runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Jeg vil sige, at der med hensyn til evaluering står, at der skal laves en evaluering, men de endelige detaljer og principper for den er selvfølgelig ikke fuldt ud beskrevet, så der er fru Charlotte Fischers beskyldninger måske taget ud af en virkelighed, der ikke helt eksisterer.
Hvad angår det økonomiske, gentager jeg gerne, at det har været meldt klart ud, at fusionerne skal være udgiftsneutrale for staten.
Det gentager jeg gerne.
Det har ligeledes været klart, at der med hensyn til de beslutninger, som universitetsbestyrelserne har måttet træffe, ikke har været stillet en ekstra pose penge i udsigt som en del af den her proces.
Så jeg har svært ved at se, hvad der er det overraskende i fru Charlotte Fischers indlæg med hensyn til, at der skulle være nogle, der føler, at de har penge til gode, som de måtte være blevet stillet i udsigt, for det har ikke været på tale på noget tidspunkt.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-16:
Det er jo fint, at regeringen nu tager initiativ til, at der skal evalueres både med hensyn til fusionerne og temaerne om medbestemmelse, inddragelse, forskningsfrihed osv.
Det er så ministeren, der selv skal gennemføre de her undersøgelser.
Det er lidt mærkeligt, at man på et område, der handler om videnskab, hvor sådan noget som uvildighed og uafhængighed er nogle vigtige begreber, ikke forstår betydningen af, at det ikke er ministeren, der selv skal gennemføre sådan nogle evalueringer, men at de skal være uafhængige.
Det burde ikke være så svært at forstå.
Det andet handler om, hvad fusionerne koster.
Problemet er, at vi har en regering og nogle regeringspartier, der er meget optaget af at fusionere, men utrolig lidt optaget af, hvad det koster, og hvem der skal betale regningen.
Er det tættest på 1 mia. kr. eller 10 mio. kr.?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Det har sådan set været meget tydeligt hele tiden, men jeg gentager det selvfølgelig gerne.
Når universiteterne får midler fra Det Strategiske Forskningsråd, smitter det jo ikke af på den frie forskning i forhold til, hvad der ellers måtte gælde for universiteterne.
For som jeg sagde i mit ordførerindlæg, er det sådan, at forskningsfriheden står uantastet før fusionerne, under fusionerne og efter fusionerne.
Så der er ikke nogen ændringer.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Nu er det jo en gang imellem så heldigt, at der er andre, der lytter til debatten, end os, der konkret er til stede i salen, og derfor vil jeg gerne have, at ordføreren folder ud, hvad det er for nogle regler, der skal gøre det fuldstændig lysende klart, at når en myndighed bestiller en forskningsopgave, smitter det så at sige ikke af i resten af det forskningsmiljø, sådan at man faktisk kan komme til at få bestilt forskning hele vejen rundt, i stedet for at universiteterne selv kan prioritere.
Det er nemlig meget afgørende for vurderingen af, om vi fortsat kan have en sektorforskning af høj kvalitet, men også af, om universiteterne har frihed til at prioritere deres egne basismidler.
I forhold til det her med det omkostningsneutrale må jeg sige, at det undrer mig lidt, at ordføreren ikke deler den nysgerrighed, der jo også er drivende for forskningen, efter at vide, hvad fusionerne kommer til at koste.
Jeg vil ikke tro, at ordføreren tager det, at fusionerne er udgiftsneutrale, alvorligt.
Der må være udgifter forbundet med fusionerne rundtomkring.
Har ordføreren ingen nysgerrighed efter, hvad det er for en omkostning, som den her såkaldt frivillige proces har påført universiteterne, og dermed heller ingen realistisk mulighed for at vurdere, hvad det faktisk kan komme til at betyde for uddannelses- og forskningsbevillingerne?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Det har hele tiden været meldt klart ud, at fusionerne skal være udgiftsneutrale for staten.
Det har været meldt ud fra starten, og der ikke etableret en særlig fusionspulje.
I forhold til sektorforskning og myndighedsberedskab er et af formålene jo, at vi ikke bare skal fortsætte, men vi faktisk ønsker at styrke beredskabet.
