runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-09-09:
Jeg ved ikke, hvor tit hr. Kristian Jensen taler med beskæftigelsesministeren, ellers kunne det måske være meget godt at afstemme, hvis der er nogen uenighed, men i hvert fald siger beskæftigelsesministeren til Ritzaus Bureau den 28. august, at der er tale om en enlig svale, for det er selvfølgelig et spørgsmål om, at der er udbetalt feriedagpenge, og det er årsagen til, at der er et fald i ledigheden.
Vi må nu konkludere - det er jo det mest præcise, hr. Kristian Jensen sagde - at den måde, Socialdemokratiet opgør ledigheden på, er korrekt.
Men det er jo faktisk endnu værre end billedet her, fordi der jo er en fortrængning i systemet.
Det er en faktuel kendsgerning i den finanslov, man lige selv har fremlagt, at overførselsindkomsterne på bare de to områder dagpenge og efterløn stiger med samlet 6 mia. kr. Man kan i sandhed sige, at pengene fosser ud af statskassen, uden at man får noget for det, i stedet for at skabe reel beskæftigelse.
Hr. Kristian Jensen står og slynger om sig med påstande
heroppefra.
Hvad er det for nogle arbejdsgivere, der svindler med lønudbetaling?
Det må jeg spørge hr. Kristian Jensen om.
Nu må vi havde det at vide.
Er det nogle af vennerne i arbejdsgiverkredse, der svindler med udbetaling af dagpenge?
Det står man direkte og påstår.
Det er direkte ulovligt, hvis man omkonterer udbetaling af overarbejde.
Sådan er det allerede i dag, det behøver man ikke at lave lovændringer om.
Dernæst må jeg så konkludere, at hvis man skal nå de sparemål, ja, så er det kassedamen, så er det servitricen, så er det bygningsarbejderen, der skal undgælde for, at man skal finde besparelser og skattestop osv., for de skal jo ikke have supplerende dagpenge fremover.
Det må da være bedre, at man er selvhjulpen i 21 eller 25 timer, i stedet for at man er arbejdsløs i 37.
Det må da være logik.
Hvis det er sådan, at man laver om på det, rokker man ved regeringens eget grundlag for, at det altid skal kunne svare sig at arbejde.
Det kan det jo ikke, hvis man ikke længere kan få suppleret op, når arbejdsgiveren ikke er i stand til at give én en fuld arbejdsuge.
Jan Petersen (S), 2003-09-09:
Jeg bliver helt bekymret over evnen til at regne den ud, for når man nu slår op på side 117 i samme økonomiske oversigt og ser på den ordinære beskæftigelse i 2001 og 2003 og trækker de to tal fra hinanden, så får jeg altså 37.000.
Hr. Kristian Jensen kan kun få et tal frem som det, han fremhævede heroppefra, såfremt han lægger den støttede beskæftigelse til.
Så den ordinære beskæftigelse er det interessante, og der er det uomtvisteligt ifølge regeringens egne oplysninger, at når året er omme, er der mindst 37.000 flere, der er arbejdsløse eller uden beskæftigelse, beskæftigelsen er ikke steget med dette.
Så kan vi regne resten ud i alle mulige forskellige opgørelser.
Men det, der så selvfølgelig får mig til at komme herop igen med hensyn til de 800 mio. kr., er: Kunne vi ikke få en liste over, hvor meget der skal spares på supplerende dagpenge, hvor meget der skal spares på revalidering - var det 55 mio. kr.?
- hvor meget der skal spares på forskellige typer indkomstloft, hvor meget der skal spares på dimittender?
Hvor er det, hr. Kristian Jensen kan finde de 800 mio. kr.?
De to millionærer, som hr. Kristian Jensen indtil nu har omtalt - inspireret af sit eget indlæg formentlig - giver ikke 800 mio. kr. Hvad vil regeringen med de 800 mio. kr. - i øvrigt mens man kradser langt ind i et forlig, man har med Socialdemokratiet, hvilket jeg er helt enig med hr. Jann Sjursen i også er tilfældet?
Jann Sjursen (KRF), 2003-09-09:
Jeg vil gerne understrege, at de besparelser på 800 mio. kr., som regeringen mener at kunne indkassere på dagpengeområdet, bestemt ikke er Kristeligt Folkepartis kop te.
