runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mariann Fischer Boel (V), 2002-11-05:
Man skulle næsten tro, vi var ved den afsluttende debat, men jeg kan jo se på tavlen, at det har lidt lange udsigter.
Men jeg vil godt knytte nogle bemærkninger, som måske ellers i virkeligheden hører til til sidst, til de spørgsmål, som både hr. Keld Albrechtsen og hr. Jørn Jespersen har stillet omkring indholdet af forslaget til vedtagelse. Jeg er da meget tilfreds med, at forslaget har skabt så stor debat hos de herrer, for jeg kunne somme tider fristes til at tro, at det er, fordi man i virkeligheden er meget godt tilfreds med indholdet.
Der kunne så være nogle små justeringer i forbindelse med fortolkningen af ordet langsigtet, men ellers har jeg da fået det indtryk, at man egentlig er meget godt tilfreds med indholdet, altså de enkelte punkter i forslaget til vedtagelse.
Med hensyn til en langsigtet afvikling vil jeg godt prøve igen.
Der er jo allerede indbygget en afvikling eller en nedsættelse af den direkte støtte i den aftale, der er truffet.
Det tror jeg at jeg har prøvet et par gange at fortælle, og jeg tror heller ikke, at der kan være nogen tvivl hos hverken hr. Jørn Jespersen eller hr. Keld Albrechtsen.
Hvornår den så skal træde i kraft, kan vi så diskutere.
Om det skal gå helt frem til 2013 må vi jo så diskutere i den situation, hvor der formodentlig også vil komme et pres fra dansk side om en justering af landbrugspolitikken, altså en reform på området.
Der ligger allerede i dag i Kommissionens udspil en afkobling til landdistriktspolitikken, altså det, de kalder modulation, der betyder en nedsættelse af den direkte støtte.
Til hr. Henrik Dam Kristensen: Der skal ikke herske tvivl om, at den danske regering har den opfattelse, at den direkte støtte er konkurrenceforvridende, og at vi også ønsker, at den bliver udfaset.
Vi kunne sagtens have lavet et forslag til vedtagelse i dag, der ikke havde nogen forbindelse med virkelighedens verden.
Det har dette her forslag, fordi det forholder sig til de facts og de muligheder, vi har fra dansk side, og det synes jeg da, at hr. Jørn Jespersen og hr. Keld Albrechtsen skulle kvittere positivt for.
Der ligger faktisk nogle intentioner og nogle visioner hos regeringen om at bidrage til, at vi får afviklet det tilskudssystem, som vi arbejder med i dag.
Så kan jeg siden vende tilbage til »Everything but Arms« og Johannesburgaftalen i mine afsluttende bemærkninger.
Christian H. Hansen (DF), 2002-11-05:
Det er bare, fordi hr. Keld Albrechtsen jo også rettede spørgsmålet til mig, og der må jeg igen bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at nu har vi jo så fået endnu en forklaring på det, der ligger i dette her forslag til vedtagelse.
Det er selvfølgelig den forklaring, som de partier, der står bag dette her, har drøftet, inden de lavede det.
Jeg kan så også forstå på hr. Keld Albrechtsen, at det på et tidspunkt i debatten var et spørgsmål om, at hvis man nu tog »langsigtede« ud og fik »hurtigere« ind, så virkede det, som om hr. Keld Albrechtsen i virkeligheden så godt kunne støtte resten.
Det er selvfølgelig også interessant.
Når man så sidder og kigger på det, hr. Keld Albrechtsen selv er kommet med, ja, så kan man jo diskutere, hvor realistisk det er.
Man kunne selvfølgelig også gå ind i en debat om den sidste pind, hvor hr. Keld Albrechtsen har skrevet »hurtigere«.
Var det ikke hurtigere?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Det er blot, så der ikke skal opstå misforståelse om, hvad Enhedslisten har foreslået.
Når der står »hurtigere«, så er det hurtigere end 5 år.
Det vil altså sige, at der er en helt præcis tidsfaktor på, nemlig hurtigere end 5 år.
Det synes jeg da er ganske præcist.
Så kan hr. Christian H. Hansen da muligvis have ret i, at hvis Danmark foreslår, at eksportstøtten skal afvikles hurtigere end 5 år, så kan det godt være, det så viser sig at tage 6 eller 7 år.
Det håber jeg ikke, men det kan selvfølgelig ske, men så har vi dog gjort, hvad vi kunne.
Det er jo det.
