runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-23:
Den socialdemokratiske ordfører indledte med at omtale statistikken, som den socialdemokratiske ordfører kaldte et postulat, osv.
Jeg kunne godt tænke mig at få opklaret, om vi er enige om - og det håber jeg - at vi ikke kan bruge statistikken til noget, men at den kun kan være en apotekervægt, ligesom da jeg delte slik som barn.
Det afgørende er, at vi overvejer, om vi kan bruge statslig aktivitet i almindelighed til med fornuft og omtanke at placere en strategisk indsats de svage steder, hvis det overhovedet er muligt at få en tilstrækkelig, kvalificeret arbejdskraft - altså at bruge den statslige aktivitet mere strategisk og samtidig sikre, at den overordnet altid bliver efterprøvet, gennemtænkt og koordineret.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Lad mig først sige til hr. Kristen Touborg, at netop spørgsmålet om decentralisering og udflytning af statslige institutioner har optaget mig meget længe.
Derfor stillede jeg også i 1999 et spørgsmål til finansministeren gennem Finansudvalget for at få en oversigt over det, og vi fik faktisk en besvarelse den 6. april 1999 med en oversigt over antal årsværk i statslige direktorater og styrelser m.v.
Den kan danne et udmærket grundlag for overvejelser og diskussioner, så jeg vil meget opfordre til, hvis vi i øvrigt skal have en rimelig diskussion om, hvilke muligheder der er
fremover, og hvilke muligheder der ikke er, at man ser på den.
Så må jeg sige til hr. Ebbe Kalnæs, at det var ikke nogen fortalelse.
Der er ingen idé i, at man prøver at lave selvstændige driftsvirksomheder for at effektivisere den offentlige forvaltning, hvis man derefter alligevel blander sig i bestyrelsernes arbejde, selv om man netop har bedt dem om at varetage det pågældende område - slet ikke.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-23:
Det, der er det afgørende i denne debat, er, at hvis der er tale om økonomisk stærke institutioner, der ejes helt eller delvis af staten på en eller anden facon, skal vi fra politisk side kunne fortælle, hvor de skal placeres.
Hvis man ikke mener det, er jeg dybt uenig. Kampen i sin tid om, at TV 2 skulle ligge i Odense, husker jeg ganske nøje.
Det var jo ikke TV 2's bestyrelse, der afgjorde, hvor TV 2 skulle ligge, og det mener jeg i og for sig heller ikke det skulle være, for bestyrelser kan skifte.
Når der er tale om store, massive offentlige investeringer med megen aktivitet, kan det da godt være, vi kan overlade til en bestyrelse at styre den daglige drift, men hvordan de økonomiske elementer skal placeres strategisk i samfundet er en politisk opgave og et politisk ansvar, og det er fuldkommen uhørt at skyde det fra sig som politiker.
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Ja, jeg er opmærksom på, at det er den sidste.
Lad mig først sige til hr. Ole M. Nielsen, at selvfølgelig står vi bag det forslag til vedtagelse, vi har været med til at fremsætte, og som jeg nævnte, har jeg da også en oversigt liggende over de statslige styrelser og direktorater og det udflytningspotentiale, som det på en eller anden måde belyser.
Det er hr. Ole M. Nielsen selvfølgelig velkommen til at få.
Men nu var det Venstres ordfører, og jeg vil godt sige, at jeg ikke har fået svar på, hvilke initiativer Venstre har foreslået, da de havde magten.
Næ, sandheden er nemlig den, at Venstre overhovedet ikke foreslog noget som helst i den pågældende periode.
Har Venstre heller ikke tænkt over dét?
Har Venstre overhovedet nogen klare forestillinger om det her, eller er der bare varm luft?
Er det, som ordføreren fra Venstre sagde, ikke nok med gode hensigtserklæringer?
Men det er lige præcis det, Venstre er kommet med her, og ikke spor andet.
Frank Aaen (EL), 2001-03-23:
Ja, dertil må jeg selvfølgelig sige, at nå, ja, men det er privat, og det bestemmer de selv.
