforslagene.
Så jeg vil sige, at vi hverken vil stemme for eller imod ændringsforslagene, og det gælder også det ændringsforslag, som udskyder ikrafttrædelsestidspunktet, og det gør vi altså, fordi vi mener, at hele lovens konstruktion er forkert.
Derfor afholder vi os under alle omstændigheder fra at forholde os principielt til den.
Det, at noget af den kommer denne gang og noget af den kommer senere, er forkert, og den opblødning, der sker ved, at den enten udskydes i 3 måneder eller i 6 måneder, afbøder så lidt, at vi afholder os fra at stemme til ændringsforslagene.