runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
To bemærkninger til hr. Holger K. Nielsen.
Hr. Holger K. Nielsen nævner jo flere gange, at der er et flertal i Sikkerhedsrådet.
Ja, der er et flertal, men det, der er det interessante ved det flertal, er, at det er et fuldstændig enigt flertal, det er 15 ud af 15.
Det er 15 nationer ud af 15 medlemmer af Sikkerhedsrådet, som har appelleret til Danmark og andre lande om at sende styrker.
Det kan man godt kalde et flertal, det er et rimelig stort flertal: Det er alle mod nul!
Så er det, jeg spørger hr. Holger K. Nielsen: Hvordan kan det være, når man nu ellers lægger stor vægt på – og det er jeg da glad for – FN og Sikkerhedsrådet, at når FN appellerer til Danmark om at sende soldater derned, så appellerer hr. Holger K. Nielsen til Folketinget om, at vi bare skal sidde det fuldstændig overhørig, hvad FN beder om?
Så siger hr. Holger K. Nielsen, at der er forskellige årsager til, at SF aldrig har ønsket at deltage i de forskellige udvalgsrejser.
Kan hr. Holger K. Nielsen ikke bare nævne én grund til, at man ikke har ønsket det?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
For lige at få debatten ned på et rimeligt niveau, så støttede vi jo altså også Hans Blix.
Den franske regering, den tyske regering, ja, selv et flertal i FN's Sikkerhedsråd var vi jo enige med.
Men det er hr. Helge Adam Møller fuldstændig ligeglad med, det er jo fuldstændig ligegyldigt, ikke sandt, hvad et flertal i Sikkerhedsrådet kommer frem til?
Derimod er, hvad USA gør, altid det rigtige.
Der er H.C. Andersen-år i år, og man må sige, at De Konservative lever godt op til eventyret »Hvad fatter gør, er altid det rigtige«.
Hvad George W. Bush gør, er altid det rigtige; det er den udenrigspolitik, som Det Konservative Folkeparti står for.
Det er ret sørgeligt.
Så nævnede hr. Helge Adam Møller, at vi ikke har været med nede i Irak.
Det er der forskellige årsager til.
Men man kan jo ikke bruge det som argument for, at alt går godt i Irak.
Hr. Helge Adam Møller kender udmærket godt til de mange overgreb, den tortur, der finder sted i fængslerne, af civile irakere.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
Alle de frygtelige grusomheder, som hr. Aaen nu siger at Saddam Hussein har begået, giftgas, to krige osv., er jeg jo enig i.
Jeg kan bare konstatere, at havde det stået til Enhedslisten og hr. Frank Aaen, så havde hr. Saddam Hussein siddet som diktator stadig væk.
Så havde der ikke været frie valg i Irak, så havde befolkningen ikke haft mulighed for for første gang i en menneskealder selv at bestemme sin skæbne.
Så hr. Frank Aaen og Enhedslisten støtter altså, at Saddam Hussein skal genindsættes på magten i Irak.
Jeg har ingen forståelse for det synspunkt.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Vi kan vist godt kalde det udenomssnak, at det ikke er våben, der dræber folk, det er dem, der bruger våbnene og sender soldaterne i krig, der dræber.
Men det var altså sådan, at det var Vesten, der leverede våbnene; det var altså sådan, at det var Vesten, der leverede giftgassen; det var altså sådan, at det var Vesten, der var allieret med Saddam Hussein, og som var Saddam Husseins ven, som opfordrede ham til at gå i krig f.eks. mod Iran.
En af de mest blodige krige i nyere tid opfordrede vi Saddam Hussein til at gå i og til at udføre.
Så er det bare, jeg siger til hr. Helge Adam Møller: Da alle de uhyrligheder foregik, sad hr. Helge Adam Møller her i Folketinget uden at tage afstand, uden at sige, at det var forkert, at vi støttede op om Saddam Hussein fra det officielle Danmark og fra Vestens side.
Det var venstrefløjen, der stod på Slotspladsen og sagde fra, og som protesterede mod Saddam Hussein.
Jeg vil nok sige, at hvis man kommer her og vil klandre andre for, hvad de gør, så bør man i det mindste bare i en bisætning forholde sig til sit eget ansvar for ikke i rette tid at have taget afstand fra det, der foregik, men først bagefter sige, at man er søreme også imod Saddam Hussein.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
Det er ikke våben, der begår uhyrligheder, det er de mennesker, der bruger våbnene.
