runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-05-12:
Som det fremgik af den seneste ordførers tale, er det her en skattemæssig konsekvens af vandmiljøplan III, hvor man lægger en afgift på mineralsk fosfor.
Det viste sig også, at det er mere effektivt end andre reguleringsmekanismer, og vi mener derfor, det er den helt rigtige måde, man har fundet frem til, netop at lægge en afgift på forbruget, sådan at man giver landbruget et incitament til ikke at overfodre dyrene med den fosfor, som er skadelig for vores vandmiljø.
Samtidig er vi meget enige i, at det her ikke er et udtryk for, at vi ønsker at beskatte landbruget yderligere, og derfor går pengene tilbage til landbruget netop ved en nedsættelse af jordskatterne.
Derfor kan vi alt i alt støtte både vandmiljøplan III, som vi jo også har indgået forlig om, og dette ganske udmærkede forslag, som forhåbentlig vil være til gavn for vores vandløb.
Erik Mortensen (S), 2004-05-12:
Der er ingen tvivl om, at tiltaget peger i den rigtige retning, men som jo også sagsforløbet under forhandlingerne om vandmiljøplan III viste, er der nok nogle, der mener, at ambitionsniveauet ikke er helt så højt, som det burde være, og Socialdemokraterne var blandt dem, der havde den mening.
Vi er selvfølgelig også enige i, at et provenu, der tilføres, tilbageføres til erhvervet, men der må vi også nok sige, at den model, som regeringen og forligspartierne på den side har valgt, finder vi heller ikke er optimal.
Når man laver den øvelse, har det jo altid været en god regel, at man så tilbagefører provenuet til gavn for det, man nu lovgiver om, altså en styrket indsats over for miljøet og de problemer, som landbruget måtte have, og ikke bare tilbage til en lettelse af jordskatterne for landbrugerne.
Det er da en meget sympatisk tanke, hvis man mener, det er det, opgaven går ud på, men det bør det jo ikke være. Som tingene står i øjeblikket, vil vi godt lige tænke lidt over tingene og se, om det skal være et rent nej eller det skal være et hverken for eller imod.
Det er ikke et ja, bestemt ikke, men det er så i denne omgang heller ikke et nej.
Vi får det jo på banen igen på et senere tidspunkt.
Peter Christensen (V), 2004-05-12:
Det forventes, at forslaget vil have en stor virkning på fosforoverskuddet og accelerere udfasningen af mineralsk fosfor i dyrefoderet.
Det vigtigste i det forslag er i skattemæssig sammenhæng naturligvis afgiften på mineralsk fosfor og tilbageførslen af det provenu, der vil komme herfra.
Jeg vil gerne fremhæve et par pointer i den forbindelse: Afgiften på mineralsk fosfor i foderblandinger er relativt nem at administrere, det vil sige, at der ikke pålægges landbruget en ny administrativ byrde; man øger derimod incitamentet til at begrænse udledningen af mineralsk fosfor.
Afgiften vil være 4 kr. pr. kilo, og det forventes at medføre et øget provenu i størrelsesordenen 35 mio. kr. i 2005.
Omfanget af afgiften er naturligvis afhængigt af forbruget af fosfor: Jo mindre brug af fosfor og jo mere miljørigtig adfærd, jo færre penge i statskassen.
Sådan bør miljøafgifter altid fungere.
For Venstre er det afgørende, at en ny afgift, som der er tale om her, bruges varsomt og med omtanke.
En miljøafgift skal ikke være en skjult skat, og derfor skal de, der rammes af en ny afgift, også have en reel mulighed for at ændre adfærd, mulighed for at undgå betalingen, og det har de netop i det her tilfælde, da fosforet i foderblandinger kan erstattes.
Landmanden kan altså ved at ændre adfærd såsom ved at bruge erstatningsprodukter eller undgå, at der tilføres større mængder end nødvendigt i foderet, undgå en for høj sikkerhedsmargen i foderblandingerne.
De penge, som kommer ind, skal føres tilbage.
Statskassen skal ikke tjene en eneste krone på forslaget her.
For Venstre er det principielt, at merprovenuet ubeskåret bruges til at sænke en anden skat eller afgift.
I dette tilfælde sker tilbageførslen via en nedsættelse af den amtskommunale grundskyld fra 4,3 til 3,8 promille.
Det synes jeg er utrolig positivt.
