runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Jeg vil gentage mit spørgsmål: Hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF har fremsat?
Og hvis man ikke kan støtte det, hvad er så årsagen til det? Så forstår jeg nu, at Dansk Folkeparti i forbindelse med sin finanslovaftale ikke har sikret sig mod forringelser og nedskæringer og besparelser på centrale dele af Miljøstyrelsens arbejde, som har med sikring af rent grundvand og drikkevand at gøre.
Man siger bare, at hvis det viser sig, at der kommer sådan nogle forringelser, så vil man se på det i forbindelse med finansloven for næste år. Er det ensbetydende med, at Dansk Folkeparti har accepteret nedskæringer, med åbne øjne har accepteret nedskæringer på EU-arbejdet med pesticider, på den ikkeerhvervsmæssige brug, osv.?
Eller er det, fordi Dansk Folkeparti ikke har nået på den meget korte tid - i løbet af en nat - man havde til at forhandle finanslov, overhovedet at interessere sig for det her område, og at man derfor har lavet en aftale i blinde? Er det det ene, eller er det det andet?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
til vedtagelse, som vi har fremsat i samarbejde med SF og De Radikale.
Her står, at man skal tage lidt fat i landbruget.
Så står der, at man vil hjælpe den enkelte familie, der har fået forurenet sit grundvand, altså drikkevandet.
Det er jo Vandfonden her, bare på en anden måde.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg må bare konstatere, at Dansk Folkeparti altså har en enestående kynisk holdning til det problem, at tusindvis af mennesker uden egen skyld påføres udgifter på 30.000-40.000 kr. til tilslutning til ny vandforsyning.
Men det må vi jo så konstatere.
Så må vi bare konstatere, at alt, hvad hr. Jørn Dohrmann tidligere har sagt om, at det var også forfærdeligt, og det var bare, fordi det var grebet forkert an og dårligt administreret og sådan noget, at det har bare været søforklaringer.
På bundlinjen står, at Dansk Folkeparti ikke kærer sig om disse menneskers problem.
Så vil jeg gerne spørge hr. Dohrmann: Har Dansk Folkeparti ligesom regeringen støttet, at EU skal godkende stoffet ethofumesat, et ukrudtsbekæmpelsesmiddel til roer, som kan nedsive i grundvandet?
Har Dansk Folkeparti støttet det?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-14:
Først til hr. Keld Albrechtsen: Vi er jo modstandere af EU, så vi er ikke glade for det, når EU kommer med nogle af deres ting.
Men med undtagelser er der nogle ting, vi kan støtte.
Angående Vandfonden - og det er også til hr. Keld Albrechtsen - så havde vi jo en lang diskussion i mandags, og der redegjorde jeg for, hvorfor vi syntes, at Vandfonden ikke havde sin berettigelse.
Dengang Vandfonden blev oprettet, var det egentlig for at bevare de dér enkeltmandsboringer ude i landet.
Man havde jo set, at man bruger mange af pengene til at tilkoble sig byvandværkerne.
90 pct. af de penge bliver brugt til det, og det mener vi ikke var det, der var intentionerne med Vandfonden på det tidspunkt, den blev oprettet.
Det var for at bevare de enkelte boringer ude i landet.
Derfor har vi været med til at nedlægge Vandfonden, og det har vi ikke fortrudt, og derfor vil vi heller ikke være med til at oprette den igen med en større bevilling.
Det tror jeg vi redegjorde fint for i mandags, så det vil jeg ligesom springe lidt over.
Så var det hr. Jørn Jespersen, der spurgte, hvordan vi så på det med de nedskæringer.
Vi ser ikke gerne, at der kommer nedskæringer.
Men vi ser jo også, at der sker udvikling, altså at der bliver en effektivisering rundtomkring, og det må vi så se på.
Og hvis det er sådan, at der sker nogle direkte forringelser, hvor man kan påvise, at der er sket en udvikling i den forkerte retning, jamen så tager vi det op igen ved den næste finanslov.
Det varer jo ikke mange dage, før vi skal begynde at forholde os til den, og så må vi tage det med dér.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Dohrmann, om han kan støtte Enhedslistens forslag om, at der kommer en ny og bedre vandfond, således at der blive givet kompensation til de mange tusinde mennesker, som helt uskyldigt bliver nødt til at bruge 30.000-40.000 kr. til ny vandforsyning, fordi deres brønde er forurenet.
