runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Det vil altså sige, at hr. Morten Bødskov er enig i, at der ikke er nogen egentlig beskrivelse af, hvordan den nuværende terrorlovgivning virker i praksis, og det ville jo også have været ejendommeligt, eftersom der endnu ikke er nogen, der er blevet tiltalt efter den bestemmelse i straffeloven, som omhandler terrorisme.
Det er simpelt hen en lovgivning, der overhovedet ikke er afprøvet, og derfor kan man jo ikke sige, at den ikke virker, hvis den aldrig nogen sinde har været i funktion.
Jeg har blot et enkelt supplerende spørgsmål til hr. Morten Bødskov.
Der blev talt meget fornuftigt om forebyggelse af rekruttering til terror og om forebyggelse af terror.
Men der er en nærliggende risiko for, at hr. Morten Bødskov kammer over i stereotyper om terrorrekruttering, og jeg vil stille det samme spørgsmål til hr. Morten Bødskov, som jeg også stillede til hr. Peter Skaarup.
Billedet af denne frustrerede arbejdsløse og småkriminelle indvandrer, som sidder og kigger på en trist grå betonvæg og ikke har udsigt til noget som helst i tilværelsen, er måske nok lidt overdrevet.
Det har faktisk vist sig, at mange af de kendte terrorister, som har begået terrorhandlinger i England og andre steder – og i øvrigt også nogle af dem, der har været anholdt i Danmark, og som vi ved noget om, fordi politiet har givet oplysninger om dem – er personer, som faktisk er under uddannelse, velfungerende, glatbarberede og alt, hvad man ellers kan sige af pæne ting om enhver svigermors drøm.
Det er ikke unge mennesker, som man umiddelbart skulle tro ville begå terrorvirksomhed, og hvilke forslag har hr. Morten Bødskov til at opfange de potentielle terrorister?
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Fru Elisabeth Arnold hentyder til, at der i embedsmandsrapporten skulle mangle dokumentation for et behov for at gennemføre de anbefalinger, man kommer med.
Vi er sådan set enige i det, og jeg sagde også i min ordførertale, at vi mener, at hvis der skal træffes beslutninger på området, har vi behov for en grundigere analyse og et mere gennemarbejdet beslutningsgrundlag.
Det er rigtigt, at her er rapporten tynd.
Når det handler om den nuværende terrorlov, er det jo bl.a. beskrevet i forslaget til vedtagelse, at et bredt flertal vedtog en terrorlov i maj 2002, og for os at se er den lov netop rammen for de drøftelser, vi forhåbentlig skal have om de forslag, som ligger i rapporten.
Men det er rigtigt, at rent umiddelbart er det – og det er også et af vores kritikpunkter af den – ikke dokumenteret, at der er noget egentligt behov for de ændringer, som foreslås.
Der kan være nogle, som baserer sig på nye teknologiske muligheder og den slags, og det er den type forslag, vi i Socialdemokratiet gerne vil kigge på.
Men selve grundlaget for rapporten er jo den trusselsvurdering, som er kommet fra Politiets Efterretningstjeneste, og man kan sige, at på nogle områder er den relativt generel og ikke relateret særlig meget til konkrete anbefalinger.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Hr. Morten Bødskov sagde flere gange i løbet af sit i øvrigt udmærkede ordførerindlæg, at hvis behovet var til stede, ville Socialdemokratiet gerne medvirke til gennemførelse af forskellige love.
Det blev nævnt flere gange: Netop hvis behovet er der, vil vi gerne medvirke.
Jeg vil gerne spørge: Hvor i embedsmandsrapporten er der beskrevet utilstrækkeligheder i den eksisterende terrorlovgivning, altså den, som et bredt flertal i Folketinget vedtog i 2002?
Er den lovgivning beskrevet som værende ineffektiv?
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Jeg synes, det var spændende at høre hr. Morten Bødskov snakke om polariseringen i samfundet og om, hvor vigtigt det er at få stoppet den polarisering, når man skal forebygge terror.
Jeg vil gerne høre, om det også indgår i Socialdemokraternes overvejelser, at et væsentligt led i arbejdet på at få stoppet polariseringen er at sikre ordentlige økonomiske forhold for alle her i landet.
