runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-11-13:
Det spørgsmål, vi diskuterer, lyder, om den danske regering har ændret holdning til deltagelse i missilskjoldsprojektet. Det kan man altid diskutere, men jeg tror i virkeligheden, at det, statsministeren giver udtryk for, hele tiden har været regeringens holdning og også statsministerens holdning.
Men når man allerede har udnævnt det, man vil undersøge, til fredens store projekt, så er det, der er tilbage, at tage stilling til nogle økonomiske spørgsmål og nogle tekniske spørgsmål og få dem løst.
Når man har den indgang til diskussionen, at det her helt uproblematisk er et fredens projekt, så er den store nyhed vel også i dag, at regeringen reelt har taget stilling.
Jeg vil så spørge modsat: Hvilke argumenter skal komme, for at den danske regering, når undersøgelsen er afsluttet, ikke vil støtte sådan et projekt?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Det er jo fuldstændig grotesk at skulle høre en statsminister sige, at man skal vise fasthed, en statsminister, der bøjer sig i støvet for USA, bøjer sig i støvet for Rusland, gør alt, hvad stormagterne vil have ham til at gøre.
Det er jo sandheden i dét.
Så skal man vise fasthed.
Er det Nordkorea, eller er det Irak, eller hvad er det, der er trusselsbilledet her?
Derfor vil jeg godt igen bede statsministeren om at forholde sig til realiteterne.
Jeg vil sige, at jeg er stolt af fodnotepolitikken.
Det var faktisk et tidspunkt, hvor Danmark gik ind i en situation og viste selvstændighed.
Men dér er vi så uenige.
Men kunne den debat ikke vente til en anden gang?
Hvordan det virker i forhold til terrorisme, virker i forhold til oprustning i Asien, virker i forhold til de nye konfliktpunkter, der er mange steder i verden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-11-13:
Regeringens holdning er uændret.
Regeringens holdning er fortsat, at stillingtagen til selve missilforsvarsprojektet forudsætter et konkret projekt og en konkret henvendelse.
I lyset af NATO-topmødets forventede behandling af missilforsvar har regeringen den 23. oktober i år givet Det Udenrigspolitiske Nævn en redegørelse om forberedelserne og efterfølgende meddelt de amerikanske myndigheder, at skulle USA på et eller andet tidspunkt fremsætte en anmodning, så er regeringen selvsagt rede til at modtage og behandle en sådan. Men der er ikke taget stilling til projektet. Jeg kan godt forstå, at hr. Holger K. Nielsen bliver vrissen, når jeg trækker forhistorien op, og hr. Holger K. Nielsen taler om historisk arkæologi.
Det er meget forståeligt, at hr. Holger K. Nielsen ikke kan lide at blive mindet om, at han under den kolde krig jo i virkeligheden tog det forkerte parti ved at indgå i et fodnoteflertal, som tvang den daværende borgerlige regering til at gå imod den faste NATO-holdning, som heldigvis alligevel blev fastholdt på trods af det danske fodnoteflertal. Den faste NATO-holdning, som til syvende og sidst betød, at sovjetsystemet brød sammen, Warszawapagten brød sammen, og der blev skabt baggrund for nedrustning og afspænding.
De skal vide, at de ikke bare kan fyre deres missiler af mod os, men at vi har måder at beskytte os på.
Men på nuværende tidspunkt er der ikke et projekt, der er jo ikke et projekt, der er ikke noget at tage stilling til.
Derfor synes jeg da, det er rimeligt, at man undersøger mulighederne for det, før man tager stilling.
Han siger nemlig nej.
Jeg er så åben, at jeg siger: Lad os nu få en undersøgelse, og så tager vi stilling.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Nu håber jeg, at jeg kan få et svar, der er lidt mere kvalificeret end henvisninger til, hvad der skete i 1980'erne.
Den historiske arkæologi synes jeg, vi skal overlade til andre.
Det, vi snakker om nu, er fremtiden, og her er der tale om et meget, meget vigtigt projekt, der får meget store og vidtrækkende sikkerhedspolitiske konsekvenser.
Derfor vil jeg godt endnu en gang spørge om regeringens holdning til det, om ikke regeringen har skiftet holdning til det.
