runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-04-20:
Det er jo rart, at ministeren har meldt klart ud, at hvis det, man ønskede, var at redde de selvejende institutioner, kunne man gøre det ved f.eks. at sikre etableringsretten, men at det egentlig ikke er det, ministeren er mest optaget af.
Det, ministeren er mest optaget af, er, at man skal kunne få lov til at tjene penge på området.
Bare lige for at præcisere det, der ligger hos ministeren, har vi gentagne gange i Socialudvalget prøvet at rejse problemet med, at kommunerne lukker nogle af de selvejende institutioner, fordi kommunernes økonomi er så trængt, men det har overhovedet ikke været til at få ørenlyd hos regeringspartierne for, at det var et problem, hvor der skulle gøres noget for at løse det.
Derfor undrer det mig lidt, at ministeren nu er så optaget af det, men det er selvfølgelig rart at have noget at pynte sig med. Jeg skal bare høre, om ministeren mener, at det er et frit valg, om man vil sætte sit barn i den ene eller den anden institution, hvis man bor et sted, hvor der kun er ganske få pladser, og dermed ikke er en mangfoldighed af institutioner at vælge imellem.
Henriette Kjær (KF), 2004-04-20:
Nu tog jeg ikke det med den sociale rummelighed op, fordi jeg, da jeg var inde og kommentere den socialdemokratiske ordførers indlæg, præciserede, at der vil blive mulighed for friplads.
Det gør jo, at også socialt dårligt stillede kan bruge private dagtilbud.
Derfor har jeg taget det op.
Derudover har jeg også flere gange været inde på, at jeg ikke har den tro, som andre har, på, at der nu vil komme nogle meget dyre, fine luksusinsitutioner.
Det tror jeg ikke.
Jeg tror, at meget af det her vil være drevet af holdninger, eller fordi man synes, at der er en mangel i tilbuddene der, hvor man bor, fordi der måske satses ensidigt fra kommunens side på en bestemt type tilbud.
Så jeg har bestemt en forventning om, at de her nye institutioner også vil blive meget rummelige.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Jeg kunne ikke rigtig høre fra ministerens side, at der ville blive plads til andre børn end de velstilledes børn og så de handicappede.
Hvordan med den sociale rummelighed?
Nu var det de handicappede børn, der blev nævnt i denne her sammenhæng, og det er vel næppe nogen fortalelse, men hvordan med den sociale rummelighed?
Så ville jeg gerne høre lidt om hele den problematik, der handler om de kommuner, der stadig væk ikke har pasningsgaranti, og hvor forældre kan blive tvunget over i institutioner, som de i virkeligheden ikke har råd til, fordi der ikke er tilstrækkelig mange tilbud.
Henriette Kjær (KF), 2004-04-20:
Jeg synes, det er så morsomt, at hr. Villy Søvndal prøver at lave sådan et skræmmebillede, som om jeg skulle stå og have det meget dårligt og undskylde, at der er nogle, der tjener penge på at passe børn.
Det har jeg ikke, og det her er lavet for at tage højde for, at der er plads til de selvejende institutioner.
Men jeg vil mere end det.
Men jeg går altså ikke med dukket nakke og har det dårligt over, at jeg nu lægger op til, at der skal være en mulighed for, at de, der vil, og de, der kan, kan tjene penge.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Tak for svaret, hvormed ministeren jo bekræftede, at det her ikke er gjort af hensyn til Sønderborg Kommune, det har ikke noget som helst med det at gøre, og det er ikke gjort af hensyn til forældregrupper, der gerne vil etablere en daginstitution.
Det er det korte af det lange og hensigten med det her forslag, og jeg vil bare kvittere for ærligheden i debatten.
Henriette Kjær (KF), 2004-04-20:
Jo, det kunne jeg godt, men jeg synes også, at det kunne være interessant at se, om der kom nogle ind, som havde lyst til at drive dagtilbud på en anden måde, end vi er vant til.
Det kunne godt være med en forretningsmæssig metode, det har jeg ikke noget imod, bare det er et forsvarligt, godt tilbud, som forældrene gerne vil benytte sig af.
Hvis de kan tjene nogle penge på det, har jeg den observans, at de skal have lov til det.
Det er derfor, at jeg giver denne mulighed, for så holder jeg ikke nogen ude.
