runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Mortensen (S), 2002-10-23:
I et tidligere svar angående forsøgsstationerne har ministeren svaret, at aktiviteterne jo under alle omstændigheder vil ligge uden for København - som om det i sig selv skulle være et kardinalpunkt.
Nu har jeg også svært ved at forestille mig kartoffelavl i større stil her i Københavns city, men det er jo netop Silstrup, som udfører arbejde vedrørende kartoffelavlen og forskning og kontrolarbejde osv.
Det har imidlertid ikke været muligt at få at vide, hvem der i givet fald skal overtage de aktiviteter.
Mig bekendt skal Foulum nedjusteres med 125 personer, så det er da et åbent spørgsmål, formentlig også for erhvervet og i hvert fald for mig, hvem der kan overtage det her.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Først til hr. Ole Vagn Christensen: Beslutningen om, eller indstillingen om at få solgt Forsøgsstation Silstrup
er jo kommet fra bestyrelsen for Foulum; det er bestyrelsen, der har indstillet, at man ønskede Silstrup afhændet.
Så vil jeg godt sige til hr. Ole Vagn Christensen, at de forsøg, der er foregået på Forsøgsstation Silstrup her på det seneste, har været med grovfoderproduktion og kvæg
Jeg vil også godt sige, at det jo ikke er meningen, at de midler, der bliver stillet til rådighed i forbindelse med et eventuelt salg, skal gå til driften, for så er jeg da enig i, at så er det ligesom begyndelsen til enden.
Til hr. Erik Mortensen skal jeg bare sige, at så vidt jeg ved, er der noget, der hedder Kartoffelrækkerne her i København.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-10-23:
Ja, jeg kan jo ikke sige tak for svaret til ministeren.
Angående det dér med, at det var bestyrelsen: Det var også bestyrelsen, der indstillede til den tidligere minister.
Og når der ikke er foregået de forsøg, der foregik tidligere, og som gav centeret en indtjening, kan ministeren stille sig selv det spørgsmål, som vi har stillet ministeren: Hvad sker
der omkring Silstrup?
Det spørgsmål har vi jo tidligere haft fremme her i salen, og dengang sagde ministeren, at på det tidspunkt var der ikke truffet afgørelse om, hvad der skal ske.
Så synes jeg, at der er et alvorligt problem, for så er der jo i virkeligheden tale om, at andre sådan set har udsultet Silstrup for at få det nedlagt, til trods for at der var en beslutning, der sagde, at det skal bestå.
Erik Mortensen (S), 2002-10-23:
Nu siger ministeren, at det er bestyrelsen på Foulum, der har indstillet til nedlæggelse, ikke bare af Silstrup, men formentlig også af de andre; det ved jeg så ikke.
Det vil sige, at de stærkeste æder de svageste i denne sammenhæng, og om det er en lykke i sig selv, har jeg i hvert fald svært ved at se.
Men jeg fik heller ikke noget svar på: Hvem skal i givet fald overtage det arbejde, som udføres i øjeblikket, både forsknings- og kontrolarbejde?
Hvis der ikke er kapacitet og ekspertise på Foulum eller andre steder til at overtage arbejdet, er erhvervet i sin helhed da dårligt stillet, og derfor synes jeg ikke, at Foulum i sig selv er nogen løsning.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Til hr. Ole Vagn Christensen skal jeg sige, at der pr. 1. juni i år var 4,6 årsværk beskæftiget på forsøgsstationen.
To af disse medarbejdere er indstillet til afsked med udgangen af dette her år, så med hensyn til den kritiske masse er vi, som jeg også sagde i mit første indlæg, kommet under det niveau, hvor den forsøgsstation med fornuft vil kunne fortsætte.
Det er jo også min opgave at forvalte midlerne, altså skatteborgernes penge, på den bedst mulige måde.
Jeg vil godt sige, at så vidt jeg ved, er der ikke truffet nogen beslutning om, at forsøgsstationen skulle bestå.
Der har hele tiden været drøftelser om, hvad der skulle ske med vore forsøgsstationer, fordi det arbejde, de udfører, ikke mere er aktuelt.
