runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Heldigvis er det sådan, at den samlede opposition er enig om, at Danmark skal overholde menneskerettighederne.
Det er i modsætning til flertallet, som dominerer Folketinget, hvor vi har hørt tidligere fra Dansk Folkepartis ordfører, at det går man ikke synderligt op i.
Derfor er det klart, at vi ikke har haft behov for at snøre nogen som helst med noget som helst, for vi er rørende enige om blandt forslagsstillerne, at menneskerettighederne skal overholdes.
Det er ikke vores overbevisning, der gør sig gældende her.
Vi konstaterer, at Institut for Menneskerettigheder, hvis opgave er at holde øje med, om Danmark overholder menneskerettighederne, konstaterer, at det gør vi ikke. Derfor går det ud på, at ekspertudvalget skal vurdere, hvilke initiativer der er nødvendige, og det er vi sådan set tilfredse med.
Det, vi – alle forslagsstillerne – ønsker, er, at menneskerettighederne overholdes, og det, vi beder om, er den hjælp, som regeringen ikke vil yde, til at få at vide: Hvordan sikrer vi det – stort som småt?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-29:
Jo, hr. Morten Østergaard, den søforklaring har vi nu hørt hundrede sytten gange som sådan et forsøg på at etablere en eller anden fortvivlet fællesnævner imellem De Radikale og Socialdemokraterne.
Men spørgsmålet er: Hvad vil man med det?
Altså, når man nu går ud og retter en massiv mistænkeliggørelse imod Integrationsministeriets utrolig kompetente embedsmænd – og det er jo mistænkeliggørelse i sig selv, at man skal have en uvildig ekspertkommission, som om der ikke var en redelig sagsbehandling i Integrationsministeriet – og på den baggrund fordrer sådan et uvildigt ekspertpanel, jamen så er det jo helt klart, at man er drevet af et politisk formål, man håber, der kommer noget bestemt ud af det.
Hr. Morten Østergaard er ikke et øjeblik i tvivl om, at Danmark overtræder menneskerettighederne, konklusionen er givet på forhånd.
Så er det da meget naturligt at spørge: Er det så sådan, at man går og gnider sig lidt i hænderne i Det Radikale Venstre over, at man har snøret Socialdemokraterne, i tryg forvisning om, at kommer der en SR-regering, så bliver det garanteret den radikale holdning, der vinder?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Jeg har i modsætning til hr. Jesper Langballe alt for stor respekt for Socialdemokraterne til at tro, at de vil lade sig snøre til noget som helst.
Og der er ikke behov for søforklaringer.
Det, det handler om her, er, at den politiske kultur i det her land siden 2001 har udviklet sig på en måde, så man ikke engang kan få den indrømmelse, at den samlede opposition kan få en ekspertvurdering af et område, som er til debat, og hvor endda de institutioner, vi selv har sat i verden, som f.eks. Institut for Menneskerettigheder, har givet en klokkeklar anbefaling af, at her bør laves noget om.
Der kan man ikke engang i dagens Danmark få den indrømmelse, at man kan få en ekspertvurdering, som jo vil være fuldstændig gratis for regeringen og for Dansk Folkeparti at give indrømmelser omkring, fordi man er helt sikker på, at man er på sikker grund.
Hvorfor tør man ikke det?
Vi har ikke behov for nogen form for søforklaring.
Vi ville ønske, at de institutioner, der er sat i verden for at holde øje med det her, blev taget alvorligt, og at deres anbefalinger blev taget til efterretning.
Det er åbenbart ikke tilfældet, og det beklager vi.
Vi er sikre på, at Dansk Folkeparti har en vis finger med i spillet.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-29:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde i sit første indlæg, at Danmark har overtrådt menneskerettighederne og mennesker er gjort uret.
Jeg går ud fra, at hr. Morten Østergaard er enig i det synspunkt og i det, som fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde.
Jeg vil godt spørge: Er det noget, som er samstemt med Socialdemokratiet?
Hr. Jens Rohde stillede spørgsmålet, men fik ligesom de andre gange, der er stillet spørgsmål, ikke noget svar på det.
