runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2005-12-08:
Det er altså påfaldende, at hver gang vi møder en regeringsrepræsentant, så fornægter man den virkelighed, som alle andre ser.
Hr. Peter Christensen har ikke læst rapporten om de mest udsatte grupper, og det er fair nok, der er meget at læse.
Men jeg synes alligevel, at det er lidt underligt for en regering, hvor statsministeren fra start har sagt, at den vil måles på, hvordan det går med de mest udsatte grupper.
Man laver så en undersøgelse, som regeringen selv bestiller, hvor to tredjedele af alle de organisationer, der arbejder med dem, der har det virkelig dårligt, siger, at de har fået det dårligere de sidste 4 år.
Det er kendsgerningen, sådan er billedet, og billedet blev i øvrigt bekræftet af en høring, vi havde her i Folketinget i forgårs, hvor der var helt entydige udmeldinger om, at vi får en ny, dybere og mere ondartet fattigdom, der rammer både voksne og børn.
Når nu hr. Peter Christensen får læst rapporten og konstateret, at mit udsagn er rigtigt, så er mit spørgsmål: Hvad vil man stille op i forhold til den nye fattigdom?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Den diskussion har vi jo hver gang om satspuljen, og jeg er vidende om, at Enhedslisten er det eneste parti i Folketinget, som ikke står bag satspuljen.
Set i det lys og set i forhold til, at man i sin tid indførte det forlig, har det været en god forretning for overførselsindkomstmodtagerne, frem for at de skulle afvente fra år til år, at man regulerede overførselsindkomsterne.
Vi havde en lang række gode og konstruktive spørgsmål i forbindelse med det konkrete lovforslag.
Vi sendte et meget udførligt brev over, hvor vi spurgte til tingene, og vi fik også svar på noget af det.
Sandheden er, at vi ikke var tilfredse med den konstruktion; vi var især ikke tilfredse med finansieringen.
Jeg er ikke så sikker som den konservative ordfører på, at alle aktieejere i øjeblikket glæder sig meget over den reform, som man har gennemført.
Ud over det betyder det jo netto et tab for staten, som ikke er noget, som erhvervslivet eller aktieejerne som sådan selv kommer til at finansiere.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-12-08:
Jeg må indrømme, at jeg ikke husker det sådan, at det brev, der blev sendt til os, handlede noget som helst om finansieringen.
Det var et spørgsmål om, at man pludselig havde et antal spørgsmål, man ikke havde fået svar på efter flere ugers forhandling.
Så vil jeg da godt høre, om det er sådan en omsorg for, at erhvervslivet nu ikke skal betale gebyrer, der gør, at man fra socialdemokratisk side havde problemer med denne her finansiering, som jo faktisk direkte gik ud på, at erhvervslivet finansierer, at flere almindelige mennesker nu får adgang til at have medejerskab til erhvervslivet, at det bliver sådan, at hr. og fru Danmark rent faktisk kan gennemskue aktiereglerne og derfor kan være med på bølgen og være med til at få nogle af de gevinster, som ligger i dansk erhvervsliv, så det ikke kun er for en lille skare af mennesker, der har råd til at hyre en revisor.
Jeg forstår det ganske enkelt ikke, og jeg må konstatere, at det forløb med al tydelighed viser, at Socialdemokraterne ikke ønsker at deltage i forhandlinger.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Allerførst: Hvad angår ledigheden, kan vi stadig væk finde på masser af gode råde at give regeringen.
Det skal man slet ikke være bekymret for.
Der er faktisk ved at udvikle sig det kæmpestore problem, at vi får flaskehalse i øjeblikket på arbejdsmarkedet, at de, som har været lang tid væk fra arbejdsmarkedet, har store problemer med at komme ind, og at der er alt for få folk, der er ordentligt uddannet, sådan at de kan gå ind og påtage sig nogle af de efterspurgte kvalifikationer, der i øjeblikket er på arbejdsmarkedet.
Det har gennemsyret hele vores finanslovforslag, at man skulle have taget højde for det noget tidligere.
Så vil jeg om aktieavancebeskatning sige: Det, vi ikke kunne blive enige om, er jo finansieringen.
Generelt er det ikke sådan, vil jeg godt sige, at vi i den socialdemokratiske gruppe sidder hver eneste dag og længes efter, hvordan vi skal give 70-100 mio. kr. i skattelettelser til aktieejerne.
