runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-01-17:
Jamen det er jo et fremragende forsvar for, at lønnet praktik er bedre, end at man bare koncentrerer sig om at uddanne sig.
Men det er altså i modstrid med det, som regeringen sagde før valget, og det er i modstrid med det, som alle eksperter inden for området siger.
Skal vi ikke bare holde os til det, det drejer sig om, i stedet for at prøve at smykke noget med noget andet?
Det her drejer sig om, at regeringen ønsker at spare penge i forhold til et ellers bedre forslag, og selv om pengene er der i rigeligt mål i statskassen, har man altså også her valgt, bare for at spare, at vælge en dårligere løsning end den, man ellers havde lagt op til.
Sådan er det jo bare, ikke?
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Vi værdsætter i Venstre, at regeringen udviser stor omhu ved at forhindre de offentlige udgifter i at eksplodere, sådan som de har gjort under tidligere regeringer, og således er jeg fuldstændig enig i hr. Frank Aaens synspunkt om min holdning til disse sager.
Men det er vigtigt for mig at slå fast, at det ikke for mig er uden betydning, at løn under praktik medvirker til en forhøjet forsørgelse for de studerende under uddannelse.
Der er mange blandt de pædagogstuderende, som har været ude i nogle år og ønsker at søge tilbage til uddannelsessystemet.
Derfor er det et formål i sig selv.
Desuden har jeg jo altså stadig væk den opfattelse, at praktikdelen er en meget væsentlig del, netop når der udløses løn, fordi det forpligter arbejdsgivere og arbejdstagere, i denne her forbindelse de studerende.
Det samme gælder jo i forhold til erhvervsuddannelserne.
Jeg kunne ikke forestille mig, at jeg på noget tidspunkt skulle stå på den her talerstol og fremme en sag, der gik ud på, at vi fratog erhvervsuddannelseselever deres praktik med løn, idet jeg finder, at det er det helt afgørende i den læringsproces, der er i forhold til de professionsnære uddannelser.
Og det er faktisk både mit og Venstres synspunkt.
Frank Aaen (EL), 2006-01-17:
Nå, men så fik vi måske alligevel svaret på, hvorfor det tidligere forslag nu er forringet til noget, der er dårligere, fordi man fastholder, at man skal arbejde i sin praktiktid; det er altså, fordi det kommer til at koste penge.
Er det ikke bare der, vi er, altså at det her ikke må koste penge, og derfor skrottede man det ellers udmærkede forslag?
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Der var i hvert fald ikke mange konkrete eksempler på, hvori de forbedringer bestod, andet end at der var nogle ord, der trak i den rigtige retning.
Så vil jeg bare spørge til den del, der handler om, hvorfor Dansk Folkeparti har skiftet mening og nu ikke længere synes, at det er værdifuldt med SU-praktik, når man tidligere syntes, det var det.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-17:
Når vi nu her i dag diskuterer ulighed, så har fru Charlotte Dyremose et forslag til, hvordan man skal undtage sindslidende fra det.
Derfor må vi bare spørge: Er det her et forslag a la De Konservatives skatteforslag, velfærdsreformer og andre ting, sådan nogle, man tager frem i forbindelse med paradedebatter her i Folketingssalen, eller er det et forslag, som Det Konservative Folkeparti har nogle planer om at prøve at få realiseret i den virkelige verden?
Bertel Haarder (V), 2006-01-17:
Afstemning
Thomas Krog (SF), 2006-01-17:
Jeg er nødt til lige helt at forstå, hvad det er, ministeren siger.
Skal jeg forstå svaret som en bekræftelse af, at SU-finansieret praktik efter ministerens vurdering faktisk var bedst, hvis pengene havde været til stede?
Betyder det så, at hvis man kunne finde ekstra penge til det, så ville ministeren være villig til at se på, at i hvert fald en del af praktikken blev SU-finansieret?
Bertel Haarder (V), 2006-01-17:
Det er meget enkelt at svare på.
Hvis Kommunernes Landsforening ikke havde stillet meget høje krav om kompensation for indførelse af SUpraktik, så ville regeringen fortsat have overvejet det og måske foreslået det.
