runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2004-12-07:
I år 2000 havde vi her i Folketinget en meget omfattende debat om Mellemøsten, og der var enighed om i flere partier, at den vedtagelse, som debatten mundede ud i, stort set kun kritiserede den ene part i Mellemøstkonflikten, nemlig Israel.
Det blev lavet om under den nye regering.
Og i 2002 havde vi en forespørgselsdebat, hvor man meget klart sagde, at vi er nødt til at kritisere begge parter, når der er brug for det.
Jeg tror, at udenrigsministerens udtryk var noget i retning af, at man går på to ben i mellemøstpolitikken.
Nu kommer så de udtalelser fra det konservative medlem af Europa-Parlamentet, fru Gitte Seeberg, som en noget stor overraskelse for os alle sammen, fordi fru Gitte Seeberg jo åbenbart har ændret opfattelse, som hun selv udtrykker det, og hun er mere kritisk, som hun siger, end sine partifæller p.t., men jeg har også været der, siger hun.
Og derfor er det, at jeg spørger udenrigsministeren: Kan vi være sikre på, hvad regeringen, hvad Det Konservative Folkeparti, står for?
Er det den linje, man fører i Europa-Parlamentet, eller er det den linje, som jeg har hørt for lidt siden udenrigsministeren give udtryk for her i Folketinget?
Aase D. Madsen (DF), 2004-12-07:
Jeg har meget stor tiltro til, at EU har et meget strengt kodeks med hensyn til konkurrencereglerne.
Jeg har i hvert fald læst, at så er det grænseoverskridende ejerskab, og så træder EU’s konkurrenceregler i kraft.
Så vil jeg lige anbefale hr. Svend Auken og de øvrige her i Folketinget, måske særlig de energipolitiske ordførere, at læse lederen i Jyllands-Posten i dag og den leder, der var i Berlingske Tidende i går; de giver syn for sagn med hensyn til, hvordan vi bedst skaber en konkurrence til gavn for de danske forbrugere, og det er efter Dansk Folkepartis mening ikke et altovervejende nationaliseret dansk energiselskab.
Svend Auken (S), 2004-12-07:
Det er jo en af de større sager, Folketinget beskæftiger sig med.
Det drejer sig om ganske mange milliarder kroner, der bliver flyttet rundt.
Og jeg er som sagt meget glad for, at vi er nået til enighed.
Jeg tror også, at ministeren har ret i, at han og udvalget kan nå til enighed om formuleringen, der sikrer fuldstændig uafhængighed og åbenhed omkring den nye virksomhed.
Det må ikke opleves sådan, at borgere, der hidtil har haft en nem adgang til Eltra eller Elkraft System, oplever, at det pludselig er blevet til et lukket statsligt land.
Det kan heller ikke være rigtigt, at det skal være ministerens ansvar at lede virksomheden, det har vi en bestyrelse til.
Så det skal vi nok få skrevet ned på en fornuftig måde.
Med hensyn til de tre medarbejdervalgte repræsentanter er der i sig selv noget betænkeligt ved, at vi fra lovgivningsmagtens side skal sidde og bestemme, hvordan de medarbejdervalgte repræsentanter skal vælges, det strider mod al praksis med hensyn til medarbejdervalg, men lad os også snakke om det under udvalgsarbejdet.
Med hensyn til Gastra tror jeg, det er meget vigtigt, at det, der er den fælles forståelse, er, at det, vi giver garanti for, er, at priserne ikke stiger på grund af statens overtagelse, men vi kan ikke give nogen garanti for, at priserne ikke stiger efter statens overtagelse.
Der kan jo ske andre ting, og derfor skal vi jo altså have præciseret, at det ikke må være på grund af statens overtagelse, eller den ændrede betalingsform til staten, kan man vel sige, at det sker, men vi kan selvfølgelig ikke give nogen garanti for, at der aldrig i fremtiden vil ske prisstigninger på det her område.
Vi får mere konkurrence, og det her forslag drejer sig jo i allerhøjeste grad om konkurrence på energimarkedet, hvis der også er en dansk aktør.
Men der er jo mange andre ting, der står på spil.
Det er jo arbejdspladser, det er eksport, det er muligheden for i Jylland virkelig at lave en slagkraftig virksomhed.
