runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-19:
Det, jeg godt kunne tænke mig at vide lidt om, er Venstres mere konkrete bud på, hvad der sker – ikke at måske vil nogle andre lande det og det og sådan nogle ting.
Jeg vil godt høre: Hvad er Venstres konkrete bud på, hvad der sker?
Det er det ene.
Det andet er: Ved tidligere lejligheder, hvor den danske befolkning har stemt nej, har det ikke været muligt for de nejpartier og de nejbevægelser, der faktisk har ført kampagnen for et nej og dermed også vundet, at få ret til at fortolFttmo22.fm Page 1731 Friday, May 13, 2005 11:32 AM ke et nej.
Vil sådanne bevægelser og partier i tilfælde af et nej blive inviteret til at være med til at diskutere, hvad der skal ske, som repræsentanter for det flertal i befolkningen, der har sagt nej til denne forfatning?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Det vil altså være en frygtelig trist situation for Danmark, hvis vi ikke siger ja til den nye forfatningstraktat, for den nye forfatningstraktat er langt bedre og mere effektiv end den, vi har i dag.
Der er mere åbenhed og demokrati, alt det, som danske borgere har efterlyst i mange år, så det vil være frygtelig, frygtelig tragisk.
Det er klart, at ligesom hvis Frankrig siger nej, kan traktaten i første omgang ikke bare blive formelt vedtaget, og så må vi have en forhandling med de øvrige lande.
Danmark har allerede undtagelser på fire meget, meget store politiske områder, og derfor er det vanskeligt at se, at vi kunne finde nye områder, hvor vi kunne få undtagelser.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-19:
Nu er det jo ikke første gang, den danske befolkning skal stemme om EU-spørgsmål.
Tidligere har den danske befolkning ved to lejligheder sagt nej, og ved begge lejligheder har det været sådan, at den siddende regering ikke har været offensiv og fortalt, hvad der ville ske i tilfælde af et nej.
Jeg vil gerne høre, hvad Venstre forestiller sig, såfremt den danske befolkning i september vælger at stemme nej til EU-forfatningen.
Hvad vil der så ske?
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Vi hørte fra ordføreren, at det er en forfatning, som sikrer, at magt og penge ikke kommer til at herske.
Men det er sådan, at jeg har fået fat i en lille statistik over ord i denne forfatning.
Den er lavet af Bernard Cassen og Susan George fra ATTAC i Frankrig, og de har lavet følgende optælling:
Marked: 78 gange, handel: 38 gange, konkurrence: 27 gange, kapital: 23 gange, varer: 11 gange, bank – det er topscoreren: 176 gange, Centralbanken: 98 gange.
Til gengæld fuld beskæftigelse: 1 gang, sociale fremskridt: 3 gange, arbejdsløshed: 0 gange.
Er det virkelig en forfatning, som for Socialdemokraterne er noget, som ikke bygger på magt og penge, men som er sociale fremskridt?
Jeg kan sige, at for den del af venstrefløjen, som er her i Folketinget, og som er Enhedslisten, er det det stik modsatte.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Jeg vil nu komme med tre ord: Ja, det kan EFDomstolen allerede i dag, det er der ikke noget nyt i.
De sidste par uger har jeg fået en idé om, hvordan den kunne blive, og i dag har jeg lagt mærke til, at i de mange indlæg fra Dansk Folkeparti er man startet i Frankrig, og Tyrkiet er kommet ind som nummer to, så det kan være noget af det, jeg kan forvente mig ændrer lidt på prioriteterne.
Jeg vil blot gentage, hvad jeg allerede har sagt: Danmark stemte nej i 1992, og irerne stemte nej for nogle år siden, men ingen af de to nejer satte hele EU i stå, og det forventer jeg altså heller ikke vil ske, selv om Frankrig skulle gå hen og stemme nej, uagtet Frankrig er et af de lande, der var med til at starte EU.
I dag har vi et andet EU med 25 medlemslande, og jeg kan ikke forestille mig, at ét land skal stoppe Europa.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Det var fru Charlotte Antonsens interessante svar til hr. Peter Skaarup om Frankrigs afstemning, der lokkede mig frem igen.