Det er den diktator, der går i spidsen og siger til sine soldater eller til sin befolkning: Nu myrder vi 60.000 kurdere med giftgas.
Det er den diktator, der siger: Nu angriber vi det land med de våben, vi har.
Våben i sig selv kan ikke dræbe.
En køkkenkniv er jo helt ufarlig, men hvis der er en mand, der tager den i sin hånd og vil dræbe andre, så er det ikke køkkenkniven, der er den kriminelle, det er manden.
Og det var Saddam Hussein, og derfor er det godt, at han sidder og får sin dom på et tidspunkt.
Og besættelsesstyrke?
Ja, hvis danskerne er besættelsesstyrke i Irak, så må vi altså konstatere, at det er et fuldstændig enigt Sikkerhedsråd i FN, der har bedt os om at være der, for det er alle 15 lande, der har appelleret til Danmark, til Holland og til andre lande om at sende styrker derned, og det er den irakiske regering, der har bedt om det, en regering, der er valgt af befolkningen.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Jeg må bare til det sidste, invitationen, sige nej tak.
Vi har ikke noget ønske om at besøge og på den måde være med i en besættelsesstyrke.
Nej tak.
Må jeg så sige til hr. Helge Adam Møller, nu der opregnes alle de her uhyrligheder, som Saddam Hussein stod for, at jeg kunne fortsætte listen.
Men der var én ting, hr. Helge Adam Møller glemte at nævne.
Det var, at de ting, som Saddam Hussein gjorde med f.eks. giftgas, skete, mens den danske regering og Vesten var venner med Saddam Hussein.
Det var med giftgas, der var leveret fra Vesten, det var med våben leveret fra Vesten, at myrderierne blev gennemført.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg tænker, at man vel henviser til det, der skete, da Saddam Hussein var diktator, men så må jeg gøre opmærksom på, at man har glemt mindst ét nul, så er vi nemlig langt over 1 million.
Det var jo den diktator, som Danmark og andre har været med til at afsætte, som myrdede i snesevis af tusinder af sin egen befolkning med giftgas, som har været forbudt ifølge Genèvekonventionen siden 1921, som startede to krige, som fyrede scudmissiler mod et land, han ikke var i krig med, og som henrettede snesevis af tusinde af sin egen befolkning, som man måned efter måned finder i massegrave.
Så hvorfor ikke rette det, så der står mindst 1 million?
Så begynder man at nærme sig det, der var årsagen til, at Danmark i dag har soldater i Irak.
Jeg synes også, at man glemmer at sige, at når vi har soldater i Irak, er det jo, fordi et fuldstændigt enigt FN-Sikkerhedsråd med 15 nationer i en resolution ikke bare har bedt om, men har appelleret til Danmark og andre lande om at sende soldater ned.
Den irakiske regering har bedt os om det, så det er FN og regeringen, der har bedt os om det.
Så det sidste, og der taler jeg som formand for Forsvarsudvalget: Der er det jo sådan, at vi er nede at besøge Irak indimellem – tre gange har vi været dernede – og jeg konstaterer, at to af de personer, der er mest på talerstolen, netop er fra de partier, der hver eneste gang siger, at de ikke vil ned og se det her med deres egne øjne
Nu vil jeg godt invitere hr. Holger K. Nielsen, som er nyt medlem i Forsvarsudvalget.
Jeg vil sige til Hr. Holger K. Nielsen: Tag nu med, næste gang vi skal derned.
Vi skal ned til et område, som er langt større end Jylland, hvor 532 danske soldater og 50 litauere har sørget for, at skolesystemet i dag fungerer.
Tag ned, og oplev det med egne øjne.
Lad os så se, hvor skråsikker hr. Holger K. Nielsen er bagefter.
Hr. Frank Aaen er også medlem af Forsvarsudvalget, så invitationen er også til hr. Frank Aaen.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg må altså konstatere, at der er fuldstændig forvirring om, hvad Socialdemokraterne i virkeligheden vil her.
Jeg forstår det ikke, jeg tror, at de færreste ude omkring forstår det, og jeg er ret sikker på, at det er også meningen med den uld i mund-snak, som vi før hørte fra hr. Per Kaalund.
Man siger, at man havde en exitstrategi, og det betyder, at det nuværende militærengagement skal slutte i år 2006.