Det har Dansk Folkeparti tidligere hævdet var et problem, de havde omsorg for.
Så derfor er jeg meget spændt på at høre, om der er noget reelt i den omsorg. Så vil jeg gerne spørge hr. Dohrmann, om Dansk Folkeparti kan acceptere, at EU godkender giftige sprøjtemidler, som siver ned i vores grundvand.
Hr. Ole M. Nielsen har ganske vist flere gange forsøgt sig med en forkert påstand om, at det gør EU ikke.
Men det ved alle vi andre jo godt, at det gør EU, og det vil ministeren også kunne bekræfte undervejs i debatten.
Det håber jeg at han vil give en lille orientering om.
Ellers skal jeg senere gøre det.
Men jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti, om man kan acceptere EU's diktater om, at vi skal forurene vores grundvand.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører om to ting.
For det første hvordan Dansk Folkeparti forholder sig til det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og SF, sådan en kommenteret og begrundet forholden sig til det.
Kan man støtte det, eller hvad er årsagen til det, hvis man i givet fald ikke kan støtte forslaget?
Det er alle sammen ting, der har en direkte og stor betydning for det rene drikke- og grundvand.
Har Dansk Folkeparti sikret sig, at der ikke sker nedskæringer i indsatsen på de områder?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg kan bare oplyse ministeren om, at det er ministeren selv, der oplyser, at Den Videnskabelige Komité har udtalt, at det ikke kan udelukkes, at de tumorer, altså kræftsvulster, der ses i et rotteforsøg, er relevante for mennesker.
De siger altså i klar tekst, at der sandsynligvis er tale om et kræftfremkaldende stof.
Det er fra Den Videnskabelige Komité i EU, og det er viderebragt til Folketinget af ministeren.
De er fra Danmarks Naturfredningsforening, fra SiD og fra Danske Vandværkers Forening.
De er samstemmende enige om, at stoffet ikke bør godkendes, fordi det har alle mulige skadelige virkninger, herunder også nedsivning til grundvandet. Jeg ved ikke, hvad det er for nogle eksperter, ministeren kan påberåbe sig for sin støtte til at godkende dette modbydelige giftstof.
Det ved jeg ikke.
Der er ikke nævnt nogen i materialet overhovedet, der har støttet det - andre end ministeren selv.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-14:
Jamen nu synes jeg, at vi bevæger os.
Det er underligt.
I går spurgte jeg, om vi ikke kunne sidde og snakke lidt om det her.
Jeg ville gerne have snakket om forslaget.
Man skal altid komme til regeringen, når man skal vejledes om, hvordan man får det skrevet ind, så man ikke kommer galt af sted, så kan vi hjælpe hinanden.
Nu fik vi altså flyttet alt det her 2 år, for pludselig kom forslagsstillerne i gang med at tænke på: Har vi indgået sådan en aftale?
Sådan noget skal tjekkes inden!
Betyder det så lidt, at 2002 nu bliver til 2004?
Jeg hørte jo, at hr. Keld Albrechtsen sagde, at det var noget af det, der gjorde, at Enhedslisten nu alligevel overgav sig, nu gik med til den.
Men hvis det er væk, er vi jo startet på det.
Nu er den så væk.
Så er vi af med den.
Så nu overholder man igen de aftaler, man selv har indgået.
Det er jo tankevækkende, hvor hurtigt det går.
3½ måned, så glemmer man alt, hvad man har lavet af aftaler med kommunerne.
Hvis man ikke mener, at kommunerne har en betydning, så sig det dog.
Vi kan ikke have, at der sidder en tidligere regering, der laver aftaler med kommunerne, og kommer den så i opposition, løber den fra det hele.
Vi kan ikke have det.
Det er sniksnak.
Man er nødt til at sørge for, at man er ordholdende, og det er det, vi siger her.
Så vil jeg bare sige til hr. Keld Albrechtsen: Jamen
altså, det skulle slet ikke komme bag på mig, at hr. Keld Albrechtsen ikke er klar over, hvem ministeren rådfører sig med, når der kigges på pesticider og kemikalier.
Men så kan jeg oplyse hr. Keld Albrechtsen om, at det er Miljøstyrelsen. Når vi vurderer de her ting, og det ved hr. Keld Albrechtsen, så vurderer vi det på den baggrund, der er, og det er det udgangspunkt, vi tager.