Er Socialdemokratiet enig i det synspunkt, som fru Elsebeth Gerner Nielsen kom med?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Derfor er det jo så også, at vi siger: Lad os få nogle eksperter til at vurdere, hvad for nogle initiativer der skal til, og så må vi jo se, om regeringspartierne deler den holdning, som Dansk Folkeparti lægger for dagen, nemlig at det behøver vi ikke at bekymre os om, menneskerettighederne er ikke så vigtige.
Hvis man havde en klar overbevisning, som man siger, så havde man vel egentlig også en villighed til at lade nogle eksperter kigge igennem, om der er nogle initiativer, men den villighed har man ikke, måske fordi man alligevel står lidt på gyngende grund.
Med hensyn til polemikken om fru Elsebeth Gerner Nielsens indledning vil jeg sige, at der er fremsat et forslag til vedtagelse, og ordførerne har redegjort for, hvad deres synspunkter er.
Jeg synes, det ville klæde debatten, om vi holdt fast ved det.
Jens Rohde (V), 2005-04-29:
Nu kan man jo se, hvordan debatten har udviklet sig i dag, og så er jeg næsten villig til at sige, at jeg er meget enig med hr. Morten Østergaard i, at det er en meget fin hjælpende hånd til regeringen, den diskussion, vi har i dag, ikke mindst når vi skal have afdækket de sammenkædninger og forskelle, som ligger mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne.
Nu sagde fru Anne-Marie Meldgaard jo i sin debatomgang sådan meget håndfast, at hun ikke har fantasi til at forestille sig, at der vil kunne komme nogen lovændringer ud af det her.
Hr. Morten Østergaard bruger hele sin taletid og hele sin svartid på at kritisere 24-års-reglen, 28-års-reglen osv. og mener altså, at reglerne skal laves om.
På den baggrund må vi jo så spørge hr. Morten Østergaard: Hvad forventer Det Radikale Venstre sig, at der kommer ud af det forslag til vedtagelse, som man fremsætter her i dag, og af det arbejde, der skal foregå?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-29:
Jeg beklager, det var sådan set ikke det, jeg spurgte om, men det er jo klart, at man kan snakke udenom.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde, at Danmark har overtrådt menneskerettighederne og mennesker er gjort uret, og der blev så spurgt, om det var clearet med Socialdemokratiet, samstemt med Socialdemokratiet, da det var en fælles tale.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde ja.
Herefter benægtede fru Anne-Marie Meldgaard, at det var tilfældet.
Det må hr. Morten Østergaard vel vide.
Kan vi få et klart svar og ikke al den der udenomssnak?
Ja, jeg spurgte, om det var samstemt med Socialdemokratiet, idet det var en ordførertale for forespørgerne, og derfor udtaler man sig jo på andres vegne.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Vi er jo nødt til at holde fast i, at der er fremsat et forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og SF er ganske enige om.
Af det forslag fremgår det, at vi gerne vil have en ekspertvurdering af, hvilke initiativer der er nødvendige, for at vi overholder menneskerettighederne i den administrative praksis og eventuelt i lovgivningen.
At vi så har en forskellig vurdering af, hvorvidt det ene eller det andet er nødvendigt, er jo ikke så afgørende, for det, vi er enige om, er, at vi skal have en uvildig vurdering af det.
Derfor er der jo ikke så meget grund til polemik på det her område.
Derfor skal vi have en vurdering af, hvilke administrative initiativer og eventuelle lovgivningsændringer der kan være nødvendige.
Det er forslagets tekst.
Louise Frevert (DF), 2005-05-03:
Selv om det er et udkast, vil jeg sige, at jeg mener, at det er et meget gennemarbejdet udkast, og så vil jeg også have lov til at pointere, at selv om det er Kulturministeriet, der har været koordinator for de syv ministres ressortområder, er det op til det enkelte ministerium selv at udarbejde sin egen vejledning – det må jeg vel gå ud fra at ordføreren er klar over – og skulle der opstå nogle tvivlsspørgsmål undervejs om de enkelte vejledninger, mener jeg derfor, at spørgsmålene må løses på den enkelte ressortministers område.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Jeg vil bare gerne høre, om Det Konservative Folkeparti i lyset af de forskellige spørgsmål, der er rejst, også siden de sidste behandlinger i Folketinget og udarbejdelsen af de udkast til bekendtgørelser, der foreligger, vil være indstillet på at sende forslaget i fornyet høring.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Jeg var jo ikke medlem af Folketinget i forrige samling, men den kritik, jeg forstår der bl.a. har været af, at det skulle være rammelovgivning, er efter min mening blevet fint imødekommet ved, at man har koordineret tingene stramt fra Kulturministeriets side.
