Ole Glahn (RV), 2005-12-06:
Nu er begrebet besparelse jo åbenbart et relativt begreb, og jeg er slet ikke i tvivl om, at når man igen skal kigge på budgetterne ude i kommunerne, vil man opleve det sådan, at der er tale om, at man skal skære ned på det, der først var vedtaget.
Det er efter min mening relativt set
en besparelse.
Nu er der så en overskridelse på ca. 3 mia. kr., og en del af den kan tilskrives strukturforandringerne, som medfører nogle ret store engangsudgifter.
Mener indenrigsministeren ikke, det havde været rimeligt, at man havde fået lov til at overbudgettere med en del af de milliarder, fordi de har engangskarakter?
Der er lavet en aftale med kommunerne, som gør det muligt for dem at bruge flere penge i 2006 end i 2005, og så har kommunerne altså budgetlagt på en sådan måde, at hvis de efterlever de nye budgetter, bliver resultatet, at de bruger mere end det, der er aftalt.
Så siger regeringen: Skulle I nu ikke nøjes med at bruge det mere, vi har aftalt?
Sådan er situationen, og der er ikke noget nyt i den.
Denne regering har nemlig fra starten stået for den linje, at skal der være respekt for de frivillige aftaler, skal de holdes af begge parter, og det er også derfor, det nu er aftalt, at kommunerne igen skal kigge på budgetterne.
De nye sammenlægningsudvalg, der blev valgt den 15. november, får nogle udvidede kompetencer, og så samler vi op på situationen medio februar.
Det ville være uhensigtsmæssigt, hvis jeg indtog et andet synspunkt end det, at det, som er aftalt, skal holdes.
Hvis jeg begyndte med på forhånd at definere nogle bagatelgrænser og angive nogle beløb og sige, at vi måske alligevel kunne finde en løsning, ville det ikke være hensigtsmæssigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 38
Jeg undrer mig lidt over, at ministeren ikke mener, det er vigtigt, at kommunalpolitikerne op til valget var klar over, at der skulle spares i en størrelsesorden af 3 mia. kr. inden for området.
Det er dog ret vigtigt, at politikerne og borgerne ved, om der skal findes nogle besparelser på så følsomme områder som børnepasning, skoler, ældreomsorg osv.
Jeg vil spørge ministeren helt konkret: Havde det ikke været rigtigt, at man fra regeringens side havde meldt ud, at der ville komme nogle indgreb, som indebar, at de nye sammenlægningsudvalg skulle forholde sig til disse spørgsmål?
Men hvorvidt det er sket, ved man først, når man har de konsoliderede tal for alle 271 kommuner.
Mig bekendt er det sådan, at KL den 10. november oversendte det, man kunne kalde KL’s fortolkning af budgetterne for 2006.
Det var baggrunden for, at regeringen den selv samme dag inviterede Kommunernes Landsforening til et møde, der fandt sted nogle dage senere, og her var regeringens position ikke, at der skal spares, men at kommunerne skal nøjes med at bruge det mere i 2006 end i 2005, som er aftalt.
Mener ministeren ikke, at dette spørgsmål er noget, der interesserer vælgerne meget, og at det derfor havde været en fordel for diskussionen op til kommunalvalget, hvis man havde vidst, at regeringen ville foretage et indgreb, og at der skulle findes nogle besparelser på området?
Og mener ministeren ikke, det havde været rimeligt, at de kommunalpolitikere, der stillede op til valget, havde haft mulighed for at sige, hvordan de ville prioritere eventuelle besparelser?
Det er det synspunkt, regeringen har repeteret år efter år, og derfor var det heller ikke nogen overraskelse for KL’s repræsentanter, da regeringen mødtes med dem umiddelbart efter kommunevalget, at regeringen indtog den position, at når de efterhånden konsoliderede tal tydede på, at der var tale om en ikke helt lille overskridelse af det aftalte råderum, måtte det give anledning til, at kommunerne igen måtte kigge på budgetterne.
Der er ikke noget overraskende i det.
Det overraskende var, at de budgetter, kommunerne havde lagt, opererede med en vækst, der gik meget ud over det aftalte.
Den oplysning fik regeringen, da tallene var konsoliderede.
Nu er det jo sådan, at kommunerne senest den 15. oktober afslutter deres budgetlægning for det kommende år, og det er jo også sket i år, og normalt har det været sådan – så længe jeg kan huske – at man så i slutningen af oktober har haft de tal centralt, og de er så blevet offentliggjort.
Men i år blev disse tal først offentliggjort i november, og endda først efter kommunalvalget den 15. november.
Kan indenrigsministeren forklare, hvorfor tallene er kommet så sent i år?
Hvis jeg bare tager sidste år, altså 2004, blev de konsoliderede tal offentliggjort den 26. november, og i år var det altså den 18. november, altså 8 dage tidligere end sidste år.
Det er jo rigtigt, at budgetlægningen afsluttes den 15. oktober.
Så sker der en indberetning – her kan jeg oplyse, at i år indberettede den sidste kommune den 7. november – så sker der en konsolidering af tallene i et samspil mellem Kommunernes Landsforening og Indenrigs- og Sundhedsministeriet, og det er sådan set baggrunden for, at tallene først blev offentliggjort på det tidspunkt, det skete.
Blot for erindringens skyld vil jeg sige, at allerede den 10. november, tror jeg det var, stod det klart, at selv om tallene ikke var konsoliderede, tydede alt på, at der ville være et problem.
Det blev også omtalt i medierne, og det var altså baggrunden for, at regeringen præcis den dag inviterede KL til et møde for at drøfte, hvilke initiativer det kunne give anledning til.