runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Jeg tror, der er behov for en tydeliggørelse.
Der kan være tale om, at en kommunes eller et bydelsråds egne politikere klart erkender: Hos os er der ikke tid til at leve op til servicelovens bestemmelser om, at man skal forbedre den enkeltes udviklingsmuligheder, den enkeltes livsudfoldelse.
En kommune - eller et tilfælde, vi har her fra København, nemlig bydelsrådet - kan selv erkende, at det er der ikke tid
Det er ikke noget, jeg siger.
Det siger bydelsrådet selv, f.eks. i Kongens Enghave.
Mener ministeren ikke, at der er behov for at rette et præcist initiativ imod de kommuner, der selv erkender - lad os bare ikke kalde det omsorg - at der ikke er tid til nogen som helst form for at lytte eller give sig tid til de ældre?
Der er kun tid til den mest nødtørftige rengøring.
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-10:
Nu begynder vi jo ikke ved år 0 i øjeblikket, og jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren har tænkt at foretage sig yderligere, for for 1 år siden og for 2 år siden var alle de her sager jo fremme, og det stod meget klart både gennem klagesager og gennem Tilsynsrådets afgørelser, at der faktisk var temmelig mange kommuner, som regulært brød med lovens formulering. Har ministeren en overvejelse, der går på, at det er nødvendigt at skærpe loven, når man nu konstaterer, at kommunerne faktisk ikke er parate til at opfylde den?
Eller at man kan sige, at kommunerne i det mindste har den vurdering, at de holder økonomiudvalgsmødet før socialudvalgsmødet og derefter bestemmer, hvor meget socialt behov der er i kommunen.
Har ministeren en overvejelse over, at det kan være nødvendigt at stramme lovgivningen, hvis man vil den praksis til livs?
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Jeg takker for svaret, og jeg bider meget nøje mærke i, at - sådan forstod jeg i hvert fald ministeren, og han må gerne bekræfte det én gang til - hvis der ikke er tid til omsorg, så er det i direkte modsætning til de betragtninger, der står i serviceloven.
Men jeg vil da gerne have, at ministeren tydeliggør sit svar og siger, at jeg har opfattet ministeren korrekt, nemlig at hvis det er tilfældet, så er der noget galt.
Derfor må mit spørgsmål lyde: Hvad vil ministeren gøre ved det?
Jeg forstår, at der skal være folkehøringer, men vil ministeren så tage initiativer over for konkrete kommuner, over for konkrete byer?
Eller vil ministeren sidde med hænderne i skødet og tie og samtykke over en udvikling, der er direkte i modstrid med gældende lov?
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-05-10:
Jeg kan i hvert fald på nogle strækninger sammenfatte svarene.
Jeg kan således sige til hr. Søren Kolstrup, og det gælder så også et stykke ad vejen til fru Jette Gottlieb, at kommunerne skal leve op til den lovgivning, der er, i det her tilfælde serviceloven.
Det er der ingen som helst tvivl om.
Er der kommuner, der ikke gør det, så synes jeg, de skal skynde sig at gøre det, for det er simpelt hen den forpligtelse, de har. Jeg synes da, det er helt utilfredsstillende, hvis der er folkevalgte, ansvarlige folkevalgte, som selv erkender, at de ikke lever op til den.
Det er simpelt hen utilfredsstillende, og det vil vi ikke acceptere.
Så spørger fru Jette Gottlieb, hvad vi så har tænkt os at gøre yderligere.
Det er korrekt, at denne her diskussion har kørt igennem en længere periode.
Vi har også været igennem retssager, hvor det er blevet præciseret - og det synes jeg sådan set vi skal være glade for - hvad der er kommunens forpligtelser.
Og der er nogle kommuner, som bagefter har måttet ændre praksis.
Det, vi jo er i gang med, er faktisk at tage denne her diskussion med de ældre selv, med deres pårørende, med ildsjælene, med de ansatte.
Det er vi faktisk ude at gøre flere steder i landet i øjeblikket, og jeg er optaget af i forbindelse med de muligheder, der bliver i det kommende års tid, det gælder så både kommuneforhandlinger, lovprogram og finanslov, at vi prioriterer de ældre.