Jeg synes ikke, at det er en ministers opgave at lave en lovgivning, der holder nogle ude, som laver et godt, ordentligt tilbud.
Vi har jo sat nogle rammer op i det her lovforslag, som gør, at man ikke kan misbruge det, at man ikke bare sådan kan knalde nogle bygninger op og sige: Værsgo, ind med jer 500 børn, og så har vi to pædagoger.
Det kan jo ikke lade sig gøre.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Jeg synes, det er vigtigt at spille med åbne kort i en diskussion om noget, der har så lang rækkevidde.
Socialministeren siger, at hun vil løse to problemer.
Det ene er en forældregruppe, der gerne vil etablere en daginstitution.
Det andet er Sønderborg Kommune, en borgerligt regeret kommune med en Venstreborgmester, der lukker for mange af de private pasningstilbud.
Så spørger jeg: Kan ministeren ikke løse begge problemer, samtidig med at hun fastholder et loft over forældrebetalingen, og samtidig med at det fastholdes, at der ikke må trækkes penge ud af daginstitutionerne?
Henriette Kjær (KF), 2004-04-20:
Nu synes jeg jo ikke, at vi skal gå i panik, fordi nogle har misbrugt en lovgivning engang, og her taler vi om Tvind, og ikke turde foretage os noget nyt på det her område, ikke have tillid til, at andre mennesker godt kan opføre sig ordentligt.
Det vil jeg bare sige at jeg har tillid til, indtil det modsatte er bevist.
Vi skal selvfølgelig være opmærksomme på, at der ikke kommer nogen ind, der fuldstændig misbruger det her.
Det tror jeg så igen ikke, for det er jo brugerstyret, og det er kommunerne, der godkender de institutioner, der skal ind i kommunen.
De skal oven i købet erlægge 30.000 kr., eller det har man mulighed for at kræve, sådan at man holder useriøse ude.
Jeg vil selvfølgelig ikke udelukke, at det ville kunne opstå, men jeg synes altså ikke, at vi skal ødelægge alle gode initiativer, fordi der én gang er sket noget meget trist og sørgeligt.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jeg ville også spørge om noget helt andet.
Jeg vil bede ministeren om at bekræfte, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget, vil den adfærd, som Tvind havde på skoleområdet, nemlig at bruge skolerne til pengemaskiner, være fuldstændig legal på daginstitutionsområdet.
Så vil jeg blot endnu en gang tage bare et lille hjørne
af den diskussion om kommunernes økonomi op med ministeren.
Vi har haft den adskillige gange, men jeg synes, at det er værd at gøre opmærksom på, at det kan godt være, at børnetallet er faldende, men der er ikke færre børn i daginstitutionerne, og det er vel dér, humlen ligger.
Henriette Kjær (KF), 2004-04-20:
Det er da en udvikling, som vi skal være meget opmærksomme på, og det vil være trist, hvis det bliver sådan, for jeg mener, at mangfoldigheden skal være der.
Der skal være gode kommunale tilbud, og der skal gerne være de her forskelligartede tilbud.
Derfor mener jeg også, at det scenarie, fru Line Barfod tegner, vil være et problem, hvis det blev virkeligheden, for det er da meningen, at man skal have lov til at vælge. Så siger fru Line Barfod, at der allerede i dag er et utal af muligheder.
Ja, men de er jo så også begrænsede.
Det er sådan, at hvis en virksomhed vil oprette en virksomhedsbørnehave for de ansatte, så går kommunen ind og reserverer et vist antal pladser, som kan blive brugt af andre.
Det kan være en barriere.
Jeg tror, at det måske er derfor, at vi f.eks. ikke har flere virksomhedsbørnehaver, hvilket jeg ellers synes er en god idé.
Her bliver det med det her forslag mere frit at etablere sig.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Hvis det kan glæde ministeren, så tror jeg, at vi bliver enige om en ting under den her behandling, nemlig at de nuværende private pasningsordninger er tvunget over under en ny lovgivning, og der er faktisk et problem der.
Det er jeg fuldstændig enig med ministeren i.
Og hvad er det lige, der gør, at man er så presset ude i den kommunale verden, at man lukker ned?
Det er jo besparelser.
Så det var en måde, man kunne løse det problem på, hvis det er for at redde de nuværende private dagpasningstilbud.
