runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
»Finder statsministeren det acceptabelt, at forsvarsministeren har ændret forklaring flere gange i sagen
om brud på tavshedspligten, herunder at den seneste forklaring er i direkte modstrid med kendsgerningerne?« Skriftlig begrundelse Der kan henvises til Politiken den 22. april 2004, 1. sektion, s. 2, hvor forsvarsministerens skiftende forklaringer fra hhv. den 14., 15., 16. og 21. april er citeret.
Der henvises ligeledes til Berlingske Tidende den 16. april 2004, hvor forsvarsministeren citeres for følgende om et møde i Kontroludvalget: »Og det er da rigtigt, at der blev stillet et par opklarende spørgsmål på det pågældende møde, men det var kun opklarende spørgsmål«.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-28:
Fra Fødevareministeriets side er der faktisk over de sidste par år gjort en ihærdig indsats for at sikre, at private får mulighed for at indføre fødevarer fra Færøerne og Grønland, og det samarbejde er sket i et tæt samarbejde mellem de færøske og de grønlandske foreninger og organisationer.
Nu skal vi jo huske, at situationen er den, at Færøerne og Grønland ikke er medlem af EU og derfor i den sammenhæng, altså sammenhængen med handel med fødevarer, bliver betragtet som tredjelande.
Men fordi Grønland og Færøerne også er en del af rigsfællesskabet, og at landene i øvrigt har en høj zoosanitær status, er det lykkedes for Fødevareministeriet at bevare en særstatus for landene i forbindelse med muligheden for privat indførsel.
Fødevareministeriet har bl.a. taget initiativ til, at der er blevet nedsat en arbejdsgruppe med deltagere fra det færøske og det grønlandske landsstyres administrationer.
Arbejdsgruppen har vurderet, hvordan vi gav nogle gode muligheder for, at herboende færinger og grønlændere kunne få deres nationale fødevarer ind i landet.
Arbejdsgruppen har færdiggjort den rapport, der hedder »Proviantrapporten«, og en del af de anbefalinger, som den rapport mundede ud i, er nu indarbejdet i den nye bekendtgørelse, som træder i kraft
her den 1. maj i år.
Vi har også i slutningen af marts, den 31. marts, afholdt et stort informationsmøde for at orientere om reglerne.
På det møde deltog repræsentanter både fra det færøske og det grønlandske landsstyre.
Der var også repræsentanter for foreninger, for forskellige huse og patienthjem.
Og det er ministeriets opfattelse, at der er en generel tilfredshed med de regler, som man er nået frem til.
Det skyldes ikke mindst, at reglerne faktisk bliver forbedret her fra den 1. maj og ikke forringet, som hr. Hoydal mener.
F.eks. bliver det her fra den 1. maj muligt at modtage 5 kg lammekød.
I dag er det ifølge reglerne faktisk kun muligt at modtage 1 kg. Og noget, der måske er meget vigtigt, synes jeg i hvert fald, er, at de grønlandske og færøske foreninger nu får mulighed for at fungere som mellemled i forbindelse med den private indførsel til herboende færinger og grønlændere.
Hans Andersen (V), 2004-04-28:
Formålet med dette lovforslag er at bringe tonnageskatteloven i bedre overensstemmelse med de intentioner, der ligger bag den.
Det foreslås således at udvide listen over de former for virksomhed, der kan beskattes under tonnageskatteordningen i tilknytning til levering af transportydelser.
Konkret ønskes loven udvidet til også at omfatte en beregnet markedsleje ved et rederis egen anvendelse af lokaler om bord og lejeindtægt ved tredjemands leje af lokaler.
I Venstre er vi glade for tonnageskatteloven, der er med til at sikre, at dansk konkurrenceevne på dette vigtige område fastholdes, og at arbejdspladser bevares i landet.
Da det således har vist sig, at loven er åben for fortolkninger, og at dette i modstrid med intentionerne kan indebære højere beskatning end efter skattelovgivningens almindelige regler, kan vi i Venstre se fornuften i at lave
denne lovjustering, og på denne baggrund kan Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Jacob Buksti (S), 2004-04-28:
Socialdemokratiet gav under behandling af tonnageskatteloven i foråret 2002 udtryk for, at vi mener, det er vigtigt, at der gøres en særlig indsats også på det skattemæssige område for at fastholde dansk skibsfart som et væsentligt aktiv for det danske samfund.