Det, der bare er min bekymring, er, at vi har en regering, der ikke gør, hvad den kan, hvis den virkelig vil.
Men nu afventer vi også, hvad ministeren vil sige i sidste runde, og jeg er da glad for, at der ligesom begynder at komme markeringer fra både regeringen og hr. Christian H. Hansen og hr. Henrik Dam Kristensen om, at man måske egentlig godt ville have haft lyst til at skrive forslaget lidt bedre, hvis man havde fået lejlighed til at drøfte det lidt grundigere med hr. Jørn Jespersen og undertegnede.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-11-05:
Jeg kan da egentlig ikke lade være med før min egentlige ordførertale at nævne, hvor ærgerligt det dog er, at vi ikke fik spurgt hr. Keld Albrechtsen, om han ville være med på vores forslag til vedtagelse, for hvis det virkelig kun er det ene ord, der skal laves om, hvor kunne det da så have været flot, hvis vi havde lavet et forslag, som det samlede Folketing - ja, så ved jeg ikke, hvad vi skulle have gjort for at få SF med - stod bag.
Jeg kan forstå, at Enhedslisten er utrolig ked af ikke at være inde i det store selskab, men det må så ske en anden gang.
Så vil jeg ellers sige, at dansk landbrug har overordentlig stor betydning for beskæftigelse og eksport og dermed for hele det danske samfund og for samfundsøkonomien.
Ligesom det gælder for fiskeriet, som vi drøftede i den forrige forespørgsel, så gælder det også for landbruget, at de geografiske yderområder er mest afhængige af beskæftigelsen og indtjeningen i erhvervet.
Danske landmænd og hele landbrugserhvervet er meget dygtige, meget effektive.
Jeg er helt overbevist om, at de sagtens kan klare sig uden støtte, men naturligvis ikke, hvis andre landbrugere får støtte.
Det Konservative Folkeparti går ind for en afvikling af landbrugsstøtten på lang sigt, ikke mindst fordi landbrugsstøtten i de rige lande blokerer for, at ulandene kan få reel adgang til vore markeder med alt, hvad det indebærer.
I det daglige og i den almindelige snak uden for Christiansborgs tykke mure har landbrugspolitikken måske i de senere år ikke så meget været forbundet med støtte, men derimod med fødevareskandaler omkring kogalskab, mund- og klovsyge, Newcastle disease, overforbrug af medicin osv.
Det har skræmt forbrugerne væk på skift fra snart svinekød, snart oksekød, snart hønsekød.
Derfor må en væsentlig del af landbrugspolitikken også gå på at styrke fødevaresikkerheden, fødevarekvaliteten, miljøet og dyrevelfærden.
Befolkningen skal kunne have tillid til den politik, der sætter rammerne for fødevareproduktionen.
Det Konservative Folkeparti kan naturligvis gå ind for alle dele af det forslag til vedtagelse, som vi er medforslagsstillere til, og som jeg er meget glad for og tilfreds med, at der står et bredt flertal bag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-11-05:
Efter at have hørt hr. Jørn Jespersens i øvrigt på mange områder udmærkede ordførertale stiller jeg mig selv et lidt undrende spørgsmål: Hvad er det, vi har brugt den sidste halvanden times tid til?
Jeg hørte jo på mange, mange strækninger, både når det gælder vedtagelsen og de konkrete kommentarer, hr. Jørn Jespersen kom med, at de langt hen ad vejen ligger op ad den måde, som både jeg, ministeren og andre har tolket vores vedtagelse.
Men det, jeg synes var det glædelige, var i realiteten hr. Jørn Jespersens anerkendelse af - og her kommer vi så frem til et af stridspunkterne, nemlig ordet langsigtet - at man ikke kan fjerne støtten fra den ene dag til den anden. Man er nødt til at give europæisk landbrug en oversigt over, hvornår man gerne vil gøre det, og hr. Jørn Jespersen nævnte 2013.
, det er et bud, men det er en anerkendelse af, at hvis man ikke gør det på en ordentlig og fornuftig måde, efterlader man i tusindvis af familier i en fuldstændig håbløs situation med tvangsauktioner og hvad deraf følger.
Jeg er sådan set tilfreds med den erkendelse, som jeg oplever hr. Jørn Jespersen kom med i forbindelse med diskussionen om ordet langsigtet.
