runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-18:
Det er lidt det samme spørgsmål som det, jeg stillede til den socialdemokratiske ordfører, for jeg er fuldstændig enig med hr. Bøgsted og Dansk Folkeparti i, at det er godt, at der kommer den her modstand mod aldersdiskrimination.
Aldersdiskrimination er helt uacceptabel, men hvordan stiller man sig fra Dansk Folkeparti til muligheden for klageadgang over det?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-18:
L 91 gælder ophævelsen af 18-års-grænsen i funktionærloven, og det er sådan set en gennemførelse af forbuddet mod forskelsbehandling på grund af alder, der blev indført i funktionærloven her.
Det drejer sig om 18-års-grænsen i funktionærloven, og funktionærlovens aldersgrænse blev i 1976 nedsat fra 20 år til 18 år, da myndighedsalderen blev nedsat til 18 år.
Den har så mistet sin betydning, da aldersgrænsen i overenskomsterne blev ophævet i 1981, og derfor er det selvfølgelig oplagt at fjerne aldersgrænsen i funktionærloven.
Samtidig behandler vi lov om aldersdiskrimination i henhold til Rådets direktiv 2000/78/EØF.
Det er ikke rimeligt, at der foregår diskrimination på grund af alder eller handicap.
I forhold til handicap foreslås en forpligtelse for arbejdsgiveren til at foretage nødvendig tilpasning i rimeligt omfang, hvilket Dansk Folkeparti går ind for.
Der, hvor Dansk Folkeparti har problemer med lovforslaget, er desværre i forbindelse med reglerne for aldersdiskrimination.
Ellers ville der være tale om aldersdiskrimination, men jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at den begrundelse er indeholdt i lovforslaget, sådan at aldersbegrænsning udelukkende er begrundet i andre årsager end alder, hvis det står i en overenskomst fremover.
Lene Jensen (S), 2004-11-18:
Hvorvidt der er et flertal for det efter næste folketingsvalg, ligger jo i vælgernes hænder.
Søren Søndergaard (EL), 2004-11-18:
Tak til den socialdemokratiske ordfører for tilsagnet om, at vi forbedrer klagemulighederne, lige så snart vi får mulighed for det, forhåbentlig efter et kommende valg.
Bare for at få det helt på det rene, hvem en sådan klagemulighed så skal gælde for: Nu gælder det jo kun for etnisk eller racemæssig diskrimination.
Det lovforslag, vi behandler her, omhandler handicap og alder, men der kan jo også være andre områder såsom religion eller seksuel orientering.
Diskrimination af homoseksuelle er jo ikke noget, der er fuldstændig ukendt i det danske samfund, så jeg vil bare godt høre, om vi også kan få et tilsagn fra den socialdemokratiske ordfører om, at det er alle disse områder, som vi skal have et klageorgan for, så vi kan få klarhed over, at der altså forhåbentlig efter et kommende valg er et flertal, der vil forbedre det her område dramatisk, ikke bare for nogle enkelte grupper, men for alle, der kan blive udsat for diskrimination.
Lene Jensen (S), 2004-11-18:
De her lovforslag handler, som den tidligere ordfører også sagde, om at implementere den del af EU’s beskæftigelsesdirektiv, der handler om forbud mod diskrimination på grund af alder og på grund af handicap.
Jeg må sige, at vi i Socialdemokratiet er vældig glade for, at vi nu også får den her del af direktivet implementeret.
Vi har ventet længe på det, så det er da godt, at det endelig er kommet, for diskrimination er uantagelig uanset dens årsag.
Et eller andet sted er det lidt tankevækkende, at det skal være et EU-direktiv, der gør, at det danske folkestyre tager sig sammen til at få gennemført de her ting, men det vigtigste er jo sådan set, at vi får det gennemført.
Med hensyn til alder kan implementeringen af det her direktiv f.eks. medvirke til at undgå de jobannoncer, hvor bestemte aldersklasser, f.eks. de lidt ældre af slagsen, på forhånd afskæres fra at søge.