Men hvad jeg også synes er vigtigt at få bragt frem i debatten her i dag, er den måde, hvorpå forslaget overhovedet kommer op.
For jeg må sige, at vi som forligspartner i forhold til forliget omkring »Flere i arbejde« er såre forundret over, at regeringen vælger at bringe det spørgsmål frem på den måde, som den har gjort, nemlig som en del af finanslovforslaget, og at man ikke, som det ellers er skik og brug, bringer det op i en forligskreds, hvor det må være helt naturligt i forlængelse af tidligere drøftelser også at drøfte forslag, som regeringen måtte have på det her område.
Mener Venstre, og mener hr. Kristian Jensen, at det er en rimelig måde at behandle forligspartnere på, sådan som man har bragt denne sag op og nu bare siger, at vi forhandler med de partier, som vi nu engang vil forhandle med, og at de, der vil være med, kan være det?
Synes hr. Kristian Jensen og Venstre, at det er en måde at vedligeholde et ellers godt forlig på omkring »Flere i arbejde«?
Lotte Bundsgaard (S), 2003-09-09:
Det gode ved sådan en debat her er jo, at man får afklaret mange ting, og nu har vi i hvert fald fået én ting afklaret i dag, nemlig at Venstre mener, at der er større grund til at være utryg ved skatten end ved det, alle de mennesker, som oplever, at de bliver fyret, har gået og frygtet for, nemlig at blive fyret.
Der er ingen grund til at være utryg, siger hr. Kristian Jensen, det er ikke noget problem.
Jeg vil godt bede hr. Kristian Jensen om at prøve at tage ud og tale med de mennesker derude, der er blevet ledige.
Prøv at tage ud og tal med de mennesker derude på virksomheden, der frygter, at de bliver fyret.
Her vil hr. Kristian Jensen opleve en reel utryghed, som er andet end det talmageri, som han står og diskuterer fra den her talerstol, men som er mennesker af kød og blod, som oplever den utryghed, som regeringen skaber.
Så vil jeg godt bede hr. Kristian Jensen svare på et meget enkelt spørgsmål, som han hidtil har sneget sig uden om, nemlig om hr. Kristian Jensen mener, det er et problem, at de kassedamer, de rengøringsassistenter osv., som har lavtlønsjob, og som ikke kan få fuldtidsjob, får suppleret med dagpenge; om hr. Kristian Jensen hellere vil have, at de melder sig ledige på fuld tid.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Anders Samuelsen:
Det er jo sådan, at en meget klog dame kommenterede et politisk udspil om, at nu skulle der for alvor sættes ind mod arbejdsløsheden, med, at det var overbudspolitik, at det bare var at byde hinanden op og uden hold i virkeligheden.
Det var fru Marianne Jelved, der kommenterede det, og jeg tror, hun ville have sagt præcis det samme, hvis hun havde hørt hr. Anders Samuelsen her i dag.
Jeg tror, der bliver behov for at svinge lidt med håndtasken, når Det Radikale Venstre igen holder gruppemøde, for at få hr. Anders Samuelsen ned på jorden igen.
Virkeligheden er, at alternativet til skattestoppet er skattestigninger, for al erfaring viser, at hvis ikke der er et meget klart defineret skattestop, så stiger skatterne uafbrudt, for så bruger politikerne de knapper, der er til at sætte skatter og afgifter i vejret.
Det synes vi er meget farligt.
Derfor er sammenligningen med det radikale skatteudspil på den ene side og vores skattestop på den anden side falsk, fordi alternativet til skattestoppet kun er skattestigninger.
Til hr. Jan Petersen:
Jeg er ked af at sige det, men det er ikke rigtigt.
Hvis man slår op på side 19 i nøgletallene, kan man se, at faldet ikke er 37.000, det er 27.000.
Det er stadig væk et stort tal, men tallet er ikke rigtigt.
Vi tror ikke, at vores økonomiske beregninger er baseret på noget, der er for optimistisk.
Vi tror på, at de er meget realistiske, og vores forventninger deles rent faktisk af en lang række økonomer rundtomkring i banker, internationale organisationer m.v. Der er faktisk økonomer, der advarer os om, at vores finanslov er for løs og sætter for mange ting i gang - den er for ekspansiv.