Der er, som fru Margrethe Vestager er bekendt med, en klar model for, hvordan den fremgangsmåde sikres i den nye konstruktion.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Jeg tror, at ordføreren vil finde, at de spørgsmål, som bliver stillet, cirkler om det samme.
Jeg var muligvis lidt uopmærksom, men antydede ordføreren, at de nye større forskningsbevillinger skal medgå til at finansiere fusionerne?
Jeg tror, at der er mange borgere, der har en fornemmelse af, at det godt kan være, at kommunalreformen er udgiftsneutral set fra regeringens side, men det er den bestemt ikke fra den enkelte borgers side.
Er det den samme økonomiske magi, vi har med at gøre her, eller er det sådan, at man vil finansiere de typiske engangsomkostninger, der kan være forbundet med fusionerne?
Det er det ene.
Hvad er det for en instruktionsbeføjelse, der tilbagestår fra ministerier til sektorforskningen i den nye konstruktion?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Jeg kan nogle gange blive lidt i tvivl om hr. Per Clausens opfattelse af forskningsfriheden.
Nogle gange får jeg lidt det indtryk, at forskningsfriheden er sådan et tagselvbord, hvor man går ind i en butik og hiver det ene millionbeløb efter det andet ned fra hylderne, og så forsker man fuldstændig, som man har lyst til.
Jeg må bare sige, at det ikke er den opfattelse, jeg har af forskningsfrihed.
Det er helt klart.
Fusionerne og indfusioneringen er ikke nogen spareøvelse, for pengene følger jo med.
Samtidig er vi i den lykkelige situation, som jeg også sagde i min ordførertale, at vi er i gang med den historisk nok største satsning og tilførsel af midler til hele området.
Og økonomisk udhuling og udsultning ved jeg godt er noget, som Enhedslisten ynder at beskylde Venstre for, men virkeligheden er på det her felt som på mange andre helt anderledes.
Per Clausen (EL), 2006-11-16:
Jeg er glad for, at hr. Torsten Schack Pedersen erkender, at universitetsloven indebar en klar udhuling af forskningsfriheden, og at den fulgte op på ting, der også tidligere er vedtaget af de samme partier, der står bag universitetsloven.
Kan hr. Torsten Schack Pedersen ikke bekræfte, at betingelsen for, at der er penge til at lønne de folk, der kommer fra sektorforskningsinstitutionerne i fremtiden, er, at man stadig har præcis de samme udredningsopgaver?
Det vil sige, at der altså ikke er kommet flere ressourcer til undervisningen af, at man har puttet sektorforskningsinstitutionernes medarbejdere ind i universiteterne, men at der til gengæld er sket det, at en endnu større del af universiteternes virksomhed fremover skal være, at de skal udføre forskning, som er bestilt udefra.
Morten Homann (SF), 2006-11-16:
Jeg er selvfølgelig glad for, at Venstres ordfører går ubekymret ind til det her.
Det kan han selvfølgelig gøre, fordi det ikke er Venstre eller regeringen, som står med regningen for det her.
Der har Venstre og regeringen jo klart meldt ud, at det er omkostningsneutralt for staten.
Men kan hr. Torsten Schack Pedersen slet ikke se noget problem i, at man gennemfører en sådan øvelse, hvor alle kan sige, at uanset hvad den præcise omkostning vil være, vil det i hvert fald være ganske dyrt at lave en sådan fusion, og det vil være nogle penge, som fragår det beløb, man ellers skulle have brugt til at lave uddannelse og forskning i verdensklasse?
Alt andet lige, når man har den her tilgang, at det skal være omkostningsneutralt for staten, må det betyde, at vi får mindre forskning og mindre uddannelse, end vi ellers ville have fået.
Optager det slet ikke Venstres ordfører?
Per Clausen (EL), 2006-11-16:
Når vi ser på situationen for universiteterne i de her år, er der jo nogle ting, som trænger sig meget på, og en del af de ting er faktisk blevet dokumenteret ved hjælp af en undersøgelse, som bl.a. Dagbladet Information har foretaget sammen med nogle mennesker på Danmarks Tekniske Universitet og på Aalborg Universitet.
Når man kigger på den universitetslov, som i sin tid blev indført, fordi den skulle skabe bedre vilkår for forskning og undervisning på universiteterne, viser det sig, at de mennesker, der er ansat på universiteterne og arbejder som forskere, mener, at den fri debat er truet, og at de har fået forringede muligheder for at udtrykke kritik af universiteternes ledelse.
