Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jeg vil indledningsvis gerne starte med, inden jeg besvarer spørgsmålet, at kvittere for den velvilje, der har været udvist fra en række spørgeres side - herunder denne spørger - og som har gjort det muligt, at vi kunne samle tre onsdagsbesvarelser her til 14 spørgsmål i dag.
Det er ikke mindst rart, når man tænker på forberedelserne i forbindelse med EU-formandskabet.
Det har været meget nyttigt, så jeg vil gerne kvittere for den venlighed.
Der skal ikke herske tvivl om, at jeg synes, at hormonforstyrrende stoffer og deres effekter er en vigtig problemstilling, som jeg gerne ser en løsning på. Ud over de undersøgelser, der er foretaget i Århus Amt, er der foretaget forskellige undersøgelser i bl.a. England, Sverige, USA og Japan.
I undersøgelserne er der observeret kønsforstyrrelser hos fisk, men der er ingen af undersøgelserne, som entydigt giver forklaringer på, hvilke stoffer der giver de observerede effekter.
I den samlede indsats mener jeg, den vigtigste prioritering må være at udvikle metoder til at identificere stoffer, der virker hormonforstyrrende på bl.a. fisk
Det er baggrunden for, at jeg mener, at den mest optimale indsats vil være, at vi får samlet den viden, der er både herhjemme og internationalt, så vi får et fundament at arbejde videre ud fra.
Hvis det tyder på, at problemerne med kønsforstyrrelser hos fisk handler om hormoner i spildevand, vil det måske være renseanlæg og rensemetoder, der er centrale for en løsning af problemerne.
Hvis det derimod er helt andre stoffer fra helt andre kilder, vil en indsats på renseanlæggene være forfejlet.
Jeg ser frem til, at der til oktober er et samlet overblik over resultaterne fra eksisterende undersøgelser, og at der derfor er et godt grundlag for at beslutte, hvad der fremover kan gøres for at nå nærmere en løsning af problemet med kønsforstyrrelser hos fisk.
Det er helt klart svært at sætte tal på.
Vi er i den situation, at vi har afsat 3 mio. kr. for øjeblikket, hvor vi kunne lave undersøgelser.
Vi er desværre i den situation, at vi ikke kan bruge pengene.
Vi ved endnu ikke: Hvad leder vi efter, hvor leder vi efter det, og hvad skal vi gøre?
Der har været et samråd, som jeg jo også har været i i Miljøudvalget den 3. april, hvor der også var mulighed for, at Miljøstyrelsen kunne give et par tanker med om det her.
Og jeg må sige, at når jeg spørger Miljøstyrelsen: Vil det være muligt, at vi allerede nu kan sætte ting i gang?, så siger man: Nej, vi er nødt til at vente.
Når vi den 1. oktober ser, hvordan tingene ser ud,
kan vi beslutte os.
Jeg vil gerne sige, at det jo er meget tidligt at sige, hvad beløbet bliver, men det her er noget, der i hvert fald optager regeringen så meget, at vi vil gøre en kraftanstrengelse for at finde pengene.
Nu har vi jo sådan set penge på kontiene, så det er jo ikke problemet.
Det er faktisk meget værre, at vi ikke ved, hvad vi skal bruge dem til, for vi ved endnu ikke, hvad det er, vi leder efter, og hvor vi skal lede. Derfor er vi nødt til, hvilket også er indstillingen fra Miljøstyrelsen, at få lavet en rapport, så vi pr. 1. oktober alle kan komme til at diskutere: Hvad gør vi?
Jeg synes, det ville være fint, at vi også der tog en diskussion i Miljø- og Planlægningsudvalget.