Det synes jeg også man skal have i baghovedet.
Men jeg kan i øvrigt bekræfte, at vi stadig væk går ind
for et forsikringsbaseret dagpengesystem.
Til fru Line Barfod: Vi har sørget for at flytte arbejdskraft fra staten ud i kommuner og amter, flytte arbejdskraft fra bureaukrati til hjemmehjælp, flytte arbejdskraft til sygehusene, og det er det, man kan se ved, at ventelisterne er begyndt at rasle ned for første gang, efter at vi har fået en borgerlig regering, og det er glædeligt i forhold til den regering, fru Line Barfod støttede.
Line Barfod (EL), 2003-09-09:
Fordi det er blevet konstateret, at én borgmester, en Venstreborgmester i Farum, har lavet nogle forkerte ting, er der jo ingen, der kræver, at samtlige Venstreborgmestre skal undgælde for det.
Så taler hr. Kristian Jensen om mere velfærd og synes, at det da lyder meget godt, når Enhedslisten taler om flere glade mennesker, men hr. Kristian Jensen vil hellere prale af, at der er blevet ansat langt flere i det offentlige til at tage sig af Venstres bureaukratiske ordninger.
Men det giver ikke mere velfærd, hvis vi vel at mærke ved velfærd forstår, at vi får flere glade mennesker, får flere til at tage sig af børnene, de ældre og de syge, og hvis vi ved mere velfærd forstår, at der bliver flere til at dele arbejdet, så man ikke skal slides ned efter en kort årrække, hvor man har måttet løbe alt for hurtigt.
Forudsætningerne for det private erhvervsliv er jo, at der er en offentlig sektor, der fungerer, at der er nogle, der tager sig ordentligt af vores børn og ældre og syge.
Det glemmer hr. Kristian Jensen fuldstændig at tage højde for.
Jan Petersen (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen har jo en professionel baggrund, der gør, at jeg regner med at kunne få lidt oplysning om tal her.
Kan hr. Kristian Jensen bekræfte, at hvis man går ind i de økonomiske oversigter og ser beskæftigelsestallet for 2001 og 2003, er der en forskel på 37.000 - altså 37.000 færre i beskæftigelse vel at mærke?
Kan jeg få en positiv bekræftelse
af det heroppefra?
Det skulle jo unødiggøre diskussionen over arbejdsløshedsstatistikkerne om, hvad det nøjagtige tal er, og man kan jo i øvrigt forestille sig, at regeringens prognose er lovlig optimistisk, sådan som den er fremlagt i økonomiske oversigter.
Det var sådan set det ene tal, jeg synes det kunne være interessant at få hr. Kristian Jensen til at forholde sig til.
Det andet er, at når fru Pernille Rosenkrantz-Theil har identificeret to personer på supplerende dagpenge med en indkomst på over 1 mio. kr. om året, giver det en besparelse, hr. Kristian Jensen forholdsvis hurtigt kan regne ud.
Men hvad så med de andre 800 mio. kr.?
Hvori skal indgrebet over for de mennesker, der har forsikret sig mod ledighed, bestå?
Jeg går ud fra, at hr. Kristian Jensen vil bekræfte, at Venstre stadig synes, at et forsikringsbaseret arbejdsløshedsdagpengesystem er klogt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-09-09:
Der skal egentlig kun to ting til, for at man kan smadre sin computer.
For det første kan man gå ind og se på, hvordan det går med arbejdsløshedstallene, og så vil man opdage, at de stiger og stiger i en sådan grad, at man har en fornemmelse af, at computeren har fået virus.
Derefter kan man prøve at søge på en af søgemaskinerne på ordkombinationen »handlekraftig« og »borgerlig regering«, og så går computeren først for alvor i sort.
Der sker simpelt hen intet fra den borgerlige regerings side.
Det, jeg har prøvet at få frem fra hr. Kristian Jensen med mine bemærkninger, har hr. Kristian Jensen også gang på gang forsøgt at undgå at svare på: Hvad prioriterer man højest hos Venstre?
