runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2005-06-09:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget tilfredse med den strategi, som udenrigsministeren og udviklingsministeren her i dag har redegjort for i forbindelse med forhandlingerne i Hongkong.
Det er vi, fordi vi naturligvis er enige i, at der bør arbejdes aktivt for at forbedre forholdene i verdens fattigste lande, og fordi det er klart, at en øget samhandel og målrettet bistand er midler, der skal til for at nå målet.
Hvis vi kan sætte skub i den økonomiske vækst i udviklingslandene, er det også noget, der på længere sigt kan komme resten af verden til gode.
Verden bliver mere og mere global, og det er vigtigt, at vi er med fremme og har blikket rettet udad mod resten af verden.
Vi skal udnytte og bruge globaliseringen og drage nytte af de mange potentielle markeder, der findes i den tredje verden.
Derfor berører WTO-forhandlingerne os alle sammen, både rige og fattige lande,
og derfor har det stor betydning, at vi gør en mærkbar indsats i forbindelse med forhandlingerne.
Danmark kan selvfølgelig være med til at skabe lokale forbedringer i tredjeverdenslande, men hvis vi skal se en forbedring for hele verden på længere sigt, er det nødvendigt med internationale aftaler.
Derfor er det også vigtigt, at vi står fast på kravet om, at udviklingslandene opnår større markedsadgang, bedre balancerede handelsregler og bistand til i videst muligt omfang at kunne udnytte mulighederne.
Vi er glade for, at regeringen viser vilje til at gøre en indsats, og der er tale om en indsats, der dækker flere områder.
Først og fremmest mener vi, at kombinationen mellem friere handel og målrettet bistand er god og rigtig.
Det er klart, at man er nødt til at satse bredt, hvis man vil skabe forbedringer på længere sigt.
Vi mener, det er den rette vej at gå.
Der skal skabes bedre muligheder for erhvervslivet i de fattigste lande, og der skal arbejdes for, at en friere handel mellem de forskellige lande kan finde sted.
Der er brug for hjælp til selvhjælp, og her må vi sikre bedre rammebetingelser for de lande, der er bagefter.
Samtidig er vi i Det Konservative Folkeparti glade for, at man i EU arbejder på at nedbringe de handelsforvridende støtteordninger.
Derudover ser vi positivt på bl.a. forslaget om reduktion af toldsatser, på kvotefri adgang for produkter for de mindst udviklede lande, på forhandlingerne vedrørende tjenesteydelser og på forslaget om ikke at stille yderligere krav til udviklingslandene i forbindelse med mødet i Hongkong, tiltag, der forhåbentlig kan og vil være med til at sætte skub i landenes økonomi og styrke den økonomiske vækst.
Alt i alt er vi således i Det Konservative Folkeparti glade for regeringens gode intentioner, både hvad angår bedre vilkår for verdens fattigste lande og visionerne for den internationale handel generelt.
Det havde vi meget gerne set.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-06-09:
Jeg synes principielt, at det, der er sagt af udviklingsministeren, er genialt, og det er vi ikke imod, men vi er imod, at der kommer til at stå i et forslag til vedtagelse, at regeringen skal gå ud og kæmpe for, at der ydes kontant kompensation til udviklingslandene som følge af det her.
At love at gå ud at kæmpe for, at vi kan få skaffet kontant kompensation, er igen at løfte fanen højere, end benene kan nå jorden, for hvem skal betale det?
Skal det være EU’s kasse?
Hvilke andre lande skal med?
Skal det indgå i en stor pulje, der så skal deles ud, og hvem bestemmer kriterierne?
Det er altså en meget indviklet galej, som hr. Steen Gade er ved at begive sig ud på her.
Hr. Mogens Lykketoft taler om diplomatisk krise.
Hvis der overhovedet er en diplomatisk krise – jeg synes, det er et stærkt udtryk – så kunne det jo godt være, fordi Socialdemokratiet har ændret holdning fra i alle årene at have indgået i en meget bred politik og ladet være med at stille for skarpe krav.