Lovteknisk vil det også i fremtiden være sådan, at de syv ministeriers bilag eller bekendtgørelser skal vedlægges som bilag til loven.
Principperne, som har noget med retssikkerhed at gøre, står i lovforslaget, L 157.
Det er jo retssikkerhed, der lurer i baghovedet på fru Line Barfod og på fru Pia Gjellerup, når de ønsker at få dem i høring.
Det mener jeg er ufornødent, for det er allerede sket.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Jeg er jo glad for, at hr. Leif Mikkelsen i hvert fald har tillid til ministrene i sin egen regering.
Men det, jeg gerne ville spørge om her i den anden korte bemærkning, er, at når vi ser på afgrænsningen i de bekendtgørelsesforslag eller udkast, der ligger i forlængelse af lovforslaget, synes hr. Leif Mikkelsen så ikke, at der i hvert fald på Kulturministeriets og Undervisningsministeriets område er visse problemer med afgrænsningen af, hvilke foreninger de dækker?
Jeg tænker på, at der f.eks. på Undervisningsministeriets område står »foreninger, der er medlem af Dansk Ungdoms Fællesråd«.
Hvad med dem, der ikke er medlem?
Hvad, hvis man melder sig ud?
Er det ikke et problem i hr. Leif Mikkelsens øjne?
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Hvis bekendtgørelsesforslagene har været sendt i høring, forstår jeg ikke, hvorfor vi ikke har fået høringssvarene inden førstebehandlingen, så vi havde haft mulighed for at vurdere dem.
Det er normal praksis her i Folketinget, at vi får høringssvarene, om ikke i god tid, så i hvert fald senest et par dage inden førstebehandlingen, og det er jo ret afgørende i forbindelse med forslaget her, hvor det netop har været diskuteret, hvordan de nærmere afgrænsninger skal være, og hvor store problemer der bliver med at forstå reglerne udeomkring, hvad der ligger i høringssvarene fra de forskellige berørte organisationer.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
De syv bilag er i høring nu, og det kan da være rigtigt, at det ville have været fornuftigt at få nogle høringssvar inden førstebehandlingen af sagen.
Vi må tage det op under andenbehandlingen og i udvalgsbehandlingen, hvis de skulle give anledning til spørgsmål, men jeg er ikke indstillet på, at hele lovforslaget, altså L 157 som sådan, sendes i fornyet høring, for jeg synes, der er fundet en meget fin balance.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Det sidste er vi sådan set enige i, men blot som en lille kuriositet vil jeg i parentes bemærke, at Dansk Folkepartis Ungdom ikke er medlem af Dansk Ungdoms Fællesråd i modsætning til de fleste andre politiske partiers ungdomsorganisationer.
Derudover sagde ordføreren, at der er tale om et udkast, og derfor vil jeg egentlig spørge, om det ikke var besnærende at følge fru Pia Gjellerups forslag om at få udkastet i en faglig høring, så vi kan være sikre på, at slutresultatet faktisk bliver ordentligt.
Line Barfod (EL), 2005-05-03:
Jeg må indrømme, at jeg er noget forvirret over, at man for det første synes, at der overhovedet ikke er nogen tvivlsspørgsmål tilbage, og at det hele er afklaret, når man stadig ikke har set høringssvarene fra det, der åbenbart er sendt i høring, og for det andet at det skulle være et problem at sende selve det nye lovforslag i høring, når bekendtgørelserne er sendt i høring.
Det ville da være fornuftigt for de organisationer, der skal udtale sig, at have mulighed for at få sammenhængen mellem bekendtgørelsen og lovforslaget, for det bliver da lidt sværere at udtale sig, hvis man kun har bekendtgørelsesudkastet og ikke lovforslaget.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Jeg er så sandelig fuldstændig enig i, at bekendtgørelserne ikke skal stå i lovteksten, men jeg synes, det er lige så meget retsuorden – det må ordføreren vel også være enig med mig i – at vi bruger bekendtgørelsesudkast som besvarelser, så Folketinget efterfølgende kan hæftes op som ansvarligt.