Det er ikke det, der optager os allermest.
Det er sikkert noget, der sker meget hos De Konservative, men ikke hos Socialdemokraterne.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-12-08:
Det er jo ikke længe siden, vi husker, at man fra Socialdemokratiets side havde sådan et omkvæd i alle taler, der lød: Og i øvrigt er arbejdsløsheden alt for høj under den her regering.
Nu er arbejdsløsheden lavere, end den nogen sinde har været før.
Beskæftigelsen er enormt høj, og derfor må man finde et nyt omkvæd.
Det omkvæd bliver så nu, at man ikke må være med til nogen forhandlinger.
Der må jeg altså sige, at jeg undrer mig såre.
Vi sad i ugevis og forhandlede aktieavancebeskatning for at sikre, at man ikke behøver at være økonomiprofessor for at få medejerskab til dansk erhvervsliv, og i sidste øjeblik vælger Socialdemokraterne at gå deres vej og sige, at de ikke kan få svar på de mange spørgsmål, de har.
Men der har ikke været nogen spørgsmål i de mange uger, vi forhandlede og var ved at nå til en enighed.
Hvorfor vælger man at gå sin vej?
Hvorfor forsøger man ikke konstruktivt at arbejde sammen med regeringen?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Nej, jeg tror, at Dansk Folkepartis ordfører skulle være mere koncentreret om at give en forklaring til alle de førtidspensionister, som i øjeblikket er på den gamle ordning, og som ikke bliver omfattet af det at få et løft ved dette års finanslov.
Vi gav et tilbud i forbindelse med satspuljeforhandlingerne og i forbindelse med fremsættelsen af finansloven, hvor vi sagde: Lad os ordne det en gang for alle, lad os få lavet en aftale, sådan at vi får hævet alle dem, som er på den gamle ordning, op på et niveau, der svarer til den nye.
Det var vores tilbud, og vi gav det til regeringen og til alle satspuljeforligspartierne.
Det var sådan set, hvad vi konstruktivt prøvede at byde ind med.
Vi blev end ikke indkaldt til nogen som helst forhandlinger om det.
Vi blev end ikke spurgt i forbindelse med nogle af de ting.
For vi havde givet et tilbud, og det havde været helt muligt at få et flertal i Folketinget, hvis også Dansk Folkeparti havde stemt for det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg fatter ikke svaret.
Altså, jeg stillede det spørgsmål: Hvor i Socialdemokraternes ændringsforslag til finansloven, som vi nu har til behandling her i dag, kan jeg se, at Socialdemokraterne ønsker en an derledes politik vedrørende førtidspensionisterne end den, vi har fået igennem over for regeringen?
Det var slet ikke nok.
Så ser jeg på ændringsforslagene for at se, hvor Socialdemokratiet har foreslået de ekstra forbedringer, man åbenbart synes der skulle til i forhold til det, vi kunne præstere og kunne få igennem – altså den her brutto knap 1 mia. kr. ekstra, vi får afsat til førtidspensionisterne.
Hvor i ændringsforslagene kan jeg se det?
Sandheden er jo, at jeg ingen verdens steder kan se det.
For det er som sædvanlig med Socialdemokraterne sådan, at man den ene dag mener det ene, den næste dag mener man noget andet, den tredje dag mener man det, man mente oprindelig, og den fjerde dag mener man nok noget helt nyt igen.
Det er jo præcis det, vi har set i forbindelse med førtidspensionisterne.
Efteråret har været et mærkværdigt skoleridt i skiftende holdninger, og det er vel også det, vi får præsenteret her i dag.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Nu var baggrunden for, at vi ville have forbedringer for førtidspensionisterne følgende – det sagde vi også meget åbenlyst ved sidste debat: Vi sagde i sin tid, da man lavede den nye førtidspensionsordning, at der lå en bunden opgave, at vi på et tidspunkt skulle ind og kigge på dem, som var på den gamle ordning.
Det var os, der tog ansvaret for at gennemføre den nye ordning, og vi sagde, at der lå en bunden opgave, og vi ønskede at få løst det problem her og nu.
Derfor gav vi et tilbud til regeringen og såmænd også til Dansk Folkeparti og til hele kredsen af satspuljeforligspartier om at få lov til at løse den opgave her og nu.