Det er også kommet frem, at de mener, at man i dag bruger langt mere tid på ledelse og administration til skade for forskning og undervisning.
Generelt mener man blandt universitetslærere, at universitetsloven har forringet vilkårene for forskning.
De peger på, at som situationen er i dag, er man i langt højere grad blevet afhængig af eksterne finansieringskilder i forskningen.
Alt i alt en alvorlig situation, som kombineres med, at man nu gennemfører en fusionsproces, hvor de bedste argumenter for den sådan set har været, at stort er godt med henvisning til nogle uklare synergieffekter.
På den baggrund har vi i Enhedslisten ment, at det var det rette tidspunkt at bede videnskabsministeren både komme med en redegørelse for, hvordan han mener situationen er med hensyn til de fusioner, der er foretaget, og komme med en redegørelse for, hvordan han selv mener det går, når vi snakker om forskningsfrihed, forskningskvalitet, den fri debat på universiteterne og muligheden for, at studerende og medarbejdere kan få indflydelse på, hvad der foregår.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-16:
Jeg kan jo kun redegøre for, hvad der er Det Radikale Venstres holdning, og den er, at der ikke er truffet nogen beslutninger med hensyn til typer af kampfly.
Det er jo en politisk opgave.
Det kan godt være, der er nogle i forsvaret, der synes, at det er den vej, det skal køre, og at det er sådan, det skal foregå, men der må vi jo som politikere holde fast i, at det sådan set er os, der træffer de beslutninger, og i, at vi skal have den type diskussioner, som vi har i dag, og at vi skal have et yderligere beslutningsgrundlag.
Jeg pegede før på, at det kunne være en opgave for det nye Institut for Militære Studier eksempelvis eller for andre kloge folk at belyse behovet for kampfly i fremtiden – alt det her for at sige, at for Det Radikale Venstres vedkommende er der altså ikke truffet nogen beslutning.
Per Clausen (EL), 2006-11-16:
Bare to spørgsmål, som jeg godt kunne tænke mig hr. Torsten Schack Pedersen kunne svare på.
Det første er, om hr. Torsten Schack Pedersen ikke kan bekræfte, at den måde, man beskriver forskningsfriheden på i den nugældende universitetslov, er ved, at forskerne sådan set har frihed til at udføre den forskning, som ledelsen pålægger dem at udføre, og derefter har de metodefrihed.
Det er bare, inden vi bliver alt for rørstrømske over forskningsfriheden.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Fru Carina Christensens udlægning af, hvad vi har aftalt, er jeg fuldstændig enig i.
Der er tale om, at der skal laves en uvildig undersøgelse i 2009, og det er jeg sikker på ministeren også vil bekræfte, når han får ordet igen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-16:
Vi har opstillet en lang række centrale og ambitiøse målsætninger om at øge forskning og uddannelse i Danmark, og det sætter vi helt konkret økonomi bag ved, og derfor er virkeligheden ikke den, som hr. Morten Homann forestiller sig.
Hr. Morten Homann forestiller sig, at der ikke er økonomi i universitetsverdenen og i forskningsverdenen til at sikre de her ambitiøse mål.
, når vi aldrig før har tilført så mange penge, som vi er i gang med at tilføre.
Jeg tror, hr. Morten Homann selv må sidde inde med svaret.
Hr. Morten Homann har jo tidligere her på efteråret meldt ud, at Landbohøjskolen skulle rykke til Århus.
Det kan man sige nok ville kræve en lidt anden tilgang end frivillighed.
Det ville kræve en kraftig styret hånd, for at det kunne lade sig gøre.
I den forbindelse må jeg sige, at det står mig meget, meget uklart, at hr. Morten Homann skulle have sagt, at så måtte der være noget økonomi bag ved det.
Hr. Morten Homann kom med et klart ønske om at flytte en institution uden på nogen måde at diskutere økonomi og forholde sig til det.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Vi har jo udført den helt aktive handling at skrive ind i vores vedtagelse, at hele formuleringen omkring forskningsfrihed er noget, der skal tages alvorligt.