Hvis nogle har så lidt at leve af, at de reelt ikke kan være en del af samfundet og en del af demokratiet, er det kraftigt medvirkende til at øge polariseringen – ikke fordi de fattige automatisk bliver terrorister, men fordi det er med til at øge spændingerne i samfundet og dermed danne baggrund for terrorisme.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraterne er enige i, at det er et vigtigt led i arbejdet på at forebygge terror at stoppe den økonomiske ulighed og dermed polariseringen.
Ja, og derfor vil det glæde mig rigtig meget, hvis vi kan få Socialdemokraterne med på at lave nogle forslag, der handler om at forebygge terror, bl.a. ved at stoppe polariseringen.
Et andet spørgsmål er om Politiets Efterretningstjeneste og forslaget om, at de skal have ret til at indhente oplysninger om alle borgere i samfundet.
Jeg vil gerne høre, hvor grænsen skal gå efter Socialdemokraternes mening.
Der var engang, hvor man sagde, at Politiets Efterretningstjeneste ikke måtte registrere borgere i Danmark alene på grund af deres lovlige politiske aktiviteter.
Jeg vil gerne høre, om Socialdemokraterne mener, at det nu fuldstændig skal ophæves.
De forslag, der ligger i rapporten, giver mulighed for, at der kan indhentes og registreres oplysninger om alle borgere og dermed også om lovlig politisk aktivitet.
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Jeg tror, at hvis man lytter til de folk, som har beskæftiget sig lidt med, hvad årsagerne til radikalisering af flygtninge- og indvandrermiljøerne er, vil de fleste af dem være enige med fru Line Barfod i, at hvis man hver dag oplever, at der i Radioavisen, tv eller en debat i Folketinget bliver fremsat forhånende udtalelser om sin religion eller sig selv, kan det være en medvirkende årsag til, at man tager afstand fra det danske samfund og bliver frustreret.
Så viser erfaringen jo, som jeg også sagde i min ordførertale, at fanatikere med vanvittige tanker kan være en tillokkende mulighed, når det gælder om at få afløb for de frustrationer, man har.
Det er også klart, som jeg også sagde, at har man sin dagligdag i et boligområde, hvor den eneste udsigt fra ens værelse er til nedslidte, kedelige, grå boligkomplekser, har man ikke nogen muligheder for at engagere sig i det danske samfund, være med i foreningslivet eller andet, og så kan det medføre samme frustrationer.
Det handler om, hvordan vi tackler årsagerne til terror, og det handler om, at vi ser det som en meget bred vifte af forslag, der helst skulle resultere i, at de folk, som er til fals for de vanvittige fanatikere, bliver en bedre del af det danske samfund, altså at integrationen bliver forstærket.
Det gør Socialdemokratiet ikke.
Vi har konstateret, at der også langt ind i borgerlige rækker med statsministeren i spidsen er udtrykt stærk skepsis over for de bifangster, man vil få.
Men vi kan også konstatere, at der står i rapporten, at i såkaldte nødretstilfælde er der faktisk mulighed for det allerede i dag, og jeg går ud fra, at det skal undersøges nærmere, om man skal indsnævre grænserne for anvendelsen.
Vi synes som sagt, at rapporten går for vidt.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Det undrer mig såre, at Socialdemokratiet har svært ved at forholde sig til et af de temaer, som er blevet allermest diskuteret i den offentlige debat, siden oplægget kom fra arbejdsgruppen for 14 dage siden.
En anden ting, som også er blevet diskuteret voldsomt, er screeningen af enhver form for kommunikation i et bestemt boligområde, hvor der kommer en lang række bifangster ind.
Man screener en lang række telefonsamtaler med fuldstændig uskyldige mennesker, som alligevel bliver registreret, og indholdet af samtalerne kommer til PET’s viden.
Støtter Socialdemokratiet den type screeninger af den danske befolkning?
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Som jeg sagde i min ordførertale, ligger vi faktisk meget på linje med Venstres ordfører, når det gælder den konkrete stillingtagen til rapporten.
Vi er interesserede i at indgå i videre drøftelser om dette spørgsmål, men vi mener som sagt, at der er behov for et grundigere og mere gennemarbejdet beslutningsgrundlag.