Det signal har regeringen jo klart sendt af sted med Det Holdbare Samfund.
Til fru Birthe Skaarup vil jeg gerne sige, at det jo altså er sådan, at i serviceloven er omsorg som sådan ikke defineret, derfor kan man jo ikke som sådan leve op til det.
Der er heldigvis masser af eksempler på, at det rent faktisk sker.
Det har altså noget at gøre med den måde, man sådan tilrettelægger det på, det har noget at gøre med hele den ledelse, der er.
Det tror jeg er en af de vigtige ting.
Det er i hvert fald en af de erfaringer, jeg har gjort fra folkehøringer, at ledelsen og tilrettelæggelsen er kimen til at kunne lave ordentlig, respektfuld pleje af de ældre.
Hanne Andersen (S), 2000-05-11:
Risikoen ved at lave noget er jo altid, at en eller anden drillenisse snupper et lille bogstav, og det er sket i denne sag.
Den eneste måde, det kan undgås på, er ved ikke at lave noget.
Det vil jeg ikke anbefale, for det ved vi ikke fører
til noget godt.
Efter at have haft kontakt til udvalgsmedlemmerne kan jeg på hele udvalgets vegne meddele, at vi kan støtte forslaget, og at vi også kan støtte, at det går direkte til anden og tredje behandling.
Jens Rohde (V), 2000-05-11:
en lang række delaftaler, hvor vi har kunnet nå til enighed om tingene.
Jeg hørte ministeren sige før, at det jo var meget tænkeligt, at kulturredaktioner ville kunne byde ind på den fjerde kanal.
Ja, så har vi hørt det med.
Ministeren har sagt det tidligere her i salen og også på tv.
Forestiller kulturministeren sig, at avisers kulturredaktioner selvstændigt vil gå ind og byde på en radiokanal?
Det vil være dagblade, der samlet som hele dagblade går ind, men det er et spørgsmål, om de er interesseret i det nu.
De har i hvert fald meddelt, at de ikke er det.
Så kan jeg i øvrigt ikke forstå, at kulturministeren snakker om, at der på P4 nu skal være nyhedsprogrammer.
For det står der ikke noget om i koncessionskravene.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-11:
Nu har vi ikke nogen plads i udvalget, så derfor kan vi jo af gode grunde ikke være omfattet af den aftale.
Når jeg alligevel tager ordet, er det, fordi der i øjeblikket gøres utrolig meget for at forbedre lovkvaliteten.
SF har et glimrende forslag, der snart skal til afstemning, som går ud på, at når lovforslag skal behandles i Folketinget, skal der gives den fornødne tid.
Vi har i øjeblikket en ophobning af forslag, som betyder, at Folketinget skal behandle ganske mange lovforslag, inden vi skal holde sommerpause.
Derfor er det vores opfattelse, at når kulturministeren, uanset hvem der har begået en fejl, har behov for at få den fejl rettet, så burde det vente til oktober.
Det er ikke sikkert, at der er nogen, der ønsker at ytre sig i den her sag, men folk har en grundlovssikret ret til at få den mulighed, og derfor bør det være sådan, at sagen henvises til udvalgsarbejde.
Det bør være sådan, at folk får mulighed for at komme til orde, ganske vist med den risiko, at der ikke er nogen, der ønsker at benytte sig af den
mulighed, men den skal være til stede.
Så er det vores forventning, at sagen i øvrigt bliver behandlet på normal vis, det vil sige, at de tidsfrister osv., der er for anden og tredje behandling, bliver overholdt.
Vi kan ikke støtte forslaget, og det kan vi ikke, fordi vi også stemte imod den oprindelige lov, og vi mener, at på nuværende tidspunkt burde ministeren have afholdt sig fra at fremsætte det her lovforslag og have ventet til oktober.
Hanne Andersen (S), 2000-05-11:
Når vi vedtager love her i Folketinget, er det ikke ualmindeligt, at der efterfølgende skal ske tekniske konsekvensrettelser.