Vi har 4 måneder, til vi skal have afstemning, og hvad skal vi så snakke om?
Har fru Charlotte Antonsen nogen idé om det?
Jeg kunne sagtens forestille mig, at det var bedre at tage sommerferie.
Der foregår en masse ting i EU på det tidspunkt, og jeg tror overhovedet ikke, der er nogen som helst relevans i at holde folkeafstemning her i Danmark, når det er helt andre ting, der kommer på tapetet i EU, som fru Charlotte Antonsen jo også godt ved.
Tror fru Charlotte Antonsen, den bliver spændende?
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Nu ligger det jo sådan med servicedirektivet, at det ikke alene er Kommissionen, der har sagt, at den vil komme med ændringsforslag.
Der er altså intet, der tyder på, at servicedirektivet vil dukke fuldstændig identisk op igen.
Man vil netop understrege, at der ikke sker noget at det, der har været bekymring for i bl.a. Frankrig.
Servicedirektivet skal ikke bruges til at undergrave nationale regler for arbejdsmiljø, arbejdstid osv. Fttmo22.fm Page 1730 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-19:
Udgangspunktet for hele diskussionen er jo ikke spørgsmålet om Danmark og hvem, der tjener på hvad.
Udgangspunktet for diskussionen er at forsvare både danske og udenlandske lønmodtageres muligheder for at have et ordentligt arbejdsmiljø og nogle ordentlige lønninger, det skal vi lige huske på.
Det kan godt være, der er nogle virksomheder, der kan tjene lidt ekstra, men det betyder altså også, at der er nogle mennesker, der skal arbejde for 20 kr. i timen.
Nu siger Kommissionen, at den trækker forslaget tilbage og kommer med ændringsforslag.
Jeg ved ikke, om fru Charlotte Antonsen har kendskab til, at det er sket i andre tilfælde, men jeg kan bare nævne sådan noget som havnedirektivet, hvor der skete præcis det samme.
Forslaget er nu blevet genfremsat, og med hensyn til arbejdsforholdene er det endnu værre i sin nye udformning, end det gamle direktivforslag var, men man skal nok komme igennem med det, bare man bliver ved længe nok.
Også i EUsammenhæng kan man hive folk til stemmeurnerne gang på gang, indtil man får det rigtige afstemningsresultat.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Jamen de andre lande i EU har jo lige så store bekymringer på de områder, så det er ikke rigtigt forstået.
Jeg vil godt sige, at da jeg talte om servicedirektivet, talte jeg ikke om garantier.
Jeg sagde, at jeg er glad for, at Kommissionen har sagt, at den vil tage forslaget tilbage og lave nogle ændringsforslag, så det bliver præciseret, at servicedirektivets formål ikke er at undergrave hverken arbejdsmarkedet eller socialpolitikken i de enkelte lande.
Det synes jeg er vigtigt, for det er bestemt ikke vores hensigt, at det skulle gøre det.
I øvrigt vil jeg godt sige om servicedirektivet, at med hensyn til at vi kan begynde at handle serviceydelser med hinanden i større udstrækning, end vi kan i dag, har de undersøgelser, der hidtil er blevet lavet på området, jo vist, at Danmark er det land i Europa, der kan tjene mest ved det.
Noget af det, Danmark er god til, er service, og derfor er der potentiale til at skabe nye arbejdspladser i Danmark, bl.a. inden for serviceområdet.
Så lad os nu slappe lidt af.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-19:
Nu kan man jo sige meget om garantier og deres holdbarhed i EU-spørgsmål, og hvis vi nu sætter direktivet specielt i forbindelse med de målsætninger, der er formuleret i forfatningen for det område, der hedder fri levering af tjenesteydelser – bare for at nævne en enkelt lille ting – står der, at i denne underafdeling er der forbud med restriktioner, der hindrer fri udveksling af tjenesteydelser inden for Unionen.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Jamen Danmark har det endelige ord i de sager, for der kræves enstemmighed, og derfor er der ikke nogen grund til bekymring, heller ikke hos Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2005-04-19:
Et eller andet sted kunne jeg godt forestille mig, at hr. Holger K. Nielsen kunne afslutte sin politiske karriere som en slags overdommer i EU.