Nu er der så pludselig kommet en situation, hvor der stilles skarpe krav, og der vil jeg godt i fortsættelse af hr. Rune Lund henvise til den betænkning til beslutningsforslag nr. B 9, som i øvrigt blev taget af dagsordenen i dag.
Der er det jo således, at Socialdemokraterne i betænkningsbidraget netop argumenterer for at stemme imod dette beslutningsforslag fra Enhedslisten, fordi der er tale om klare tidsfrister.
Hvor er sammenhængen?
Rune Lund (EL), 2005-06-09:
Det er godt nok et eksportsubsidie, men det ville Socialdemokraterne ikke være med til den 29. april.
Er man blevet inspireret af Enhedslisten, eller hvad er det lige præcis, der er sket?
Altså, det er jo faktisk meget glædeligt, det er jo positivt.
Kunne ordføreren ikke forklare lidt mere om, hvad det er, der er sket med Socialdemokraterne?
Mogens Lykketoft (S), 2005-06-09:
Det er jo desværre ikke noget dato for, hvornår landbrugsstøtten skal være afskaffet.
Det ville være at give udenrigsministeren et meget lidt realistisk mandat, men det er en tidsfrist for at afvikle de særlige eksportstøtteordninger i EU, som EU har forpligtet sig til at afvikle, og hvor man jo nu, når vores regering skal ned at forhandle med de andre regeringer i EU, må konkretisere det.
Det er jo sådan set bare det, vi siger.
Der synes vi, det er et rimeligt dansk udgangspunkt at sige 5 år.
Vi ved godt, at det her er en konsensussag i EU at blive enig om forhandlingspositionen, og derefter en konsensussag mellem 148 lande at nå et resultat i WTO.
Rune Lund (EL), 2005-06-09:
I Folketinget den 29. april 2005 havde vi en debat, hvor Enhedslisten havde et beslutningsforslag om, at der skulle fastsættes en dato for afviklingen af EU’s handelsforvridende landbrugsstøtte og eksportsubsidierne.
I den debat var Socialdemokratiets ordfører, hr. Jens Peter Vernersen, til stede, og da ville han ikke være med til at fastsætte en konkret dato.
Men jeg kan se i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokraterne er med på i dag, at der faktisk er en tidsfrist, som hedder højst 5 år.
Derfor vil vi fremsætte vores eget, når vi selv får ordet.
Men hvad er det, der er sket siden den 29. april, siden der lige pludselig faktisk ligger en dato for, hvornår denne her landbrugsstøtte skal være afskaffet?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-06-09:
Det er også derfor, at jeg er meget tilfreds med, at vores udviklingsbistand netop kanaliseres hen til verdens allerfattigste lande, bl.a. for at få gang i deres erhvervsliv og de andre ting, som understøtter den her udvikling.
Men jeg har endnu ikke fået noget svar på, hvor de der penge skal komme fra.
Er det noget, vi skal sætte på den danske finanslov?
Er det EU’s budget, det skal tages ud af, og hvordan vil man strikke det der sammen?
Det er jo en gratis omgang at tale om kompensation, hvis man ikke samtidig forholder sig til, hvordan den skal findes, og hvordan den skal fordeles.
Mette Gjerskov (S), 2005-06-09:
Når vi taler om kompensation, handler det om, at Venstres holdning til det her betyder, at der er nogle fattige lande, som bliver endnu fattigere i Afrika.
Det er et reelt problem, mens hele verden kører derudad med 120 km/t.
Faktisk forventer Fødevareøkonomisk Institut 100 milliarder dollar ekstra i velfærdsøkonomien, hvor EU får størstedelen af dem.
Samtidig er der altså nogle fattige lande, som bliver endnu fattigere.
Det er da en lille ting at bede om, at man går til WTO-forhandlingerne og prøver at finde en mekanisme, som kan hjælpe de her fattige lande og kompensere dem for, at vi andre skal køre derudad på velfærdsbølgen på deres bekostning.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-06-09:
Jo, i høj grad.
Et godt eksempel på en kompensation er det initiativ, Danmark har taget sammen med andre nordiske lande, hvor vi tager ned til Afrika og netop bistår med at klare den liberalisering, som vi taler om her.