Vi kunne såmænd have lavet en flerårsaftale.
Vi kunne have gjort det på alle mulige områder.
Det tilbød vi også regeringen, da vi var ovre at tale med den, så kort det nu engang varede.
Det har man så ikke gjort sig ulejlighed med overhovedet at indkalde os til drøftelser om.
Det synes vi er ærgerligt, for vi tror faktisk, vi kunne have nået et bedre resultat end det, der er kommet i denne her omgang.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Da vi havde førstebehandlingen af finanslovforslaget tidligere på året og også den diskussion, der var i lyset af den førstebehandling, var det store emne jo forbedringer for førtidspensionisterne.
Vi havde en måneds tid, hvor vi var meget usikre på, hvad Socialdemokratiet mente.
Den ene måned ville man ikke prioritere førtidspensionisterne, den næste måned, efter at Dansk Folkeparti havde sat det på dagsordenen og sagt, at vi skulle skaffe forbedringer for førtidspensionisterne, ville man lave markant om og skaffe forbedringer for førtidspensionisterne.
Nu har vi så lavet en aftale med regeringen, hvor vi skaffer forbedringer for de førtidspensionister, der er på den ringeste ordning i dag i det gamle system, så vi løfter en masse førtidspensionister til et lidt højere niveau.
Men jeg kunne forstå på de bemærkninger, der var, da vi lavede det forlig, at det syntes hr. Henrik Sass Larsen ikke var tilstrækkeligt.
Der skulle mere til.
Derfor har jeg spændt kigget på ændringsforslagene for at finde ud af, hvor meget mere der skulle til, og hvor Socialdemokratiet har afsat de fornødne penge.
Kan hr. Henrik Sass Larsen fortælle mig, hvor i ændringsforslagene fra Socialdemokratiet det fremgår?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-08:
Så vil jeg bare have hr. Henrik Sass Larsen til at bekræfte, at satspuljen jo er finansieret af lige præcis de dårligt stillede, af lige præcis pensionister og arbejdsløse, og at satspuljen på den måde ikke er med til at skabe øget lighed, men at skabe øget ulighed.
F.eks. mister en dagpengemodtager i dag ca. 6.300 kr. om året på grund af satspuljen.
Vedkommende ville have fået 6.300 kr. mere, hvis ikke der blev taget penge til satspuljen.
Kan hr. Henrik Sass Larsen ikke bekræfte det?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg er sådan ikke enig i, at vi skulle have et system, hvor de svageste grupper ikke får del i den velstandsstigning, vi oplever i vort samfund især i de her år.
Det gør de nemlig via forskellige mekanismer.
Der er satsregulering, hvor man målrettet går ind og hjælper de absolut svageste grupper med betydelige initiativer, som heldigvis også bliver aftalt i brede politiske aftaler, hvor alle partierne er parat til at bakke op om, at vi netop giver et løft til de udsatte grupper.
Det sker jo også i form af overførslerne, hvor man via satsreguleringen tager og overfører penge fra den vækst, der er i samfundet.
Så jeg er helt uenig i, at vi faktisk skulle have et system, hvor man ikke også lader folk, hvad skal vi sige, uden for arbejdsmarkedet få del i den velstandsstigning, der er.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-08:
Hvis man skruer tiden en lille time tilbage, indledte hr. Peter Christensen med, at han syntes, det gik utrolig godt.
Man kan vel konstatere, at det i hvert fald ikke er for Venstres ordfører, det går rigtig godt, for jeg synes simpelt hen, det er påfaldende, at uanset hvilket konkret spørgsmål der bliver stillet – om syge, der ikke kan behandles, syge, der ikke kan få medicin, børn, der ikke er plads til, ældrepleje, der bliver beskåret, eller udsatte grupper – så er hr. Peter Christensens standardsvar, at det har han ikke noget ansvar for.
Der kan jeg simpelt hen ikke forstå, at Venstre ikke synes, at også den fattigste del af befolkningen skal have gavn af de velfærdsfremskridt, der sker i de her år, i stedet for at de så ensidigt skal fordeles til fordel for de velhavende.
Hvad er grunden til den fordelingsnøgle?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Med hensyn til historieskrivningen er det rigtigt, at vi skriver historie hver dag, hver evig eneste dag: For hver dag, der går, har vi haft skattestoppet en dag længere.