Reduktionen af grundskyldpromillen svarer til merprovenuet for fosforafgiften, og lovforslaget lever derfor op til et afgørende princip for indførelsen af miljøafgifter.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Jeg plejer ikke at bruge den slags udtryk, men jeg vil sige, at det, jeg netop har lagt øre til her, er det værste vrøvl, jeg nogen sinde har hørt.
Der står ingenting i skattestoppapiret eller i de forudsætninger for skattestoppet, som er bygget op, om, at vi vil forhindre at huller lukkes, tværtimod.
Det er da helt oplagt, at hvis der er en utilsigtet anvendelse af en lovgivning, som vi ser det her, så skal det hul lukkes, punktum, slut, færdig.
Anders Samuelsen (RV), 2004-05-12:
Ikke engang på den korte tid er jeg nået at blive kønnere.
Jeg vil gerne følge op og sige: Regeringen begrunder det her med, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, og at det ikke er rimeligt, at man ikke betaler.
Jo, men sådanne argumenter kan man jo bruge ved stort set enhver form for skatteforhøjelse og sige: Jamen det er af hensyn til nogle uhensigtsmæssigheder, og at det ikke er rimeligt, at man ikke er med til at bidrage osv.
Det kan vi jo have en lang og ideologisk diskussion om.
Summa summarum er vel, at her bryder man skattestoppet.
Man har givet en garanti før valget: Ingen skal komme til at opleve, at deres situation ændrer sig.
Hvad ved jeg?
Der kan have været nogle, som faktisk bevidst har tænkt: Jamen det er vigtigt, at de her ikke skal betale den her skat på grund af særlige omstændigheder osv.
Men nu pålægger man dem så en skat på 8 pct. Vi er sådan set enige i Det Radikale Venstre, men vi ville jo gerne reservere pengene til at få sat skatten ned på arbejde; det vil regeringen ikke.
Så samlet er der jo bare tale om en skatteforhøjelse, og for den konkrete, enkelte borger er det faktisk en markant skatteforhøjelse, en 8-procents-skat, man lige får banket oven i hovedet.
Er det ikke rigtigt, at så må man dog set fra borgerens synsvinkel konstatere, at skattestoppet ikke holder?
Det kan godt være, at regeringen lukker et hul ét sted, men de åbner altså et hul i deres eget skattestop.
Det Radikale Venstres indstilling var umiddelbart at stemme imod forslaget her, fordi vi mente, at tilbageførslen ikke fungerede på den rigtige måde, men vi vil godt overveje vores stilling i løbet af udvalgsarbejdet.
Som det ligger nu i forhold til de seneste drøftelser, vi har haft, peger det meget i retning af, at vi vil stemme hverken for eller imod til forslaget her, men det vil vi forfølge under udvalgsarbejdet.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Igen vil jeg sige jo, hvis alt andet var lige, men der er jo en lang række andre faktorer, som også spiller ind i den her sammenhæng.
Derfor synes jeg ikke, man bare kan sige, at vi er i den situation, at hvis vi gennemfører det her lovforslag, så får det de og de konsekvenser.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg ville starte med at sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig kan støtte L 239, som netop går ud på at udmønte de ting, vi var med til at lave i vandmiljøplan III.
Vi må jo sige om den plan, vi var med til at lave i den grønne firkant, ville jeg kalde det, at det var en rigtig god plan.
Vi skal også tænke på, at der var stillet mange spørgsmål, som også blev besvaret i den udvalgsbehandling, som var i forbindelse med dette område.
Hvad var der så af mål for at lave en god vandmiljøplan?
Der var bl.a. det mål, at vi ville have halveret fosforoverskuddet.
Det var en ting, der ikke var taget med i de andre vandmiljøplaner, hverken i vandmiljøplan I eller II, en ny ting, som regeringen fremførte at de gerne ville have med, og som vi selvfølgelig godt kunne støtte i den her plan.
Der var lidt forskellige meninger om, hvor stor kvælstofudledningen skulle være, både hvad der blev spillet ud med, og hvad det endte med, men alt i alt endte det med en reduktion på 13 pct., som vi selvfølgelig bakker op om.
Det var også indeholdt i denne her
vandmiljøplan III, som også vi synes var en utrolig god ting for miljøet.
Det siger alle partier her i Folketinget at de gerne vil gøre noget ved, men når det kommer til reel handling, så kommer de enten med overbudspolitik, som ville koste i tusindvis af arbejdspladser, eller også gør man bare ikke noget i sidste ende.
