Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
Spørgsmålene i forespørgslen vedrørende anvendelsen af den danske landbrugsjord afspejler jo meget godt den debat, der har været i den seneste tid i aviser, radio og fjernsyn, og jeg skal selvfølgelig gerne bidrage med oplysninger om de stillede spørgsmål.
Om udvalgsarbejdet kan jeg oplyse, at regeringen har nedsat et udvalg, der skal prøve at kigge på mulige forenklinger i jordlovgivningen.
Udvalget skal gennemføre en række analyser af landbrugsloven med henblik på forenkling og modernisering af loven.
Uddannelseskrav og bopælspligt bør dog stadig være en betingelse for at erhverve en ejendom, og selveje bør også fortsat være det bærende element i landbrugsloven.
Der er i dag flere samfundsmæssige interesser såsom natur og miljø, der også skal varetages ved administrationen i det åbne land; også flere interesser, end der har været tidligere.
Jeg er derfor enig i, at vi må se på landbrugsloven og på jordbrugskommissionerne med andre øjne end i sin tid ved lovvedtagelsen i 1989, hvor de regionale jordbrugskommissioner blev oprettet.
Der har været stor interesse for udvalgets arbejde fra
både landbrugets organisationer og de grønne organisationers side, og jeg har derfor valgt at indsætte repræsentanter fra Danmarks Naturfredningsforening, Friluftsrådet og Amtsrådsforeningen, så deres synspunkter vil kunne indgå i arbejdet fra starten.
Det er vigtigt, at udvalgets arbejde afspejler den debat, der foregår ude i samfundet.
Jordbrugskommissionerne blev som sagt etableret i 1989, da vi uddelegerede administrationen af landbrugsloven til regionale kommissioner og afskaffede jordlovsudvalgene.
Jordbrugskommissionerne har i den seneste tid været kritiseret for en række forskellige forhold, som vi også får lejlighed til at drøfte senere i dag med to beslutningsforslag efter forespørgselsdebatten.
Kritikken går bl.a. på, at jordbrugskommissionerne i for høj grad varetager jordbrugsinteresser, og at der ikke i tilstrækkelig grad tages hensyn til andre samfundsmæssige interesser såsom natur og miljø.
Jeg er enig i, at det er nødvendigt at tage disse hensyn.
Hele befolkningen har interesse i den udvikling, der skal ske ude i det åbne land, og jeg har allerede tilkendegivet - og det er også helt indlysende - at vi skal se nærmere på jordbrugskommissionerne, deres sammensætning og deres opgaver under udvalgsarbejdet.
Når jordbrugskommissionerne skal varetage bredere samfundsmæssige interesser, er det selvfølgelig også naturligt at kigge på jordbrugskommissionernes sammensætning. Det kan også overvejes at afskaffe vetoretten, der i øvrigt kun bliver anvendt i ganske få situationer.
De fleste afgørelser bliver jo truffet i enighed af kommissionerne, så rent faktisk har der kun været tale om fire tilfælde, hvor vetoretten er blevet anvendt i perioden fra 1995 til 2001
, og det er ud af en samlet sagsmængde på ca. 7.000 sager.
For så vidt angår fondes køb af landbrugsjord og landbrugsejendomme til naturformål, fik vi jo ved den seneste lovændring tilbage i 1999 nogle lempelser, der giver mulighed for sådanne erhvervelser.
Med det, jeg allerede har sagt om natur og miljø, vil det være relevant at overveje, om det skal gøres endnu lettere for fonde med almennyttige formål at opkøbe arealer til naturformål og til bevarelse af kulturværdier.
Ved administrationen af landbrugsloven lægger vi vægt på, at overgang af landbrugsjord til anden anvendelse sker i overensstemmelse med region- og kommuneplanlægningen.
Landbrugslovcirkulæret giver rent faktisk allerede i dag ganske gode muligheder for, at fonde kan opkøbe naturarealer.
Cirkulæret er således ikke til hinder for, at en fond køber mindre naturarealer for f.eks. at sikre en sammenhæng af naturoplevelser, naturpleje eller offentlig adgang, nærrekreative arealer, som jeg også nævnte før, opholdsarealer omkring udsigtspunkter osv. Det er heller ikke en betingelse i cirkulæret, at jorderne skal ligge i et område, der i region- og kommuneplan er udlagt til naturformål; men det må selvfølgelig indgå i vurderingen, hvilke retningslinjer for arealanvendelsen der er fastsat i region- og kommuneplanlægningen.
Jeg kan som nogle eksempler nævne, at Jordbrugskommissionen for Fyns Amt har givet tilladelse til, at en fond erhvervede arealer til naturformål på Æbelø.
Også ved Ølundgård er der sket opkøb, og kommissionen har for nylig givet en fond tilladelse til køb af en landbrugsejendom i Svanninge ved Faaborg.
Formålet med erhvervelsen er bl.a. at genskabe større sammenhængende eng- og overdrevsarealer til gavn både for dyre- og plantelivet og også for at give mulighed for at skabe direkte stiadgang til nogle udsigtspunkter.
En af de sager om fondserhvervelse, der har været omtalt i pressen, handlede jo bl.a. om naturgenopretning i Søborg Sø.
Afgørelsen byggede på vetoretten, og som jeg allerede har sagt, vil vi bestemt være åbne over for at kigge på netop det element.
Som sagt har vi nedsat et udvalg, der skal se på ændringerne i landbrugsloven og også på muligheden for fondes køb af naturarealer og jordbrugskommssionernes opgaver og sammensætning.
Vi vil, når udvalget til sommer afslutter sine overvejelser, optage de politiske drøftelser, og jeg kan godt understrege, at det er min opfattelse, at det er vigtigt, at der skabes et bredt politisk fundament for en ny landbrugslov.
Det tror jeg at alle vil være godt tjent med.
Forhandling