runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
Årets finanslov indeholder flere forslag, som koster penge, og derfor er der naturligvis også forslag, der begrænser statens udgifter.
Det forslag, vi nu skal behandle, tilhører sidstnævnte kategori, for pengene daler ikke ned fra himlen, og da vi ikke vil hæve eksisterende skatter og afgifter eller for den sags skyld opfinde nye, så vælger vi at lave budgetprioriteringer for at få samfundets udgifter og indtægter til at hænge sammen. Men det betyder også, at vi vælger at fjerne den nuværende regulering af børnefamilieydelsen.
Som det er i dag, bliver ydelsen årligt reguleret efter lønudviklingen.
Ydelsen er tilmed blevet reguleret med en højere procentsats
end andre overførselsindkomster såsom efterløn og folkepension.
Det er hverken logisk eller nødvendigt efter vores mening.
Formålet med ydelsen er at hjælpe med at få husholdningerne til at løbe rundt, at hjælpe børnefamilier.
Man kan sige, at det er en hjælp til at købe bleer og mos, og prisen på f.eks. bleer og mos stiger jo i takt med prisudviklingen.
i den private sektor
, typisk 4 pct.
Hvis vi så sammenligner den med udgifterne til indkøb, stiger disse typisk med 2 pct. årligt set i forhold til prisudviklingen.
Det betyder, at vi ved at ændre reguleringen til prisudviklingen sikrer, at børnefamilierne i fremtiden vil have den samme købekraft, som de har på nuværende tidspunkt. Der er ganske vist nogen, der uden tvivl lige om et øjeblik ikke vil synes om den her regulering.
Formentlig med argumenter om, at vi tager fra dem med den laveste indkomst.
Men det er ikke sandheden, for med det her lovforslag vil vi netop sørge for, at der er ingen, der får hverken mere eller mindre end i dag.
Så skal det, som indledningsvis sagt, ses i sammenhæng
med den samlede finanslov, hvor vi bruger pengene.
For i Venstre har vi gjort op med den automatik, der har været i tidligere finanslove; en automatik, som vi kender alt for godt, hvor yderligere skatter og afgifter har skullet finansiere alle nye initiativer.
Det er slut nu.
Det gør det her lovforslag, og derfor kan Venstre støtte det.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-12:
Også her er jeg i den glædelige situation at kunne takke repræsentanter for et flertal for tilkendegivelse af en positiv holdning til dette lovforslag.
Jeg vil gerne med det samme udtrykke min forståelse for, at det er tungt stof, og at man derfor selvsagt ikke er i stand til at kunne tage stilling til alle detaljer i det her forslag.
Og derfor er jeg helt indstillet på, at vi selvsagt skal have en grundig udvalgsbehandling, hvor vi kan få lejlighed til at belyse alle de tvivlsspørgsmål, som måtte være.
Men jeg synes, at det helt, helt afgørende i den her sag jo er, at vi nu forsøger at skabe lidt mere ligestilling mellem lønmodtageres og selvstændiges pensionsvilkår.
Helt afgørende er det, at vi lemper reglerne for selvstændige erhvervsdrivende, som får mulighed for at tegne ordninger, hvor de ikke nødvendigvis skal indsætte et vist beløb hvert eneste år, som tilfældet er efter den gældende regel; at vi ophæver samtidighedskravet, sådan at man kan hæve sine kapitalpensioner over flere år, hvor skattereglerne i dag jo tvinger folk til at hæve pensionerne samtidig; at det gøres muligt at skifte fra et pengeinstitut til et andet og forlænge indbetalingsberioden, uden at der sker fordelinger af fradrag mellem forskellige indkomstår.
Det giver også en større fleksibilitet.
Der er en udvidelsen af kredsen af kreditinstitutter; afkortning af kredittider for pensionsinstitutters indbetaling af afgifter i forbindelse med udbetaling af kapitalpensioner; indførelse af regler, der sikrer gældsproblemerne og så endelig en række mindre spørgsmål, herunder pensionistspørgsmålet i forbindelse med Tyskland.
Jeg synes selvfølgelig, der er mange ting i det, men den røde tråd er større fleksibilitet, mere ligestilling mellem selvstændige og lønmodtagere. Jeg vil på den baggrund sige, at jeg håber, vi får en konstruktiv udvalgsbehandling.
