runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-03-17:
Jeg kan forstå, at fru Henriette Kjær er meget optaget af trafiksikkerheden.
Det er jeg meget glad for.
Men jeg vil høre: Hvorfor har man ikke sikret sig, at man kan finde en fornuftig løsning omkring trafiksikkerheden?
Hvem skal overtage kampagnerne?
Hvordan kommer til at foregå?
Umiddelbart har jeg lidt svært ved at forstå, selv om der nogle steder bliver lidt færre kommuner, hvordan den viden og ekspertise, der er i amterne i dag, skal kunne fordeles ud på så mange kommuner, for så mange eksperter er det jo heller ikke, der sidder i hvert amt.
Så hvordan forestiller man sig det skal ske på en ordentlig måde og en forsvarlig måde?
Det andet spørgsmål er om sikkerheden: Når man nu har vurderet, hvilke veje der skulle overgå til staten, og hvilke der skulle ud til kommunerne, har man så haft politiet med på råd?
Når man f.eks. vælger, at Roskildevej og Frederikssundsvej skal fordeles ud på en række kommuner, har man så haft politiet med inde og vurdere, om det her er færdselssikkerhedsmæssigt i orden?
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Som jeg fremhævede det i min ordførertale, betyder sikkerhed meget for os.
Jeg vil da også gerne slå fast, at ifølge vejlovens § 10 er det vejbestyrelserne, der har ansvaret for, at offentlige veje er i en ordentlig stand, og det bliver der jo altså ikke ændret på.
Det er jo så meget vigtigt, at det fortsat bliver en realitet, og det har vi jo en klar forventning om at det gør.
Så synes jeg ud over det, at vi skal have meget fokus på, og det tror jeg også vi får, at det nu – når netop kampagner og information til trafikanterne om sikker trafik bliver flyttet til kommunerne, som så selvfølgelig vil have en naturlig interesse i at være meget opmærksomme – er et nyt område for dem.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Det er jeg glad for at høre, for den opfattelse deler jeg sådan set.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Det synes jeg da lyder som en meget naturlig og fornuftig fordeling af midlerne, at pengene følger vejene, hvis man kan sige det på den måde.
Jeg ved ikke præcis, hvordan det kommer til at se ud, men for mig lyder den løsning som den mest naturlige.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Der er jo næppe nogen tvivl om, at den bekymring, som nogle kommuner har, og det viser alle høringssvarene jo netop, handler om, hvorvidt de får kompetence og midler til at kunne drive de her veje forsvarligt.
Derfor er det også en meget vigtig del af forslaget, hvordan vi ender med at fordele midlerne mellem staten og kommunerne – altså de midler, som amterne har haft indtil nu.
Der vil jeg da gerne høre den konservative ordfører, om hun mener, at man sådan nogenlunde også skal give kommunerne, der altså overtager ca. 80 pct. af vejene, ca. 80 pct. af anlægsudgifter og driftsudgifterne.
Hvordan forholder hun sig til det, at kommunerne i hvert fald får midlerne, om jeg så må sige, til at fortsætte indsatsen bl.a. inden for trafiksikkerheden?
Henriette Kjær (KF), 2005-03-17:
Det her lovforslag handler meget om de konsekvensændringer, der følger af amternes nedlæggelse, og det betyder, at de ca. 10.000 km veje, som amterne i dag bestyrer, fordeles med ca. 2.000 km til staten og ca. 8.000 km til kommunerne.
Helt logisk overgår de overordnede veje til staten, mens de mere lokalt orienterede veje med forholdsvis lille mængde af trafik og mange sideveje overgår til kommunerne.
Igen må vi Konservative sige, at det her er et forslag, vi er glade for.
Det viser med al tydelighed, at disse opgaver sagtens kan løses uden amterne.
Antallet af vejbestyrelsesniveauer reduceres fra tre til to, og antallet af de nuværende administrative enheder på vejområdet går fra de ca. 290 til nu omkring 100, vist helt præcis 99.
Man kan så diskutere, om den opdeling af de amtslige veje er rigtig.
Skulle denne eller hin vej være gået til kommunen?
Og hvorfor er den og den vej ikke gået til staten?
Her er vi fra konservativ side selvfølgelig indstillet på at diskutere de forskellige problemstillinger i udvalget.