En anden måde at løse det på er jo et af de punkter, som ministeren har i lovforslaget, nemlig etableringsretten.
Hvis det var det, der var ministerens store hjertesag, så var det det ene punkt, ministeren skulle have fremsat lovforslag om.
Så enkelt er det.
Så kan jeg forstå, at ministeren mener, at det alt sammen udligner sig selv, og at der ikke er færre krav til den her slags institutioner end til de øvrige.
Der vil jeg så bare bede ministeren om at fortælle mig, om det ikke er korrekt, at der ikke er noget loft over forældrebetalingen.
Det er da et krav mindre, et ret væsentligt krav.
Og da ministeren mener, at det ikke betyder noget og det nok skal udligne sig, og at forældre ikke vil betale mere end højst nødvendigt, fjerner ministeren så også loftet på forældrebetalingen for andre daginstitutioner?
Der er vel i hvert fald den afgørende forskel, som Venstres ordfører ikke forholder sig til, nemlig at man som forældre har krav på og ret til at få en pasningsplads.
Det vil sige, at uanset om vi kan diskutere, om det vil gå hurtigere eller langsommere, ville det jo også være sådan i en anden situation, hvis man nu forestillede sig, at en eller anden grum regering lavede en stram økonomisk politik, som gjorde, at man blev nødt til at skære ned - jeg ved, det er hypotetisk, men hvis man nu forestillede sig, at noget sådant skete - og man efterhånden blev nødt til at drosle ned på sine dagpasningstilbud og opgive pasningsgarantien, at så ville pasningsgarantien jo være lovfæstet.
Vil Venstre ikke godt forholde sig til det store plus?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Jeg ved ikke, om der er nogen, der decideret arbejder imod det, men der er jo forskellige prioriteringer og mange ting, man gerne vil.
Som jeg sagde, er vi ret gode til at komme med forslagene, og så er det så det med finansieringen, som altid er den svære del.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-20:
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvem arbejder imod det i ministerudvalget?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Der er ikke nogen som helst tvivl om, at afvisningen, der kommer i dag, handler om, at vi synes, det er for letkøbt bare at foreslå det i Folketingssalen uden at have finansieringen med.
En af de måder, man så kan få finansieringen med, er ved f.eks. at få det gennemført igennem ministerudvalget, hvor vi jo ikke bare tænker på gyldne løfter, som vi er ret gode til, men hvor vi også forsøger at finde pengene til forslaget.
Jeg bakker overhovedet ikke ud.
Jeg korreksede den formulering, fru Sandy Brinck brugte, efter at fru Sandy Brinck læste op fra Jyllands-Posten, men jeg sagde netop til fru Sandy Brinck, at nøjagtig det, der står i Jyllands-Posten, kan fru Sandy Brinck sagtens tage mig til indtægt for også her fra Folketingets talerstol.
Det løber jeg overhovedet ikke fra.
Jeg må bare også sørge for, at der så bliver citeret fra Jyllands-Posten, og at det ikke dermed bliver tillagt andre ting af fru Sandy Brinck.
Der ikke nogen tvivl om, at det her er en konservativ mærkesag.
Dem har vi mange af, og vi har fået rigtig, rigtig mange af dem gennemført, og vi skal også nok arbejde videre på at få denne her gennemført.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Jamen det er blot, fordi fru Charlotte Dyremose faktisk bruger så kraftigt et ord, som at det er en god konservativ mærkesag.
Nu har vi jo også prøvet at have regeringsmagten og også
sammen med flere partier
Hvis man har sådan en rigtig mærkesag, noget, hvor man siger, at det vil man have igennem, er det også noget af det, man får igennem, når man sidder i regering.
Derfor har jeg det lidt svært med, at fru Charlotte Dyremose allerede nu begynder at bakke lidt ud og siger, det kan godt være, det vil man arbejde for og alle de her politikertermer, som jeg så udmærket kender.
Er det en mærkesag, eller er det ikke en mærkesag?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Det var jo ikke det, jeg sagde.
Som fru Sandy Brinck meget korrekt citerede, og som Jyllands-Posten også meget korrekt citerede mig for - det skal Jyllands-Posten så hermed have kredit for - så siger jeg netop, at jeg går ud fra, at det er overflødigt, fordi jeg er temmelig sikker på, at det nok skal lykkes at få det igennem i ministerudvalget.
