runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-06:
Derfor er det også til stor irritation, at statsministeren gentagne gange både under valgkampen og også her i dag har forsøgt at mane et billede frem om det forslag til en skattereform, som Det Radikale Venstre har lagt frem, og det billede, Venstre og statsministeren har valgt at bruge, er, at så skal man virkelig holde på sin tegnedreng.
Faktum er, og det er jeg fuldstændig overbevist om at statsministeren godt er klar over, er helt bevidst om, at der ligger for 9 mia. kr., faktisk 9,5 mia. kr. for at være helt præcis, netto skattelettelser i det forslag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-06:
Til hr. Frank Jensen
: Også når det gælder indfødsret, gælder det selvfølgelig, at regeringen vedstår indgåede aftaler, men det er jo ikke det samme som, at aftaler gælder til evig tid.
Vi har jo ikke på noget tidspunkt under valgkampen lagt skjul
på, at vi ønsker at ændre reglerne for tildeling af dansk indfødsret.
Det kan hr. Frank Jensen ikke være i tvivl om.
Og derfor må hr. Frank Jensen jo heller ikke blive overrasket over, at regeringen naturligvis møder op med sådanne ønsker.
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg har ikke hørt nogen sige, at den tidligere statsminister har drevet landsskadelig virksomhed.
Jeg har hørt nogen sige, at den udlændingelov, der blev lavet i 1983, var landsskadelig.
Det er et synspunkt.
Jeg vil da gerne for en ordens skyld slå fast: Jeg mener ikke, at den daværende statsminister, Poul Schlüter, har bedrevet landsskadelig virksomhed.
Men lad nu hr. Søren Søndergaard køre rundt med det.
Og så endelig til hr. Anders Samuelsen: Det lyder næsten for godt til at være sandt, at hr. Anders Samuelsen vil dele, måtte jeg forstå - det kan næsten ikke passe - ufinansierede skattelettelser ud.
Det lyder ikke radikalt.
Det lyder bestemt ikke radikalt.
Der må stikke noget under.
Så jeg er helt sikker på, at hvis hr. Anders Samuelsen vil give den skattelettelse med den ene hånd, så har hr. Anders Samuelsen noget i baghånden, som han så tager med den anden hånd.
Det er jeg helt sikker på, ellers er det i hvert fald ikke radikalt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-06:
Statsministeren sagde, at vores visumpolitik i forhold til Taiwan ligger fast.
Det er en udtalelse, der overrasker mig, for den 25. oktober 2001 stod den nuværende udenrigsminister, altså hr. Per Stig Møller, her i Folketinget og sagde, at hvis Taiwans præsident som privatperson ønskede at komme her til Danmark, skulle han naturligvis have lov til det.
Det er der ikke gnist af tvivl om.
Jeg synes, det er noget pinligt.
Så vil jeg gerne sige, at statsministeren, altså den nuværende statsminister, ofte har beklaget sig over, at der var et anspændt forhold mellem regeringen og Færøerne, og så kommer statsministeren med en melding til Grønland om, at der ikke kan ske noget som helst med den baseaftale, som de to grønlandske folketingsmedlemmer i fuldstændig klar tekst har meddelt her i Folketinget, at det ønsker man en forhandling om i Grønland.
Jeg håber, at statsministeren vil komme herop og give et lidt bedre signal om samarbejde i forhold til Grønland og Færøerne.
Lars Emil Johansen (SIU), 2001-12-06:
Statsministeren nævnte, at 1951-aftalen skam var udmærket.
Den var effektiv, den var fleksibel, og den var ganske udmærket som grundlag for forsvaret af Grønland.
Det respekterer jeg at statsministeren mener.
Men der er ikke et menneske i Grønland, ikke ét menneske i Grønland, der har den opfattelse.
Så jeg håber, at statsministeren mener det alvorligt, når statsministeren siger, at han er parat til en åben, fordragelig og respektfuld tone i samtalen mellem Grønland og Danmark.
Det er vanskeligt at opretholde den tone, hvis den respekt er mere verbal, end den er reel.
Det kan da ikke være meningen, at vi skal blive ved med fortsat at leve med levn fra fortiden.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-06:
Hvis Dansk Folkeparti mener det, som man skriver i sit arbejdsprogram fra september i år, så er der da bestemt muligheder for et samarbejde meget bredt, tror jeg, på en lang række miljøpolitiske områder.