Vi fik også lagt vægt på, at vi ville styrke økologien, som vi i Dansk Folkeparti i hvert fald synes er en væsentlig ting, som også bør indgå i de planer, man lægger for miljøet i fremtiden.
Vi var bl.a. også inde at se på, hvordan man kan beskytte naboer mod f.eks. lugtgener, og det gjorde man ved at afsætte flere penge til forskning på det her område.
Det er sådan, at når man vil gå ind og lave nogle tiltag mod bl.a. fosfor- og kvælstofudledning, så skal der nogle virkemidler til, og der har vi i dag i Folketinget også behandlet et forslag om en fosforafgift.
Det bakker vi selvfølgelig op om, idet vi støtter hele planen igennem her.
Der er selvfølgelig vådområder, der er efterafgrøder, og der er fodereffektivisering, og der er forskningsprogram.
Så vi må sige, at der er blevet taget et stort skridt for at få planen til at fungere, og der skal vi så have det lovgivningsmæssige på plads.
L 239 er et skridt i den retning, og derfor støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig disse ting.
Men vi havde ikke kunnet være med, hvis det ville have kostet en masse arbejdspladser, som oppositionen med vandmiljøplan III egentlig lagde op til i starten, men det er ikke det, vi skal tale om her.
Vi støtter lovforslaget.
Jens Kirk (V), 2004-05-12:
Baggrunden for lovforslag nr. L 239, lov om ændring af lov om jordbrugets anvendelse af gødning og om plantedække, er det forlig om vandmiljøplan III, der blev indgået den 2. april dette år med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Hovedformålet med lovforslaget er at bidrage til, at udvaskning af kvælstof i jorden nedsættes.
Lovforslaget er en forbedring af gældende lovgivning på området.
Vi har gennem arbejdet med vandmiljøplan III evalueret den hidtidige miljøindsats både med hensyn til miljømæssig og økonomisk effekt.
På den baggrund kan vi for første gang præstere et lovforslag, der tager hånd om udvaskning af næringsstoffer med udgangspunkt i nogle gennemarbejdede og realistiske målsætninger.
Dette lovforslag vil forbedre vandmiljøet gennem målrettede og effektive krav til anvendelsen af jordbrugsarealet.
Konkret skal udvaskningen af kvælstof sænkes gennem en forbedret udnyttelse af husdyrgødning.
For minkgylle hæves udnyttelsesgraden til 70 pct., for de øvrige typer husdyrgødning hæves udnyttelsesgraden i takt med den teknologiske udvikling.
Samtidig giver forslaget mulighed for, at kvælstofnormer kan debatteres inden for et fastsat loft.
Dette kombineret med en mere målrettet anvendelse af grønne marker og efterafgrøder giver mulighed for at sætte ind, hvor det gavner miljøet mest og bedst.
Med dette lovforslag åbnes der netop mulighed for at sætte ind over for de dele af landbruget, hvor det gavner
mest, f.eks. øgede krav om efterafgrøde på landbrug, der anvender husdyrgødning frem for handelsgødning
Den teknologiske udvikling inden for udnyttelse af husdyrgødning og håndtering af ammoniakfordampning går forrygende stærkt.
Vi nærmer os muligheden for et helt kontrolleret kredsløb af næringsstoffer i landbruget.
Derfor får ministeren med denne lov hjemmel til at igangsætte et pilotprojekt, hvor der skal udvikles balanceregnskaber på bedriftsniveau.
Når udledningen af kvælstof på den enkelte bedrift kan dokumenteres i detaljer, kan det anvendes til at korrigere kvælstofnormerne for bedriften.
Generelt bemyndiges ministeren til at fastsætte detailregler for f.eks. plantedække på markerne.
Herved sikres, at den nyeste viden kan implementeres hurtigt og effektivt i den gældende lovgivning.
Samtidig indeholder den et stort incitament til landbruget og forskerne til at sætte yderligere skub i udviklingen.
Der er ingen tvivl om, at L 239 vil formindske udledningen af næringsstoffer og forbedre vandmiljøet markant.
Venstre støtter varmt forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Det her lovforslag drejer sig ikke om skattestoppet.
Det drejer sig om at lukke nogle huller, der er i skattelovgivningen.
Skattestoppet er en uhyre fornuftig ting.
Skattestoppet vil blive opretholdt, men skattestoppet skal ikke praktiseres sådan, at man ikke kan lukke de huller, der måtte være i skattelovgivningen.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-12:
Det er Det Konservative Folkeparti også, men vi er også et realistisk parti. Og i de forhandlinger stod parterne så langt fra hinanden, at det var helt håbløst.