Det er det, der er udgangspunktet for vores videre arbejde, og derfor er det jo svært at stå her og forholde sig i detaljer til konkrete forslag.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet støtter forslaget til vedtagelse, som tager udgangspunkt i den tværministerielle arbejdsgruppes arbejde.
Jeg har et konkret spørgsmål: Et af den tværministerielle arbejdsgruppes forslag er at give adgang til at videregive oplysninger myndigheder imellem, uden at der er en konkret, begrundet mistanke over for den enkelte, uden at bede om en dommerkendelse, uden at PET skal forklare sig, og uden at man overhovedet skal fortælle den pågældende, at han bliver eller er blevet overvåget.
Støtter Socialdemokratiet det forslag?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg har lagt mærke til, at hr. Morten Bødskov i sin ordførertale taler meget om, at det lidt er samfundets skyld, at det er gået galt, at der er nogle terrorister, og han er meget inde på, at det er forfærdeligt at kigge over på en betonvæg eller et andet betonhus, og det skulle så gøre, at vi får flere terrorister.
Der må jeg spørge hr. Morten Bødskov: Bliver det bedre med havudsigt?
Bliver man mindre terrorist, hvis der er havudsigt, hvor man bor?
Underforstået: Et er, at det danske samfund skal gøre nogle ting for at hjælpe på integrationen, og det skal vi da, noget andet er så sandelig vel også en vilje til forskel.
Nå, er min taletid ovre?
Den er ude.
Jeg vender lige tilbage.
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Det mener Socialdemokratiet selvsagt ikke, og jeg synes også, det måske er at forvrænge mit ordførerindlæg en kende, hvis Enhedslistens spørger kan få den opfattelse.
Vi har som udgangspunkt, at der nu kommer en grundigere diskussion om forslagene, og hvis der kan dokumenteres et behov for at udvide beføjelserne til efterretningstjenesterne, så de eksempelvis skal have lov til at kigge på passagerlister – det har Told og Skat jo i øvrigt allerede i dag – har vi ikke noget imod det.
Men som jeg også sagde, skal der selvfølgelig være balance mellem øgede beføjelser og kontrolmuligheder, og kontrolmulighederne er jo til stede i dag.
Jeg ved ikke rigtig, om hr. Peter Skaarup lyttede til min sidste sætning i svaret til hr. Rune Lund.
Det var nemlig, at ansvaret går begge veje, og det er meget grundlæggende for Socialdemokratiet.
Jeg mener, at det er en alt, alt, alt for simpel udgave af mit indlæg og i øvrigt endnu et meget, meget, meget forsimplet indlæg fra Dansk Folkepartis side i en ellers meget alvorlig diskussion, at man kan finde på at stille sådan et spørgsmål.
Selvfølgelig skal folk, der har vanvittige tanker, vide, at efterretningstjenesterne og politi og anklagemyndighed har et øje på hver finger med dem.
Det var det, der var hele grundlaget for, at den tidligere SR-regering i øvrigt udarbejdede den terrorlov, som vi har i dag, og som efterfølgende blev vedtaget af et bredt flertal i Folketinget.
Jeg er nødt til at sige det så skarpt, fordi det er endnu et forsøg fra Dansk Folkepartis side på at polarisere debatten om, hvad vi gør for at bekæmpe terroren og ikke mindst årsagerne til terroren.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Grunden til, jeg kommer ind på de her ting, er jo, fordi jeg går forfærdelig meget op i forebyggelse.
Jeg er af den opfattelse, at hvis Danmark trak tropperne ud af Irak, så ville de hersens forslag slet ikke være noget, som vi behøvede at diskutere i det her Folketing.
Ja, ud over at de indskrænker retssikkerheden, ud over at de er et angreb på demokratiet på mange måder, ville vi slet ikke behøve at diskutere dem, hvis Danmark trak tropperne hjem i morgen.
Jeg kan se her i rapporten – det er jo den, vi diskuterer i dag – at der f.eks. på side 9 står: »Samtidig har de militære aktioner i henholdsvis Afghanistan og Irak samt en række terrorhandlinger yderligere ... medvirket til at understrege og fastholde det forhøjede trusselsniveau.«
Man kan også læse på side 12, at »lande, der deltager i koalitionen i Irak, generelt anses for at være attraktive mål.«
Det er derfor, at jeg bringer det her ind i debatten.