Det er klart, at der kan være gode argumenter, som der ikke er blevet taget højde for i forslaget, fordi de ikke har været fremført eller andet.
På baggrund af høringssvarene har man da også ændret status for rute 59 mellem E 55 og Stege og har medtaget den som statsvej.
Men jeg synes i øvrigt ikke, at det nødvendigvis bør være noget plus at komme ind under statens vinger.
Jeg er sikker på, at kommunerne, nu hvor de bliver større, vil få opbygget et godt fagligt miljø, og det betyder, at vejforvaltningerne vil få bedre mulighed for at indhente og anvende ny viden, f.eks. inden for trafiksikkerhed og informationsteknologi.
Det betyder så også, at vi på den baggrund får nogle mere kompetente vejbestyrelser, der får et bedre grundlag at træffe beslutninger på.
Da trafiksikkerhed er et vigtigt område for Det Konservative Folkeparti, synes jeg lige, jeg vil nævne, at der er nedsat en arbejdsgruppe under Justitsministeriet, der drøfter, hvordan amternes trafiksikkerhedsarbejde med kampagner og information kan overføres til kommunerne.
Det er temmelig vigtigt, at det arbejde ikke glemmes.
Men der er fuld støtte fra konservativ side.
Walter Christophersen (DF), 2005-03-17:
Der er igen tale om en udmøntning af kommunalreformen, for så vidt angår vej- og ekspropriationslovgivningen.
Dansk Folkeparti er enig med regeringen i, at qua kommunalreformen og dermed amternes nedlæggelse bliver administrationen af de offentlige veje mere enkel og overskuelig, idet opgaverne på vejområdet overføres til henholdsvis staten og kommunerne; de nuværende ca. 290 administrative enheder på vejområdet reduceres således til godt 100 enheder.
Dansk Folkeparti er også enig i, at strukturen samtidig vil sikre nærhed i forvaltningen og et sammenhængende overordnet vejnet for trafikken mellem større byer og transportknudepunkter og for den internationale trafik.
For så vidt angår den konkrete fordeling af amtsvejene, altså fordelingsnøglen, hvorefter staten får 20 pct. og kommunerne 80 pct., ønsker Dansk Folkeparti større fleksibilitet i statens håndtering af fordelingen.
Staten bør i en rum tid fremover være lydhør over for kommunernes ønsker, og dialogen skal fremdeles respekteres.
Af teksten til forliget mellem regeringen og Dansk Folkeparti, altså aftalen om strukturreformen fra juni 2004, fremgår det, at vejstrækninger af væsentlig betydning for erhvervslivet og internationale forbindelser betragtes som en del af det overordnede vejnet og derfor skal ligge i statsligt regi.
Tolkningen af dette vil givetvis skabe grundlag for yderligere dialog ud over de høringssvar, der er indkommet.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Jeg går ud fra, at hr. Rune Lund spurgte til Roskildevej, og jeg vil sige, at i Venstre har vi ingen intentioner om, at Roskildevej skal være en statsvej.
Rune Lund (EL), 2005-03-17:
Men der er jo stadig mulighed for at opgradere Roskildevej/Københavnsvej, som vi har snakket om tidligere.
Det ville være virkelig logisk at opgradere den til statsvej, og som fru Line Barfod tidligere har nævnt, ville det også være meget fornuftigt, så vil fru Gitte Lillelund Bech overveje, om det var noget, man kunne gøre?
Vil man gentænke det, der ligger til grund for det kort, der er tegnet på side 22 i lovforslaget?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Nej, men jeg kunne jo vælge at genlæse hele min ordførertale for hr. Rune Lund, for her præciserede jeg jo helt nøjagtigt – det står også i bemærkningerne til lovforslagets § 6 – hvad det er, der gør, at man vælger at opgradere en vej fra at være en amtsvej til at være en hovedlandevej.
Hvis man kigger på Københavns Amt på det fine kort på side 22, som hr. Rune Lund selv nævnte, og kigger godt efter, kan man se, at alle de grønne streger sådan set er de nuværende hovedlandeveje, der er statsveje.