Når jeg før hørte statsministeren sige, at det her er et fredens projekt, som beskytter os imod slyngelstater og terrorister, så er der vel reelt tale om, at regeringen har accepteret det her projekt.
»Har den danske regering ændret holdning til deltagelse i missilskjoldsprojektet?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-11-13:
Det er ganske tankevækkende, at hr. Holger K. Nielsen stiller en hel masse spørgsmål, som man også godt kan stille, men hr. Holger K. Nielsen vil ikke være med til at iværksætte den undersøgelse, som er dét, vi skal træffe beslutning om på NATO-topmødet i Prag.
Det er det, det handler om det her.
Hr. Holger K. Nielsen prøver ganske vist at brede det ud til at handle om alt muligt andet, men det, vi gør, er, at vi tager til topmødet i Prag med henblik på at træffe en beslutning om, hvorvidt NATO skal iværksætte en undersøgelse af mulighederne for at bygge et sådant missilforsvar.
Jeg synes, det er rimeligt at lave en sådan undersøgelse, hvor man også kan få svar på en række spørgsmål både teknisk og økonomisk og sikkerhedspolitisk.
Det er forbløffende for mig, at hr. Holger K. Nielsen end ikke vil være med til at undersøge sagen, men bare på forhånd afviser den.
Dér er det, jeg siger, at det giver mindelser om den fodnoteholdning, som venstrefløjen også havde under den kolde krig tilbage i 1980'erne.
Der er jo ikke nogen, der tvinger nogen til at tage stilling.
Det, vi gør, er, at vi holder det grønlandske hjemmestyre orienteret om udviklingen i sagen, og det, den danske regering gør på topmødet i Prag, er at sige ja til, at der kan igangsættes undersøgelser.
Det er det, der siges ja til nu, hverken mere eller mindre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Det passer jo ikke, hvad statsministeren siger.
Vi har hele tiden lagt vægt på Kina som det væsentligste i det her.
Statsministeren har meget at se til, det indrømmer jeg, han er meget ude på de bonede gulve i Europa, det ved jeg, men hvis ellers statsministeren havde gjort sig den ulejlighed at følge bare en lille bitte smule med i den debat, der har været også det sidste års tid, havde han vidst det.
Det har hele tiden været hensynet til Asien, der har været det vigtigste, netop fordi dette i høj grad er vendt imod Kina. Det her kan medføre en kinesisk oprustning, det kan medføre en oprustning i Indien og Pakistan.
Det er det, alle eksperter siger, det, man sagde på den missilhøring, vi havde sidste år, hvor vi jo heller ikke så statsministeren, som dengang var leder af oppositionen.
Sådan er der så meget, men det er pure opspind, når det bliver sagt, at vi hele tiden tager nye ting frem. Så vil jeg godt spørge, hvordan statsministeren i sin vildeste fantasi kan forestille sig, at det her skulle kunne forsvare os imod terrorister.
Terrorister bruger jo helt, helt andre midler end at afskyde missiler.
Der er jo andre langt billigere måder, de kan gøre det på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-11-13:
Det var ikke uvenlighed over for hr. Villy Søvndal, men tiden rakte desværre ikke til også at svare på hr. Villy Søvndals spørgsmål i sidste runde.
Derfor starter jeg nu med dem, og jeg vil sige til hr. Villy Søvndal, at jeg er fuldstændig enig med udenrigsministeren i - og jeg tror i øvrigt også, at Grønlands landsstyreformand sluttede sig til den bemærkning - at det udgangspunkt, vi har her, netop er, at det er et fredens projekt.
Det er jo det, det er, og det er det, det skal være.
Det skal jo beskytte os imod, at slyngelstater - og man kunne også godt i den forbindelse tale om terrorister - sender dødbringende missiler mod vore befolkningscentre, og det er jo ærlig talt for sent at sætte ind mod det, når først det er sket, at de har sendt missiler afsted med f.eks. biologiske eller kemiske våben.
Derfor er man nødt til at undersøge, om der er tekniske muligheder for at lave et sådant missilskjold.