Derfor vil jeg spørge endnu en gang: Der har været rejst en række meget afgørende spørgsmål om lovforslaget, det er blevet ændret på en række punkter, siden det var i høring, og det er suppleret med en række bilag, som udgøres af de syv udkast til bekendtgørelser, og ville det så ikke være fagligt forsvarligt og rimeligt at give de mange, mange, mange, der fremover skal være ansvarlige for håndteringen af forslaget, en mulighed for at reagere i en høring?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Jamen de syv bekendtgørelsesforslag har jo været sendt i høring, og jeg synes egentlig, at forslaget allerede er gennemtygget, så jeg har ikke de store retssikkerhedsmæssige betænkeligheder ved den måde, det er skruet sammen på.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Det vejer tungt, at der indhentes attester fra, og nu bliver det jo så langt over 60.000 mennesker, om meget private forhold.
Derfor vejer det tungt for os, at de bliver behandlet ordentligt, at det også bliver afprøvet i forhold til de grundlæggende, retssikkerhedsmæssige regler, vi har i Danmark, og som vi ikke skal gå på kompromis med.
Selv der, hvor vi mener, der er nogle meget, meget tungtvejende grunde, skal vi selvfølgelig tilrettelægge det sådan, at vi får forfulgt de meget tungtvejende grunde, her beskyttelsen af vores børn, på en sådan måde, at vi ikke krænker alle menneskers helt fundamentale krav på retssikkerhed i et dansk samfund.
Jeg er ikke i tvivl om, at det kan lade sig gøre.
Jeg er lidt i tvivl om, om der har været den fornødne vilje til i hvert fald i efteråret at finde den vej, der skulle til.
Men Socialdemokratiet vil i hvert fald under alle omstændigheder meget, meget gerne medvirke til, at vi fuldt sagligt og retssikkerhedsmæssigt finder den vej, der skal til, og som kan beskytte vores børn, uden at vi krænker mange andre menneskers retssikkerhed.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-03:
Tak for indlægget, og jeg vil endnu en gang gerne benytte lejligheden til at tilslutte mig den massive afstandtagen fra de frygtelige forbrydelser, som de jo mildest talt er.
Fru Louise Frevert siger, at bekendtgørelserne nu er på plads, og derfor kunne jeg godt tænke mig at få ordførerens kommentar til, at der f.eks. på Undervisningsministeriets område står »Foreninger, der er medlemmer af Dansk Ungdoms Fællesråd«, og ikke foreninger, der er medlemmer af noget lignende Dansk Ungdoms Fællesråd.
Synes fru Louise Frevert ikke, at det ville være på sin plads at få udvidet gruppen, så det ikke afhænger af, om man er medlem af den ene eller den anden paraplyorganisation?
Louise Frevert (DF), 2005-05-03:
Det kan ikke siges tydeligt nok, og det kan ikke pointeres kraftigt nok, at overgreb mod børn er den værste forbrydelse overhovedet.
Straffen kan ikke blive hård nok, og man skal gøre alt, hvad der står i ens magt for at dæmme op for pædofili.
Dette lovforslag ser Dansk Folkeparti som et skridt i den rigtige retning.
Dog havde vi gerne set, hvilket jeg også tidligere har understreget fra denne talerstol, at det skulle omfatte alle, altså også allerede ansat personale.
Det vil være et spørgsmål om at vende tilbage til den problemstilling på et senere tidspunkt, idet vi i denne sag må tage ét skridt ad gangen, for ellers vil vi gribe ind i allerede gældende overenskomster og lovgivninger.
Men det er vigtigt at slå fast, at vi ønsker at stramme helt og fuldt op på dette område, og derfor er vi selvfølgelig lidt kede af, at det ikke kunne lade sig gøre nu.
Men vi har forståelse for, at vi kan vende tilbage til spørgsmålet på et senere tidspunkt.
Desuden skal vi i vores alle sammens dagligdag være opmærksomme på, at der ikke sker overgreb mod børn.
Det er selvfølgelig ikke et spørgsmål om at vedtage love, hvorefter der kun skal udstedes attester for attesternes skyld.
Lovene skal være en del af det arbejde, som skal til for at dæmme op for pædofili.
Vi anser det for at være meget relevant, at man får udarbejdet de syv bekendtgørelser, inden lovforslaget bliver vedtaget.
