runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Administrationen og vurderingen af lige præcis den rigtige balance og situationen for både Fiil Sø og alle andre steder ligger altså ikke i Folketinget, selv om hr. Keld Albrechtsen gerne vil have, at vi detailplanlægger her i Folketinget for hver enkelt kvadratmeter her i landet.
Men sådan er lovgivningen jo ikke.
Vi skal lave generelle regler, administrationen af dem ligger decentralt, og det er ganske fortræffeligt.
Jeg er sikker på, at man gør sig megen umage for at finde de rigtige løsninger i samarbejde med ejerne.
Hr. Keld Albrechtsens påstand er, at jorden er udpint.
Der har været indgivet en ansøgning om udvidelse af svineproduktionen på det landbrug, der ligger i området, der bliver foretaget en VVM-undersøgelse, og det, jeg har hørt, er, at man netop gør meget ud af at få en nulløsning, og ved hjælp af ny teknologi få en bedre løsning på gylleproblemerne.
Desuden er landbrugsområdet jo kun en del af hele det område, som Enhedslistens forslag omfatter, så jeg mener ikke, der er nogen grund til at være urolig. Man kan se af bemærkningerne til forslaget, at hr. Keld Albrechtsen taler om katastrofetilstande.
Jeg mener nok, at hr. Keld Albrechtsen har devalueret udtrykket katastrofe, for tilstandene er overhovedet ikke på noget katastrofeplan.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg vil godt spørge fru Gudrun Laub, om det betyder, at Venstre mener, at landbrugsdriften og svineproduktionen og en eventuelt kommende udvidet svineproduktion på en jord, som er udpint, og som synker sammen på grund af den jordtype, der er, er miljømæssigt bedre end en genetablering af den natur, der var med bl.a. en sø og tilknyttede naturområder.
Venstre mener altså, at det er naturmæssigt bedre og bedre for miljøet at have en intensiv svineproduktion på jord, der ikke egner sig til det.
For mig er det et lidt ufatteligt og helt overraskende synspunkt, men bare til forståelsen: Er det virkelig det, Venstre mener?
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Fru Gudrun Laub sagde i sin ordførertale, at der er tilsyneladende ingen problemer, bl.a. med henvisning til, at man vil benytte sig af en ny teknologi - fru Gudrun Laub sagde af ny teknologi, der virker - så det sikres, at udsivningen ikke bliver for stor.
Jeg vil godt vide, om det er Venstres holdning, at man på baggrund af den teknologi, vi kender i dag, er klar til at give ret til udvidelse af svineproduktionen.
Jeg må sige, at det er ret nyt for mig, at der skulle være teknologi, der virker tilstrækkelig godt til, at man bare kan lade svineproduktionen vokse.
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Enhedslisten foreslår en statslig overtagelse af den jord, som ejes af A/S Fiil Sø.
Enhedslistens ideologiske modvilje mod privat ejendomsret er velkendt.
Jeg kan ikke se nogen fornuftig grund til, at staten skulle opkøbe Fiil Sø, og jeg ved ikke, hvor hr. Keld Albrechtsen vil finde pengene på finansloven til at betale den.
Hvem siger overhovedet, at ejeren ønsker at sælge?
I dette forslag angiver Enhedslisten, at formålet med en statslig overtagelse er en genopretning af Fiil Sø og omgivelser.
Enhedslisten vil have tilstanden ført tilbage til 1940'erne før den store afvanding, men man kan ikke skrue tiden tilbage.
Området er i dag udpeget til internationalt
naturbeskyttelsesområde
Det er omfattet af fuglebeskyttelsesdirektivet, og det er et habitatområde.
Det er godt sikret gennem det eksisterende regelsæt, så det også fremover kan ligge som naturbeskyttelsesområde.
Hvis området skal udvikles og reguleres, skal det ske i overensstemmelse med de nugældende regler.
Ændringer i landbrugsbedriften på stedet skal ske efter de nugældende regler med en VVM-undersøgelse.
Miljøbeskyttelsesloven og miljømålsloven sikrer hensynet
til natur og miljø
Amterne har god mulighed for gennem Natura 2000-planlægning at medvirke til, at der findes en god balance mellem naturhensynene og landbrugsdriften også i Fiil Sø-området.
Dette smukke naturområde er i gode hænder.
Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-05:
Vi glæder os over kongehuset og dets indsats til gavn for det danske folk.
Vi kan se lovforslaget, som vi i øvrigt ikke har gennemregnet, for vi kan jo ikke kende udgifterne, men vi ved fra andre sammenhænge, at det er dyrt at etablere sig, og det bærer lovforslaget naturligvis også præg af.
Men det er vores opfattelse, at pengene er givet godt ud.
Vi glæder os over kongehuset og dets indsats.
Jeg undrer mig over, at Det Radikale Venstre ikke stiller et ændringsforslag til lovforslaget med det engagement, der har været vist under debatten, men det tyder måske på, at det ikke var så alvorligt ment, som det blev sagt.
Derudover støtter vi forslaget og glæder os også over, at kronprins Frederik og Mary Donaldson kan indgå ægteskab.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
I 2001 skete der med den lovændring, som blev gennemført, netop en klargøring, og dermed blev der sikret større gennemsigtighed.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at ordningen foregår gnidningsløst, jeg havde nær sagt kontrolløst, men jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren klargjorde, hvori denne her gennemsigtighed består.
Hvad er det, man kan gennemskue?
: at Enhedslistens forslag om at fjerne momsrefusionen mod til gengæld at hæve årpengene blev forkastet af et bredt flertal i 2001.
Hvis statsministeren har været inde i detaljen, har han muligvis også set, at det dengang heller ikke blev begrundet.
Jeg skal så sige, at der er sket et fremskridt, for statsministeren forsøger faktisk at komme med en begrundelse i modsætning til, hvad der skete i 2001, og i modsætning til de øvrige ordførere, nemlig at kongehuset dermed får en ligestilling i forhold til andre statsinstitutioner.
Jeg synes bare ikke, det er et særlig godt argument.
Problemet er, at man blander det sammen i modsætning til i andre lande, hvor de laver en opdeling mellem den del, der har at gøre med udgifterne som statsregenter og statsinstitution, og den del, der har at gøre med udgifterne som privatpersoner.
Var det ikke en idé at få en opdeling, som de f.eks. har i Sverige?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-05:
Jeg synes egentlig, at statsministerens svar på debatten om ligestilling måske siger mere om Venstres opfattelse af ligestilling, end forslaget gør.
Det gør det jo ikke bedre, at prins Henrik heller ikke er ligestillet i sit ægteskab.
Det gør sådan set bare, at der er to parter, der er udsat for en situation, hvor de ikke er lige med deres partnere i ægteskabet.
Det synes jeg sådan set er et problem, uanset om det er prins Henrik, vi taler om, eller om det er en kommende kronprinsesse.
Derfor kunne jeg sådan set stille spørgsmålet igen: Er det et udtryk for Venstres generelle opfattelse af ligestilling, at det kun omhandler kvinder?
I vores optik er det sådan, at ligestilling går ud på, at to parter er ligeværdige, uanset om vi taler om to kvinder, om vi taler om en kvinde og en mand, eller om vi taler om to mænd.
Det er, hvad ligestilling er i vores optik.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Det, jeg tænker på, er, at før 2001 foregik det bare som en praksis.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-05:
Jeg må blot igen konstatere, at vi har meget forskellige opfattelser af, hvad ligestilling går ud på.
For det første har jeg ikke kaldt det her et ligestillingsspørgsmål i forhold til kvinder.
Det ved jeg ikke hvor statsministeren har fra.
For det andet vil jeg sige, at det, vi taler om, er, at der i det ægteskab, der er indgået mellem dronningen og prinsen, skal være ligestilling mellem de to parter.
Det er der ikke.
Vi mener, at der skal være ligestilling mellem de to parter, der er ved at indgå et ægteskab, nemlig mellem kronprinsen og den kommende kronprinsesse.
Det vil der heller ikke være med det her lovforslag.
Det er sådan set den form for ligestilling, vi taler om, og derfor kunne jeg gentage mit spørgsmål.
Det kan være, at statsministeren vil svare på det.