Men jeg har forstået på spørgeren, at det, der tales meget om her, er kontanter.
Det er kontant kompensation, og der må spørgeren så svare på, hvor man har tænkt sig, at de penge skal komme fra, hvor man vil tage de midler fra.
For vores udviklingsbistand skal selvfølgelig, og det er også det, udviklingsministeren har redegjort for, strømlines, sådan at der er sammenhæng mellem vores liberaliseringer på WTO-området og vores udviklingsbistand, så der er samklang og de understøtter hinanden.
Det er der klart redegjort for, så jeg ved ikke rigtig, hvad det er for en yderligere kompensation, der tales om.
Mette Gjerskov (S), 2005-06-09:
Jeg vil også gerne spørge lidt ind til det her med kompensation.
For vi er jo enige om, at det her er en udviklingsrunde, som skal være til gavn for ulandene.
Og sådan som jeg hører Venstres ordfører, er man for de positive sider af liberaliseringen og vil være parat til at gå med de steder, hvor det også kan gavne EU-landene.
Men de steder, hvor der kommer nogle negative virkninger af liberaliseringen, er man ikke parat til at gå med ind og sikre, at det ikke går ud over de allerfattigste lande.
Det er sådan, at Fødevareøkonomisk Institut har regnet ud, at der er en række lande i Afrika, som kommer til at tabe på det her på kort sigt, og det er et problem, når vi samtidig ved, at resten af verden vinder på det.
Kan Venstres ordfører overhovedet ikke overtales til en eller anden form for kompensation?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2005-06-09:
Jeg vil selvfølgelig lade ministrene selv svare på det her, men der er ingen tvivl om, vi ikke vil være med til at binde vores regering op på at skulle tage ned og sige, at der skal skaffes kompensation.
Det vil vi i al vores gøren og laden.
Det synes jeg at hr. Steen Gade skulle stille sig meget tilfreds med.
Mogens Lykketoft (S), 2005-06-09:
Sammenhængen er, som jeg har beskrevet den.
Men i øvrigt er den anden grund til, at vi sidder med to forslag til vedtagelse, at jeg i går havde en samtale med en udenrigsminister, der end ikke havde tid til at stikke hovedet sammen med oppositionen for at se, hvad der skulle stå i en vedtagelse, vi kunne blive enige om.
Det synes jeg ærlig talt var uklogt.
Ole Sohn (SF), 2005-06-09:
Hvis man lytter til en række af de medarbejdere, som i dag arbejder med den kommunale jobaktivering, fremgår det, at de alle sammen klager, ikke fordi de er dårlige medarbejdere, men fordi de har nogle fuldstændig urimelige arbejdsbetingelser, og de bliver ikke mindre med den her strukturreform, som regeringen og Dansk Folkeparti lægger ned over samfundet.
Med det i mente kan jeg bekræfte, at jeg ikke i dagens debat hverken fra Socialdemokratiet eller Det Radikale Venstres side har hørt nogen kritisere de medarbejdere, som – nu må man ikke bruge sådanne ligefremme ord – arbejder enden ud af bukserne, tror jeg nok, man må sige, for at varetage opgaverne for de arbejdsløse, som har behov for den rådgivning og vejledning, de kan give.
Men de rammer og de betingelser, der bliver givet, er urimelige, og de bliver altså ikke bedre med en struktur, hvor man kommunaliserer arbejdsmarkedet, som i øvrigt bliver mere og mere regionaliseret og landsdækkende.
De to ting strider mod hinanden.
Thomas Adelskov (S), 2005-06-09:
Jeg skal bare spørge, om hr. Ole Sohn ikke kan bekræfte, at jeg som Socialdemokratiets ordfører hernede i Folketingssalen rent faktisk ikke har udtrykt mistillid til de ansatte, men rent faktisk udtrykt stor tillid, og at det er regeringen og den politik, den fører over for kommunerne, og de økonomiske rammer, man giver kommunerne og de ansatte, for at løse opgaven, der rent faktisk er hele hovedproblemet.