Der er allerede nu en ret stor koncentration af statsveje i Københavns Amt, og det er derfor, vi ikke opgraderer nogen amtsveje i Københavns Amt til at være hovedlandeveje.
Rune Lund (EL), 2005-03-17:
Jeg kigger på kortet på side 22 i lovforslaget, og her kan man se, at en masse amtsveje vil blive opkvalificeret til statsveje.
Men det pudsige er, at i f.eks. Københavns Amt er der ikke nogen veje, som skal opgraderes til statsveje, mens der til gengæld er en hel masse i f.eks. Frederiksborg Amt, hvor regeringen jo har mange vælgere, og i Midtjylland.
Kan det have noget at gøre med, hvor vælgerne bor, hvor opgraderingerne af vejene finder sted?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Som jeg har forstået det, ligger det i hvert fald på tegnebrættet, at de amtsveje, som er planlagt, og som man er i gang med at anlægge, selvfølgelig skal gøres færdige, så derfor: Ja, jeg kan bekræfte, at selvfølgelig vil man færdiggøre de projekter.
Jeg mindes ikke, om der direkte er nævnt nogle bestemte vejstrækninger i selve lovforslaget, men jeg ved i hvert fald, at det har været bragt på bane i forbindelse med bl.a. høringssvarene, og jeg mener faktisk også, at trafikministeren har tilkendegivet, at i hvert fald nogle konkrete vejstrækninger i bl.a. Sønderjylland er det naturligt at staten overtager.
Jens Christian Lund (S), 2005-03-17:
Borgerne har jo altid nogle forventninger.
I øjeblikket ejer amterne en række veje, som skal gå over til at være hovedlandeveje, altså statsveje, og der er lavet langsigtede investeringsplaner, og kan Venstres ordfører bekræfte, at Venstre vil gå ind for, at de planer, som er lavet ude i amterne, også bliver gennemført, når vejene på sigt overgår til staten?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Det er jo den fokus, der er på hovedlandevejene allerede i dag, så jeg vil sige, at der skal ikke gælde forskellige regler, alt efter om det er en hovedlandevej, som staten har ansvaret for i dag, eller en fremtidig hovedlandevej.
Vi synes faktisk, at de principper, som ligger til grund for, at man gør de 2.000 km til hovedlandevej, lige præcis fokuserer på, at det skal være veje af en høj og ensartet standard, uanset om det er en gammel eller ny hovedlandevej.
Derudover har vi lagt vægt på, at hovedlandevejene rent faktisk skal kunne tilgodese industri- og erhvervscentre, at de skal kunne tilgodese den internationale samhandel, og at de skal kunne tilgodese det fleksible arbejdsmarked og pendlingen, altså også dig og mig, der skal til og fra arbejde.
Selvfølgelig skal vi have en ensartet standard på vore hovedlandeveje, og det skal være en høj standard.
Jens Christian Lund (S), 2005-03-17:
Jeg hørte, at Venstres ordfører sagde, at de nye statsveje skal have et højt og ensartet stade, og jeg vil gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at alle de statsveje og hovedlandeveje, der kommer, får en sådan kvalitet, at erhvervslivet vil opfatte dem som en ordentlig korridor, at både tung og let trafik kan være der samtidig og komme forbi hinanden, og at de kan leve op til de sikkerhedsmæssige krav, som borgerne har forventning om.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Her tror jeg altså, hr. Lidegaard lagde mig nogle ord i munden, som jeg bestemt ikke har sagt.
Så vil jeg godt lige rette en enkelt misforståelse.
Det synes jeg lige vi skal skyde ned, for det foregår faktisk ikke og kommer heller ikke til at foregå, så den sammenligning synes jeg sådan set ikke hører til her.
Med hensyn til om nogle kommuner vælger at sige, at nu nedprioriterer de standarden, er jeg meget tilhænger af det repræsentative demokrati.
Jeg er tilhænger af, at man skifter ud i sin kommunalbestyrelse, hvis man er utilfreds med de prioriteringer, den foretager, og derfor har jeg fuld tiltro til, at også efter at kommunalbestyrelserne har overtaget de 8.000 km vej, vil de gøre det på den bedst mulige måde.
De ved nemlig godt, at hvis de ikke gør på det på den bedst mulige måde, kan det være, at de ikke bliver genvalgt, og det synes jeg faktisk giver os en vis sikkerhed for, at kommunens borgere får den service, som de efterspørger.