Line Barfod (EL), 2004-02-06:
Inden hr. Flemming Oppfeldt farer ud med, at Enhedslisten kun vil have en kommunal leverandør, vil jeg sige, at vi faktisk synes, det var meget fint, at man for flere år siden indførte muligheden for, at man kunne vælge en selv, hvis man ønskede det, altså en ordning fuldstændig uden alt det bureaukrati, som hr. Flemming Oppfeldt og regeringen har været så optaget af at indføre, hvor man skal tvinge folk til at sidde og kigge i hele det her store katalog. Men ville det ikke, hvis man skulle måle på hjemmehjælp til de ældre, have været bedre at sikre, at alle pengene gik til en god hjemmehjælp, og til, at de ældre og hjemmehjælpen selv kunne tilrettelægge, hvad man nu ønskede at få udført, i stedet for at alting skal gøres op i det minuttyranni, som Venstre under valgkampen var så optaget af at stoppe, men som er blevet langt mere udbredt nu med indførelsen af denne her ordning?
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-06:
Betyder det, at Dansk Folkeparti også er imod visitationen til hjemmehjælp?
Pia Kristensen (DF), 2004-02-06:
Nej, selvfølgelig er vi ikke imod visitation.
Hvis en ældre har brug for hjemmehjælp, skal der ske en visitation.
Det er det, jeg mener med, at ældre også må have ret til selv at bestemme, hvem de vil have ind i deres hjem.
I Dansk Folkeparti står vi fast på, at det frie valg er kommet for at blive.
Vi synes, at ældre mennesker har krav på selv at vælge, om de vil have privat eller kommunal hjemmehjælp.
Hr. Villy Søvndal taler om en banegård, og at der kommer mange forskellige mennesker ind og ud af den ældres bolig
hver dag
Det synes vi også er utilfredsstillende, men det har altså ikke noget med lovgivningen her at gøre.
Det har noget at gøre med ledelsen af de pågældende kommuner.
Man må jo lave nogle vagtplaner og få sat nogle vagtplaner sammen, så det ikke er fire forskellige hjemmehjælpere, der kommer hos den ældre hver dag, det må da vel for søren kunne lade sig gøre.
Det er ikke sådan, at jeg bebrejder kommunerne
Jeg tror ikke, de snyder, men de har fejlet, når de ikke har magtet at oplyse de gamle ordentligt.
Det har de ikke været dygtige nok til, men nu er der udkommet en brochure, som skal rundsendes.
Den er lavet i samarbejde mellem Socialministeriet og Ældre Sagen, så nu håber vi, at alle ældre i alle landets kommuner får besked om det frie valg.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Tror fru Pia Kristensen ikke, det er lidt underligt for dem, der følger debatten, at høre, at fru Pia Kristensens parti og regeringspartierne nu siger, at det er kommunernes skyld alt sammen?
Det er kommunernes skyld, også de kommuner, hvor fru Pia Kristensens parti er repræsenteret, og Venstre og De Konservative har endda flertal i hovedparten af landets kommuner, men alligevel er det deres skyld.
Jeg forstod, at fru Pia Kristensen dog medgav, at billedet er rigtigt, nemlig at hver fjerde ældre har fået mindre hjemmehjælp, og at 40 pct. oplever, at det er Fredericias banegård, hvor folk løber ud og ind.
Men det kan fru Pia Kristensen jo ikke lave om på ved at bebrejde kommunerne det, og hvad er Dansk Folkepartis svar på, hvad man vil gøre ved den forringede hjemmehjælp, der er konsekvensen af, at Dansk Folkeparti sammen med Venstre og De Konservative har haft regeringsmagten i 2 år?
Pia Kristensen (DF), 2004-02-06:
Jeg deltog selv i konferencen »Ældrepakken til eksamen«, og her var der selvfølgelig sortsyn fra Ældre Sagens side.
Så vil jeg lige sige, at jeg synes, det er for tidligt at begynde at evaluere en lovgivning, der rent faktisk er ny.
Vi ved, at mange kommuner først er kommet i gang med det frie valg i 2003, og at der er nogle hængepartier, men det er ikke lovgivningen, der fejler noget.
Det er ude i kommunerne, man har nogle hængepartier.
Det viser sig faktisk, og det fremgik også af Ældre Sagens undersøgelse, at mange, mange ældre slet ikke har fået besked om det frie valg.
De kender ikke deres rettigheder, de ved ikke, at de har krav på erstatningshjælp, og de har simpelt hen ikke fået at vide, hvad indholdet af ældrepakken går ud på.
Der mangler noget oplysning, og det må der selvfølgelig gøres noget ved.