Det her er jo en sag, som ikke bare drejer sig om nye pensioner, den drejer sig også om eksisterende pensionsvilkår, og derfor er det en vigtig sag.
Men vi kan se frem til en konstruktiv udvalgsbehandling.
Betina Hoffmann (KD), 2003-11-12:
Det er blevet sagt mange gange før: Det her forslag er ret omfangsrigt, og vi har haft kort tid til at forberede os,
derfor vil jeg heller ikke her gå rigtig meget i detaljer.
Men jeg kan sige, at vi er umiddelbart positive over for forslaget.
Vi har specielt bidt mærke i, at det klart er et skridt
i den rigtige retning i forhold til selvstændige erhvervsdrivende, og vi synes også, at ophævelse af samtidighedskravet er meget relevant.
Men indtil videre stiller vi os positive over for forslaget og vil ikke udelukke, at der er elementer, vi gerne vil se nærmere på. På vegne af De Radikale, som desværre ikke kan være til stede, skal jeg også meddele, at de er positive over for intentionerne, men at de også har elementer, de gerne vil have overvejet under udvalgsarbejdet.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-12:
Forenkling plejer jo at være et af skatteministerens foretrukne ord, når han fremsætter forslag til revision af skattelovgivningen.
Her ser vi tydeligt de administrative konsekvenser af at ville bevare et grundlæggende urimeligt system.
i skat.
Det er jo ikke tilfældigt, at vi år efter år umiddelbart før årsskiftet kan se, hvordan det vælter frem med tilbud om pensionsopsparingsordninger.
Begrundelserne er næsten aldrig, at vi får brug for pengene i alderdommen, men at vi kan slippe for at betale skat.
Det sidste eksempel, vi har set på dette, er en model, hvor man, hvis man tjener over 350.000 kr. om året, kan oprette et afdragsfrit lån, hvis pengene bruges til ratepension.
Her er tale om en rendyrket pengemaskine, hvor skatteyderne både betaler for fradrag ved indbetalinger til pensionsopsparingen og for de renter, som de afdragsfrie lån koster.
Fidusen for de velhavende i det her samfund er til at få øje på.
Ministeren har næsten opgivet at få beregnet de økonomiske konsekvenser for det offentlige, men det fremgår alligevel, at antallet af fiduser ikke begrænses, men forøges ved forslaget. Se bare på lempelserne for selvstændige erhvervsdrivende, hvor mulighederne for at udnytte systemet udvides nærmest grænseløst.
Eller de regler, der gælder, hvor opsparing til pension overstiger den personlige indkomst.
Måske skulle de mange almindelige skatteydere i dette land overveje, hvem det er, der er i stand til at indbetale mere til en pensionsordning, end de har i skattepligtig indtægt.
Grænseløs er udvidelsen af retten til at anvende reglerne om fradrag for de regnskabsmæssige nedskrivninger på udlån og hensættelser på garantier m.v. også.
Tidligere var det forbeholdt penge- og kreditinstitutter, men nu åbnes der også for, at andre virksomheder skal kunne benytte denne mulighed. Enhedslisten kan ikke medvirke til dette forslag.
Vi vil i stedet foreslå en rigtig forenkling, der vil skabe større social retfærdighed, ved at afskaffe fradragsretten for pensionsopsparing og fjerne beskatningen ved udbetaling.
Det ville være en regulær forenkling.
Morten Homann (SF), 2003-11-12:
Jeg tror, det må være svært at skrive et forslag af denne her størrelse og det her omfang, uden at der sniger sig en hel del gode ting i det.
Og det er også lykkedes i det her tilfælde.
Der er mange gode elementer.
Men jeg synes, det er paradoksalt, at vi lige har behandlet et i øvrigt udmærket forslag om findeløn, som SF støttede varmt, som man kan sige meget om, men som hverken er specielt teknisk eller specielt omfattende, og et ganske kort stykke tid senere har vi så dette her, som alle ordførere indtil nu har betegnet som en meget blandet landhandel med alle mulige forskellige ting mellem himmel og jord, som bliver fremlagt i en pakke. Jeg synes egentlig, det lidt er en uskik, at så mange i virkeligheden uafhængige elementer kommer til at blive fremsat i samme forslag.