Så til hr. Erik Mortensen: Nogle af de forsøg bliver i dag udført på bl.a. Landbrugets Rådgivningscenter
, fordi det er indlysende klart, at vi bliver nødt til at få løst opgaverne dér, hvor vi også kan få dem løst til den mest fornuftige, den billigeste pris.
Det er en klar overvejelse af økonomisk art, som også er medvirkende til denne beslutning.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-10-23:
Men lad mig vende tilbage til spørgsmålet.
Der var ansat 10 før den 1. juni, og der var et overskud på stedet på 85.000 kr., og der blev foretaget en række prøver.
Derfor var mit spørgsmål: Hvem har udsultet, hvem har sørget for, at man kom ned under den kritiske masse til trods for, at der lå en beslutning fra den daværende fødevareminister om, at centrene skal bevares?
Det må ministeren jo kunne finde.
Jeg ved ikke, om det bliver nødvendigt at stille et spørgsmål for at få de papirer frem og se, hvad det sådan set var, den daværende minister skrev til bestyrelsen for Jordbrugsforskningsfonden.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Med hensyn til den regionale udvikling ved hr. Ole Vagn Christensen også, at netop det område ligger mig meget på sinde.
Det er en drøftelse, vi har haft her for ganske nylig, og derfor har det også været magtpåliggende for mig ikke at komme i den situation, at de midler, der blev frigjort i forbindelse med et eventuelt salg, ville ende i København.
De midler bliver fastholdt i regionen til investeringer i forbindelse med DJF's bestyrelses beslutninger.
Det er jo ikke sådan, at jeg sidder og træffer beslutninger om, hvad DJF skal foretage sig af investeringer.
Vi har jo heldigvis uvildige bestyrelser, hvor vi endda har en meget kvalificeret formand for bestyrelsen, som jeg er overbevist om hr. Ole Vagn Christensen også har kendskab til.
Jeg har vanskeligt ved at fastholde en forsøgsstation, når det arbejde, den udfører, ikke mere er aktuelt.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-10-23:
Næh, det kan vi jo se, for den nuværende minister har jo en anden opfattelse af tingene.
Tidligere var der 10 ansatte, man havde 85.000 kr. i indtægt, og landbruget gjorde brug af resultaterne angående udvaskning af kvælstof og næringsstoffer.
Hvem har bremset denne udvikling og dermed i virkeligheden undergravet Forsøgsstation Silstrup?
Jeg går ikke ud fra, at det er ministeren, men det er ministeren, der i dag begrunder det med at sige, at den ikke er nødvendig, fordi man ikke kan komme op på den kritiske masse.
Det synes jeg er lidt flot, når man også siger, at man er meget for, at der skal foregå en regionalisering i dette land.
Jeg mener tværtimod, at der er tale om, at man vil centralisere i centre rundtomkring i de store byer.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Til det sidste skal jeg bare sige, at jeg ved ikke rigtig, om Tjele kan kategoriseres som en stor by.
Det tror jeg der vil være divergerende opfattelser af.
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Ole Vagn Christensen, at det er regeringens opgave at agere økonomisk forsvarligt, og det er ikke økonomisk forsvarligt, når man har en forsøgsstation, hvor de forsøg, som tidligere blev foretaget dér, ikke længere er aktuelle, og institutionen er nået ned på en kritisk minimumstørrelse.
Så er jeg selvfølgelig lydhør over for den rådgivning og vejledning, som jeg får fra en meget kvalificeret bestyrelse for Danmarks JordbrugsForskning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Erik Mortensen (S), 2002-10-23:
»Vil ministeren sørge for, at der gennemføres en undersøgelse af ministres og folketingsmedlemmers overholdelse af bestemmelserne om bopælspligt i landbrugslovgivningen, herunder de eventuelle regler, der måtte kunne anvendes som begrundelse for en tilsidesættelse af lovgivningen?« Skriftlig begrundelse
Der har i sagen om finansministerens ulovlige boligforhold været anført, at der er særlige bestemmelser af forskellig art, herunder arbejdspres, jyderegler m.v., som vil kunne tilsidesætte landbrugslovgivningens regler, selv om dette ikke er angivet i lovgivningen.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Som svar på spørgsmålet fra hr. Erik Mortensen skal jeg bare sige, at jeg er indstillet på at tage initiativ til, at der bliver gennemført en undersøgelse af ministrenes overholdelse af landbrugslovens regler om bopælspligt.
