runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-04-10:
Jo, jeg har også lagt mærke til høringssvaret fra Det Etiske Råd, og det, at ordet »alvorligt« i spørgsmålet om alvorlige sygdomme ikke er medtaget i lovforslaget.
Og det er en af de ting, vi vil stille spørgsmål om under udvalgsbehandlingen for at finde ud af, om det er noget, vi kan støtte, eller om vi rent faktisk mener, at det også skal med i den fremtidige vedtagelse af lovforslaget.
Det kan være, der skal være et ændringsforslag.
Jeg har ikke forstået det på den måde, at stamcellelinjer behandles på lige fod med colibakterier og andre ting, men hvis det er sandheden, må vi selvfølgelig have undersøgt det nærmere.
Den formulering kan Socialdemokratiet godt støtte.
Vi mener, det er vigtigt, at donationen af befrugtede æg sker med parrets informerede samtykke, som der er bekendtgørelse om tilbage fra oktober 2000.
Men når det er sket, så mener vi også, at det vil være meget svært senere hen at gå ind og stille krav om, at et par igen og igen og igen skal give samtykke til, at der foregår forskning i andet øjemed, altså i form af stamcellelinjer. Man kan ikke gå et skridt tilbage i tiden.
Stamcellelinjer kan aldrig igen blive til det fosteranlæg, det var, da man første gang udtog dem, og det vil sige, at en stamcellelinje må være på linje med at undersøge en voksen stamcelle eller i hvert fald som en muskelcelle eller nervecelle eller noget andet, som man i dag giver tilladelse til.
Det er vores opfattelse.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-10:
Med hensyn til det med forskningen på cellelinjerne og de videnskabsetiske komitésystemer så tror jeg, at en foregående taler allerede har læst op, hvad der faktisk står i ministerens bemærkninger.
I forslag til den nye lov om et videnskabsetisk komitésystem foreslås en bestemmelse om, at forskning på cellelinjer ikke skal anmeldes til komiteen, hvis cellelinjerne stammer fra osv.
Så jeg synes altså ikke helt, at der står det, som fru Tove Videbæk læser, men lad os vende tilbage til detaljerne under udvalgsarbejdet.
Med hensyn til den terapeutiske kloning ved jeg ikke, om man kan tage nogen til indtægt for, at ordet overhovedet er kommet ind i det.
Men for at tale om Novo Nordisk, så står der i en mail, som jeg tror vi alle sammen har fået i går, at Novo Nordisk ikke mener, at der i en overskuelig fremtid er behov for terapeutisk kloning, og ønsker at bruge stamceller osv.
Det, at de ikke mener at noget skal bruges, kan man ikke bruge til at begynde at sige, at det nok er, fordi de nok vil det engang.
Nu giver vi lov til noget andet.
Vi giver ikke lov til terapeutisk kloning, og vi har heller ikke planer om det.
Derfor synes jeg, vi skal tage det konkrete lovforslag.
Og det kan Det Konservative Folkeparti som sagt støtte.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Det ville jeg gerne, men det er der mange andre der har gjort.
Jeg vil da spørge fru Else Theill Sørensen, om hun ikke synes, det har noget med glidebane at gøre, når vi starter med at tale om 6 dage gamle æg, og nu bliver det så til 14 dage gamle æg; vi taler om alvorlige sygdomme, og så bliver det til hvilken som helst sygdom; vi taler om, at det videnskabsetiske system skal sikre det etiske, og så bliver det bare til nogle cellelinjer og laboratoriekultur, og så taler man om i slutningen, at det kan ende med kernetransplantation eller terapeutisk kloning.
Kan fru Else Theill Sørensen overhovedet ikke se nogen glidebane i det her?
Er det kun mig, der ser skrækscenarier alle vegne?
Hvad mener fru Else Theill Sørensen i øvrigt om, at regeringen sådan set overvejer at melde os ud af den europæiske bioetikkonvention?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-10:
Jeg bliver nødt til at sige til fru Tove Videbæk om al den snak om glidebaner, at det rent faktisk er fru Tove Videbæk, der ustandselig bringer os ud på den glidebane.
Jeg tror egentlig, at vi er inde på lidt af det samme dilemma, hvis vi taler om almindelig organtransplantation.