Og derfor vil SF stille forslag om, at vi deler forslaget op i minimum to dele for at kunne lave en seriøs behandling af delene hver for sig.
Lige nogle enkelte kommentarer til i hvert fald to forhold, som vi så i hvert fald skal grave længere ned i under udvalgsarbejdet.
For imellem alle de her i øvrigt udmærkede små ændringer, der bliver lavet, gemmer der sig også nogle af de ting, som hr. Henrik Sass Larsen skal lade sin lommeregner op og gå efter.
Det er i hvert fald nødvendigt at se nærmere på, at man får lukket muligheden for, at man som pensionsopsparer så at sige kan genopspare sin pension, når man først en gang har fået den opsparet og fået skattefradraget, at man kan hæve den og så med et fornyet fradrag sætte den ind på en ny pensionsopsparing for at så at sige få fradraget to gange.
Det er der, så vidt vi kan vurdere, mulighed for med det foreliggende forslag, og det er absolut ikke meningen.
Jeg synes også i den forbindelse, at vi skal kigge nærmere på en problemstilling, som bl.a. er rejst i høringssvarene om, hvilke incitamenter det her forslag skaber til at kunne tegne en supplerende arbejdsløshedsforsikring, om det i virkeligheden er en skjult mekanisme for at prøve at skabe et mere frit marked for private arbejdsløshedsforsikringer og dermed undergrave det solidariske a-kassesystem.
Endelig vil jeg så sige i forhold til en helt anden del af forslaget, nemlig forslaget omkring udvidelsen af kredsen
af institutter, der kan benytte reglerne for fradrag om hensættelser, at det giver nogle voldsomme skævheder
Der vil i hvert fald også være mulighed for, at det kan give et meget stort hul i loven, hvis man udvider kredsen af kreditinstitutter, som kan benytte de her hensættelsesfradrag. Så vi vil i hvert fald foreslå, at vi deler det op i to, og jeg vil sige med samme, at den del omkring udvidelsen af kredsen af kreditinstitutter vil vi ikke kunne støtte fra SF's side.
Men vi vil håbe, at vi kan få delt den her meget blandede landhandel op på en måde, så det kan bære de positive ting igennem, så vi kan få afklaret de problemer, der ligger, og så vi kan få skilt den skævert fra om udvidelsen af kredsen af kreditinstitutter.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-12:
Som det også er blevet nævnt af de tidligere ordførere, så rummer dette lovforslag en række tekniske ændringer.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget glade for den øgede fleksibilitet, der bliver lagt op til i forhold til pensionsordningerne.
Vi ser frem til muligheden for at flytte pensionsordninger, så de passer bedst til den enkelte, og vi ser frem til muligheden for, at selvstændige kan blive i en ordning også i år, hvor deres virksomhed måtte have dårlige tider.
Vi ser frem til muligheden for at hæve en ordning, uden at det skal have konsekvenser for andre ordninger, og desuden ser vi frem til de forenklinger og den oprydning af forældet lovgivning, som lovforslaget også lægger op til.
Som det også er blevet nævnt tidligere, er høringssvarene overvejende meget positive, og der har så også været enkelte konstruktive forslag, som vi naturligvis meget gerne vil se på. Men ganske overordnet er vi fra konservativ side meget positive over for det her forslag og ser frem til den fleksibilitet, som forslaget vil skabe.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-12:
Lovforslaget her vedrører, som det tidligere har været nævnt, en række ændringer af pensionsbeskatningsområdet, som har det formål at gøre reglerne mere smidige for pensionsopsparerne.
Således indføres der med lovforslaget mere lempelige betingelser for selvstændige, som jo i nogle tilfælde kan have en svingende indkomst fra år til år.
Desuden åbnes der for muligheden for, at man fremover skal kunne hæve sine forskellige kapitalpensioner over flere år i stedet for som i dag, hvor man er tvunget til at hæve alle samtidig.
Dette sker ved, at samtidighedskravet ophæves.
Som følge af krav fra Europa-Kommissionen udvides kredsen af kreditinstitutter, der kan anvende reglerne om fradrag ved indkomstopgørelsen for de regnskabsmæssige nedskrivninger på udlån m.m.