Så jeg er fuldstændig enig med udenrigsministeren i, at det er det, det er, og at det er det, der er sigtet med projektet. Så spørger hr. Keld Albrechtsen - og jeg tror i øvrigt også, at hr. Villy Søvndal var lidt inde på det -
hvordan man så vil sikre, at det ikke skaber problemer i forhold til Kina og starter en ny oprustning.
Det er jo meget interessant at tænke på, at da det her sidst blev diskuteret for måske mindre end 1 år siden, var man ih så bekymret for, at det nu skulle skabe modsætningsforhold i forhold til Rusland.
Og hvad er der sket i mellemtiden?
I mellemtiden er der sket det, at amerikanerne og russerne har indgået nedrustningsaftaler, som i øvrigt også peger i retning af, at hvis man en dag bygger et sådant missilforsvar op, så er det ikke i modsætning til russerne, så er det i samarbejde med russerne.
Nu er den bekymring væk, men så finder hr. Villy Søvndal og hr. Keld Albrechtsen og andre nye ting, de kan være bekymrede over.
Det er jo en gentagelse af den diskussion, vi så i 1980'erne, der var det præcis de samme typer, som var bekymrede over en fast NATO-holdning.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2002-11-13:
Jeg bliver nødt til at spørge statsministeren: Er statsministeren klar over, at der er udskrevet valg til Grønlands Landsting den 3. december, og at landet derfor reelt i dag står uden et egentligt landsstyre ud over et forretningslandsstyre?
Hvis statsministeren er klar over det, finder statsministeren det så rimeligt at få det til at se ud, som om Grønland er inddraget, i en situation, hvor Grønland reelt ikke har et landsstyre, der kan formidle den information?
Villy Søvndal (SF), 2002-11-13:
Statsministeren glemte - og det kan jo ske - at svare på mine spørgsmål, så derfor prøver jeg igen.
Udenrigsministeren omtalte i går ifølge Ritzau det her projekt som fredens projekt.
Normalt er jeg tilhænger af sort humor, men jeg synes, den skal være meget velanbragt, når man anvender den.
Jeg vil spørge statsministeren: Er det også statsministerens opfattelse, at det her er et fredens projekt, og afviser statsministeren derfor dem, der siger, at det her kan risikere at udfolde den største oprustning, vi har set siden den kolde krig, bl.a. i forhold til Kina, men i det hele taget i forhold til store dele af Asien?
Afviser statsministeren det, og er statsministeren enig med udenrigsministeren i vurderingen af, at det her er et fredens projekt?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-13:
Jeg forstår, at regeringen dog ikke vil træffe en endelig beslutning, uden at der først har været en folketingsdebat.
Men så vil jeg godt spørge: Hvad er det nu egentlig, man så vil til at undersøge?
Vi havde jo en høring i Landstingssalen, og blandt de temaer, der var oppe dér, var spørgsmålet om forholdet mellem Kina og USA, som jo kunne blive meget, meget alvorligt forværret ved en eventuel beslutning om missilforsvar.
Men jeg kunne godt være bekymret for, at det ikke er sådan nogle spørgsmål, man nu vil til at undersøge. Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Hvordan vil statsministeren sikre sig, at der ikke som følge af den planlægning, der nu går i gang i NATO, skabes et dybt modsætningsforhold mellem Europa og Kina?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Jo, men det er jo lidt underligt, at i en tid, hvor man har sagt, at nu er det terrortruslen, der er den vigtigste, bruger man milliarder af dollars på et militært projekt, som intet har at gøre med denne terrortrussel
Vil statsministeren så ikke medgive, at det vil være vigtigt at sætte det her i sammenhæng med de trusselsbilleder, der er, og at man laver en vurdering af, hvordan det her missilskjold kan forsvare os imod de trusler, i forhold til hvad de penge alternativt kunne bruges til?
Vil statsministeren ikke medgive, at når man starter en undersøgelse på det niveau, der lægges op til her, er der selvfølgelig tale om andet og mere end tekniske undersøgelser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-11-13:
Først til hr. Holger K. Nielsen: Det er jo klart, at et missilforsvar ikke har noget at gøre med terroraktioner på Bali og i New York.
De kan ikke forhindres af et missilforsvar.
Men et missilforsvar kan forhindre, at slyngelstater affyrer missiler med biologiske, kemiske, måske atomare våben mod vore befolkningscentre, og derfor udelukker det ene jo ikke det andet.
