runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Til hr. Jes Lunde: Omkring argumentationen for, at nu skal grundskatterne op igen for landbrugsejendomme mange steder fra de 8 promille op til 24 promille, så siger hr. Jes Lunde, at det måske var bedre at holde de skatter nede mod til gengæld at beskatte det, man tjener, når man solgte sin landbrugsejendom.
Jamen bliver man ikke beskattet ved salg af sin landbrugsejendom?
Er der ikke en beskatning af avancen ved salg af landbrugsejendomme?
Så det, hr. Jes Lunde siger der skal være modstykke til, at man ikke betaler de løbende grundskatter, har man gennemført.
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Ja, både og, vil jeg sige til hr. Thor Pedersen.
Jeg er ikke særlig tilfreds med den ejendomsavancebeskatning.
Der er mange, som ikke betaler noget overhovedet, det er alle parcelhusejerne.
De gevinster, de har på jord og fast ejendom, er slet ikke under ejendomsavancebeskatningens regler.
Jeg synes, det var mere rimeligt, at man betalte sin skat, når man tjente flere hundrede tusinde kroner ved et salg, frem for at man skal betale den kradse lejeværdi løbende, som godt kan gøre ondt, og hvor folk siger: Jamen de penge har vi jo ikke. Men vi har altså bare ikke kunnet finde noget flertal i det her Folketing for at tænke sådan, for at sige, at samfundet skal have sin del, når pengene er der, i stedet for at tage dem løbende.
Så er det rigtigt, at for landbrugets vedkommende er der en ejendomsavancebeskatning; den er jeg ikke imponeret over.
Jeg synes, der er mange dårligdomme i den.
Nogle af dem opstod i forbindelse med et forlig, som Venstre lavede med skatteministeren, som dengang hed Carsten Koch.
Det var et forlig, der indebar, at den måde, man beregnede kursgevinster op og ned på, indgangværdier og udgangsværdier, gjorde, at folk kommer til at betale ejendomsavance af et tab.
Hvis folk har haft et kurstab, kommer de til at betale ejendomsavanceskat af det.
Det kan de takke Venstre for.
Det synes jeg var dybt godnat, og det gav vi også klart udtryk for fra SF's side dengang.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-09-07:
For parcelhusejerne er der ikke nogen ejendomsavancebeskatning, det er rigtigt, men det vedrører jo heller ikke denne sag.
Vi siger jo netop, at der er en ejendomsavancebeskatning på landbruget.
Hvorfor skal der så ikke være det loft, også i år
2001, som der er i år 2000, og som der var i 1999?
Var SF modstander af, at det loft blev indført, eller hvad?
Altså, parcelhusene er, synes jeg, fløjtende ligegyldige, når vi drøfter landbrugets jordskatter.
Derfor vil jeg gerne vide: Hvad er begrundelsen for, at det loft ikke skal videreføres?
Der er jo samme ejendomsavancebeskatning i år 2000, som der vil være i år 2001.
Thor Pedersen (V), 2000-09-07:
Jamen jeg må spørge hr. Jes Lunde: Når nu hr. Jes Lunde er klar over, at der er en beskatning af avancen ved salg af landbrugsejendomme, at man endda kan finde eksempler på, at der er en urimelig beskatning, hvor er så argumentet for at fastholde jordbeskatningen på mere end de 8 promille, endsige overhovedet at have en løbende jordbeskatning? Og skal jeg i øvrigt forstå hr. Jes Lunde på den måde omkring parcelhuse, at hvis man beskattede den løbende værditilvækst, så ville hr. Jes Lunde fjerne alt: ejendomsværdiskatter, grundskatter i øvrigt til kommunerne, således at det ikke var et skatteobjekt, før man realiserede værdierne?
Skulle jeg forstå hr. Jes Lunde sådan?
Karsten Nonbo (V), 2000-09-07:
Jeg vil høre, om hr. Jes Lunde ikke kan medgive mig, at der er to asociale ting ved jordskatterne.
For det første kan promillen for to ejendomme, der ligger på hver sin side af markskellet i henholdsvis den ene og den anden kommune, være fra 6 til 24, plus at der fra den ene ende af landet til den anden er meget store forskelle på jordens værdi, hvilket giver en meget stor forskel i beskatningen.
Kan hr. Jes Lunde ikke se, at vi kan modvirke det ved at have et loft over jordskatterne?