I forvejen er Elsam en god virksomhed, DONG har gjort det godt på sine områder; det komplimenteres da også, vi er en vældig god virksomhed, og så skal vi åbne op, så der bliver konkurrence med norske, svenske og tyske virksomheder, men vi skal have en dansk aktør, der kan sørge for, at de særlige forudsætninger, vi har i Danmark på energiområdet, ikke bliver tabt.
Der vil det altså være ærgerligt, hvis nogle kræmmere, der lige er kommet til penge, skal sidde her og se væk fra de nationale værdier, og det var kun det, jeg havde håbet at ministeren ville have knyttet en kommentar til.
Men for så vidt angår de andre ting, så tror jeg, at vi finder en løsning, og det, jeg har sagt her om regeringen, er jo ikke en kritik; det er jo snarere en opfordring om, at fronten bliver tilstrækkelig bred til, at mennesker kommer til besindelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-07:
Nu tror jeg nok, det i virkeligheden er sådan, at det er kunderne og ikke staten, der har betalt de penge gennem årene.
Men o.k., hvis det så var sådan, at staten fik 1 eller 1,2 eller 1,5 mia. kr., hvad det nu så præcis bliver, så kan de penge jo stadig væk bære en forrentning, medmindre ministeren har tænkt sig at bruge dem til at kaste i statens løbende forbrug, fordi ministeren har hul i statskassen som følge af skattestoppet.
Det er bare det.
Så vil jeg gerne vide, hvad den milliard skal bruges til.
Skal den bare smides efter alle de andre julegaver, ministeren her ved juletid har delt ud til A.P. Møller og godsejerne og andre med store formuer i forvejen?
Så må jeg konstatere, at ministeren ikke har lyst til at diskutere de spørgsmål, hr. Svend Auken og jeg har stillet om, hvad der vil ske, hvis Vattenfall i Sverige overtager Elsam.
Det må vi jo så vende tilbage til med spørgsmål til ministrene, for det er i hvert fald for vigtig en sag til, at den ikke skal diskuteres.
Det er muligt, at det ikke så godt kan lade sig gøre i forbindelse med det her lovforslag, men det håber jeg så ministeren vil give tilsagn om at vi får en redegørelse om.
Jeg vil gerne sige ministeren tak, fordi vi får tilsagn om, at vi under udvalgsarbejdet nu kan få uddybet den besvarelse, for jeg er meget enig med fru Aase D. Madsen i, at udtrykket, at noget i sig selv ikke giver anledning til prisstigninger for forbrugerne, er et mærkeligt udtryk.
Hvis det var sådan, at man helt præcis vidste, at det ikke gav anledning til prisstigninger, så ville man skrive det.
Men nu står der dette mystiske udtryk »i sig selv«.
Derudover synes jeg også, at ministeren skylder et svar på, hvad den milliard eller halvanden – fru Aase D. Madsen nævnte faktisk tallet halvanden milliard, men det er lidt uklart, hvor stort beløbet rent faktisk er – så skal bruges til.
Jeg vil da sige, at hvis pengene skal bruges til at finansiere regeringens skattestop og så oven i købet betales af forbrugerne som en skjult skatteforhøjelse, så synes vi godt nok ikke, det er pænt at se på.
Derfor håber jeg bare, at ministeren også vil svare på det spørgsmål: Hvad skal den runde milliard bruges til?
Det skal der ikke længere.
Gastra indgår nu i Energinet Danmark.
Det var der et udbredt ønske om i udvalget; det har vi arbejdet med, og varen er leveret.
Så vil jeg blot sige til hr. Keld Albrechtsen, at nu betaler vi så for aktierne.
Det går til staten.
Aase D. Madsen (DF), 2004-12-07:
Jamen hr. minister, vi har jo stillet spørgsmål.
For det er utrolig vigtigt for hele denne aftale, at vi ikke pålægger gasforbrugerne og gasaktørerne i det hele taget ekstra udgifter, for at vi skal overtage Gastra.
Det er jo ikke nogen foræring, så på et eller andet punkt i denne her sag må der da komme et økonomisk mellemværende mellem Energinet Danmark og finansministeren og økonomiog erhvervsministeren.
Og vi skal selvfølgelig give alle de oplysninger, vi overhovedet kan være i stand til at præstere på det her område.
Jeg har også nogle spørgsmål i forbindelse med overdragelsen af Gastra.
Vi har jo ikke set noget præcist om det, f.eks. hvad værdiansættelsen er.