Det er vigtigt at forholde sig til, hvordan vi kunne forebygge terrorisme.
Der er min klare opfattelse: Det kan vi ved at trække tropperne hjem fra Irak.
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Der er faktisk en hel række forslag i denne rapport, som vi synes er ganske fornuftige, og som jeg også har redegjort for i min ordførertale.
Vi har klart sagt, at hvis der er et behov for det, så er vi også klar til at se på nye beføjelser til efterretningstjenesterne.
Men det er klart, at vi også lyttede meget til statsministerens udtalelse om, at der skal være en balance mellem sikkerhed og retssikkerhed, og så forbeholder vi os retten til lige at tænke os om en ekstra gang.
Når nu Dansk Folkeparti er så forhippet på at lave det totale Big Brother overvågningssamfund, ja, så får det Socialdemokratiet til at tænke sig om, når man f.eks. har diskuteret det her med trafikknudepunkter og pladser, hvor folk færdes.
Det kan godt være, at hr. Peter Skaarup ikke har læst rapporten, men bare bliver ved med de der standardsvar om mere overvågning, mere kontrol og alt mulig andet, men hvis nu hr. Peter Skaarup vil kigge i rapporten på side 102, så står der faktisk, at politiets tv-overvågning af områder med almindelig færdsel som udgangspunkt ikke vil kræve rettens kendelse.
Ergo kan de gøre det i dag.
Det er sådan noget, vi er nødt til at få undersøgt, inden vi skrider til alle mulige indholdsløse overskrifter om, hvad der skal ske, og hvad der ikke skal ske.
Vi vil gerne indgå i de her diskussioner.
Vi mener, der er et problem, der skal tages alvorligt.
Vi er klar til at se på øgede beføjelser til efterretningstjenesterne.
Vi er såmænd også klar til at se på, hvordan man kunne forbedre overvågning af eksempelvis trafikknudepunkter, men vi mener ikke, at det grundlag, der ligger på nuværende tidspunkt, er gennemarbejdet nok.
Det er det, der er pointen.
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Nej, det er simpelt hen ikke rigtigt.
Hr. Rune Lund siger udelukkende det her, fordi hr. Rune Lund ønsker at have en anden dagsorden.
For hvis det virkelig var reelt ment, hvorfor kan hr. Rune Lund så stå og citere fra rapporten, at dansk tilstedeværelse i Afghanistan og Irak medfører en øget risiko i Danmark, og at derfor skal vi tage soldaterne hjem fra Irak?
Hvad med Afghanistan?
Hvis der er en øget risiko begge steder, bør man vel tage soldaterne hjem fra begge steder ifølge hr. Rune Lund.
Men det gør hr. Rune Lund ikke, for han ønsker at føre en Irakdebat under den her debat.
Det synes jeg at den her antiterrordebat er alt for vigtig til.
Jeg synes, det er synd, at det er hr. Rune Lunds eneste bud i den her diskussion.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2005-11-16:
Vi drager stadig væk ikke den konsekvens, at det her har noget at gøre med, at vi skulle trække styrkerne tilbage fra Irak.
Jeg beklager, men det har ikke noget med det at gøre.
Det gør vi ikke.
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Dertil er svaret: Nej, det gør det overhovedet ikke.
Hele Irakdebatten er en helt anden debat, som vi har med jævne mellemrum her i Folketingssalen, og det er jeg glad for vi har.
I det omfang vi skal have den igen, ser jeg frem til det.
Men man kan jo ikke indrette sig på, hvad der kan være og måske er en konsekvens af noget andet.
Det svarer lidt til at konstatere, at det er farligt at køre i bil, hvorefter man opgiver at køre i bil.
Vi har det på den måde, at i og med det kan være farligt at køre i bil, vil vi gerne indføre nogle sikkerhedsforanstaltninger.
Vi vil gerne gøre det så trygt og så sikkert og så godt at køre bil, som det er muligt, men vi vil ikke gå ind og lovgive om, at vi vil forhindre folk i at køre bil.
Det er lidt det samme, der gør sig gældende, når hr. Rune Lund igen og igen, og ordfører efter ordfører, prøver på at drage Irakkrigen ind i den her diskussion.
Det er der for så vidt ikke nogen grund til.