Her ville vi vel strengt taget alle sammen ønske os, at der aldrig blev slået mennesker ihjel i trafikken, som dermed blev potentielle organdonorer, men vi vil da alligevel gerne have, når en ulykke nu er sket, at der så er mulighed for at transplantere et organ.
Jeg synes, at det har lidt med hinanden at gøre.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Fru Else Theill Sørensen er meget optaget af, at de befrugtede æg ellers ville blive kasseret osv., men der er
det, at mit spørgsmål rækker lidt længere.
Der står i lovforslaget, at vi har forskernes klare tilkendegivelse af, at overskydende æg fra fertilitetsbehandling er tilstrækkelig til at dække forskningens behov.
Men når vi læser netop det baggrundsmateriale, som fru Else Theill Sørensen også siger vi har masser af, kunne vi jo allerede ved høringen i januar se, at seniorforsker Claus Yding Andersen gør opmærksom på, at det er urealistisk, at forskningen vil nøjes med de overskydende befrugtede æg.
Senere har Claus Yding Andersen også flere gange sagt, at han mener, at man kunne tage stamceller ud af de befrugtede æg, som så senere bliver opsat i kvindens livmoder.
Hvilke holdninger har fru Else Theill Sørensen, når det når derud på glidebanen?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-10:
Sjældent har vi haft så meget baggrundsmateriale og så grundig en forberedelse til et lovforslag, som vi har haft til L 209, men det er jo ikke, fordi det gør det meget lettere at tage stilling til det.
Den viden og den forskning, der bl.a. har ført frem til, at man i dag kan hjælpe par, der ufrivilligt er barnløse, har samtidig åbnet mulighederne for helt nye helbredelsesmetoder. Jeg tror, at de fleste mennesker på en gang er dybt fascinerede over, hvad lægevidenskaben kan, og skræmte over de perspektiver, der tegner sig, hvis vi ikke er meget forsigtige med, hvad vi tillader. Da vi i efteråret havde forespørgselsdebatten om forskning på embryonale stamceller, var jeg i oprigtig tvivl
om, om jeg ville kunne være med til at give den mulighed, som L 209 nu åbner op for
Når jeg nu i dag på Det Konservative Folkepartis vegne kan give tilslutning til lovforslaget, skyldes det især to forhold.
Det ene er, at de befrugtede æg, der potentielt kan bruges til at udtage stamcellerne fra, er æg, der ellers ville blive kasseret - selv om jeg ikke bryder mig om udtrykket, men de er ikke tænkt at skulle bruges til noget.
Det andet forhold er, at det allerede efter den nugældende lov er tilladt at forske på disse embryonale stamceller, men det er en forskning med andre formål end det, vi nu taler om.
Disse to formål får mig altså til at sige ja til, at der også kan forskes med det formål at opnå ny viden, som vil kunne forbedre mulighederne for behandling af sygdomme hos mennesker.
De muligheder, der måske er for at behandle sygdomme som f.eks. diabetes 1 og Alzheimers sygdom,
skal udnyttes.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at danske forskere skal have mulighed for i Danmark at være med til denne spændende og perspektivrige forskning.
Noget andet er så, at vi naturligvis må stille nogle meget strenge krav til den forskning, men det ligger jo også i loven, som den er nu, og i bemærkningerne til forslaget.
De handler bl.a. om det informerede samtykke, og de handler om godkendelserne fra de videnskabsetiske komiteer.
For en sikkerheds skyld vil jeg tilføje, at det at befrugte et æg alene med henblik på at skabe mulighed for at udtage stamceller går vi naturligvis stærkt imod.
Men det tror jeg nok at der er bred enighed om alle steder.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-10:
Det kommer jo ikke som noget nyt, at fru Tove Videbæk og Kristeligt Folkeparti er bekymret.
Det accepterer vi fuldt ud.
Vi synes bare, at selv om det er et følsomt område, er det også et område, som vi nu har diskuteret, og jeg synes, at vi har diskuteret det til bunds.
Såfremt det viser sig, at det bliver en glidebane, er jeg helt overbevist om, at det danske Folketing nok skal gå ind og sige stop. Det, vi siger ja til i dag, er, at vi skal forske, og vi skal forske, således at det kan komme folk til gavn, der har alvorlige sygdomme.
Det er det, vi siger ja til i dag.
Det er da klart, at vi ikke kan være enige i det her land.
Der er mange forskere, der er mange medicinalindustrier og mange patientorganisationer, der siger ja.