Derfor arbejdede vi også selv i regeringen med forslag
til en særlig tonnageskat
, og derfor signalerede vi også stor forhandslingsvilje i forbindelse med behandling af regeringens forslag herom.
Men der var ingen imødekommenhed.
Tilbage stod derfor et forslag, der gav mulighed for omgåelsesmuligheder og manglende beskatning af udskudte skatter, og vi måtte derfor stemme imod.
Nærværende forslag siges at have til formål at sikre, at den gennemførte tonnageskattelov kan virke efter sit formål, det formål, som man angav var tilsigtet i forbindelse med lovens vedtagelse.
Såfremt det under udvalgsarbejdet kan klarlægges, at det faktisk er tilfældet, vil Socialdemokratiet ikke modsætte sig vedtagelsen heraf.
Men vi vil i udvalget bore meget i det for at få sikkerhed for, at der ikke hermed åbnes mulighed for konkurrenceforvridninger.
Så skal jeg, da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede under behandlingen af det her forslag, efter aftale meddele, at heller ikke Det Radikale Venstre vil modsætte sig forslaget, og at man også her vil søge forslagets konsekvenser klarlagt under udvalgsarbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
»Kan statsministeren bekræfte, at med forsvarsministerens offentlige påstande om indholdet af lukkede møder i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne angående Irakkrigen er den sædvanlige hemmelighed om udvalgets arbejde ophævet?«
Hans Andersen (V), 2004-04-28:
Formålet med dette lovforslag er at bringe tonnageskatteloven i bedre overensstemmelse med de intentioner, der ligger bag den.
Det foreslås således at udvide listen over de former for virksomhed, der kan beskattes under tonnageskatteordningen i tilknytning til levering af transportydelser.
Konkret ønskes loven udvidet til også at omfatte en beregnet markedsleje ved et rederis egen anvendelse af lokaler om bord og lejeindtægt ved tredjemands leje af lokaler.
I Venstre er vi glade for tonnageskatteloven, der er med til at sikre, at dansk konkurrenceevne på dette vigtige område fastholdes, og at arbejdspladser bevares i landet.
denne lovjustering, og på denne baggrund kan Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-28:
»Hvordan vil ministeren begrunde, at der er en sammenhæng mellem svaret i Folketingssalen den 21. april om at »Mine udtalelser den 14. april i år tog alene sigte på det forhold, at der mig bekendt ikke var medlemmer af udvalget, som under den senere tids offentlige debat havde rejst konkrete kritikpunkter mod regeringen for dens anvendelse af informationer fra efterretningstjenesten vedrørende spørgsmålet om Iraks rådighed over masseødelæggelsesvåben«, og ministerens tidligere ytringer?« Skriftlig begrundelse
Spørgeren undrer sig over diskrepansen mellem forsvarsministerens mange ytringer:
Citat 1:... det var i september 2003 og senest den 15. marts i år, at udvalget vedrørende efterretningstjenesten fik lejlighed til en briefing af chefen for FE og jeg selv.
Man fik oven i købet lejlighed til selv at gennemlæse de rapporter regeringen herunder statsministeren, har fået.
Det var bestemt ikke hensigten, ligesom det ikke var meningen at tage udvalgets medlemmer til indtægt for deres holdninger til spørgsmålet om en eventuel undersøgelse af grundlaget for den danske deltagelse i den militære aktion mod Irak.«
»Og hvis nogen føler, at de er blevet taget til indtægt for regeringens holdning, så er det heller ikke været hensigten. Og det er da rigtigt, at der blev stillet et par opklarende spørgsmål på det pågældende møde, men det var kun opklarende spørgsmål.«
Man kan spørge, om tavshedspligten gælder alle.
Hvis man læser loven, står der fem medlemmer og udvalgets sekretær.
Så kan man diskutere, om det gælder den minister, der sidder på området.
