Bertel Haarder (V), 2003-02-07:
Jeg vil gerne takke forslagsstillerne for et konstruktivt oplæg til den enighed, som jeg håber vi kan finde om en række vigtige spørgsmål, der har at gøre med asyl og integration.
Regeringen er enig med forslagsstillerne om, at asylansøgere ikke må ende i passivitet og isolation.
Det har vi også drøftet tidligere på dagen.
Vi er enige om, at vi skal satse på en forbedret integration, og at vi skal satse på en velordnet tilbagevenden til hjemlandet for dem, der ikke skal have asyl.
Vi er enige om, at ventetiden i asylcentrene skal være så kort som muligt, og at den skal gå med konstruktiv beskæftigelse i stedet for ødelæggende lediggang.
Vi er enige om, at asylsøgere skal have både ansvar og pligter, og at de, som varetager deres pligter, skal have en højere ydelse end dem, der ikke gør det.
Lovforslaget, som vi har drøftet, sikrer altså, at asylansøgere mødes med krav og forventninger, som er afstemt med den enkeltes evner og færdigheder.
Det er den samme ånd, jeg ser gennemsyrer forslagsstillernes beslutningsforslag.
Som det er fremgået tidligere, har vi en uenighed om adgangen til det danske arbejdsmarked.
Jeg skal ikke gentage alle argumenterne.
Jeg vil dog blot lige tilføje til de argumenter, der allerede har været anført, at det er jo et problem i forvejen, at mange arbejdsgivere bliver skuffede og nogle bliver sure, hvis de har ansat en flygtning, hvorefter vedkommende, fordi der bliver fred i hjemlandet, skal rejse hjem.
Det problem vil jo blive langt større, hvis de også skal
til at ansætte nogle, hvor vi kan være sikre på, at der er 70 pct. chance for, at de skal rejse hjem. Det nævnte jeg ikke, da vi tidligere drøftede det.
Jeg syntes lige, jeg ville tage det argument med.
Men det er stort set også det eneste, regeringen ikke kan støtte i forslaget.
KL. 14.45
Vi er enige i, at kommunerne i større udstrækning skal have mulighed for at drive asylcentre.
Og vi er også enige i, at asylsøgerbørn fra visse asylcentre skal kunne undervises i den lokale folkeskole.
Jeg vil dog gerne understrege: Det skal kun ske, når man kan opnå enighed mellem asylcentret og det lokale skolevæsen og de pågældende skoler, deres inspektører og deres lærere.
Det er altså noget, der skal bygge på, at man går ind for det på den pågældende skole, og ikke bygge på en generel kommando til alle asylcentre og alle skoler i nærheden af asylcentret om, at nu skal det foregå ved, at asylsøgerbørn sendes ud i de almindelige skoler.
Det skal ske dér, hvor man kan finde ud af det, og dér, hvor der er nogle lærere, som går ind for det, og nogle kommuner, som vil foretage sig det fornødne.
I den forbindelse skal vi også se på de eksempler på misbrug af tolke, der har været, så det er kort sagt under overvejelser.
Sagsbehandlingstiderne skal ned.
Som jeg sagde for et par timer siden, så er der jo en begrundet forventning om, at fra marts måned i år kommer den gennemsnitlige sagsbehandlingstid i Udlændingestyrelsen ned på 90 dage.
Og derefter kan den, efter hvad jeg har fået oplyst, ikke komme ret meget længere ned, fordi der er så mange oplysninger, der skal indhentes.
Hermed håber jeg, at jeg har givet en meget positiv velkomst til forslaget og et løfte om konstruktive drøftelser af de fire lovforslag, som vi lige har haft til behandling.