Så det er altså ikke kun i denne her forbindelse, vi skriver historie, det gør vi hver dag.
Men jeg vil gerne sige, at jeg da ikke synes, at det er at vise mistillid til det kommunale selvstyre, at vi siger, at aftaler skal overholdes.
Jeg synes faktisk, at det er afgørende for, at vi kan fortsætte med at have det aftalesystem, vi kender, at begge parter faktisk vil overholde aftalerne, for ellers giver det jo ingen mening.
Det kan godt være, at der for nogle kommuner er en nyskabelse i det, at det kræver en brat opvågning, at man faktisk skal overholde det, man har aftalt, men så er det sådan set en brat opvågning, som jeg synes det er på høje tid kommunerne får.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Venstres ordfører kommer, formentlig meget omhyggeligt, ikke ind på at svare på mit spørgsmål.
Med lov skal land bygges, men nu regeres der med tekstanmærkninger.
Hidtil har vi sagt: Ingen over og ingen ved siden af Folketinget.
Men spørgsmålet er, om Venstres nye tese er: Ingen over og ingen ved siden af Folketinget med undtagelse af finansministeren.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Der er overhovedet ikke noget tilfældigt over den tekstanmærkning, men jeg vil starte med det første, hr. Morten Helveg Petersen påpegede: Hvis vi kommer med løfter på det kommunale område, sender vi penge med ud, så det er ikke et indgreb i det kommunale selvstyre.
Nu har vi en situation, hvor vi har lavet en aftale med kommunerne om, hvor meget deres budgetter må vokse med i 2006 i forhold til 2005 – ikke falde, men vokse – men ud over det, vi har aftalt, ser det nu ud til, at kommunerne vil bruge 3 mia. kr. ekstra.
Det tror jeg også kommunerne har et ønske om.
Mit spørgsmål er sådan set: Mener Det Radikale Venstre virkelig, det er kritisabelt at sikre, at de aftaler, man indgår, bliver overholdt?
Jeg bliver selvfølgelig ikke overrasket, hvis det virkelig er tilfældet, for da fru Marianne Jelved var økonomiminister, så vi jo netop, at de aftaler, der blev indgået, konsekvent blev overskredet.
Når man aftalte 1 pct., blev det i virkeligheden 2 pct.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jeg synes, det med denne finanslov i stigende grad bliver uklart, hvad Venstre egentlig vil med det kommunale selvstyre.
Man lover fra centralt hold en stribe ting, og så kan det diskuteres, om finansieringen følger med.
Men det korte af det lange er jo, at det er kommunerne, der skal samle regningen op.
Venstre udsteder løfter fra centralt hold, og så overlader man regningen og prioriteringsarbejdet til kommunerne.
Er det et ægte, er det er reelt kommunalt selvstyre, der hermed lægges op til?
Jeg synes, det virker utrolig problematisk, også når man tager i betragtning, at der nu kommer en anmærkning, som giver finansministeren enevældig ret til at nedskære de enkelte kommuners udgifter.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jamen i den sammenhæng er det mig, der har ret, for set under et kompenserer vi kommunerne hundrede procent for den merudgift, de får, fordi vi sætter forældrebetalingen på børnepasning ned til maksimum 25 pct.
Men jeg er meget åben over for alle, der har forslag til en ny, fremadrettet model til at kompensere kommunerne.
Den giver nogle udsving, fordi der kompenseres gennemsnitligt, men sådan er det altså.
Det, der er afgørende for, om man som regering her fra Christiansborg kan udstede løfter, som vedrører kommunale områder, er, at man også er parat til at sende penge med.
Det synes jeg må være helt afgørende, men det gør vi også, og det har vi gjort på alle områder, også folkeskole og børnepasning.
Pengene er kommet med ud.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-08:
Jeg kan forstå, at hr. Peter Christensen er uenig i det, jeg sagde til sidst, nemlig at det er dejlig nemt at love guld og grønne skove, når man sid der på Christiansborg og detailregulerer lovgivningen ud i yderste detalje, men bare glemmer at sende tilstrækkeligt med penge, når man vil have de nye opgaver løst.
Det forstår jeg at hr. Peter Christensen er uenig i.
Jeg kan afsløre, at det er et direkte citat af Preben Rudiengaard, som jo også er medlem af Venstres folketingsgruppe, og som er borgmester i Ribe.