Det ville måske være meget smukt for både EU og hr. Holger K. Nielsen, men realiteten er jo bare, at uanset hvad fru Charlotte Antonsen har aftalt med hr. Holger K. Nielsen, er det sådan, at hvis der er uenighed mellem Kommissionen og det pågældende land – i dette tilfælde Danmark – om, hvordan traktaten skal forstås, har Danmark ikke det afgørende ord.
Det har EU-Domstolen, og det kan man altså ikke aftale sig ud af i Danmark.
Det må da kræve, at man ændrer traktaten.
Det er jo også derfor, at fagforeninger og andre på de pågældende områder har insisteret på, at det er enormt vigtigt at få dem taget direkte ud, så medmindre vi tror, at EU-Domstolen lige pludselig skulle blive en vogter af den nationale suverænitet uden liberaliseringer, tror jeg faktisk, vi står tilbage med et ganske alvorligt problem.
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Om EU-delen vil jeg godt sige, at netop spørgsmålet om sundhed og sociale ordninger osv. jo er noget af det, vi håndterer i den aftale, vi har lavet med SF og Socialdemokratiet.
Hvis hr. Per Clausen læser det, der står i aftaleteksten, fremgår det med al mulig tydelighed, at vi ikke har nogen som helst intentioner om at undergrave politikken på de områder, fordi vi har været opmærksomme på, at det er noget, der har vakt bekymring udeomkring.
Derfor er det med i den aftale, vi har lavet med S og SF, så der sker ikke noget negativt på de områder.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Ja, det mener vi jo så ikke, det er.
Vi mener faktisk, at vi skal turde være en del af det fællesskab, som EU også er.
Der mener vi faktisk også, at Danmark skal være med.
Danmark skal være med ved bordet frem for at isolere sig.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Nej, det er er der sådan set ikke.
Det er korrekt, at man nu traktatfæster charteret, men det væsentlige udgangspunkt er, at charteret ikke indeholder nye beføjelser eller nye kompetencer.
Det bliver klart mere overskueligt for befolkningerne, fordi man nu rent faktisk lettere kan se, hvad det egentlig er, EU kan tillade sig, og hvad EU ikke kan tillade sig.
Jeg synes, det er vigtigt, at EU ikke kan krænke hverken ejendomsretten, forsamlingsfriheden eller andre helt grundlæggende ting.
Det bliver nu slået fast, men der er ikke noget nyt i det.
Det er bare gjort mere overskueligt, fordi det fremgår af charteret.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Der er sådan set et mere faktuelt spørgsmål.
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Antonsen, om det er korrekt, at hvis forfatningen bliver vedtaget, vil EU-Domstolen kunne pådømme sager om personkontrol, ægteskab, ytringsfrihed, forsamlingsfrihed, uddannelse, børns rettigheder, handicappedes forhold, arbejdsforhold, opsigelsesrettigheder, familieliv og social sikring.
Det er sådan set meget nemt bare at svare ja eller nej til det spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg glæder mig til, når du får lov til at svare, at du også fortæller mig, hvor mange gange de ord står i Nicetraktaten, for det vigtige er jo, om den her traktat er en forbedring i forhold til Nicetraktaten.
Jeg vil også lige læse noget op for dig, Rune ...
... Ja – hr. Rune Lund.
Unionen arbejder for en bæredygtig udvikling i Europa baseret på en afbalanceret økonomisk vækst og prisstabilitet, en social markedsøkonomi med høj konkurrenceevne, hvor der tilstræbes fuld beskæftigelse og sociale fremskridt, og et højt niveau for beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten.
Jeg kan forsikre hr. Morten Messerschmidt om, at vi er fuldstændig overbevist om, at danskerne gerne vil deltage i den her beslutning og er fuldt ud kapable til at deltage i den her beslutning.
Selvfølgelig er de det.
Vi har altid gået ind for de folkeafstemninger, som er blevet fremlagt.
Intet er ændret på det punkt.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Det er dejligt.
Jeg kan for at berolige Socialdemokratiets formand bekræfte, at jeg rent faktisk både har læst del I, II, III og IV.
Det vil nok også være nødvendigt for den følgende debat.