Der er endnu flere, der siger ja til det, end der siger nej.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Det er til det her med terapeutisk kloning.
Jeg må sige, at vi i hvert fald har nogle overvejelser.
De siger også, at der bør gælde et forsigtighedsprincip, når der skal lovgives om et så følsomt område som embryonale stamceller.
Der er altså andre, som allerede arbejder i forskningsverdenen, som er betænkelige.
Mener fru Birthe Skaarup så, det er tilstrækkeligt, at vi siger, at vi tror nok, at det er i orden?
Forskere, som arbejder på området, jurister og mange andre er bekymrede.
Jeg må sige, at vi også er bekymrede over, at vi på den måde melder os ud af det gode europæiske selskab i bioetikkonventionen.
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-10:
Nej, det er jeg faktisk ikke, for vi har i Dansk Folkeparti taget en beslutning om, at vi vil åbne op for forskning omkring de embryonale stamceller.
Jeg ved udmærket, at vi eksempelvis i går havde foretræde af en forening, der påpegede nøjagtig det samme som fru Tove Videbæk også gjorde, nemlig at det var en glidebane henimod eksempelvis kloning.
Vi tror ikke på det her.
Vi tror på, at vi har den etiske standard i det her land, så vi ikke bevæger os ud på en glidebane.
Der sidder mange mennesker rundtom i det her land, der venter på, at vi skal starte på det her område, netop fordi de måske har nogle børn, de har nogle familiemedlemmer, der måske kan få gavn af det.
Jeg ser, at det virkelig er den fagre nye verden, men jeg ser også, at vi skal være meget ansvarlige i det forslag, som ligger nu her i dag.
Det mener jeg vi har været.
Vi har hver især nogle overvejelser, og jeg kan på Dansk Folkepartis vegne sige, at alle i gruppen støtter op om forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Det er det her med de alvorlige sygdomme, jeg gerne vil ind på.
Grunden til, at det for mig er et lidt vigtigt punkt, er, at der er nogle mennesker, som har været igennem en fase med at skulle give os nogle anbefalinger.
Det er allerede gledet langt ned ad glidebanen.
Det er også gledet ned ad glidebanen ved, at der blev sagt 6 dage i det, der lå
til Det Etiske Råd, men nu siger man 14 dage.
Det er allerede et langt stykke nede ad glidebanen.
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om hun ikke er bekymret over det om terapeutisk kloning, som står i slutningen af bemærkningerne.
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-10:
Vi kan jo ikke på forhånd sige, hvilke yderligere alvorlige sygdomme der vil være om 10-15 år.
Og ud fra det har vi naturligvis ret til at tage nogle forholdsregler, hvis det er det, fru Tove Videbæk vil ind på.
Men jeg kender som sagt ikke fremtidens alvorlige sygdomme.
Det kan være, at der kommer endnu flere.
Med hensyn til de lande, fru Tove Videbæk orienterer om her,
er vi opmærksomme på det.
Men der er jo også et dilemma i det her land, for vi har lov til at importere embryonale stamceller fra andre lande, men vi kan ikke bruge vores egne her i Danmark.
På baggrund af det vil vi selvfølgelig gå ind for det her forslag.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Fru Birthe Skaarup taler meget om de alvorligt syge mennesker, som vi måske kan hjælpe engang i fremtiden, og nævner også nogle meget alvorlige, kroniske sygdomme.
Men det er bare ikke det, der står i lovforslaget.
I lovforslaget står der, at man sådan set kan forske i hvad som helst og for hvad som helst.
Der står ikke nogen begrænsning.
Faktisk kan man se, at der er flere, der har taget fat på det, bl.a. har en forsker ved universitetet i København sagt, at det her lovforslag lægger op til langt mere liberale rammer, end der findes i den engelske og hollandske lovgivning.
Vi går langt videre.
Så når vi taler om, at nu skal vi op på op på siden af de andre, er sagen, at vi går langt, langt, langt, langt foran i liberaliseringen af det her. Så vil jeg spørge fru Birthe Skaarup, om hun ikke synes, det er underligt, at lande som Tyskland, Norge, Island, Spanien og Italien, som har sagt nej til det her, ikke nævnes.