Det er, fordi jeg har min gode, positive, optimistiske tro på, at det nok skal lykkes os, og vi vil i hvert fald arbejde for det.
Det er lige præcis det, jeg har sagt til Jyllands-Posten, og det mener jeg stadig væk, og det er stadig væk min forhåbning og min forventning, at det lykkes.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Det er blot for at være helt sikker på, at det, som fru Charlotte Dyremose har sagt uden for huset til medierne, også er det, som står til troende, når vi så er her i Folketingssalen.
For netop den 13. april - hvilket vist har været nævnt tidligere af min kollega - fremhævede fru Charlotte Dyremose over for Jyllands-Posten, at pasningsgarantien er en god konservativ mærkesag, og hun siger også senere i citatet, at hun er temmelig sikker på, at regeringen kommer med et forslag om pasningsgaranti. Skal det forstås sådan, at det vil være utænkeligt, at regeringens børneudspil, hvornår det så end måtte komme, ikke har pasningsgaranti med?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-20:
Som det jo med al ønskelig tydelighed er fremgået af debatten indtil nu, og tak for det, så er vi Konservative jo meget enige i, at en landsdækkende pasningsgaranti ville være en betydelig forbedring for de børnefamilier, der ikke kan få deres små poder passet, når de gerne vil tilbage på arbejdsmarkedet.
Med de nye forbedrede regler for fleksibel barselorlov er det jo også vigtigt, at forældrene har en reel mulighed
for at benytte netop den indbyggede fleksibilitet i barselorloven
Den enkelte familie bør have en reel mulighed for at vælge at gå tilbage til arbejdet, når det passer netop dem.
Derfor er vi så glade for, at barselorloven nu er indrettet sådan, at det kan lade sig gøre, og heldigvis har mange kommuner også en pasningsgaranti, der betyder, at forældre kan få deres børn passet, når de vil tilbage på arbejdsmarkedet.
Men der er jo stadig væk nogle, hvor det halter, og vi Konservative mener derfor, at en landsdækkende pasningsgaranti er en ganske god idé.
Derfor har vi også ligesom socialministeren foreslået en pasningsgaranti i det ministerudvalg, der lige nu arbejder med forslag, der skal gøre hverdagen lettere for børnefamilierne.
Men det er samtidig vigtigt for os, at forslaget netop indgår i arbejdet
i ministerudvalget
Sagen er nemlig den, at vi Konservative ikke ønsker at lægge et forslag herned i Folketingssalen, før vi har den nødvendige finansiering på plads.
Det forekommer os en anelse for let, når oppositionen blot ønsker sig pasningsgaranti, men ikke bekymrer sig det fjerneste om at få betalt regningen.
Sådan er vi Konservative nemlig ikke.
Vi er derfor enige med forslagsstillerne i, at pasningsgaranti bør gennemføres, men vi vil gerne afvente regeringens udvalgsarbejde og derigennem arbejde kraftigt for ikke bare gyldne løfter, men også pengene til at gennemføre de gyldne løfter med, altså i det her tilfælde pasningsgarantien. Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Jeg kan blot gentage, hvad jeg har sagt, og jeg synes egentlig, det står klokkeklart, og det må man da kunne forstå, at vi ønsker at vælge imellem mange forskellige forslag.
Det kunne jo være, at der var et forslag, som vi mente var bedre end pasningsgarantien, hvor der også skulle bruges nogle penge, og hvor vi sagde, at vi hellere vil ofre penge på det område, end vi vil på pasningsgarantien.
Det er derfor, vi vil vente og se, hvad der ligger i det samlede udspil, der kommer fra regeringen her til sommer.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-20:
Ytringsfriheden er jo noget fundamentalt i et samfund som det danske, og det betyder bl.a. ved førstebehandlingen af forslag, at partier ofte giver udtryk for, hvad deres holdning er.
Jeg synes måske, Dansk Folkeparti skulle indbringe sagen for Menneskerettighedsdomstolen i Strasbourg eller sådan noget, hvis det er sådan, at man er blevet frataget retten til at sige ved førstebehandlingen, hvad man egentlig synes om forslaget.
Så jeg vil godt spørge: Er det sådan, at også de store, slemme mænd i regeringen har krænket Dansk Folkepartis ytringsfrihed, for så vil vi bestemt tage slagsmålet om Dansk Folkepartis ret til at sige, hvad de mener?
