runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg har forstået, at hr. Peter Christensen er vikarierende ordfører, og derfor er jeg selvfølgelig ked af, at jeg bliver nødt til at stille et spørgsmål, men det er mig rimelig magtpåliggende i forhold til selve forslagets substans.
Derfor håber jeg naturligvis, at hr. Peter Christensen har læst forslaget.
Jeg vil bede hr. Peter Christensen bekræfte, at forslagets udformning, når det drejer sig om skattestoppet i forhold til prisen på nyere biler i fremtiden, betyder, at nyere biler bliver dyrere.
At man ikke regulerer skalaknækket, betyder, at nyere biler bliver dyrere i fremtiden, og at det især er billigere biler, der bliver dyrere.
Det vil jeg gerne bede hr. Peter Christensen bekræfte.
Det andet, jeg håber, hr. Peter Christensen kan svare på, er: Hvordan kan det være, at forslaget skal vedtages allerede nu, når det først træder i kraft den 1. januar 2003?
Peter Christensen (V), 2002-04-16:
Da vores ordfører på lovforslaget ikke kan være til stede, har jeg lovet at læse følgende tale op: L 181 består af en række delelementer, der hver for sig og samlet set trækker i positiv retning, nemlig i retning af forenklinger, større gennemskuelighed for borgerne og nemmere administration. Derfor kan Venstre støtte forslaget.
Venstres støtte gælder bestemt også udmøntningen af skattestoppet på motorafgifterne.
Skattestoppet sikrer, at de beløb, der har været opkrævet af personbiler, varebiler m.m. i 2002, bliver de samme i 2003 samt årene fremover.
For den enkelte bilejer betyder dette økonomisk tryghed og overblik.
Hvad angår den del af lovforslaget, der vedrører miljøvenlige motorcykler, vil ændringen fremskynde opfyldelsen af fremtidige miljønormer, hvilket Venstre tillægger stor værdi.
Fritagelsen for registreringsafgiften på busser, der anvendes til brug for undervisning af køreskoleelever, vil gøre undervisningen mere tidssvarende på grund af de nyere busser, der vil blive anvendt.
Samtidig gøres erhvervelse af kørekortet billigere, hvilket også har en vis betydning for busvognmændenes omkostninger.
Venstre noterer med tilfredshed, at det samtidig sikres, at de afgiftsfrie busser ikke kan anvendes til konkurrenceforvridende personbefordring.
Lad mig til sidst kort kommentere de øvrige elementer af lovforslaget.
Godtgørelsesordningen, hvor der kan godtgøres for registreringsafgift af brugte person- og varebiler samt motorcykler, når disse udføres af Danmark, vil medvirke til at skabe bedre betingelser for det indre marked, idet dobbeltbeskatning undgås. Det skaber også større valgfrihed
for de personer, der flytter til udlandet.
Hvad angår forslaget til nye vurderingsprocedurer og offentliggørelse af de konkrete vurderinger over internettet, vil dette i lighed med overflytning af kontrollen med stelnummeret til Statens Bilinspektion virke effektivitetsfremmende og serviceforbedrende.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-16:
Jeg vil gerne sige til fru Anne Grete Holmsgaard: Det her forslag skal jo ses i sammenhæng med det parallelle forslag, der kommer fra ministeren for videnskab, teknologi og udvikling.
Og det kunne jo godt være, at nogle af de personer, som fru Anne Grete Holmsgaard tænker på i den her sammenhæng, kommer til at sidde i det råd, som videnskabsministeren etablerer, og dermed sker der den koordination, som vi har diskuteret tidligere i dag.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-04-16:
Jeg synes, det er dejligt at høre, at regeringen også interesserer sig for at bruge den nye viden, der ligger i samfundet, også for at sikre en bæredygtig udvikling.
For hvis man skal have det samspil, så forudsætter det også, at der er nogen, der har den viden, som sidder med den del af samspillet i rådet, og som kan være med til at spille ind til den temmelig traditionelle udpegning, der er lagt op til.
Så jeg vil gerne opfordre ministeren til at være åben over for, at der kan komme nogle andre typer af personer ind i rådet også.
Det kunne f.eks. være personer, der sidder i forskningsverdenen, som har været vant til at have et samarbejde med erhvervslivet, eller som sidder i nogle af de innovationsmiljøer, der er koblet op på universiteterne.