Ja, o.k., o.k.!
Så skal der ske en ændring til en mere civil indsats, men dog kombineret med noget militær, og det er jo derfor, at det netop bliver helt afgørende at få at vide, hvor meget militær vi stadig væk skal deltage med.
Er der tale om, at vi har ti færre soldater dernede, og er det så nok til, at Socialdemokraterne kan sige, at vi ikke længere har det nuværende grundlag?
Det står helt, helt hen i det uklare, hvad det er for nogle præcise krav, man vil stille til regeringen, når regeringen med garanti kommer igen om 8 måneder og vil have det her fornyet endnu en gang.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Per Kaalund; at jeg får svar, håber jeg så på, men jeg vil spørge hr. Per Kaalund: Kan befolkningen regne med, at det danske Socialdemokrati ligesom de spanske socialister, ligesom en række andre socialdemokratier udeomkring i Europa vil trække de danske militære tropper væk fra Irak i 2006?
Kan vi få et klart svar på det?
Kan vi regne med, at det danske Socialdemokrati vil gøre som Zapatero gjorde i Spanien, nemlig forlange, at de danske soldater skal ud i år 2006?
Og vil man i forlængelse af det, og i og med at man er forligspartner til regeringen, stille et ultimativt krav til regeringen om, at regeringen begynder at formulere en exitstrategi i forhold til det her?
Hvis man siger, at man har fået alle sine krav opfyldt, er det altså meget små krav, man har stillet i de her forhandlinger, for regeringen afviste fuldstændig under førstebehandlingen at diskutere exitstrategi.
Regeringen afviste fuldstændig at give nogle faste datoer for, hvornår de danske soldater skulle trækkes ud.
De kørte sig vældigt frem.
Nu skulle vi have et sluttidspunkt, nu skulle vi have en ændret dansk indsats i Irak.
De har fået mundsvejr fra regeringen, de har ikke fået noget som helst.
Jeg håber på, at vi snart kan få en forklaring af hensyn til befolkningen.
Per Kaalund (S), 2005-05-31:
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at jeg ikke kaster mig ud i nogen vurdering af, hvad jeg tror statsministeren har sagt til USA's præsident, og tilsvarende, hvad den diskussion og dialog er gået ud på.
De spørgsmål må hr. Frank Aaen stille til statsministeren.
Med hensyn til B 89, beslutningsforslaget, som vi har til behandling i dag, støtter vi det med de bemærkninger, der er, og vi mener i øvrigt, at vi i de forhandlinger, der lå forud for tilblivelsen af B 89, har formået at påvirke det i den retning, vi gerne ser.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Det vil sige, at man bakker op om en regering med en statsminister, som, hvis det er tilladt at sige det, er som en logrende hale bag på George Bush, og som på intet tidspunkt, så det kan høres, tager afstand fra USA's overtrædelse af internationale konventioner.
Tror hr. Per Kaalund måske, at landets statsminister i samtale med George Bush har sagt: Kære George, nu er det på tide, at vi ændrer kurs i Irak, for det går katastrofalt.
Folk dør, folk bliver fattige, folk slås indbyrdes.
Der er borgerkrig undervejs.
Vore soldater bliver myrdet.
Tror hr. Per Kaalund, at landets statsminister har sagt noget, der bare minder om det, til USA's præsident?
Der var fuld opslutning til USA's George Bush, og derfor er det meget beklageligt, at Socialdemokratiet også her bakker op om vores statsminister.
Per Kaalund (S), 2005-05-31:
Nu har begge de foregående talt om, at Socialdemokratiet har støttet regeringen hele vejen igennem.
Vi stemte imod deltagelse i krigen i marts 2003, og det fremgår af alle referater og beslutningsprotokoller her i Folketinget.
Og det er vores ærinde i den her sag.
Vi mener klart, at der bør lægges en exitstrategi.
Jeg har refereret til, hvilket tidspunkt vi sætter som en slutdato, nemlig juli 2006, dvs. om et års tid.
Så mener vi, at det skal være slut, og vi mener, at der skal transformeres fra den egentlige militære indsats over til mere humanitær/civil indsats kombineret med det militære.
Det er vores ærinde i det her, og vi deltager gerne i genopbygningen i Irak.
Jeg skal ikke påstå, at det i dag går godt i Irak, at alt er ro osv.