Hvad angår handicap, er det helt fint, at det nu fastslås, at arbejdsgiveren faktisk skal foretage visse foranstaltninger for at sikre, at den handicappede kan varetage et givet job, sådan at handicappede ikke diskrimineres hverken direkte eller indirekte.
Samtidig er det også tilfredsstillende, at der i implementeringen følges op på direktivets muligheder for, at bl.a. aftaler på arbejdsmarkedet stadig kan være gældende.
I høringssvarene er der rejst nogle spørgsmål, som jeg rent faktisk mener kalder på nærmere overvejelse, og det gælder f.eks. den diskussion, der var her lige for et øjeblik siden, hvor en række handicaporganisationer efterlyser et højere ambitionsniveau i implementeringen, og det kan jeg godt forstå at de gør.
Jeg må sige, at jeg er knap så optimistisk og imponeret over regeringens politik, som den tidligere ordfører var, men det er der sikkert gode grunde til.
Der er også andre spørgsmål i forbindelse med det at omfatte personer med psykisk funktionsnedsættelse, og i forhold til alder er der nogle helt konkrete spørgsmål om pligtmæssig fratræden og andet, som jeg synes vi skal hjælpe hinanden med at få opklaret i udvalgsarbejdet.
Flere høringssvar peger også på, at der bør være en form for klageadgang i de her spørgsmål, og i Socialdemokratiet mener vi faktisk, at der bør være en klagemulighed.
Vi havde diskussionen i forbindelse med implementeringen af den første del af direktivet, som jo endte med, at der nu er en klagemulighed, når det kommer til spørgsmål om forskelsbehandling på grund af etnisk oprindelse, men der kan også være andre spørgsmål, hvor det kan være relevant at have en klagemulighed.
Når det så er sagt, skal jeg også sige, at vi er indforstået med, at der her er tale om en minimumsimplementering, og det må man jo sige der er.
Så vi støtter forslaget, men vi forbeholder os ret til på et senere tidspunkt at vende tilbage bl.a. vedrørende klageadgangen og eventuelt også andre ting, både hvad angår handicap og alder, for at arbejde for bedre forhold.
Vi støtter forslaget, og jeg vover efter aftale med Det Radikale Venstre at meddele, at de også støtter forslaget, som det ligger.
Ulrik Kragh (V), 2004-11-18:
Jeg tror, hr. Ole Sohn forsøger at finde en eller anden spidsfindighed.
Vi mener, at de minimumsimplementeringer, som direktivet kræver, skal gennemføres, og det er vi fuldt ud tilfredse med, men invalideorganisationer har ønsket en yderligere implementering af nogle ønsker fra handicaporganisationerne, og det har vi ikke ønsket at gøre i denne omgang.
Ole Sohn (SF), 2004-11-18:
Mener Venstre, at der er tale om stramninger, når man skal implementere et direktivforslag om ikkeforskelsbehandling?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-18:
Det er klart, at hvis der kommer noget i forbindelse med andenbehandlingen, vil vi da se på det, og jeg er da også sikker på, at vi vil se positivt på det område.
Lige nu og her skal jeg ikke tage stilling til det, men kommer der et velbegrundet ændringsforslag til det her, så drøfter vi det i partiet og kommer med en melding om det inden tredje behandling.
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Det er jo ikke korrekt, hvad hr. Keld Albrechtsen siger.
Det, jeg siger, er, at der er logik i de krav, Kommissionen har stillet, logik i, at man kan sige, at ministerens direktiver til Københavns Lufthavn bliver placeret i lov om lufttrafik.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Jeg har kun én bemærkning, og den er i virkeligheden allerede gjort af hr. Keld Albrechtsen.
Jeg har ikke oplevet denne regering indføre noget som helst, der gav kommunerne flere penge, uden at den straks har stået med den store skraber ved kasse 1 og sagt: Smut, det tager vi fra bloktilskuddet til kommunerne.
Det er os, der har gennemført lovgivningen, og hvad kommunerne gør, er vi ligeglade med, men det merprovenu, kommunerne kan få, tager vi og lægger ned i statens lomme.