Det kan man overveje juridisk, og det er jeg ikke færdig med.«
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-28:
»Kan ministeren bekræfte, at irakiske statsborgere, der har fået afvist deres asylansøgning, sættes på »madkasseordning« i asylcentrene, på trods af at de ikke kan hjemsendes, fordi Danmark ikke har indgået en aftale med den amerikanske administration i Irak om hjemsendelse?«
Frank Jensen (S), 2004-04-28:
»Finder statsministeren det acceptabelt, at forsvarsministeren i forhold til sit virke i Kontroludvalget for efterretningstjenesterne over for Folketinget betjener sig af skiftende forklaringer vedrørende mistanken om brud på tavshedspligten med henblik på unddrage sig strafansvar efter straffelovens § 152?
Arne Toft (S), 2004-04-28:
Jeg havde egentlig regnet med, at sagen om Løgstørbanen skulle have været afsluttet, og der skulle have været fremsat lovforslag om nedlæggelse af banen.
Det er så ikke sket, derfor mit spørgsmål.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-28:
I min første besvarelse redegjorde jeg, synes jeg selv, på ganske glimrende vis for, hvordan reglerne rent faktisk fungerer.
Konklusionen - min konklusion - er, at det, som fru Louise Frevert efterlyser, ikke er nødvendigt, da den måde, reglerne er skruet sammen på, fungerer udmærket.
Det har betydet, at vi inden for en relativt kort periode har lukket tre arabiske friskoler, fordi de ikke levede op til reglerne i henhold til lov om frie grundskoler, og nu har vi så bedt om, at den skole, som fru Louise Frevert henviser til, er blevet sat under et skærpet tilsyn.
Derfor mener jeg i og for sig, at der ikke er noget belæg for at forlange det, som fru Louise Frevert forlanger her og også har forlangt i andre sammenhænge.
Søren Gade (V), 2004-04-28:
Med hensyn til professor Bent Jensens rapporter har jeg ikke haft lejlighed til at læse det hele, men jeg har læst forskellige uddrag af forskellige avisartikler og kan konstatere, at selve professor Bent Jensens konklusion er der delte meninger om.
Færøerne har altså ikke ligget forsvarsløs hen, hvis det er det, hr. Høgni Hoydal mener med sit spørgsmål.
NATO spillede under den kolde krig også en betydelig rolle i forsvaret af Færøerne, og i og med at der er militære installationer på Færøerne, som også under den kolde krig var af afgørende betydning for alliancen, ja, så siger det næsten sig selv, at der jo forelå flere forskellige militære planer for forsvaret af Færøerne.
I praksis betød det faktisk, at et eventuelt angreb på Færøerne ville blive søgt imødegået med fremskudte NATO-styrker, altså både luftstyrker og styrker fra søværnet i de forskellige NATO-lande.
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
Nu har der jo hersket mange myter om Færøernes forsvarspolitiske situation, og formålet med de rapporter, der er lavet, er jo at afdække dem.
Men forstår jeg ministeren rigtigt, så bekræfter han, at Danmark eller det danske forsvar altså ikke har haft opgaver på Færøerne, at de er uddelegeret til NATO-styrker eller til Storbritannien og USA. Det rejser det spørgsmål, som ministeren selv er inde på: Hvad er så situationen i dag?
Det påpeges, at man måske fra dansk militær side har ønsket større ressourcer til Færøerne, men det har der ikke været politisk opbakning til i Danmark. Er situationen den samme i dag, at militæret måske vil sætte større ressourcer af, mens man fra politisk side siger nej, at det neddrosler man og holder sig til de aftaler, man har lavet med NATO og andre lande?
Søren Gade (V), 2004-04-28:
Tak for spørgsmålet og tak for den pæne velkomsthilsen.
Jeg skal sige, at Færøerne som en del af rigsfællesskabet er medlem af NATO og derfor også er omfattet af NATO-traktaten.
Det betyder, at Danmark i dag som hidtil og altså også under den kolde krig i en eventuel krisesituation i relation til Færøerne både kunne og kan påkalde sig militærassistance fra NATO og dets medlemmer.
Det går på, at vi vil tilvejebringe mere mobile og indsatsklare militære kapaciteter, der kan deployeres internationalt.
Der er det vigtigt at understrege, at selv om der også i oplægget er lagt op til, at vi nedlægger det territoriale forsvar, er det væsentligt at bemærke, at netop de styrker, vi eventuelt får ved det nye forsvarsforlig, jo kan deployeres internationalt, men så sandelig også inden for rigsfællesskabets grænser.
