runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg er overhovedet ikke i tvivl om validiteten af den ansøgning, der er indsendt, overhovedet ikke.
Det har jeg heller ikke på noget tidspunkt givet udtryk for.
Jeg må bare konstatere det faktum, at den ansøgning, der lå fra Løgismose Mejeri, ikke blev tilgodeset i forbindelse med uddelingen af midler i den sidste uddelingsrunde i 2001.
Det kan jeg bare tage til efterretning.
Nu har jeg jo ikke været så tæt på i det forløb.
Jeg kan bare konstatere, at den ansøgning, som Løgismose Mejeri indsender, ikke finder nåde for det udvalg eller de personer, der sidder og skal fordele de midler, der er til rådighed.
Det må være det, jeg kan konstatere, at de får et afslag på deres ansøgning.
Hvorvidt man så har nogle forventninger, tør jeg selvfølgelig overhovedet ikke kaste mig ud i at svare på på nuværende tidspunkt.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Jeg vil godt anbefale ministeren at tage en grundig snak med sit embedsapparat om forløbet af denne her sag, for jeg tror, at det vil forklare ministeren, at Løgismose faktisk har været i god tro, med hensyn til at de ville få udbetalt pengene, at de direkte blev bedømt positivt, og at de i øvrigt stillede sig meget undrende over for den sidste disposition, og at det var meget sent i forløbet, der blev truffet beslutning om, at det var Arla og Nestlé, som skulle have pengene.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Så vidt jeg har fået oplyst fra Direktoratet for FødevareErhverv, skriver man, hvis jeg må have lov at citere igen, at: »Udvalget har ikke fundet,« og det var i den sidste runde af behandlingen, hvor også de store virksomheders ansøgninger blev behandlet, »at deres ansøgning havde højeste prioritet i forhold til de indkomne ansøgninger.«
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg har en meget stor forståelse for, at det var en daværende meget vred fødevareminister, der fik kendskab til denne her sag.
Og bare for at få den fuldstændig klart belyst, vil jeg gerne have at vide, om det forholder sig sådan, at Løgismose på det pågældende tidspunkt fik et afslag eller fik at vide, at man ikke var kommet i betragtning, men ville indgå i næste runde på lige fod med de ansøgninger, der måtte være kommet ind.
For hvis der foreligger et afslag, er det jo svært at forstå, at den samme ansøgning kan indgå i den næste runde.
Så må der være tale om, at man ikke har fundet pengene, fordi man har prioriteret Arla og Nestlé, men at man har ment, at ansøgningen i sig selv var god nok og kunne indgå i den næste runde.
Så forelå der et afslag?
Jeg ved godt, at det er, før
men det er jo den nuværende minister, vi er nødt til at spørge om det her: Forelå der et afslag, eller blev den bare skubbet til næste runde, fordi man prioriterede Arla?
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Jeg vil godt takke ministeren for de sidste bemærkninger i forhold til forbedringsstøtteordningen.
Det var også derfor, jeg rejste spørgsmålet om de store svinefarme, for jeg må sige, at jeg ville have svært ved at forstå, hvis et erhverv, som har tjent gode penge, ikke selv kommer til at betale for de forbedringer, der skal ske, sådan at ministeren i realiteten får nogle penge tilovers og kan hjælpe et mejeri som Løgismose, som ufortjent er kommet i klemme i denne her situation. Så synes jeg ærlig talt ikke, ministeren behøver at opretholde sin uforstående holdning i forhold til dispositionerne.
Jeg er sikker på, at ministeren kan få at vide i sit embedsapparat, at det var en meget vred daværende fødevareminister, der opdagede, at det var Arla og Nestlé, der havde fået penge ved denne her uddeling, og jeg mener, at det var direkte i strid med de bestemmelser, der lå i bekendtgørelsen, og dermed blev det også indskærpet, at det ikke ville kunne accepteres en gang til.
Jeg er selvfølgelig også fuldt opmærksom på, at den konto, der var der før, ikke er der.
Den har ministeren jo fjernet, så der har ministeren jo selv ansvar for, at den ikke er der.
Jeg er også enig med ministeren i, at innovationsloven ikke er i stand til at dække det, som før kunne dækkes.