Det synes jeg faktisk ikke er hverken rimeligt eller fornuftigt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Jeg siger ikke, at der ikke er logik i det.
Der er da logik nok i, at Kommissionen siger, at vi ikke må fastsætte et loft på 10 pct. for, hvad private selskaber kan eje af vores lufthavn.
Det vil Kommissionen ikke have, for den vil have privatiseret alting.
Det ved vi da godt.
Jeg har ikke sagt, at der ikke var logik i Kommissionens standpunkt, der er fuldstændig logik i det.
Det, der undrer mig, er, at hr. Poul Fischer synes, at det er så fantastisk fint, hvad Kommissionen kræver, og at han undrer sig over, at en tidligere regering har gjort modstand imod dette indgreb i dansk suverænitet.
Det er bare det, jeg siger, men jeg må jo konstatere, at Dansk Folkeparti ligger fladt på maven for Unionen.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Jeg er bare blevet en lille smule forvirret.
Først hører jeg ministeren, og så hører jeg fru Gitte Lillelund Bech tale om, at betalingsring og roadpricing er i strid med det skattestop, der er hugget i granit, støbt i beton og bøjet i neon, så det kan man overhovedet ikke acceptere.
Men så siger Det Konservative Folkepartis ordfører her fra talerstolen, at EU er ved at indføre roadpricing for lastbiler ...
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Jamen det er jo ikke et problem, der har noget med cityringen eller metroen som sådan at gøre.
Det er jo et problem, der har eksisteret i utallige år, også før metroens tid, at Københavns Kommune har ladet hånt om de private busvognmænd og i princippet også om bilfolket.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Det synes jeg ærlig talt er at springe over, hvor gærdet er lavest.
Dansk Folkeparti har altså været med til at presse kommunerne økonomisk år efter år efter år under denne regering, og så stiller man sig op og siger: Jamen Københavns Kommune må da bare trække en millioncheck op af lommen og etablere de parkeringspladser.
Jeg vil godt sige, at hvis man vil bygge en cityring, der skal løfte den trafik, som ministeren og Dansk Folkeparti har skitseret, bliver man da også nødt til at fortælle, hvordan man vil finansiere nogle busholdepladser.
Det kan da ikke hjælpe, at man bare siger, at de penge må kommunen tage fra skolerne eller fra daginstitutionerne eller fra ældreplejen.
Det synes jeg ærlig talt er for dårligt et svar fra hr. Poul Fischer.
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Dansk Folkeparti kan jo ikke sikre, at der bliver busholdepladser til vognmændene.
Det er i det indre København, og det er Københavns Kommune, der skal skaffe dem.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Nu taler hr. Poul Fischer meget rørende om busvognmændene, og det er jeg enig i.
Jeg har fået mange henvendelser fra dem, og jeg synes også, at den problemstilling, de har med manglende parkeringspladser i byen, er reel.
Når ministeren som svar på beslutningsforslaget siger: Jamen kære venner, I behøver slet ikke bekymre jer om det, for vi bygger en cityring – ja, så er den naturlige konklusion selvfølgelig at sige: Jamen lad så busvognmændene køre ind til cityringen og sætte deres kunder af, så kunderne kan bevæge sig rundt i det centrale København med den kollektive trafik.
Mit spørgsmål til hr. Poul Fischer er bare: Hvor i aftalen om at etablere cityringen har Dansk Folkeparti sikret sig, at der bliver de holdepladser til busvognmændene?
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Som jeg sagde til hr. Keld Albrechtsen i mit sidste svar, kan vi godt finde parkeringspladser i den indre by, men jeg har ikke indtryk af, at bystyret arbejder for at hjælpe bilisterne.
Specielt busvognmændene har henvendt sig til os flere gange og bedt os om at hjælpe dem, men det er jo bystyret, der skal tage beslutningen, og jeg forstår ikke, at man ikke gør det, for man har jo også et erhvervsliv og et forretningsliv, som man skal bakke op.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Så vil jeg bare spørge hr. Poul Fischer: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at tvinge
Københavns Kommune til at bygge disse parkeringspladser?