Man gør meget her i huset for, at det sker omhyggeligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-05-11:
Det har vi heldigvis fortsat medier til at hjælpe til med.
Så spurgte hr. Søren Søndergaard, om vi kan stille krav.
Selvfølgelig kan vi gå ind og stille krav.
Vi kan gå ind og spørge: Hvad er det, vi vil have?
Hvad skal der være på den fjerde radiokanal?
Hvad skal der være på den femte radiokanal?
Fru Tove Videbæk har fuldstændig ret i sin opfattelse af, hvordan det står til med den femte radiokanal.
På den fjerde radiokanal stiller vi nogle meget præcise krav til hele fladen.
Der vil vi have klassisk musik, vi vil have nyhedsaktualitetsprogrammer.
På den femte kanal går vi derimod ind og siger, at der er kun én ting, vi vil have, og det er et alternativ til radioavisen.
Vi vil have et monopolbrud.
Så fru Tove Videbæk har fuldstændig forstået, hvordan det forholder sig.
Erik Mortensen (S), 2000-05-11:
Det er selvfølgelig al ære værd, når et folketingsmedlem går i brechen for et betrængt erhverv.
Hvorfor hr. Ebbe Kalnæs netop har valgt det her, skal jeg ikke kunne sige, men det skulle da ikke undre mig, om man kunne finde adskillige andre eksempler på erhvervsgrene, der havde samme problem.
Hvis det er tilfældet, og hvis løsningsmodellen i givet fald skulle være den, som hr. Ebbe Kalnæs anbefaler, nemlig at de pågældende nettoafregner afgifter til Told og Skat,
så vil jeg umiddelbart tro, at det bliver en temmelig kompliceret og uoverskuelig affære.
At gartnerierne formentlig også sammen med flere andre virksomheder har et likviditetsproblem, er der vist ikke nogen der er i tvivl om.
Det vil jeg gerne lade mig overbevise om, men som ministeren jo helt klart har gjort rede for her, har vi netop over flere omgange givet gartnerierne specielt favorable vilkår i forhold til det øvrige erhvervsliv, bl.a. med hensyn til afregning af afgifter og moms.
Det er lidt svært for mig at se, at vi absolut skal fastholde denne ulighed.
Jeg kan også være enig med ministeren i, at det ville være rart at se nogle - skal jeg sige - virkelige økonomiske beregninger af, hvad det egentligt er, man tjener ved denne øvelse her.
Men på det foreliggende må jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-11:
Jeg vil gerne understrege over for skatteministeren, at der jo ikke her er tale om en eller anden ideologisk kamp.
Der er tale om en gruppe, der er hårdt ramt.
Der er tale om en gruppe, som skal lægge en meget stor afgiftsdel ud:
både afgiften og momsen af afgiften.
Der er tale om en gruppe, hvor et mellemstort grønsagsgartneri i lange perioder skal have mere end 1 mio. kr. i ekstra kassekredit - mere end 1 mio. kr. i ekstra kassekredit - for at lægge denne afgift ud, for de får dem senere tilbage.
Hvis man nettoafregnede, så havde de mulighed for at slippe igennem, for mange er altså utrolig økonomisk ramt.
Det har været stærkt stigende, og derfor er det vigtigt at få forståelse for, at vi altså ødelægger de her virksomheder, hvis vi ødelægger deres likviditet.
Ole Stavad (S), 2000-05-11:
Jeg har altså også korresponderet med erhvervet, og som jeg sagde i min besvarelse af forslaget, har vi altså meget svært ved at se, at man i forhold til det skift, som er nævnt i forslaget, kan nå det resultat på grund af afgifterne, og derfor opfordrede jeg ordføreren og også gerne erhvervet til at komme med de oplysninger, der giver det grundlag, som man mener gør det rentabelt eller klogt forretningsmæssigt at lave et skift af den karakter.