Vi ved godt, at der er en række faktorer, også internationale faktorer, der kan gøre, at Danmark i højere eller mindre grad er i en risiko, men det er der ikke noget at gøre ved.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Mit spørgsmål går på, hvad ordførerens kommentar er til, at der jo tydeligvis i den her tværministerielle arbejdsgruppes rapport indgår nogle oplysninger, hvor det tydeligt står, at Danmark er udsat for større terrortrusler, fordi vi er med i Irakkrigen.
Giver det ordføreren nogen overvejelser i forhold til at trække de danske tropper hjem?
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Det var jo præcis det, jeg sagde.
Det, vi egentlig har kendskab til indtil nu, er jo, at nogle af dem, som har begået terrorhandlinger, rent faktisk var borgere i det pågældende samfund, var opvokset i det pågældende samfund, var såkaldt velintegrerede i det pågældende samfund, og alligevel gik de hen og begik en terrorhandling.
Så der må være noget mere, noget andet end integration, vi skal se på, hvis vi skal se på, hvor det går galt i unge menneskers liv, når de pludselig vælger at gå hen og blive terrorister.
Så vi skal se det her bredere.
Vi skal ikke kun se det som værende integration, men vi skal også se det som integration.
Lad mig så understrege noget.
Det synes jeg er væsentligt i den her debat, for det bliver hele tiden lagt op, som om der er 49 forslag, der i den grad krænker vores retssikkerhed, alle 49 forslag.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
En lang række af de her forslag handler bare om, at vi følger den teknologiske udvikling og er på højde med den teknologiske udvikling.
I gamle dage, da jeg var betjent på Hovedbanegården, gik vi ud i hallen og kiggede ud over folk.
Hvis der var en, der var eftersøgt, eller en, der opførte sig mistænkeligt, kunne man gå hen og pågribe vedkommende.
På samme måde er det med videoovervågning.
Man kører den jo ikke for at se på hr. og fru Jensen, men for at finde dem, som er mistænkelige, dem, som er kriminelle.
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Først vil jeg gerne lige høre, om hr. Tom Behnke kan bekræfte, at man godt kan forestille sig terrorister, som ikke nødvendigvis er unge med en baggrund fra et andet land ude i verden, men at det godt kan være unge med en baggrund i Danmark, og at man derfor ikke kan nøjes med at sige, at det her er et integrationsproblem, for det kan i lige så høj grad handle om, at der er andre faktorer, der har betydning for terrorismen.
Hr. Tom Behnke indledte sin ordførertale med en lang række eksempler på andre former for terrorister, vi har kendt historisk, som jo ikke havde noget som helst med integration at gøre.
Så det var mit ene spørgsmål.
Det andet er, om Det Konservative Folkeparti slet ikke har nogen idé om, at man også internationalt kunne gøre noget for at forebygge terrorisme, og at man også kunne gøre noget i Danmark ved at prøve at fjerne nogle af de uligheder, der er.
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Jeg er nok nødt til at korrigere fru Line Barfod, for når man umiddelbart kigger ned igennem de her 49 forslag, er der jo flere forslag, der handler om forebyggelse, end der er forslag, der handler om, hvilke beføjelser PET skal have.
Men alligevel lyder det i den offentlige debat, som om at de her 49 forslag er 49 forslag om, at PET skal have fuldstændig uindskrænkede beføjelser.
Det er jo ikke tilfældet.
Det er heller ikke tilfældet, at der ikke står noget om, hvordan man skal forebygge.
Lad mig blot nævne det, som jeg også afsluttede mit ordførerindlæg med, at man netop lægger meget vægt på, at der skal ske noget forskning i det her.
Hvorfor er der nogen, der kommer dertil, hvor de bliver terrorister?
Der er også forslag om politiets indsats i forhold til SSP-samarbejdet, og den skal rettes mod foreninger og klubber; indsatsen skal rettes mod familier, skoler og trossamfund; der skal være dialog med indvandrer- og flygtningegrupper; der skal være en bedre kommunikation.
Det er bare for at nævne nogle af de forslag, jeg lige kan slå op på i rapporten.
Så der bliver jo allerede der gjort noget for at lave noget forebyggelse.
Men det er selvfølgelig ikke nok i sig selv.