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-05:
Ligesom hr. Henrik Dam Kristensen vidste jeg heller ikke rigtig, om jeg skulle le eller græde, da jeg hørte hr. Jørn Jespersens ordførertale. Hr. Jørn Jespersen bragte den strategi frem at dele afviklingen af EU's landbrugspolitik op i tre faser: først eksportsubsidierne og produktstøtten gennem forhandlinger i WTO inden for få år, dernæst en afkobling af den samlede produktionsstøtte og endelig en egentlig afvikling af støtten.
Det er jo fuldstændig den logik, det er lykkedes at forhandle ind i vedtagelsen, som netop har udfasning af eksportsubsidier og prisstøtter i WTO-forhandlingerne og afkobling af den samlede støtte til produktionen i næste budgetperiode - dvs. på et helt konkret tidspunkt, men derfor kan man jo godt starte i 2004 - og endelig en langsigtet afvikling af den direkte landbrugsstøtte.
Her kunne man også godt sætte årstal på, det vil jeg såmænd også godt have gjort.
Mit spørgsmål er simpelt hen: Bortset fra, at hr. Jørn Jespersen gerne vil rykke det hele 1 eller 2 år frem - og det vil vi vel alle sammen gerne - er der så nogen som helst substantiel forskel mellem SF's holdning og deres vedtagelsesforslag og vores?
Jeg kan ikke se det, og jeg spørger mig selv, om det bedste bliver det godes fjende, og... ja, nu glippede det sidste.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-05:
Jeg er glad for, at hr. Henrik Dam Kristensen anerkender min udlægning af, hvad det langsigtede er og ikke er.
Det, der er afgørende for os, og det er så også forskellen mellem os og regeringen, er, at vi vil gerne fortolke det og spørge: Hvad er det optimalt opnåelige under hensyntagen til de aftaler, der allerede er lavet?
Og det optimalt opnåelige er det, vi skal gå efter, nemlig at vi gør alt, hvad vi kan i 2004 og 2006 og allerede i 2006 vedtager den endelige plan for, hvornår støtten skal være afviklet. Vi mener, det kan lade sig gøre sådan, at den er væk i 2013 - enten på den måde, at da påbegyndes den egentlige nedtrapning med en procentdel pr. år i en kortere årrække, eller ved at fjerne den på én gang og så give en kompensation for det værditab, som naturligvis vil komme på grund af de oppustede ejendomspriser.
Det giver en sikkerhed for, hvornår støtten er væk.
Det, der er problemet med regeringens vedtagelse og regeringens politik, er jo, at man rykker tidspunktet hele tiden.
Målsnoren flytter fremad, og det vil sige, at det, der i dag er langsigtet, er lige så langsigtet om 10 år og om 20 år, så vi aldrig kommer af med den.
Vi har talt om en reform
af denne landbrugspolitik i årtier, men det er ikke rigtig blevet til noget, kun små ryk, og derfor vil vi have en endelig vedtagelse af det.
Forskellen til det forslag, som Det Radikale Venstre er medforslagsstiller til, er, at vi sætter en helt præcis tidsfrist.
Det er da rigtigt at gøre det, og vi synes, det er meget afgørende at gøre det, for så får vi en sikkerhed for, at dumpning af overskudsproduktion på de fattige landes markeder ophører, og at vi spiller en aktiv rolle i WTO.
Jeg har fået en tolkning fra hr. Henrik Dam Kristensen, som gør, at jeg er rimelig tryg, og jeg får det forhåbentlig også fra hr. Martin Lidegaard.
Jeg ville bare gerne have den samme bekræftelse fra regeringens side, det ville skabe meget større sikkerhed.
Men når det gælder nye landmænd, der har købt deres ejendom for nylig og opført sig rationelt og fornuftigt, vil vi gerne være med til at sikre, at der ikke kommer urimelige konkurser.
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-05:
Jeg har jo haft lejlighed til at drøfte landbrugsstøtte med Venstre en del her de sidste par dage.
Det har været spændende, og jeg er meget glad for det forslag til vedtagelse, vi har nået frem til.
Der er selvfølgelig også nogle ting, vi ikke har nået af diskutere.
Den ene siger ligesom: Lad os prøve, før vi går ind i WTO-forhandlingerne, at finde en fælles strategi for EU-landene og offensivt føre den frem; den anden betragter lidt mere tilbagelænet WTO som nogle, der skal afsætte nogle rammer, som vi så kan udfylde.
Den anden er ganske kort: Den kompensation, Venstre - det har vi så ikke nået at diskutere - hvis vi udfaser landbrugsstøtten, ønsker at give til landmændene i Danmark, vil man give den uden at kigge på, hvad der sker i de andre lande?