Jes Lunde (SF), 2000-09-07:
Det ene spørgsmål drejer sig om parcelhusverdenen.
Kan vi dér slippe for både ejendomsskatter og lejeværdi og alt muligt?
Ja, men så skal vi jo altså have flere ting med ind i billedet her.
Lejeværdien er historisk begrundet i, at man har rentefradragsretten.
Det kan hr. Thor Pedersen læse en hel masse om hos sin partiformand, hr. Anders Fogh Rasmussen,
som har skrevet glimrende bøger om det for mange år tilbage. Der er et samspil her, hvis man vil have lov til at betragte private udgifter som noget, der skal trækkes fra over selvangivelsen.
Det er jo egentlig ikke normalt, når det er private udgifter, vel, men vi har sagt o.k., når det drejer sig om de her renteudgifter, dem kan man trække fra.
Til gengæld har man så også en lejeværdiberegning.
Det er spejlbilleder, og der kan man ikke gå ind og bare fjerne den ene brik og sige, at nu er det slut med alle beskatninger af ejerboligerne, for så får vi simpelt hen et gigantisk hul i statskassen, og det skal man også lige have med i betragtningen herinde i Folketinget.
Det kan være nemt nok at tage en enkelt brik ud og sige, at vi gerne vil af med dén skat, og at vi gerne vil af med dén skat.
Men vi har altså nogle sygehuse, vi skal have betalt for.
Vi har et skolevæsen, vi skal have betalt for, osv. osv.
Derfor kan man ikke ufinansereret bare stå og love, at nu fjerner vi det hele.
Det hænger ikke sammen.
Men jeg er meget interesseret i at gå ind den principielle og langsigtede diskussion.
Hvis der er nogle partier, der vil være med til at snakke om en konsekvent beskatning af gevinster, samfundsskabte gevinster, når folk tjener dem, så vil jeg godt snakke om, hvorvidt vi med det provenu, vi får ind på den måde, kan lempe på nogle løbende skatter.
Det er jeg bestemt interesseret i.
Så er der det dér med, at der er meget stor forskel på beskatningen over kommunegrænserne.
Det er rigtigt nok.
Det er der jo også.
Kommuneskatten kan også være forskellig.
Det er jo grundvilkårene.
Når man vil have en decentralisering i samfundet, når man vil have lokale beslutninger, der træffes af byrådene derude, så vil der være en forskellig beskatning, og det er altså en lokal afgørelse, og det må folk forholde sig til, når de stemmer på deres byråd.
Hvad er det for en service, de vil have lokalt, og hvad er de villige til at betale i skat lokalt?
Det overlader vi til en lokal afgørelse.
Ole Sohn (SF), 2000-09-07:
Hr. Thor Pedersen misforstod vist mit spørgsmål.
Det er klart, at hvis man bliver anvist et ordinært arbejde, så tager man det.
Det har man pligt til.
Det, der er sagen, er, at man altså har 200.000 arbejdsløse.
En del bliver sendt på aktivering.
Meget af aktiveringen fungerer fornuftigt, men det er meget bevidstløs aktivering, og den enkelte arbejdsløse har ingen rettigheder til at sige fra.
Man får så at sige det, man kan kalde et siciliansk tilbud, og det svarer ikke meget til de forventninger og de ønsker, som Venstre i øvrigt gør sig om borgernes rettigheder.
Så mit spørgsmål er: Gælder borgernes rettigheder også for arbejdsløse, som bliver udsat for perspektivløs aktivering?
Kan man få ret til at sige fra for at få en ordentlig kvalitet i aktiveringen?
Det var det ene.
Så til det andet.
Det offentlige får, hvad man efterspørger, når man udliciterer.
Mit spørgsmål gik sådan set mere på: Vil Venstre være med til at sætte nogle skrappere arbejdsmiljøkrav, sådan at vi undgår den massive nedslidning, som desværre meget foregår på offentlige arbejdspladser?
Vil Venstre være med til at sætte ind for at forbedre arbejdsmiljøet, så vi kan få udryddet en lang række af de skader, som er en følge af et dårligt arbejdsmiljø?
Aase D. Madsen (DF), 2000-09-07:
Jeg vil da gerne spørge fru Gitte Seeberg, om fru Gitte Seeberg vil være med til, at vi får en opretning af de personlige tilskud, der gives til de ældre.
De personlige tilskud fra kommunerne gives jo kun til de økonomisk svagest stillede ældre, og vi har altså set, at kommunerne har skåret betydeligt ned på det område.
Jeg synes altså, at vi skal give kommunerne et vink med en vognstang her fra Folketinget, således at vi får ensartede og faste regler, så kommunerne ikke på dette område kan snyde på vægten.
Vil De Konservative være med til det sammen med Dansk Folkeparti?
Jens Peter Vernersen (S), 2000-09-07:
Jamen ikke mindst det sidste svar her giver jo en vis afklaring.
Det vil altså sige, at den faldende renteudgift, man har, skal bruges til at sætte skatten ned.
Den skal ikke bruges til at betale vores gæld, og den skal ikke bruges til at sikre ældre, som der bliver mange flere af.
Det betyder altså, at når vi ikke bruger pengene til at afvikle vores gæld, så bliver det de nye generationer, så bliver det de unge mennesker, der kommer til at betale, fordi vi fortsat har den samme statsgæld.
Det er den præcise sammenhæng i det her svar, som er givet fra hr. Thor Pedersen efter sit indlæg.
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Til fru Lene Espersen: Jo, jeg har lagt mærke til, at den konservative retorik er skuffelser over regeringens udspil. Jeg må så sige, at da jeg læste det konservative udspil til finanslovforhandlingerne, blev jeg overhovedet ikke overrasket.
Det er, som det plejer at være,
detaljeret usympatisk og med foden godt hårdt trampet ned i mennesker, som har en svag økonomi. Men hvis nu vi renser lidt i øregangene og repeterer, at når vi laver en aftale med amterne og hælder milliarder ud i sundhedsvæsenet, så er det også i overensstemmelse med, hvad der bliver sagt på folkehøringen.
Når vi laver aftaler med kommunerne, der indeholder et ambitionsniveau på skoleområdet, på renovering, når vi laver det på ældreboligområdet, socialministeren bidrager så til videreudviklingen af ældreboligdelen, jo, så er det at skabe overensstemmelse mellem nogle af de ting, der kommer frem på folkehøringerne, og så hvad vi er i stand til at gennemføre.
Jo, det er konkrete visioner, det er konkrete gennemførelser af det.
Må jeg blot dementere en enkelt sag over for fru Tove Fergo.
Jeg kan ikke svare angående de 40 mio. kr., det har jeg ikke forberedt mig på.
Det må der være klogere folk, der kan svare på, jeg kan ikke, men må jeg bare sige til fru Tove Fergos udsagn om, at befolkningen aldrig har betalt så meget i skat: Nej, det er nok rigtigt i kroner og øre, men den har heller aldrig tjent så mange penge i kroner og øre.
Og samlet set er skattetrykket faldet.
Vi synes faktisk, det er ganske rimeligt, at regeringen og at Folketinget bakker op om, at ekstra rabatter, der skaffes ud over det aftalte, får en finanspolitisk effekt.
Hvordan skulle man i øvrigt selv få nogle af sine produktivitetsgevinster hjem, hvis man friholder stigende områder?
Det må hr. Helge Adam Møllers parti kunne magte.
Frank Aaen (EL), 2000-09-07:
Jeg må sige, det undrer mig, at en finansminister, der normalt gerne vil fremstå i et sagligt lys, kommer ind i debatten med regnestykker baseret på løsagtige spådomme.
Virkeligheden er, at ingen ved, hvordan renten bliver den 29. september efter et nej.
Den kan lige så godt falde, som den kan stige.
Det eneste vi ved, der er helt sikkert, er, at euroens styrtdyk og bundrekord dag efter dag medfører rentestigninger.
Det ved vi, men hvad der sker efter et nej, ved vi intet som helst om.
Så skal jeg sige til hr. Jan Petersen efter tilsagnet før om, at vi får kigget på de pensionister, der har mindst at leve for, at jeg også gerne vil gøre opmærksom på, at vi altså også har arbejdsløse kontanthjælpsmodtagere, efterlønnere, førtidspensionister, som har en tilsvarende negativ indkomstudvikling sammenlignet med andre grupper, bl.a. fordi satsreguleringen systematisk år efter år klipper en bid af, sådan at de grupper, der er afhængige af overførsler, hele tiden sakker bagud i forhold til dem, der er på arbejdsmarkedet.