Men vi er blevet beskyldt for det mange gange herinde i Folketingssalen, og det må jo skyldes, at der er nogle i regeringspartierne, som ser det som et særligt mål, at det skulle blive et tema, hvorvidt der var tillid eller mistillid til de ansatte.
Jeg vil bare høre, om hr. Ole Sohn ikke kan bekræfte det.
Ole Sohn (SF), 2005-06-09:
Jeg har sådan set læst bemærkningerne indtil flere gange, og jeg er da også glad for, at hr. Jens Vibjerg nu erkender, at det sådan set har noget med lovforslaget at gøre, og at ministeren sådan set har forholdt sig til det ved at skrive en fristil om emnet ligesom for at gyde olie på vandene over den dårlige samvittighed.
Men jeg forstår bare ikke, hvorfor ministeren ikke tager konsekvensen af det, for forskellen er jo, at når det står i lovteksten, har det bindende virkning for det personale og den organisation og den struktur, som man skal virke under.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige til udsagnet om det med de ansatte: Jeg har altså ikke hørt nogen kritisere nogen ansatte.
Jeg har hørt temmelig mange kritisere de rammer, som de ansatte gives, og det er noget helt andet.
Det er sådan set ikke personerne, man skælder ud, det er sådan set de politikere, der skaber nogle umulige rammer for det personale, som skal forsøge at effektuere og administrere den lovgivning, som et flertal er i gang med at gennemføre.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-09:
Nu fremgår det sådan set klart af bemærkningerne, at det er en del af den overvågning, som regionsdirektøren står for.
Hr. Ole Sohn, og det skal så være en cadeau til hr. Ole Sohn, var i hvert fald i mine ører knap så kritisk over for de kommunalt ansatte som Socialdemokraterne, som vi tidligere i dag har hørt har været meget, meget kritiske over for de kommunalt ansatte, og som ikke tror, at de overhovedet kan løfte opgaven i forbindelse med beskæftigelsesindsatsen, hvilket jeg synes må være krænkende for de mennesker derude, der yder en kolossal indsats.
Men jeg synes altså, hr. Ole Sohn lige skulle læse bemærkningerne en gang til.
Ole Sohn (SF), 2005-06-09:
Jeg vil starte med at beklage over for hr. Jens Vibjerg, at jeg ikke gjorde brug af mine 20 minutters taletid, men holdt mig inden for, jeg tror, det var 8-9 minutter.
Den kritik, som også er rejst af oppositionspartier af andre dele af reformen, og som jeg ridsede op i forbindelse med noget af det, jeg mener er det centrale, nemlig faren ved at kommunalisere arbejdsmarkedet, mener jeg sådan set er ret substantiel i forhold til det, der er kernen i forslaget.
Det mener jeg sådan set i al beskedenhed jeg har kritiseret ret direkte.
Jeg brugte ikke så meget tid på det, for det er der andre, der har gjort.
Det var udtrykkeligt derfor, at jeg læste op af regeringens eget forslag til, hvad man i øvrigt skal overvåge.
Så er spørgsmålet: Hvorfor skal man ikke overvåge ligestilling?
Det har da i allerhøjeste grad noget med arbejdsmarkedet at gøre.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-09:
Det har været karakteristisk for den debat, vi har været igennem med flere ordførere her, senest hr. Ole Sohn, at man kritiserer et afsnit om kønsligestilling, vel vidende at det ikke er en del af det her lovforslag.
Ministeren har jo i betænkningsbidraget givet udtryk for, hvor opmærksom han er på det her hele vejen igennem.
Alligevel er det det, som oppositionen kører på, og det er jo så glædeligt at konstatere, at det er det eneste område, den ligesom sådan er kritisk over for.
Det betyder, at der ikke er noget af substansen i lovforslaget, som oppositionen rent faktisk er modstander af, og så er den nødt til at finde et eller andet at hænge modstanden op på, vel vidende at det reelt ikke er en del af det her lovforslag.
Det lyder bare flot, når man sender det ud i æteren.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-09:
Derudover vil medarbejderne ude i jobcentrene kunne orientere sig om job på tværs af hele landet via internettet og via jobportalen, så det må jeg sige at jeg har stor tillid til at jobcentrene vil kunne løfte.