Altså mener man faktisk, at der skal kompenseres krone
for krone?
For så er vi jo sådan set lige vidt.
Kristen Touborg (SF), 2002-11-05:
Jeg vil gerne gentage mit spørgsmål fra før, som Venstres ordfører ikke fik fat i.
Jeg vil kort sagt gerne vide, om Venstre mener noget med alle de pæne ord om bæredygtigt fiskeri, eller om det kun er varm luft.
Christian H. Hansen (DF), 2002-11-05:
Jo, men det skal såmænd bare være for stadig væk at appellere til de åbenbart få i Venstre, der stadig væk har en frihedstankegang, når vi taler satellitovervågning
Nu hører jeg så, at hr. Jens Christian Larsen siger
»i sammenhæng med ophævelse af andre restriktioner«.
Jeg synes, det kunne være spændende, hvis vi i debatten her kunne få frem, hvad det så er for andre restriktioner, Venstre vil have løst op for.
Så må jeg konstatere, at i kampen om stadig væk at yde modstand mod denne her satellitovervågning skal Dansk Folkeparti måske til at henvende sig til Socialdemokratiet for at påvirke dem, for det ser ud til, at Venstre har taget en ny kurs, som de står ret fast på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Jeg vil godt spørge hr. Jens Christian Larsen, hvad det så er for nogle mennesker, som er glade for de omsættelige fiskekvoter.
Det er muligvis dem, man har tænkt sig skal have dem, og som på den måde får foræret en kapitaliseringsgevinst fra det offentlige.
Jeg kunne godt forestille mig, at de sådan set bliver glade for det, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte om erhvervets holdning og om det samarbejde, som man ikke har haft med erhvervet om den ordning.
Det var det, jeg spurgte om, og det fik jeg en ret betydelig mangel på svar på, vil jeg sige.
Men jeg vil gerne gentage det.
Så må man altså bare konstatere, at Venstre har en principiel holdning til den personlige frihed, når man er i opposition, og når man er i regering, så har man den ikke længere.
Det er bemærkelsesværdigt.
Eller var det sådan, at man alene gik imod satellitovervågning, fordi man kunne bruge det i et parlamentarisk spil til at genere den daværende regering med?
Det viser sig nok, at det egentlig var forklaringen.
Det er ikke smukt at se på.
Det er det ikke.
Især ikke, når man dengang fremlagde det som en kamp og et værn for den personlige frihed.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-11-05:
Ja tak.
Til hr. Henrik Dam Kristensen: Der er vel ikke noget at sige til, at den her sag bliver bragt på bane, det har jeg stor forståelse for.
Men jeg bliver også nødt til at sige, at der er sket en udvikling i opfattelsen af anvendelse af satellitter som et kontrolelement.
Jeg tror også, man ville få nøjagtig den samme besvarelse, hvis man kontaktede Danmarks Fiskeriforening, der på det tidspunkt, hvor diskussionen om satellitter første gang var til debat, var arg modstander, men hvor der også i Danmarks Fiskeriforening er sket en holdningsændring, fordi man har den klare opfattelse, at det, der er vigtigt, er, at man har ensartede kontrolforanstaltninger i de enkelte lande, og at de så også bliver overholdt.
Ellers fungerer og virker hele den indsats, vi har sat på skinner, jo overhovedet ikke.
Så vil jeg godt sige med hensyn til de lempelser, som erhvervet i givet fald kan få glæde af, at vi jo i øjeblikket diskuterer hele spørgsmålet omkring elektronisk indberetning
af fangsterne
Det vil være en væsentlig lettelse også for fiskerierhvervet.
Jens Christian Larsen (V), 2002-11-05:
Til hr. Kristen Touborg omkring anvendelse af subsidier:
Som jeg sagde i mit indlæg, er eller bør et fiskeri pr. definition være et bæredygtigt fiskeri, og derfor kan jeg ikke indsnævre eller præcisere mit svar nærmere, end at de naturligvis bør gives sådan, at de fremmer et bæredygtigt fiskeri.
Omkring satellitovervågningen finder jeg det naturligvis ikke nødvendigt at citere ministeren igen
, men alligevel vil jeg da gerne gøre det, for at debatten ikke drejer væk fra det, ministeren sagde.
Med tilladelse til at citere sagde ministeren, som jeg hørte det, at regeringen er positiv over for en udvidelse af kravet om satellitovervågning, men ordningen skal kun omfatte fartøjer, hvor de kontrolmæssige fordele står i et fornuftigt forhold til omkostningerne.