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Pasningsgaranti er et af de emner, vi ønsker skal forbedres.
Men som jeg har sagt før og siger igen: Vi vil vente på et samlet udspil.
Vi ved jo ikke, hvad det udvalg sidder og arbejder med.
Det kan jo være, at der ligger nogle meget spændende ting i de forslag, der bliver fremlagt for os, når udvalgsarbejdet er overstået.
Der vil vi altså have til lov at se på det samlede udspil og vælge at prioritere nogle ting, som vi synes om i Dansk Folkeparti, og som vi synes kan være med til at gavne og gøre vilkårene bedre for børnefamilierne.
Jeg kan ikke sige, om der måske er et forslag, der er bedre end pasningsgarantien.
Det er jo derfor, vi gerne vil vente og se.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Ønsker Dansk Folkeparti, at pasningsgarantien indgår i regeringens forslag?
Jeg kan forstå, at det er meget vigtigt, hvem det er, der er afsender på lovforslagene, og derfor har jeg lidt svært ved at forstå fru Pia Kristensens holdning.
Synes fru Pia Kristensen og Dansk Folkeparti, at pasningsgaranti er noget af det, der vil lette livet for børnefamilierne, og noget af det, der burde gennemføres?
Det kan vel ikke passe, at Dansk Folkeparti har deponeret deres holdning så meget i regeringen og regeringsudvalg, at man ikke kan få en melding om, hvorvidt pasningsgaranti er noget, man går ind for eller ikke går ind for.
Pia Kristensen (DF), 2004-04-20:
Nu skal jeg jo ikke sige, om regeringspartierne har skrevet sig bag ørerne, hvad andre partier har sagt her i salen.
Det kan da godt være, at der er andre forfattere bag det forslag.
Men jeg vil alligevel godt sige, at når to konservative, en konservativ minister og et konservativt folketingsmedlem, udtaler det til medierne, så tager man det altså lidt for gode varer. Og det kunne jo være, at det var et af de forslag, der indgik i det udvalgsarbejde.
Det er korrekt, at jeg siger, at Dansk Folkeparti ikke vil tage stilling til konkrete forslag.
Og som jeg nævnte i min ordførertale, skyldes det jo, at vi ved, at der er nedsat
et ministerudvalg, som skal se på, hvordan vi kan forbedre vilkårene for vores børnefamilier.
Vi ved også, at det udvalgsarbejde er færdigt til sommer.
Og vi synes godt, man kan vente de par måneder og så se et samlet udspil, hvor der også er en finansiering til.
Som jeg var inde på i min ordførertale, vil vi ikke støtte nogle forslag og så bruge kvoten af penge på dem, hvis vi måske kunne have valgt at støtte nogle bedre forslag i det udspil, der kommer fra regeringen.
Derfor vil vil vente og se regeringens samlede udspil.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
I Venstre synes vi, det er en god idé med en børnepasningsgaranti, og jeg vil derfor gerne rose de mange kommuner, der har sørget for gennem de seneste år at indføre børnepasningsgaranti.
Jeg er ikke i tvivl om, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne rundtomkring har opdaget, at det faktisk er noget, børnefamilierne efterlyser.
Det giver
nemlig tryghed for en børnefamilie at vide, at man kan få sit barn passet, når man gerne vil tilbage på arbejdsmarkedet.
Det forslag her er så mere eller mindre en genfremsættelse af det forslag, som vi behandlede efter regeringsskiftet, fordi den daværende SR-regering ikke lige nåede at fremsætte det, inden valget blev udskrevet efter 9 år ved roret.
Det kunne jo være interessant, om Socialdemokratiet ville specificere, hvordan og hvorledes man havde tænkt sig dette her gennemført. Sagen er jo, at vi taler om 21 kommuner, der ikke har en børnepasningsgaranti.
1 kommune har en radikal borgmester, 3 har konservative borgmestre, 6 har Venstreborgmestre, og 11 har socialdemokratiske borgmestre.
Ud af de godt 2.000 børn, der står på venteliste i de 21 kommuner, står de 1.422 børn på venteliste i Københavns Kommune.
København har tidligere meddelt, at kommunen har som målsætning at indføre pasningsgaranti i slutningen af 2005.