Men det kunne også være folk, som har særlig viden og særlig erfaring inden for hele området med at udvikle miljøvenlige teknologier eller vedvarende energi.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg har al mulig forståelse for Venstres ordfører.
Af hensyn til Folketingets forhandlinger, så det ikke er sådan, at det fremstår som en løs påstand fra undertegnede, vil jeg bare henvise til f.eks. udtalelser af den administrerende direktør Preben Kjær fra Danmarks Automobilforhandlerforening, som siger til Politiken den 6. april i år: »Skattestoppet betyder, at det er slut med at gøre anskaffelse af bil billigere og brug af bil dyrere.
Nu bliver det lige omvendt«.
Og videre hedder det i artiklen: »Staten henter 40 mio. kr. ind i ekstra provenu på registreringsafgiften som følge af skattestoppet.«
Og det, Preben Kjær siger til sidst, er: »Og det vil især« - altså den manglende regulering af skalaknækket - »ramme de billige biler og folk, der har firmabil«.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Hr. Martin Lidegaard er jo generelt set ikke nogen naiv mand, men tværtimod en meget indsigtsfuld mand, men i denne sag er jeg bange for, at det ikke helt gælder.
Vi ved jo godt, hvorfor regeringen kommer med det her, og det er, for at de kan sælge nogle aktier, som kan være med til at finansiere regeringens skattestop.
Samtidig forringer det økonomien i postvæsenet, og vi kan ikke være sikre på, at de forpligtelser, postvæsenet har, rent faktisk også kan opfyldes under de forudsætninger, når det samtidig skal være en malkeko for regeringens finanspolitik.
Det synes jeg også, Det Radikale Venstre skulle tage og bore lidt mere i, men nu håber jeg så, at ministeren vil besvare spørgsmålet, for det kan jo så skabe klarhed hos hr. Martin Lidegaard, om ministeren kan garantere de små posthuse, også med den nye struktur her, eller om han ikke kan.
Jeg har forstået, at der i denne sag har været det problem, at EU-Kommissionen har optrådt i rollen som lobbyist og har forsøgt at påvirke erhvervsorganisationer i Danmark til at gå ind i diskussionen for at påvirke den interne lovgivningsproces i Danmark.
Det må EU-Kommissionen naturligvis ikke, og jeg håber, den danske regering har markeret meget kraftigt over for EU-Kommissionen, at implementering af direktiver er et nationalt anliggende og ikke noget, hvor EU-Kommissionen skal optræde i rollen som muldvarp i de enkelte nationalstater.
Jeg synes, det er en meget, meget alvorlig fejltagelse, EU-Kommissionen har begået, og jeg håber, at ministeren kan bekræfte - det vil jeg gerne spørge om - at den danske regering vil påtale meget kraftigt, hvis noget sådant gentager sig.
Morten Homann (SF), 2002-04-16:
Jeg noterede mig, at trafikministeren mente, at fremtiden var mere spændende end fortiden, og det synspunkt deler jeg fuldstændig.
Jeg hæftede mig også ved, at trafikministeren mente, at fremtiden giver langt mere indflydelse end fortiden.
Netop derfor undrede jeg mig over valget af det statslige aktieselskab, for hvis der er noget, det statslige aktieselskab ikke giver, er det jo netop indflydelse.
Jeg vil meget gerne, og SF vil meget gerne gå ind i en diskussion om, hvordan vi kan skabe en moderne postbetjening, og hvordan vi kan skabe en postbetjening, hvor der er demokratisk indflydelse og åbenhed.
Men det her forslag er virkelig bagudskuende.
Så fremtid: Ja tak.
Indflydelse: Ja tak.
Men det statslige aktieselskab går i den forkerte retning.
Jeg vil godt lige holde fast i selve overskriften til beslutningsforslaget, som taler om tjenestepligt, altså at man som person har en pligt til at indgå et bestemt arbejdsforhold.
Forskellen på det og tvangsarbejde er jo til at få øje på. Så kan man godt fastholde, at der er en teoretisk mulighed for, at når man har taget sin 7-årige lægeuddannelse - og en sådan er ikke gratis, skulle jeg hilse og sige - så har man den formelle frihed til at lægge 1 eller 1½ mio. kr. ved kasse ét.