Det har været sagt, at det skulle være halvanden milliard værd.
Hvilke former for lån skal der tages, og hvad med afdrag osv. osv.?
Jeg synes, at vi må have en opstilling over, hvad det indebærer, for selv om ministeren i et svar til udvalget har sagt, at overdragelsen af Gastra ikke i sig selv må give anledning til øgede gastariffer eller -priser, så er der jo det lille »i sig selv« – hvad menes der med det?
Jeg vil gerne have, at ministeren heroppefra giver tilsagn om, at vi får en udredning for, nøjagtig hvordan overtagelsen af Gastra fra finansministeren skal finansieres over tid.
Martin Lidegaard (RV), 2004-12-07:
Som flere andre partier er vi overordentlig tilfredse med, at vi får skabt et transmissionsselskab i Danmark, der er uafhængigt af kommercielle interesser.
Helt tilbage i december 2002 foreslog vi et nationalt kompromis med netop sådan et transmissionsselskab som omdrejningspunkt og løsning af kapitalsagen som et andet væsentligt element.
Vi tror, at vi får skabt et langsigtet og bæredygtigt grundlag for udviklingen af den danske elsektor med dannelsen et Energinet Danmark.
Så gik der ellers en stor del af førstebehandlingen med at diskutere et henholdsvis smalt og bredt hovedsæde.
Fra radikal side nærer vi ikke noget stort ønske om at blande os i den debat, som vi synes er kommet lidt ud af proportioner.
Vi har nu vedtaget, at vi placerer hovedsædet i Trekantsområdet.
Vi synes, vi skal overlade det til bestyrelsen at fastlægge endeligt, hvor de forskellige placeringer og inddelinger af de tre selskaber bedst hører hjemme efter de overordnede principper, som jeg i og for sig fornemmer at hele Folketinget står bag: For det første, at det hovedsæde, der bliver etableret, selvfølgelig skal have så meget kraft, at det kan sikre en langsigtet og strategisk planlægning på hele det danske energiområde; for det andet, at der sikres en fuldstændig og effektiv opsplitning af henholdsvis gas og el, så man ikke får nogen sammenblanding og undgår krydssubsidiering; og for det tredje, at der også fremtidigt skal sikres en fuldstændig klar adskillelse af ansvaret for henholdsvis net og produktion af el og gas i Danmark.
Så må vi nu overlade det til bestyrelsen at gøre arbejdet færdigt, og i forlængelse af det vil jeg da gerne støtte hr. Svend Auken i betragtningerne om uafhængighed.
Dog er det vigtigt, synes jeg, at slå fast, at det, vi snakker om her, er den faglige uafhængighed.
Det er jo klart, at der stadig vil være et ministeransvar at håndhæve, og det skal vi ikke tage fra ministeren.
Også med hensyn til medarbejderrepræsentanter står det De Radikale nært at forsøge at finde en løsning, der gør, at vi får en så god start som muligt for alle medarbejdergrupper i de tre selskaber.
Til sidst vil jeg da gerne istemme det politiske kor, der nu retter en appel til repræsentantskabet i Elsam, som på fredag skal tage stilling til, hvorvidt vi i Danmark skal have et bæredygtigt energiselskab eller ej.
Det er jo reelt det, det handler om, og jeg kan kun til det, som hr. Svend Auken allerede har sagt, føje, at hvis vi har brugt mange timer på at diskutere, hvor hovedsædet for Energinet Danmark skal være, og de ca. 100 – man kan tage eller give lidt – arbejdspladser, det koster, er det intet i forhold til, hvor mange arbejdspladser der står på spil, hvis vi flytter hele den danske energisektor til Stockholm.
Derfor synes jeg, at vi skylder hinanden at tage en dyb indånding, og jeg vil stærkt opfordre både Elsams aktionærer og DONG til at finde sammen igen og forsøge at finde en løsning, der kan blive til gavn for ikke mindst konkurrencen og udviklingen af hele den danske energisektor i fremtiden.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-07:
Men det vil altså sige, at når fru Gitte Seeberg optræder med udsagnet »Vi gør en forskel«, så er den forskel ikke større, end at man fastholder det nedskårne budget og fra konservativ side ikke har ambitioner om andet end at fastholde det nedskårne budget.