Hvis kommunens borgere siger, at de sådan set er godt tilfredse med, at asfaltlaget kun er så og så tykt, har kommunens borgere forhåbentlig valgt nogle politikere, som vil udføre det.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Nu er der jo mange kommuner i Københavnsområdet, som ikke bliver større, og fru Lillelund Bech er jo selv opstillet i København og ved godt, at der er nogle specielle problemstillinger her.
Men når regeringen vil udsende kommissærer, der skal tjekke de forskellige folkeskoler og deres pædagogiske indsats, forekommer det mig i og for sig lidt mindre vidtgående at spørge: Hvordan forholder det sig med standarden af vejene?
Det er dog en meget fysisk, meget konkret ting.
Når jeg spørger, er det selvfølgelig, fordi det mest sandsynlige, der vil ske, er, at nogle kommuner kan magte opgaven, sådan som det har været tilfældet indtil nu, mens andre ikke kan det, fordi de er økonomisk hårdt belastede.
Amterne havde dog det, at de også skulle betale sygehusudgifterne.
Konsekvenserne af ikke at vedligeholde sine veje har man jo fjernet i forslaget her.
Men tak for tilsagnet.
Vi kigger på det, kan jeg forstå, og Venstre er altså klar til at lave hele molevitten om igen, hvis det skulle vise sig at føre til flere ulykker.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
I Venstre er vi altid interesserede i at følge udmøntningen af lovgivning tæt, og det synes jeg da også vi skal gøre i denne forbindelse.
Jeg ved dog ikke, om det skal være en evaluering af den form, hr. Martin Lidegaard foreslår.
Jeg ved ikke rigtig, om hr. Martin Lidegaard forestiller sig, at Vejdirektoratet skal sende et evalueringshold ud for at tjekke, om asfalten nu har den rette tykkelse i alle kommunerne eller sådan noget lignende.
Hvis det er sådan noget, hr. Lidegaard har tænkt sig der skal foregå, tror jeg nok, jeg skal bruge lidt tid på at overveje, hvorvidt jeg synes, det er en god idé, men overordnet set synes jeg da, at det er naturligt at følge lovgivningen tæt.
Jeg vil dog sige, at jeg altså har en tiltro til, at de nye, større kommuner kan løfte denne opgave.
Jeg er altså ikke nervøs for, at det skulle blive et hverken trafiksikkerhedsmæssigt eller vedligeholdelsesmæssigt problem, at man fordeler de 10.000 km amtsvej, vi har i dag, med 8.000 km til de nye, større og bæredygtige kommuner og 2.000 km til staten.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-17:
Det er jo nok i et eller andet omfang et spørgsmål om tro, men man kunne måske godt tillade sig at kigge lidt på, hvilke erfaringer vi har på området.
Kan fru Lillelund Bech ikke trods alt give os ret i, at det ikke virker helt rationelt, at der er otte forskellige vejbestyrelser for én vej?
Det kan godt være, at svaret er, at det ikke skal være staten, fordi der løber en statsvej parallelt med vejen, men netop derfor ville det jo være meget udmærket, at ansvaret lå på regionalt niveau.
Kan der ikke være en lillebitte smule forståelse hos Venstre for, at nogle af os synes, det er lidt ærgerligt, at man nedlægger det regionale niveau, i betragtning af at der tilsyneladende er brug for det?
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er: Vi kan bruge meget tid på at skændes om, hvordan forholdene bliver, og hvad konsekvenserne af forslaget bliver, men hvis det nu viser sig, at trafiksikkerheden og vedligeholdelsen af vejene bliver markant dårligere over de næste 5 år, vil fru Lillelund Bech så for det første være med til at lave en evaluering, så vi kan få syn for sagn?
Og hvis denne evaluering viser, at forholdene er blevet markant dårligere, vil fru Lillelund Bech så for det andet tage konsekvensen og være med til at forsøge at lave en anden struktur?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-03-17:
Ja, selvfølgelig har man da overvejet det.
Jeg har i hvert fald overvejet det på Venstres vegne, og jeg har stor tiltro til, at kommunerne rent faktisk kan løse den opgave.