Set under ét ser lovforslaget ud til at indeholde en lang række gode og hensigtsmæssige ændringer af de gældende regler, og vi kan derfor som udgangspunkt støtte forslaget.
Dansk Folkeparti vil dog på grund af den korte tid, der er gået fra fremsættelsen til førstebehandlingen i dag, hvor muligheden for for alvor at gå i dybden med det her ret omfangsrige forslag på 111 sider jo har været begrænset, tage forbehold over for alle detaljer i forslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2003-11-12:
I Socialdemokratiet er vi positivt indstillede over for en smidiggørelse af regler for pensionsopsparere, ligesom vi er positive over for at justere lovgivningen på området, hvor der måtte opstå behov herfor.
Nogle af forslagene i det her lovforslag er da også forslag, som den daværende SR-regering fremsatte, men de bortfaldt som konsekvens af valget i 2001.
Imidlertid er det sådan, at hver eneste gang regeringen kommer med et forslag på skatteområdet, er vi i Socialdemokratiet altså begyndt at tage ladegreb på lommeregneren, for det ender nemlig ofte med en eller anden ordning i afdelingen for fup og fusk til gavn for dem, der i forvejen har, og til ugunst for fællesskabet som helhed og de svageste i særdeleshed, og også denne gang er vi mistænksomme.
Det lyder jo umiddelbart sympatisk, at f.eks. selvstændigt erhvervsdrivende kan få lempeligere regler for opsparing til pension, men i fravær af øvre grænser for indskuddet på f.eks. ratepensioner, som også gælder i de eksisterende regler i dag, vil der med de her lempelser være endnu større muligheder for at lave, hvad man kan betegne som indkomstmassage i betydeligt omfang og derved mulighed for at undgå en progressiv beskatning.
Det er vi i Socialdemokratiet skeptiske over for, og det er også derfor, at vi i vores oplæg til en skattereform netop har foreslået en øvre grænse for, hvor store fradragsberettigede beløb man kan indbetale på pensionsordninger.
Hertil kommer, at vi har nogle betænkeligheder i forbindelse med de frister for ophørsordningerne, der er skrevet i lovforslaget plus i forhold til, hvornår selvangivelsestidspunktet skal indtræffe.
Og så er vi også skeptiske over for den åbning, som regeringen giver ved at udvide kredsen af kreditinstitutter, der kan anvende regler om fradrag for regnskabsmæssige nedskrivninger på udlån og hensættelser.
Selv om det på en måde kan siges at være en bunden opgave via det EF-direktiv i forhold til den nuværende retstilstand, der ligger til grund for det her, så mener vi, at der må kunne arbejdes enten med en snævrere definition af, hvilke virksomheder som rent faktisk skal ind om den her ordning, eller måske snarere gøre det ens for alle, således at man får ryddet op i privilegierne hos pengeinstitutterne.
Vi mener og frygter, at der er tale om et betydeligt provenutab i lige præcis den her del af lovforslaget, og vi vil stille mange og lange og indgående spørgsmål til det under udvalgsarbejdet.
Vi vil i det hele taget igennem udvalgsarbejdet stille en række spørgsmål for at få belyst en lang række af de emner og problemstillinger, som er indeholdt i det her lange og komplicerede forslag, men vi vil gå konstruktivt til arbejdet. Vi mener, at lovforslaget har mange gode elementer, men vi vil gerne sikre, at de forbehold, som jeg har nævnt her, bliver fejet af banen, før vi kan give vores endelige tilslutning til forslaget.
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
På grund af det fremskredne tidspunkt kan Venstres ordfører i denne her sag, hr. Freddy Dam, ikke være til stede, og jeg har lovet at udtrykke følgende: Det fremsatte lovforslag er særdeles omfattende og indeholder forslag til en lang række tekniske ændringer til pensionsskatteloven og andre skattelove.
Allerede af den grund er det ikke muligt inden for den afmålte tid at redegøre for eller kommentere hver enkelt ændringsforslag. Overordnet er det imidlertid forsvarligt at konstatere, at de tekniske ændringer i al væsentlighed tjener til at smidiggøre regelsættene til gunst for borgere, visse erhvervsvirksomheder og den offentlige administration.