Når hr. Keld Albrechtsen derfor siger, at nu er ministeren kommet i tanke om et eller andet med nogle høringssvar eller sådan noget, må jeg sige, at jeg har nogle mennesker, der sidder og laver det her - og det havde den tidligere miljøminister - som laver de indstillinger, der kommer her, og det er dem, vi forholder os til, og sådan er det altså. Til fru Pernille Blach Hansen: Jeg skal nok sige mere om det forslag til vedtagelse, når jeg kommer med mine afsluttende replikker.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Jeg synes altså ikke, det nytter noget, at miljøministeren hidser sig så meget op over, at det bliver påpeget stille og roligt, at når der i 2001 blev brugt 6 mio. kr. under Vandfonden til forskning, til at sikre fremtidens rene drikkevand, til forebyggelse, og det nu er skåret ned til 3 mio. kr., så er det meget præcist en halvering af indsatsen fra 2001 til 2002.
Det var oven i købet regeringens intention i sit finanslovforslag, at det skulle helt ned på nul.
Så er det da ikke så underligt, at vi har det indtryk, at regeringen ikke er særlig optaget af at sikre det rene drikkevand.
Vi må da have lov at påpege, at det samlede resultat af finansloven er en besparelse på halvdelen af beløbet, på halvdelen af indsatsen.
Sådan er det, og det kan man ikke komme uden om, uanset hvor mange år man viser tilbage i tiden.
Varslingspuljen er væk.
Det vil sige, at nu får vi ikke nogen advarsler om, hvornår det unge grundvand bliver forurenet, og dermed har vi heller ikke den mulighed for at gribe ind.
Ansvaret for det har Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Hvordan det ville være blevet, hvis der var lavet finanslov under den gamle regering, kan ingen vide.
Jeg kan bare oplyse, at det ville have været meget vigtigt for SF at sikre, at den varslingspulje fortsatte, og jeg tror ikke, vi havde taget ansvaret for en samlet finanslov, uden at det var med.
Men det har Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti gjort.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Først vil jeg gerne spørge miljøministeren om én ting
: Det undrer mig dybt, når vi nu syv gange har spurgt Venstres ordfører om randzonerne, om, hvad regeringen/Venstre vil gøre for at sikre, at landbruget lever op til den plan, der allerede er, for man er ikke engang kommet halvvejs med at etablere sprøjtefri zoner omkring åer og vandløb, at så nævner miljøministeren det ikke med et ord.
Det må være en forglemmelse, og derfor vil jeg da gerne bede miljøministeren om at forklare, hvad man har tænkt sig at gøre ved det.
Så til hele diskussionen om forslag til vedtagelse.
Hvis det er finansloven, der er problemet, hvis skyld er det så? Det kan vel næppe være oppositionen, der er skyld i, at regeringen har lavet en dårlig finanslov sammen med Dansk Folkeparti.
Vi har ikke engang nævnt Vandfonden ved navn.
Vi har skrevet, at man skal hjælpe med at løse akutte forureningsproblemer i drikkevandet for den enkelte familie og de små vandværker.
Men det er regeringen imod.
Det synes jeg da nærmest er en tilståelsessag.
Det svarer jo fuldstændig til, hvad Venstres ordfører sagde i Folketingssalen i mandags, hvor hr. Eyvind Vesselbo gav udtryk for, at det her ville man gerne kigge på, hvis det var et problem.
Men nu har regeringen skiftet holdning.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-14:
Det er bare en kort bemærkning til miljøministeren.
Vi vil oplyse om, at vi ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokratiet, SF og Det Radikale Venstre, på grund af at man nu vil tage nogle yderligere initiativer over for landbruget.
Landbruget er jo et af de områder, der af den tidligere regering altid er blevet skældt ud som de værste miljøforbrydere.
Det er ikke vores holdning.
En anden ting i en af de pinde er, at man vil øge den generelle støtte til udviklingsprojekter, og der mener vi, at det jo er en del af finanslovtingene, der er kommet med ind dér, så derfor kan vi heller ikke støtte det.
Så er der også det med kloakrenoveringen, hvor vi jo altid har haft det udgangspunkt, at kloakkerne skal kommunerne tage sig af.
Det er ikke noget, som staten skal gå
ind og støtte.
Så det var sådan set det.