De arbejdsløse eller det rigide skattestop
Der er lagt planer frem, der er lavet beregninger på, at hvis man dropper det rigide skattestop og i stedet lægger skatten om og også sørger for, at der kommer nettolettelser på 16 mia. kr. for borgerne, kan man komme ned på en skatteprocent på 42, og så kan vi få 50.000 flere i arbejde - 50.000 flere!
Så det er et helt banalt spørgsmål: Hvad er prioriteringen hos Venstre?
Hvad står øverst, skattestoppet eller de arbejdsløse?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Det er ikke overraskende, at fru Line Barfod mener, at samfundsproblemer løses med flere offentligt ansatte, og at det bare vil give gladere mennesker, og at det faktisk også vil give overskud på statens budgetter.
Men hvis det er løsningen, forstår jeg ikke, hvorfor Enhedslisten ikke foreslår, at alle bliver ansat på statens budgetter, for det ville jo give endnu mere overskud, sådan som fru Line Barfod lægger det frem.
Men det viser bare hulheden og det forkerte i det argument, fru Line Barfod lægger op til.
Mere velfærd i Danmark kommer ikke af, at vi laver en større offentlig sektor.
Vi skal have en effektiv offentlig sektor, og vi skal have en offentlig sektor, som løser de opgaver, der skal løses.
Men vi skal også sørge for, at der er plads og råderum til en privat sektor, der kan skabe den værditilvækst og de arbejdspladser, vi i den sidste ende lever af.
I øvrigt har vi i den tid, regeringen har siddet, skabt flere og flere job i den offentlige sektor, faktisk medregnet indeværende år 14.000 flere, end da vi overtog regeringsmagten.
Til fru Lotte Bundsgaard vil jeg bare sige, at noget af det, som virkelig er med til at skabe utryghed i de danske hjem, er, hvis man er usikker på, hvad man skal betale i skat; hvis man er usikker på, hvad der skal betales i ejendomsværdiskat, i grønne afgifter osv. år efter år, sådan som det var under den socialdemokratiske regering.
Det er klart, at arbejdsløsheden er et stort problem for utrolig mange familier, der er blevet ramt af den, og det er også derfor, vi har taget en lang række initiativer.
Vi har fremrykket investeringer, vi har udvidet uddannelsesindsatsen over for arbejdsløse, vi har lavet en handlingsplan over for akademikere, osv. osv.
Vi har gjort det for at sikre, at vi ikke bare venter på det opsving, som økonomerne siger er på vej, men også sørger for at bruge tiden indtil da til at få rammerne omkring et velfungerende arbejdsmarked på plads.
Med til rammerne omkring en velfungerende arbejdsplads ligger altså også, at man kigger kritisk på de regler, vi har, for at sikre, at der ikke sker en uhensigtsmæssigt brug af reglerne.
Sidste år kiggede vi f.eks. på, om ikke kontanthjælpsreglerne skulle være lidt anderledes for at give et større incitament til at gå i arbejde.
Da var Socialdemokratiet med, men nu er man blevet bange for sin egen skygge og tør ikke se på, om der er problemer eller ej.
Til hr. Bjarne Laustsen: Ja, det er lidt svært med de hjemmesider, men nu har man i hvert fald i 2 uger haft tallet 26.800 stående, og alligevel render man rundt med et helt andet tal herinde, så man stoler ikke engang på sine egne tal, og det kan jeg faktisk godt forstå.
Jan Petersen (S), 2003-09-09:
Jeg må sige til hr. Kristian Jensen, at det at indregne den støttede beskæftigelse som et led i regeringens beskæftigelsesstrategi er lidt unormalt - for at udtrykke det pænt.
Støttet beskæftigelse er jobtræning og arbejdsmarkedsaktiviteter.
Støttet beskæftigelse har at gøre med at få folk ind i nogle jobåbninger.
Det, der er reelt udtryk for, hvordan beskæftigelsestilstanden er i dette land, er at se, hvad der er af ordinær beskæftigelse uden subsidier og uden støtte osv.
Det er det regulære, og der er der et fald på 37.000.
Det er hr. Kristian Jensens regerings foreløbige resultat.
Så synes jeg, det vil være interessant, når nu hr. Kristian Jensen ikke vil svare på, hvordan de 800 mio. kr. skal tilvejebringes, så i hvert fald at få én principiel ting afklaret med Venstre: Er Venstre, som hr. Kristian Jensen faktisk sagde, tilhænger af et forsikringsbaseret arbejdsløshedsforsikringssystem?