Man accepterer en fortsat udhuling af det nedskårne budget, fordi der går midler til terrorbekæmpelse – det har aldrig været meningen med den fattigdomsorienterede bistand – og fordi man nu i OECD forhandler om at få nye kriterier, der gør, at man også kan bevilge penge til Irakkrigen ud af ulandsbudgettet, og man har heller ingen ambitioner om at få genindført den særlige miljøbistand, som den nuværende udenrigsminister selv skrev under på i 1992.
Så det der udsagn, »Vi gør en forskel«, er til at overse.
Er det rigtigt, at man skal forstå udsagnet fra konservativ side på den måde?
Villy Søvndal (SF), 2004-12-07:
Jeg synes ikke, at jeg udæskede udenrigsministeren ud over forventelige intellektuelle evner.
Jeg vil godt gentage spørgsmålet, for at det kan stå helt tydeligt.
Og der er en anden mulighed: Det er urigtigt, det har intet på sig.
Det, jeg stilfærdigt spørger udenrigsministeren om, er: Synes udenrigsministeren ikke, det er vigtigt at få undersøgt under alle omstændigheder i form af f.eks. en redegørelse, om det her har noget på sig, eller om det ikke har noget på sig?
Det synes jeg udenrigsministeren må være i stand til at svare på, han har trods alt et direkte ansvar for situationen, som den er i Irak i dag.
Per Stig Møller (KF), 2004-12-07:
Jeg kender ikke sagen andet end fra de offentlige medier, så jeg kan ikke svare på det.
Det er et spørgsmål til forsvarsministeren.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-07:
Nu skal vi til Irak.
Ifølge Ritzau i dag er danske soldater i en avisartikel i en irakisk avis, den næststørste i øvrigt, blevet beskyldt for at have medvirket til tortur af tilbageholdte irakere under en militær operation, der blev gennemført og afsluttet den 25. november i år i en by 10 km syd for Basra.
Jeg er sikker på, at udenrigsministeren er bekendt med forlydenderne.
Der er jo to muligheder, når sådan noget kommer frem.
Den ene mulighed er, at det intet har på sig; det er den ene mulighed, det tror jeg også udenrigsministeren er enig i.
Den anden mulighed er, at det har noget på sig.
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren: Er udenrigsministeren ikke enig i, at under alle omstændigheder, i begge tilfælde, er det vigtigt at få undersøgt, hvad der faktisk er sket?
Per Stig Møller (KF), 2004-12-07:
Det er i så fald forsvarsministeren, så når spørgsmålet stilles til den forkerte person, må man vente, til man får forsvarsministeren i spørgetid.
Det kan ikke stilles til udenrigsministeren.
Den danske bataljon afviser, som altså hr. Søvndal har kunnet høre i medierne, at der er noget om det, og så kan motivet være at miskreditere de danske tropper.
Man skal jo ikke bare reagere på hvad som helst.
Derfor synes jeg ærlig talt, at hr. Villy Søvndal skulle ulejlige sig med at stille spørgsmålet til den minister, der i så fald skal foranstalte undersøgelsen.
Vi gør da en forskel.
Vi gør da en forskel med den ulandspolitik, vi fører, hvor vi også tillader os at prioritere og ikke bare levere på samme måde som sidste år.
Vi har også prioriteret sektorstøtte til sundheden højere end tidligere, således at sundhedssektoren blev mere suveræn i de lande, vi støttede.
Så selvfølgelig foretager vi da hele tiden ting, der gør en forskel.
Der vil jeg godt understrege igen, at terrorbekæmpelse opfatter jeg faktisk ikke som fjernt fra fattigdomsbekæmpelse.
Hvis et land rammes af terror, som f.eks. da man bombede et hotel i Kenya, hvad forsvinder så?
Arbejdspladserne til alle dem, der bor i nærheden, tjenerne, hele restaurationen, hotellet.
Så kan man bryde sig om det eller ej, men det betyder da, at en masse arbejdspladser forsvinder på grund af terrorister, som synes, det har været interessant at gå ind og lave terror der.
Hvor mange lokale blev ikke fattige af balibomberne, fordi turisterne blev væk?
Så jeg kan ikke rigtig acceptere, at det er fjernt fra fattigdomsbekæmpelse.
Hvis vi skal have fattigdomsbekæmpelse, så skal der også være mulighed for at arbejde sig ud af fattigdommen med støtte og hjælp, og der er det altså vigtigt, at man hegner ind og beskytter imod terrorisme.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-07:
Jeg er enig i, at man ikke bare skal reagere på hvad som helst.