Det har været et af de springende punkter i spørgsmålet om at kunne vedtage forslaget, at man ikke har vidst, i hvor stort et omfang det ville influere på de forskellige institutioner og persongallerier, det skulle omfatte, men vi mener, at der nu er kommet afklaring og gennemskuelighed, og alt i alt mener vi, at forslaget er en god løsning og et skridt i den rigtige retning for at få dæmmet op for disse grusomme forbrydelser mod børn.
Det er desuden af stor vigtighed at præcisere, at loven ikke kun kommer til at gælde for foreninger og institutioner, som får offentlige tilskud, men også for private organisationer, klubber og andre, der har med børn at gøre.
Som bekendtgørelserne er formuleret nu, kan der ikke opstå misforståelser af nogen som helst art om, hvem der er omfattet af lovforslaget – det, der var tvivlsspørgsmålet under hele det sidste forløb af forhandlingerne.
Vi støtter dette lovforslag.
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Jeg er måske en lille smule forbløffet over, at der bliver stillet ønsker om konkrete forhold.
Vi har haft en udvalgsbehandling hele efteråret, som afdækkede en lang række konkrete forhold, og inden da en høring, som også pegede på en lang række konkrete forhold, som man delvis rettede i forbindelse med forslagets fremsættelse.
Nu har man justeret yderligere for at prøve at få det til at hænge fornuftigt sammen, og vi vil gerne videre ad den vej.
Jeg skal gerne på et tidspunkt – men det synes jeg virkelig hører udvalgsbehandlingen til – bede om, at vi får en nøje gennemgang af de mange konkrete retssikkerhedsmæssige spørgsmål.
Det vil vi bl.a. gøre ved at bede Justitsministeriet om at gennemgå forslaget meget nøje og pege på nogle helt bestemte områder.
Herudover nævnte jeg i min indledende tale spørgsmålet om de ansættelsesretlige forhold, herunder noget, som vi stadig synes er væsentligt, nemlig det spørgsmål, som opstår på grund af udvidelsen af forslaget: Hvilke retssikkerhedsmæssige problemer er der yderligere, eller hvilke ansættelsesretlige problemer er der yderligere ved at inddrage de mennesker, der i forvejen er engageret som ledere i foreningsarbejdet i Danmark?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Jeg vil også gerne have lov til at kvittere for den positive indstilling, som Socialdemokratiet har vist, og så også for, at det er retssikkerheden, der bekymrer.
Retssikkerheden i det her lovforslag kan man jo med rette tænke over, både for så vidt angår de eventuelt pædofile, og selvfølgelig også for, hvordan man opbevarer oplysningerne.
Men det, jeg gerne lige ville bede fru Pia Gjellerup være lidt mere konkret med hensyn til, er, hvilke retsusikkerheder der gemmer sig over for ansøgeren til et job, når det er sådan, at der ikke vil blive indhentet én eneste pædofiliattest, uden at ansøgeren har givet sit samtykke.
For fru Pia Gjellerup må vel være enig i, at det, at man giver samtykke til, at den indhentes, også betyder, at man giver samtykke til, at den kan videregives, hvis den er positiv.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Jo, man kan sagtens diskutere, om den her afgrænsning betyder, at der er nogle, der går fri som sådan.
Og det er der.
Det er sådan set prisen for at have en meget klar og præcis afgrænsning, så vi altid kan svare på, hvem der er omfattet.
Hvis der er nogen i baglandet, der synes, at det er et problem, så har vi jo stadig væk en frivillig mulighed for, at en bestyrelse og en ledelse i de foreninger, der synes, det er et problem, at de står udenfor, kan bede om at få en sådan børneattest.
Så jeg mener faktisk, det er det muliges kunst i forhold til den bekymring, der tidligere har været udtalt.
Her får vi en afgrænsning, her får vi inddraget hovedorganisationerne, og dermed får vi en meget ansvarlig administration af de her følsomme personoplysninger, der skal cirkulere i systemet.
Alt i alt synes jeg, det er godt, selv om jeg giver ret i, at når man laver en afgrænsning, er der også altid nogle, der er på den anden side.
Det er meget få, der ikke er medlemmer af hovedorganisationen i Danmark, endda meget få.