Folketinget har også drøftet og diskuteret andre tiltag, når vi taler om forebyggelse.
Vi har bl.a. et meget stort forlig, når vi taler om integration og om at styrke og øge integrationen i det danske samfund.
Men man må bare ikke misforstå det: Integration i sig selv gør det jo ikke.
Når vi ser på dem, som har begået terrorhandlinger eller er mistænkt for at gøre det, er der jo tale om såkaldt velintegrerede.
Så der må være noget andet og noget mere, der driver unge mennesker til at gå ud og sprænge sig selv i luften.
Noget andet og mere end integration.
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Jeg vil gerne høre, om De Konservative har nogle forslag til at forebygge terror.
Det er jo mærkværdigt, at der, når man læser embedsmandsudvalgets rapport, så er en række analyser, men man kommer så med nogle anbefalinger, der sådan set ikke har meget med analyserne at gøre.
Der er stort set ikke noget i det, der handler om at forebygge terror.
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Jeg er nødt til lige at få det præciseret, for jeg er ikke sikker på, om fru Anne Baastrup sagde det med vilje.
Men fru Anne Baastrup sagde, at det er rart at høre, at Det Konservative Folkeparti i hvert fald ikke i dag blander voldtægt og terrorisme sammen.
Der er jeg nødt til at understrege, at det har vi aldrig gjort, og at det vil vi heller aldrig gøre.
Hvis det var en fortalelse, er det jo fint, men hvis det var bevidst, så taler vi om det bagefter.
I forhold til det andet element, så er det jo, som jeg læser det, forslag 10, og lige præcis om forslag 10 har vi fra De Konservatives side sagt, at hvis det skal gennemføres, som det står, vil vi gerne have lov til at drøfte det meget nøje.
Vi tror faktisk, at den formulering, der er brugt i forslag 10, godt kunne blødes noget op.
Det så vi i hvert fald gerne.
Så det er et af de forslag, vi meget gerne vil have lov til at diskutere yderligere, inden vi lægger os fast.
På samme måde er vi jo tilfredse med, at regeringen netop har bebudet, at mange af de her forslag kommer til at få en meget grundig behandling og derefter en meget grundig drøftelse her i Folketinget.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Jeg er meget glad for, at De Konservative i dag ikke definerer voldtægt på linje med terror.
Så er der et andet forslag fra arbejdsgruppen, som regeringen støtter op bag.
Der lægger man i arbejdsgruppens rapport tilsyneladende op til – det skal viderearbejdes fra regeringens side i nye kommissorier, og hvad ved jeg – at det også skal dreje sig om grænseoverskridende kriminalitet.
Fremover skal man udover terrorbekæmpelse også kunne anvende total sammenblanding af myndighedernes oplysninger om dig og mig, hvis man har fornemmelsen af – ikke engang en konkret mistanke – at der kan være grænseoverskridende kriminalitet.
Det er jo en sidestilling af terror og grænseoverskridende kriminalitet.
Hvad mener De Konservative?
Tom Behnke (KF), 2005-11-16:
Som vi læser forslagene, tales der udelukkende om terrorbekæmpelse.
Men der er jo heller ikke nogen tvivl om, at hvis man i forbindelse med det tilfældigt får information/oplysning om, at der er sket en anden meget, meget grov og alvorlig forbrydelse, så lukker man ikke bare øjnene for det, på samme måde som politiet i dag jo heller ikke lukker øjnene for det, der hedder lejlighedsfund.
Hvis man i forbindelse med efterforskning af en sag opdager meget, meget alvorlig kriminalitet, ikke bagatelagtig kriminalitet, men meget alvorlig kriminalitet, så kan man også tage fat i det.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Under fremlæggelsen af arbejdsgruppens rapport var der lidt usikkerhed om, hvorvidt regeringen var fælles om, at det her handlede om terror og terrorbekæmpelse, eller hvorvidt en kriminalitet som f.eks. voldtægt kunne komme med som en eventuel bifangst i forbindelse med screening af et boligområde.
Jeg vil derfor godt høre, om Det Konservative Folkeparti er blevet enig om, hvorvidt voldtægt kan sidestilles med terror og derfor skal med i en sådan screening, eller om det her udelukkende handler om terrorbekæmpelse.