Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Jeg har jo fulgt VS’s og Enhedslistens vej gennem dansk politik fra partiernes barndom, lige fra dengang man gik til valg med valgbrochurer med billeder af albanske maskingeværreder, og derfor er det også næsten hyggeligt og hjemligt at læse Enhedslistens forslag, som er til behandling i dag, og som er velkendt, fordi det allerede har været drøftet to gange inden for det seneste år.
Jeg er i hvert fald blevet spurgt om det ikke mindre end to gange inden for det seneste år.
Det er dejligt, at når man får elevorganisationen Danske Skoleelevers oplæg om minimumsrettigheder for elever, er det fuldstændig det samme, som Enhedslisten har fremsat. Så føler man genkendelsens glæde.
Nu kan vi igen hygge os med Enhedslistens tanker, som jeg er helt sikker på er velmenende, men de er altså ikke nye, og jeg tror heller ikke, forslaget har store udsigter til at komme igennem Folketinget, især fordi – og nu er jeg meget alvorlig – det er et yderst centralistisk forslag.
Man vil dirigere skolen på alle leder og kanter.
F.eks. skal der afsættes 35 timer pr. lærer om året til efter- og videreuddannelse, og det er et voldsomt krav, som altså ville betyde, at kommunen ikke kunne prioritere på hverken den ene eller den anden måde.
Det synes jeg er meget centralistisk.
Så vil jeg i det hele taget anfægte det synspunkt, at folkeskolen i almindelighed skulle mangle penge.
Jeg ved godt, at nogle skoler er nedslidte, jeg ved også godt, at nogle steder mangler materialer og udstyr, og det er i øvrigt ofte skoler, som ligger forholdsvis højt, når man ser på gennemsnitsudgiften pr. elev.
Til gengæld er der andre skoler, som ligger relativt lavt, men som har været i stand til at prioritere og kører fint i alle henseender.
Hvis penge kunne løse folkeskolens problemer, var de for længst løst de mange steder i landet, hvor man bruger langt, langt flere penge end gennemsnittet, men jeg tror, det er gået op for alle, at det er andet end penge, der skal til.
Regeringen vil dog godt give ekstra penge, og det gør vi sandelig også med de lovforslag, vi har fremsat; men penge alene er ikke nok.
Vi bruger i perioden 2005-2007 næsten 500 mio. kr. til en styrket it-indsats i folkeskolen; der er afsat godt 200 mio. kr. til flere undervisningstimer i dansk og historie; de næste 4 år vil vi bruge 175 mio. kr. til lærernes og skoleledernes efteruddannelse, og vi sætter 105 mio. kr. af til en handlingsplan for læsning.
Vi bruger ekstra penge, og vi er altså ved at komme tæt på 1 mia. kr. ekstra fra staten over 4 år til gode formål på folkeskoleområdet.
Det afgørende er de krav, der følger med pengene, og det er dem, vi har stillet i to lovforslag, og som vi også vil fremsætte et tredje lovforslag om til efteråret.
Med andre ord: Regeringen må afvise Enhedslistens velmente forslag.
Vi synes, det er for centralistisk, og vi synes, det styrer på den forkerte måde.
Dertil kommer, at vi jo har fremsat vores egne forslag.
På visse punkter er de også centralistiske, men det er, fordi vi vil være sikre på, at de virker.
De forslag synes vi er bedre, og derfor må jeg desværre afvise Enhedslistens forslag.
Jeg har ikke gennemtænkt den situation, og jeg tror heller ikke, den vil forekomme.
Men jeg vil meget gerne sende et velovervejet svar til udvalget.
Hvis en sådan lille institution i Hanherred overvejer at lægge sig sammen med en stor institution i Aalborg, siger det sig selv, at den nok ikke vil gøre det, hvis den derved mister en særlig fordel, som ellers bliver en sådan institution til del.
Så meget kan jeg i hvert fald sige.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning