runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Det var et stilskifte hos hr. Frank Aaen.
Jeg har aldrig oplevet hr. Frank Aaen ikke være parat, når muligheden gav sig for at sikre så bred oplysningspligt som muligt.
Jeg har aldrig oplevet hr. Frank Aaen indtage det standpunkt, at minimumskravet i forvaltningsloven kunne man komme under ved hjælp af særlovgivning, men jeg kan hermed konstatere, at man i hvert fald i en overgangsperiode godt kan acceptere det.
Frank Aaen (EL), 1998-06-25:
Enhedslisten er fuldstændig enig i, at der er brug for øget retssikkerhed for medlemmer af a-kasser, hvad enten de er på dagpenge eller andet.
Vi er imidlertid af den opfattelse, at dette forslag er for begrænset, og vi synes i øvrigt, at der er brug for en større indsats for at finde ud af, hvad der kan gøres for at rette op på retssikkerheden, så vi vil stemme imod; men vi vil følge problemstillingen tæt i den næste samling.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Jeg går ud fra, at det skyldes en forglemmelse hos Venstres ordfører, at Venstres ordfører ikke meddelte Folketinget, hvordan Venstre havde tænkt sig at stemme til det fremsatte forslag til vedtagelse.
Det samme gælder i øvrigt den socialdemokratiske ordfører, som undlod at tage ordet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1998-06-25:
I dag kan vi konstatere, at regeringen afslog invitationen.
En meget stor del af den økonomiske politik er nu lagt fast for fire år i en snæver blokpolitik mellem regeringen og venstrefløjen.
Jeg vil gerne sige til statsministeren: Jeg er skuffet over, at den udstrakte hånd blev afvist.
Min hensigt var at etablere et nyt politisk klima.
Min hensigt var at skabe baggrund for, at dette Folketing kunne tage fat på en række reformer, som kunne forberede det danske samfund til det 21. århundrede.
Men regeringen tænkte kort og småt, den valgte blokpolitikken, den afviste samarbejdspolitikken.
Nu siger statsministeren så, at han ser frem til, at vi til efteråret kan genoptage det brede samarbejde.
Med blokpolitikken om pinsepakken i frisk erindring, kunne vi vælge at opfatte statsministerens nyvundne venlighed over for V og K som rent hykleri, og der vil nok også være borgerligt-liberale vælgere, som siger: Lad nu regeringen og venstrefløjen stege i eget fedt.
Det kunne være fristende, men måske ikke så ansvarligt, og derfor vil jeg gerne her ved afslutningen af denne debat sige til statsministeren: Venstre har ikke opgivet at prøve det brede samarbejde, landet har brug for det, men vi må også sige ligeud, at opgaven er blevet sværere, og at regeringen ikke kan forvente, at Venstre vil deltage i en arbejdsdeling, hvor vi skal lægge ryg til ubehagelige besparelser, medens venstrefløjen får lov til at gennemføre ubehagelige skatteforhøjelser, og derfor må jeg meget alvorligt sige til statsministeren: Bredt samarbejde til efteråret forudsætter, at regeringen er parat til de nødvendige indrømmelser.
Jacob Buksti (S), 1998-06-25:
Jeg vil bare trøste fru Kirsten Jacobsen med, at når jeg ikke tog ordet, så var det, fordi Venstres ordfører var hurtigere.
Jeg synes, det er meget interessant, at fru Kirsten Jacobsen fremsatte et forslag til vedtagelse, efter at hr. Holger K. Nielsen havde haft sit ordførerindlæg.
Seks ordførere fra seks partier plus Venstres ordfører har været på talerstolen, og ingen har mig bekendt omtalt, hvordan man ville stille sig til den vedtagelse.
Den har overhovedet ikke - undskyld, fru Pia Kjærsgaard får min uforbeholdne undskyldning, men ellers har det ikke været noget større tema.
Det er jo selvfølgelig i sig selv interessant.
Jeg anerkender også helt og fuldt fru Kirsten Jacobsens parlamentariske tæft og historiske viden forstået på den måde, at det forslag, fru Kirsten Jacobsen har fremsat, i realiteten er reminiscenserne af en dagsorden, som blev vedtaget enstemmigt i Folketinget den 25. april 1991.
Det er sådan set ret godt set. Det er de sidste to pinde, der er tilbage, fru Kirsten Jacobsen med sit falkeblik har slået ned på.
Til det er så at sige, at med hensyn til den første pind er fru Kirsten Jacobsen i den situation, at den er opfyldt med det her, nemlig Socialministeriets bekendtgørelse nr. 328 af 22. april 1998, som er fremsendt til Socialudvalget, alm. del, bilag 273, og modtaget i udvalget i dag.
Dér står præcis dette her.
Så derfor kan man sige, at indskærpelsen er sket pr. dags dato.
Der er sket en udbygning af plejehjemsboliger, ældrecentre og boliger i øvrigt.
Derfor vil jeg sige til fru Kirsten Jacobsen, at vi er fuld af forståelse for dette forslag til vedtagelse.
Jørgen Estrup (RV), 1998-06-25:
Jeg vil gerne sige tak til fru Ulla Tørnæs, ikke mindst for det første spørgsmål.
Fru Ulla Tørnæs var tidligere i dag på talerstolen og sagde bl.a., at der ikke var noget at hente for dem, der var på overførselsindkomst, og for dem, der var på arbejdsmarkedet, var der simpelt hen ikke noget at hente, når de grønne afgifter blev modregnet.
Da var jeg selv forhindret i at komme til orde, sådan er reglerne jo herinde. Jeg vil gerne henvise fru Ulla Tørnæs til en tabel, som jeg ved er sendt over til Skatteudvalget fra skatteministeren
den 18. juni, og hvor man netop gennemgår realiteterne
Der er en tabel, hvor en dagpengemodtager med maksimale dagpenge sammenlignes med en erhvervsaktiv, der ved ledighed kan få maksimale dagpenge, og heraf fremgår det aldeles tydeligt, at hvad enten man modregner de grønne afgifter eller ej, er der et betydeligt beløb tilovers.
Man kan så diskutere, om det er stort nok, og det vil jeg gerne gøre, men der er et betydeligt beløb tilovers.
Men jeg vil godt sige, at efter min opfattelse er det vigtigt, at vi ser spørgsmålet om beskatningen af Nordsøolien og de aktiviteter, der foregår i Nordsøen, som en helhed, at det sker i relation til, hvad der i øvrigt sker i dansk erhvervsliv, og at der ikke sker forskelsbehandling.
Ulla Tørnæs (V), 1998-06-25:
Nu forstår jeg, at Det Radikale Venstre er vældig godt tilfreds med det resultat, regeringen har opnået med sin røde aftale med SF og Enhedslisten.
Det vil sige, at det har været et succeskriterium for Det Radikale Venstre fremover at brandskatte boligejerne og bilejerne, straffe pensionsopsparerne og tillige skade dansk konkurrenceevne.
Jeg hørte også hr. Jørgen Estrup bryste sig af, at regeringen med pinsepakken tager vare om de lavestlønnede.
Jeg vil derfor godt bede hr. Jørgen Estrup bekræfte her fra Folketingets talerstol, at hvis man tager højde for de øgede omkostninger, som de grønne afgifter medfører, er der ikke tale om, at det fremover bedre vil kunne betale sig at arbejde for de lavestlønnede, og der er altså ikke noget incitament i pinsepakken, der gør, at det fremover bedre skulle kunne betale sig at være i beskæftigelse frem for på passiv overførselsindkomst.
Jeg har forstået, at det netop var et politisk mål for Det Radikale Venstre at opnå det, men det er jo rent faktisk sådan, at med pinsepakken går det i den stik modsatte retning.
Så har jeg et andet spørgsmål, jeg også gerne vil bede hr. Jørgen Estrup svare mig på.
Jeg vil gerne spørge hr. Jørgen Estrup, om den afgift vil blive indført uafhængigt af en selskabsskattelettelse, eller hvordan en CO2-afgift skal ses helt overordnet betragtet.
Christian Mejdahl (V), 1998-06-25:
Hr. Jann Sjursen bebrejder - det lytter jeg mig i hvert fald til - Venstre og De Konservative for at lave Vandmiljøplan II med udgifter i størrelsesordenen 0,5 mia. kr. for landbruget.