Det er også fordi deres fokus bliver at få folk i beskæftigelse – meget målrettet: beskæftigelse, beskæftigelse, beskæftigelse – med udgangspunkt i den visitation, som den pågældende ledige har været igennem.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-09:
Til hr. Jakob Axel Nielsen: Det sker jo kun med sikkerhed, hvis det er sådan, at der sker en lovfæstelse af det.
Det underlige ved den her diskussion er, at der er en modstand imod, at ligestillingsarbejdet får det stærkest mulige udgangspunkt ved, at der bliver lavet en lovfæstelse af, at det her skal overvåges.
Jeg vil i øvrigt også gerne spørge ordføreren med hensyn til branchekendskab: Alle arbejdsgivere ved, at jobformidlingen forudsætter et branchekendskab.
Hvordan skal det branchekendskab udvikles i en kommune, hvis der kun er f.eks. en eller to virksomheder inden for den branche og den pågældende medarbejder måske har ansvaret for syv forskellige brancher?
Der tror jeg, at det vil forholde sig sådan, at på det regionale arbejdsmarked, det regionale niveau, vi har nu, vil kendskabet til brancherne og arbejdsområderne være langt bedre, end det vil blive i de her snævre kommuner.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-09:
Det ligestillingsarbejde, der allerede foregår ude i arbejdsformidlingerne, bliver jo bredt ud til nu også at gælde kommunerne.
Så rent faktisk er der tale om en udvidelse af ligestillingsarbejdet.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-09:
Jeg tror, der er mange kvinder, som lytter meget interesseret til, hvordan partierne her i Folketinget reelt forholder sig til ligestillingsspørgsmålet.
Der er blevet fokuseret meget på, hvad man gør i en ansættelsessituation, men det er jo i virkeligheden en meget snæver opfattelse af, hvad ligestilling drejer sig om.
Der er fortsat ulige løn mellem mænd og kvinder, der udfører samme arbejde.
Der er store fagområder, hvor der fortrinsvis er ansat kvinder, og tilsvarende mange fagområder med mænd.
Der er store ligestillingsproblemer, der skal løses på det område.
Regeringen har skrevet nogle bemærkninger om ligestilling i betænkningen.
Fra SF’s side har vi foreslået, at der sker en lovfæstelse af, at man overvåger det her om ligestilling på forskellige områder, herunder hvad angår køn, og at det udvikler sig på en rigtig måde.
Jeg vil gerne oplyse, at 10 pct. af kommunerne har et ligestillingsudvalg, 18 pct. har handleplaner for ligestilling, 31 pct. en formuleret ligestillingspolitik.
Det kører altså ikke ret godt.
Derfor vil jeg gerne bede ordføreren om en kommentar til, om det er de her tal, der gør, at ordføreren ser optimistisk på, at man i kommunerne vil kunne klare den her opgave.
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Det her er en god illustration af det, vi blev udsat for i forløbet.
Det er dokumenterbart, må jeg sige til hr. Jakob Axel Nielsen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-09:
Jeg skal naturligvis takke for at få artiklen tilsendt specifikt til mig, såfremt den ikke skulle komme i avisen.
Men nu synes jeg, at hr. Ole Stavad i sit indlæg her rent faktisk glemmer – og det bygger jeg på en bemærkning om, hvad det er, de borgerlige politikere fortæller hinanden på gruppemøderne – at jeg var til stede ved de møder.
Vil hr. Ole Stavad godt bekræfte, at Socialdemokratiet forud for valget blot forlod forhandlingerne om strukturreformen?
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Nu skifter vi jo lidt spor, men for at det ikke får lov til at hænge og svæve i luften, kan jeg sige til hr. Jakob Axel Nielsen, at jeg sendte et svar til Nordjyske Stiftstidende på den artikel
for mere end en uge siden.
Det har egentlig undret mig, for de er normalt flittige til at bringe dem hurtigt, at den ikke har været bragt.