Derfor er det selvfølgelig helt afgørende, at der bliver nogle penge tilovers på forbedringsstøtten.
Jeg kan da give ministeren et tilsagn om, at vi med stor interesse vil følge udviklingen af fordelingen af midlerne på forbedringsstøtteordningen.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Regeringen har jo valgt at støtte indsatsen for fødevaresikkerhed ved fra dansk side i en væsentlig mindre målestok end mange af de andre lande at give en begrænset kompensation til kvægproducenterne for de omkostninger, som de ekstraordinære omkostninger i forbindelse med BSE-skandalen har medført.
Regeringen iværksætter samtidig - jeg vil godt pointere, at det er inden for den samme beløbsramme - en indsats
vedrørende overvågning af scrapies hos får og geder
Sagen er den, at der er nogle, der mener, at de kan påvise en sammenhæng mellem BSE og scrapies, og derfor har det fra dansk side været utrolig vigtigt, at vi sikrer en mærkning af både får og geder, så vi til enhver tid kan føre kontrollen tilbage og spore, hvor dyrene kommer fra. Regeringen har foretaget en prioritering af forskellige støtteordninger, og det fremgår af forslaget til finanslov, at vi forbindelse med innovationsloven ønsker at understøtte små og mellemstore virksomheder.
Jeg er derfor meget forbavset over, at fru Ritt Bjerregaard i sin indledning skriver, at jeg ønsker at straffe de små og de mellemstore virksomheder.
Det virker for mig utrolig dobbeltmoralsk, når jeg samtidig kan konstatere, at fordelingen af de midler, der var i den tidligere strukturprojektordning, er fordelt på en måde, der fuldstændig strider imod de intentioner, som fru Ritt Bjerregaard øjensynlig giver udtryk for nu, nemlig at vi skal bruge alle mulighederne for at hjælpe de små virksomheder.
Sagen er den, at der i fru Ritt Bjerregaards tid som minister blev lavet en fordeling af de her strukturmidler, der klart tilgodeså de store virksomheder.
Jeg kan sige, at der blev givet 43 mio. kr. til store virksomheder, men kun 31 mio. kr. til små virksomheder.
Derfor er jeg meget, meget forbavset over fru Ritt Bjerregaards indlæg i denne her sag.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
»Hvorfor ønsker ministeren at straffe små og mellemstore virksomheder for i stedet at hjælpe det etablerede landbrug, der i forvejen får store tilskud?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har fundet penge, bl.a. 75 mio. kr. til at kompensere kvægavlerne i forbindelse med BSE, men fødevareministeren synes ikke, at små og mellemstore virksomheder skal hjælpes, derfor har ministeren stoppet bevillingen til tilskud til forbedring af forarbejdning og afsætning af jordbrugsprodukter.
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
For så vidt angår efterforskningen af straffesagen mod den irakiske hærchef, kan jeg henvise til min besvarelse af det foregående spørgsmål.
Men jeg vil godt tilføje, at politimesteren i Ringsted har oplyst, at man ikke indtil nu har fremsendt retsanmodninger til de amerikanske myndigheder med henblik på efterforskningsskridt i USA.
Hvis der med spørgsmålet også sigtes til en eventuel kontakt mellem efterretningstjenester i Danmark og USA, kan jeg oplyse, at det er en almindelig forudsætning for det internationale efterretningsmæssige samarbejde, at der ikke gives nærmere oplysninger om samarbejde eller om informationer, der udveksles mellem tjenesterne.
Jeg vil dog gerne tilføje følgende: Det har i pressen været omtalt, at USA skulle være interesseret i at bruge den irakiske hærchef i forbindelse med et eventuelt kommende opgør med Saddam Hussein.
Det har jeg ingen oplysninger, der kan bekræfte. Som det således også fremgår af integrationsministerens besvarelse den 7. marts af spørgsmål nr. S 909 fra hr. Søren Søndergaard, har Justitsministeriet ingen oplysninger om, at danske myndigheder skulle have modtaget nogen henvendelser herom fra USA.
Jeg kan også oplyse over for hr. Søren Søndergaard, at dette også gælder for PET's vedkommende.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Spørgsmålet går ud på, om det er sådan, at ministeren kan oplyse, om der har været kontakter mellem danske og amerikanske myndigheder i sagen om den tidligere irakiske hærchef.