Lad mig så igen understrege, at jeg synes, det er ganske forbløffende, at alle de spørgsmål, jeg får her, bygger på en fuldstændig forkert antagelse.
De bygger på en antagelse om, at det er nu, man skal træffe beslutning om et missilforsvar.
Det er overhovedet ikke tilfældet.
Det, der er spørgsmålet nu, er kun, om vi er parate til at gå ind i undersøgelser af, hvad det er for et projekt, og om det er muligt.
Det agter vi selvfølgelig at sige ja til, for selvfølgelig bør man da også undersøge disse muligheder.
Så kommer vi på et senere tidspunkt til at tage stilling til: Vil vi så være med i det?
Der kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at det naturligvis kræver, at der først er en grundig debat
Til hr. Lars-Emil Johansen må jeg sige, at jeg fuldstændig afviser, at fremgangsmåden her skulle være ødelæggende for rigsfællesskabet.
Tværtimod har regeringen med det samme orienteret de grønlandske hjemmestyremyndigheder, og de er derfor også fuldstændig klar over, at det ikke er nu, der skal træffes beslutninger om missilforsvar.
Det, vi tager til Prag og gør, er at træffe beslutning om at igangsætte undersøgelser.
I øvrigt har vi inviteret landsstyreformanden med i den danske delegation - for første gang.
Så jeg afviser fuldstændig hr. Lars-Emil Johansens påstand om, at det skulle være ødelæggende for rigsfællesskabet.
Hr. Lars-Emil Johansen spørger, hvordan i alverden man kan svare på et spørgsmål, der ikke er stillet.
Jamen vi svarer ikke på noget spørgsmål, for det er rigtigt, at der ikke er stillet et spørgsmål.
Men det, vi gør, er at tage stilling til, om vi vil igangsætte undersøgelser af et missilforsvar, og jeg synes, det er det eneste fornuftige at få et grundlag for at tage stilling gennem sådanne undersøgelser.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-13:
Hvis nu man fortsætter den leg, der hedder, at regeringen endnu ikke har besluttet sig, så er det jo nærliggende at spørge statsministeren: Hvad vil så være afgørende for regeringens endelige beslutning?
Deler statsministeren udenrigsministerens melding i går om, at det her er et fredens projekt?
Er det også statsministerens opfattelse, at det, der er tale om, er et fredens projekt?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Er det det, der er afgørende, eller er det økonomien - hvor meget der skal betales - er det dét, der er det afgørende spørgsmål?
Eller er det sikkerhedspolitiske vurderinger i retning af risikoen for at starte en oprustning, hvis man ikke fra andre lande i verden vil anerkende USA's totale overmagt og totale dominans?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2002-11-13:
Er det indgået i statsministerens overvejelse, at den der fremgangsmåde virker direkte ødelæggende på rigsfællesskabet?
Er det indgået i statsministerens overvejelse, at det, som regeringen er på vej til at gøre, er en politisk voldtægt af Grønland, og at vi ikke er parate til at tage stilling til dette spørgsmål, bl.a. fordi spørgsmålet ikke er stillet?
Hvad er baggrunden for, at regeringen vil svare på et spørgsmål, der ikke er stillet?
Hvad er baggrunden for, at regeringen vil gøre det på et tidspunkt, hvor Grønland ikke har en regering, men har et forretningsministerium til at tage sig af rene ekspeditionssager?
Eller betragter regeringen opgraderingen af Thuleradaren til brug i missilskjoldsdiskussionen som en ren ekspeditionssag?
Er statsministeren opmærksom på, at Grønland ikke er parat til at tage stilling i sagen, først og fremmest fordi regeringen kører sin politik på en forældet aftale, en oldnordisk aftale fra 1951 om forsvar af Grønland?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Det er jo den slags politikeromsvøb, som man har hørt før, og som jeg egentlig også tror at befolkningen er rimelig træt af.
Det passer jo ikke, at der ikke er taget stilling.
Derfor synes jeg ikke, man skal tale udenom ved at sige, at det her bare er i en undersøgelsesfase.
Vel er det ej.
Så vil jeg godt spørge til vurderingen af de såkaldte nye trusler.