Jeg skal bare prøve at forstå Socialdemokratiets formand korrekt: Er det sådan, at fru Helle Thorning-Schmidt har ændret holdning, sådan at man faktisk mener, at danskerne er kloge nok til at tage stilling til EU-spørgsmål, eller hvordan ser man på det i den socialdemokratiske gruppe?
Jeg forstår, at danskerne nu er kvikke nok til at forholde sig til de 448 artikler i forfatningen.
Jeg går ud fra, at det stadig væk er socialdemokratisk politik, at kronen skal afskaffes og erstattes af euroen på et tidspunkt, men er danskerne så kvikke nok til det i dag?
Hvad siger fru Thorning-Schmidt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg kan ikke bekræfte det pågældende citat; det ligger nogle år tilbage, vil jeg sige.
Det, jeg gerne vil sige, er: Nej, denne forfatningstraktat er enklere end det traktatgrundlag, vi hidtil har arbejdet på.
Den er enklere at forholde sig til.
Vi har gjort os meget umage i konventet, de af os, der sad der, med at skrive en enkel traktat.
Jeg vil anbefale hr. Morten Messerschmidt at læse den, særlig den første del af traktaten.
Den er faktisk meget enklere end det hidtidige traktatgrundlag, vi har haft.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg vil gerne kvittere for fru Thorning-Schmidts redegørelse for, at det eksisterende traktatgrundlag kan være lidt vanskeligt at forholde sig til, og at der er nogle forenklinger i den forfatning, som vi nu bliver præsenteret for her, men stadig væk er det jo et værk på 448 artikler, og det kan være svært at overskue.
Jeg står her med Aktuelt fra den 29. september 2000, hvor fru Thorning-Schmidt er citeret for følgende: Spørgsmålet om fuld dansk tilslutning til EU's møntunion var alt for vanskeligt at overlade til danskerne.
Da vi stemte den 28. september 2000, var det jo kun ét område af traktaten, man på det tidspunkt tog stilling til, nemlig området om euroen.
Mener fru Thorning-Schmidt så også, at den her forfatning, som altså indeholder 448 artikler, er alt for vanskelig for danskerne at tage stilling til?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Det er Socialdemokraternes holdning, at afgørelsen om en afstemning i Danmark skal foretages i det danske Folketing.
Jeg troede egentlig også, at det var Dansk Folkepartis holdning, at sådan et spørgsmål skulle afgøres i det danske Folketing og ikke skulle bestemmes i Frankrig.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-19:
Fru Helle Thorning-Schmidt kan vel ikke være uvidende om, at ud over det, der blev læst op her, har Tony Blair også sagt, at der er et manglende grundlag for at holde folkeafstemninger, hvis der er et land eller flere lande, som siger nej, og man på et tidligt tidspunkt kan konstatere, at der vil være lande, der ikke kan acceptere forfatningen.
Det er blevet sagt, og det kan man så have forskellige meninger om.
Men så vil jeg godt spørge på en anden måde: Er det ikke rimeligt, og er fru Helle ThorningSchmidt ikke klar over, at EU's grundlag, EU's vedtægter er skruet sådan sammen, at man – og det er vel ikke for meget forlangt – har den respekt for landenes demokratier, at alle lande skal acceptere, hvis man ændrer i vedtægterne for EU?
Og er fru Helle Thorning-Schmidt ikke enig i, at det også er den linje, vi bør følge fra dansk side?
Vi kan vel ikke have, at hvis et eller flere lande siger nej, så er man bare ligeglad fra EU's side, og så siger man bare: Vi kører videre, som om ingenting er hændt.
Det kan jo også ramme Danmark i en given situation, hvis danskerne ikke er enige i det, der kommer fra EU, og de vedtægtsændringer, der kommer fra EU.
Så vi må vel have klarhed over, at siger ét land nej, så bliver der ikke nogen folkeafstemninger i landene; så falder den forfatning, som man ønsker at få gennemført.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Hr. Peter Skaarup, jeg er nødt til lige at citere det korrekte, som Tony Blair har sagt.
Nu ved jeg ikke, om man må tale engelsk i Folketinget, men han sagde: I have always said that we will have a vote on the constitution.
It doesn't matter what other countries do.
We will have a vote on the constitution.