Vi har sendt et meget klart signal til de bestyrelser på universiteterne, der er selvstændige.
Så må de tage til efterretning, at vi har sendt det meget klare signal, at der simpelt hen skal være den her forskningsfrihed.
Med hensyn til undersøgelsen vil jeg da gerne have lejlighed til at gå dybere ind i den og se, på hvilke vilkår den undersøgelse er lavet.
Er det et holdbart resultat, der er kommet?
Det skal vi selvfølgelig kigge på.
Men inden jeg er gået dybere ned i selve undersøgelsen og har konstateret, at det er en holdbar undersøgelse, en valid undersøgelse, vil jeg da ikke stå og sige, hvad jeg helt konkret vil gøre.
Det skal vi have lejlighed til.
Så får vi i 2009 mulighed for at lave en gennemgribende evaluering, og det synes jeg ærlig talt er et rigtig fint resultat.
Morten Homann (SF), 2006-11-16:
Hvis der er nogle konkrete forskere, som, udover at de føler deres forskningsfrihed beklikket, ikke er bange for repressalier fra deres chefer, så kan de gå til hr. Rasmus Prehn.
Men Socialdemokraterne har ikke tænkt sig at gøre noget som helst ved, at halvdelen af forskerne ved de to universiteter, som er blevet undersøgt, oplever, at forskningsfriheden er blevet indskrænket.
Socialdemokraterne har ikke tænkt sig at gøre noget ved, at det jo ikke kom som nogen overraskelse, fordi der skete en ændring af begrebet om forskningsfrihed, da man skrev universitetsloven.
Så det er noget, der i virkelighedens verden kommer til at vente til 2009.
Jeg kan godt blive bekymret, når jeg ser Venstres ordfører stå og sådan bare slå ud med armene og sige, at det der med forskningsfrihed skal man ikke tage så alvorligt.
Jeg vil godt høre helt konkret: Er hr. Rasmus Prehn enig med Venstres ordfører i det?
Og hvis han ikke er enig: Hvad har han tænkt sig at gøre ved det før 2009?
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Er det noget, vi kan gøre noget ved?
Når det er, vi har valgt 2009, er det det, vi har følt var realistisk, og det, der var rimeligt for at have en ordentlig tidshorisont, og der skal de her ting jo netop undersøges.
Så der kommer en gennemgribende evaluering af de forhold.
Men i mellemtiden må vi sag for sag tage de konkrete sager, hvor folk føler sig klemt rent forskningsfrihedsmæssigt, og der er jeg da glad for at kunne give sådan en personlig garanti for, at jeg vil bære dem igennem i forligskredsen og sørge for, at vi tager stilling til dem, så vi sikrer, at der ikke bliver tvivl om de her ting.
Morten Homann (SF), 2006-11-16:
Jeg kan forstå, at hr. Rasmus Prehn ikke var specielt stolt og glad over, at Socialdemokraterne var med i universitetsforliget, og det kan jeg sådan set godt forstå.
Jeg ville heller ikke, hvis jeg var socialdemokrat, være stolt og glad over det, man har været en del af.
Men jeg anerkender også, at nu er det sådan, tingene er, og så må hr. Rasmus Prehn jo få det bedste ud af situationen, som den er lige nu.
Derfor vil jeg egentlig godt vende lidt tilbage til diskussionen omkring forskningsfrihed, for der var så mange andre ting at diskutere, at jeg ikke nåede at få fat i det fra Venstres ordfører.
Men hvis jeg citerer fra hukommelsen, sagde han, at nu er forskningsfriheden jo ikke et tagselvbord, og lagde dermed op til, at der skulle lægges nogle bånd på forskningsfriheden.
Det er der så sandelig også gjort med universitetsloven.
Cirka halvdelen af forskerne på Aalborg Universitet og DTU, som er blevet undersøgt, oplever, at forskningsfriheden er blevet formindsket med universitetsloven.
Hvad vil hr. Rasmus Prehn gøre ved det som forligspart i universitetsloven?
Er det noget, vi skal vente til 2009 med, eller kommer der til at ske noget før?
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Med hensyn til den kritik, jeg har rejst af det her konkrete forslag, handler det simpelt hen om, at man jo forbigår det etablerede forskningsrådgivende system, og det er det, jeg synes er så ærgerligt.