Statsministeren sagde i sit svar, at missiler var en ny trussel.
Det synes jeg nu er noget af en historieforvanskning.
Det er faktisk en gammel trussel, at der er stater, som har missiler, der er farlige.
Den nye trussel er jo terrorismen. Kunne statsministeren ikke give et kvalificeret svar på, hvordan et missilforsvar kan beskytte os imod terrorhandlinger, sådan som vi f.eks. så det på Bali eller i New York?
Men herregud dog, hvad er det, man skal høre på her?
En statsminister, som altid udkæmper den forrige krig, det er det, generaler altid gør.
Som er gået fuldstændig i stå og tror på, at der er militære svar på terrortruslen, det er det, der ligger bag statsministerens svar af det her.
Der er man da altid nødt til at vurdere, hvordan man bruger ressourcerne. Jeg går ud fra, at statsministeren er klar over, at det her er et meget, meget dyrt projekt.
Det koster milliarder af dollars, og derfor er man nødt til at se de mange penge, man bruger på et missilforsvar, i forhold til hvordan de penge kunne bruges på terrorbekæmpelse, for der sker jo ikke særlig meget på det punkt.
Så er vi lidt med til en undersøgelse.
Men der er jo ikke tale om nogen teknisk undersøgelse, der er jo tale om en undersøgelse, der skal lede frem til en beslutning om selve missilforsvaret, alt det indledende har vi jo haft.
Vi havde jo en høring sidste år.
Statsministeren var der ganske vist ikke, men vi havde jo en høring her i Folketinget.
Der har været en diskussion i 3-4 år om det her
Det er jo diskuteret.
Så kom ikke og fortæl alle her, at nu er man i gang med det undersøgende stadium i NATO-regi.
Vel er man ej, det er begyndelsen til beslutningen i NATO, der her bliver talt om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-13:
Jeg vil spørge ministeren, om ministeren så finder, at den danske retsplejelov er god nok, når vi oplever en situation, hvor man først træffer en beslutning om lukkede døre, hvor den ene part har lov til at gå og udtale sig og den anden part må ikke sige noget, hvorefter man så fratager den ene part sin forsvarer og nægter at få Ole Espersen ind som uafhængig observatør.
Jeg synes, det efterlader et meget beklageligt indtryk af dansk retsvæsen.
Det vil sikkert også give et meget dårligt billede i udlandet.
Men det er jo muligt, at vores retsplejelov er så dårlig; det vil jeg bede ministeren undersøge.
Men så vil jeg da spørge ministeren: Hvis vores retsplejelov er så dårlig, at Københavns Dommervagt virkelig kan træffe en sådan beslutning på basis af lovens tekst, vil ministeren så være med til at ændre retsplejeloven?
Ministeren får det jo fremstillet, som om hun hverken har lod eller del i, at oplysningerne flyder ud til pressen fra myndighedernes side.
Men det er jo faktisk ministerens ansvar, hvilke oplysninger der fra myndighedernes side kommer ud til pressen.
Det er også ministerens ansvar, at staten kræver lukkede døre.
Det er jo ikke noget, domstolen har fundet på, det er noget, staten har bedt om, og som domstolen så efterfølgende har taget stilling til, og som i øvrigt er blevet appelleret, så vidt jeg har forstået.
Derfor vil jeg godt bede ministeren få afklaret med sig
selv, hvilken holdning der fremover skal være gældende, f.eks. om man vil acceptere, at russerne udbreder alle mulige beskyldninger, som så også efterfølgende viser sig ikke at kunne dokumenteres osv., om man vil blive ved med at samarbejde med russerne på den måde, og om ministeren selv vil blive ved med at medvirke til den propagandastrøm, som den ene part i sagen udsender, mens den anden part ikke har lov til at sige noget.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Ja, det kan jeg gøre ved, at man ikke gør noget.
Man accepterer stiltiende, at Rusland fortsætter sin krigsførelse i Tjetjenien.
Der blev ikke vedtaget noget om det.
Der blev sagt noget ganske vist.
Er der nogen som helst repressalier i forhold til Rusland?
Er der sanktioner i forhold til Rusland?
Er der noget, der minder om andet end tomme ord i forhold til russernes krig i Tjetjenien?