Eksempelvis foreslås det at lempe reglerne for selvstændigt erhvervsdrivendes indbetalinger på livrente eller ratepensioner, så indbetalingerne ikke behøver at være lige store over indbetalingsperioden på 10 år, men alene skal udgøre minimum 10 pct. af overskuddet fra den selvstændige erhvervsvirksomhed.
Tilsvarende skal kapitalpensioner ikke nødvendigvis hæves samtidig, men kan hæves successivt, som skatteyderens behov måtte være.
Efter forslaget nedsættes visse frister for indbetaling af tilbageholdte afgifter til det offentlige til 3 dage efter udbetaling til den berettigede, hvad der må anses for at være rimeligt, når institutionen alligevel har fat i sagen.
Og kredsen af finansielle institutioner, som kan hensætte tab på debitorer, før tabet er konstateret, udvides i nogen grad.
Forslaget som helhed har været sendt i omfattende høring, og det er meget tilfredsstillende at konstatere, at de hørte i al væsentlighed har givet forslaget en positiv modtagelse, herunder revisorer, advokater, Finansrådet og ikke mindst forsikring og pension.
Alt i alt er lovforslaget en positiv opfølgelse på en række problemstillinger, der har været påpeget forud for udkastet, og derfor kan Venstre støtte forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-12:
Hvis man ønsker integration, må der ikke være afgørende forskel på, om man placerer sig på den ene eller den anden side af en grænse.
Det har ligesom været hovedideen bag det projekt, som vi er samlet om i dag.
Den dansk-svenske skatteaftale, som Folketinget behandler i dag, er baseret på det princip, og den skulle gerne være den tændrørsgnist, der for alvor sætter gang i udviklingen i Øresundsregionen.
Efter min opfattelse er det på høje tid, at vi får nyttiggjort de enorme milliardinvesteringer, der allerede er foretaget i infrastruktur, i offentlige undervisnings- og kulturanlæg, i private virksomheder, herunder ikke mindst handel, service, it og biotech.
Skatteaftalen skulle gerne være en dynamo, der skal være med til at gøre Øresundsregionen til vækstcenteret i Østersøområdet.
Efter at landene omkring Østersøen har gjort deres fælles hav til et EU- og Natohav, etableres nye samarbejdsrelationer mellem gamle og kommende EU-lande.
I hobetal oprettes nye færgeruter, flyruter fra kyst til kyst; der bygges, der udvides, virksomheder fusionerer, der etableres samarbejder osv. osv.
I hele det udviklingsperspektiv er det vigtigt, at de investeringer, vi allerede har foretaget i vores del, nemlig i Ørestaden, nyttiggøres til gavn for både den svenske og den danske befolkning.
På den baggrund er jeg meget glad for, at det efter lang tids forhandlinger endelig er lykkedes at lave en aftale baseret på fem hovedprincipper: For det første arbejdsstedsbeskatning, som vi kender det i dag, men på en meget enklere måde.
Det er meget nemmere at administrere det, vi nu er nået frem til, nemlig at det, man forstår ved arbejdsstedsbeskatning, er beskatning dér, hvor man arbejder mest.
For det andet bliver der tale om fradrag for broafgiften.
For det tredje bliver der tale om fradrag for grænsegængernes pensionsindbetalinger.
For det fjerde bliver der tale om en fair fordeling af skatteprovenuet mellem Danmark og Sverige, sådan at kommunerne, hvor folk bor, får tilgodeset deres omkostninger til skoler og børnehaver.
Endelig bliver der for det femte frem for alt tale om en ordning, som betyder, at virksomhederne i det her område nu ikke længere behøver at kere sig så meget om, hvor folk egentlig bor.
Vilkårene er de samme, hvad enten det er den ene eller den anden side af grænsen, deres medarbejdere kommer fra.
Jeg håber og tror på, at det vil bidrage til det, som er målet, nemlig vækst og udvikling i vores region.
Derfor er jeg også særlig glad for at kunne takke stort set alle partier for fuld opbakning til projektet her.
Der er en enkelt undtagelse også i denne sag, men Enhedslisten går jo i mange henseender sine egne veje.
Så er der også lidt betænkeligheder i SF, men jeg håber, at vi får dem klaret af under udvalgsarbejdet.