Vil man også være villig til at kigge på de grupper, der dér har for lidt?
Kim Behnke (FRI), 2000-09-07:
Nu kan det godt være, at hr. Jan Petersen ikke har nået at læse finansredegørelsen fra 1996, men bilag 07.174 fra den 14. august i Finansudvalget har hr. Jan Petersen vel læst, og dér fremgår det tydeligt, hvordan skatterne har udviklet sig helt tilbage fra 1969.
Men tilbage til diskussionen om rentespændet:
Finansministeren går herop og siger, at det bliver mindst 5 mia. kr., men finansministeren har med sin håndskrevne signatur i finansredegørelsen for 1996 skrevet, at rentespændet mellem den danske krone og valutaen i Euroland vil være elimineret i 2005, og længere nede konkluderes: Gennemførelse af den tredje fase af ØMU'en vurderes derfor ikke at ville påvirke det danske renteniveau.
Det skrev finansministeren ikke kun til Folketinget, men til os alle sammen i 1996.
Var det ikke noget, vi skulle tro på?
Hvorfor skal vi så tro på det, finansministeren siger i dag?
Jens Vibjerg (V), 2000-09-07:
Regeringen har ofte sagt, at den vil give de svage i samfundet muligheder på arbejdsmarkedet.
Når det kommer til handling, så sker der ikke rigtig noget.
Ja, vi har set forslaget om servicejob; det skal jeg nok lade være at træde i her.
Forhøjelse af G-dags-betalingen er gift for ansættelse af disse mennesker.
Hvilken virksomhed vil binde an med at ansætte, hvor der er stor risiko for efterfølgende økonomisk straf?
Så vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører om det nye tiltag, den pulje, man har sat af på arbejdsmiljøområdet, også skal bruges til at holde de svage ude af arbejdsmarkedet.
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Hr. Frank Aaen kvitterede for tilsagnet, og det er så også det tilsagn, han får i dag, fra mig i hvert fald.
Jeg går ud fra, at hr. Frank Aaen har adgang til bordet, hvor den slags drøftelser vil komme til at foregå.
Så var hr. Kim Behnke en smule træt af at høre mig tale om skattetrykket, og jeg beklager, at det er trættende at høre på en kendsgerning.
Men det er en kendsgerning, i hvert fald i denne her regerings tid, fra 1993 og frem til nu, at dér har skattetrykket været konstant omkring 50 pct. Går vi tilbage i 1980'erne, var det stigende.
Altså man finder altid en undskyldning.
Jeg synes, hr. Jens Vibjerg skal svare mig på, hvordan det kan være, at der er mere kortidsledighed i Danmark, end der er i Sverige og Norge, og kortidsledighed, der formentlig er begrundet i vejrlig.
Har vi et dårligere klima, end de har i Sverige og i Norge?
Koldere?
Hans Christian Schmidt (V), 2000-09-07:
Derfor har jeg et meget lille spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører her:
Med hvilken begrundelse har man fjernet tilskuddet til læplantning?
Alle i de grønne organisationer og andre ved, at det er dér, man får allermest for pengene med hensyn til vilde dyr og fugle og flora og fauna osv. osv., altså noget af det allerbedste.
Og oven i, at vi bruger 28 mio. kr. og i øvrigt har været enige nu i 100 år om at give tilskud til det her, ja, så giver EU også, f.eks. i indeværende år 8,5 mio. kr.
Men jeg vil sådan set meget hellere vide: Hvad er ideen i, at man siger, at det er noget, der skal væk, at det vil man ikke støtte længere?
Jeg forstår det ikke, men jeg vil gerne bede om at få et svar her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-09-07:
Jeg forstår altså, at der er sådan en irritation hos finansministeren over, at de her 5 mia. kr. er kommet i spil.
Og jeg opfatter finansministerens reaktion her for et øjeblik siden fra talerstolen mest, som om han er hamrende irriteret over at have fået at vide, at han skulle prøve at bringe sådan et tal ind i debatten om finansloven.
Jeg tror egentlig, at finansministeren normalt hellere havde set en finanslovdiskussion uden sådan en diskussion, der selvfølgelig alene er relateret til, at man skal prøve at presse befolkningen til at stemme ja den 28. september.
Altså, hver gang vi spørger om regeringens visioner, så får vi at vide: Hvad er oppositionens visioner?