Kommunerne er vejmyndighed for en ret stor mængde veje allerede i dag, og jeg har sådan set tiltro til, at de 8.000 km vej, som de nye, større kommuner får ansvar for, kan de godt varetage, både med hensyn til snerydning og vedligeholdelse osv.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Grunden til, at jeg nævner det, er, at jeg synes, at det er vigtigt, at vi i forbindelse med behandlingen og udmøntningen af kommunalreformen på det kulturelle område bruger den chance, som vi nu har, for at ryste posen og sige: Kan vi organisere tingene på en bedre, anderledes måde, end vi har gjort tidligere?
Nu har vi jo sikret en 4årig overgangsperiode, hvor økonomien er garanteret for de store § 15-museer, som tidligere har fået et amtsligt tilskud, og der ville det da være en unik chance, at man både på museerne selv, kulturpolitisk og i anden sammenhæng, tog en diskussion om, hvordan den fremtidige finansieringsmodel skulle se ud?
Det er ikke et sigte, der ligger, men det er et ønske fra min side, at vi bruger de 4 år, hvor vi nu har skabt ro på området, til at diskutere, hvordan det er, vi sikrer, at vores museer i Danmark bliver mere dynamiske, mere formidlende og mere åbne og udfarende, end de har været tidligere.
Magnus Heunicke (S), 2005-03-17:
Jeg sidder her og har læst i Berlingske Tidende, at fru Pia Christmas-Møller udtaler, at De Konservative nu mener, at man skal have to trafikselskaber på Sjælland, at det er bedre end et.
Jeg citerer her fra artiklen: »
»Man kan risikere en helt grotesk sammensætning og dermed nogle helt groteske konsekvenser for dem, der benytter den kollektive trafik.
Det kunne f.eks. være timedrift på Rådhuspladsen og kvartersdrift i Store Magleløse.
Det holder ikke,« siger fru Pia Christmas-Møller.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Vi har lidt været igennem trummerumen i forbindelse med behandlingen af det første lovforslag, L 53, i dag.
Fra Venstres side kan jeg sige, at vi støtter varmt op om, at der nu skabes mere klarhed på det kulturelle område, og at de kulturelle områder, som er lokalt forankrede, overtages af kommunerne, hvad gælder det fulde ansvar for både plejen, omsorgen og finansieringen.
I Venstre støtter vi også klart op om, at alle de områder, som har en national interesse, nu overtages af staten.
Det gælder i forbindelse med L 52 også de tidligere amtsligt støttede § 15-museer, de store statsanerkendte museer, som tidligere også har fået et amtskommunalt tilskud.
Der ser vi det som en klar national interesse, at staten går ind og overtager det ansvar, som amterne tidligere har løftet, sådan at vi ikke hiver tæppet væk under driften af nogle af Danmarks aktive museer.
I Venstre hilser vi det velkommen, at vi i en 4årig overgangsperiode lader det økonomiske ansvar overgå til staten krone for krone, men vi mener også, at der lægges op til, at museerne nu indtil den 31. december 2010 har fået en unik chance og mulighed for i samarbejde med erhvervsliv, politikere, det kulturpolitiske miljø, turismeorganisationer og andre at tage en reel og tilbundsgående diskussion af, hvordan den fremtidige finansieringsmodel for Danmarks museer skal se ud.
I Venstre ser vi også det her forslag som noget, der lægger op til, at vi kan tage en bredere diskussion om, hvordan vi fremover kan sikre mere dynamiske kulturinstitutioner, hvor den økonomiske side af driften tænkes ind i et bredere ledelses- og markedsføringsperspektiv, og hvor museernes kunstpersonale på den måde i højere grad vil få frigivet deres ressourcer til at tænke i formidling, forskning og udvikling og skabe interesse for den danske kunstverden, nu hvor de i 4 år ikke skal sidde og lave ansøgninger til amter og til andre institutioner, fordi ansvaret er blevet overtaget af staten.
I Venstre ser vi det også som et positivt element, at hele forvaltningen af det nære kulturmiljø, dvs. jord- og stendigerne, fortidsminderne og andet, nu overgår til kommunerne.