Baggrunden for spørgsmålet er jo bl.a. det dramatiske, exceptionelle sindelagsskift, som er sket i f.eks. Det Konservative Folkeparti, hvor man inden valget snakkede om, at i samme sekund, man kom til magten, så skulle der ske noget i denne sag, men efter valget er der ikke sket noget som helst.
Så kan man selvfølgelig begynde at overveje, hvorfor det nu er, at der er sket det sindelagsskifte.
Det kunne jo f.eks. være, fordi amerikanerne tydeligt har ytret interesse for at bruge den pågældende hærchef til at blive installeret som statholder i Irak og så lige se bort fra, at han muligvis har været ansvarlig for 180.000 dræbte kurdere.
Det er sådan set baggrunden for, at jeg vil høre, om der har været kontakter mellem danske myndigheder og de amerikanske myndigheder i denne her sag.
»Vil ministeren oplyse, om der har været kontakter mellem danske og amerikanske myndigheder i sagen om den tidligere irakiske hærchef Nizar Al-Khazraji?«
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Jeg tror simpelt hen, at hr. Søren Søndergaard og jeg har en fuldstændig grundlæggende forskellig opfattelse af den her sag.
Jeg synes, det er meget sigende for den måde, spørgerens tilgang til problemstillingen i dag er, at han kun citerer aviserne fra i går og fra andre dage og ikke forholder sig til de ting, der står i aviserne i dag.
Men jeg vil gerne understrege endnu en gang, nu hvor hr. Søren Søndergaard forsøger at give et billede af, at der er nogen, der skulle have forholdt nogle oplysninger, at jeg allerede har tilkendegivet, jeg tror tre gange, og jeg gør det gerne fjerde gang, at det jo er sådan, at PET løbende - løbende - vurderer, om tjenesten som led i sin virksomhed må tage oplysninger, der kan bruges af politi og anklagemyndighed i forbindelse med behandlingen af konkrete sager. Det er jo ikke sådan, at man har noget materiale liggende, og så sidder man og holder på det i månedsvis.
Man må lave en løbende vurdering, i takt med at man får oplysninger ind, af, hvad der er behov for, og jeg synes, det er rigtig godt, at vi har fået en chef for PET, som, så snart der kommer den første konkrete sag, vælger - synes jeg - at spille meget offensivt ud og sige: Naturligvis skal der ikke herske nogen tvivl om, at de myndigheder, der skal samarbejde, ikke mindst i sager af så alvorlig karakter
som det her, samarbejder, og at eventuelle misforståelser vil blive ryddet af vejen.
Så jeg har fuld tillid til, at de eventuelle misforståelser, der vil være, vil blive ryddet af vejen, og jeg ser selvfølgelig også frem til, at det gode samarbejde fortsætter. Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Nu kan det jo være svært helt præcist at høre, hvad ministeren siger, på grund af den dejlige larm ude fra de mange mennesker på Slotspladsen.
Jeg forstod det nærmest, som om ministeren begyndte at gå ind i sagens substans, hvad der ikke er nogen af os andre, der har drømt om at gøre, nemlig ved at sige, hvad man konkret lå inde med af materiale og ikke lå inde med af materiale. Når nu ministeren har åbnet det bal, vil jeg da gerne spørge: Hvis det virkelig er sådan, at det materiale, man ligger inde med, ikke har den store betydning for den efterforskning, som foretages af Ringsted Politi, hvad er så grunden til, at man ikke for mange måneder siden har meddelt det til Ringsted Politi?
Hvad er grunden til, at Ringsted Politi har skullet efterlyse det i månedsvis med det resultat, at man til sidst bliver nødt til at gå til pressen og åbenbart så via pressen får kontakt til en ny chef, der, så vidt jeg ved, tiltrådte i mandags, og som så prisværdigt tager et møde?
Hvad er grunden til, at alle disse måneder er gået?
Det må da være rimeligt at spørge om det, når vi skal diskutere, hvor denne her sag står, for deraf følger selvfølgelig også det naturlige spørgsmål: Kan de mange måneder, der ikke er blevet brugt, have nogen negative konsekvenser for sagens opklaring?