Det betyder jo, at vi kan deployere danske styrker til Færøerne i overensstemmelse med den situation, som måtte opstå, og det aktuelle trusselsbillede.
Det er vigtigt for mig at understrege her til sidst, at Danmarks medlemskab af NATO i fortiden betød og fremtiden jo betyder, at Danmark kan påkalde sig assistancen fra NATO og de andre NATO-medlemslande, og det gælder også i relation til Færøerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Som jeg har forstået det, så mangler der altså det sidste skridt, nemlig at man også i f.eks. et cafeteria vil være i stand til at sælge det.
Jeg har forstået det sådan, at det er det problem, som er uløst. Hvis det er sådan, at man er med på, at det er fuldt forsvarligt, for tingene skal selvfølgelig være forsvarlige, det er jeg helt enig med ministeren i, at sende disse 5-kilos-pakker, så må det også være forsvarligt i et grønlandsk eller færøsk hus, hvor foreningerne også er, at have mulighed for at sælge det i et cafeteria.
Det er bare det, jeg mener, for så vidt jeg har forstået, ville det være en løsning af problemet.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-28:
Jeg mener faktisk, at man har fundet en afbalanceret model, der også tager hånd om det proportionalitetsprincip, som hr. Keld Albrechtsen nævner.
De huse har faktisk mulighed for at hjemtage et antal af de her 5-kilos-pakninger, have dem liggende, sådan at folk, der kommer og beder om dem enten til et privat arrangement hjemme hos dem selv eller til et fælles arrangement, kan komme og hente de her pakker.
Derudover er der selvfølgelig mulighed for, at alle, der har tilknytning til Grønland, kan modtage de her pakker med 5 kg, og de behøver ikke at være fabrikeret på et slagteri, de kan også være lavet hjemme.
Så jeg synes, at man har fundet en fornuftig løsning med de begrænsede muligheder, som jeg erkender der er, når man modtager fødevarer fra et tredjeland.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Er det ikke sådan i EU, at der har man et såkaldt proportionalitetsprincip, altså at der skal være et rimeligt forhold mellem de foranstaltninger, man træffer, og så formålet med dem, og formålet med den veterinærkontrol ved EU's ydre grænser har jo aldrig været, at man skulle holde lige præcis de her produkter ude.
Har jeg ikke ret i, at lige præcis med disse her fødevarer, som skal bruges i de færøske og grønlandske huse, er der i realiteten ikke risiko for spredning af f.eks. kogalskab?
Jeg tror i hvert fald, at det er en begrænset mængde køer, man opdrætter i Grønland.
Det er jeg ikke ekspert i, men det tror jeg i hvert fald, og hvis der derfor overhovedet ikke er noget rimeligt forhold mellem disse regler og så den konkrete sag, ja, så burde det vel være til at finde en ubureaukratisk løsning, der også kunne hjælpe husene.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-28:
Jeg har haft lejlighed til ved besøg i forbindelse med Nordisk Råds møde i Grønland sidste år at have en drøftelse med den daværende landbrugsminister, Hans Enoksen, om mulighederne for at få lavet en veterinæraftale, for det er jo det, der vil være nødvendigt, hvis vi skal gå det skridt videre, som jeg hører hr. Hoydal efterspørger.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at der er meget, meget stor opmærksomhed fra de andre EU-landes side på import af fødevarer fra tredjelande.
Men jeg vil godt sige til hr. Hoydal: Selvfølgelig skal det ikke fra dansk side skorte på at gøre en indsats for at få sådan en veterinæraftale på plads, og den har både Udenrigsministeriet og Fødevareministeriet også gjort i den forbindelse.
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
Det glæder mig, at det vil være muligt at undgå det helt store bureaukrati i denne her sammenhæng.
Men jeg vil gerne følge op på mit spørgsmål: Altså vil der også videre arbejdes for, at man får mulighed for direkte at importere og sælge det videre fra de færøske og grønlandske huse?