Men vi vil altså ikke bruge så mange penge på at afskaffe den lønnede praktik, når vi ikke er sikre på, at vi får tilstrækkeligt for pengene.
Så tror jeg, vi skal se lidt mere afslappet på, om praktikken er SU-finansieret, eller om den er lønfinansieret.
Der er jo meget delte meninger om, hvad der er bedst.
Det tror jeg selv der er i de pågældende personaleorganisationer.
Så lad os nu prøve at få det bedste ud af den lønnede praktik, når vi nu ikke kan få Kommunernes Landsforening med på en rimelig overgang til SU-praktik.
Der er altså også nogle fordele ved lønnet praktik, nemlig at man får rigtige arbejdsopgaver.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Jeg er simpelt hen nysgerrig, fordi jeg ikke fik svar, da jeg tidligere spurgte en anden forligspartner, nemlig Dansk Folkeparti.
Måske kan ministeren oplyse mig om, hvorfor regeringen sammen med Dansk Folkeparti tidligere syntes, at det egentlig var en god idé at erstatte noget af den lønnede praktik med SUpraktik, men det synes man ikke længere nu her trekvart år efter.
Bertel Haarder (V), 2006-01-17:
Jeg synes ikke, det er noget mål i sig selv, at uddannelser skal være ens.
Det er rigtigt, at der er lang praktik her, det er også derfor, at regeringsforslaget lægger op til en bedre udnyttelse af den praktik, en bedre sammenhæng mellem praktikken og undervisningen, højere krav til praktikken, dens forberedelse og dens efterfølgende evaluering, for netop at drage nytte af de gode, lange praktikperioder der er.
Jeg synes ikke, vi skal se på praktikperioder som et onde.
Hvis praktikperioder indgår i en sund vekselvirkning med skoleperioder, så kan det være aldeles fremragende.
Det er jo det, vi kender fra hele vores erhvervsuddannelsesområde og i øvrigt også fra social- og sundhedsområdet.
Hvorfor skulle det ikke også være muligt her?
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Det, der jo har været krumtappen i diskussionen her, var, at praktikken på pædagogområdet er meget lang, væsentlig længere, end praktikken er på andre tilsvarende mellemlange videregående uddannelser.
Så hvis man ønsker, der skal være mere undervisningstid og mindre praktik, så vil det nødvendigvis komme til at koste flere penge.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor ministeren ikke ønsker at diskutere en model, hvor der bliver lidt mere undervisning, hvor der bare kommer lidt mere parallelitet mellem de mellemlange videregående uddannelser.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-17:
Årsagen kan da meget muligt være, at vi har fået en ny uddannelsesordfører, og mit point er bare, at jeg ikke mener, at det er en forringelse af en praktikperiode, at der er løn under praktik.
Jeg synes faktisk, at i og med at man kommer med de her klare retningslinjer fra centralt hold, sikrer man, som jeg har forstået det er hensigten, og det kan ministeren jo passende bekræfte, når han kommer herop, netop at skabe en bedre sammenhæng mellem teori og praktik, og det synes vi er fornuftigt.
Thomas Krog (SF), 2006-01-17:
Det var i foråret 2003, den her evaluering af pædagoguddannelsen kom.
Nu er lovforslaget her så 3 år efter offentliggørelsen af evalueringsrapporten, og man kan jo bare sige, at det er godt, at regeringen ikke stilles over for de samme krav om hurtighed, hvad angår lovforslag, som de, der går på pædagoguddannelsen, stilles over for, hvad angår at tage deres uddannelse.
Lovforslaget blev i november sendt i høring samme dag, som regeringen offentliggjorde sit oplæg til Globaliseringsrådet om videregående uddannelser i verdensklasse.
Men det her er jo ikke nødvendigvis en reform, der sikrer uddannelse i verdensklasse, det er, som det også er sagt flere gange tidligere, blot en justering af det eksisterende.
For SF mangler der bl.a. ændringer, der afskaffer den lønnede praktik.
Der mangler, som det også har været sagt tidligere, krav om uddannede vejledere på alle praktikinstitutioner og fastlæggelse af finansieringen af vejlederuddannelsen, bedre integration af praktikken på seminarierne, og bedre integration af praksisfeltet i seminarieundervisningen er også en mangel.