Er det retssikkerheden for en eventuelt pædofilidømt, der forsøger at komme ind i en forening eller en skole for at få adgang til børn og unge?
Er det den retssikkerhed, der tales om, så vil jeg bare minde om, at der jo skal gives samtykke fra vedkommende, som skal sige ja til, at der må indhentes noget som helst.
Dermed mener jeg, vi er fuldstændig ude over den problemstilling med, om det er at krænke retssikkerheden.
For hvis man har en sådan attest, der ikke tåler dagens lys i denne her sammenhæng, så kan man bare lade være med at give samtykke og dermed lade være med at søge ind, og så har vi måske nået målet.
Vejer det ikke tungere end spørgsmålet om retssikkerhed?
Pia Gjellerup (S), 2005-05-03:
Jeg må under alle omstændigheder tage stærk afstand fra den formulering i forhold til basal retssikkerhed for mennesker at kunne kalde det hår i suppen.
Jeg synes, det er Folketingets opgave, især når vi er enige om en hensigt, at sikre, at den hensigt bliver ført ud i livet, sådan at vi ikke bliver konfronteret med noget, som man med rette kunne forlange af Folketinget, kræve af Folketinget, at vi havde taget os af.
Derfor synes jeg, det er ærgerligt, at man, når man i relation til den store enighed, der er om at forfølge hensigten og det ikketilfredsstillende lovtekniske arbejde, der blev gennemført i efteråret, så har undladt at lave en fornyet høring.
Det synes jeg er forfærdelig ærgerligt og dårligt for at få forfulgt en fælles hensigt.
Jeg synes, vi skal gøre os ekstraordinært umage, netop når vi er mange, der står bag en hensigt, med at få ført den ordentligt ud i livet.
Jeg synes, vi har en fælles opgave, så kan man sige bedre sent end aldrig, med hensyn til at få den kvalificeret, den hensigt, vi alle forfølger.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-03:
Tak til fru Pia Gjellerup for de sidste bemærkninger her om, at Socialdemokratiet vil medvirke positivt, og at vi egentlig går efter samme mål, så er det så spørgsmålet om, hvor vejen er.
Det er godt at høre.
Derfor håber jeg meget, at mit ønske fra talerstolen om et bredt flertal her kan nyde fremme og kan nås.
Det synes jeg faktisk vi skylder vores frivillige foreningsarbejde.
Men når nu jeg hører indlægget, så handler det jo meget om fejlfinding og spørgsmålet om retssikkerheden osv.
Gør det ikke indtryk på fru Pia Gjellerup, at virkeligheden er, at her i 2004, som vi nu kender tallene fra, er der indhentet mere end 60.000 forespørgsler på børneattester, og at der altså var 14 af dem, der var positive, og at det dermed haster med at få indført en regel, så der er endnu flere, der henter disse børneattester, så vi ad den vej i højere grad forhindrer nogen, der har den sygdom, i overhovedet at få adgang til vores foreningsarbejde?
Uanset at vi kan diskutere retssikkerhed til sidste ende, så er der noget, der vejer tungere.
Kan vi ikke enes om det som udgangspunkt, så vi ikke skal fortsætte med at finde hår i suppen?
Louise Frevert (DF), 2005-05-03:
Som ordføreren også har kunnet se, er der jo tale om et udkast.
Hele lovgivningen kommer til at omfatte små 15.000 mennesker, og det vil sige, som Venstres ordfører også pointerede, at man skønner, at der vil være omkring 1.000 mennesker, som ikke vil være omfattet af den.
Men jeg vil også sige, at når man skønner, at 14.000 mennesker vil blive omfattet af denne nye lovgivning og dens regler, er det jo meget bedre, end det tidligere har været.
Man får gjort attesterne obligatoriske, og det vil være et skridt i den rigtige retning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-05-03:
Jeg forstår, at fru Line Barfod er lidt beklemt over, at det offentlige har en mulighed for at kunne fratage kontingenter og tilskud til de her foreninger, som ikke overholder reglerne.
Jeg går ud fra, at fru Line Barfod er bekendt med, at enhver forvaltningsafgørelse skal være omfattet af proportionalitetsprincip, væsentlighed og ligebehandling, og når nu forvaltningen skal leve op til de her saglighedskriterier, hvad er så i virkeligheden problemet?