Men så har vi så en vrangvillig kommune, som ikke vil ofre Kongens Nytorv på parkeringsbålet, og hvad vil hr. Poul Fischer gøre ved det?
Det må da være utåleligt at se på, at alle de stakkels mennesker, som hr. Poul Fischer har lokket til at køre ind i byen, skal køre rundt i timevis eller hele dagen og næppe nogen sinde når på arbejde, fordi parkeringspladserne ikke er der.
De kan køre rundt, indtil de kan køre tilbage ad hr. Poul Fischers motorveje, men hvor skal parkeringspladserne ligge?
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Ja, det gør jeg da.
Som jeg nævnte, har de private busvognmænd i adskillige år har efterlyst en terminal, hvor de kunne holde.
De er henvist til at holde alle mulige mystiske steder, og det synes jeg ikke er rimeligt.
Kaj Ikast (KF), 2004-11-18:
For lastbiler?
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Som jeg sagde i mit ordførerindlæg, skal vi bygge nogle flere parker og rejs-muligheder ved S-togs-stationerne.
Men borgerne får det frie valg, fordi vi samtidig udbygger motorvejsnettet, f.eks. Køge Bugt-motorvejen og hvad der ellers er sat af i den 10-årige investeringsplan.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-11-18:
Jeg tror ikke, hr. Poul Fischer helt har forstået forslaget.
Men forslaget drejer sig jo faktisk om at opkræve roadpricing for enden af motorvejen.
Det er altså ikke motorvej, det drejer sig om, det er lige præcis de belastede veje i byerne, hvor der er trængsel, og hvordan forholder hr. Poul Fischer sig til det?
Poul Fischer (DF), 2004-11-18:
Lad mig indledningsvist sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag, der skal give kommunerne hjemmel til at indføre vejafgifter eller bompenge for at køre ind i byerne.
Det er korrekt, som det fremgår af beslutningsforslaget, at biltrafikken er vokset med 30 pct. siden 1990.
Det må jo være et tegn på, at flere lader sig transportere med bil, og det skal vi ikke se som et problem, men mere som en opgave.
I Dansk Folkeparti er vi modstandere af roadpricing.
Roadpricing er betaling for at køre på motorvejsnettet, og vi er af den overbevisning, at med den motorvejsstruktur, vi har, vil det bringe mere trafik over på det øvrige, farligere vejnet, og dermed vil antallet af kvæstede og dræbte i trafikken stige.
I Dansk Folkeparti er vi også modstandere af bompenge eller vejafgifter for at køre ind i byerne.
Dels er bilfolket brandskattet nok i forvejen, dels vi vil ikke lave hindringer for trafikanterne, når de ønsker at køre ind i byerne.
Vi ønsker det frie valg med gode alternativer.
Vi skal tværtimod, som jeg indledte med at sige, mere se det som en opgave, som vi politikere skal løse, end som et problem.
Problemet skal løses af så vel kommuner og stat.
Staten skal løse problemet med fremkommeligheden på det overordnede vejnet, og kommunen skal fremskaffe parkeringsmuligheder.
Når vi ser på København som eksempel, er der på statsniveau afsat mange anlægskroner til at udbygge motorvejsnettet omkring København, men derimod kniber det mere med at fremskaffe p-pladser i den indre by – ja, man modarbejder ligefrem bilerne og de private busser.
De private busvognmænd har gennem mange år efterlyst parkeringsfaciliteter tæt på den indre by, men intet har hjulpet.
De er overladt til at parkere på gader og stræder.
Når det er sagt, skal der selvfølgelig arbejdes for at have et attraktivt kollektivt transportsystem som alternativ.
Vi er i Dansk Folkeparti glade for, at Metroen nu fungerer med en høj regularitet, og udbygningen med en Cityring vil yderligere øge fremkommeligheden i det centrale København.
Vi er ligeledes i Dansk Folkeparti glade for at være med til at øge udbuddet af S-togs-kilometer med 12 pct., ligesom vi er tilhængere af, at der oprettes flere parker og rejsmuligheder ved S-togs-stationerne i Københavns yderområder.