Men vi mener selvfølgelig også, at de ældre har fået flere valgmuligheder, netop fordi de selv kan vælge en privat hjælper, fordi de får en fleksibel hjemmehjælp, og fordi de også får erstatningshjælp.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-06:
Jeg forstår godt, at fru Pia Kristensen foretager et vist strategisk tilbagetog i øjeblikket, for det vil jo blive rigtig, rigtig, rigtig dyrt, hvis man siger noget om visitationen.
Men så synes jeg, man skulle tone rent flag og sige: Hjemmehjælpen bliver sådan, som kommunen nu siger, den skal være, men man kan selv vælge, hvem der skal udføre den. Men det er helt, helt, helt ude i grænselandet, at man kan gøre brug af den fleksibilitet, som er indbygget i ordningen.
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Fru Pia Kristensen fik sagt, at de ældre får flere muligheder, men det tror jeg må lyde underligt for både dem, der har læst Ældre Sagens undersøgelse fra sidste uge, og de ældre, der har fået skåret deres hjemmehjælp ned.
Det er jo sådan, at som fru Pia Kristensen med sikkerhed også ved, viser Ældre Sagens undersøgelse, at 27 pct., altså mere end hver fjerde, af de ældre har fået deres hjemmehjælp beskåret, og 40 pct. har fra 2002 til 2003 oplevet, at der kommer mange flere ind i deres eget hjem. Hvordan kan fru Pia Kristensen få sig selv til at sige, at de ældre får flere muligheder?
Efterlader det ikke fru Pia Kristensen med det problem, at folk ikke tror på, hvad fru Pia Kristensen siger, og vil det ikke være ærgerligt?
Jeg vil nu alligevel komme fru Grete Schødts til undsætning.
Man skal altid passe på, når man kommer i dårligt selskab, og det er jo oplagt, hvad regeringens hensigt har været i sagen her, nemlig at få trukket Socialdemokratiet med ind i det snavs, som hr. Flemming Oppfeldt sidder med. Derfor vil jeg sige, at jeg sådan set synes, det er en meget klog reaktion
fra Socialdemokraterne at sige: Nu har vi set, hvordan det administreres, og derfor er vi ikke med længere.
Det synes jeg er en meget forståelig reaktion, og mit spørgsmål skal være: Giver det anledning til, at man er mere kritisk, næste gang man bliver inviteret i hr. Oppfeldts selskab?
Grete Schødts (S), 2004-02-06:
I kortspil melder man pas, og det er også det, jeg har gjort nu ved at bekendtgøre, at vi trykker på den gule knap, når vi når frem til tredje behandling.
Der er noget af forslaget, vi godt kan støtte.
Revisionen af klagerådene har vi ikke noget imod, og om der er to eller fem leverandører, er sådan set heller ikke det, vi ophidser os over.
Men at der nu skal bruges en udbudsmodel til den personlige pleje i et distrikt for at få succes med det, der aldrig kommer, vil vi ikke være med til.
Kort og godt.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg synes, at det her er forkert.
Det er nemlig rigtigt, at der kom nogle ændringer til loven, bl.a. som følge af en forhandling med Socialdemokratiet.
Og det, vi diskuterer i dag, er en af ændringerne til loven som følge af denne forhandling.
Så melder man vel ikke pas, så siger man vel ikke, det interesserer os ikke; så siger man vel ikke, det løber vi fra; så sætter man sig vel ned og siger, hvad man har af forslag.
Jeg forstår udmærket godt Enhedslisten, De Radikale, SF og alle de der, der er imod frit valg.
Men Socialdemokratiet bekendte sig i denne her sag til det frie valg.
Hvad ønsker
Socialdemokratiet?
Det må fru Grete Schødts fremlægge nu.
Grete Schødts (S), 2004-02-06:
Det er fuldstændig korrekt forstået, at vi stemte for loven.
Hr. Flemming Oppfeldt må også vide, hvilke forhandlinger der var undervejs.
Socialministeren kan i hvert fald bekræfte, at da vi gik ind i forhandlingerne, endte det med, at der kom 11 ændringer til loven.