Jeg synes, hr. Kalnæs skulle benytte lejligheden til, at vi under udvalgsarbejdet får gransket de ting, så vi i hvert fald har et fælles og måske endda kan nå et enigt grundlag for at vurdere, hvordan det her ser ud, for som jeg også sagde i min besvarelse, er der jo for dem, der har afgift på et år for over 30.000 kr.- de tal, hr. Kalnæs nævner, er langt, langt højere - mulighed for det, for Told og Skat er forpligtet til inden for 3 uger at tilbagebetale.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-11:
Nu må jeg sige, at jeg har jo ikke bare korresponderet, jeg har faktisk også været været ude at røre ved tingene og set de konkrete tilfælde, hvor mennesker har sat deres gamle oliefyr i gang, fordi, som ministeren også ved, man som oplagsholder på enten kul eller olie ikke skal lægge afgiften ud.
Der kan man i princippet blive nettoafregner.
Der er altså helt konkrete eksempler på, at folk har lukket for fjernvarmetilførslen i området og er gået over til at fyre i deres gamle system igen.
Det er selvfølgelig miljømæssigt tosset. Derudover er vi altså kommet i en situation, at selv små virksomheder skal have en stor ekstra kassekredit, som mange rent faktisk har vanskeligt ved at få.
Der er oven i købet to muligheder i forslaget, som gør det teknisk muligt at løse begge dele, så man ikke engang får sine penge i klemme.
Derfor håber jeg også, at vi under udvalgsarbejdet kan nå et stykke vej og kan overbevise ministeren om, at det her er nødvendigt.
Når vi taler ulighed, så er det netop uligheden, som vi forsøger at rette op på med dette forslag.
Vi skal huske på, at der er en række, som faktisk stadig væk bruger kul og olie.
De nettoafregner i princippet.
De mennesker, der ligger inden for fjernvarmeområdet, kan ikke nettoafregne, når de er kommet på fjernvarmenettet, og de kan heller ikke få tilskud til at lave en decentral kraftvarmeløsning med CO2-gevinst og andet, som i forvejen giver kæmpe konkurrenceforvridning for erhvervet. Vi har på afgiftsområdet her været med til at lave den løsning, og derfor vil vi også gerne være med til at rette fejltagelserne, men man har på det her område den nok mest rå form for strukturindgreb i et erhverv, hvor adskillige for længst er døde, fordi de her virkninger på erhvervet, mens vi redder miljøet, er utrolig stærke.
Det er en ting, som kan undre mig meget, at man ikke vil forsøge at nettoafregne og forsøge, at de virksomheders økonomi bliver sådan, at de kan overleve i længden.
Hanne Andersen (S), 2000-05-11:
Jeg vil gerne sige, at medlemmerne af udvalget er helt enige om, at vi alle sammen har taget stilling til det her spørgsmål.
Det har været igennem tre behandlinger.
Der er stemt om det.
Der har så været en lille drillenisse, og drillenisser skal man jo skynde sig at gøre noget ved, og det synes vi i Kulturudvalget at vi ville gøre.
Der er ingen problemer.
Alle har stemt for det her.
Alle har haft en holdning til det, og derfor synes jeg, at det er pjat at begynde at snakke om lovsjusk.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-11:
Jeg skal ikke holde en længere ordførertale igen.
Ministeren sagde i sit indlæg, at vi - altså aftaleparterne - har stillet nogle meget præcise krav til udbudet af kanalerne.
Men er det ikke rigtigt, at det eneste programmæssige krav, der stilles til den femte radiokanal, altså er en nyhedsdækning.
Der står, at radiokanalen tildeles dem, som giver det økonomisk set mest fordelagtige tilbud; det er jo et af de meget, meget, meget klare punkter i medieforliget.
Der kan være mange punkter, som er uklare, men det her punkt er meget klart.
Der står, at den, der afgiver det økonomisk set mest fordelagtige tilbud, får kanalen, altså at de, der kommer med den største pengepose, får den.
På trods af, at ministeren siger, vi har stillet meget præcise krav, er der ikke stillet krav om kvalitet, om lødighed, børneprogrammer osv.
Kan ministeren ikke bekræfte det?
Henrik Svane (RV), 2000-05-11:
Jeg vil ikke sige, om det er en provokation fra Danmarks Radios side eller ej, at man opsiger den filmaftale.