En sådan undersøgelse vil basere sig på, at alle ministre oplyser for det første, om de er ejer af en landbrugsejendom, og
selvfølgelig også om de så i givet fald opfylder bopælspligten.
Hvis der ønskes en undersøgelse af Folketingets medlemmers overholdelse af landbrugsloven og bopælspligten,
finder jeg det rigtigst, at det er Folketinget, der fremsætter et sådant ønske.
Nu er dette her jo en henvendelse fra et enkelt folketingsmedlem, så derfor mener jeg, det vil være klart det rigtigste.
Der bliver også stillet et andet spørgsmål i hr. Erik Mortensens § 20-spørgsmål.
Her kan jeg oplyse, at de særlige regler om godtgørelse for boligudgifter til folketingsmedlemmer og ministre med fast supplerende bopæl i København ikke vedrører den bopælspligt, der gælder efter landbrugsloven.
Jordbrugskommissionen vil dog efter særlig ansøgning kunne vurdere, om der er grundlag for at give en tidsbegrænset dispensation, altså en udsættelse af pligten
til at bebo ejendommen.
Erik Mortensen (S), 2002-10-23:
Jeg takker for svaret, og det har jeg ikke så mange kommentarer til, for det lyder ganske rigtigt, at Folketingets medlemmer har en anden status end ministrene.
Men jeg er glad for svaret, og jeg ser frem til resultatet af gennemgangen.
Men der var et andet spørgsmål indeholdt i § 20-spørgsmålet, og det er: Hvordan kan man tolke de forskellige regler, som har været bragt frem i den aktuelle sag, med hensyn til, hvilke kriterier der skal opfyldes for at få dispensation fra bopælspligten på en landbrugsejendom?
Her har vi hørt noget om, at arbejdspres kunne være nok i sig selv, eller de såkaldte jyderegler, eller hvis man har for langt til arbejde.
Hvad er ministerens holdning til, hvordan jordbrugskommissionen kan tolke reglerne?
Er de helt frit svævende, så kommissionen sådan set selv kan lave sin begrundelse for, hvornår man kan få dispensation fra bopælspligten?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-10-23:
Jeg synes, det er positivt, at ministeren vil lave en undersøgelse af ministrenes overholdelse af bopælspligten, og jeg vil gerne i den sammenhæng spørge: Når man har resultatet, vil man så oversende det til Folketinget, så Folketinget også har en mulighed for at læse ministrenes besvarelser?
Og hvornår mener ministeren, det i givet fald kan ske?
Mariann Fischer Boel (V), 2002-10-23:
Hvis jeg må starte med hr. Thomas Adelskov, er der jo ikke noget link.
Den danske sommerhusregel har ikke noget at gøre med bopælspligten for landbrugserhvervet, fordi udlændinge jo i dag har mulighed for at erhverve et landbrug, bare de opfylder bopælspligten, så der er ikke noget link mellem de to ting.
Jeg er sikker på, at hr. Thomas Adelskov også er vidende om, at bl.a. i det sønderjyske område er der en hel del hollandske landmænd, der har etableret sig, så jeg kan ikke rigtig se den sammenhæng. Til fru Pernille Blach Hansen skal jeg sige, at jeg kan ikke på nuværende tidspunkt give noget konkret svar på, hvornår vi kan være færdige med en undersøgelse.
Men det er klart, at selvfølgelig vil Folketinget blive gjort bekendt med resultatet, når det foreligger. Til hr. Erik Mortensen: Det supplerende spørgsmål har jeg besvaret på følgende måde, at de særlige regler om godtgørelse til boligudgifter i København - hvis f.eks. en landmand, der ejer et landbrug i Jylland, erhverver sig en ejendom i København på grund af vanskeligheder med at komme frem og tilbage hver dag - giver ikke automatisk dispensation fra bopælspligten.
Sandy Brinck (S), 2002-10-23:
Jeg tror, der er sket det, at ministeren er blevet klogere.
Det kunne bare være rart, om ministeren så også ville erkende, at man har fået noget viden nu, som gør, at man har ændret holdning.
Ministeren siger i sit svar, at det opleves ude hos borgerne, som om de her fartkontroller står på ellers sikre omfartsveje.