Der er behov for at få sat fokus på at få optimeret det dér - når man har nogle udgifter med midler og alt det dér - så skattetrykket ikke bliver højere.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Til det første om, at jeg i praksis alligevel vil noget andet end det, jeg vil i teorien: Det er jo, fordi vi lever i en verden, hvor tingene ikke er helt enkle, hvor det ikke er enten helt hvidt eller helt sort.
Det er den ene sag; det er jeg enig med hr. Albrechtsen i.
Det er ikke på grund af en blakket moral.
Med hensyn til det andet er jeg faktisk stærkt bekymret, da hr. Keld Albrechtsen var i stand til at bringe tvivl om Danmarks politik for den godkendelsesprocedure i EU.
Det vil jeg medvirke til at vi får efter debatten her.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg må så bare konstatere, at Kristeligt Folkeparti er enig med Enhedslisten i, at sådanne stoffer bør forbydes, men i de praktiske situationer vil Kristeligt Folkeparti ikke være med til at forbyde dem.
Det er vel meget kort fortalt, hvad Kristeligt Folkepartis politik går ud på på det område, og det er vel ikke nogen særskilt stolt sag.
Så har jeg et spørgsmål til hr. Ole M. Nielsen, som også var inde på EU-ordningen.
Ministeren startede her i dag med at sige, at man ikke skal godkende de pesticider, der forurener grundvandet.
Det sagde ministeren, og det er også det, som hr. Ole M. Nielsen og jeg nu principielt er enige om, selv om hr. Ole M. Nielsen godt vil gøre det alligevel i praksis.
Men hvorfor stemmer Danmark så for stoffer, der forurener grundvandet?
Hvorfor stemmer Danmark i EU for godkendelsen af sådan nogle stoffer, vil jeg gerne spørge hr. Ole M. Nielsen om.
Det er jo vanskeligt at forstå, når ministeren starter hele debatten med at sige, at man ikke skal godkende de pesticider, der forurener grundvandet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Jeg ved ikke, om hr. Albrechtsen i de syv tæller f.eks. det aktive stof i Roundup med.
Nu har jeg glemt, hvad det hedder.
Der er jo diskussioner om, hvordan det kommer i grundvandet,
om det er på den ene eller anden måde.
Hvis det er den slags særtilfælde, som hr. Albrechtsen kan tælle sammen til syv - det har jeg ikke overblik over om man kan - så kan der findes forklaringer på det.
Men jeg er enig i, at hvis det er stoffer, vi er kritiske over for, altså at de er skadelige, skal de udfases.
Men hvis det er stoffer, som undtagelsesvis bliver brugt til et eller andet vanskeligt problem på nogle ganske få marker, og hvis det er dem, hr. Albrechtsen tæller med i dem, der stadig væk sprøjtes ud på markerne, kan vi godt gå på akkord med principperne for Kristeligt Folkepartis vedkommende.
Det er helt rigtigt, at der er nogle enkelte aktivstoffer, som man ikke kan undvære til nogle specialafgrøder, fordi man ikke har fundet andre måder at løse problemet på, og de gives så under en receptlignende ordning til nogle specialafgrøder.
Hvis det er dem, hr. Albrechtsen tæller med i dem, der stadig væk sprøjtes ud, så kan vi acceptere det, men det er noget, vi skal finde løsninger på.
I princippet skal vi have de stoffer ud, som trænger ned i grundvandet, ja.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er svært at se linjerne i Kristeligt Folkepartis politik på det her område, og jeg vil godt stille hr. Ole M. Nielsen et konkret spørgsmål.
Nu er hr. Ole M. Nielsen jo optaget af, at det hele er fortidens synder, og så nævner han nogle stoffer, som det allerede er konstateret er nået ned i vores grundvand og drikkevand.
Jeg har talt op, at syv af de stoffer sprøjtes stadig væk ud på markerne.
Hvis tallet syv ikke er rigtigt, så beder jeg ministeren korrigere det.
Men jeg har talt til, at det er syv af dem, som er konstateret i grundvandet, som er på vej ned, allerede med det, der er sket, og som stadig væk bliver postet ud på markerne.
Det var det, jeg mente med, at naturen ikke kan rumme mere, og jeg vil spørge hr. Ole M. Nielsen, om han ikke er enig i det.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Nu er vi jo i den lidt pudsige situation, at hr. Keld Albrechtsen i ren desperation spørger mig om, hvad der kommer til at ske under regeringen, fordi regeringen ikke selv vil fortælle noget om det. Jeg kan jo kun sige, hvad jeg formoder, håber, frygter på området, og jeg kan konstatere, at varslingssystemet er væk.