Derfor spørger jeg igen Venstre: Er Venstre indstillet på mere energisk, ud fra det hensyn, som vi er fælles om at diskutere i dag, nemlig hensynet til regionaludviklingen, at være meget mere kritiske over for de beslutninger, som mastodonterne inden for fødevareområdet træffer, ikke alene fordi de er til stor skade for menneskene i udkantsområderne, men også fordi jeg tror, at det er en meget uklog udvikling, fødevareindustrien er inde i, hvor det hele skal koncentreres i mægtige mastodonter, hvor vi jo ved, at lige så snart der kommer sygdom på ét sted, så har vi lige pludselig sygdommen over det hele på grund af centraliseringen.
Kunne vi drømme om, at Venstre i langt højere grad, end jeg har hørt det på noget tidspunkt, går ud og siger, at den beslutning, slagterierne dér træffer, er til stor skade for samfundsudviklingen, den bør de tænke over en gang mere?
Kunne vi drømme om, at Venstre ville sige sådan, så ved vi jo også, at når der bliver lagt pres på, og når der er offentlig debat om noget, så lytter også de private virksomheder.
Jeg kan love for, at Novo i øjeblikket lytter til protesterne på grund af deres optræden i Sydafrika.
Jeg er sikker på, at fødevareindustrien også ville lytte, hvis f.eks. Venstre var med til at rejse kritik.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-23:
Det er jeg fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i.
Han siger det ikke på den måde.
Jeg siger det mere ideologisk, som hr. Frank Aaen jo også kunne finde på.
Det er jo på grund af, vi har et markedsøkonomisk system, at vi har den dér rationalisering, effektivisering, som medfører centralisering, det er fuldstændig korrekt.
Statsmagten må bl.a. have til opgave at prøve at udligne de forskelle, der er, altså prøve at vende vanetænkningen, så man får udviklingen presset den dér vej, i stedet for at statsmagten bare skubber det den vej, som det automatisk går.
Det vil jeg gerne spørge hr. Harald Kjøller om.
Og så var hr. Klaus Hækkerup var også oppe med en bemærkning om, at den borgerlige regering ikke gjorde noget.
Og jeg er helt enig i, at højre og venstre side ikke har noget at lade hinanden høre i den sag her; det tror jeg faktisk ikke.
Derfor er det også så glædeligt, at vi kan stå sammen om et forslag til vedtagelse.
Selv om jeg kan synes, at det lyder sådan lidt tyndt fra Socialdemokratiets side, så har man dog bedt om at være med i den.
Frank Aaen (EL), 2001-03-23:
Det skal nok passe, at Venstrepolitikere lokalt har protesteret, når et slagteri eller et mejeri er blevet lukket.
Men jeg har nu ikke hørt Venstre føre sig frem med stor styrke, med stor kritik af de her store mastodonter, der er blevet skabt inden for fødevareindustriens område, når de har ført den politik, de har gjort.
Men derfor er mit spørgsmål - nu skal vi jo altid være positive - om vi ikke kan være enige om, at de problemer, vi har her, kan vi nok i en vis grad være med til at rette op på ved at være mere bevidste om den statslige politik med placering af arbejdspladser, men at hovedproblemet skabes af private virksomheders dispositioner.
Og kan vi ikke også være enige om, at vi skulle prøve at henstille ikke mindst til landbruget og de virksomheder, landbruget har indflydelse på og bestemmer over, at de i meget højere grad skal være opmærksomme på udviklingen i udkantsområderne, end de er, ikke kun tænke på at tjene 5 øre mere, men i meget højere grad leve op til det ansvar, som de helt naturligt burde have?
For hvis der er noget, der bør ligge decentralt, så er det naturligvis fødevareproduktionen, fordi fødevareproduktionen pr. definition er decentral, nemlig ude på landet.
Kan vi være enige om det?
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Nu siger hr. Harald Kjøller, at der ikke var det nødvendige flertal til at udflytte statsinstitutioner.
Det ene er:
Hvad foreslog den borgerlige regering så at flytte ud, hvad var det, den ikke kunne komme igennem med, hvad var det for tanker, den havde?
Kan vi få det belyst?
Og det andet spørgsmål er: Var det ikke netop den borgerlige regerings prærogativ, at Folketinget ikke måtte blande sig i tilrettelæggelse af administrationen?
Var det ikke noget, de hele tiden afviste og sagde, at vi, Folketinget, skulle holde os ude af det; det skulle de nok selv bestemme.