Og det skulle da kun glæde mig, hvis de samarbejdsmuligheder er der, for det betyder, at regeringen muligvis ikke får så nemt ved at komme igennem med nogle af sine planer, som den ellers ville have haft, og det tror jeg miljøet har godt af. Derfor kunne jeg godt tænke mig en lidt mere præcis tilkendegivelse af, om man rent faktisk vil være med til at afværge det angreb på det åbne land med gyllebeholdere ude på markerne, med fuldstændig frit slag for, at man i de små kommuner kan give alle mulige former for tilladelse i landzonesager osv.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Til hr. Holger K. Nielsen: Det er jo ikke støtten til menneskerettighedsorganisationer, ngo'er, vi vil ind og pille ved.
Det er jo ikke korrekt, at det udelukkende er den støtte, som det handler om.
Det er programsamarbejdet med de enkelte lande, hvor vi indirekte er med til at finansiere, at de kan sende soldater ind i nabolandene.
Vi er med det programsamarbejde, vi har med det enkelte lands regering, f.eks. med til at finansiere en infrastruktur, som gør, at man kan sende soldater ind i nabolandet.
Det er jo disse programsamarbejder med de lande, hvor vi kan konstatere, at der er problemer, som vi ønsker at kigge nærmere på.
Jørn Jespersen (SF), 2001-12-06:
Det er ganske sjældent, at jeg finder anledning til at rose Dansk Folkeparti, men der er nu ét område, hvor jeg til min overraskelse gerne vil gøre det, og det er i et arbejdsprogram fra september 2001, hvor der er et afsnit om rent miljø, som jeg finder - i hvert fald for mig - overraskende progressivt og fornuftigt.
I det hedder det bl.a., at takket være en forudseende landsplanlovgivning har vi i Danmark formået at friholde det åbne land for bebyggelse, som ikke er naturligt hjemmehørende her.
Og så kommer der flere betragtninger om værdien af det åbne land og af at bevare naturen og sådan nogle ting.
Jeg synes, det er interessant, at det kommer fra Dansk Folkeparti, det åbner nogle nye samarbejdsmuligheder, som jeg ikke havde forventet, og på den baggrund vil jeg gerne spørge: Betyder det også, at der muligvis er et flertal imod regeringens planer om at flytte gylletanke ud på marken, om at tillade ny ekstra bebyggelse i det åbne land, at man måske har et flertal imod at flytte landzonekompetencen - som jo har været meget forudseende placeret - til kommunerne?
Er der en mulighed for et samarbejde her?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-12-06:
Jeg vil godt bidrage yderligere til at forsøge at få klarhed over det med ulandsbistanden.
Hr. Jens Rohde pustede sig jo vældigt op og talte om, at man ikke kunne finde ud af at trække støtten væk fra korrupte regimer.
Kan vi ikke nok her i dag få løftet sløret for, hvad det er for lande, den nye regering ikke længere vil give ulandsbistand.
Der har været forskellige eksempler fremme i valgkampen.
Kan vi ikke nok få det konkret at vide her i dag?
Og så siger hr. Jens Rohde, at man ikke vil give støtte til korrupte regimer.
Jo, men støtten går jo ikke til de korrupte regimer, men modsat til støtte af menneskerettighedsbevægelser, til demokratibevægelser - præcis til bevægelser, der har til hensigt at svække de såkaldt korrupte regimer og de korrupte regimer.
Det er det, der er sandheden i det.
Hvad har hr. Jens Rohde imod, hvis vi f.eks. ser på et land som Burkina Faso, at der gives støtte til menneskerettighedsgrupper, at der gives støtte til lokalradioer, til kritiske lokalradioer, at der gives støtte til kvindegrupper, at der gives støtte til rent vand?
Hvad har hr. Jens Rohde imod det?
Er det en modsætning i forhold til en liberal politik?
Lad os få et svar fra hr. Jens Rohde.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Det har jo heller aldrig nogen sinde været på tale før.
Det, som hr. Jørn Jespersen læser i arbejdsprogrammet, er fuldstændig korrekt.
Altså hvor man skal køre gyllen hen, kan vi da tage en diskussion om i miljøsammenhæng.
Det, vi ikke ønsker, er, at den skal ligge inde i de små enheder.