Det er Venstre tilhænger af, forstod jeg.
Er det sådan, at hr. Kristian Jensen mener, at de, der har en brandforsikring, som man jo også skal have, hvis man har et hus, ikke skal have udbetalt dele af brandforsikringen, fordi de har for høj en indkomst?
Hvad er det for en absurd tilgang til et forsikringssystem, hr. Kristian Jensen her har leveret?
Man er på vej ind i noget snavs, hvis man gør det her.
Men man kan jo starte med at redegøre for, hvor de andre penge skal komme fra, inden vi begynder at diskutere de to, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil har sat på dagsordenen.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-09-09:
Nu talte hr. Kristian Jensen meget om tryghed i sin tale, og det lyder også meget smukt.
Det virker jo meget, som om regeringen blot har valgt at sige: Det løser sig nok på et tidspunkt, lad os bare sidde og vente på bedre tider.
Som hr. Kristian Jensen siger: Vi får se, om det ikke går bedre.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen - for jeg mener faktisk ikke, han har svaret på spørgsmålet - om han mener, det er rimeligt, at regeringen vil skære ned på mulighederne for supplerende dagpenge.
Det er noget, der kommer til at ramme mange, især lavtlønnede kvinder, der er blevet tvunget på deltid.
Mener hr. Kristian Jensen, det er rimeligt, at den gruppe mennesker, der ikke kan få et fuldtidsjob, nu tvinges til at melde sig fuldtidsledige for at få husholdningen til at hænge sammen?
Er det en del af regeringens strategi, at det er bedre at have mennesker, der er fuldtidsledige, end mennesker, der arbejder 20-25 timer om ugen for at tjene lidt på den måde og så klare husholdningen med de supplerende dagpenge?
Line Barfod (EL), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen mangler stadig at forklare, hvorfor der er flere tusinde med lave indkomster, der får supplerende dagpenge, som skal straffes, fordi hr. Kristian Jensen ønsker at gå efter to millionærer.
Det ville svare til, at fordi det er kommet frem, at der er én, der har fået hektarstøtte i strid med reglerne, skulle man straffe alle de landmænd, der får hektarstøtte.
Når jeg gik herop, er det egentlig, fordi vi har en situation, hvor flere og flere bliver arbejdsløse, og de og deres familier får problemer på grund af arbejdsløsheden, samtidig med at flere og flere bliver slidt ned, fordi de skal løbe alt for hurtigt på deres arbejde.
Vi har behov for langt flere, der kommer i arbejde med at tage sig af børn, af ældre og af syge.
Vi har behov for, at der bliver ansat flere, så man kan fordele arbejdet, og folk ikke skal slides ned efter en kort årrække på arbejdsmarkedet.
Det ville spare det offentlige for mange penge til de nedslidte mennesker, det kunne faktisk i den sidste ende give et overskud på de offentlige finanser, og det kunne betyde, at vi fik en vækst
i glade mennesker i stedet for en vækst i syge mennesker
Hvorfor vil regeringen ikke være med til, at vi får nogle flere til at tage sig af de mest basale behov?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg starte med at undskylde, at jeg glemte spørgsmålet.
Jeg synes, det er vigtigt at holde sig nogle principper for øje.
Hvad enten det er to millionærer, eller det er næsten 200 halvmillionærer, synes jeg stadig, der er noget forkasteligt i, at personer med så høj indkomst også stadig får fra den offentlige kasse.
Det synes jeg vi skal gå ind i en dialog om, det synes jeg vi skal undersøge, men jeg kan forstå, at det nu er Enhedslisten og Socialdemokratiet, der hånd i hånd forsvarer millionærernes ret til at hæve dagpenge.
Velbekomme!
Til hr. Bjarne Laustsen: Det, der undrer mig, er sådan set mere, hvilken måde Socialdemokratiet opgør arbejdsløsheden på, for de tal, vi hører her i salen, og de, der står på jeres hjemmeside, er jo forskellige.
Her hører vi 30.000, men hjemmesiden siger noget andet.
Det er det samme med de forkerte tal på antallet af fyringer i forskellige virksomheder, og det er desværre ynkeligt, at Socialdemokratiet ikke har et bedre bud.