Man kunne sagtens få foretaget den her meget vigtige forskning, som hr. Langballe er så optaget af, men lade det gå igennem det etablerede forskningsrådgivende system, så man sikrer sig, at der er den nødvendige konkurrence til at foretage den her forskning, og man sikrer sig, at der er den kritiske stillingtagen til forskningen.
Jeg synes jo, at der skal udgives mange bøger, og jeg er sådan set enig i, at der aldrig kan komme en bog for meget.
Men det er da vigtigt, at de bøger, der udkommer, også har været udsat for en ordentlig kritik og har været igennem et forløb, hvor det ikke bare bliver politisk bestilt arbejde.
Det forslag, som Dansk Folkeparti er kommet med i forbindelse med finansloven, har lidt karakter af at være et stykke politisk konsulentarbejde udarbejdet for Dansk Folkeparti, og det synes jeg bare er ærgerligt.
Der synes jeg, at Dansk Folkeparti skulle holde sig for god til det og holde fast i de principper, som Dansk Folkeparti plejer at støtte her i salen.
Det er sådan set det, jeg prøver at sige.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Det er utroligt, at jeg skulle have bedt nogle forskere om at holde mund.
Det, jeg har kritiseret nogle forskere for, er faktisk, at de holder for meget mund, og at der er en politisk korrekthed, som jeg vil sige i nogen grad har bidraget til at kvæle forskningsfriheden, gående ud på, at man ikke må behandle islam videnskabeligt der, hvor det spidser til, der, hvor konflikterne er, der, hvor problemerne er.
Og hvad er det så værd?
Men der er ikke tale om, at nogen skal holde mund, der er tværtimod tale om, at de skulle tage og sige noget.
Så vil jeg endelig godt sige til hr. Rasmus Prehn, som har så ondt af, at der afsættes penge på finansloven: Det er noget, man har gjort gennem alle årene, og jeg vil indrømme, at når det var Socialdemokraterne, der gjorde det, så råbte de borgerlige også op om, at det her var brud på forskningsfriheden.
Sludder og vrøvl.
Men den er somme tider blevet antastet af, at der er udkommet en bog for lidt.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Selvfølgelig skal politikere kunne kritisere forskere, ligesom forskere skal kunne kritisere politikere.
Det er helt oplagt, det er jo en virkelig vigtig grundpille i et demokrati.
Det, jeg tager afstand fra, er, når politikere mere eller mindre lægger an til, at forskere skal holde mund.
Jeg beskylder ikke hr. Langballe for at have bedt nogen om at holde mund, men der har fra politisk side været en antydning af, at nogle navngivne forskere skulle stikke piben ind, og det er sådan noget, jeg er betænkelig over for.
Med hensyn til det konkrete forslag om islamforskning vil jeg sige, at det, vi har kritiseret, jo er, at man ikke lader det gå igennem det etablerede forskningsrådgivende system.
På den måde udsætter man sig selv for en mistænkeliggørelse med hensyn til, at der er tale om politisk styret forskning.
Og det synes jeg er ærgerligt.
Når vi står her i dag og taler meget om netop forskningsfriheden og i øvrigt har fremsat et forslag til vedtagelse, hvor vi understreger vigtigheden heraf, er det da ærgerligt, at vi så i finansloven har en sådan aftale, hvor man udsætter sig for den kritik.
Det er sådan set det, jeg i al stilfærdighed har prøvet at sige, og det tror jeg sagtens at hr. Jesper Langballe kan forstå.
Han er bare så ivrig efter at få sat penge af til det her forskningsområde, at det er gået lidt for hurtigt.
Jesper Langballe (DF), 2006-11-16:
Hr. Rasmus Prehn sagde i sin ordførertale adskilligt, som jeg kunne nikke samstemmende til, og derfor ærgrede det mig med det der fuldstændig usaglige kvæk om det islamforskningscenter, der er afsat penge til på finansloven – og jeg vil gøre opmærksom på, at det er fuldstændig legitimt, at man på finansloven afsætter penge til forskning.
Jeg synes efterhånden hr. Rasmus Prehn skulle vide, at alle de der vanvittige presseforlydender om, at jeg eller Dansk Folkeparti skulle sidde og sortere i forskere, er det rene nonsens.