Birthe Skaarup (DF), 2003-04-10:
Som det ser ud i øjeblikket, har vi en situation, hvor det er lovligt at importere embryonale stamceller til brug i forskningsøjemed, mens det ikke er lovligt her i Danmark at bruge stamceller fra tiloversblevne befrugtede æg, som ikke er blevet anvendt til fertilitetsbehandling, til forskning.
Det er realiteterne i øjeblikket.
Lande som Sverige og Storbritannien har allerede åbnet
op for forskning i stamceller fra fosteranlæg.
Noget af det, som vi har diskuteret, er, at vi kan hjælpe alvorligt syge mennesker ved at begynde denne forskning.
Måske ligger disse stamceller inde med nøglen til helbredelse af disse alvorlige sygdomme, idet de kan regenerere syge celler og væv.
De er nemlig ikke begyndt at specialisere sig på dette tidlige stadie.
Samtidig blev rapporten om fremtidens bioteknologier fremlagt, som så senere blev efterfulgt af en høring i Landstingssalen.
Jeg mener, at vi har haft lejlighed til her i Folketinget at diskutere det, og debatten har været gavnlig.
Og der har da også været mange medier, der har taget fat på problematikken.
Dansk Folkeparti har tidligere givet udtryk for vores holdning, idet vi siger ja til at åbne op for stamcelleforskning med de tiloversblevne 14 dage gamle embryoner, men med de klare forudsætninger, at parret, som disse befrugtede æg tilhører, giver grønt lys til at benytte dem udelukkende til forskning i sygdomsbehandling.
Proceduren bliver således, at Den Videnskabsetiske Komité efterfølgende skal godkende forskningsforsøgene.
Der er så i høringssvarene også blevet rejst spørgsmålet, om det er alle forsøg, man skal gå ind og godkende.
Det er jo noget af det, som vi også kan tage fat på under udvalgsbehandlingen.
Men også de forskellige patientorganisationer har naturligvis givet udtryk for ønsket om at få en liberalisering af den eksisterende lov.
Det er fagre nye verden, hvor forskerne naturligvis håber og tror på at kunne påvirke embryonerne til at blive præcis de celler, som kan bruges i en bestemt behandling for en bestemt sygdom, som erstatning for de syge celler.
Der vil blive flyttet grænser, men det er en proces, som sikkert vil strække sig over rigtig mange år, inden man når dertil, hvor man ifølge udtalelser fra forskerne kan basere sig på embryonale stamceller til egentlig sygdomsbehandling.
Jeg vil gerne sige, at vi naturligvis anerkender, at der for nogle personer kan være et vældig etisk dilemma i denne sag, og at de ikke uden videre kan tage bestemmelse om forskning på de embryonale stamceller.
Men vi er som sagt i Dansk Folkeparti positive over for forslaget
, og vi vil også gå positivt ind i det arbejde, der skal finde sted under udvalgsbehandlingen, hvor der sikkert vil blive stillet mange spørgsmål, men hvor vi måske også får en yderligere afklaring af nogle ting, som nogle er i tvivl om.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-04-10:
Jeg mener sådan set det, jeg sagde før: at vi rent faktisk mener, at det lovforslag, som er ved at blive vedtaget om det videnskabsetiske komitésystem, er dækkende for, hvordan man senere hen skal tage sig af det her område.
Jeg er ikke overraskende enig med fru Ester Larsen i det, som hun læser op om, at der allerede i det lovforslag, som vi står med i dag, er en særskilt måde at se på stamcellelinjer på. Som jeg sagde før, hvis der kan sættes spørgsmålstegn ved nogen af de her ting, vil vi gerne følge det op under udvalgsbehandlingen og sikre os, at vi får ministerens rigtig gode svar på det, sikre os, at det her selvfølgelig er i overensstemmelse med, hvad der vil være god og ordentlig behandling af noget, der er så vigtigt, altså sikre, at man respekterer det æg og de mennesker, der har været med til at donere det, så den forskning, der kommer ud af det, i udgangspunktet respekterer det æg mere end colibakterier.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Mener fru Sophie Hæstorp Andersen ikke, at det ville være gavnligt, om det stod i bemærkningerne til det her lovforslag, at det ikke er meningen, at stamceller, som er hentet fra befrugtede æg, ikke skal behandles som colibakterier.
Det, vi kan læse ud af det nye lovforslag, er, at der står, at cellelinjer, der stammer fra forsøg med indsamling af celler eller væv, som har opnået den nødvendige godkendelse, ikke engang skal anmeldes.