Hvor den skal køres hen, synes jeg er en detaildiskussion omkring miljøproblemer, som jeg er helt overbevist om at Dansk Folkeparti også vil deltage i på et givent tidspunkt.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Til hr. Holger K. Nielsen: Det er jo heller ikke den støtte til kvindegrupper, til menneskerettighedsorganisationer, til lokalradioer, vi vil gå ind og kigge på.
Det er jo de programsamarbejder, vi har med de enkelte landes regeringer, hvor vi skal ind og vurdere nøje. Jeg kan ikke hundrede procent lægge mig fast på, hvilke lande det er, men der er da ingen tvivl om, at lande som Burkina Faso, Bangladesh og Vietnam er lande, som vi vil have under en særlig lup. Men vi kommer det altså ikke nærmere på nuværende tidspunkt, fordi vi er ved at gennemgå det hele.
Vi har lige sat os.
Nu må vi se, hvad der ligger fra den tidligere regering.
Det er ikke altid lige nemt at overskue.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Nej, det er ikke lige nemt at overskue for unge mennesker.
Men jeg skal gerne hjælpe, og hr. Jens Rohde er altid velkommen til at tage telefonen og ringe.
Jeg noterer mig, at hr. Jens Rohde i et af sine svar formulerer sig sådan, jeg tror, det næsten er ordret: Vi har besluttet - og »vi« er altså regeringen - at det skal være 1,5 mio. kr. i besparelse.
Citat slut.
Det er jo sådan set fair nok, men det harmonerer jo ikke særlig godt med den begrundelse, som hr. Jens Rohde kommer med heroppe fra talerstolen, at man vil gå alle projekter igennem for at se, hvad der ikke er godt og pille det ud.
Så burde man jo starte den vej rundt i stedet for at starte med et måltal for besparelser.
Derfor virker den argumentation virkelig meget søgt og udvendig.
Og det er en mistillid til det arbejde, der er udført af et bredt flertal i Folketinget i mere end 10 år omkring udviklingsbistanden.
Og så forstår jeg stadig væk ikke, må jeg understrege, at Venstre vil tage fra de fattigste folkepensionister i fremtiden, bare fordi der er en bestemt overskrift på en konto.
Hvis jeg nu hjælper hr. Jens Rohde med at ændre den overskrift, kan vi så blive fri for, at der bliver taget fra de fattige folkepensionister og givet til de rige?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi var meget skeptiske over for den tvungne opsparing, som blev lavet dengang, og når det nu skulle være en tvungen opsparing, var betingelsen jo, at man fik de penge, man satte ind, tilbage.
Det var i øvrigt regeringens eget forslag.
Vi er imod den omfordeling, der sker af pensionsbidraget.
Må jeg så sige: Vi lander på 1,5 mia. kr., og det er jo tilfældigt.
Det er det, for det, vi siger, er, at vi fastfryser 1999-niveauet.
Det giver 1,5 mia. kr. Så vi har taget det den rigtige vej rundt, nemlig ved at sige: Vi laver en fastfrysning.
Marianne Jelved (RV), 2001-12-06:
Det, der er så ærgerligt i den sag, det, der er virkelig ærgerligt, er, at Danmark har haft en meget entydig og klar profil internationalt og nationalt, og det, der sker nu, er jo, at det bliver legalt at gå ind og tage ulandsbistanden op ved hver finanslov. Det er det, der bliver problemet fremover, udelukkende fordi Venstre skal finde nemme 1,5 mia. kr. til at finansiere sundhedsudgifter - udgifter, som vi udmærket kunne finde andre steder at finansiere fra. Det er den omlægning af politikken, som den nye regering står for, der påkalder sig meget, meget stor betænkelighed.
Det er ærgerligt, at Danmarks liberale parti har taget teten i den sag.
Det er dybt trist.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Som jeg kunne forstå fru Marianne Jelved sidste år, så har det vist også været et tema i den tidligere regering ved stort set hver eneste finanslovforhandling.
Så det er der såmænd ikke så meget nyt i.
Når man laver finanslov, skal man selvfølgelig være åben for at kigge på alt.
Det er skatteborgernes penge, vi taler om.
Det er ikke fru Jelveds penge, det er heller ikke mine penge.
Vi har da en forpligtelse til at være meget præcise, meget nøje med, hvad det er, vi bruger pengene til.
Når fru Marianne Jelved nu står heroppe og siger »penge, som vi nemt kunne finde andre steder«, er jeg nødt til at spørge hvor.