Der mangler at definere en fælles kerne i uddannelsen, og der mangler nok nogle faglige indholdsmæssige centrale modsætningsformuleringer for uddannelsen som helhed.
Den mistanke bestyrkes, når man læser undervisningsministerens udtalelser i Politiken den 9. november 2005, hvor han som svar på, hvorfor regeringen har opgivet SUpraktikken i pædagoguddannelsen, siger, at det hænger sammen med, at man ikke vil betale det, som kommunerne vil have for det.
Man mener ikke, det er pengene værd.
Er det pædagoguddannelsen og alle de her mennesker, som pædagogerne drager omsorg for, som ikke er pengene værd?
Eller er det, fordi undervisningsministeren i modstrid med alle de eksperter, som har sendt høringssvar ind, faktisk mener, at den lønnede praktik er bedst?
Carina Christensen (KF), 2006-01-17:
Jeg kan sige, vi har en interesse i, at kvaliteten i praktikken bliver strammet mest muligt op, for den fylder utrolig meget i den her uddannelse.
Jeg synes, at det kun er rimeligt og retfærdigt, at vi, når vi sender de unge pædagogstuderende ud så lang tid på et praktiksted, også sikrer, at kvaliteten er i orden, og at de får noget reel uddannelse med hjem.
Jeg synes, vi nu har gjort utrolig mange ting for at stramme praktikforløbet op, og jeg håber, vi når rigtig langt.
Det kan godt være, vi skal se på, om praktikvejlederne har behov for at få ekstrauddannelse osv.
Jeg ved ikke, hvad det i givet fald ville koste, men vi er altså villige til at se på, om der er et reelt behov.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Jeg synes, det var et godt, positivt tilsagn i hvert fald at kigge videre på det.
Jeg går ud fra, at ordføreren så er enig i, at der også skal findes den fornødne økonomi til det, for da man besluttede at styrke praktikken på læreruddannelsen, blev der afsat penge til, at man kunne uddanne praktikvejledere, for de kommer nemlig ikke af sig selv, det koster penge at få den uddannelse.
Det, der desværre skete, var, at det blev givet ud til kommunerne, men det nåede aldrig ud til skolerne, og man har kun fået uddannet en tredjedel af de praktiklærere, der er.
Det skal vi selvfølgelig undgå, og jeg vil gerne høre, om den konservative ordfører også arbejder for, at der bliver afsat den fornødne økonomi til at uddanne de nødvendige praktikvejledere.
Carina Christensen (KF), 2006-01-17:
Jeg synes sådan set, ideen er ganske fremragende.
Vi har også drøftet det bl.a. med de pædagogstuderende selv, som jeg har haft et møde med, så det vil vi være villige til at se positivt på, i hvert fald om der er behov for det.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, som lægger meget vægt på, at der nu kommer virkelig kvalitet i praktikken, fordi man skal planlægge praktikken, om ordføreren så også kan støtte, at der skal uddannes praktikvejledere, ligesom man kender det inden for folkeskolen.
Carina Christensen (KF), 2006-01-17:
Den nye pædagoguddannelse har været længe undervejs.
Nu er vi i mål, og fra konservativ side er vi meget tilfredse med de resultater, der er nået, og det, der nu er fremlagt her i dag.
Målet er at få en pædagoguddannelse, der sikrer fagligt stærke specialiserede pædagoger, som også får kompetence til at varetage opgaverne inden for det meget brede arbejdsfelt for pædagoger.
Vi glæder os især over, at pædagoguddannelsen nu får et betydeligt fagligt løft med klare centrale kundskabs- og færdighedskrav, med linjefag, som giver mulighed for fordybelse, med en styrket specialisering af bestemte funktionsområder.
Spørgsmålet om lønnet eller SU-finansieret praktik har fyldt meget i forberedelsen af den nye praktikuddannelse og også her i salen i dag.
Fra konservativ side er vi tilfredse med den kombination af lønnet og ikkelønnet praktik, som vi er endt med.
Det vigtigste for os har været, at vi får en markant opstramning af praktikken, og det mener vi der er kommet.
Det skal vi selvfølgelig have sat en stopper for.
Der skal være et tæt samarbejde mellem uddannelsesstedet og praktikstedet.