Det står der nu.
Mener fru Hæstorp Andersen ikke, at det burde præciseres i det her lovforslag?
Ester Larsen (V), 2003-04-10:
Jeg vil gerne spørge fru Sophie Hæstorp Andersen, om medlemmet ikke er enig i den holdning, som kommer til udtryk i sundhedsministerens kommentarer til høringssvarene om denne her problematik, om den generelle regel, som man arbejder med i det nye lovforslag til komitégodkendelse, netop ikke kommer til at omhandle stamcellelinjer.
Der står i svaret, at det i denne forbindelse skal præciseres, at denne procedure ikke skal gælde de forskningsprojekter, hvori der indgår embryonale stamcellelinjer.
I modsætning til andre celler findes der ved de embryonale stamcellelinjer og embryonale stamceller bestemte forskningsmål, hvis overhold skal påses.
Denne retstilstand vil i øvrigt blive præciseret i den cirkulæreskrivelse om den nye lovgivning, som Indenrigs- og Sundhedsministeriet vil udsende efter lovændringens ikrafttræden.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Jeg vil også gerne stille et andet spørgsmål til fru Sophie Hæstorp Andersen.
Det er et område, hvor der måske også er behov for et ændringsforslag, for nu siger fru Sophie Hæstorp Andersen, at der stilles krav om informeret samtykke.
Det lyder jo meget enkelt, men det er blevet noget mere kompliceret, for vi har i øjeblikket lovforslag nr. L 107 til behandling i Forskningsministeriet, og via det lovforslag siges det, at hvis der er taget cellelinjer ud, er de at betragte som laboratoriekulturer, og så skal man ikke længere spørge, hvad de bruges til.
Det vil sige, at hvis der er doneret befrugtede æg, og hvis man har udtaget cellelinjer, kan de sådan set bruge dem til, hvad de vil, for så vil de blive behandlet, som om det var colibakterier.
Jeg vil spørge fru Sophie Hæstorp Andersen, om hun ikke mener, at der bør præciseres på det område.
Anita Knakkergaard (DF), 2003-04-10:
Jeg mener selvfølgelig ikke, at vi skal forbyde alkohol, det er heller ikke forbudt ifølge FN-konventionerne.
Jeg mener selvfølgelig, at det er bedst, hvis folk drikker alkohol med måde, men jeg har ikke noget imod, at folk drikker alkohol. Men mange gange er det helt unge mennesker, der starter med at ryge hash.
Selv om det også er sådan med alkohol, kan det foregå mere i smug, og forældre kan mange gange ikke rigtig se den påvirkning, det har på det unge menneske.
Der er masser af unge mennesker, der kommer ind på psykiatriske afdelinger og er syge, og man tror faktisk, at vedkommende lider af skizofreni.
Det er jo ikke ligefrem det, man kan se ved alkoholskadede personer.
Der ved man, hvad der er foregået, og man kan se det tydeligt, og man kan også som forældre se det på børnene, når de kommer hjem, hvis de har drukket alkohol.
Det ville jeg døje lidt mere med, hvis det var hash.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-04-10:
Med tanke på den uro, jeg fornemmer stråler ud fra fru Tove Videbæk,
tager jeg det måske fortrydeligt op, men jeg vil gerne prøve at forklare intentionen.
Vi har gjort Folketinget opmærksom på, at hvis man på et tidspunkt kunne gøre sig overvejelser om at sikre embryonale stamceller ved hjælp af en anden teknik, vil det fordre lovgivning.
Det vil i øvrigt ikke være i overensstemmelse med Bioetikkonventionen, og det er regeringens intention på dette område som på alle mulige andre områder at leve op til de internationale forpligtelser, vi har påtaget os.
Jeg kan også sige det på en meget kortere måde: Genteknologisk Udvalg rejste en række spørgsmål, og i den forespørgselsdebat den 28. november, jeg har henvist til, forpligtede regeringen sig til at besvare disse spørgsmål.
af den teknologi, der kan anvendes for at tilvejebringe embryonale stamceller.
Line Barfod (EL), 2003-04-10:
Jeg er enig i, at ingen kan vide, hvad der vil ske, hvis man vil legalisere cannabis.
Der er ingen af os, der kan garantere, hverken om forbruget vil stige eller falde.
Det kan man ikke vide med den type af samfundsproblemer.