Så det kan godt være, at The Guardian har skrevet det, men det er åbenbart det, som premierminister Tony Blair har sagt.
Nu skal vi jo ikke lade andre lande bestemme vores indenrigspolitiske afgørelser, men jeg vil for det første sige, at det er én ting, hvad briterne gør, og de vil åbenbart fortsat have en afstemning, og jeg er af den indstilling, at vi naturligvis også skal have den afstemning, som vi hele tiden har planlagt.
Jeg kan ikke se, hvorfor forholdene i Frankrig skulle bestemme indenrigspolitiske beslutninger i Danmark.
Peter Skaarup (DF), 2005-04-19:
Velkommen i Folketinget.
Mit spørgsmål går på den situation, der er opstået, efter at det ser ud til, at et af de lande, der normalt er meget integrationsivrigt i EU, nemlig Frankrig, i forhold til de meningsmålinger, der er i øjeblikket, måske vil sige nej.
Mit spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt er: Er fru Helle Thorning-Schmidt enig med Tony Blair i den holdning?
Fttmo22.fm Page 1736 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg vil godt gentage, at før Tyrkiet kan blive optaget i EU, skal der være fuldstændig styr på menneskerettigheder, demokrati og borgerrettigheder.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Men jeg vil endnu en gang sige, at denne her traktat intet har med Tyrkiet at gøre.
Denne traktat er en forbedring af de nuværende traktater, og det har intet med Tyrkiet at gøre.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
De bryder menneskerettighederne på det groveste, men man mener stadig væk, at de skal være medlem af EU, kan jeg så forstå.
Det er jo meget interessant.
Derudover vil jeg også godt høre: Hvis Tyrkiet kommer ind i EU, vil det jo have den indflydelse på den danske stemmevægt, at den vil blive reduceret til under 1 pct.
Det er jo en markant forringelse i forhold til, hvad Danmarks position nu er i EU.
Mener den socialdemokratiske formand ikke, at det er et alvorligt problem?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg er lige så bekymret for menneskerettighederne i Tyrkiet, som mange andre er.
Det er naturligt.
Men derfor vil jeg også anbefale den nye traktat, og sige, at den jo er bedre end Nicetraktaten på det punkt, fordi værdierne jo netop er beskrevet langt tydeligere, både hvad angår kønsligestilling, som Dansk Folkeparti er meget optaget af, kan jeg forstå, og menneskerettighederne generelt.
På den baggrund vil jeg mene, at vi har bedre muligheder for at kræve menneskerettighederne overholdt med den nye forfatningstraktat end med den gamle.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
Nu har der på det seneste været skabt tvivl om den socialdemokratiske politik, og så kunne jeg egentlig godt lige tænke mig at høre, om det stadig væk er socialdemokratisk politik, at Tyrkiet skal være med i EU.
Og hvis det er socialdemokratisk politik, hvordan hænger det så sammen med, at der i forfatningen står beskrevet nogle af Unionens værdier, som bl.a. går på respekten for den menneskelige værdighed og respekten for menneskerettigheder og ligestilling mellem mand og kvinde, når man så samtidig har set her på det seneste, hvordan tyrkiske kvinder går ud og demonstrerer for deres rettigheder, og det, der bliver konsekvensen af det, er, at de får tæsk af det tyrkiske politi?
Hvordan kan man overhovedet seriøst overveje at optage et sådant land i en union, som skal bygge på de her så fine værdier?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Hr. Søren Krarup vil sikkert give mig ret i, at det er en god ting at blive klogere.
Det er også en god ting at indrette sig på, at tingene forandrer sig, og siden vi blev medlem af EU, er der faktisk sket en del.
Der er kommet flere forskellige traktater, som har forbedret EU, som har forbedret EU til en situation, hvor det nu er muligt som socialdemokrat at føle sig hjemme i EU.
Der er nemlig sket det, at vi har fået mulighed for ikke bare at have et indre marked, hvor vi handler med hinanden, men også have en situation, hvor vi tager beskyttelse af lønmodtagerne, beskyttelse af miljøet, beskyttelse af arbejdsmiljøet og beskyttelse af forbrugerne meget alvorligt.