Alle studerende får en decideret praktikuddannelsesplan, og alle praktikophold skal i fremtiden planlægges ud fra centralt fastsatte uddannelsesmål.
Der kommer også nye regler om praktikbedømmelse.
Jeg forventer, at vi med de tiltag vil se en markant opkvalificering af praktikken, som jo fortsat fylder meget i uddannelsen, og fra konservativ side vil vi følge udviklingen på praktikområdet meget tæt.
Vi hilser det velkommen, at adgangskravene til uddannelsen strammes.
Også det tror vi vil bidrage til at øge fagligheden.
Endelig er vi tilfredse med, at alle uddannelsesstederne i fremtiden skal lægge oplysninger ud på internettet om deres lektionstal og kravene til selvstudium m.v. Det vil give kommende studerende et kvalificeret bedømmelsesgrundlag, når de skal vælge, hvor de vil søge ind.
De nye centralt fastsatte kundskabs- og færdighedskrav har også den fordel for de studerende, at det bliver nemmere for dem at skifte seminarium undervejs i studiet.
Vi er godt tilfredse med det resultat, der er nået, og vi støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2006-01-17:
Jeg skal på vegne af fru Majbrit Berlau sige, at vi absolut støtter, at der sker en reform af pædagoguddannelsen.
Der er også andre uddannelser, vi tilsvarende gerne ville være med til at reformere.
Når vi har sagt, at vi er positive over for en reform, må vi også sige, at regeringens forslag ikke er tilfredsstillende for os.
Det drejer sig i første omgang om det, vi allerede har været inde på i de korte bemærkninger, nemlig at den lønnede praktik fastholdes, hvor vi mener, man skulle lave en SU-praktik.
Jeg kan jo spørge undervisningsministeren, om undervisningsministeren er uenig med udviklingsministeren, eller om det er, fordi man er kommet i tanke om, at man skal spare nogle penge.
Det sidste tror jeg simpelt hen er årsagen, ligesom der er sparet så mange andre steder på uddannelsesområdet.
Indholdsmæssigt er vi heller ikke med på det, der er fremlagt.
Der er et forslag om, at de pædagogstuderende skal vælge mellem tre specialiseringer: børn og unge, mennesker med nedsat funktionsevne og mennesker med sociale problemer.
Vi mener ikke, den løsning er holdbar.
Det er jo sådan, at det pædagogiske arbejdsfelt går meget mere på tværs, end det kan se ud til, når man laver sådan et forslag til specialisering inden for området.
Man skal efter vores opfattelse i langt højere grad være i stand til at håndtere problemstillinger og indsatser, der går på tværs af de tre specialiseringer.
Det har været et stærkt ønske fra de pædagogstuderende, at vejledningen i forbindelse med praktik, projektskrivning og undervisning i det hele taget skulle opprioriteres i forbindelse med en reform.
Derfor undrer det os, at så vidt vi kan se, er ordet vejledning slet ikke blevet nævnt i det, der er fremlagt.
Det bør det, inden det her gøres færdigt.
Så synes vi i øvrigt, at regeringen skulle bruge anledningen, når man nu ønsker en reform, til at sige, at samtidig med at vi laver en reform, indser vi også, at vi må holde op med at skære ned.
Vi bør gå den modsatte vej ved at fastlægge nogle højere minimumsstandarder for timetallene i de enkelte fag, lægge et loft over klassekvotienterne og altså dermed rette op på den udhulning og nedskæring, der på grund af spareiver er sket gennem de senere år.
Der er en lang række høringssvar, som vi synes ministeren skulle lytte grundigt til.
Det håber vi ministeren vil gøre.
Vi har ikke på nogen måde sagt, at vi ikke vil være med i nogen forhandlinger om en reform.
Vi deltager meget gerne i forhandlinger om en reform på det her område, vi er bare ikke helt tilfredse med udgangspunktet.
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Det er jo sådan, at hvis man reducerer praktikken til fordel for mere undervisning, koster det immer væk et beløb – op til et tocifret millionbeløb – hvilket også fremgår af de forslag, der har været lagt frem af organisationer på området.