Jeg vil godt også for historieskrivningens skyld give hr. Jann Sjursen den faktuelle oplysning, at det var prisen
for at vælte regeringens aftale med SF og Enhedslisten, og at det var prisen for at benytte en lang række af naturens egne virkemidler, som vi lagde vægt på frem for ensidige afgifter.
Jeg forstår, at vi er enige om miljøhensynet.
Det er altid noget.
Men jeg vil godt spørge hr. Jann Sjursen, om Kristeligt Folkeparti hellere ville have haft den tabsmodel, som regeringen og venstrefløjen var så varme på, og som i hvert fald ifølge dagspressen omfordeler 1,5-2 mia. kr. i landbruget.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Jeg anerkender i hvert fald hr. Bukstis form for humoristisk sans, og jeg er taknemmelig for, at hr. Buksti vedkender sig den politiske arv, som Socialdemokratiet gik i fronten med i 1991.
Det er flot, når man husker sine gamle løfter.
Men jeg må sige til hr. Buksti, at der er en forskel i pind nr. 1 og det bilag, som er oversendt til Socialudvalget i dag, og som ikke har undgået mit falkeblik, som hr. Buksti sagde, nemlig at der stod i vedtagelsen, at hvis kommunerne ikke hørte efter, så kunne der komme lovgivning på tale.
Det er det, der står i denne vedtagelse.
Så det, der er sendt over fra regeringen, indskærper blot pligten, mens vi i forslaget til vedtagelse tager et skridt længere og siger til kommunerne: Hvis ikke I hører efter, så kan det være, vi gør noget andet. Og det synes jeg er fornuftigt.
Det trænger de til.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Jeg er ked af, at CD's ordfører har læst ministerens svar på den måde, for ministeren skriver faktisk ikke i svaret på spørgsmål 54, at man opfylder forvaltningsloven.
Jeg er helt enig med CD's ordfører og også andre ordførere om, at det er reglerne, der er noget galt med, men jeg går ud fra, at CD's ordfører også er enig med os i det fælles betænkningsbidrag om, at der også skal gøres noget ved selve retsgrundlaget, og en del af retsgrundlaget er netop vejledningspligten.
Selv om man først til efteråret skal tage fat på at ordne reglerne - og jeg er utrolig taknemmelig for, at et flertal i Folketinget har indset, at det virkelig var nødvendigt; jeg er ked af, det skulle tage halvandet år, før man kunne komme så langt, men bedre sent end aldrig - appellerer jeg til, at man alligevel for at forbedre retsgrundlaget, indtil vi en eller anden gang til næste sommer har et andet regelsæt, kunne starte med vejledningspligten.
Nu vil jeg gerne henvise til, hvad det er for nogle oplysninger, man forsyner medlemmerne med, og det her er altså Direktoratet for Arbejdsløshedsforsikringens egen vejledning.
Der står: »Arbejde i ydelsesperioden: De må ikke videreføre eller påbegynde en selvstændig virksomhed, mens De modtager overgangsydelse.
De må heller ikke arbejde i Deres ægtefælles selvstændige virksomhed.
Under visse betingelser er det dog tilladt at drive et mindre jordbrug eller arbejde i et jordbrug, der drives af Deres ægtefælle.
De kan få vejledning herom i a-kassen.«
Og så kommer det: »Herudover har De ret til at udføre arbejde af enhver art.
Der er ingen begrænsninger for, hvor meget De må arbejde, men arbejdet medfører fradrag i overgangsydelsen efter reglerne om fradrag i dagpenge.«
Se, det var de informationer, f.eks. Fisker-Kaj havde, og det var selvfølgelig derfor, at det for ham ikke var noget problem at fortsætte sin hobbyvirksomhed.
Vi ved nu fra det udvalgsarbejde med de mange stillede spørgsmål, at det, der står heri, er en sandhed med så store modifikationer, og at det er en vejledning, som er så ringe, at selv vi, der er medlemmer af Arbejdsmarkedsudvalget, måske kunne være plumpet i vandet.
Derfor er det vigtigt, at vejledningspligten mindst opfylder forvaltningslovens regler, og den lillebitte hjælp til medlemmerne kunne vi give dem i dag ved at stemme for dette ændringsforslag.