Det vil sige, at den tidlige advarsel, som vi tidligere havde mulighed for at få, og dermed muligheden for en hurtig indgriben er væk.
Dermed må den kortlægning, som hr. Albrechtsen ønsker sig, selvfølgelig også blive voldsomt besværliggjort.
Så derfor, sagt til hr. Albrechtsen: Vi kan håbe/frygte alt efter temperament, men det tegner desværre ikke særlig lyst.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg har et spørgsmål til, som jeg håber hr. Jørn Jespersen
vil uddybe, for hr. Jørn Jespersen har jo sat sig meget grundigt ind i problemet med de nedskæringer, der er på vej fra regeringens side.
Det var jo sådan tidligere under debatten, at hr. Vesselbo gav udtryk for, at han gerne så en landsdækkende kortlægning, som også jeg var inde på i min indledning.
Hvis det er sådan, som hr. Jørn Jespersen nu oplyser, at man fjerner varslingssystemet og måske skærer ned på selve drikkevandsovervågningen i Miljøministeriet, så kan det jo desværre vise sig måske at være endda helt umuligt at gennemføre hr. Vesselbos ellers gode idé
Det ved jeg ikke om hr. Jørn Jespersen kan uddybe.
Helle Sjelle (KF), 2002-03-14:
Nu har ministeren redegjort for en del af de vigtige elementer, så det vil jeg ikke begive mig ud i at gøre her.
Jeg vil blot sige, at vi ikke er bange for at blive løbet over ende af Venstre i denne sag.
Det er vi såmænd heller ikke i så mange andre sager
Det handler selvfølgelig også om, at vi siger fra, og det er jeg sikker på at vi nok skal gøre, hvis der skulle være nogle sager, hvor vi ønsker det.
Men vi er faktisk meget enige, eller sådan opfatter jeg det i hvert fald, om, at brugen af pesticider skal begrænses, og det er jo et af de redskaber, der er til at sikre, at vi har et godt grundvand, som vi også kan gøre brug af fremover. Hvilke andre redskaber vi så ellers kan gøre brug af, er bl.a. nogle af de ting, som jeg forventer at ministeren kommer med en plan for.
Der er jeg sikker på, at Miljøministeriet i samarbejde med ministeren har nogle muligheder, som de vil redegøre for at vi kan inddrage i arbejdet.
Det forventer jeg i hvert fald af den plan, der skal fremlægges senere.
Jeg tror umiddelbart, at det var, hvad jeg havde at sige.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-14:
Jeg er glad for, at hr. Keld Albrechtsen synes, at det er værd at diskutere EU, så det vil jeg meget gerne.
Men jeg fastholder det, jeg har sagt.
Så vil jeg bare sige til fru Pernille Blach Hansen, at jeg tror, at det lige smuttede, og at man måske ikke lige kan huske det.
Det kan jeg.
Det er det beslutningsforslag, der hedder B 116, fremsat at Venstre, De Konservative, CD og Kristeligt Folkeparti, og beslutningsforslaget blev vedtaget af Folketinget i maj 2001.
Jo, jo.
Men det kan godt være, at fru Pernille Blach Hansen tror, at hun kan tale længe her og ligesom begynde at tale sig væk fra, at man sagde 2002 i stedet for 2004.
Det er selvfølgelig en alvorlig brøler, men vi skal videre, så det skal man ikke blive ved med at hænge sig i.
Det er 2004, og jeg synes, vi er på vej.
Nu har vi fået orden i det, men der er mere hernedad.
Der er også lidt omkring forskningsmidler.
Sidste gang vi diskuterede Vandfonden, ville man jo have, at Dansk Folkeparti skulle tages til indtægt for, at de havde sat det ned, selv om man vidste, at i 1997 gav man selv 3 mio. kr., i 1998 gav man 3 mio. kr., i 1999 gav man 3 mio. kr., i 2000 gav man 3 mio. kr., først i 2001 satte man det op til 6 mio. kr., og nu har vi sat det ned til 3 mio. kr., hvor det var. Og så skriver man lige i forslaget til vedtagelse, at vi vil øge.