For så vidt at vi havde et tocifret millionbeløb, som vi mente vi skulle afsætte til pædagoguddannelsen, ville jeg som ordfører gerne påtage mig at finde et sted, hvor de var bedre anvendt end ved at forkorte praktikforløbet.
Jeg er jo netop af den opfattelse, at praktik er en meget væsentlig del af det at uddanne sig, så hvis vi skulle sige noget om at reformere de øvrige videregående uddannelser, så er jeg ikke sikker på, at man skulle have kortet så meget i praktikdelen, som man har valgt at gøre.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Til gengæld kan det være, at ordføreren kan hjælpe mig med at finde ud af, hvorfor det er rimeligt, at lige præcis på denne her uddannelse er der væsentlig længere praktik og væsentlig mindre uddannelse, end der er på andre tilsvarende mellemlange videregående uddannelser.
Vil ordføreren forklare mig, hvordan det giver mere kvalitet til pædagoguddannelsen, at så meget af uddannelsen skal foregå i praktik, frem for at man i det mindste prøver at indskrænke praktikkens periode, sådan at der er mere tid til uddannelse, ligesom man i øvrigt prioriterer det på andre mellemlange videregående uddannelser?
Tina Nedergaard (V), 2006-01-17:
Jeg var ikke på det tidspunkt ordfører på det pågældende område og var ikke tæt på de forhandlinger, der pågik, men jeg er bekendt med dem og kender også redegørelsen fra regeringen på det tidspunkt.
Jeg deler imidlertid ikke fuldt ud den opfattelse, at man nødvendigvis får en bedre uddannelse ved at indføre SU frem for løn.
Faktisk kan man jo komme med det synspunkt, der hedder, at netop ved at være produktiv i sin uddannelsestid opnår man et bedre uddannelsesforløb, fordi det forpligter så vel arbejdsgivere som i denne her sammenhæng arbejdstagere/studerende i det samarbejde, der skal pågå.
Christine Antorini (S), 2006-01-17:
Jeg bemærkede, at ordføreren fra SF forholdt sig til de diskussioner, der har været mellem en række forskellige parter, hvor der ikke har været nogen tvivl om, at der har været megen uenighed om, hvordan evalueringskulturen skal gennemføres i praksis.
Jeg vil bare spørge ordføreren, om han kan bekræfte, at hvis vi kigger på de høringssvar, der er kommet, er KL generelt positive over for indførelse af nationale obligatoriske test, og Rådet for Etniske Minoriteter hilser forslaget om styrket evaluering for at forbedre det faglige niveau velkommen og håber, at der skabes bedre vilkår for tosprogede elever.
Thomas Krog (SF), 2006-01-17:
Forslaget om obligatoriske nationale test er i bedste fald ligegyldigt, men det er faktisk mere realistisk, at resultatet bliver dårligere læsefærdigheder og mere ensrettede børn, for der følger jo ingen ekstra ressourcer med ud til kommuner og skoler, når de skal evaluere børnene gennem de test.
Det betyder videre, at den tid, der skal bruges til at forberede og gennemføre testen og efterbehandle testresultaterne, går fra anden undervisning, og derfor kommer vi helt naturligt til at se en undervisning, der retter sig mod, at børnene klarer sig godt i test, i stedet for en undervisning, der fokuserer på at lære eleverne brugbare færdigheder.
Danmarks Lærerforening, Kommunernes Landsforening, Skole & Samfund, Danmarks Skolelederforening og Børne- og Kulturchefforeningen drøftede tilbage i 2004 OECD’s anbefalinger og skolens indsats på de områder, som OECD kaldte svage punkter i den danske folkeskole.
I den fælles tilbagemelding fastslår denne gruppe, som jeg vil kalde meget bred, at Danmark ikke skal have landsdækkende obligatoriske test.
Derimod er gruppen enig om, at eksisterende diagnostiske materialer kan suppleres med nye, som lærerne kan anvende løbende i undervisningen efter behov, men disse ønsker er altså nu fejet til side.
I SF ønsker vi at give børnene optimale muligheder for at lære at læse og skrive i skolen, og derfor har SF flere gange tidligere bl.a. foreslået, at der bruges flere ressourcer på obligatorisk efteruddannelse for lærerne, for alle har pligt og ret til efteruddannelse gennem hele lærerlivet.