Derfor var han bare imod det hele, så han ville i og for sig ikke begrunde noget som helst.
Det væsentlige er jo, at kvælstofudvaskningen mindskes, og det gør den.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Det er så fordelt over en periode, som man forlænger til mere end 10 år, således at man er tæt på at være helt nede på 1 pct. om året.
Heraf kommer det allermeste af sig selv, fordi det ligger indbygget som følgevirkninger af EU's landbrugsordning og den gældende vandmiljøplan II.
Det vil sige, at man har reduceret det, man laver, til stort set ingenting ud over det, der, om jeg så må sige, kommer af sig selv.
Er det virkelig Det Konservative Folkepartis ambition med vandmiljøet?
Og hvorfor har man ofret Odense Fjord? Det synes jeg da er mærkeligt.
Jeg troede, Det Konservative Folkeparti var et miljøbevidst parti.
Det siger man da i hvert fald at man er.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-12:
Ved slutevalueringen af vandmiljøplan II var dens målsætning om en halvering af kvælstofudledningen stort set opfyldt - det er der vist ikke nogen uenighed om - og det er en del af udgangspunktet for vandmiljøplan III, som efter forårets forhandlinger blev til som en aftale mellem Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
I den aftale ligger der bl.a. en yderligere reduktion af kvælstofudvaskningen, idet målet i den nye vandmiljøplan er, at udvaskningen mindst skal være reduceret med 13 pct. i 2015 i forhold til 2003.
Det lovforslag, vi her behandler, har til formål at skabe hjemmel til at gennemføre de nødvendige ændringer i den gældende regulering af bl.a. gødningsanvendelse, plantedække og efterafgrøder.
Jeg skal undlade at komme ind på detaljerne
i lovforslaget, men blot meddele, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jamen det er da godt, at vi fik det præciseret af hr. Torben Hansen.
Jeg synes, det er godt, at Torben Hansen vil præcisere det så nøje.
Men uanset hvad man vælger af tal og hvor det er, de bliver taget henne, så er det store mængder af jord, hr. Torben Hansen og Socialdemokratiet vil tage ud, og det koster en masse penge.
Hvor var det, man ville få en gevinst?
Var det de folk, der skulle ansættes til at slå de her græsarealer, altså 30 pct. af Danmarks naturareal?
Eller hvordan var det lige, at det gav benefit til Danmark?
Hvordan var det, det gav nogle arbejdspladser?
Det har man jo ikke engang selv peget på, hvis man mente, at det gav så mange arbejdspladser, at det kunne opretholde tallet eller det kunne være status quo.
Så jeg mener, at der er store mangler i det forslag, som oppositionen fremsatte, og som vi også skal behandle her senere.
Der er så mange huller i det, at vi selvfølgelig ikke kan støtte det.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Jamen jeg konstaterer, at hr. Jørn Dohrmann slet ikke tager stilling til det citat, som jeg lagde frem, nemlig at der slet ikke er nogen benefits med i de her beregninger.
Det er kun rene omkostninger.
Hvis vi så bliver lidt i den manipulatoriske tilgang til tingene, så sagde hr. Dohrmann også, at vores forslag gik ud
på, at 30 pct. af dansk landbrug - der blev sagt dansk landbrug af hr. Dohrmann - skulle udlægges i natur.
Jeg vil godt bede hr. Dohrmann om at læse det forslag, der kommer til behandling under det næste punkt, det kan være, der lige bliver et kvarters tid til det.
Der står rent faktisk ikke af dansk landbrugsjord, men af det danske areal.
Og der skulle jeg hilse og sige: Der er en meget, meget væsentlig forskel.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg vil sige til hr. Torben Hansen, at hvis man mener, man havde nogle gevaldige indtægter ved at udlægge en tredjedel af dansk landbrugsjord til naturområder, så må man jo også selv kunne komme med en beregning på, hvor mange arbejdspladser det vil give.
Det kan være et rent skøn.
Men jeg vil bare sige, at når vi går ind og kigger på tallene, så er der jo en væsentlig forskel på, om vi vil tage f.eks. 10.000 ha ud til naturarealer, eller om vi vil tage 300.000 ha ud til naturarealer.
Det betyder, at man lige pludselig skal ud og finde meget mere jord, som man skal betale for, og altså bliver prisen også mange gange højere, fordi der bliver knaphed på jord.