Lad mig så endelig spørge hr. Harald Kjøller i anledning af det forslag til vedtagelse, vi har her, hvor der står: »... med henblik på at styrke udviklingen i de dele af landet, hvor udviklingen er svagest.«: Hvilke kriterier skal der lægges til grund, når vi snakker om de dele af landet, hvor udviklingen er svagest?
Indgår arbejdsløshedsprocenten i en vurdering af, om et område er svagt eller ej?
Kristen Touborg (SF), 2001-03-23:
Venstres ordfører havde en bemærkning om, at regeringen i 1980'erne ikke havde flertallet til at flytte arbejdspladser ud.
Det må bero på en forglemmelse eller ukendskab til tiden, for det har altid været gennemgående SF-politik, at vi meget gerne vil flytte statslige arbejdspladser ud, og jeg er helt sikker på, at man også kunne have fundet støtte andre steder.
Jeg vil godt minde om, at vi gjorde et meget stort nummer ud af, om vi kunne flytte Kort- og Matrikelstyrelsen til Aalborg, og derfor er jeg ret forundret.
Hvis det virkelig var Venstres politik, at det ville man gerne, hvorfor gjorde man det så ikke?
Harald Kjøller (V), 2001-03-23:
Først vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at uagtet at vi er enige i spørgsmålet, må vi jo erkende, at slagterier og mejerier og den slags jo reelt er private virksomheder, som selv træffer deres dispositioner, uagtet om de måtte være uhensigtsmæssige.
Til hr. Kristen Touborg vil jeg sige om udflytning af Kort- og Matrikelstyrelsen til Aalborg, at hvis de skal flyttes ud, kan man selvfølgelig også godt vælge Aalborg som forslagsområde.
Men Aalborg er jo som universitetsby et vækstområde.
Men bortset fra det så har jeg ikke kendskab til det eksakte initiativ. Så vil jeg sige til fru Bruun-Vierø, at selvfølgelig er det ikke kun staten, men altså hvis staten går foran og nedlægger eller flytter arbejdspladser i de områder, så forstærker de i hvert fald den udvikling, der er i forvejen,
så er der mindre chance for at vende det.
Det var det samme, jeg nævnte før, at hvis der er ét godt initiativ, ja, det er man selvfølgelig glad for, men hvis det modsvares af to modsatrettede, så giver det ikke meget gevinst i lokalområdet.
Frank Aaen (EL), 2001-03-23:
Hr. Harald Kjøller er meget optaget af konsekvenserne af statslige beslutninger vedrørende beskæftigelsen i udkantområder, men hvis vi kigger efter, er det jo i virkeligheden private aktørers beslutninger, der har de største konsekvenser.
Ikke mindst det, at man har lukket slagterier og mejerier i stribevis, har været helt ødelæggende for erhvervsstrukturen i en lang række udkantområder. Nu er det jo velkendt, at Venstre har stor indflydelse og historisk tæt forbindelse til landbruget og de fødevareindustrier, der er tilknyttet landbruget, og derfor er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Har Venstre på noget tidspunkt rejst kritik, når f.eks. slagterierne eller mejerierne har nedlagt arbejdspladser, og når det har været til stor, stor skade for en lille by?
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Hvis vi ser på udviklingen i regionerne som helhed, må vi imidlertid sige, at der har været fremgang alle steder.
I den borgerlige regeringsperiode fra 1986 til 1993 lykkedes det at fordoble arbejdsløsheden i Danmark. Efterfølgende er det i samtlige regioner lykkedes at reducere den og bringe den ned under det niveau, den var på, da den borgerlige regerings fejlslagne økonomiske politik slog igennem.
Det eneste område, der sakker lidt bagud, er Bornholm, desværre, men her er der jo foretaget særlige foranstaltninger. Mit spørgsmål til hr. Harald Kjøller, som siger, at det ikke er nok med gode hensigtserklæringer, skal være: Hvilke fem statslige arbejdspladser flyttede den borgerlige regering ud i den periode, hvor arbejdsløsheden steg i Danmark, i den periode, hvor det så hårdt ud, og hvor det selvfølgelig så hårdest ud i de yderste udkantområder?
Klaus Hækkerup (S), 2001-03-23:
Jeg vil godt sige, at jeg forstår slet ikke det sidste indlæg.
Der har været talt meget frem og tilbage om en række områder og opgaveændring mellem kommunerne, amterne og staten, og lad mig da understrege, at vi har lagt en lang række statsveje ud i den periode.