Jeg kender ikke de præcise omkostninger ved lægeuddannelsen, men man kan lægge 1 mio. kr. ved Kasse ét, og så har man så den formelle frihed til at rejse hvorhen man vil.
Men den frihed er der jo ikke mange mennesker i virkelighedens verden, som kan bruge til ret meget, så resultatet af forslaget vil alt andet lige blive, at man i virkelighedens verden får tvangsarbejde, hvis den foreslåede tjenestepligt gennemføres.
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-16:
Jeg bliver altså nødt til at imødegå det, hr. Morten Homann siger om tvangsarbejde, for der er jo netop indlagt en passus
om, at det handler ikke om at stavnsbinde folk.
Vi har sagt, at vi gerne så en tjenestepligt på 7 år, og så kunne vi snakke om at udvide den til 10 år, så folk havde mulighed for at rejse til udlandet og uddanne sig.
Ligeledes står der i forslaget, at såfremt man ikke vil påtage sig den tjenestepligt, efter at lægeuddannelsen er fuldendt, kan man bare betale pengene tilbage til den danske stat.
Det er det, det handler om, og ikke noget med tvangsarbejde og stavnsbinding.
Morten Homann (SF), 2002-04-16:
I SF opfatter vi det som en stor styrke for uddannelsessystemet, at man har mulighed for at rejse ud i verden og tage dele af sin uddannelse eller hele sin uddannelse andre steder.
Vi oplever det i virkeligheden også som en styrke for det danske uddannelsessystem, at der kan komme udenlandske studerende til Danmark med deres tilgang
til tingene og være med til at følge de danske uddannelser
, og derfor synes vi som udgangspunkt, det er en fantastisk god idé, at man også på medicinstudiet har mulighed for at stille nogle pladser til rådighed for udenlandske studerende. Når det så er sagt, har jeg meget stor forståelse for forslagsstillernes udgangspunkt for forslaget.
Det er da klart, at det skaber nogle problemer, hvis en meget stor del af en meget efterspurgt uddannelse i Danmark går til en gruppe mennesker, som man ikke får nogen glæde af på det pågældende arbejdsmarked, i dette tilfælde lægeverdenen, så problemet kan vi sådan set godt være enige om.
Jeg tror bare, at der er afgrundsdybe forskelle, når det drejer sig om løsningerne.
Jeg synes, en fornuftig løsning er at gå i dialog med Norge og Sverige, som det især drejer sig om, om at få nedbragt andelene af norske og svenske studerende.
Men det skal ske på en konstruktiv måde, hvor man stadig holder fast i, at det skal være en fornuftig mulighed, også for studerende fra Norge og Sverige, at komme til Danmark og tage hele eller dele af deres uddannelse her, men i et omfang, som gør, at man stadig kan uddanne de læger, vi har brug for i Danmark.
Med det forslag, som er fremsat, synes jeg, at man går syvmileskridt i en helt, helt forkert retning.
I SF ville vi, såfremt det var til afstemning her i Folketingssalen, støtte stavnsbåndets ophævelse, og jeg er bange for, at jeg ikke er helt så afklaret i forhold til forslagsstillernes stillingtagen.
I mine øjne er det, der bliver foreslået, ikke så forfærdelig væsensforskelligt fra den binding, der ligger i stavnsbåndet: man binder en gruppe mennesker til at opholde sig et bestemt sted og oven i købet til at beskæftige sig med noget bestemt. Vi har det også sådan i SF, at hvis der var afstemning om det her i Folketingssalen, ville vi også stemme imod tvangsarbejde.
Vi har været meget ivrige kritikere af de desværre mange regimer rundtomkring i verden, hvor man benytter sig af tvangsarbejde, og vi synes, der er nogle ret uheldige takter i dette forslag, som bringer mindelser frem om det gamle Sovjetunionen og de tanker om tvangsarbejde, det fremkalder.
Jeg synes, det er en helt forkert vej at gå.
Men det skal gøres på dialogens og den personlige friheds grund, ikke på stavnsbåndets og tvangsarbejdets.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-16:
Danmark har stor glæde af udveksling af studerende på tværs af landegrænser.
Det synes jeg ikke, der skal være nogen som helst tvivl om, og i Det Konservative Folkeparti lægger vi stor vægt på, at det fortsætter.