Men jeg skal omgående sørge for, inden denne dag er ovre, at i hvert fald hr. Jakob Axel Nielsen får mit svar, hvis det er sådan, at det ikke skulle komme i avisen, for også der giver hr. Jakob Axel Nielsen udtryk for et forløb og en opfattelse af et bestemt forløb, hvor det, jeg startede med at sige, var, at det egentlig var interessant at vide, hvad det er for nogle oplysninger, som regeringsmedlemmer og andre giver i partigrupperne i de to regeringspartier.
For det, jeg konstant har mødt i hele det her forløb, har været en beskrivelse af en virkelighed, der er meget langt fra den, jeg har oplevet der, hvor jeg selv har fået lov at sidde med.
Derfor er det desværre for stor en del af diskussionen om denne her strukturreform, der ikke handler om indholdet, men om mærkelige påstande, hvoraf en række blev gengivet i artiklen, som hr. Jakob Axel Nielsen skrev i Nordjyske Stiftstidende.
Jeg skal sørge for, at han får dem korrigeret med sandheden.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-09:
Jeg vil gerne takke hr. Ole Stavad for takken.
Så vil jeg også godt gentage her, at jeg gerne havde set bredere aftaler.
Jeg deltog også i forhandlingerne ovre i Skatteministeriet.
Jeg ved, at hr. Ole Stavad og jeg i hvert fald deler én avis, idet jeg går ud fra, at også hr. Ole Stavad holder Nordjyske Stiftstidende, og der havde jeg en kronik i forleden dag.
Jeg kunne da godt forestille mig, at hr. Ole Stavad er lodret uenig i den kronik, for den viser nemlig med al ønskelig tydelighed, at der var seriøse forhandlinger også i Skatteministeriet, ligesom jeg har oplevet det i Beskæftigelsesministeriet.
Det er det, vi må opleve.
Vi går frem og laver aftaler, nu her i anden omgang kan man sige, og så bliver det alligevel ikke til noget.
Lad mig slutte af med at sige: Det kunne da være rart, hvis hr. Ole Stavad ville tage diskussionen med mig i Nordjyske Stiftstidende.
Det har jeg i virkeligheden lagt op til med den kronik.
Ole Stavad (S), 2005-06-09:
Jeg har såmænd kun bedt om ordet for at takke den konservative ordfører.
Jeg synes egentlig, at hr. Jakob Axel Nielsen meget præcist har beskrevet, hvad det er for en situation, oppositionen har været i på beskæftigelsesområdet – sådan som jeg har fulgt det temmelig tæt fra sidelinjen i hele forløbet – nemlig der, hvor hr. Jakob Axel Nielsen siger, at han også gerne så en bredere aftale, hvor eksempelvis Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet var med i et forlig.
Og så siger han, at det er helt uproblematisk, fordi Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet jo bare kan stemme for det, der ligger her.
Søren Espersen (DF), 2005-06-09:
Ja, vi er glade for at have indflydelse i Dansk Folkeparti, men jeg vil meget nødig være med til at tage æren for noget, vi ikke har æren for.
Og jeg vil gerne bede fru Helle Sjelle bekræfte, at med hensyn til den vedtagelse, der ligger her, har Dansk Folkeparti ikke på nogen som helst måde forsøgt at ændre noget.
Tværtimod har vi været utrolig loyale over for regeringen, og vi har også set med stor interesse på de ting, der kom fra oppositionen.
Vil fru Helle Sjelle ikke bekræfte, at vi på ingen måde har dikteret regeringen noget som helst i forbindelse med den her vedtagelse?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-09:
Jeg tror ikke, jeg kan komme det nærmere, end jeg gjorde i mit forrige svar.
Jeg kan i øvrigt i den forbindelse også fuldt ud støtte, hvad hr. Bent Bøgsted sagde, da han fik spørgsmålet om ligestilling.
Ligestilling drejer sig om, at man ansætter de bedste, uanset hvilket køn de har.
Og jeg synes, at det lovmæssigt er noget rod, hvis det er sådan, at vi i små hjørner begynder at putte materielle lovbestemmelser ind i det her hus, vi er ved at bygge, altså forstået på den måde, at hvis vi putter redskaber ind, så skal vi jo putte dem alle sammen ind.
Men det er jo et helt andet lovgrundlag.