Det sidste, vi har gjort, er, at vi har overført privatbanerne til amterne, og netto er der foretaget en fortsat decentralisering af statsligt styrede arbejdspladser til amter og kommuner.
Det kan ingen være i tvivl om, og det viser udviklingen i antallet af ansatte i øvrigt også.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-27:
Må jeg forstå hr. John Vinthers svar på den måde, at man faktisk forudsætter, hvis man så snakker om asylansøgere på en øde ø, at de så også bliver frataget deres ret til at bevæge sig frit - uden dom?
Er det det, der ligger i De Konservatives forslag?
John Vinther (KF), 2001-03-27:
Nej, jeg mener selvfølgelig ikke, at vi skal begynde at anholde mennesker, der ikke har begået noget kriminelt.
Men der er intet som helst til hinder for - i hvert fald er der ikke nogen, der har kunnet påvise det endnu - at vi kan placere asylsøgere, der kommer fra lande, der erfaringsmæssigt giver anledning til de her problemer, og som erfaringsmæssigt ikke får asyl, steder som f.eks. en øde ø; det er en udmærket løsning.
Nu har jeg altid brugt en øde ø som et billede på et sted, der er øde, men det behøver ikke nødvendigvis rent fysisk at være en øde ø, det kan være et sted, hvor der er så langt til det righoldige butiksliv, at det er utiltrækkende for de her grupper af mennesker.
Det kan vi gøre.
Eksempelvis benyttede man jo gennem 1980'erne Middelgrundsfortet som asylcenter, ikke for kriminelle, men for helt almindelige asylsøgere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-27:
Jeg vil bare lige spørge hr. John Vinther: Mener hr. John Vinther, at vi skal til at fængsle, anholde mennesker, som ikke har begået kriminalitet?
Var det det, han sagde i sit indlæg?
Og så vil jeg stille yderligere et spørgsmål: Mener hr. John Vinther, at denne sag er en del af den løsning, der er behov for over for kriminelle asylansøgere, eller mener hr. John Vinther ikke, at det er en løsning for de kriminelle asylansøgere?
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Jeg skal ikke trække det i langdrag og kun spørge en enkelt gang: Er det med Det Radikale Venstres støtte, at vi behandler det her på betingelser, som er blevet kritiseret af dem, som skal komme med høringssvar, og som derudover er i klokkeklar modsætning - klokkeklar modsætning - med det, som vi har siddet og vedtaget i Retsudvalget om proceduren for behandling af lovforslag?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-03-27:
Det er alene et ansvar, som beror
andetsteds end i Det Radikale Venstres folketingsgruppe
Det har vi ikke noget ansvar for.
Jeg har ønsket det behandlet, så snart det kom frem, uanset hvor lang tid der er gået, siden vi har givet accept af det.
På grund af et planlagt møde i Jylland skal jeg skynde mig, og jeg takker derfor mange gange de ordførere, som har givet mig lov til at springe den autoriserede liste over.
Det Radikale Venstre støtter dette lovforslag.
Vi har igennem længere tid haft problemer med asylansøgere, som samtidig med, at de var asylansøgere, altså også var kriminelle.
Vores regler er jo sådan, at kriminelle udlændinge normalt kan udvises.
Asylansøgere kan ikke udvises, før deres asylansøgning er færdigbehandlet.
Det er i sagens enkelhed det, der er kernen i problemet.
Der er allerede foretaget adskilligt fra Indenrigsministeriets side, som faktisk har nedbragt problemet til en brøkdel af, hvad det var for et lille år siden.
Men dette forslag giver yderligere mulighed for at forhindre gentagen kriminalitet af asylansøgere, hvis sag er i behandling, dvs. personer, som har ophold i Danmark, og som ikke kan udvises, fordi deres asylansøgning er under behandling.
Det Radikale Venstre støtter dette forslag.
Det krænker ikke nogens rettigheder.
Det skaber ro i området, og det vil være mindre attraktivt at søge asyl i Danmark, hvis man kun har kriminalitet til hensigt.
Det er vores faste overbevisning. Vi tilsiger derfor en grundig og så hurtig færdigbehandling af forslaget, som vi kan.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Er der noget - og i så fald kan hr. Vinther præcisere, hvad det er - som er entydigt positivt i det her forslag set ud fra Det Konservative Folkepartis synspunkt?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-27:
Ja, sagt til hr. Søren Søndergaard, det er fuldkommen rigtigt.