Hvad er Det Radikale Venstres anvisning?
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Og jeg tænker ganske særligt på den aktive arbejdsmarkedspolitik, som den tidligere regering sammen med Venstre og De Konservative har lavet aftaler om i november 1998, i november 1999, i oktober 2000, hvor der er klare regler for, hvornår man skal aktivere folk, og hvor regeringen har lagt op til en nedskæring til det halve af aktiviteten.
Det mener jeg er i ganske klar modstrid med de aftaler, vi har indgået.
Og derfor vil jeg bare gerne have hr. Jens Rohde herop for at bekræfte, at regeringen selvfølgelig overholder indgåede forlig.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Vi står naturligvis ved de forlig, vi har indgået.
Og med hensyn til arbejdsmarkedspolitikken er det jo modellen, vi har indgået forlig om, og det er modellen, vi er enige om.
Selve beløbet og finansieringen er et regeringsansvar.
Det er klart i aftalen.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Så vil jeg gerne have hr. Jens Rohde til at fortælle mig, hvordan han har forestillet sig at man skulle leve op til den forståelse, der blev lavet til den aftale, der blev lavet og justeret senere, men grundlæggende, mellem den nuværende statsminister og mig selv og andre forhandlere i november 1998, inspireret af arbejdsmarkedets parter, om, i hvilket omfang man skal aktivere folk, der er på dagpenge.
Hvordan forestiller hr. Jens Rohde sig, at man kan holde den aktivitet, samtidig med at man halverer udgiften til den?
Det vil jeg bare gerne have forklaret.
Og er hr. Jens Rohde ikke enig i, at hvis man går ned i ambitionsniveau, med hensyn til hvornår og hvor meget man skal aktivere folk, så er det forligsbrud?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Til Mogens Lykketoft: Vi vil simpelt hen gøre det ved, at vi gør det bedre.
Vi kender jo alle masser af eksempler
på aktivering, som jo nærmest har diskvalificeret folk til at komme på arbejdsmarkedet.
Det er den hovedløse aktivering, vi selvfølgelig vil gøre op med.
Og vi vil gøre det bedre, mere målrettet.
Så ambitionsniveauet er ikke faldet.
Men finansieringen - ja, der går vi ind, nøjagtig som Det Radikale Venstre jo gjorde for at finansiere deres skatteoplæg, og vurderer, at her kan vi godt, uden at man sænker ambitionsniveauet, spare 1,5 mia. kr.
Tove Videbæk (KRF), 2001-12-06:
Kristeligt Folkeparti konstaterer med tilfredshed, at regeringen vil forstærke indsatsen over for de svageste i samfundet, og at der vil blive afsat flere ressourcer til hjemløse sindslidende, de svageste handicappede samt til at forebygge narko- og alkoholmisbrug.
Regeringen vil også inddrage de mange frivillige organisationer, som yder en formidabel indsats; der skal lyttes til og læres af de frivillige organisationer.
Regeringen vil så nedsætte et råd, de svage gruppers LO,
hvor de frivillige hjælpeorganisationer skal spille en afgørende rolle, og det er alt sammen positivt.
De døende er overhovedet ikke nævnt i statsministerens åbningstale eller i hr. Jens Rohdes indlæg i dag.
Vil denne regering ligesom den forrige acceptere, at døende kommer på venteliste de sidste få dage af deres liv, eller vil denne regering tage konkrete initiativer på dette område?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Denne regering ønsker naturligvis, som vi i øvrigt har sagt flere gange - nu var det ikke det, jeg lige kom ind på ind min ordførertale - at udbygge hospicevæsenet i Danmark, ingen
tvivl om det
Vi ønsker også at skabe bedre helhed i behandlingen af de psykisk syge, det skal der sættes meget kraftigt ind på.
Og så skal vi selvfølgelig sørge for, at der er herberger til vores hjemløse.
Det er nogle af de konkrete initiativer, som vi vil sætte ind med.
Men derudover vil der være en lang række andre ting, og Folketinget skal nok blive præsenteret for flere tiltag, som vi så kan diskutere hen ad vejen.
Tove Videbæk (KRF), 2001-12-06:
Hr. Jens Rohde siger, at regeringen vil være med til at udbygge hospicevæsenet, men jeg vil gerne spørge helt konkret: Vil regeringen komme med forslag om en hospicelov, som samler alle de mange forskellige brikker, som nu ligger på hospiceområdet?