Vi var sikre på, at nu havde vi sat punktum de rigtige steder, og at det her kunne føre til noget ude hos de ældre med de 500 mio. kr. Når man så ser, hvordan noget er gået, er man en gang imellem nødt til at erkende, at det dér var noget møg, og det vil vi lave om, og det er faktisk det, jeg har tilkendegivet: at vi kommer med et beslutningsforslag, som er på vej i Folketingssalen, hvor vi lige nøjagtig ridser op, hvordan tingene skal være anderledes. Hvis hr. Flemming Oppfeldt, og hvis ministeren vil være med og tage en revision nu, så har vi muligheden for at få lavet en rigtig god lov, der er holdbar.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
O.k., Socialdemokratiet har nu meldt pas, det kan man vel også gøre i politik, men det er vel næppe noget, vælgerne sætter stor pris på, at man melder pas.
Det, som fru Grete Schødts nu siger ikke er det papir værd, det er skrevet på, stemte Socialdemokratiet for eller imod?
Jeg kender svaret.
Socialdemokratiet stemte for.
Så kommer mit spørgsmål: Var det ikke på tide, at Socialdemokratiet fremlagde sine forslag til, hvordan man kunne forbedre den lov?
Regeringen er nu kommet med nogle forslag til forbedringer af loven, var det så ikke på tide, at Socialdemokratiet så fremlagde, hvilke forbedringer Socialdemokratiet ønsker gennemført, således at loven lever op til nogle meget store intentioner, som Socialdemokratiet har fået i mellemtiden?
Pia Kristensen (DF), 2004-02-06:
Nu står det altså ikke nedfældet i lovgivningen, hvor mange minutter en ældre skal have pr. døgn.
Det er jo kommunerne, der sætter serviceniveauet, så vi må selvfølgelig stole på, at kommunerne gør deres arbejde ordentligt, og det tror jeg også de gør.
Jeg synes ikke, udtalelsen om, at Dansk Folkeparti er på tilbagetog, var rigtig.
Skulle jeg forstå den på den måde, at vi var på tilbagetog fra selve det frie valg eller ældrepakken?
Hvis det var meningen, vil jeg da godt korrigere fru Margrethe Vestager og sige: Dansk Folkeparti holder fast ved, at ældrepakken og det frie valg er en rigtig, rigtig god ting, der er blevet indført her i Danmark til glæde for vore ældre.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Venstre mener, at minuttyranni og den slags og en bedre kvalitet hænger sammen med at få mere konkurrence på det her område og få flere at vælge imellem.
Hvis man vil virkeliggøre ens hensigt, bl.a. også Enhedslistens hensigt om, at ældre skal have større valgfrihed, jamen så kræver det jo også, at man har noget at vælge imellem.
Et af vores succeskriterier er, at flere og flere ældre benytter sig af det frie valg; det gør de i Helsingør Kommune: 28 pct., Frederiksberg Kommune: 20 pct., Odense Kommune: 20 pct., Skive Kommune: 17 pct., Herning Kommune: 14 pct. og Skagen Kommune: 12 pct., for nu at tage dem, hvor det frie valg har udviklet sig mest.
Hvis vi ser historisk på det, så var Søllerød Kommune den første kommune, og der er procenten kommet helt op på 40, men det har også taget 10 år.
Det vil sige, at sådan noget her tager tid, man kan ikke vurdere det efter bare nogle få måneders benyttelse.
Pia Kristensen (DF), 2004-02-06:
Dansk Folkeparti bakkede fuldt og fast op om ældrepakken, da den blev vedtaget i 2002, alene af den grund at loven gav vore ældre medborgere langt større indflydelse på deres egen dagligdag.
De har fået retskrav på en fleksibel hjemmehjælp, og de har fået retskrav på erstatningshjælp.
I Dansk Folkeparti ser vi ikke det frie valg som en hæmsko, men tværtimod som en rettighed, de ældre har krav på.
Hele livet igennem har vi kunnet gøre, hvad vi vil, så hvorfor skal den rettighed fratages os, blot fordi vi bliver ældre? Med indførelsen af ældrepakken har vi sikret, at landets ældre medborgere kan gå en god hverdag og en respektfuld alderdom i møde.
En grundlæggende forudsætning for det er, at vi ikke med en løftet kommunal pegefinger trækker noget ned over hovedet på de ældre og fortæller dem, hvad der er bedst for dem selv, for er der nogen der ved, hvad der er bedst, er det de ældre selv.
Ældrepakken er et stort lovkompleks, og det frie leverandørvalg i ældreplejen er en del af det.