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Jeg kunne begynde at læse op af traktaten eller forfatningen – for det er en forfatning – og så sige og dokumentere, at svaret var forkert.
Men jeg får egentlig lyst til, fordi jeg mindes hr. Svend Auken så grundigt, at tænke på det andet angrebspunkt, han dengang havde.
Jeg husker, at han gik ud fra noget, der optog os meget dengang, og det var fra en tv-udsendelse, hvor daværende domprovst Jørgen Bøgh rasende erklærede, at han ikke ville være EF-tilhænger, for han ville ikke se sine børnebørn i en EFhær.
Må jeg spørge fru Helle Thorning-Schmidt: Er det ikke lige præcis det, der står i forfatningen?
Fttmo22.fm Page 1735
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Til hr. Søren Krarup: Nej, det vil jeg ikke indrømme.
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Jeg vil begynde med at byde fru Helle ThorningSchmidt velkommen på den plads, hun har nu.
Så vil jeg være så dybt ugalant at sige, at jeg egentlig havde troet og også håbet, at det var hr. Svend Auken, som jo er EU-ordfører, for jeg har en erindring, som jeg ville have præsenteret hr. Svend Auken for.
Den 5. juni 1974 var jeg som formand for Ribe-komiteen mod EF med til at byde hr. Svend Auken velkommen til et anti-EFmøde på Ribe Slotsbanke, og jeg husker den glødende EF-modstander, der udtalte sin rasende kritik af EF.
Der er et par punkter, som jeg endnu kan huske, og dem vil jeg være så ugalant at forelægge for fru Helle Thorning-Schmidt.
Jeg husker nemlig, at et af punkterne, som hr. Svend Auken var meget vred over, var § 20 i grundloven, der blev overtrådt, idet man der afgav suverænitet i henhold til grundloven i nærmere bestemt omfang.
Jeg vil godt spørge fru Helle ThorningSchmidt: Vil hun ikke indrømme, at med EUforfatningen er det virkelig i ganske ubegrænset omfang, at vi afgiver suverænitet, og at det altså egentlig er grundlovsstridigt?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Ved De, hvad der også er sket, hr. Rune Lund?
Der er faktisk også sket det, at borgerne har fået bedre mulighed for at få indflydelse på de her ting – uha, det er noget værre noget.
Hr. Rune Lund, traktatfæstelse af principperne for det indre marked skete i 1986.
Det er sket for mange år siden.
Det, der er det nye, er, at vi traktat efter traktat har forbedret mulighederne for at påvirke de ting, som jeg går ud fra at vi begge to bekymrer os om: arbejdsmiljø, miljø, forbedringer for almindelige mennesker.
Det er det, vi kan gøre nu, og det er derfor, denne her traktat er bedre.
Og ved du, hvad der også vil ske?
Rune Lund (EL), 2005-04-19:
Denne her forfatning er ikke venstrefløjens forfatning, det er en forfatning for borgerlige, det er en højreorienteret forfatning.
Det er vi i Enhedslisten sammen med hele rækken af SF- og Enhedslistelignende partier i hele Europa enige om.
Desuden er der en række socialdemokratiske partier eller i hvert fald deres vælgere, som Fttmo22.fm Page 1734
mener det samme.
Sagen er jo, at med denne her forfatning styrker man nogle institutioner, som kæmper for en helt bestemt politisk dagsorden, f.eks. EU-Kommissionen, og man traktatfæster principperne omkring det indre marked, som jo er en væsentlig forhindring for at gennemføre forbedringer nationalt, som kan gøre, at vi går foran og skaber bedre forhold i Europa.
Så det er gode eksempler på, at denne her forfatning skaber mindre velfærd, skaber mere magt til pengene, mere magt til markedet.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Men det er jo lige præcis her, problemet ligger, for ved at blive mere end traktatfæstede, nemlig forfatningsfæstede, bliver disse bestemmelser absolut juridisk bindende.
Men så blev vi beroliget med, at det kun var et katalog over de værdier, vi bekendte os til i Europa, og at det ikke ville få nogen politisk betydning, fordi det ikke var lovfæstet.
Men det bliver det nu, og hvad så?
Er der så ikke sket noget fuldstændig afgørende nyt?