Jeg vil under alle omstændigheder sige tak for en positiv modtagelse og ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Betina Hoffmann (KD), 2003-11-12:
Der er et stadig stigende antal mennesker, der vælger at pendle mellem Sverige og Danmark, og som indtil nu har været mødt af en frygtelig bureaukratisk og indviklet administration.
Jeg tror ikke, at det bureaukrati, der har været, har været til gavn for udviklingen i Ørestadsområdet.
Det her forslag vil være til stor gavn for udviklingen
Vi synes, det er en særdeles god idé med et fradrag for broafgiften samt et fradrag for pensionsindskud.
Ved fradrag for broafgiften ser vi da også gerne i lighed med SF, at der gives fradrag til andre måder at komme over Sundet på, f.eks. Helsingør-Helsingborg, for at skabe mere lighed på det område og for ikke at favorisere broen, som trods alt ikke har været nogen succes.
Vi kan grundlæggende støtte det her forslag.
Og så skal jeg meddele på vegne af Det Radikale Venstre, som desværre ikke kunne være her, at de også støtter forslaget.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-12:
Enhedslisten er grundlæggende negativ over for en vækstfilosofi, der er baseret på, at vi skal have så meget transport som muligt.
Vi synes, det ville være langt mere fornuftigt, hvis vi baserede vores erhvervs- og beskæftigelsespolitik på, at folk kunne få arbejde tæt på deres bopæl.
Det ville være godt for miljøet, og så kunne folk bruge deres fritid til at være mere sammen med deres familie og deltage i aktiviteter i nærmiljøet i stedet for at tilbringe fritiden i bilkøer eller for den sags skyld i den kollektive trafik.
Alligevel vil vi godt være med til at fjerne nogle vanskeligheder for almindelige mennesker, der af den ene eller den anden grund er endt med at bo i et land og arbejde i et andet.
Vi er derfor positive over for de elementer i forslaget, der handler om det, ligesom vi går ind for en rimelig fordeling af skatteindtægterne mellem de kommuner, der reelt har udgifterne, også når nogle af kommunerne ligger i Sverige.
Vi støtter derfor, at grænsependleren betaler indkomstskat i arbejdslandet, og at der efterfølgende sker en omfordeling af pengene til fordel for de kommuner, folk bor i.
Til gengæld er vi skeptiske over for den udvidede adgang til at trække pensionsindbetalinger fra i skat, som er en del af forslaget.
Vi kan godt se, at det vil være en fordel for de pågældende, men vi er nervøse for, hvad det vil føre til set i et lidt længere perspektiv.
I forvejen er Danmark under pres fra EU for at få os til at udvide muligheden for at trække indbetalinger til pensionsordninger fra til også at omfatte udenlandske pensionsordninger.
Og vi er bekymret for, at det bare er første skridt i en udvikling, der på længere sigt kan blive yderst kostbar for fællesskabet.
Allerede nu ser vi, hvordan et milliardbeløb først unddrages skat af pensionsindbetalinger og derefter udbetales til en dansker, som har slået sig ned i udlandet.
På den måde unddrages disse midler helt i Danmark.
Enhedslisten foreslår i stedet, at regeringen tager initiativ til helt at afskaffe fradragsretten for pensionsindbetalinger og i stedet fjerner beskatningen ved udbetaling.
Det ville løse alle problemer for grænsegængerne i Øresundsområdet og i øvrigt sikre den danske beskatning af disse midler.
Enhedslisten er imod det særlige Storebæltsfradrag, som giver bilisterne nogle særlige fordele i forhold til brugerne af den kollektive trafik, altså det, som SF også var inde på.
Enhedslisten ønsker heller ikke at medvirke til et fradrag, der giver bilisterne seks gange så meget, som brugerne af den kollektive trafik får, ved hver passage af Øresundsforbindelsen.
Til gengæld støtter Enhedslisten den del af forslaget, der vedrører en ændret beskatning af hjemmearbejde m.v.
Alt i alt medvirker Enhedslisten gerne til at lette hverdagen for de mennesker, der dagligt krydser grænsen mellem Sverige og Danmark for at arbejde, men der er også nogle elementer i forslaget, som vi som sagt må afvise, og derfor vil vi stille nogle ændringsforslag til disse dele af forslaget.