På det seneste har jeg i en artikel i Berlingske Tidende set, at private kræfter arbejder på et oplæg til en havnetunnel, hvor der tillige etableres parkeringsmuligheder for biler og busser, og det er da ganske spændende visioner.
Dansk Folkeparti kan, som jeg indledte med at sige, ikke støtte beslutningsforslaget, men vil tværtimod gerne være med til at opfylde borgernes ønsker.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Ja, det skulle være helt klart efter alle de bemærkninger, jeg i øvrigt har haft, at det er vi parat til at se meget åbent og fordomsfrit på.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-11-18:
Den binding, der er lagt op til, er simpelt hen for at gøre forslaget mere spiseligt.
Der vil være flere, der kan acceptere forslaget, hvis vi holder det inden for en lukket kreds, så har det en større chance for at komme igennem, men skal jeg forstå hr. Klaus Hækkerup sådan, at forslaget alligevel har en chance, hvis vi lader være med at lave den binding og siger, at pengene kan bruges andre steder?
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Som jeg sagde, er vi meget parat til at være konstruktive.
Vi vil spørge ministeren, hvilke løsninger man har fundet i hovedstæderne rundtomkring, og hvad man egentlig tænker sig, det er muligt og rimeligt at indføre i Danmark.
Jeg vil også gerne sige til hr. Poul Henrik Hedeboe, at det at binde statens indtægter til statens udgifter inden for snævre områder er vi meget betænkelige over for, og det er vi af en helt speciel grund: Hvor skal vi så finde de indtægter, som skal gå til de sociale udgifter?
Det kan vel ikke være meningen, at de, der er socialt belastede, skal betale udgifterne til bistandshjælp, arbejdsløshedsunderstøttelse osv.?
Der er nødt til at være et frit flow mellem indtægter og udgifter på statens budget, og derfor er vi på forhånd meget betænkelige ved at lave den binding, som jeg erkender, SF lægger op til i forslaget.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-11-18:
Jeg forstod på hr. Klaus Hækkerup, at der er sympati for forslaget, og at der også vil være mulighed for eventuelt at bygge videre ud, komme med andre forslag og lave det mere omfattende.
Jeg vil godt lige have bekræftet, at jeg forstod det rigtigt, og at hr. Klaus Hækkerup mener, at problemet med, at indtægten bliver inden for trafiksystemet, kan sammenlignes med bommen for skattestigninger, så det passer ind i hr. Klaus Hækkerups politik fremover.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Jamen det, der er tale om i forslaget her, er jo lige præcis, at det ikke er skattemæssigt provenuneutralt.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Jeg vil bare sige, at jeg aldrig nogen sinde har forstået Venstres holdning til skatter.
Hvorfor kan man ikke, hvis man sætter én skat ned og derved reducerer provenuet, sætte en anden skat op, så man får det tilsvarende provenu ind, hvis det er en fornuftig adfærd?
At Venstre er så meget beton og stenklipper, at man overhovedet ikke kan tænke konstruktivt om skatterne, så selv skatteløsninger, der er provenuneutrale, er et fyord for Venstre, synes jeg simpelt hen er uintelligent.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-18:
Jeg må yde hr. Poul Fischer den anerkendelse, at hvor fru Gitte Lillelund Bech ikke rigtig ville stå ved sin politik, som jo medfører, at der skal skaffes tusinder og atter tusinder af parkeringshuse og parkeringspladser osv. i det centrale København, vedstår hr. Poul Fischer fuldt ud – sådan forstod jeg det, og det vil jeg da gerne bede hr. Poul Fischer bekræfte – at den strategi, regeringspartierne og Dansk Folkeparti fører, er den strategi, man kunne kalde parkeringsløsningen, altså at man plastrer byen til med parkeringspladser.
Kongens Nytorv har været inde i billedet – det er formentlig det, hr. Poul Fischer har i tankerne – og andre flotte steder kunne også gøres til parkeringspladser.
