Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-05-25:
I dag er jeg en glad mand.
Det er jeg, fordi det i dag er en glædens dag for arbejdsmiljøet i Danmark.
Om lidt vedtager vi nemlig det lovforslag, som skal omsætte arbejdsmiljøreformen til virkelighed; en arbejdsmiljøreform, som vil give arbejdsmiljøet et kæmpe løft.
Den første grund til, at arbejdsmiljøreformen vil give arbejdsmiljøet et løft,
Virksomheder med arbejdsmiljøcertifikat slipper, de har nemlig dokumentation for, at de arbejder seriøst med arbejdsmiljøet.
Hvis screeningen af virksomheden viser, at alt umiddelbart er i orden, så får virksomheden og de ansatte at vide, at virksomheden ikke i første omgang er udpeget til et efterfølgende grundigt tilsyn, dvs. et tilpasset tilsyn.
Jeg har bemærket, at SF påstår, at hverken virksomheden eller de ansatte får noget at vide om udfaldet af screeningen, men det er ikke rigtigt, det står tydeligt i lovforslaget, så det vil jeg anbefale SF at læse.
Hvis den tilsynsførende under screeningen vurderer, at der er behov for at se arbejdsmiljøet nærmere efter i sømmene, udtages virksomheden til et efterfølgende tilpasset tilsyn.
Arbejdstilsynet kan til hver en tid revurdere sin prioritering af screeningen og tilpasset tilsyn.
Der er altså ingen virksomheder, der fredes og blot kan læne sig tilbage.
SF har så foreslået, at udfaldet af screeningen skal være en egentlig afgørelse, der kan ankes.
Det ville i givet fald medføre, at Arbejdstilsynet skulle høre virksomheden, om den havde lyst til at blive udtaget til et efterfølgende tilpasset tilsyn, og at virksomheden kunne klage over tilsynets beslutning og på den måde forhale eller forhindre et tilsynsbesøg.
Er det virkelig, hvad SF ønsker?
I modsætning til SF har jeg stor tiltro til de tilsynsførendes dømmekraft.
Jeg er sikker på, at Arbejdstilsynet vil revurdere sin prioritering, hvis der efterfølgende viser sig at være grundlag for det. Screeningrækkefølgen bliver sådan, at de virksomheder, der har det dårligste arbejdsmiljø, screenes først.
Helt konkret betyder det, at vi først screener de nuværende BST-pligtige virksomheder og de virksomheder, der er ramt af et eller flere af de fire prioriterede arbejdsmiljøproblemer.
Socialdemokratiet har så foreslået, at de BST-pligtige virksomheder screenes til sidst.
Hvordan kan man mene, at de virksomheder, der har det dårligste arbejdsmiljø, skal vente til sidst?
Det ligger uden for min fatteevne.
Det gælder da om at få fat i de værste først.
Det får vi, når vi screener de BST-pligtige virksomheder og dem med et eller flere af de fire prioriterede problemer først.
Selv om Socialdemokratiet påstår, at det fortsat henstår uafklaret, om de fire prioriterede problemer er med i første runde, så bliver det ikke mere rigtigt af den grund.
Jeg vil gerne slå fast, at det ikke henstår uafklaret.
De fire prioriterede områder er med i første runde.
Et screeningsbesøg vil i gennemsnit vare 1½ time.
SF og Enhedslisten siger, at 1½ time er alt for kort tid til et screeningsbesøg.
Hvis det f.eks. i løbet af 1 minut kan konstateres, at der er noget helt galt på virksomheden, så afbrydes screeningen med det samme, og virksomheden udpeges til et efterfølgende tilpasset tilsyn. Arbejdstilsynet får med reformen 140 nye medarbejdere, og med denne ressourcetilførsel vil det tage 7 år at screene samtlige landets 180.000 virksomheder - bemærk kun 7 år. Efter de 7 år vil alle virksomheder blive screenet hvert tredje år.
Det skal ses i sammenhæng med, at det ville tage 22 år med de nuværende ressourcer at besøge alle virksomheder.
Den anden grund til, at arbejdsmiljøreformen vil give arbejdsmiljøet et kæmpe løft, er, at vi indfører et helt nyt rådgivningssystem.
Det indebærer, at alle virksomheder med behov for rådgivning får pligt til rådgivning, får pligt til at bruge rådgivningen.
Det gælder også de gode virksomheder, der selv tager hånd om arbejdsmiljøet.