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Der var flere forskellige spørgsmål, og jeg må blankt erkende, at jeg har lidt svært ved at forstå, hvor hr. Klaus Hækkerup vil hen, for de andre, der stillede spørgsmål til mig, gjorde det jo meget klart, at det ikke drejede sig om den konkrete efterforskning, og sådan hørte jeg egentlig hr. Klaus Hækkerups spørgsmål, men fred være med det.
Mange af spørgsmålene fra salen går på det avisskriveri, der har været, om PET på den ene side og så de øvrige myndigheder på den anden side.
Jeg vil gerne citere fra Politiken, hvor den nye chef for PET, Lars Findsen, jo dels forklarer, at man har inviteret politimesteren i Ringsted til et møde denne uge, og det, som Lars Findsen her redegør for, synes jeg faktisk er meget sigende for hele sagen: »På mødet skal vi drøfte, hvad vi ligger inde med af oplysninger. Men politiet skal nok ikke gøre sig for store illusioner om, at vi har materiale liggende, som måtte være af relevans for efterforskningen«, siger han.
« Det tror jeg er meget sigende for situationen, men jeg synes, det er prisværdigt, og jeg synes faktisk, at der er grund til at rose den nye chef for PET for at tage det her møde, så eventuelle misforståelser kan blive ryddet af vejen.
Men som jeg allerede har redegjort for, og som jeg også gerne vil redegøre for igen i forhold til de mange spørgere, som måske har lidt svært ved at finde ud af, hvad PET's rolle er, så er PET's rolle jo løbende at vurdere, om tjenesten som led i sin virksomhed modtager oplysninger, der kan bruges af politi og anklagemyndighed i forbindelse med behandling af konkrete straffesager.
Så det er en løbende proces, og det mener jeg altså, at man skal have forståelse for.
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Jeg vil heller ikke gå ind i den konkrete sag og spørge til indholdet.
Det, som jeg synes er det mærkelige i den her sag, er, at vi, efter at der kommet ny regering, for så vidt også før, har diskuteret retsfølelsen meget, og det har ligget den nye regering og den nye justitsminister meget på sinde, at man tager hensyn til ofrenes retsfølelse, at man sikrer, at der er en hurtig efterforskning, at folk får en hurtig dom og kommer ind og afsone.
Her taler vi så om en mand, der er mistænkt for krigsforbrydelser, der indebærer drab på op til 180.000 mennesker.
Det er formentlig den alvorligste sag, vi nogen sinde har haft under efterforskning i Danmark.
Og så vil vi gerne sikre os, at der også her tages hensyn til retsfølelsen og hensyn til, at vi ikke kan få en mistanke om, at hvis ens forbrydelse bare er tilstrækkelig stor, og hvis der er tilstrækkelig stor interesse for, at man kan komme ud og være med i noget andet, så slipper man.
Vi vil gerne sikre os, at der også tages hensyn til retsfølelsen, når det er store forbrydelser, det drejer sig om, at der ikke lægges hindringer i vejen for efterforskningen.
Sandy Brinck (S), 2002-03-20:
Vi beder sådan set ikke om indholdet i de oplysninger, der
skal gå fra PET til politiet.
Det kunne vi aldrig finde på.
Men finder ministeren virkelig, at det er tilfredsstillende, at mødet mellem PET og politiet er kommet i stand efter flere måneders forsøg, og først efter at Statsadvokaten den 19. marts offentligt i Politiken har givet udtryk for sin frustration over samarbejdet?
Kan ministeren forstå, at Statsadvokaten ikke har fået svar?
Statsadvokaten siger i Politiken den 19. marts: »Jeg kan ikke umiddelbart forstå, at vi ikke har fået svar«.
Kan ministeren forstå det?
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-20:
Det spørgsmål, der er stillet her, omhandler status i sagen, og så svarer justitsministeren: Status i sagen er den, at det efterforskes af politiet.
Jeg vil godt spørge: Hvorfor er det møde først kommet i stand, efter at hr. Søren Søndergaard har kaldt ministeren i samråd?
Hvorfor er det først kommet i stand, efter at sagen har været vendt i Politiken, når Det Konservative Folkeparti lovede, at denne her sag skulle klares fra første sekund, der kom en borgerlig regering?