Jamen nu har regeringen jo fremsat et finanslovforslag, som hr. Jan Petersen er meget glad for, og derfor er det jo relevant at spørge: Hvis ikke kommuneaftalerne bliver ændret som følge af den genforhandling, kommunerne har lagt op til, og hvis ikke der kommer flere midler på bordet end en del af den milliard kroner i den pulje, der er sat af til ældreområdet, mener hr. Jan Petersen så, at den berettigede forventning, der er skabt ved hjælp af regeringens folkehøringer i foråret, er opfyldt?
Efter Dansk Folkepartis opfattelse er det meget svært at se, at den vil være opfyldt, men vi vil jo gerne høre, hvad regeringen egentlig selv havde forestillet sig.
Karsten Nonbo (V), 2000-09-07:
For et års tid siden rasede der en storm over landet i december måned, en storm, som man kunne forsikre sig ordentligt imod.
Nu tyder det på, der kommer en ny storm ind over landbruget i december, en storm, som landbruget ikke kan forsikre sig imod.
Det bliver en bragende vinterstorm med besparelser i støtten på landbrugsområdet.
Man vil reducere tilskud til jordbrugsstrukturudvikling.
Man vil, som hr. Hans Christian Schmidt også var inde på, reducere tilskud til læplantning.
I det hele taget vil man reducere tilskud til landbruget, som medfinansieres af EU.
Og da vi før har kaldt finanslovoplægget for et rigtigt bogholderiregnskab, så understøttes det også her, for man har så åbenbart lært, at når man skal trække noget fra ét sted, så skal det lægges på et andet sted.
Og hvad er det så, man gør?
Altså, ét er, at det er dumt at bide den hånd, der fodrer én, men det er i mine øjne totalt vanvittigt at spise samme hånd, som fodrer én.
Så jeg kunne godt tænke mig en forklaring på, hvorfor man i den grad vil køre landbruget nedenom og hjem.
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Til hr. Thulesen Dahl: Der er tale om en realvækst i landets kommuner.
Det er det, der er aftalt.
Hvad der skal foregå på et møde i morgen, skal jeg ikke her stå og være spåmand om, men der er aftalt en realvækst - det vil sige en vækst ud over prisstigningerne - i det, der må foregå i landets kommuner, og det betyder, at der er plads og skal være plads til, at de forventninger, man måtte have, delvis kan indfries.
Når jeg siger delvis, er det, fordi det ville være et falsum at påstå, at folkehøringerne og nogle af de ting, der har været fremme, er sådan noget, der bliver gennemført
lige over en studs på én dag.
Men der vil blive konkrete indsatser for de svage ældre, og der vil blive tale om flere ældreboliger, og der er tale om skolerenoveringer.
Det var nogle af de fikspunkter, der var tale om under folkehøringerne. Jeg synes, det er utroligt, at Dansk Folkeparti har interesseret sig så meget for de folkehøringer.
Hvor meget deltog man?
Jeg beklager, at jeg bliver nødt til at spørge om det, men jeg synes, det lyder så hult, når man argumenterer på den måde.
Hr. Karsten Nonbo og hr. Hans Christian Schmidt havde fat i noget ømt: Se, nu har denne her regering været inde og kigge på erhvervstilskud og fundet nogle steder, hvor det faktisk ikke længere bør være rimeligt, at vi bare kører videre, som vi plejer.
Vi har været inde og se på et par subsidier: læplantning og afvikling af tilskud til strukturudvikling og staldinventar.
Vi er inde i landbrugets kerneområde, og så er de der.
Så er de der: Nu er vi inde og klemme dér, hvor vi også kan spare, når vi skal have penge, f.eks. 1 mia. kr., afsat til nye initiativer.
Jeg får lidt en fornemmelse af, at ovre i Venstres folketingsgruppe foregår det sådan her: at man gerne vil undgå de der besparelser, og at man gerne vil have flere udgifter, og de to minusser går man ud fra giver et plus.
Men sådan er det bare ikke, når det er en finanslov; så giver det et politisk problem for dem, der går ud med det.
Hanne Severinsen (V), 2000-09-07:
Jeg må konstatere, at hr. Jan Petersen ikke havde noget svar.
Det eneste svar var, at oppositionen kunne prioritere, når det gælder videregående uddannelse og forskning.