De virksomheder, der er BST-pligtige, har pligt til at betale til BST, men ikke pligt
til at bruge BST.
Derfor kan vi naturligvis ikke støtte Socialdemokratiets forslag om at bibeholde det eksisterende BST-system.
Med det system har vi jo ingen sikkerhed for, at de, der har behov for rådgivning, får rådgivning.
De virksomheder, der har behov for rådgivning, skal selvfølgelig have pligt til at bruge rådgivning.
Til gengæld er der ingen grund til at bruge tvang over for virksomheder, der selv vil og kan tage hånd om arbejdsmiljøet.
Vi skal have fat i de dårlige virksomheder, og med arbejdsmiljøreformen indføres en ny type påbud, et såkaldt rådgivningspåbud, som gør, at vi kan få gjort noget ved de dårlige virksomheder.
Arbejdstilsynet får med rådgivningspåbuddet mulighed for at pålægge virksomheder med dårligt arbejdsmiljø at søge og vel at mærke bruge rådgivning.
Det vil jeg gerne spørge hr. Bjarne Laustsen om.
Med det nye rådgivningssystem bliver den nuværende BST-pligt overflødig, og BST-pligten afvikles derfor over 4 år, i takt med at virksomhederne screenes.
Denne omlægning af rådgivningssystemet er blevet udlagt, som om regeringen ønsker at afskaffe alle BST'er.
Intet kunne være mere forkert.
Selvfølgelig er der brug for arbejdsmiljørådgivere, og mange BST'er gør et rigtig godt stykke arbejde.
Jeg er sikker på, at mange af dem vil fortsætte som rådgivere i det nye system. Den tredje grund til, at arbejdsmiljøreformen vil give arbejdsmiljøet et kæmpe løft, er indførelsen af arbejdsmiljøsmileyer.
Formålet med at indføre arbejdsmiljøsmileyen er at synliggøre virksomhedernes arbejdsmiljøarbejde.
På den måde motiveres virksomhederne til at prioritere et godt arbejdsmiljø og forebygge arbejdsmiljøproblemer.
Via smileyerne kan medarbejdere og kunder og offentligheden se, hvordan det står til med arbejdsmiljøet.
Jeg tror i modsætning til SF og Enhedslisten, at synligheden vil få mange virksomheder til at prioritere arbejdsmiljøet højere.
Det er og bliver en myte, uanset hvor ofte den bliver gentaget.
Arbejdsmiljøreformen giver tværtimod den enkelte virksomhed incitament til at styrke forebyggelsen, fordi virksomheden har en interesse i at have styr på tingene, inden Arbejdstilsynet kommer på besøg, for i modsætning til nu er det helt sikkert, at Arbejdstilsynet kommer på besøg, og man kan aldrig vide hvornår.
Jeg har da også med tilfredshed konstateret, at SF nu indrømmer, at et screeningsbesøg kan rumme et incitament til en forstærket og forbedret egenindsats.
Tillykke med det.
SF er dog i stand til at ændre standpunkt og fravige automatreaktionerne, når de bliver præsenteret for et godt initiativ.
Arbejdsmiljøreformen vil også styrke forebyggelsen, fordi den giver virksomhederne et stærkt incitament til at få et arbejdsmiljøcertifikat.
For at få et arbejdsmiljøcertifikat skal man bevise, at man arbejder seriøst med arbejdsmiljøet.
Det incitament synes Socialdemokratiet af mystiske grunde skal afskaffes, forstå det, hvem der kan.
Faktisk var det jo en socialdemokratisk minister, som indførte arbejdsmiljøcertifikatet, men nu synes samme Socialdemokrati, at det skal afskaffes.
Det kan man da vist kalde en slingrekurs af de helt store.
Når vi om lidt skal stemme om reformen, regner jeg med, at et overvældende flertal vil stemme for - i hvert fald hvis de saglige argumenter bliver udslaggivende - for hvordan kan noget ansvarligt parti sige nej til, at alle virksomheder her i landet for første gang i historien skal have tjekket deres arbejdsmiljø, at kræfterne skal bruges på virksomheder, der har problemer med arbejdsmiljø, og ikke på virksomheder med orden i tingene, og at virksomheder, der har behov for rådgivning, får pligt til at søge og vel at mærke bruge rådgivning?
Hvordan vil nogen kunne sige nej til, at det er slut med at skære alle virksomheder over én kam, bare fordi de tilfældigvis tilhører en beskidt branche?
Ja, jeg spørger bare.