Jeg vil også gerne spørge: Er der oplysninger, som Statsadvokaten ikke har kunnet få?
Er der materiale, som Statsadvokaten ikke har kunnet få fra Politiets Efterretningstjeneste eller fra Forsvarets Efterretningstjeneste?
Eller hvad drejer det her sig egentlig om?
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Vi må altså konstatere, at også på det her område er det sådan, at regeringspartierne siger ét, når de ikke er i regering - før valget er der ting, der skal ske i samme sekund, de får magten - og når de får magten, er det lige pludselig noget helt andet, der gælder.
Det må vi jo så bare konstatere er en praksis, som justitsministeren finder helt i sin orden, som hun ikke på nogen måde vil lægge afstand til. Jeg synes, det er meget interessant, når jeg netop spørger om status i denne her sag, om tingene foregår på den måde, de skal foregå.
Jeg synes, det er meget bekymrende, at den måde, som Statsadvokaten skal skaffe sig et møde med PET på, åbenbart er ved udtalelser til Politiken om, at vedkommende ikke kan få de oplysninger, som vedkommende ønsker.
Derfor må jeg, når vi snakker om status i denne her sag, spørge: Bekymrer det ikke også justitsministeren, at kommunikationen åbenbart er så dårlig, og kan den dårlige kommunikation have haft negativ betydning for den efterforskning, der hidtil er foregået?
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Det er det spørgsmål, som jeg har gjort mit yderste for at besvare.
I den her runde kan jeg forstå, at det, der optager mange af spørgerne, er den historie, som har været bl.a. i Politiken, om PET's udlevering af oplysninger til politiet.
Som jeg allerede har sagt, forholder det sig af gode grunde sådan, at jeg ikke kan stå her og redegøre for, hvilke oplysninger Politiets Efterretningstjeneste måtte have modtaget og videregivet i den konkrete sag.
Jeg vil også understrege, at det jo forholder sig sådan, at hr. Søren Søndergaard har stillet mig en række spørgsmål til skriftlig besvarelse, bl.a. netop om PET's assistance til politiet.
De spørgsmål er således ikke på dagsordenen i dag, men dem vil jeg naturligvis vende tilbage til og besvare skriftligt.
Jeg vil imidlertid gerne sige, at det synes, som om der er opstået nogle misforståelser i forhold til PET's rolle og virke i denne sag.
Det forholder sig jo sådan, at PET løbende vurderer, om tjenesten som led i sin virksomhed modtager oplysninger, der kan bruges af politi og anklagemyndighed i forbindelse med behandlingen af konkrete straffesager.
Og det gælder naturligvis også i forhold til Ringsted Politi og i forhold til sagen om den irakiske hærchef.
Jeg vil derfor også tilføje, at jeg er bekendt med, at PET har inviteret politimesteren i Ringsted og anklagemyndigheden til et møde om sagen allerede i morgen, således at eventuelle misforståelser kan ryddes af vejen.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
For nogle oplysningers vedkommende kan man ikke oplyse, om PET eller FE overhovedet har modtaget henvendelser eller svaret på henvendelser, men på andre typer af oplysninger kan man godt oplyse det.
Og det synes jeg er lidt underligt.
Altså enten har man vel et princip, der hedder, at vi oplyser altså ikke, om efterretningstjenesten har modtaget henvendelser eller ej, eller også har man ikke det princip.
Og jeg kan forstå, at ministerens princip er, at nogle gange oplyser man om det, og andre gange oplyser man ikke om det.
Men jeg vil godt gentage det, der egentlig er essensen af spørgsmålet, og det er jo ikke, om man har modtaget henvendelse eller har henvendt sig til USA præcis om den del af sagen, der omhandler, om amerikanerne har interesse i at installere den pågældende potentielle eller mistænkte massemorder i Bagdad.
Det, der er indholdet i spørgsmålet, er, om man har fået nogen henvendelse på noget plan i denne her sag, eller om man har afsendt nogen henvendelse på noget plan i den her sag.
Det er altså et helt generelt spørgsmål, som ikke er knyttet til en enkelt detalje i sagen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Jeg lagde mærke til, at ministeren ikke svarede på hr. Søren Søndergaards spørgsmål om de udtalelser, som den konservative partiformand var kommet med i sagen om den irakiske hærchef.