Uanset om Folketinget pålægger kommunerne en pasningsgaranti, så tvivler jeg på, at de forskellige pasningsfaciliteter kan tilvejebringes hurtigere, end det er planlagt f.eks. i Københavns Kommune, og der synes jeg, det kunne være interessant at høre f.eks. Socialdemokratiet, om de mener, at det ville gå hurtigere, hvis vi vedtager det her lovforslag, og reelt flytte særlig meget.
Så med disse ord skal jeg på Venstres vegne afvise forslaget.
Sandy Brinck (S), 2004-04-20:
Fru Pia Christensen henviser til fru Charlotte Dyremoses udtalelser, og når man lytter til dem, også sådan som fru Pia Kristensen læste dem op, kunne man godt få den skumle tanke, at den eneste grund til, at regeringen ikke vil stemme for det her, sådan set er, at der er nogle andre forfattere end regeringen; altså at det er noget, vi i oppositionen har fremsat.
Der vil jeg godt høre, om Dansk Folkeparti kunne få den samme skumle mistanke.
Så må jeg sige, at jeg i dag lige så vel som ved tidligere forslag altså har meget svært ved at forstå en begrundelse, der hedder, at man ikke kan forholde sig til konkrete og enkle forslag.
Som regel plejer argumentationen at være den anden vej rundt, at man siger, at noget er for komplekst, for svært osv., men her er det meget enkelt og simpelt.
Jeg synes ikke, at Dansk Folkeparti plejer at have den samme manglende evne og kompetence til at forholde sig til et konkret forslag, når det gælder ældreområdet.
Vi har lige haft et lovforslag for et par punkter siden
Der kunne Dansk Folkeparti nemt forholde sig til et lille hjørne af en hel aldersgruppes situation.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Jeg takker fru Pernille Falcon for at minde om, at der allerede er taget en række initiativer for at imødekomme børnefamiliernes ønsker, og det er bl.a. skattelettelserne, fordi det betyder noget for den enkelte families mulighed for selv at prioritere, men det er jo også fleksibilitet i pasningsordningerne, valgmuligheder på tværs af kommunegrænser, det er en forlænget barselorlov, det er ret til deltid.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Det er ikke kun de 21 kommuner, det er alle kommuner, og det er også noget, der retter sig mod fremtiden, også i forhold
til den fremtidige økonomi.
Det er også noget, som kommer til indirekte at forpligte staten, og det kan jo godt være, at det er der, man bliver lidt svag i koderne.
Nu kunne vi høre i et tidligere indlæg, at man egentlig havde valgt at nedsætte skatten i stedet for at satse på en pasningsgaranti, så det er klart, at der er mange overvejelser.
Men vi er da fuldstændig klar over, at det ikke bliver lige fra i morgen, og det vil jo så indgå i udvalgsbehandlingen, hvad der kunne være et realistisk tidsperspektiv; om det f.eks. var 2005.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-04-20:
Vi ville også nå et skridt længere, hvis fru Pernille Falcon, som er en af forslagsstillerne, ville komme med svar på nogle af de spørgsmål, fru Pernille Falcon selv stiller, for det er jo oplagt, at forslagsstillerne bliver lidt mere præcise i forhold til, hvad de egentlig havde tænkt sig.
Hvad er tidsrammen?
Hvad er den økonomiske ramme?
Er det bare de 21 kommuner, der skal pålægges noget bestemt
, eller hvad havde man egentlig tænkt sig?
Pernille Falcon (EL), 2004-04-20:
Jamen det er måske ikke så tosset et tidspunkt, hvis det nu var, man kom igennem med sådan et forslag i øjeblikket, inden de nye kommuneforhandlinger skal op at stå, og sådan at man rent faktisk også får lagt nogle tidslinjer ind i forhold til, hvornår pasningsgarantien så skal opfyldes.
Det er da helt korrekt, at det jo ikke er ukompliceret, for det er jo heller ikke ligegyldigt, hvordan pasningsgarantien bliver opfyldt, om der bare bliver proppet flere børn ind i de eksisterende institutioner, eller om der rent faktisk bliver etableret en ordentlig kvalitet.
Så det er jo ikke bare lige snuptagsløsninger, det kan vi sagtens være enige om.
Men med sådan et forslag her og med nogle forhandlinger med kommunerne om den fremtidige økonomi kunne der jo ligge nogle muligheder.