Mig forekommer det heller ikke at være hvad som helst, når der er en beskyldning om alvorlig tortur.
Jeg synes, det er en alvorlig beskyldning.
Når det er alvorligt, og jeg også synes, at udenrigsministeren bør have en interesse i det, er det jo, fordi det har en direkte betydning for danske soldaters sikkerhed.
Det er jo klart, at hvis danske soldater bliver trukket ind i beskyldninger om en tortursag, er risikoen for deres daglige færden i Irak også forøget dagen efter.
Det tror jeg udenrigsministeren vil medgive.
Derfor spørger jeg bare, og jeg udæsker ikke udenrigsministeren svar på konkrete omstændigheder, for det er jeg med på hører under forsvarsministeren.
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren, om han ikke som ansvarlig udenrigsminister mener, at vi har en fælles interesse i at få afklaret: Er der noget om det her, eller er der ikke noget om det?
Det mener jeg sagtens udenrigsministeren kan svare på uden at være forsvarsminister.
Tak for svaret.
Det synes jeg var det tætteste, vi kom på et svar.
Det er heller ikke det, jeg beder udenrigsministeren om, for det ville være alt for forhastet.
Jeg synes bare, vi har en interesse i at få at vide, når den slags grove beskyldninger mod danske soldater er fremsat, om det er rigtigt eller forkert.
Tak for tilsagnet om, at vi får en redegørelse, en undersøgelse af, hvad der er passeret.
Vi ved ikke, hvad den ender med at konkludere, men der synes jeg i virkeligheden igen, at vi har en fælles interesse.
Er der ikke noget om det, har vi en interesse i at få de danske soldater renset.
Per Stig Møller (KF), 2004-12-07:
Som jeg sagde før, så ligger Danmark i førerfeltet, og vores ambition er, at vi skal forblive i førerfeltet.
Der ligger vi sammen med fire andre lande, flere er der ikke i verden.
Vi sagde til vælgerne før sidste valg, at der var brug for den nedskæring på halvanden milliard, bl.a. for at få gennembrud på hospitalerne, på ventelisterne osv. Så der var intet skjult.
Derefter har vi jo så fastholdt det niveau, vi var på, dvs. med PL-reguleringen, og det vil så sige, at intet derefter er fjernet, fordi der manglede penge, eller fordi der er blevet skåret yderligere.
Der er blevet ændret på grund af prioriteringer, som hr. Jørn Jespersen var inde på, terrorbekæmpelse, menneskerettigheder osv., som vi har opprioriteret, ligesom vi også har opprioriteret de seneste budgetter, f.eks. miljøbistanden.
Terrorbekæmpelsen mener jeg ikke er fremmed for fattigdomsbekæmpelse.
Jeg mener, at de største ofre for terroren, når man får en stat til at bryde sammen, faktisk er de fattige.
Det er deres skolevej, der ikke er der, det er deres tog, der ikke er der, busser, der ikke er der, det er deres infrastruktur, der ikke er der, det er deres vandforsyning, som sprænges i luften, det er deres skoler, som ikke kommer til at fungere.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-07:
Jo, men kan udenrigsministeren ikke godt forstå, at nogle måske synes, at det lidt er et dobbeltspil fra konservativ side, at man på den ene side accepterer meget store nedskæringer af ulandsbistanden på mere end 2 mia. kr., som er fastholdt og bliver ved og bliver ved og bliver ved at blive videreført i finanslovene, samtidig med at man ser fremtrædende konservative optræde med et budskab i de store aviser, der hedder: »Ulandsbistand virker« og »Vi gør en forskel«?
Hvis det skal tages for pålydende, er det jo en meget negativ forskel, Det Konservative Folkeparti har gjort på det område, fordi man har medvirket til store nedskæringer.
Derfor er spørgsmålet igen: Er der i virkeligheden ikke andre ambitioner i Det Konservative Folkeparti end at fastholde det nedskårne budget?
Har man ingen ambition om at genoprette det?
Har man ingen ambition om at genindføre den miljøbistand, som derudover er skåret ned, selv om det var den nuværende udenrigsminister, der som miljøminister skrev under på Danmarks vegne?