Den lokale bevidsthed om vores kulturarv vil i høj grad være med til at sikre, at der bliver en bedre sammenhæng mellem de moderne udviklingsplaner, som mange kommuner for tiden lægger frem, planer om udstykning og udvikling af områder, og så netop det, at der mange steder i jorden ligger fortidsminder af danekræ og danefæ og på andre måder noget, som har national og kulturel interesse for os alle.
Selvfølgelig er der altid en fare for, at ikke alle er deres ansvar bevidst, og det er også netop derfor, staten fortsat med det her lovforslag kan indklage kommunernes afgørelser for Naturklagenævnet.
Der er altså åbnet op for, at vi nu kan tænke nye tanker og i nye samarbejder.
Der er åbnet op for, at kommunerne får et større ansvar.
Det er åbnet op for, at staten overtager ansvaret for de områder, hvor der er en klar national interesse.
Og det er det, vi håber og forventer at vi også kommer til at se de næste par år.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
De store, regionale udviklingsplaner skal ikke udtænkes i regionsrådet, og personalet, der skal udtænke disse tanker, sidder i kommunerne.
Når fru Elsebeth Gerner Nielsen så spørger, hvor pengene er, så er hovedparten af pengene til det store ejerskab ude i kommunerne.
Men lad mig så gentage: Der er jo en pulje ude i regionsrådet, som kan søges til enkeltbegivenheder, større festivaler, events, som de kan igangsætte.
Men som jeg sagde før, er det ikke regionerne, der får ejerskabet til de her ting.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Det, der står i loven om den mulighed, kan beskrives på tre en halv linje.
Det er, som om man stiller en værktøjskasse til rådighed, men når man åbner den, er der bare ikke noget i den, højst en boremaskine uden batteri.
Hvad er det for nogle redskaber, man fra Det Konservative Folkepartis side mener at regionerne har til rådighed i forhold til at putte noget ind i den paragraf, der er i denne her lov?
Hvor er personalet, der kan initiere det?
Hvor er institutionerne, og hvor er pengene?
Hvem er det, der i fremtiden får ansvaret for at sidde og tænke kulturen ind i de regionale udviklingsplaner?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
Jeg vil svare to ting: For det første har vi tillid til, at de nye, store og stærke kommuner kan løfte det.
For det andet bliver der jo også mulighed for, at regionsrådene kan igangsætte nye aktiviteter; de får ikke ejerskabet af aktiviteten, men de kan jo godt igangsætte en aktivitet, altså støtte en festival eller noget andet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Nu valgte ordføreren ikke at holde en tale her, men alligevel kan man sige, at denne her lovgivning er rimelig principiel, fordi den så at sige går ud på at ophæve enhver koordination på kulturområdet.
Det har været sådan tidligere, at amterne har haft et stort ansvar for at koordinere fælles initiativer på museumsområdet og på teaterområdet og også for at understøtte de kulturelle vækstlag, ikke så meget omkring Århus, Odense og København, men i Vestjylland, Sønderjylland og Nordjylland er der rigtig mange festivaler og store kulturbegivenheder, der er blevet initieret af kommuner og amter i samarbejde og ofte med udgangspunkt i amtet, fordi de enkelte institutioner netop ikke har kræfterne til at gøre det alene, men gerne vil være med, hvis der er nogle, der lægger en linje for, hvad det er, man skal være med til.
Det kender vi alle sammen; jeg synes også, det er nemmere at gå ind i noget, som nogle andre på forhånd har udtænkt nogle linjer for.
Derfor vil jeg gerne høre, om Det Konservative Folkeparti overhovedet ikke kan være en smule bekymret for, hvad der vil ske med de kulturelle vækstlag, når ansvaret for at initiere nye ting på kulturområdet lokalt set bliver kommunernes ansvar.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-17:
Ja, det går jo som bekendt efter partistørrelse, og heldigvis er Det Konservative Folkeparti større end Det Radikale Venstre, også selv om vi desværre mistede et mandat til dem.
Når det så er sagt, vil jeg sige, som det er blevet sagt mange gange, at det også er en gennemførelse af kommunalreformen.
Derfor kan jeg sige ganske kort – fru Elsebeth Gerner Nielsen behøver ikke at sætte sig ned –
at vi i den konservative folketingsgruppe inklusive ministeren kan støtte forslaget.