Anders Samuelsen (RV), 2002-10-24:
Det må konstateres, at det er bekymrende, hvis internationale selskaber trækker milliardbeløb ud af Danmark uden beskatning.
Det undergraver retsbevidstheden, og det undergraver tiltroen til vores skattesystem.
Det er urimelig konkurrence for virksomheder, der overholder lovgivningen og ikke kan lave kreativ skattetænkning på tværs af landegrænser.
Man risikerer at sætte vores velfærdssamfund under et unødigt pres, simpelt hen underminere vores velfærdssamfund.
Når store multinationale selskaber betaler for lidt, så får vi et skattesystem, hvor det store flertal af lønmodtagere kommer til at betale for meget.
Det er utrolig uheldigt, fordi vi netop står i en situation, hvor vi er nødt til at sænke skatten på arbejde, hvis vi skal have den arbejdskraft, som er nødvendig for at kunne opretholde vores velfærdssamfund. Et skattesystem, der er robust over for skattetænkning, er afgørende for velfærden i fremtiden.
Derfor er vi i Det Radikale Venstre glade for, at der er signaler fra VK-regeringen om, at man vil tage skridt i retning af at få strammet op på det her område, hvis det kan lade sig gøre. Men vi ser også meget gerne en mere omfattende tilgang til det, end vi i hvert fald fornemmer fra Venstres politiske ordfører i det indlæg, som vi har hørt her tidligere på dagen, og en mere seriøs tilgang til det.
I den anledning vil jeg godt benytte lejligheden til at citere to ting, nemlig dels fra en artikel skrevet af professor, dr.jur. Erik Werlauff og advokat Kjeld Skov, som i en artikel i Børsen den 20. september under overskriften: »Når pølsemanden betaler mere i skat end burgerkæden« siger, at hvis man sender en skattemand som hr. Christen Amby ud til disse virksomheder, og så kommer citatet: »Hvis en mand af hans type aflægger den danske del af en koncern« - i parentes ingen navne nævnt - »et venligt besøg og kigger lidt i papirerne, vil der begynde at komme indtægter.
Det må vække til eftertanke.«
Det er dårligt købmandskab.«
Og han fortsætter: »Jeg anser det for sandsynligt, at både Nestlés og Unilevers danske foretagender bidrager positivt til moderselskabernes samlede indtjening.
Det er ikke usædvanligt, at en virksomhed forsøger at afvikle sin skat dér, hvor den slipper med at betale mindst.
Virksomhederne skal tjene penge, men det er givet, at samfundet går glip af store indtægter på den konto,« siger Søren Bo Nielsen, og det er altså ikke en hr. hvem som helst, som er citeret for det.
Det skal i øvrigt også være den eneste gang, at jeg bringer konkrete navne på banen, for det er ikke det, der er udgangspunktet, og det er ikke det, der har været vores formål fra Det Radikale Venstres side med at stå bag den ene af de forespørgsler, som vi behandler på én gang i dag.
Vores pointe har været at gå efter sagen.
Hvis det er rigtigt, at der måske ligger 5-6 mia. kr. og venter, så svarer det faktisk til, at vi kunne halvere mellemskatten.
Det ville kunne give et ganske gedigent bidrag til at få øget det arbejdsudbud, som vi har behov for i forhold til at kunne leve op til 2010-målsætningerne, så vi taler om ganske væsentlige bidrag, hvis, såfremt, ifald de tal, som har været fremme, holder stik.
Jeg mener, at det må forpligte Folketingets partier og regeringen til at sætte nogle undersøgelser i gang og frembringe de redskaber og eventuelt også de ekstra mandskabsressourcer, som måtte være nødvendige for at få sat en stopper for eller for at få rettet op på de uhensigtsmæssigheder, som kan være i vores system.
Jeg mener også, det er vigtigt, at vi skelner mellem regulær skattesvindel og skattehuller, der strider mod almindelig opfattelse af retfærdigheden.
Vi skal begge dele til livs, men der er tale om to diskussioner.
Den ene handler om at styrke ligningen og den anden om, hvorvidt vi kan skabe et mere retfærdigt skattesystem.
Dog er der det overlap
mellem diskussionerne, at et af problemerne med det nuværende system er, at selskabsligningen er så kompleks, at det i visse tilfælde er tæt på umuligt at afsløre snyd.
Derfor er vi i Det Radikale Venstre også meget optaget af at se på, hvordan vi kan forenkle selskabsskattereglerne.
Her har vi et specielt øje til afskrivningsreglerne.
Vi så gerne, at regeringen omlagde selskabsskatterne ved at skære i de generelle afskrivningsordninger for til gengæld eventuelt at sænke selskabsskatten yderligere.
Men det er en anden diskussion.
Det, der først og fremmest er vigtigt for os med den diskussion, som vi har i dag, er at få lagt et pres på regeringen med henblik på at få tjekket, om der er nogle huller på det her område, som vi skal have dækket, sådan at vi kan sikre, at vi får de skatteindtægter, som vi skal have.