Hvor de danske soldater befinder sig, er der heldigvis mere roligt end oppe i Bagdadområdet og nordpå, men det ændrer ikke noget ved, at der skal gøres ganske meget for også at øge beskyttelsen af civilbefolkningen.
Der har vores mål været, at der sker en såkaldt irakisering, og det vil sige, at man i langt større omfang får den irakiske administration, deres militær, deres politistyrker osv. til at fungere, og det tror vi er vejen frem for at beskytte civilbefolkningen.
Frank Aaen (EL), 2005-05-31:
Det var hr. Per Kaalund, der argumenterede for, at den danske tilstedeværelse var for at beskytte civilbefolkningen i Irak.
Så synes jeg, det er naturligt at spørge hr. Per Kaalund: Hvordan synes Socialdemokratiet det går?
Hvordan går det med at beskytte civilbefolkningen mod vold?
Hvordan går det med at beskytte den mod social elendighed?
Der er en dramatisk arbejdsløshed.
Der er dramatiske fald i indkomsten for almindelige irakere.
Det går rigtig skidt.
Jeg synes, Socialdemokratiet i højere grad burde overveje, om det går godt med det, man har bevæget sig ind i her sammen med regeringen.
Går det virkelig godt med at bakke op om en statsminister, som bare følger i hælene på George Bush, og som ikke engang under et besøg hos George Bush kan tage sig sammen til at komme med en eneste kritik af den politik, George Bush står i spidsen for?
Hvordan synes Socialdemokratiet det går med at bakke op om sådan en statsminister og den politik, han står for?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Jeg skal forsøge at svare begge to alligevel.
Jo, jeg har da læst betænkningsbidraget fra De Radikale og Socialdemokraterne, og helt ærligt så synes jeg faktisk, det er udmærket.
Der er bare ét problem i det, og det er konklusionen, for konklusionen hænger slet ikke sammen med de præmisser, der er opstillet i det.
Både hr. Per Kaalund og hr. Morten Helveg Petersen siger, at man har formuleret en exitstrategi.
Ja, muligvis, men den er regeringen jo lodret uenig i.
Den her regering vil ikke ud i en exitstrategi.
Den vil overhovedet ikke tale om, hvordan vi kan komme ud af det her.
Derfor hænger det da slet ikke sammen, at man fortsat støtter regeringens politik, samtidig med at man siger, at der bør være en exitstrategi.
Det er derfor, jeg slet ikke forstår den politik, der føres af De Radikale og Socialdemokraterne.
Jeg synes, man spiller på alle de heste, man kan spille på.
På den ene side forsøger man at sige til befolkningen, at man er imod krigen, at man er imod den danske deltagelse, og der er en masse betingelser.
På den anden side har man fra ord til andet støttet regeringen hele vejen igennem i den her militære besættelse af Irak.
Det hænger ikke sammen nogen steder.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-31:
Jeg skal gøre, hvad jeg kan, for at formulere det som et spørgsmål, så mit indlæg må lyde noget i retning af, om ordføreren ikke vil bekræfte det udførlige betænkningsbidrag, som er i tilknytning til beslutningsforslaget her, hvor der også udførligt redegøres for Det Radikale Venstres politik på området.
Inden ordføreren begynder at tale alt for meget mod bedre vidende heroppe fra, kunne det også være på sin plads at henvise til det meget udførlige betænkningsbidrag, hvor vores principielle argumentation står anført beskrevet over flere sider.
Så jeg vil blot bede ordføreren om at bekræfte, at det også må indgå i billedet.
Det ville da være relevant.
Per Kaalund (S), 2005-05-31:
Det er da trist, at hr. Holger K. Nielsen er så uklar på alt.
Jeg kan anbefale genlæsning af de to siders betænkningsbidrag, hvori der bl.a. fremføres, at Socialdemokratiet i øvrigt sammen med De Radikale kritiserer regeringen for en manglende exitstrategi, så vi ønsker altså tilsvarende en exitstrategi.
Vi har selvfølgelig selv nogle forestillinger om det, og det har vi givet udtryk for i vores betænkningsbidrag.
I øvrigt står der i både beslutningsforslaget og andre steder, også i denne redegørelse her, at der rent faktisk kan ske tidligere tilbagetrækning.
Vi har bare sat juli 2006 som slutdato for socialdemokratiske stemmer til deltagelse i militært engagement i den nuværende form.