Sådan foregår det jo ikke.
Det bliver en uafhængig bestyrelse, og så trækker politikerne sig fuldstændig tilbage.
Det var interessant.
Må forskere heller ikke kritisere politikere?
Jeg synes, det er en mærkelig demokratiopfattelse.
Og jeg har tænkt på, om det hænger sammen med, at hr. Rasmus Prehn ligesom så mange andre forskningsordførere er meget optaget af forskningspolitik og forskningsbureaukrati.
Det betragter jeg som nødvendige onder.
Det, jeg er optaget af, er forskning.
Kunne det være der, forskellen ligger?
Rasmus Prehn (S), 2006-11-16:
Med hensyn til uvildigheden er jeg sikker på, at vi får ministeren til at bekræfte om lidt, at vi sagtens kan lave en uvildig evaluering på det her område.
Det vil være det bedste at gøre.
Så fru Margrethe Vestager kan se frem til at komme til at gratulere.
Så bliver der også en rigtig god stemning, det bliver jo alle tiders.
Med hensyn til det med udgifterne er det rigtigt, at jeg trækker mig lidt, for jeg vil ikke stå og love helt konkret, hvad vi vil betale for det og det.
Jeg siger, at vi må kigge på det, når det bliver konkret.
Med hensyn til sammenhængende it-systemer ved vi jo godt, at hvis man allerede fra den første dag, man har lavet en fusion, vil have fuldstændig ens it-systemer, er der jo tale om et meget stort beløb, ingen tvivl om det.
Jeg kan ikke anvise fru Margrethe Vestager noget sted, hvor man kan få en billig løsning på det her område, men det, jeg kan sige, er, at der i hvert fald er steder, hvor man ved, at man alligevel i løbet af 2-3 år skal skifte it-systemet ud, og så kan man måske vente med at få det samme system, til man alligevel skal skifte nogle ting ud.
Altså, der er jo sådan nogle mindelige, måske lidt nordjyske måder at gribe tingene an på, som man også kunne forestille sig at andre kunne lade sig inspirere af.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-16:
Men det bedste er jo, når andre folk kan dele glæden over den indflydelse, man har.
Så det er en ægte nyhed, at siden man blev færdig med teksten til forslaget til vedtagelse i forligskredsen, er man blevet enig om, at det skal være en uafhængig undersøgelse.
Det synes jeg vi skal have at vide her, for så vil vi selvfølgelig gratulere Socialdemokratiet med den indflydelse, de har netop i forbindelse med det her.
Dernæst vil jeg sige, at jeg synes, ordføreren måske trak sig lidt med hensyn til det her med fusionsomkostninger.
Det er selvfølgelig rigtigt, at nogle problemer kan løses, uden at det koster penge, men det er svært at få f.eks. nye sammenhængende it-systemer, uden at det koster penge.
I hvert fald vil jeg gerne handle det sted, som hr. Rasmus Prehn handler, hvis han kender sådan et sted.
Morten Homann (SF), 2006-11-16:
Jeg er helt sikker på, at universiteterne fuldt ud har råd til at betale for fusionerne – ingen tvivl om det.
Men pointen er, at så er der i hvert fald nogle andre ting, som de ikke kan betale for samtidig, for man kan – i hvert fald i min verden – ikke bruge de samme penge to gange.
Det kan være, Venstre har en anden tilgang til det.
Men når universiteterne en gang har været ude at bruge en del af deres bevillinger på at lave fusioner og få organisationen på plads, kan de jo ikke bruge de samme penge igen til forskning og uddannelse.
Så mit spørgsmål er: Hvornår er det i alle vores mange diskussioner af, hvordan vi kunne få styrket uddannelse og forskning, at Venstre har peget på, at når man f.eks. sagde, man ville leve op til Barcelonamålsætningerne, ville det bl.a. omfatte en masse penge til organisatoriske forandringer på universiteterne?
Det er altså ikke penge, som går til mere forskning, der bliver ikke lavet et ekstra forskningsprojekt for de penge, og ikke mere uddannelse, men de er gået til organisatoriske forandringer.
Hvornår er det, Venstre præcis har sagt det, når vi har diskuteret forskningsbevillinger?