Danskundervisningen i 1. og 2. klasse skal varetages af lærere, der enten har haft dansk som linjefag på seminariet eller har modtaget efteruddannelse i læseundervisning, og jeg synes også, det hører med i denne forbindelse, at der skal indføres gratis madordninger, for uden nærende kost kan børnene ikke koncentrere sig, uanset hvad katten lærerne så tilbyder.
SF mener – og det er jeg faktisk selv ret sikker på – at eleverne får et større udbytte af undervisningen, når de undervises af veluddannede lærere, der selv har ansvaret for undervisningen.
I modsætning hertil lægges der her op til et skolesystem, hvor alt styres centralt, og hvor lærerne blot følger en dikteret opskrift, og det er SF selvfølgelig ikke tilhænger af.
Marianne Jelved (RV), 2006-01-17:
Jeg er fundamentalt uenig i det, der bliver sagt, for lærerne har allerede med den nugældende lov i årtier haft paragraffer, der tilgodeser muligheden for at sætte ekstraordinært ind over for børn, der flytter til en ny skole i en ny kommune, og finde ud af, om de har brug for en eller anden særlig indsats for at nå op på det niveau, deres nye klasse er på.
Det er jo ikke et ukendt fænomen, og det løser man ikke med nationale test.
Det kan man overhovedet ikke løse på denne måde.
Så følger der ikke noget med.
Min pointe er, at folkeskolelærerne faktisk er uddannet til at løse de opgaver, vi taler om her.
Det er de meget, meget bedre til end de 179 medlemmer af Folketinget, det er derfor, de har fået prædikatet lærere, og de får løn for det og er ansat til det.
Vi påstår herinde, at vi kan sætte noget i gang i en it-baseret maskine, og hvis der kommer et bestemt resultat ud af det, når Ole i 2. klasse svarer på spørgsmålene, kommer der en vejledning, der fortæller læreren, hvad han skal gøre for at følge op i sin undervisning.
Så behøver vi altså slet ikke nogen uddannede lærere, for der kommer noget ud af maskinen, der fortæller, hvordan de skal gøre.
Det er fremtidens folkeskole.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-17:
Noget af det, som også er med til, at jeg og Venstre er så gode til at bakke op om netop det her lovforslag, er en bekymring for børn, som flytter fra kommune til kommune, og som faktisk ikke har mulighed for at dokumentere, hvor deres faglige niveau er.
Jeg har i hvert fald hørt adskillige eksempler på børn, der direkte er faldet igennem undervisningssystemet, fordi de kommer til en klasse, hvis faglige niveau er betydelig højere, til trods for at det er samme årgang.
Med netop disse evalueringer i værktøjskassen og i håndtasken ville det jo give den modtagende skole et redskab til at starte med at yde en god hjælp og give en god modtagelse lige med det samme.
Er det ikke sådan, at vi skal tage hånd om børn?
Og er det ikke sådan, at globaliseringen, selv inden for Danmarks grænser, gør, at man flytter meget, og at det er lidt svært at få fulgt op, når vi ikke har et nationalt måleredskab?
Marianne Jelved (RV), 2006-01-17:
Jeg kan slet ikke forstå, hvorfor Folketinget skal blande sig i det.
Hvorfor overlader man ikke til de mennesker, som man har uddannet til at være folkeskolelærere, at varetage undervisningen i folkeskolen?
Hvorfor er vi, der sidder her, – et flertal i Folketinget – bedre til at sige til lærerne, hvordan de skal løse opgaven, end de lærere, som er uddannede på seminarierne rundtomkring i landet?
Det er det, jeg ikke forstår.
Jeg synes, at det er en fantastisk tillid at have til sig selv her i Folketinget at mene, at den faglige viden, der er her på stedet, er bedre end den, lærerne har fået på seminarierne.
Så burde vi forbedre læreruddannelsen.
Det er jo fuldstændig i strid med al pædagogik og erfaring og alt muligt andet – også internationale erfaringer – at tro, at der kommer noget godt ud af, at man styrer undervisningen i grundskolen fra centralt hold.
Det er derfor, jeg spørger: Hvor er der dokumentation for, at det er en god idé?
Den findes ikke.