Skal det forstås sådan - det kan jo være, at ministeren har kendskab til det - at Det Konservative Folkeparti ikke længere er enig i det, som den konservative partiformand sagde før valget?
Eller skal det forstås sådan, at ministeren ikke er enig med sin partiformand, for det er jo også en mulighed?
For ministeren må vel medgive mig, at det er et problem, at man siger én ting før et valg og gør det modsatte efter et valg.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-20:
Jeg synes ligesom hr. Søren Søndergaard, at det faktisk er en lidt tynd begrundelse, justitsministeren kommer med.
Den konservative leder sagde forud for sidste folketingsvalg, at folk på tålt ophold skal spærres inde i Sandholmlejren; den slags kan vi ikke have gående frit rundt i Danmark. Det Konservative Folkeparti danner herefter sammen med Venstre regering, hvor Det Konservative Folkeparti besætter justitsministerposten, og nu er der alle muligheder for at leve op til de valgløfter, man har givet.
Hvad får vi så at vide her i Folketingssalen, at regeringen har tænkt sig at gøre?
Ja, regeringen har tænkt sig at sætte sig ned og vente på, at politimesteren på et eller andet tidspunkt bliver færdig med at lave en eller anden efterforskning i sagen.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Jeg bliver nødt til at sige til justitsministeren, at det jo er ren sniksnak.
Dengang hr. Bendt Bendtsen ikke var i regering og de øvrige konservative kunne boltre sig, optrådte de i valgkampen med krav om, at en bestemt person bare skulle bures inde, men lige så snart valget er overstået, og justitsministeren, som kommer fra det samme parti som de pågældende, så skal forklare det, kan hun lige pludselig ikke udtale sig om, hvorvidt det, de sagde dengang, er i overensstemmelse med, hvad justitsministeren mener nu.
Det er ret besynderligt. Men lad os så gå lidt nærmere ind i, hvordan det går med den efterforskning.
Der er jo nok nogle, der er blevet ret chokerede over, at statsadvokat Erik Merlung har fundet behov for at udtale i Politiken den 19. marts: »Jeg kan ikke umiddelbart forstå, at vi ikke har fået svar«.
Det handler om, at man har henvendt sig fra Ringsted Politi og fra Statsadvokaten til Politiets Efterretningstjeneste og ikke har fået svar på de spørgsmål, de har stillet, og det undrer de sig over. Man skulle ikke tro, at den slags ting var noget, Statsadvokaten havde behov for at gå ud med til pressen, så det må virkelig afspejle, at der er et eller andet rivravruskende galt.
Derfor vil jeg godt bede justitsministeren om at kommentere denne her udtalelse fra Erik Merlung og i det hele taget kommentere, hvordan det går med den undersøgelse.
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Som jeg allerede har redegjort for under min første besvarelse af det her spørgsmål, er sagen jo den, at sagen om den irakiske hærchef efterforskes af politiet, og i den forbindelse vil man løbende vurdere, om der er grundlag for at frihedsberøve den pågældende.
Som sagt er der tale om en meget omfattende efterforskning, og der er allerede tilvejebragt en betydelig mængde materiale til brug for vurdering af sagen, men der udestår altså stadig væk en række efterforskningsmæssige skridt, og jeg kan derfor ikke sige noget nærmere om, hvornår efterforskningen forventes afsluttet.
Derfor kan jeg heller ikke bidrage yderligere til, hvordan den her sag vil ende, og derfor finder jeg det svært at komme nærmere en besvarelse end det, jeg allerede har gjort i min første besvarelse af spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Skal det forstås på den måde, at justitsministeren er uenig
i de udtalelser, som kom på daværende tidspunkt fra den konservative leder, hr. Bendt Bendtsen?
Det var kort før valget, og hr. Bendt Bendtsen var jo ikke ene om at komme med den slags udtalelser fra Det Konservative Folkeparti.
Bl.a. var det sådan, at hr. John Vinther, som på det tidspunkt var udlændingepolitisk ordfører, udtalte til Jyllands-Posten den 3. oktober: »Der skal indføres nogle stramninger og handles med det samme, for vi kan ikke have, at sådan en mand går frit rundt på gaden i Danmark.«