Det er der jo ikke.
Sandheden er, at EU og Vesten ser gennem fingre med Ruslands beskidte krig i Tjetjenien, fordi man ser en interesse i det.
Det synes jeg man skulle sige, som det er, i stedet for at køre et illusionsnummer om, at man tager det her seriøst op i forhold til Putin. Så omkring Putin selv: Mener statsministeren ikke, at det vil være en vigtig opgave, når nu Den Internationale Krigsforbryderdomstol endelig kommer på plads, så at tage Tjetjenienkrigen op, og at Putin bliver en af dem, der skal for Den Internationale Krigsforbryderdomstol?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-11-13:
Jeg må sige til hr. Holger K. Nielsen, at jeg ikke har været i nogen tæt omfavnelse med præsident Putin.
Jeg har gennemført et topmøde med den dagsorden, der var planlagt, og nået nøjagtig det resultat, jeg gik efter. Jeg kom hjem fra Bruxelles med det, jeg var kommet efter, det vil jeg gerne sige.
Vi fik en yderst tilfredsstillende aftale om Kaliningrad.
Vi har så i øvrigt indgået en aftale også med Rusland om fællesskab i kampen mod terror.
Jeg ved ikke, hvorfra hr. Holger K. Nielsen henter påstanden om, at vi har givet carte blanche til etniske udrensninger.
Jeg må nok sige, jeg synes, det er en ret skrap udtalelse, hr. Holger K. Nielsen her kommer med.
Hr. Holger K. Nielsen påstår i fuldt alvor i det danske Folketing, at jeg eller EU skulle have givet præsident Putin carte blanche til at foretage etniske udrensninger. Jeg vil meget gerne, om hr. Holger K. Nielsen kan dokumentere denne falske påstand.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Ja, alt er jo relativt.
Jeg vil godt høre, på hvilken måde der overhovedet er stillet krav til russerne omkring Tjetjenien efter det her topmøde.
Jeg kan forstå, at der er sagt et eller andet.
I Rusland er man ikke i tvivl om, at man fra EU's side har givet fuldstændig carte blanche til, at Putin kan fortsætte de etniske udrensninger, som russerne er i gang med.
Så vil jeg godt høre en kommentar til Putins lidt mærkværdige udtalelser på pressekonferencen efterfølgende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-11-13:
Jeg har i hvert fald ikke stået med noget smørret grin.
Jeg har på EU's vegne gennemført et topmøde fuldstændig forretningsmæssigt, fuldstændig professionelt.
For så vidt angår Tjetjenien, har det danske formandskab rejst denne sag, og jeg tror godt, at jeg kan sige med større styrke, end denne sag i en del år har været rejst fra EU's side.
Det tror jeg hr. Holger K. Nielsen ved at forhøre sig vil kunne få bekræftet er sandt.
Jeg gjorde meget klart under mødet, hvordan vi ser på spørgsmålet om Tjetjenien.
Jeg gentog det på pressemødet, så ikke nogen kunne være i tvivl.
Det er for mig fuldstændig klart, at der ikke findes en langsigtet militær løsning på problemet i Tjetjenien.
Det, man må stræbe efter, er en politisk løsning; det er frie og fair valg; det er en forfatning; det er opbygning af en politisk struktur, der giver basis for udvikling af et demokrati.
Det har vi sagt, og det er det, man kan gøre i en sådan dialog mellem EU og Rusland.
Det danske formandskab har med større styrke, end man i hvert fald i en række år har gjort det fra EU's side, ført denne sag frem, såvel indadtil som udadtil.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-11-13:
Jeg så jo i fjernsynet forleden dag statsministeren stå
I forlængelse af det vil jeg høre, om statsministeren ikke syntes, at det var lidt upassende, også i betragtning af det, kan jeg forstå, meget tætte forhold mellem EU og Rusland og Putin, og at Putin senere siger til en kritisk journalist, som han bliver sur på, at vedkommende skal have skåret de ædle dele af.
Det viser måske lidt om mandens sande ansigt.
Jeg vil godt høre, om ikke statsministeren synes, at hele den attitude, vi kunne se i fjernsynet forleden dag, var temmelig upassende.