Når vi kommer til oktober, er det jo ikke sådan, at det flertal, som er fælles om betænkningsbidraget, ikke på det tidspunkt formentlig gennemfører det samme ændringsforslag, men vi har altså en mulighed for at undgå, at en del personer kommer i uføre fra nu af til vi realistisk engang inden juleaften får ændret dette regelsæt.
Det er begrundelsen for, at Fremskridtspartiet har stillet ændringsforslaget her til tredje behandling, og det er også derfor, at jeg opfordrer Folketingets medlemmer til at yde denne lille ekstrahjælp, for de informationer, man har kunnet få fra Direktoratet, har været mere end mangelfulde, og det har bragt mange i uføre.
Susanne Clemensen (CD), 1998-06-25:
CD kan ikke støtte det ændringsforslag, som er stillet af fru Kirsten Jacobsen, og det kan vi ikke, fordi vi ikke mener, det er vejledningspligten, der er et problem.
Vi mener, det er de komplicerede regler, som vi skal gøre noget ved, og der er jo også et flertal, som nu opfordrer regeringen til at fremlægge regler her til efteråret.
Det fremgår i øvrigt også af arbejdsministerens svar på spørgsmålet, at det er hans opfattelse, at arbejdsløshedskassernes vejledningspligt faktisk er mere omfattende end den vejledningspligt, der følger af forvaltningsloven, og derfor mener jeg, at det er et overflødigt ændringsforslag, fru Kirsten Jacobsen her stiller.
Mogens Andreasen (DF), 1998-06-25:
Jeg skal meddele på Dansk Folkepartis vegne, at vi støtter ændringsforslaget og i øvrigt støtter lovforslag nr. L 22 ved den endelige vedtagelse.
Aage Frandsen (SF), 1998-06-25:
SF kan være enig med Fremskridtspartiet i de intentioner, der ligger bag forslaget om, at folk skal have den bedste vejledning, som overhovedet er mulig, men vi mener ikke, det nytter ret meget at vedtage det forslag, Fremskridtspartiet har stillet.
For det første er spørgsmålet, om det giver ret meget mere.
For det andet er spørgsmålet, hvorfor det kun er den gruppe.
Hvorfor er det ikke alle i a-kasse, der skal have denne udvidede vejledning, hvis det er det, der ligger i det?
For det tredje mener vi også, at vi med flertalsbetænkningen har tilkendegivet et synspunkt og opfordret regeringen til at tage de spørgsmål ind i et kommende arbejde.
Uanset at regeringspartierne ikke er med i dette betænkningsbidrag, regner vi med, at regeringen positivt vil arbejde med de her ting med henblik på, at der kan komme et forslag til efteråret, hvor også det problem, som Fremskridtspartiet har rejst med hensyn til vejledning, er med.
Det regner jeg med vi kan få en tilkendegivelse fra arbejdsministeren om.
Rikke Hvilshøj (V), 1998-06-25:
Jeg skal redegøre for Venstres stilling til det ændringsforslag, der er stillet af Fremskridtspartiet, og meddele, at Venstre stemmer imod.
Men den problemstilling, som Fremskridtspartiet har rejst omkring vejledningspligten, mener vi bør være en del af det spørgsmål, som et flertal i udvalget har opfordret regeringen til i efteråret at tage fat på.
Med den lange dag, vi har, vil jeg derudover blot tilslutte mig det, som hr. Knud Erik Kirkegaard har sagt.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-06-25:
Som det fremgår af tillægsbetænkningen kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte ændringsforslaget fra Fremskridtspartiet, og jeg vil gerne her kort begrunde hvorfor.
Vi er naturligvis enige med Fremskridtspartiet i, at a-kasserne skal være dygtige til at vejlede, og at de også mindst bør opfylde de forpligtigelser, der ligger i forvaltningsloven.
Vi mener blot ikke, at vi her fem minutter i tolv bør knalde et ændringsforslag igennem med en ganske bestemt løsning.
Vi foretrækker at se problemstillingen i en større sammenhæng, og det får vi jo lejlighed til til efteråret, hvor vi i henhold til betænkningen skal diskutere den gældende praksis for, hvad man må, og hvad man ikke må, når man er på overgangsydelse og efterløn; gældende praksis er jo uforståelig for normalttænkende mennesker.