Men jeg står med regeringsgrundlaget, og i regeringsgrundlaget står der på side 39: »I dag satses der i for høj grad på automatisk hastighedskontrol på sikre omfartsveje ...«.
Så den oplevelse, som ministeren nu forsøger at tørre af på borgerne, er altså en oplevelse, som regeringen havde, da man skrev regeringsgrundlaget, og dermed også det, man førte valgkamp på.
Så er man efterfølgende blevet opmærksom
på, at de dér socialdemokrater, der hele tiden har sagt, at det ikke var tilfældet, faktisk havde ret.
Jeg tror, det er det, der er sket, og kan ministeren ikke bekræfte, at det er den viden, ministeren nu sidder inde med?
Mette Frederiksen (S), 2002-10-23:
Ophavsretten er på mange måder katastrofalt undervurderet i vores danske kulturdebat.
Den opfattes af de fleste, tror
jeg, som noget frygtelig teknisk og sekundært, noget af det, man ikke kan komme uden om, noget, der er meget besværligt.
Det er jo faktisk med ophavsretten i hånden, at vi fra politisk hold kan sikre de skabende og udøvende kunstnere de rettigheder, som er forudsætningen for et rimeligt økonomisk grundlag for deres videre arbejde, og samtidig give den nødvendige beskyttelse imod misbrug af de forskellige kunstneriske værker.
Må jeg derfor starte med følgende: Jeg opfatter det faktisk som et helt og aldeles grundlæggende og dermed også alvorligt demokratisk problem, at hver eneste gang vi behandler ophavsret inkl. det lovforslag, vi førstebehandler i dag, er det faktisk næsten umuligt at læse og forstå den tekst, der foreligger.
Hvis ophavsretten skal være mere central i den danske kulturdebat, og det synes jeg den fortjener, så bliver vi simpelt hen nødt til fra politisk hold at behandle området anderledes.
Implementering af EF-direktiv eller ej, dansk lovgivning skal være til at forstå, ellers kan den af indlysende årsager ikke udfylde den rolle, som lovgivningen nu engang skal.
Nok om det, og så til det konkrete lovforslag.
Som det er fremført i rigtig mange af høringssvarene, er det her lovforslag et udmærket forslag til implementering af EF-direktivet, og på lange stræk er melodien da også ganske god.
Det ophavsretlige spørgsmål skal altid balancere mellem hensynet til vores kunstnere på den ene side og hensynet til alle os, der forbruger kunsten og kulturen, på den anden.
Men for denne del af ophavsretten, som især handler om det digitale felt, skal afvejningen også være, om forslaget i tilstrækkelig grad letter offentlighedens adgang til de informationer, der er nødvendige for et moderne og visionært vidensamfund.
Med det lovforslag, vi førstebehandler nu, vil vi bl.a. i forhold til lånesamarbejdet på biblioteksområdet komme et skridt videre, et nødvendigt skridt videre, men kommer vi langt nok?
Det her og meget andet ønsker vi i udvalgssammenhæng at grave dybere i og håber, at ministeren også er indstillet på at være lydhør over for de mange kommentarer og henvendelser, der er kommet til os her på Christiansborg.
Særlig en ting vil få vores opmærksomhed.
Det her lovforslag lægger jo som bekendt op til at forhindre parallelimport af værker fra lande uden for EØS-samarbejdet.
Vil det betyde, at udvalget af værker, eksempelvis smalle film og dvd'er, blot bliver mindre og priserne tilsvarende højere? Vil det forstærke eksisterende monopoler?
Er der tale om reel kunstnerisk beskyttelse, eller lægger direktivet og lovforslaget op til endnu flere toldmure omkring Den Europæiske Union?
Brugerne er jo ganske forskellige på det her område.
Forbrug handler ikke alene om privat adgang til eksempelvis dvd'er, men i lige så høj grad om forskere, hvis livsnerve er lige præcis den viden, vi behandler analogt som digitalt.
Kim Andersen (V), 2002-10-23:
Jeg har bedt om ordet til en kort bemærkning, fordi jeg her under de sidste par talere har haft lejlighed til at tale med nogle af partiernes ordførere på ophavsretslovforslaget her, og jeg er meget enig i, at der er tale om et komplekst sagsområde, som har mange problemstillinger i sig, og jeg vil derfor foreslå, at vi laver en eksperthøring i Kulturudvalget snarest muligt.