Det er en lidt af en drilledagsorden, og den skal gøre, at vi skal kunne blive uenige.
Hvorfor har vi da ikke sat os sammen og så fundet ud af noget?
Pesticider er da sådan noget, vi står sammen om, og jeg synes, vi skal se fremad i stedet for at lave de ting.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-14:
Jeg skal gøre mit til, at den bliver anstændig.
Det er jo mig, der udtaler mig på Venstres vegne om, hvordan vi stiller os til det forslag til vedtagelse, og derfor kan jeg så oplyse til fru Pernille Blach Hansen, også til ministeren, at Venstre ikke stemmer for.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Nu siger ministeren så, at det er Miljøstyrelsen, der har vejledt ham.
Miljøstyrelsen har måske sagt noget - det skal jeg ikke kunne sige, det fremgår ikke af materialet, hvor ministeren har sin bedømmelse fra - men det, der fremgår, er altså, at Den Videnskabelige Komité i EU har omtalt denne mulighed for, at det fremkalder kræftsvulster.
Så oplyser ministeren, og det er jo nok det, der kommer fra Miljøstyrelsen, at der endnu ikke er lavet en sundhedsmæssig vurdering under danske forhold.
Det, man altså kan konstatere, er, at ministeren ikke på grundlag af danske eksperter har noget grundlag for at bedømme stoffet.
Den bedømmelsesmulighed, ministeren havde, lå fra Den Videnskabelige Komité, og den må vurderes som negativ.
Derfor vil jeg sige, at jeg håber, at ministeren selv kan se, at han er ude i en overordentlig tynd sag, hvor hans videnskabelige grundlag ikke er i orden
; det må man sige.
Jeg håber, at vi på et senere tidspunkt kan få en meget mere grundig diskussion - jeg ved ikke, hvor længe formanden vil tillade, at vi fortsætter på denne måde - om, hvad det er, regeringen går og laver i de komiteer nede i EU, for jeg synes, at de oplysninger, der ligger i de her papirer, og Danmarks sorgløse stemmeafgivelse ...
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
I lang tid har vi været udsat for i den her Folketingssal, at når vi ville diskutere med Venstre og få argumenter, så fik vi det ikke, fordi de havde et flertal.
Nu forsøger vi så at få et klart svar på, hvad Venstre egentlig mener, hvordan man stiller sig, og så får vi at vide, at det kan vi få at vide i slutningen af debatten.
Jeg er med på, at vi sad nogle partier sent i går aftes og lavede et forslag til vedtagelse.
Den lå først klar til formiddag, men man har haft fra kl. 10 inklusiv en middagspause.
Det kan da ikke være så problematisk.
Og så tror jeg lige så stille, at jeg vil minde ministeren om, at det jo altid er sjovt, det der med en regering, der kommer i opposition, men det er da også meget sjovt med en opposition, der kommer i regering.
Vi havde faktisk indsat den her pind om kloakrenovering netop for at tilgodese den ny miljøminister.
Vi troede, at han ville blive glad for vores imødekommenhed, men nej, det blev han ikke.
Det, jeg så bare ikke helt kan forstå, er: Hvad mener
Venstre?
Vi kan jo ingen klare bud få.
Jeg må indrømme, at jeg har lidt svært ved at forstå ministerens seneste udfald.
Men jeg kan forstå, at regeringens begrundelse for ikke at støtte det aktuelle forslag til vedtagelse er, at der står 2002 i stedet for 2004 i den sidste pind.
Hvis vi ved at ændre de sidste ord til »udgangen af 2004« kan få et flertal i Folketinget for vores forslag til vedtagelse, så tror jeg da ikke, at der er noget problem i det.
Det vil vi meget gerne være med til, hvis det er det, ministeren lægger op til.
Jeg forstår bare ikke helt, hvorfor vi pludselig skal til at diskutere en lille enkelt pind, som ikke har været inde i debatten før, for er sandheden ikke, at den nuværende miljøminister i sin egenskab af Venstres miljøordfører
gentagne gange har fremsat beslutningsforslag i Folketinget, som netop skulle fremme kommunernes renovering af kloaksystemet?
Jeg forstår ikke helt, hvori problemet består, men jeg vil meget gerne vise mig velvillig og sige, at hvis det betyder, at Venstre og Det Konservative Folkeparti kan stemme for forslaget til vedtagelse, så ændrer vi gerne et total til et firtal.