Jeg kan forstå, at Peter Christensen er hundrede procent uenig med Preben Rudiengaard, som sagde i det samme indslag i DR Syd, at det vil koste Ribe 1,9 mio. kr., og at Ribe får for lidt i kompensation.
Men det er endda ikke det hele: Preben Rudiengaard sagde også, at i forbindelse med skattevæsenets flytning mister de også penge osv. osv.
Hvem har egentlig ret?
Er det Venstres finansordfører, der har ret, eller er det hr. Preben Rudiengaard, som trods alt er borgmester og derfor ved, hvad der foregår i kommunerne?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det er jeg helt uenig i.
Det er rigtigt, at tager vi valgløftet om at nedsætte forældrebetalingen for børnepasning til maksimum 25 pct., er det sådan set et område, der vedrører kommunerne.
Men det, der er afgørende, er jo, at kommunerne kompenseres for det nye loft, vi lægger ind, så forældrene kommer til at betale mindre.
Regningen ender ikke ved kommunen, men herinde, for det er et løfte, som er afgivet af regeringen og dermed også finansieret af regeringen, og det er også tilfældet, når vi ser på aftalen om kommunernes økonomi for 2006.
Kommunerne bliver kompenseret.
Kl. 9.25
Spørgeren og jeg havde en runde om dette spørgsmål ved førstebehandlingen af finansloven, og den gik på, om kommunerne bliver kompenseret nøjagtigt.
Det er jo sådan, at i dag har vi DUT-systemet, hvor vi udligner for kommunerne samlet set, og det giver nogle udsving.
Men det ændrer ikke ved, at indtil vi er blevet enige om en anden måde at gøre det på, er det jo den metode, der også blev brugt, da De Radikale sad i regering.
Johs. Poulsen (RV), 2005-12-08:
Nu gjorde hr. Peter Christensen jo meget ud af at fortælle i sin ordførertale, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti deler en del penge ud med denne finanslov, og at det er rart at kunne gøre det og rart at kunne indfri en lang række løfter og sige: På en række punkter får I mere end det, I har i forvejen.
En forudsætning for at kunne være med til det var, at man accepterede skattestoppet.
Sådan var tonen i hr. Peter Christensens indlæg, men ikke desto mindre er det jo sådan, at der samtidig lægges op til, at kommunerne skal ribbe de budgetter, de er gået til valg på.
Bl.a. skal de finde 600 mio. kr. på skoleområdet, de skal finde 200 mio. kr. på ældreområdet, og de skal finde 200 mio. kr. på handicapområdet.
Er det ikke fair at sige, at det er dejligt nemt at love guld og grønne skove, når man sidder på Christiansborg, men at man nu i virkeligheden detailregulerer lovgivningen i den yderste detalje, fordi man glemte at sende tilstrækkeligt med penge til at løse de nye opgaver, man gerne vil have løst?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg kan starte med at svare på det konkrete spørgsmål: Er det rigtigt?
Nej, det er ikke rigtigt, for udgangspunktet må være de regnskabstal for 2005, vi har fået, og med udgangspunkt i de regnskaber vil man kunne se, at også når man overholder aftalen, vil der være plads til vækst i 2006.
Så jeg kan helt klart afvise, at det, hr. Carsten Hansen siger, er korrekt.
Men det ændrer ikke ved, at jeg faktisk er enig i, at der bag alle tal gemmer sig mennesker.
Det må vi politikere aldrig glemme, og derfor synes jeg bestemt, at man i det pågældende amt selvfølgelig skal fokusere på at sikre, at der ikke er ventetider af en så horribel længde.
Men det ændrer bare ikke ved, at det ikke er os som folketingsmedlemmer, der skal drive sundhedsvæsenet i det enkelte amt eller socialpolitikken og skolepolitikken i den enkelte kommune, så derfor tror jeg, at selv om jeg kan spore uenighed mellem Socialdemokratiet og Venstre, er der ikke en tilsvarende uenighed mellem kommunerne og Venstre.
Carsten Hansen (S), 2005-12-08:
Der står i tekstanmærkningerne, at i forhold til det udgangspunkt, amterne har i dag, skal der spares 840 mio. kr. i gode danske penge, og am terne kan altså stort set kun hente dem i sygehusvæsenet.