Jeg har talt med kulturministeren, som har lovet at stille bistand til rådighed for en sådan lukket eksperthøring, og vi vil tage skridt til snarest at få meddelt ordførerne, hvornår et sådant ekspertmøde vil kunne gennemføres, og vi vil også udarbejde et forslag til et program, hvor de berørte grupper bliver involveret og får lejlighed til at fremkomme med deres synspunkter.
Det vil ske her i løbet af næste uge, hvor forslag til ændringer i programmet kan indsendes, og så sigter jeg på, at sådan et ekspertmøde vil kunne afvikles inden for de næste 2 uger.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-10-23:
Jamen vi må jo tage diskussionen om ankenævnet i udvalget.
Jeg kan konstatere, at der er et flertal, der fastholder den praksis, som man også havde under den tidligere regering, og det flertal har jeg i hvert fald indtil videre ikke hørt modsagt. Men vi må jo diskutere det under udvalgsbehandlingen.
Til hr. Ole Sohns bemærkninger vil jeg godt gentage fra min replik før, at jeg godt vil arbejde for, at man i praksis har et sammenfald.
Jeg kan godt se, at der kan være et problem.
Omvendt er det et relativt lille, praktisk problem, for man har stadig væk adgangen, og så må vi prøve at se, om vi kan lette adgangen i de tilfælde, hvor det ikke er tilgængeligt, så vi sørger for, at man får lettere adgang til det hos de offentlige myndigheder.
Lad os prøve at kigge på, om man kan gøre det lidt lettere, det kan godt være, at der er et lille problem.
Af ressourcemæssige og andre årsager synes jeg ikke, vi skal ændre ved afleveringsfristens forskel fra tilgængelighedsfristen, men lad os prøve at kigge på det under udvalgsbehandlingen.
Pernille Falcon (EL), 2002-10-23:
Enhedslistens udgangspunkt er, at ophavsretslovgivningen på den ene side skal sikre brugerne en nem og lige adgang til kunstneriske og andre produkter og på den anden side sikre kunstnerne og andre et rimeligt økonomisk udbytte af deres arbejde.
Det vil efter vores opfattelse også kræve et brud
På mange måder repræsenterer det her forslag en fornuftig afvejning mellem de forskellige interesser, og på en lang række områder er både biblioteksparaplyen og samrådet om ophavsret nået frem til nogle fornuftige kompromiser, som vi håber kan indarbejdes i den endelige lovgivning.
Det gælder f.eks. den meget omfattende anvendelse af aftalelicensordningen, som Enhedslisten mener kan udvides til at omfatte endnu flere områder.
For det første er det lykkedes for mediekoncernerne at få smuglet en række regler ind i det bagvedliggende EF-direktiv, som entydigt sikrer deres interesser.
Det er regler, som vil forbyde spredning af ophavsretsbeskyttede produkter, som ikke er bragt på markedet i EU, og det vil tilsyneladende gøre det ulovligt at importere cd'er, videofilm, bøger, kunsthåndværk, tegneserier, computerspil m.v. fra USA og andre tredjelande.
Markedet vil blive styret af virksomheder, der er etableret i Europa.
For en multinational amerikansk virksomhed betyder det, at det kun er de videofilm og de cd'er, de vælger at udgive gennem deres danske selskaber, der vil blive tilladt.
Det vil kunne begrænse kulturudbuddet, og det vil hindre en række såkaldt smalle produktioner i at være tilgængelige i Danmark.
Det synes vi er helt uacceptabelt, så derfor vil Enhedslisten stille ændringsforslag, der fjerner disse dele af lovforslaget.
For det andet savner vi en afklaring af, hvordan skabende og udøvende kunstnere kan blive kompenseret for den åbning for digital hjemmekopiering, der var bred enighed om i Folketinget i foråret 2001.
For det tredje synes vi, det er vigtigt, at de her nye regler ikke kommer til at blokere for handicappedes adgang til at benytte den ny teknologi til kommunikation og til kunstneriske oplevelser.