Men det ændrer ikke på, at jeg godt vil kvittere for ministerens tilsagn om at lægge op til en genforhandling af den nordiske overenskomst på området, for der er nogle ubalancer på lægeområdet, som vi er nødt til at tage højde for.
Vi forstår godt fra konservativ side grundlaget for det beslutningsforslag, Dansk Folkeparti har fremsat, for der er behov for at tage hånd om lægemangelen, som vi både har på kort sigt og kan se for os i de år, der kommer.
Der skal ske noget på området.
Men når det er sagt, vil jeg gerne gå direkte til beslutningsforslaget, som det ligger, og sige tre ting: For det første er Det Konservative Folkeparti helt principielt og fundamentalt imod stavnsbinding af mennesker; det er os inderligt imod.
For det andet mener vi, at forslaget vil konflikte direkte med vores EU-forpligtelser om arbejdskraftens frie bevægelighed, og for det tredje og nok så afgørende er vi, sagt meget diplomatisk, dybt i tvivl om, hvorvidt forslaget egentlig er egnet som middel til at løse det problem, som angiveligt er baggrunden for forslaget.
Det er vi dybt i tvivl om af præcis alle de grunde, som bl.a. ministeren har været inde på.
Vi forstår godt, hvad intentionen er, men vi mener, det er andre instrumenter og andre veje, der skal benyttes for at løse lægemangelproblemet.
Her er det ikke mindst væsentligt, at man kigger på frafaldsproblemerne, og her tænker jeg ikke alene på de konkrete frafaldsproblemer, som gør sig gældende på Københavns Universitet, for der er taget nogle initiativer her.
Jeg tænker mere på det generelle frafaldsproblem, vi har over hele universitetslinjen, og her lægges der jo op til en universitetsreform, som gerne skulle blive indrettet på en sådan måde, at det frafaldsproblem, vi kender i dag, bliver minimeret meget dramatisk.
Der er i hvert fald helt principielle holdningsmæssige grunde til, at Det Konservative Folkeparti må sige nej tak, og der er også en række konkrete vurderinger af, om det nu også vil virke som tiltænkt.
Det tror vi altså ikke, så vi må afvise forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-16:
Vi er enige i, at det er et problem med lægemangelen, og den forrige regering tog masser af skridt for at forsøge at forbedre den situation.
Men vi har stadig et problem, det er vi sådan set enige med Dansk Folkeparti i.
Der skal uddannes flere, og der skal flere i arbejde på de danske sygehuse.
Men problemet er bare, at det nytter ikke noget, at denne aftale om jeg så må sige bliver skudt ned, for aftalen er god for masser af danske unge, der har mulighed for at tage ud og uddanne sig i de andre skandinaviske lande.
Vi synes søreme også, det er en god idé, at de bliver her og arbejder i Danmark.
Jeg er selv norsk gift, så jeg ved, hvad det kan føre til, når man kommer til Danmark og studerer.
Det kan føre til mange gode ting, vil jeg sige.
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-16:
Vi mener selvfølgelig noget alvorligt med dette forslag, og vi gør det ud fra, at vi vil få lægemangel og allerede har lægemangel her i Danmark.
Derfor må vi jo prøve at se på, hvordan vi løser de problemer.
Så kan jeg ikke lade være med igen at sige, at med hensyn til piloter har man jo lavet denne bindingsaftale, og det volder åbenbart ikke nogen problemer, så hvorfor kunne vi ikke gøre det her til gavn for de danske borgere?
Vi får flere og flere ældre i dette land, og vi får behov for flere læger.
Hvis hr. Kramer Mikkelsen har set bemærkningerne, er der en opblødning omkring de 7 år, hvor vi siger, at man eksempelvis kan gå op til 10 år, således at de færdiguddannede har mulighed for at tage til udlandet; men det er jo alt sammen noget, man kunne snakke om.
Men jeg er meget glad for, at hr. Kramer Mikkelsen kan se, at der er problemer omkring de lægestuderende og deres embedseksamen, og at vi tager forholdsvis mange udenlandske studerende ind, som ikke opfylder de krav, der faktisk stilles til dem.
Det kan godt være, hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke synes, at det er den måde, tingene skal gøres på, men der er da noget urimeligt i, at man i Danmark tager svenske og norske studerende ind, og at man ikke i de respektive lande har lavet nogen aftaler, således at både Norge og Sverige kan optage flere lægestuderende på deres uddannelser.
Så vil jeg godt sige med hensyn til pilotuddannelsen, at der har man politisk reguleret bindingsperioden flere gange, og her har der overhovedet ikke været noget problem.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-16:
Undskyld, men det er der jo netop indgået aftaler om.
Så derfor er det ikke noget problem.
Tværtimod sagde jeg i min ordførertale, at vi synes, at det er en fordel, at danske studerende har mulighed for at rejse ud og uddanne sig, lige så vel som vi synes, det er en fordel for det danske samfund, at andre skandinaviske unge kan komme til Danmark og uddanne sig.
Det er en del af den udvekslingsaftale, vi har lavet, og den er vi tilhængere af.
Så det synes vi slet ikke er noget problem, må jeg vist hellere sige.
Men jeg vil samtidig sige, at det med at begynde at lave kontraktlige aftaler, som man har gjort i forsvaret, kan overhovedet ikke sammenlignes med det at gå ind og tage sig en uddannelse.
At skulle indgå en kontrakt, der, som ministeren rigtignok siger, reelt vil komme til at vare 15 år, anser vi for at være direkte skadeligt for studiet frem for det, som jeg forstår kan være sigtet hos Dansk Folkeparti, nemlig at få uddannet flere læger.
Vi er enige i, at det ville være godt, hvis man kunne det.
Det er bare ikke den måde, det her skal gøres på.
Det er jeg nødsaget til at sige.
Nej, det da ved gud jeg ikke synes, der er noget problem i, for ...
Birthe Skaarup (DF), 2002-04-16:
Det, der bringer mig op på talerstolen, er hr. Lars Kramer Mikkelsens bemærkning om, at vi ikke kan stavnsbinde folk.
Nej, det er heller ikke det, Dansk Folkeparti vil.
Og så er det jo bare sådan, at hvis de bryder en kontrakt og rejser hjem, bør de tilbagebetale de udgifter, der har været i forbindelse med studierne. Det var bare sådan lige til oplysning. Men så vil jeg høre hr. Kramer Mikkelsen, om hr. Kramer Mikkelsen ikke synes, at der er noget urimeligt i, at Danmark skal bekoste uddannelser for svenske og norske studerende, når vi sammenligner Sverige og Norge med Danmark, og hvor de udmærket har råd til at bekoste uddannelser i deres respektive lande?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-04-16:
Til fru Margrethe Vestager: Jeg indledte min ordførertale med at sige, at jeg syntes, at det her var et meget, meget interessant forslag, og at det var interessant, fordi det skabte flere problemer, end det faktisk løste.
Så remsede jeg i min ordførertale de problemer op, som jeg faktisk mener, at forslaget skaber.
Når jeg bruger udtrykket interessant, er det sådan underforstået, at det måske ikke lige præcis er det her, der er den rigtige løsning.
Det eneste, som jeg jo også i min ordførertale kvitterede Dansk Folkeparti for, var rent faktisk, at man får sat fokus på den problematik, der er med hensyn til frafald, og der synes jeg, det er værd at notere, at det store frafald er på Københavns Universitet. Måske skulle man i højere grad understøtte, at Københavns Universitet lærer af de øvrige universiteter.
Morten Homann (SF), 2002-04-16:
for forslagsstillernes intention om at få løst problemet med at skaffe læger nok.
Der er nogle helt andre redskaber, som netop handler om at indlede en dialog og forhandle overenskomsten med Norge og Sverige for at sikre, at vi får det rette antal uddannede læger i Danmark.
Det er et helt andet redskab.
Problemet kan vi godt være enige om, men forslagsstillernes redskab har jeg ikke meget sympati for.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-16:
I forbindelse med regeringsskiftet blev nogle opgaver overført til Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling.
Med overflytningen er der nu behov for at etablere et nyt lovgrundlag, der dækker de initiativer og aktiviteter, som forbliver i Økonomi- og Erhvervsministeriet.
Med dette lovforslag lægges der op til en forenkling og effektivisering af rådsstrukturen under Økonomi- og Erhvervsministeriet, og det sker på fire fronter.