Problemet er, at hashen i dag bliver solgt i det kriminelle miljø og sammen med alle mulige andre stoffer, så de unge dermed kommer i kontakt med nogle stoffer.
Derfor er det, vi siger, at vi må prøve noget nyt.
Det er meget få unge, der ikke bruger rusmidler af den ene eller den anden slags.
Hvis vi så sagde: Der er to typer rusmidler, som ikke giver
så store skader, som ikke er så farlige, det er alkohol og hash, brug dem i kontrollerede former og lad være med at komme i kontakt med alle de andre.
Så kunne det være, vi fik fjernet grundlaget for, at de hårde stoffer kommer så langt ud i samfundet, som de gør i dag.
Er det slet ikke et argument, som De Radikale kunne finde værd at overveje?
Naser Khader (RV), 2003-04-10:
Nej, jeg skal ærligt indrømme, at jeg har ikke set de undersøgelser, men tak for hjælpen til Kristeligt Folkepartis ordfører.
Men jeg er egentlig ikke overbevist om, at der ikke er flere, der vil benytte sig af at købe det og bruge det, hvis hashen bliver legaliseret.
Jeg tror, at det, at hashen er kriminaliseret, hindrer nogle grupper i at få fat i den, så det er i sig selv et argument for ikke at legalisere den.
I øvrigt har jeg forstået, at det ikke er legaliseret i Holland, men at det er tolereret, så man kan ikke bruge Holland som et foregangsland på det område.
Tove Videbæk (KRF), 2003-04-10:
Hr. Naser Khader henholdt sig til nogle undersøgelser fra Kræftens Bekæmpelse, og det er udmærkede undersøgelser.
Men jeg vil også gerne spørge hr. Naser Khader, om han er opmærksom på eller har set nogle undersøgelser fra British Lung Foundation, som påstår, at hash er yderst kræftfremkaldende og svækker og nedbryder immunforsvaret. De undersøgelser, som British Lung Foundation har lavet, fastslår, at hash er mere skadeligt end almindelig tobak og giver større åndedrætsproblemer og større forgiftning af lungerne.
Har hr. Naser Khader set de undersøgelser?
Ellers er de gode at læse.
Line Barfod (EL), 2003-04-10:
Først til Kræftens Bekæmpelse: Kan hr. Naser Khader ikke bekræfte, at de oplysninger fra Kræftens Bekæmpelse er i forbindelse med tobak?
Det har intet med hash at gøre.
Jeg er enig i, at det ikke altid er et argument.
Men det, man skal se på, er, hvad formålet er med kriminaliseringen.
Formålet med kriminaliseringen har i hvert fald officielt været, at man ønskede at forhindre folk i at bruge det her rusmiddel.
Men det har man ikke opnået.
Nu har man i 30-40 år brugt den metode at kriminalisere det, uden det har haft nogen som helst indvirkning.
Tværtimod stiger forbruget.
Så er det, vi siger: Lad os i stedet forsøge at få kontrolleret salget.
Lad os i stedet forsøge at få det ud af det kriminelle miljø, så vi får et kontrolleret, legalt salg og dermed bedre kan sætte ind i forhold til de få, der kan risikere at komme ud i et misbrug, på samme måde som vi kan gøre i forhold til alkohol.
Samtidig kunne vi få nogle penge
i statskassen til oplysningsarbejde og behandling.
Naser Khader (RV), 2003-04-10:
Det var mange spørgsmål.
Men med hensyn til skadevirkninger hæfter jeg mig altså ved Kræftens Bekæmpelses argumentation
om en forkortelse af middellevetiden på 7 år og en masse sundhedsproblemer de sidste 20 år af levetiden.
Det er det ene. Det andet: Jeg har det svært med det argument, der hedder, at det er kriminelt, men når folk gør det alligevel, skal vi tillade det.
Det er jo det, Enhedslisten bruger som argument: Nu er der så mange, der gør det, skal vi så ikke afkriminalisere det?
Jeg bryder mig ikke om argumentet.
Det er faktisk samme argument, man har brugt for 130 km/t. på motorveje, hvor man siger, at de fleste gør det, så skal vi ikke afkriminalisere det?
Derudover tvivler jeg på, at hashforbruget vil falde ved en legalisering.
Jeg ved ikke, om Enhedslisten kan garantere for, at hashforbruget ikke vil stige efter en legalisering.
Kan Enhedslisten garantere det?