Det har vi allerede gjort i Venstres forslag.
Vi har lagt 200 mio. kr.
Men derfor er spørgsmålet igen: Hvis der nu ikke kommer nogen visionære fra oppositionen og får regeringen i tale og får et forlig, der opprioriterer de to områder, kan regeringen så selv leve med, at den får den finanslov, den selv har lagt frem?
Det er ikke rimeligt at lægge en finanslov frem, som man så håber at nogle andre vil forbedre, navnlig ikke, synes jeg, når man tænker på, hvad der er blevet udstedt af løfter til ældre, og at det så skal være i konkurrence med nogle områder, som selvfølgelig ingen kan sige ikke har brug for penge.
Men det har vi altså også på de fremtidsområder, vi skal leve af.
Kristian Jensen (V), 2000-09-07:
Det tyder jo på, at hr. Jan Petersen savner situationen i opposition så meget, at han allerede er begyndt at fralægge sig regeringsansvaret.
Han vil ikke vise, hvor pengene skal bruges.
Han vil ikke komme med forslag.
Han vil ikke løfte sløret for, hvor Socialdemokratiet har ønsker om at bruge pengene.
Hvad er det for noget?
Det her viser jo blot, at den milliard er en udvidelse
af regeringens miljøpolitik.
Nu skal også pengene genbruges.
Vi skal love en milliard ud til ældre og en milliard ud til erhvervslivet og en milliard ud til forskning og uddannelse.
Det er genbrug af penge, som ikke er der, for hr. Jan Petersen ønsker også, at vi skal bruge vores indflydelse til at vise, hvordan det skal finansieres.
Det kan godt være, at tre områder er for meget for hr. Jan Petersen, men kan hr. Jan Petersen så ikke blot sige: Hvor meget mener Socialdemokratiet der skal bruges på gennemførelse af dk21 ud af den pulje på en milliard?
Jan Petersen (S), 2000-09-07:
Det rummelige arbejdsmarked er ikke et projekt, man gør færdigt på en dag.
Det er heller ikke et projekt, hvor man siger, at pengene passer endeligt, som det ser ud i dag, og at reglerne for ever ser ud, som de gør i dag.
Det er en proces, vi er inde i, og i øjeblikket har vi mest fokus på, hvordan vi stopper det stigende sygefravær og dermed også de stigende årsager til, at man bliver syg.
Det var derfor, jeg gjorde opmærksom på den særlige indsats over for de 10 dårligste jobgrupper. Så er der som et nyt element i finanslovforslaget lagt en arbejdsmiljøafgift ind, som jo skulle være et økonomisk incitament til også at påvirke til en bedre arbejdsmiljøadfærd.
Det er det konkrete, der er.
Om der er andet, der så skal tages ind i diskussionerne af det, som f.eks. fru Jette Gottlieb nævner, vil jeg ikke mene noget bestemt om i dag.
Vi må se, hvad der sker i debatten.
Vi har den høje arbejdsmiljøprofil.
Og der er selvfølgelig også gode fora, hvor man kan drøfte de emner mere specifikt.
Så var hr. Kristian Jensen og fru Hanne Severinsen noget forargede over, at jeg ikke her vil stille op med en fordeling af den ene milliard kroner; altså hvordan den skal fordeles mellem forskning og dk21, og hvor meget de gamle skal have. Det er rigtigt, at det er ubehageligt at være politiker - både at være i regering og som opposition indimellem - for
så skal man prioritere.
Er det kun regeringspartnerens, er det kun min opgave at prioritere?
Vi har sagt: Kære venner,
partier, kom og vær med til at prioritere.
Lad os se, hvilket ambitionsniveau vi kan blive enige om.
Og så er vi også fri for at høre Venstre rende rundt, hvis de nu er med i festen, og sige, at de ville noget mere, i særdeleshed når man ved, at der sjældent er finansiel dækning for de checks, der bliver udstedt i det parti.
Så de får ikke yderligere svar.
De, der vil være med omkring bordet, bliver også partnere, når pengene skal fordeles.
Og jeg ved da ikke, om det bliver mere eller mindre end det, fru Hanne Severinsen har fået skrevet ind i Venstres oplæg.
Men det kunne jo godt være, hvis det reelt skulle finansieres som i Venstres forslag, at man skulle fjerne et par af forslagene, for dem er der faktisk ingen penge gemt i.