For det første vil de tilbageværende opgaver under Økonomi- og Erhvervsministeriet nu blive samlet i ét råd, nemlig Danmarks Erhvervsråd.
For det andet vil Bevillingsudvalget blive nedlagt.
De bevillingsopgaver, der falder under Danmarks Erhvervsråd, vil Danmarks Erhvervsråd i fremtiden selv tage sig af.
For det tredje indeholder lovforslaget lovhjemmel til udskillelse af akkrediterings- og metrologiopgaverne til en privat organisation uden for Erhvervs- og Boligstyrelsen.
For det fjerde og sidste, men ikke mindste,
ophæves lov om erhvervsudvikling, som skulle være trådt i kraft i starten af 2002.
Der vil derfor ske en nødvendig overførsel af de opdaterede regler fra erhvervsudviklingsloven til lov om erhvervsfremme.
Alt i alt et positivt lovforslag, der samler en række praktiske problemer som følge af ressortomlægningen efter regeringsskiftet i en konkret løsning.
Helge Sander (V), 2002-04-16:
Jeg vil gerne erkende over for fru Birthe Skaarup, at det absolut er en relevant debat, og at vi fortsat har problemer, som det hele er skruet sammen i dag, med hensyn til, om der er tilstrækkelig mange læger.
Men når jeg, og jeg hørte også visse andre, gav udtryk
for en vis optimisme, så bunder det jo i, at der er blevet ganske mange flere, der i dag studerer medicin på de tre universiteter, hvor det er muligt.
I alt blev der nemlig sidste år immatrikuleret 1.100, og det er lige akkurat dobbelt så mange som for 10 år siden. Det er 500 på Københavns Universitet, det er 370 på Århus Universitet og 230 på Syddansk Universitet, sådan sagt i meget runde tal.
Men altså dobbelt så mange på 10 år, og det er selvfølgelig det, der begynder at give en effekt nu her i netop disse år.
Fru Birthe Skaarup kom til at sige i en af de korte bemærkninger undervejs, at de udenlandske studerende - og her tænker vi nok alle sammen i relation til debatten i dag på de norske og svenske studerende - ikke lever op til optagelseskriterierne.
hvis vi vil gøre et eller andet, så kan vi ikke, som fru Margrethe Vestager sagde, forhandle EU-retten væk.
Nej, det kan vi ikke.
Derfor vil jeg også gerne understrege det, jeg sagde i mit indlæg, at når jeg i dag i et møde med ministeren for nordiske anliggender, hr. Bendt Bendtsen, har aftalt, at der skal kigges på det i sammenhæng med Nordisk Ministerråd, så var det primært, som jeg også sagde i min tale, med hensyn til den betalingsordning, der ligger i aftalen, som udløber næste år.
Der må man nok erkende, at det beløb på 22.000 kr., der er tale om i dag, ikke er særlig meget i sammenhæng med den virkelige pris på det, det koster at gennemgå en af de dyreste uddannelser i vort system.
Til slut bare lige en bemærkning om det store frafald og den helt aktuelle debat, der har været de sidste par dage.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, hvad jeg tror, også fru Margrethe Vestager sagde, at en bedre vejledning er helt afgørende.
Man hører, at et af de tilsyneladende største problemer ifølge Københavns Universitet er, at når de svenske studerende går i gang, ja, så bliver de overrasket over de sprogvanskeligheder, der er med studiet.
Jeg må erkende, at jeg har en vis forståelse for det
, da jeg kommer fra den vestlige del af Danmark.
Jeg er ikke særlig kyndig i at forstå detaljen udi det svenske sprog
, så det kan jeg selvfølgelig godt forstå giver vanskeligheder i et studium.
Men det er bare lidt tosset, at det først er noget, man erkender, når man går i gang med studiet.
Et andet problem, der bliver nævnt igen og igen, er boligproblemet.
Det er vel ikke en helt ukendt faktor i København.
Der er det nok en fejltagelse at antage, at man kan løse det ved at bruge broen hver dag.
Så der er en række helt relevante ting at kigge på, men som debatten afslører her, er det nok ikke muligt at gå den vej heller, eller rettere sagt, det er ikke muligt at gå den vej, som forslaget anviser, selv om hensigten kan være nok så god.