Det ville jo være en stor fordel for de mange færinger og grønlændere, der er i Danmark, og som ikke kan få tilsendt disse produkter fra venner og bekendte.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
»Vil ministeren redegøre for den tvist, der er opstået mellem ministeren og de kommuner og amter, som Løgstørbanen løber igennem, og hvornår agter ministeren at indkalde parterne til nyt møde?« Skriftlig begrundelse
I ministerens brev af 7. april 2004 til Viborg Amt fremgår det, at parterne ikke kan blive enige om prisen på det areal, som banen gennemløber.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-28:
Når jeg i særdeleshed hæftede mig ved, at foreningerne får mulighed for at agere i det her marked, så er det simpelt hen sådan, at foreningerne nu kan bestille lagre hjem af de her 5-kilos-pakker, og de kan så udleveres til medlemmerne af foreningen, som hr. Hoydal også siger, i forbindelse med, at der måske skal være et eller andet arrangement blandt nogle af de herboende grønlænderne.
denne her 5-kilos-pakke, hvis det nu f.eks. er lammekød, vi snakker om. Så vil jeg godt understrege, at det ikke er et krav, at de her pakker skal være forudbestilt af bestemte personer, så det giver da i hvert fald den fleksibilitet, som jeg også hører hr. Hoydal efterspørger, at det ikke er sådan, at der skal stå et bestemt navn uden på pakken.
Jeg mener, at det er en god dansk foreningsmodel, som i øvrigt også var en del af proviantgruppens anbefalinger.
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
Jeg har forstået på ministeren, at man henviser til, at man har været en del af NATO-strukturen.
Det er jo klart.
Det, som er pointen her, er, at på Færøerne hersker denne her myte, at grunden til, at Danmark skal træffe beslutning om Færøernes sikkerhedspolitiske spørgsmål, er, at Danmark forsvarer Færøerne.
Men det kan jeg jo konstatere ikke er tilfældet.
Jeg er af den overbevisning, som ministeren måske ved, at det her burde Færøerne jo selv tage sig af.
Det vil sige, vi kunne have indgået de aftaler med NATO, som Danmark har gjort på vegne af Færøerne, og dermed ville vi også have den demokratiske indflydelse og den demokratiske kontrol med Færøerne.
Det er så en kommentar fra min side.
Men jeg vil gerne spørge ministeren: Altså i den nye sikkerhedspolitiske struktur, som er i verden, har det danske forsvar så nogen som helst opgaver i forhold til Færøerne? Har Danmark nogen som helt nye opgaver i regionens nye oplæg?
Søren Gade (V), 2004-04-28:
Det er jo sådan, at det danske forsvar stadig væk skal varetage de inspektionsopgaver, der er omkring Færøerne, eftersøgningsopgaver og andre ting.
Til det har forsvaret jo stillet et inspektionsskib til rådighed af Thetisklassen, en Lynchhelikopter, og samtidig bliver forsvarets overvågningsudstyr også brugt i farvandene omkring Færøerne.
Den færøske kommando kan også rekvirere hjælp i form af støtte af Herkules 130-fly, ifald der opstår en situation, hvor der er behov for det.
Med det vil jeg gerne sige, at også med det oplæg, som nu ligger til debat, og som bare er et oplæg til forlig om det nye forsvar, vil der også fremover være opgaver, som skal varetages af det danske forsvar i forbindelse med Grønland.
Lige en sidste bemærkning om forsvaret og Færøerne: Det danske forsvar har jo påtaget sig den opgave.
Det forsvar af Færøerne, man har villet, er aftalt med vore NATO-partnere, men det er selvfølgelig initieret af det danske forsvar.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-04-28:
Jamen jeg vil selvfølgelig benytte mig af enhver lejlighed til at prøve at promovere nogle muligheder på det her område.
Sagen er jo den, at Færøerne faktisk har en veterinæraftale
på det her område.
Jeg håber også, at hr. Hoydal er klar over, at det ikke skorter på en indsats fra dansk side for at prøve at få denne her aftale på plads, for så vidt angår Grønland.
Det tror jeg vi alle har en fælles interesse i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Jeg har selv haft fornøjelsen af at sejle med det udmærkede skib Thetis, og det er ganske fint.
Jeg vil jo også gerne have lejlighed til at lykønske den nye minister med udnævnelsen og så spørge, om ikke det vil være en god start for en ny forsvarsminister at få ryddet alle de mange modsætninger og misforståelser, der har været mellem Danmark og Færøerne på det forsvarspolitiske område, af vejen i forbindelse med de forhandlinger, der nu pågår om en ny forsvarsordning.