Jeg er opmærksom på, at der er kontakter mellem parterne, og som jeg svarede før, vil vi selvfølgelig fra aftalepartiernes side holde øje med, at medieforliget bliver implementeret på den fornuftig måde, og det er Danmarks Radio og Filminstituttet selvfølgelig klar over. Fru Tove Videbæk sagde, at den femte kanal er tabt.
Jeg mener ikke, at noget er tabt.
Jeg mener tværtimod, at vi her har en enestående chance for at få nogle flere penge ind og dermed give yderligere muligheder for at styrke public service-mulighederne på de danske kanaler, netop fordi vi siger: De højestbydende får lov til at varetage det, som vi kræver af dem.
Det er formuleret helt tydeligt - og det er også svar
til hr. Jens Rohde - i aftaleteksten om henholdsvis kanal 4 og kanal 5 på radiosiden, hvad vi forventer, og jeg synes da, det er helt fint, også hvis det er en udenlandsk organisation med udenlandsk kapital, der siger, at den godt vil varetage den del af public service-forpligtelsen, som er formuleret for kanal 4, for udenlandske midler.
De penge, vi får ind, kan vi nemlig bruge til yderligere at styrke public
service-kanalerne.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-11:
Hr. Søren Søndergaard stiller et konkret spørgsmål, som han så siger, der kommer forskellige svar på, nemlig om der bliver mere reklame i æteren, eller om der ikke gør.
Den femte radiokanal bliver reklamefinansieret.
Og det er korrekt, at så kommer der da mere reklame i æteren på det punkt. Så er der spørgsmålet om, hvad der sker med lokalradio og lokal-tv, som netop nu får nogle flere midler.
Bliver der mere af det, eller bliver der ikke mere af det.
Det er jo svært at vide.
Derfor stiller hr. Søren Søndergaard spørgsmål
om, hvordan virkeligheden vil være.
Og det er jo ikke altid, man kan svare på, hvordan virkeligheden vil være.
Derimod kan man altid svare på, hvad indholdet er i den, og det sidste er ikke noget problem.
Men hvordan virkeligheden vil forme sig fremover kan være lidt sværere at svare på.
Jeg synes, at det er meget enkelt omkring det med, om der kommer flere reklamer i æteren.
Ja, på ét punkt gør der, på andre punkter gør der jo ikke.
Ester Larsen (V), 2000-05-11:
I 1998 indgik Filminstituttet og Danmarks Radio en aftale om at øge deres indsats for produktionen af danske film, men næppe var blækket tørt på medieaftalen, før Danmarks Radio opsagde denne aftale.
Medieaftalen taler om, at Danmarks Radios og TV 2's øgede engagement i dansk filmproduktion skal opretholdes på mindst det niveau, der blev aftalt i 1993, og mit spørgsmål er endnu en gang til hr. Henrik Svane: Ligner det ikke en provokation fra Danmarks Radios side, at man opsiger aftalen med Filminstituttet umiddelbart efter, at man har fået en opfordring til at styrke engagementet?
Arne Melchior (CD), 2000-05-11:
Jeg hørte hr. Erik Mortensen sige, at der uden tvivl er en række andre erhvervsgrupper, som er i klemme med likviditeten på grund af afgiftsbetaling eller andre statslige ordninger, som altså kaster dem ud i det.
Så vil jeg da opfordre hr. Erik Mortensen, som var så venlig at anerkende hr. Kalnæs' positive dragen denne her sag frem, til at komme med de andre sager.
Vi kan da ikke her som lovgivere være tjent med at vide, at der sikkert er en række andre brancher eller fag, som er nødlidende af årsager, som ikke skyldes dem selv, men regelsættet.
Så jeg opfordrer stærkt hr. Erik Mortensen til at benytte sommeren til at finde de andre eksempler frem og så forelægge dem for Folketinget, så vi kan få det rettet op
også der.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-11:
Frihed 2000's medieordfører, hr. Kim Behnke, er fortsat på vej fra et energimøde i Odense, så jeg skal på vegne af Frihed 2000 redegøre for vores synspunkter.