Vil regeringen være med til at sikre, at der kommer et hospice i hvert amt?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Naturligvis vil vi gerne være med til at sikre, at det ikke er pengepungens størrelse, der afgør, om man kan komme på hospice eller ej, helt klart.
Vi har jo også tidligere, mens vi var i opposition, haft et glimrende samarbejde med Kristeligt Folkeparti på det her område.
Jeg er helt sikker på, at vi finder en vej til sammen at få udbygget hospicevæsenet i Danmark, således at det fungerer på tilfredsstillende vis.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Jeg har forståelse for, at Socialdemokratiet lige skal komme sig over chokket, men jeg håber, at Socialdemokratiet vil være konstruktiv i opposition og vil søge indflydelse og arbejde konstruktivt med de ting, som regeringen kommer med.
Så vil jeg stille hr. Mogens Lykketoft det spørgsmål
, når nu hr. Lykketoft og andre fra partiet jo selv har nævnt denne her særlige tillægspension, om hr. Lykketoft kan bekræfte, at det, som VK-regeringen nu foreslår, er nøjagtig det samme, som blev foreslået af den tidligere regering i 1997 i lov nr. 803 af 24. oktober, vedtaget af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Det Radikale Venstre og CD.
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Svaret på det sidste er, at det var en betingelse for Venstre og De Konservative, at det forslag så sådan ud.
Så det er jo sådan set, om jeg så må sige, et lidt mærkværdigt spørgsmål at stille.
SR-regeringen gennemførte så noget sammen med SF og Enhedslisten i sommeren 1998, som var varigt, og som var solidarisk.
Nu kommer man så og siger, at det jo ikke var nogen opsparingsordning.
Nej, det var det ikke.
Det var faktisk en ordning, der skulle supplere folkepensionen.
Derfor ville jeg godt spørge hr. Jens Rohde: Når vi nu skal have det tilbage, som vi indbetaler, er det så et princip, der skal videreudvikles til folkepensionen?
For det er jo en interessant tankegang.
Den er i overensstemmelse med, hvad Venstre har sagt tilbage i tiden, men det er ikke de toner, vi ellers har hørt.
Så jeg forstår, at fordelingspolitikken er på skred og på skred tilbage til de gamle tider.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Jens Rohde om det med samarbejde: Ja, men vi vil meget gerne som udgangspunkt for samarbejdet have fuldstændig klippefast besked om, at gamle aftaler overholdes.
Det er sådan set et meget godt fundament at starte det nye samarbejde på.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Vi løber ikke fra aftaler, og når jeg siger det, kan jeg jo komme med den tilføjelse - jeg ved ikke, om hr. Lykketoft har glemt det - men vi har faktisk en aftale om folkepensionen.
Den blev lavet under ØMU-afstemningen foranlediget af hr. Poul Nyrup Rasmussen, og da lavede vi en aftale om, at folkepensionen kan der ikke røres ved, medmindre vi alle sammen er enige.
Så der er ingen grund til at gå rundt og skabe frygt om folkepensionen.
Uanset hvem det var, der forlangte, hvordan den lov i 1997 skulle se ud, så var det dog noget, regeringen indgik på.
Så er det rigtigt, at den ændrer det et halvt år efter, men man skriver faktisk i lovforslaget, at den særlige pensionsopsparing videreføres grundlæggende efter de samme principper.
Synes hr. Lykketoft, at det var helt i overensstemmelse med sandheden?
Mogens Lykketoft (S), 2001-12-06:
Der var gode grunde til at lave den aftale.
Venstres, regeringens holdning i forhold til den særlige pensionsopsparing demonstrerer, at der var endnu flere gode grunde end dem, vi tænkte over ved den lejlighed.
Men jeg vil godt koge hele holdningen til den særlige pensionsopsparing ned til det, jeg sagde før: Synes hr. Jens Rohde virkelig, det er rimeligt, at vi skal lave om i forhold til nu, sådan at den arbejdsløse får tilskrevet 1.300 kr. mindre om året og jeg får tilskrevet 7.000 kr. mere om året,
selv om jeg har rigeligt med pensionsordninger i forvejen?
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Jeg hæftede mig lidt ved hr. Mogens Lykketofts udtalelser
vedrørende ulandsbistanden
De rige, er det dem, der står på venteliste og gerne vil på hospitalet?