Jeg vil bare udtale min anerkendelse af, at hr. Poul Fischer i modsætning til fru Gitte Lillelund Bech står ved sin politik: København skal være en parkeringsplads.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-18:
Med den meget store sympati, hr. Hækkerup på vegne af Socialdemokraterne udtrykker for dette forslag,
må jeg forstå det sådan, at hr. Hækkerup synes, det er meget sympatisk at pålægge borgerne ekstra skatter.
Er det rigtigt forstået?
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-18:
Ja, for lastbiler.
Men lastbiler er vel også omfattet af skattestoppet, og så er mit spørgsmål bare: Når nu roadpricing er så umulig og i den grad er i strid med regeringens skattestop, at man på alle måder er imod, vil regeringen så nedlægge veto imod, at der bliver indført roadpricing for lastbiler i EU?
Det Konservatives ordfører svarer jo ikke på mit spørgsmål: Er roadpricing i strid med skattestoppet, eller er det ikke?
Og vil regeringen, som har en konservativ trafikminister, nedlægge veto mod det i EU?
Så har jeg et andet spørgsmål til Det Konservative Folkepartis ordfører, som snakker om, hvor store fortjenester der er at hente hjem på parkeringshuse.
Jeg vil bare spørge: Når der nu er disse kæmpepenge at tjene på dem, hvorfor har det private initiativ, som Det Konservative Folkeparti jo ellers hylder, så ikke sørget for, at der er tilstrækkeligt med parkeringshuse i denne by?
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-18:
Det vil jeg blankt afholde mig fra at kommentere, så hurtigt som det blev læst op – det var rimelig kompliceret stof – og så henholde mig til Folketingets forretningsorden, der i § 11, stk. 1, siger, at ved førstebehandlingen af et lovforslag diskuteres dette udelukkende ud fra principielle holdninger og uden at gå i detaljer og enkeltheder.
Det her lød lidt som detaljer eller enkeltheder, men det kan være mig, der overså noget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-18:
Da Kristendemokraternes ordfører, fru Tove Videbæk, ikke kunne være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Kristendemokraterne finder dette forslag interessant.
Det kunne være spændende at se, hvordan de berørte kommuner ville forsøge at løse deres trafikproblemer, hvis de fik muligheden for at indføre trafikbetalingssystemer.
Vi ved, at der er et par storbyer, som har ret kraftige trafikproblemer nogle timer om dagen.
I vores storbyer forurenes luften dagligt med masser af gift, allergi- og kræftfremkaldende stoffer, og mennesker, der bor i storbyerne tæt på de mest trafikerede gader og veje, er meget udsatte for alle disse giftige stoffer.
Men den tætte trafik i og omkring storbyerne er ikke blot et miljø- og sundhedsproblem, det er også et ressourcespildproblem.
En rapport fra trafikministeren med titlen »Projekt Trængsel« viser således, at trafikanterne dagligt spilder 100.000 timer på vejnettet i hovedstadsområdet på grund af trængsel og bilkøer.
Og vi taler om, at det er dagligt, vi spilder alle disse ressourcer.
Det bliver til spild af et svimlende antal arbejdstimer, arbejdsdage, uger, årsværk i løbet af et år.
Men bilen er en nødvendighed for mange familier.
Mange familier har endog brug for mere end en bil, hvis de har børn, der skal køres til det ene og det andet.
I storbyerne er det en helt anden sag.
Her er der så god adgang til kollektiv trafik, at vi i KD ikke mener, det ville genere borgerne uacceptabelt meget, hvis man indførte nogle trafikbetalingssystemer i storbyer bestemte timer om dagen.
Det skulle så være op til den enkelte kommune at bestemme.
Med vedtagelsen af dette beslutningsforslag ville vi flot give kommunerne mulighed for at indføre dette.
Provenuet skulle så bruges til fremme af kollektiv trafik og drift af trafikanlæg.
Det er klart, at hvis vi skal have flere borgere over i den kollektive trafik i storbyerne, skal vi hele tiden være opmærksomme på, hvordan den kan gøres bedre og mere attraktiv for borgerne.
I storbyer i andre lande i Europa har man allerede taget konsekvensen og indført trafikbetalingssystemer.
Der er forskellige løsninger alle steder.
Kristendemokraterne støtter forslaget.