Til hr. Anders Samuelsen: Læren viser, at fleksible skatter er stigende skatter, og sådan vil det også blive med det radikale skatteudspil, som jo ikke går ud på at give folk flere penge i hænderne.
Den samlede skattebyrde skal bare fordeles på en anden måde.
Til hr. Villy Søvndal: Revalidering er en ydelse, vi giver folk for at hjælpe dem i gang, og det er faktisk en meget effektiv ydelse.
Derfor mener vi også, det er fair nok at sige, at den overførselsindkomst, man er på, når man får det ekstra tilbud om at blive hjulpet videre, også er den ydelse, man skal fortsætte på.
Det vil sige, er man på dagpenge, fortsætter man på dagpengesatsen, og er man på kontanthjælpssatsen, fortsætter man på kontanthjælpssatsen.
De eksempler, hr. Villy Søvndal trak frem, handlede typisk om folk, som ville blive på dagpengesats, også efter det forslag, vi har lagt frem.
Ligegyldigt hvor meget hr. Villy Søvndal ryster på hovedet, ændrer det ikke ved, at de eksempler, hr. Villy Søvndal havde fremme, ikke holder vand i virkelighedens verden.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen mente, at mine tal ikke havde noget hold i virkeligheden.
Jeg synes nu, det er dumt af hr. Kristian Jensen at argumentere så oplagt imod kendsgerninger, for den type debatter taber man altid, og jeg har jo desværre stort set fået ret i alle de ting, jeg har forudset, også om kommunale massebesparelser.
Det skal jeg vende tilbage til senere.
Men lad os lige prøve at tage revalideringen én gang til.
De mennesker, der bliver ramt af regeringens forslag, er mennesker, der har været udsat for trafikuheld, og det er mennesker, der har været udsat for arbejdsskader.
Det er mennesker, der er i en sårbar social situation, vi revaliderer, men alligevel siger hr. Kristian Jensen, at man rammer ikke de folk.
Men selvfølgelig gør man det.
De, der deltog i samrådet i Arbejdsmarkedsudvalget, hvor beskæftigelsesministeren var i samråd, hørte beskæftigelsesministeren bekræfte, at forslaget rammer de mennesker.
Det er da også klart, at det rammer mennesker, det er da dumt at påstå det modsatte, for man kan da ikke opnå en besparelse på 300 mio. kr., hvis det ikke rammer nogle.
Det er da så oplagt galimatias, hvad hr. Kristian Jensen siger.
Så bare til det med, at man ikke skal kunne vælge
: De, der har prøvet et revalideringsforløb, ved, at det er ikke noget, man vælger; det er noget, man bliver visiteret til efter en meget stram visitation.
Anders Samuelsen (RV), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen står heroppe og argumenterer på en sådan måde, at man må sige, at man nødig ville være kunde i den bank, hvor hr. Kristian Jensen tidligere har været bankassistent.
På samme måde må jeg egentlig sige, at jeg har det også sådan, at jeg ikke er helt tryg ved at være borger i et land, hvor den samme bankassistent nu er blevet regeringens finansordfører.
Hr. Kristian Jensen brokker sig over, at Det Radikale Venstres skatteudspil går op, altså at det ikke er underfinansieret.
Det er dog en sær anklage at komme med.
Fakta er jo, hvis hr. Kristian Jensen kigger efter i det selv samme skatteudspil, at der er lettelser for mindst 12 mia. kr. for husholdningerne, og det er da lettelser, der er til at tage og føle på.
Men det er ikke engang den egentlige pointe i det, for om der så var nul lettelser til borgerne i husholdningen som sådan, er den vigtigste pointe jo sådan set, at det udspil gør noget ved arbejdsløsheden.
Det skaber mindst 50.000 ekstra arbejdspladser, får 50.000 folk i arbejde, hvorimod Venstre på deres side står i en blanding af beton og kviksand og knap nok kan få luft længere.
De kan ikke røre sig og kan ikke gøre noget ved arbejdsløsheden, fordi de sætter deres betonagtige principper højere end konkrete menneskers skæbne i arbejdsløshedskøen.
Er det ikke det, der er sandheden, hr. Kristian Jensen?