Har man ingen ambition om at friholde den fattigdomsorienterede ulandsbistand fra udhulingen i form af, at man giver bevillinger til bekæmpelse af terror?
Er der ingen ambitioner ud over det, der ligger nu?
Per Stig Møller (KF), 2004-12-07:
Det har en positiv effekt.
Det er også med til at bekæmpe – og det er jo hovedformålet – fattigdommen.
Det er klart, at det kan Danmark jo ikke gøre alene, men vi kan sætte ind de steder, hvor vi kan, og der har vi også fået rigtig gode resultater.
Selv lagde jeg jo for med at sige, at vi skal gøre noget mere for kvinderne, uddannelsen af dem, vi skal inddrage kvinderne i samfundsprocessen og lave ekstraordinære kvindeprogrammer.
Det lægger jeg meget vægt på.
Vi skal også have udviklet deres mulighed for erhverv, jobskabelse.
Når man tænker på, hvor mange nye mennesker der kommer til i Afrika f.eks., så er det jo meget vigtigt, at der kommer en økonomisk udvikling.
Jeg har lige siddet her i torsdags og skrevet under på en samarbejdsaftale med den Afrikanske Union, hvorunder også ligger aftaler med de regionale organisationer, for at få udviklet dem.
Og vi giver jo også støtte til dem, for at de også kan være fredsskabende i områderne.
Fred er jo forudsætningen for udvikling.
Så det er vi enige om.
Vores ambition er naturligvis, at vi skal ligge i førerfeltet.
Den nedskæring, der fandt sted, var en engangsnedskæring.
Siden har vi, som vi havde meddelt vælgerne – så det har der været valgkamp om – fastholdt PL-reguleringen, således at der hele tiden kommer nye midler ind i ulandsbudgettet.
Og den PL-regulering betyder jo altså så også, at intet er blevet skåret ned på grund af budgetforholdet, efter at engangsnedskæringen fandt sted.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-07:
Jeg kan godt regne ud, at udenrigsministeren er klar over det næste spørgsmål, men for god ordens skyld skal jeg jo stille det.
Det er jo ikke helt banalt, for der har været mange røster fremme om, at det ikke gør den store forskel, vi får alligevel ikke så meget for pengene, og at Danmark ikke kan frelse hele verden osv.
Det er jo også en del af baggrunden for, at den nuværende regering har skåret så voldsomt ned på ulandsbistanden, som den har.
Men vi er altså enige om, at den virker, at den har en positiv effekt.
Så er spørgsmålet: Hvilke ambitioner er der fra den konservative side i regeringen om at øge bevillingerne til ulandsbistanden, sådan at man helt eller delvis kunne få rettet op på de nedskæringer, der har været, og begynde at indtage en ledende position i verden, som Danmark tidligere har haft med hensyn til bevilling af ulandsbistand?
Per Stig Møller (KF), 2004-12-07:
Ja, det er der da ikke nogen som helst tvivl om, ellers ville vi jo smide 12 mia. kr. af skatteborgernes penge ud af vinduet, og det kunne vi da ikke drømme om.
Ulandsbistanden virker.
Vi talte om Palæstina før, hvor vi har kommuneprojekter, Gazaprojekter, og hvor jeg også synes man skal gå ind og prøve at støtte den palæstinensiske autoritet, så den kan få en rolig start på sin nye tilværelse.
Så selvfølgelig virker ulandsbistanden da.
Jeg er godt klar over, hvad det næste spørgsmål vil blive fra hr. Jørn Jespersen, og det kan han så få lov at stille, men der er naturligvis ikke tvivl om, at ulandsbistanden virker.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-07:
I en række annoncer i de store morgenaviser kan man se udenrigsministerens partifælle Gitte Seeberg – det er hende igen – optræde med nogle budskaber fra Mellemfolkeligt Samvirke under overskriften »Vi gør en forskel«.
Og så står der nedenunder: »Ulandsbistand virker«.
Nu fremgår det ikke helt tydeligt af annoncerne, om det »vi«, der gør en forskel, er medlemmerne af Mellemfolkeligt Samvirke, eller om »vi« er medlemmer af Det Konservative Folkeparti.
Men jeg vil da godt spørge, om udenrigsministeren er enig i udsagnet om, at ulandsbistand virker.
Er udenrigsministeren enig med sin partifælle om, at ulandsbistanden rent faktisk virker og har en positiv effekt?