Det har jo altid været sådan, at forsvarspolitikken er blevet kørt hen over hovedet på Grønland og Færøerne.
Der er aldrig blevet taget hensyn til de to andre parter i rigsfællesskabet.
Louise Frevert (DF), 2004-04-28:
I Dansk Folkeparti anser vi det ikke for at være overflødigt.
Tværtimod.
Nu skal jeg ikke gentage mig selv, men det har vi også i Dansk Folkeparti, og det, det drejer sig om, når vi taler om friskoler, er den holdning, som friskolesystemet er bygget op om.
Nu kommer jeg så til mit spørgsmål: Hvordan vil ministeren så forklare med de holdninger, ministeren har, med den forkærlighed for friskoletanken, ministeren og ministerens parti også har, at når jeg så har snakket med friskoleorganisationerne, er der faktisk ikke den store modstand imod at få et obligatorisk tilsyn, så længe vi ikke rent lovgivningsmæssigt går ind og blander os i friskolernes holdninger?
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-28:
Det er fuldstændig korrekt, at det er vi ikke enige om.
Ved besøget på den skole, som fru Louise Frevert refererer til, i oktober 2003, var der tvivl om, hvorvidt skolelederen havde den daglige pædagogiske ledelse af skolen.
Ministeriet har korresponderet med skolen om lige præcis dette forhold og varslet et genbesøg i januar 2004.
Undervisningsministeriet har talt med skolens leder og lærere, og efterfølgende er der holdt et særskilt møde med skolens bestyrelse om den nævnte problemstilling.
Ministeriet har på den baggrund fundet, at det er tvivlsomt, om undervisningen står mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, hvorfor Undervisningsministeriet har bedt om, at der foretages et yderligere tilsyn af den nævnte skole.
Igen mener jeg, at det er et bevis på, at de eksisterende tilsynsregler fungerer ganske udmærket, hvorfor det, som fru Louise Frevert efterlyser, i virkeligheden er overflødigt.
Louise Frevert (DF), 2004-04-28:
Så vil jeg da også selv fortsætte, hvor jeg slap.
Nu brugte ministeren jo et udtryk som at gribe ind, og hele pointen i det her er jo lige netop, at man ikke kan gribe ind, før man har fået oplyst, at der ikke har været en tilstrækkelig undervisning på en grundskole. Lige præcis hele kernen i denne her problemstilling er, at man ikke går ind og har et almindeligt obligatorisk tilsyn en eller to gange om året på samtlige grundskoler, så man kan se, om de opfylder den undervisningsforpligtelse, de har ifølge formålsparagrafferne i folkeskoleloven. Det er lige nøjagtig der, tror jeg, at vores diskussion ligger, og hvor vi ikke er enige.
Jeg er jo fuldstændig enig med ministeren i, at man ikke på nogen måde skal gå ind og gribe ind i holdningerne i friskolesystemet.
Det, vi anker over, er, at man ikke har et obligatorisk tilsyn, men at man bagefter, hvis det er, man får oplyst en skade, kan gribe ind.
Det var jo lige nøjagtig de ord, som ministeren brugte.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-28:
Ja, jeg fortsætter, hvor jeg slap.
Undervisningsministeriet har ligeledes - altså oven i det, som jeg netop redegjorde for - mulighed for selv at undersøge, hvorvidt der er behov for at etablere et yderligere tilsyn med en skole.
Ministeriet kan faktisk ikke undlade at gribe ind over for en fri grundskole, hvis det er nødvendigt, og den fri grundskole kan heller ikke frasige sig statens tilsyn.
Der er således allerede i dag et langt mere vidtgående statsligt tilsyn på dette område end på folkeskoleområdet.
Det er derfor, ministeriet inden for det sidste års tid har truffet beslutning om, at tre skoler ikke opfylder lovens krav til undervisningen.
Det viser efter min opfattelse, at lovgivningen rent faktisk fungerer ganske udmærket.
For så vidt angår den skole, som fru Louise Frevert nævner i spørgsmålet her, kan jeg oplyse fru Louise Frevert om, at Undervisningsministeriet besøgte skolen i efteråret 2003.
Nu kan jeg se, taletiden er udløbet igen her,
men jeg vender tilbage.