Det er det, der gør det så attraktivt at komme til Danmark og være forbryder og så bagefter sige asyl, for så ved man i hvert fald, at man får rejsen hjem betalt.
Jeg synes, at det er en gang dobbeltmoral, det, som både SF og Enhedslisten giver udtryk for.
John Vinther (KF), 2001-03-27:
Nej, det kan jeg faktisk ikke på nuværende tidspunkt.
Som jeg sagde i min ordførertale, er lovforslaget med sine bemærkninger på de områder, hvor det burde være klart, skrevet så snørklet og så uoverskueligt, så det er vanskeligt at gennemskue, om der reelt set er en opstramning i det, eller hvad det i virkeligheden dækker over.
Det er det, vi vil bruge udvalgsbehandlingen til.
Nej, Det Konservative Folkeparti har ikke tænkt sig at frarøve asylsøgere deres bevægelsesfrihed ved at placere dem øde steder.
Godt nok er Danmark et lille land, men jeg er altså i stand til at udpege steder på danmarkskortet, hvor der er så langt til de nærmeste butikker, og hvor buslinjerne er så dårlige i driften, at det rent faktisk vil være ret utillokkende at komme her til landet, fordi det vil være næsten umuligt at gøre brug af det righoldige tag selv-bord.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg forstår på den konservative ordfører, hr. John Vinther, at De Konservative går ind for det forslag, som så ikke blev til et konkret forslag, fra indenrigsministeren om en øde ø.
Der kunne jeg da godt tænke mig at spørge, om det er sådan, hvis der kommer en konservativ indenrigsminister efter næste folketingsvalg - det er jo ikke umuligt - at man så stadig væk fra Det Konservative Folkepartis side vil fastholde, at det er en god idé, og vil fremsætte forslag om det ud fra den devise, som indenrigsministeren jo så glimrende har fremlagt for Folketinget, eller i hvert fald uden for Folketinget, men som har været diskuteret mange gange her i Folketinget.
John Vinther (KF), 2001-03-27:
Det Konservative Folkeparti vil stemme for et hvilket som helst forslag, der reelt er en opstramning og reelt kan bruges til at komme problemet med de kriminelle asylsøgere til livs.
Det er netop det, vi vil have afklaret undervejs i udvalgsbehandlingen, om det her forslag indeholder elementer, der reelt er brugbare, og som vil gøre, at vi kan nå frem til målet, nemlig at komme problemet med de kriminelle asylsøgere til livs.
Til hr. Peter Skaarup må jeg sige, at Det Konservative Folkeparti vil i regering, og hvis det er en konservativ justitsminister - det er ikke til at vide - vil vi naturligvis fremsætte de forslag, vi mener er nødvendige for at komme de problemer til livs, man måtte have på det pågældende tidspunkt.
Hr. Peter Skaarup kan ovre i boksen her til højre i salen - til venstre for hr. Peter Skaarup - finde det konservative beslutningsforslag, som vi har fremsat sammen med Venstre.
Det indeholder en lang række af de elementer, vi mener er nødvendige i den nuværende situation.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Jeg kan ikke helt gennemskue, om vi ikke bare er udsat for den sædvanlige konservative politik, nemlig at uanset hvad regeringen kommer med af opstramninger, siger Det Konservative Folkeparti: Det her er jo fuldstændig utilstrækkeligt, det er utrolig svært at se, om der er opstramninger i det, og det er jo ligesom juleaften, når man åbner gaven, så er der ingenting inden i den, osv. osv. Er det det, vi er udsat for, eller er vi udsat for, at Det Konservative Folkeparti reelt overvejer, hvis ikke der kommer nogle forbedringer set ud fra et konservativt synspunkt, at stemme imod det her?
For så må det være muligt for hr. Vinther, i hvert fald på et enkelt område, at løfte sløret uden at afsløre hele den konservative valgstrategi i det næste årtusind også.
Så må det være muligt for hr. Vinther trods alt at pege på en enkelt lille ting, hvor man må sige: Det her skal vi altså have afklaret eller forbedret, for at vi ved tredje behandling kan støtte forslaget.
Ellers er det jo bare det sædvanlige fra Det Konservative Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Jeg tror, jeg har et lidt andet udgangspunkt end det, som hr. Søren Søndergaard fremkommer med her fra talerstolen.