Det er jo det, de 1½ mia. kr., der er sat af til at afhjælpe ventelisterne, skal bruges til.
Den vending, man har brugt, synes jeg er lodret forkert.
Og hvorfor i alverden - hvorfor i alverden - har Socialdemokratiet og andre så meget imod at se på et fornuftigt kasseeftersyn af ulandsbistanden, se, at vi stadig væk ligger i den tunge ende, hvad angår bistand til verdens mindre udviklede lande, men at vi har et prioriteringsproblem, hvor vi bliver nødt til at prioritere, hvis vi vil have tingene til at hænge sammen.
Jeg er fuldstændig enig i, at ventelisterne er et meget stort problem.
Jeg er fuldstændig enig i, at man tager fra ulandsbistanden for at give mere for at afhjælpe ventelisterne.
Det er ikke de rige, der står på ventelisterne.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Naturligvis, alle og enhver er jo klar over, at der skal være forebyggelse.
En måde at forebygge på er jo også, at man fra starten går ind med en kontant linje og stiller nogle krav, når folk, unge mennesker, er ved at komme på afveje.
Og så er det for os helt afgørende, at vi får skærpet straffene for vold, voldtægter og menneskesmugling. Det handler også om retsbevidstheden, retsfølelsen hos den enkelte dansker, den enkelte lovlydige borger, og den sætter vi meget højt.
Så vi mener faktisk, at det både handler om tryghed, når vi ønsker at skærpe straffene for vold, og om den enkeltes retsfølelse.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Jeg forstår det, hr. Jens Rohde sagde, sådan, at det ikke var korrekt, når statsministeren i sin åbningstale sagde, at kommunerne skal til at anvise arbejde til kontanthjælpsmodtagere.
De skal fortsat i tvangsaktivering.
Det er ikke specielt tryghed for Enhedslisten.
For os er tryghed, at man helt undgår at blive overfaldet.
Derfor er det for os vigtigt, at man gør noget for at forebygge, at der finder vold og overfald sted.
Men der var ikke et ord om forebyggelse i hr. Jens Rohdes tale. Hvordan kan det være?
Det lyder meget godt, når hr. Jens Rohde taler om det generelle, men lige så snart det bliver konkret, bliver han uklar.
Det var lige sådan med hans formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, under valgkampen.
Det lød også meget godt, når han talte overordnet, men når det blev konkret, så begyndte øjnene at flakke, f.eks. når man kom ind på diskussionen om halve dagpenge til personer under 30 år.
Når hr. Jens Rohde bliver spurgt om aktivering af kontanthjælpsmodtagere, så begynder han straks at tale om flygtninge og indvandrere.
Der er ingen dokumentation for, at tvangsaktivering fører til, at man kommer i rigtigt arbejde med overenskomstmæssig løn.
Så jeg vil meget gerne høre, om Venstre nu vil foreslå, at man indfører optjeningsret til dagpenge, og om det bliver på overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
I sin åbningstale omtalte statsministeren, at en række
kommuner har vist vejen ved ikke at udbetale kontanthjælp, men i stedet anvise arbejde.
Betyder det, at Venstre nu går ind for, at kontanthjælpsmodtagere fremover skal få tilbudt arbejde til overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår og med optjeningsret til dagpenge, således at tvangsaktivering afskaffes?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Det er helt klart forudsætningen for, at vi kan integrere vores indvandrere, at vi får dem i arbejde.
Så må vi se på, hvilke muligheder vi har, men vi har allerede en lang række eksempler i kommunerne, hvor man siger, at her får I ikke kontanthjælp, men I kan få et arbejde.
På den måde kan vi få indvandrerne ind på arbejdsmarkedet og dermed sikre, at de kan optjene til sociale ydelser, til dagpenge på lige fod med den danske befolkning.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Landsforeningen af Arbejdsledige har flere steder sammen med de lokale arbejdsmarkedsråd fået kendt nogle af disse produktionshuse ulovlige, og spørgsmålet er altså, om Venstre nu går ind for, at det ikke skal være den type af produktionshuse og tvangsaktivering, men at det i stedet skal være arbejde til overenskomstmæssige løn- og arbejdsvilkår og med optjeningsret til dagpenge.
Det ville være et stort fremskridt.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Det afgørende er jo, at folk kommer i arbejde, og hvis de er på en produktionsskole, vil de have en større mulighed for senere at komme i reelt arbejde.
Det er jo det, det handler om.