For vores skyld må det gerne ske tidligere og hurtigere, og tilsvarende må der gerne ske en hurtigere indsats over mod, hvad vi også skriver i vores betænkningsbidrag, en mere humanitær, civil indsats på bekostning af den militære del.
Vi har endda givet tilslutning til, at vi, hvis regeringen kommer med forslag, vil være villige til at sende flere folk af sted til de opgaver.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
... Man løftede ikke en finger i forhold til Saddam Hussein på det tidspunkt.
Det var først, da han besatte Kuwait, og da han blev et problem for olieforsyningerne, at det her blev et problem for Vesten og for Det Konservative Folkeparti og for hr. Helge Adam Møller.
Det er det virkelig pinlige i alt det her.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg kan konstatere, at FN's Sikkerhedsråd siden begyndelsen af 1990'erne efter krigen, som Saddam Hussein startede mod en fredeligsindet nation lige syd for – det var Kuwait – vedtog et par og tyve resolutioner i Sikkerhedsrådet, og der var ikke en eneste af de resolutioner, der blev overholdt, og hr. Holger K. Nielsen og andre i dette Folketing, et lille fåtal, ville ikke have, at der blev grebet ind.
Derfor kan jeg konstatere med stor sikkerhed og stor tryghed, at var det gået, som hr. Holger K. Nielsen og SF og Enhedslisten havde ønsket, så havde Saddam Hussein stadig væk siddet ved magten i Irak.
Det er også derfor, jeg siger, at det er meget godt, at Enhedslisten har trøjen på, de har bare glemt et nul, for det er over 1 million mennesker, han var ansvarlig for blev dræbt og ikke de 100.000, som man hentyder til dér.
Faktum er, at Saddam Hussein ikke havde siddet i fængsel, men ved magten, hvis hr. Holger K. Nielsen havde fået sin vilje.
Det skete ikke – tak.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-05-31:
I Enhedslisten går vi ind for revolutioner.
Det er sådan noget, vi ofte bliver skældt ud for.
I denne her sammenhæng diskuterer vi faktisk netop revolutioner, og hvordan man skaber revolutioner.
Hvis der er noget, vi på venstrefløjen aldrig har gået ind for og ikke kommer til at gå ind for, så er det revolutioner skabt af bombefly.
Vi mener, at revolutioner skabes fra neden.
Det vil altså sige, at befolkningen tager initiativ til at gennemføre revolutioner mod de diktatorer, der eventuelt sidder.
Jeg kan forstå, at hr. Helge Adam Møller og i øvrigt den her regering går ind for en helt anden type revolutioner, nemlig den type revolutioner, hvor de, der har overherredømmet i verden, sender bombeflyene på vingerne og gennemtvinger revolution.
Hvis det nu var sådan, at intentionen bag den her revolution var, at man ønskede at fjerne Saddam Hussein, så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvornår hr. Helge Adam Møller stiller et forslag her i Folketinget, eventuelt som privatist, som han jo taler som her i dag, om, at vi skal gå ind med militær magt og fjerne diktatorer i Nordkorea, i Saudi Arabien, i Kina og i ufattelig mange andre lande, hvor der også sidder diktatorer.
Hvorfor har hr. Helge Adam Møller ikke taget initiativ til det, hvis det altså var det, der var begrundelsen for at gå ind i Irak?
Kristian Jensen (V), 2005-05-31:
Det bliver sværere og sværere at forstå oppositionen.
I torsdags fik jeg at vide af hr. Frode Sørensen, at jeg kunne få alt – det var faktisk de ord, hr. Frode Sørensen brugte, at jeg kunne få alt – og jeg svarede med et nej tak, for jeg skulle bare have de fem punkter, der lå i teksten, som vi forhandlede på plads den 12. maj.
Det er sådan set ikke alt.
Der kunne være mange andre krav, der kunne være interessante at have fået med ind i teksten, men vi havde forhandlet en tekst på plads.
Den tekst har vi hele vejen igennem fra regeringens side været klar til at stå fast på, og når hr. Poul Erik Christensen både over for mig i torsdags og over for Politiken sagde, at han ville anbefale Det Radikale Venstres folketingsgruppe, at man tiltrådte aftalen, forstår jeg ikke, at man i dag begynder at trække i land på det, man – ordret citeret – har sagt her fra Folketingets talerstol så sent som i sidste uge.