Disse gruppers interesser må sikres af samfundet, hvad enten det skal ske gennem en øget økonomisk støtte til disse grupper eller gennem kompensation
For det fjerde er det vigtigt, at forsknings- og undervisningsområdet kompenseres for de ekstraudgifter, dette lovforslag kan give på de områder - det har vi jo kunnet se i nogle af høringssvarene.
Enhedslisten er helt enig i, at der er brug for tekniske beskyttelsesforanstaltninger af ophavsretten, men vi er usikre på, om dette lovforslag medfører indgreb i muligheden for at udnytte open source software.
Det vil vi prøve at få afdækket gennem det videre udvalgsarbejde.
Men uanset at vi ser mange problemstillinger i lovforslaget, er vi positive over for hovedsigtet, når jeg lige ser bort fra de områder, hvor vi stiller ændringsforslag, så vi håber, at vi til sidst vil kunne stemme for det endelige forslag. Vi kan også tilslutte os forslaget om en høring, så der kommer en dialog på menneskesprog, sådan at det der meget tekniske sprog måske kan blive skilt lidt ad, og at vi så efterfølgende også i offentligheden kan sikre, at det bliver forståeligt.
Ole Sohn (SF), 2002-10-23:
Til ministerens næstsidste bemærkning om kompensationsdelen: Man kan jo godt forestille sig, at man ude i fremtiden kan lave så effektive kopispærringer, at kunstnerne slet ikke får behov for at få en kompensation for kopiering af materialerne.
Jeg synes, det er lidt farligt at sige: Hvis vi nu bare lukker øjnene, kan vi lade kunstnerne forbløde, og så har man måske i næste generation fundet løsningen.
Derfor mener jeg, at man ikke helt kan se bort fra, at der stadig væk er et problem omkring kompensation for den digitale kopiering.
Og der mener jeg stadig væk, at vi har til gode, at der bliver fundet en ordentlig løsning på det.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-10-23:
Det er jo sådan set derfor, vi ikke er enige med Det Radikale Venstre i deres liberaliseringsiver på det her område, for vi tænker virkelig på rettighedshaverne, og vi mener, at det må være et princip, at man har rettighed til sine egne produkter.
Så er det jo bare at betragte som en parallel kulturstøtte.
Men så længe der kan kopieres, er det rimeligt, at der er en form for kompensation, og så længe vil den danske regering støtte kompensationen.
Naser Khader (RV), 2002-10-23:
Jeg skal understrege, at vi selvfølgelig går ind for rettighedshavernes rettigheder.
Det, jeg bare kunne tænke mig, er en bedre balance mellem rettighedshaverne og de private brugere og forbrugere.
Selvfølgelig skal folk ikke kopiere til erhvervsformål, det er vi også imod.
Men man skal passe på, at man ikke gør ting, der er private, til noget ulovligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-10-23:
Jeg tager ordet, fordi ministeren her i sin afslutning gjorde en del ud af at sige, at Danmark var forpligtet til at forbyde parallelimport.
Jeg vil godt stille det spørgsmål - det kan være, det ikke er nu, det skal besvares, men at det er senere i processen og under den eksperthøring, der skal være - om ikke det direkte er i strid med formålet med det her direktiv at tale om, at man nu forsøger at begrænse en nødvendig konkurrence.
Er det i virkeligheden ikke et spørgsmål om, at der er kommet noget ind her undervejs i behandlingen af direktivet, som er fuldstændig utilsigtet i forhold til det, EU i øvrigt arbejder med om at sikre ordentlige konkurrencevilkår og sikre forbrugerne billige produkter?
For det spørgsmål, man må stille, er jo: Hvad er konsekvenserne, hvis man forhindrer den parallelimport, som er mulig i dag, altså uden for EU's fællesskab og ind i EU, når først noget er bragt, selvfølgelig lovligt, til omsætning i et land - med rettighedshaverens samtykke, det er selvfølgelig helt afgørende?
Og det er åbenbart, at man skal fokusere på det.
Men når først noget så er bragt til omsætning med rettighedshaverens samtykke, så forhindrer man noget nu, som er tilladt i dag, og det er dybt problematisk.
Der synes vi i hvert fald, at man i forbindelse med behandlingen af det her skal have dyrket, om det i virkeligheden ikke er i strid med det, man i øvrigt arbejder med i EU.