Vi skal derudover diskutere retsgrundlaget for gældende praksis, som er alt for skrøbeligt, og i denne sammenhæng kan vi passende drøfte a-kassernes vejledningspligt.
Jeg har en fornemmelse af, at der er et flertal i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg, der er indstillet på at løse disse problemer, og jeg håber i øvrigt, at arbejdsministeren vil gå i spidsen for dette arbejde, for
ellers må vi andre gøre det.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-25:
Jeg vil godt takke statsministeren for de bemærkninger, han gjorde, specielt i relation til et spørgsmål, jeg tidligere har stillet statsministeren, og som han har besvaret skriftligt; det er spørgsmålet angående en værdikommission og om, hvordan vi kan føre værdidebatten videre.
Jeg vil blot sige, at fra Kristeligt Folkepartis side er forslaget om nedsættelse af en værdikommission ikke tænkt som en syltekrukke.
Det erheller ikke tanken, at debatten udelukkende skulle foregå i værdikommissionen, eller at partiernes programmer skulle mikses sammen dér, men at værdikommissionen, netop som tilfældet er i Norge, kunne være en katalysator for en bredere værdidebat.
Vi glæder os over, at statsministeren i hvert fald er åben over for, at vi skal have debatten, og jeg håber også, vi kan vende tilbage til forslaget om en værdikommission eller en anden modet for en sådan kommission eller komité, så der over en bredere front kan igangsættes en debat, uden at Folketinget eller vi politikere skal fralægge os ansvaret for også at tage del i debatten og være katalysator for den.
Så skal jeg blot sige til fru Kirsten Jacobsen fra
Fremskridtspartiet, at også Kristeligt Folkeparti kan støtte det forslag til vedtagelse, Fremskridtspartiet har fremsat.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-25:
Statsministeren var så venlig at besvare det spørgsmål, som jeg stillede, men jeg må indrømme, at svaret var noget bekymrende.
Jeg forstod på statsministeren, at han mener, at det er regeringen, der har enebeføjelsen til at indgå en sådan aftale med centralbanken i Frankfurt.
Det er jeg meget bekymret over, for kan det virkelig kan være rigtigt, og kan det virkelig kan være sådan, at man fra regeringens side kan lave en aftale om euroen med centralbanken, som indebærer forpligtelser for Danmark, uden at få det godkendt i Folketinget? Det, som jeg har bedt om at få offentliggjort - må jeg sige til statsministeren - er jo ikke konkrete valutakursfastsættelser, men spørgsmålet om spillereglerne, og spørgsmålet om, hvilke spilleregler der fastsættes i en sådan aftale, og det er jo i virkeligheden et spørgsmål om at overlade beføjelser til centralbanken.
Det kan det i hvert fald være, hvis det er det, der bliver indholdet i en sådan aftale.
Derfor synes jeg, at det er en alvorlig sag, og derfor vil jeg henvende mig til regeringen og bede om at få en skriftlig redegørelse dels om, hvad grundloven rent faktisk siger om en sag af den her art, om det virkelig kan være rigtigt, at regeringen kan lave den uden om Folketinget, og dels for at få afklaret, hvordan vi både fremover og i efteråret frem til regeringen eventuelt indgår en sådan aftale behandler den i Folketingets Europaudvalg.
Det er korrekt, som statsministeren oplyser, at økonomiministeren har nævnt spørgsmålet i Europaudvalget.
Som det vil være statsministeren bekendt, så har vi den ordning i øjeblikket, at Europaudvalgets møder er fortrolige, og jeg har derfor ikke nogen som helst steder kunnet referere, hvad økonomiministeren har oplyst i Europaudvalget. Jeg håber at kunne få svar gennem en sådan skriftlig redegørelse, og så må vi jo vende tilbage til sagen.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-25:
Jeg vil godt takke statsministeren for de bemærkninger, han gjorde, specielt i relation til et spørgsmål, jeg tidligere har stillet statsministeren, og som han har besvaret skriftligt; det er spørgsmålet angående en værdikommission og om, hvordan vi kan føre værdidebatten videre.
Jeg vil blot sige, at fra Kristeligt Folkepartis side er forslaget om nedsættelse af en værdikommission ikke tænkt som en syltekrukke.