Og det er vigtigt at fastholde medlemslandenes grundlæggende kompetence. Det, jeg svarede, og som jeg gerne vil gentage, er jo, at det skal være i balance med, at man så bliver lettet på andre kontrolområder. Med hensyn til hr. Keld Albrechtsens spørgsmål igen om »erhvervet«, som hr. Keld Albrechtsen formulerede det, må jeg jo spørge: Hvad mener hr. Keld Albrechtsen med »erhvervet«? På det her område er virkeligheden jo, at der faktisk er to organisationer, så jeg må jo bede om at få at vide, hvilken organisation der henvises til i erhvervet.
Det er rigtigt, at i hvert fald Danmarks Fiskeriforening ikke har været for det, men det er vel en kendt sag, at den pelagiske forening jo har været tilhænger af det.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-11-05:
Jeg fik jo et kryptisk svar fra hr. Jens Christian Larsen omkring det her med forskning og udvikling.
Det tager jeg til mig.
Som jeg kunne forstå det, bliver der ikke tale om, at man laver nogle besparelser eller nedskæringer, når det drejer sig om forskning omkring tekniske bevaringsforanstaltninger.
Så har jeg et andet spørgsmål.
Nu kan jeg jo se, at den tidligere ordfører, hr. Jens Kirk, er til stede.
Han gik i sin tid meget op i - og jeg håber, at det var Venstres holdning - at man skulle sørge for, at med hensyn til FEOGA og FIUF var der midler nok på den danske finanslov til, at man kunne matche EU-midlerne.
Jeg må spørge hr. Jens Christian Larsen: Synes hr. Jens Christian Larsen, at finansloven lever op til dette krav, som tidligere var Venstres?
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-11-05:
Jeg vil egentlig gerne takke ministeren.
Ministeren var her for kort tid siden oppe og bekræfte kovendingen, som hun annoncerede i sin første tale.
Det, jeg bare kan konstatere nu, er, at Venstres folketingsgruppe har efterladt ministeren på planken. Venstres folketingsgruppe kan ikke her fra talerstolen være lige så klar i mælet som ministeren.
Venstres folketingsgruppe har dermed i realiteten underløbet ministeren.
Vi kan jo ikke få et klart svar.
Går Venstres folketingsgruppe ind for satellitovervågning?
Det må være ret enkelt for hr. Jens Christian Larsen at svare ja eller nej til dette spørgsmål.
Men det har han ikke kunnet, og derfor er der jo god grund til at fortolke: Ministeren er af sin egen folketingsgruppe efterladt på planken.
Velbekomme!
Kristen Touborg (SF), 2002-11-05:
Jeg har forstået, at ICES kun er berettiget til at rådgive omkring kvoten, altså at bruge kvoten som redskab til at bevare fiskebestandene.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om Venstre er indstillet på, at ICES i fremtiden skal have mulighed for også at rådgive om, hvilke redskaber der må anvendes for at sikre, at der stadig er rimelige fiskeressourcer i havene?
Jens Christian Larsen (V), 2002-11-05:
Jeg har sagt det, som er min og Venstres gruppes holdning, og ministeren har fremlagt
en tilsvarende opfattelse med nogle betingelser.
Sådan er den sag vel.
Hvis ICES har gode bidrag til det, så ville det jo være forkert ikke at lytte til dem.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-11-05:
Selv om jeg ikke har de samme dyrekøbte erfaringer som hr. Henrik Dam Kristensen omkring satellitovervågningen og den holdning, som Venstre hidtil har indtaget, så vil jeg da ikke undlade at sige, at med de sidste bemærkninger fra ordføreren kan man kun forstå det sådan, at kovendingen gælder hele Venstres gruppe, og at ministeren altså ikke er efterladt ude på den planke, som hr. Henrik Dam Kristensen talte om for et øjeblik siden.
Jens Christian Larsen (V), 2002-11-05:
Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg sige, at jeg ikke synes, der er nogen uoverensstemmelse mellem det at styrke forskningsindsatsen, eller målrette den mere måske, og så det at fremme de tekniske bevaringsforanstaltninger.
Det kan være sådan efter min opfattelse, at man netop ved at styrke fokus på de tekniske bevaringsforanstaltninger opnår en større effekt og dermed på en billigere måde kommer til et resultat end ved måske at øge forskningsindsatsen, men begge dele er vigtige.