Det siger sig selv, at når man skal implementere en så omfattende lovgivning, vil der være vanskeligheder forbundet dermed, og derfor er det godt, at vi kan justere lovgivningen undervejs.
Det lovforslag, vi behandler i dag, indeholder to ting. For det første en ophævelse af tre af de konkrete krav, der i dag stilles til kommuner, der ønsker at bruge udbudsmodellen til at skabe valgfrihed mellem forskellige leverandører i hjemmeplejen, og for det andet at udsætte revisionen af reglerne om klageråd yderligere 1 år til folketingsåret 2004-05.
Vi støtter de foreslåede ændringer i udbudsreglerne, fordi de kan mindske de administrative udgifter i forbindelse med frit valg og dermed give mere økonomi til den konkrete pleje. Fra flere sider er det nemlig blevet påpeget, at den omfangsrige administrative ordning har medført, at der er færre ressourcer til hjemmehjælp til de ældre, og er der noget, Dansk Folkeparti ikke ønsker, er det netop det.
Formålet med lovforslagets anden del er at udsætte revisionen af reglerne om klageråd yderligere 1 år.
Også det kan Dansk Folkeparti støtte, fordi det er vigtigt, at de væsentlige informationer, der snart vil være til rådighed, kan inddrages i en revision af lovgivningen.
Dansk Folkeparti er som sagt meget positive over for dette lovforslag
, og vi støtter det selvfølgelig.
Sandy Brinck (S), 2004-02-06:
Jeg hørte, at fru Pia Kristensen meget fornuftigt pointerede det problematiske i de administrative byrder, som fritvalgordningen har medført, og derfor vil jeg godt spørge fru Pia Kristensen, om det ikke bekymrer Dansk Folkeparti, at der ikke lægges op til nogen administrative lettelser med lovforslaget.
Der står direkte det i lovforslaget, som regeringen har regnet ud, nemlig at der ikke forventes nogen ændringer af de administrative konsekvenser, og bekymrer det ikke Dansk Folkeparti?
Så er lovforslaget jo ikke med til at løse det, som er det altoverskyggende problem, nemlig at pengene fosser ud til bureaukrati frem for ud til de ældre.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-02-06:
Jeg tror, jeg nævnte, at hvis man bruger ekstra 500 mio. kr. hvert år over 3 år, bliver det til 1.500 mio. kr.
Det var bare lige det regnestykke, som jeg ikke tror at hr. Villy Søvndal fik fat i.
Hvilken form for valgfrihed er det, SF vil give de ældre?
Sandy Brinck (S), 2004-02-06:
Ja, man kan jo altid håbe og tro og alt sådan noget, men handling har det sådan set oftest med at være mere konsekvent.
Jeg vil bare spørge Dansk Folkeparti: Hvis nu det er sådan, at vi også til næste år kan læse i både Danmarks Statistik og de kommunale budgetredegørelser, at de ældre faktisk har fået færre minutter, vil Dansk Folkeparti så gå fra at håbe til at handle?
Villy Søvndal (SF), 2004-02-06:
Det, jeg var inde på, var, at det højeste ønske blandt de ældre ikke var det her.
Tværtimod er det det lavest rangerende af samtlige ønsker.
Derfor synes jeg, der er noget underligt ved, at man begynder at tilgodese det lavest rangerende af ønskerne i stedet for det højst rangerende af ønskerne.
Hvis jeg skulle prioritere, ville jeg sige, at det, de ønsker mest, og som der er flest der gerne vil have, synes jeg vi skal prøve at imødekomme.
Og det er mere tid.
Der er det klart, at når man bruger pengene på ordninger, hvor alle pengene stort set går til administration, og hvor der ikke kommer mere hjemmehjælp ud af det, så står man jo med et principielt valg, nemlig: Vil vi bureaukratisere den offentlige sektor på ældreområdet, eller vil vi sikre bedre hjemmehjælp til de ældre?
Der har regeringspartierne og Dansk Folkeparti valgt bureaukratisering, og det tror jeg er grunden til, at der er så mange skuffede ældre, som Ældre Sagens undersøgelse også afspejler, for de havde regnet med løftet fra statsministeren, og han sagde det jo så tit, at jeg tror, at mange lagde mærke til det: Når han blev statsminister, blev der bedre hjemmehjælp.
Det kan folk jo slet ikke genkende, for pengene er soldet væk på bureaukrati.