Det er heller ikke tanken, at debatten udelukkende skulle foregå i værdikommissionen, eller at partiernes programmer skulle mikses sammen dér, men at værdikommissionen, netop som tilfældet er i Norge, kunne være en katalysator for en bredere værdidebat.
Vi glæder os over, at statsministeren i hvert fald er åben over for, at vi skal have debatten, og jeg håber også, vi kan vende tilbage til forslaget om en værdikommission eller en anden model for en sådan kommission eller komité, så der over en bredere front kan igangsættes en debat, uden at Folketinget eller vi politikere skal fralægge os ansvaret for også at tage del i debatten og være katalysator for den.
Så skal jeg blot sige til fru Kirsten Jacobsen fra
Fremskridtspartiet, at også Kristeligt Folkeparti kan støtte det forslag til vedtagelse, Fremskridtspartiet har fremsat.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-25:
Statsministeren var så venlig at besvare det spørgsmål, som jeg stillede, men jeg må indrømme, at svaret var noget bekymrende.
Jeg forstod på statsministeren, at han mener, at det er regeringen, der har enebeføjelsen til at indgå en sådan aftale med centralbanken i Frankfurt.
Det er jeg meget bekymret over, for kan det virkelig kan være rigtigt, og kan det virkelig kan være sådan, at man fra regeringens side kan lave en aftale om euroen med centralbanken, som indebærer forpligtelser for Danmark, uden at få det godkendt i Folketinget? Det, som jeg har bedt om at få offentliggjort - må jeg sige til statsministeren - er jo ikke konkrete valutakursfastsættelser, men spørgsmålet om spillereglerne, og spørgsmålet om, hvilke spilleregler der fastsættes i en sådan aftale, og det er jo i virkeligheden et spørgsmål om at overlade beføjelser til centralbanken.
Det kan det i hvert fald være, hvis det er det, der bliver indholdet i en sådan aftale.
Derfor synes jeg, at det er en alvorlig sag, og derfor vil jeg henvende mig til regeringen og bede om at få en skriftlig redegørelse dels om, hvad grundloven rent faktisk siger om en sag af den her art, om det virkelig kan være rigtigt, at regeringen kan lave den uden om Folketinget, og dels for at få afklaret, hvordan vi både fremover og i efteråret, frem til regeringen eventuelt indgår en sådan aftale, behandler den i Folketingets Europaudvalg.
Som det vil være statsministeren bekendt, så har vi den ordning i øjeblikket, at Europaudvalgets møder er fortrolige, og jeg har derfor ikke nogen som helst steder kunnet referere, hvad økonomiministeren har oplyst i Europaudvalget. Jeg håber at kunne få svar gennem en sådan skriftlig redegørelse, og så må vi jo vende tilbage til sagen.
Jørgen Estrup (RV), 1998-06-25:
Jeg skal ikke bidrage til, at debatten går ud over midnat.
Jeg tror i og for sig, at der er blevet sagt, hvad der er grund til at sige om forløbet af pinsepakken, om forhandlingsmulighederne, fortolkningerne og samarbejdsmulighederne fremover, men måske blot komme med den tilføjelse, at når både hr. Anders Fogh Rasmussen og fru Ulla Tørnæs snakker om den udstrakte hånd, som regeringen fik, så er det måske ikke altid så entydigt, hvad der ligger i en udstrakt hånd.
Det kan sådan set være alt fra et håndtryk til en blodtud, og nogle af os følte måske nærmest, at det var det sidste, vi mødte, når vi blev konfronteret med den udstrakte hånd.
Det synes jeg vi skal have lov til at sove på alle sammen, måske nogle måneder oven i købet,
så kan vi måske være rigtig udhvilede til efteråret og derfor starte på en frisk.
Må jeg så ikke godt sige til fru Kirsten Jacobsens forslag til vedtagelse, som jeg heller ikke meldte på i første omgang, at jeg lyttede meget indgående til hr. Bukstis argumentation, og jeg synes egentlig, at den var rigtig overbevisende, selv om jeg må indrømme, at jeg havde lidt svært ved at blive enig med mig selv om, hvad konklusionen
var, men det er ligesom en anden ting
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-06-25:
Og netop fordi man har formuleringen »eventuelt ved lovgivning«, så kan man gøre det, som hr. Peter Duetoft sagde.
Det er også det, vi har lagt i det.