Men jeg vil alligevel godt sige, at jeg da synes, at det er rimeligt, at vi trods alt får klare svar på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det er meget enkelt at svare på.
John Vinther (KF), 2001-03-27:
Jeg tror ikke, at en konservativ justitsminister i virkeligheden vil have behov for at gennemføre det forslag, for en konservativ justitsminister vil have gennemført en lang række andre initiativer, der gør, at de her mennesker slet ikke kommer til Danmark, ligesom en konservativ justitsminister jo også vil have gennemført en lang række tiltag, der gør, at tilstrømningen i al almindelighed til Danmark er begrænset.
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg blot tillade mig at henvise til det, jeg allerede har svaret én gang.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-03-27:
Jamen nu lød det jo godt nok, som om Dansk Folkeparti og De Konservative havde valgt at udveksle taler eller i hvert fald indgangen til talerne.
Vi fik den med julegaven endnu en gang.
Jeg må erkende, at det er vanskeligt at se ind bag de tanker, der er hos hr. Peter Skaarup, men jeg vil spørge: Hvad er det for udtalelser, der sigtes til, som har bragt hr. Peter Skaarups, ja, lyster kan vi vel ikke tale om, men i hvert fald begejstring for det her forslag så højt op, at han har forventet noget andet end det, der kommer her?
Det kunne jeg egentlig godt tænke mig at vide.
Sandheden er, at Dansk Folkeparti råber og skriger nærmest i falset på det her område den ene gang efter den anden om stramninger, og hver gang de kommer, så er de ikke gode nok.
Der er tale om stramninger, det erkender vi i Socialdemokratiet.
Vi erkender, der er tale om stramninger, det er nødvendige stramninger.
Ud over at skræmme, skabe panik og vildledning hvad er så Dansk Folkepartis politik på det her område?
Kunne vi ikke få det at vide?
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-27:
Nej, jeg fik heller ikke helt tjek på, om Dansk Folkeparti ville stemme imod det her forslag, eller i givet fald hvorfor man ville stemme imod det her forslag.
Vil man stemme imod forslaget, fordi man opfatter det, der ligger her som lempelser?
Eller vil man stemme imod det her forslag, fordi det ikke er stramt nok?
Altså har man sådan en alt eller intet-politik?
Hvis Dansk Folkeparti ikke får alle sine krav om stramninger gennemført, vil man heller ikke støtte stramninger, der er hårde, men ikke så hårde?
Hvad er Dansk Folkepartis eventuelle begrundelse for at stemme nej?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-27:
Lige for at rydde de værste misforståelser af vejen, som hr. Søren Søndergaard kommer med her, så ved jeg ikke, hvor hr. Søren Søndergaard får fra, at vi skulle stemme imod forslaget.
Jeg har nævnt kritikken fra bl.a. Dansk Fængselsforbund.
Vi mener, at det her forslag er et lille, bitte, bitte, bitte, bitte skridt i den rigtige retning, og derfor kan jeg ikke forestille mig, at vi stemmer imod forslaget, derfor støtter vi nok forslaget.
Men derfra og så til at sige, at det løser de store meget, meget flotte ting, som kom frem, bl.a. fra den
radikale
ordfører
, hr. Henrik Svane,
som ikke er til stede mere i Folketinget, og også fra andre politikere, der sagde, at her kom regeringen virkelig med noget, her havde vi virkelig et indgreb, bl.a. mod den her menneskesmuglersag med armeniere, der var på det pågældende tidspunkt,
er der meget, meget langt.
Vi tror ikke på, at det her får nogen særlig betydning, f.eks. for pågribelsen af menneskesmuglere eller pågribelsen af andre, der begår kriminalitet i Danmark.
den helt store betydning, f.eks. for antallet af asylansøgere, der kommer hertil.
Det kan ikke få en afskrækkende virkning, som sender det signal ned til Irak eller Iran eller Afghanistan, eller hvorfra der nu sendes flygtninge, asylansøgere hertil, som betyder, at menneskesmuglerne holder op med at sende personer hertil.
Det sender ikke det signal, at man bliver sendt ud af landet, hvis man begår ny kriminalitet, for det står der ikke nogen steder i forslaget, og derfor har vi ikke de store forhåbninger.