Jeg er ked af, at der ikke er blevet en bred aftale.
Det havde været en aftale, som vi fra regeringens side med glæde havde gennemført.
Det må vi så konstatere at der ikke er vilje til fra SR's side, og derfor kører vi videre i samme spor, som vi har brugt de sidste godt 10½ måned på at forberede.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
Jeg er hundrede procent uenig med hr. Rune Lund.
Havde de danske tropper ikke været der sammen med tropper fra 30 andre lande, så havde der været den gamle Saddam Hussein med hans tropper, med hans hemmelige politi, med hans massegrave osv.
Det er konsekvensen af den holdning, Enhedslisten har, og det er selvfølgelig lovligt og demokratisk at have den holdning, men det havde betydet langt mere end 100.000 døde.
Det havde betydet, at antallet på 1 million, der foreløbig var dræbt af Saddam Hussein og hans håndgangne mænd, var steget i samme takt som i årene før.
Derfor synes jeg stadig væk, at jeg er stolt af, at jeg og et flertal i Folketinget beslutter, at de danske soldater skal blive der og hjælpe, så længe FN ønsker det, så længe den lovligt valgte irakiske regering beder om det, så længe vi gør en positiv forskel, og det gør vi.
Rune Lund (EL), 2005-05-31:
Jeg må jo konstatere, at hr. Helge Adam Møller er fuldstændig blind for den situation, at den udenlandske militære tilstedeværelse er en afgørende forhindring for en varig fred i Irak, at så længe de udenlandske tropper er til stede, så vil der dø endnu flere mennesker, så vil der dø i tusindvis af mennesker.
Der er allerede 100.000, der er døde nu.
Der døde over 1 million, dengang Vesten var Saddam Husseins ven.
Nu er der død over 100.000.
Hvor mange tusinde flere skal dø, bare fordi det her Folketing bakket op af en masse andre lande ikke vil indse, at så længe de udenlandske tropper befinder sig i Irak, så bliver der ingen fred i Irak?
Jeg må bare konstatere, at hr. Helge Adam Møller er fuldstændig blind for det faktum.
Det er en skam, at venstrefløjen ikke er stærkere politisk, end den er i dag.
Det kommer forhåbentlig engang i fremtiden, sådan at vi kan få en mere fredelig verden, hvor man ikke starter oliekrige, hvor man ikke starter imperialistiske krige, hvor man ikke prøver at påtvinge andre mennesker rundtomkring i verden sine tanker, sin måde at se verden på med militær magt.
Vi skal have de tropper ud af Irak for at skabe varig fred i Irak, og det kan ikke gå hurtigt nok.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-31:
Nej, det kan jeg under ingen omstændigheder bekræfte.
Det, man stemte for, var, at man ønskede at få et samfund, hvor man selv kunne være medbestemmende for første gang i 30 år, hvor man selv kunne have lov til at bestemme, hvem der sad i byrådene, hvem man skulle have i parlamentet, hvem man skulle have i regering.
Man stemte, fordi man godt selv for første gang i sit liv ville være med til at have en grundlov, som man selv bestemte og ikke Saddam Hussein.
Det var det, man stemte for, og det store flertal var godt klar over, at en af forudsætningerne for, at det kunne lykkes, var, at der var en sådan orden og stabilitet, og derfor bakker man op om FN's beslutning, der siger, at så længe der er behov for det, så har vi tropper, der hjælper de irakiske styrker med at sikre orden og ro i landet.
Det var det, man stemte for.
Rune Lund (EL), 2005-05-31:
Kan hr. Helge Adam Møller i det mindste ikke medgive, at så længe de udenlandske tropper stadig væk er i Irak, så længe besættelsen fortsætter, så længe vil der ikke blive fred i Irak?
Grunden til, at mange folk netop stemte ved valget i januar, var jo, at de gerne ville have tropperne ud.
Mange folk stemte på de partier, som netop arbejdede for at trække tropperne ud, og i og med at der ikke er en exitstrategi, så styrker man de fundamentalistiske kræfter, så styrker man en situation, som i øjeblikket styrer direkte mod en borgerkrig, som ingen ende vil tage.
Det ser meget sort ud i øjeblikket, fordi der ikke er en exitstrategi.
Kan hr. Helge Adam Møller ikke bekræfte det?
100.000 er døde nu.