Så forklarede jeg hr. Peter Christensen, at der rent faktisk er gennemsnitligt 2 års ventetid for mennesker med kroniske smerter til vores smerteklinikker.
Det er altså mennesker, der gennemgår et helvede hver eneste dag, og selvmordsprocenten er dobbelt så høj som i befolkningen som helhed.
Jeg har her en sag, hvor en kvinde nu har ventet 1½ år, og er det her, amterne skal spare?
Var det ikke bedre, at man i stedet for at komme med nogle tekstanmærkninger finansloven her efter kommune- og regionsvalget sikrede, at nogle af alle de 58 mia. kr. blev brugt på at få mennesker i gang frem for at lade dem gå bevidstløse i et smertehelvede i lang tid.
Der er jo mennesker bag alle de tal og tekstanmærkninger, som nu er trukket tilbage og skal frem igen, og hvad ved jeg, så lad os nu forholde os til virkeligheden.
Er det rigtigt, at der i forhold til udgangspunktet skal spares 840 mio. kr., og skal det gå ud over mennesker som den dame, hvis sag jeg har liggende på mit bord, og som må vente 1½ år?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg kan forsikre om, at Venstres respekt for Folketinget er uændret og dermed stor.
Og der er ikke noget nyt i forhold til, hvorved man vedtager bloktilskud, i forhold til den måde, hvorved man vedtager at behandle det på, altså via Finansudvalget.
Med hensyn til den tekstanmærkning og den ændring, der tidligt her i morges blev givet dispensation til, at vi behandler, kan man sige, at finansministeren netop også er indforstået med at give en fuldstændig orientering til Finansudvalget om, hvad ændringerne vil komme til at bestå i, hvis vi kom i den ulykkelige situation, at kommunerne ikke ville åbne deres budgetter, at kommunerne ikke ville overholde den aftale, de selv har indgået.
Det er korrekt, at tekstanmærkningerne sådan set også omhandler amterne, og uanset om det er primærkommunerne eller amterne, vi diskuterer, er det sådan set det samme, der gør sig gældende: Vi sparer ikke, det er et spørgsmål om, hvor meget budgetterne skal vokse.
Det er helt afgørende for mig at få slået fast, at det, vi har aftalt, netop er, at der kun må være en afdæmpet vækst i både amterne og i kommunerne.
Men det, der er udsigt til, er, at allerede i budgettallene bliver væksten langt højere.
Normalt ser vi – og det har vi desværre ofte set – at regnskabstallene ender med at blive højere end det, vi havde aftalt, men nu er det budgettallene, der er højere.
Kl. 9.20
Så spørger hr. Carsten Hansen, om jeg kan anvise, hvordan det enkelte amt skal gøre det.
Hr. Carsten Hansen kunne lige så godt have spurgt, om jeg kunne fortælle en enkelt kommune det, men jeg tror faktisk, at både amterne og kommunerne vil betakke sig for, at jeg blander mig i, hvordan et amt eller en kommune skal styres.
Derfor vil jeg naturligvis ikke blande mig i deres arbejde, men blot sige, at der er penge til vækst i samtlige amter og samtlige kommuner, men at vi er nødt til at sikre, at der ikke sker en gentagelse af det, vi oplevede ved kommunesammenlægningerne i 1970, hvor man tømte kasserne og derfor brugte alt, alt for mange penge.
Vi kunne se, at det var ved at blive gentaget, og det er sådan set det, vi vil sikre ikke bliver gentaget.
Det er altså lidt fantastisk.
Det, der er tale om, er, at vi har lavet en aftale med kommunerne om, hvor meget deres konsum må vokse, og så har vi en situation nu, hvor der er udsigt til, at kommunerne vil bruge 3 mia. kr. mere end det, der er aftalt, så det, vi gør, er jo ikke en besparelse.
Det er blot at sikre, at udgifterne ikke stiger mere end aftalt.
Derfor tror jeg, at kommunerne vil være enige med mig i det synspunkt og selv sikre, at det ikke bliver nødvendigt at bringe tekstanmærkningen i anvendelse.
Så vil jeg sige med hensyn til, om det er noget sludder, at hr. Frank Aaen selv må diskutere med de økonomiske vismænd, om ikke en overskridelse på 3 mia. kr. i den kommunale økonomi vil kunne give overophedning.