Vi er medforespørgere på denne forespørgselsdebat, og det er vi, fordi vi mener, at forløbet omkring medieforhandlingerne 2000 er stærkt utilfredsstillende.
Regeringen valgte en fremgangsmåde, som ikke er parlamentarismen værdig.
Vi var med i et medieforlig fra 1996.
Vi har været en god, loyal og konstruktiv forligspart gennem alle 4 år.
Vi har igen og igen været med til at styrke den mediepolitiske debat.
Det har vi ikke gjort blot for at holde os gode venner
med ministeren; det har vi gjort, fordi vi mener, at det er nødvendigt med et stabilt fundament under dansk mediepolitik. Der er i de kommende år brug for milliardinvesteringer i det danske medielandskab.
De penge bliver ikke bevilget
, hvis medieområdet er en politisk kampplads, hvor man laver meget snævre politiske aftaler.
Vi har også været med for at tale de lokale mediers sag.
Vi mener, at Danmarks Radio og TV2 nok skal overleve, men hvad med de lokale radiostationer?
Hvad med lokal-tv?
Det er blevet en integreret del af vores hverdag at kunne lytte til og se lokale medier, det er blevet en vigtig del af den lokale nyhedsformidling og derfor vigtig for demokratiet i en tid, hvor den skrevne presse fusionerer og der bliver færre og færre dagblade.
Vi har ikke på noget tidspunkt lagt skjul på, at netop de lokale medier har vores særlige opmærksomhed, uden at vi af den grund er i lommen på nogen. I december måned fremlagde vi et stort mediepolitisk oplæg.
Vores oplæg var naturligvis et oplæg til medieforhandlingerne, et konstruktivt bud på at få en dansk mediepolitik med fremtidsvisioner, med nye linjer ud mod fremtiden.
Ministeren vælger så at indkalde alle de gamle medieforligspartier til et relativt kort møde.
Her får vi stukket en håndfuld mødedage ud med besked om, at nu skal der ske noget.
Fair nok.
Men det var ikke fair nok, at ministeren så vælger to partier ud og bruger weekenden til at forhandle en aftale færdig.
Vi fik end ikke mulighed for at sige nej.
O.k., vi fik lov til at møde op i ministeriet flere dage senere og tilslutte os aftalen uden adgang til at rette så meget som et sidetal.
Det er ikke en fair måde at forhandle politik på i et parlamentaristisk system.
Derfor er det en skuffelse for os, at den radikale minister, der ellers gerne vil styrke parlamentarismen, slet ikke giver andre partier så meget som én eneste chance for at være med.
I al beskedenhed er vi fra Frihed 2000 overbevist om, at vi kunne have bidraget kvalitativt til en bedre medieaftale.
Vi kunne have hjulpet til at gøre forliget bedre, ikke alene politisk, men også teknisk.
omkring sig.
Ministeren har en branche, der stopper
al udvikling.
Ministeren har en kæmpe opposition her i Folketinget, og ministeren har en rasende befolkning, som nu skal udsættes for en af historiens største licensstigninger.
Og hvorfor?
Søren Hansen (S), 2000-05-11:
Forhandlingsforløbet er der jo sagt ganske meget om allerede i den her debat.
Derfor har jeg bare lyst til at knytte et par kommentarer til Frihed 2000's ordførers karakteristik af sig selv i forhold til det medieforlig, som vi nu skal have en afløser for.
Og jeg vil gerne helt bekræfte både det, at Frihed 2000 har været loyal, at man har været konstruktiv, jeg vil også gerne tilføje hjælpsom, i forhold til de forhandlinger, der har været, både da vi indgik forliget og de mange gange, hvor vi har været samlet siden.
Jeg ved ikke, hvad det her kan bruges til, men jeg har bare lyst til at gøre denne bemærkning og bekræfte, at Frihed 2000 har været en overordentlig loyal, hjælpsom og konstruktiv medspiller.
Ester Larsen (V), 2000-05-11:
Endelig fik jeg noget, der bare ligner et svar på mit spørgsmål om DR's optræden i forhold til filmforpligtelsen.
Det er torskedumt af Danmarks Radio.
Tak for det.