Jeg synes i og for sig, at jeg har svaret hr. Keld Albrechtsen, hvad formålet var med sildekvoterne.
Og når hr. Keld Albrechtsen siger, at det ikke var i overensstemmelse med erhvervet, så er det da i hvert fald i overensstemmelse med dem, der først og fremmest udøver fangsten af silden. Om det spørgsmål, som hr. Henrik Dam Kristensen stiller yderligere om satellitovervågning, kan jeg kun gentage, hvad jeg synes jeg svarede på før, nemlig at det skal ses i sammenhæng med lettelser for andre områder.
Henrik Dam Kristensen (S), 2002-11-05:
Jeg kan bare konstatere, sagt til hr. Jens Christian Larsen, at jeg jo ikke fik noget svar her.
Nu kan jeg se, at hr. Heiselberg er på vej ud af salen.
Det kan måske gøre det nemmere at give et svar, når nu ministeren fuldstændig klokkeklart har meldt ud her fra talerstolen, at regeringen går ind for satellitovervågning.
Er Venstres folketingsgruppe enig med ministeren, eller er Venstres folketingsgruppe ikke enig med ministeren? Jeg vil bare sige, at de holdninger, som Venstre har haft indtil nu, jo i den grad har været dyre for dansk fiskeri.
Nu har vi så en minister, som har besluttet sig for at lave en kovending.
Det skal ministeren ikke have utak for, for det er fornuftigt.
Men har ministeren folketingsgruppen bag sig, eller har ministeren det ikke?
Det svar må da kunne gives i en forespørgselsdebat her i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-05:
Det er overraskende, at Venstre nu kan mene, at det med satellitovervågninger er sådan noget, man kan lave studehandler om.
Jeg mindes, at det i sin tid var et spørgsmål om den personlige frihed, nogle ubrydelige retsprincipper, men de er åbenbart forsvundet ved overtagelsen af regeringstaburetterne.
For det, jeg spurgte om, var, om man havde samarbejdet med erhvervet i spørgsmålet om disse omsættelige kvoter.
Vi ved jo alle sammen godt, hvad de fører til.
De fører til en enorm koncentration.
Det bliver nogle ganske få virksomheder, der kommer til at eje stort set hele det store fiskeri, og det bliver ikke bæredygtige skibe.
Derfor er det også et meget interessant spørgsmål, som hr. Kristen Touborg stillede, men som vi stadig væk måske får svaret på.
Det, som bliver resultatet af den kvoteordning med omsættelighed, som regeringen vil indføre hen over hovedet på fiskerierhvervet, bliver også støtte til ikkebæredygtige skibe, som vil ødelægge fiskeriet.
Sådan er det jo.
Det var det, jeg bad om at få en kommentar til.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-05:
Det forslag til vedtagelse, som en lang række partier, et bredt flertal, har fremsat her, kan man vælge at tolke på to måder: Man kan være positiv, fordi der trods alt er en række positive ord og vendinger og begreber, og man kan være lidt mere skeptisk, fordi det jo er renset for operationelle målsætninger, tidsfrister og mere konkrete indsatser.
Derfor synes jeg, at det for den fortsatte debat er meget vigtigt at få afklaret, hvad de enkelte punkter i forslaget rent faktisk betyder.
»En langsigtet afvikling«, hvad er det?
Hvornår skal støtten være væk?
Helt konkret: Hvornår er EU's landbrugsstøtte, den direkte støtte, afviklet efter det her forslag?
Hvad arbejder man for?
»At udfase alle eksportsubsidier og prisstøtteordninger i forbindelse med WTO-forhandlingerne«, hvad betyder det?
Betyder det, at man erkender, at det vil der komme et pres for, eller betyder det, at Danmark aktivt vil arbejde for, at EU fremlægger sådan et forslag, at vi aktivt formulerer det, og at vi gør det i forbindelse med midtvejsevalueringen i 2004, sådan at det kan komme ind i WTO-forhandlingerne på passende vis, eller kan det vente?
Vedrørende »en afkobling«: Hvorfor først i næste budgetperiode?
Kommissionen har jo lagt op til at gøre det ved midtvejsevalueringen nu inden den næste budgetperiode.
Betyder det her, at Danmark vil afvente og dermed ikke støtte Kommissionen i at gøre det fra 2004?
Endelig aftalen med de fattigste lande, hvad betyder den konkret for sukker, ris og bananer, og hvorfor er der ikke yderligere markedsåbninger over for f.eks. Afrika?