Dermed bliver det også et stort beløb, den danske stat
skal have op af lommen.
Så der er virkelig forskel på, hvordan man regner på tingene.
Jeg forstår godt, at hr. Torben Hansen ikke rigtig vil se det fra den side, men det er jo et valg, hr. Torben Hansen har taget.
Jeg mener, man skal se sagligt på det her og på, hvordan prisudviklingen er.
Hvis der er mangel på en vare, jamen så bliver prisen høj, dermed bliver det også et større beløb, og dermed koster det også flere arbejdspladser i sidste ende.
Og det med arbejdspladser står jeg fast ved.
Første beregning var, at det drejede sig om mellem 17.000 og 27.000 arbejdspladser.
Det vil jeg da godt have at også hr. Torben Hansen forholder sig lidt til.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Med hensyn til selve forhandlingerne omkring vandmiljøplanen - nu tager vi lidt hul på den næste debat - så tror jeg ikke, at hr. Dohrmann helt har forstået, at der også er noget, der hedder, at når man er i en forhandling, så skal man også være parat til at bevæge sig.
Det synes jeg faktisk var det, som jeg så udtrykt fra oppositionens side.
Men hvad regnskabet angår, må man jo give hr. Keld
Albrechtsen ret.
Det hænger simpelt hen ikke sammen.
Jeg vil godt citere fra det regnskab, der er lagt frem.
Der står, at det skal bemærkes, at de velfærdsøkonomiske resultater ikke omfatter benefits af nogen art, selv om disse må forventes at være væsentlige for det velfærdsøkonomiske resultat.
Det vil sige, at det, vi er blevet præsenteret for, er et husholdningsregnskab med udgifterne, men ikke indtægterne.
Kan hr. Dohrmann ikke her fra Folketingets talerstol både bekræfte det citat og bekræfte, at det kun er udgifterne og ikke indtægterne, som oppositionen er blevet udsat for af disse beregninger?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg kan altså kun forholde mig til de papirer, jeg har fået udleveret bl.a. i forhandlingerne, hvor det stod soleklart, at det ville koste imellem 17.000 og 27.000 arbejdspladser, når vi tager det første udgangspunkt fra oppositionen.
, hr. Keld Albrechtsen har fortrudt, at det skulle koste så mange arbejdspladser.
Det kan godt være, at De Radikale har fortrudt det.
Vi så i hvert fald, at Kristendemokraterne havde fortrudt det, de kom jo med på en god vandmiljøplan.
Men det er jo fair nok.
Men derfra og så til at stå og påstå, at det er forkert regnet ud. Man skal tænke på, det er det samme institut, som havde regnet det ud for vandmiljøplan II, som også regnede det ud for vandmiljøplan III.
Så der er ikke noget, der er skubbet ind under gulvtæppet.
Det er to vidt forskellige regeringer, der har brugt samme instans til at regne de tal ud.
Så hvis hr. Keld Albrechtsen vil påstå, at de har gjort det på et helt forkert grundlag, jamen så skal det stå for hr. Keld Albrechtsens egen regning.
Jeg vil også sige til det med vandløbene, det med, at amterne skulle løse den opgave på den perfekte måde, at det kan jeg i hvert fald ikke skrive under på.
Vi kan vise mange steder, hvor man ikke har fået renset ordentligt op, hvor man egentlig har løst opgaven meget, meget bedre i kommunerne.
Så at sige, at den ene er meget bedre end den anden, det må der være andre, der skal afgøre.
Det skal ikke være mig, der skal afgøre det.
Men det er glædeligt for mig, at man i den nye struktur, ligesom man har i dag, fortsætter med at have mange vandløb ude i kommunerne.
Og det er jo ikke sådan, sådan som vi også ser det i dag, at når kommunerne har vandløb, der ryger over grænsen, så stopper vandet lige pludselig ved kommunegrænsen.
Nej, det flyder selvfølgelig videre.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg er glad for, at hr. Dohrmann rejser spørgsmålet om kvaliteten af det kommunale tilsyn med kommunevandløbene.
Det har nemlig vist sig, at det kniber gevaldigt.
Det eneste gode, man kan sige om forslaget til strukturreform, er, at vi nu får en anledning til at gå efter i sømmene, hvordan kommunernes tilsyn i virkeligheden er, for det viser sig, at der er meget store problemer, hvorimod amtsvandløbene generelt holdes i høj kvalitet.
Så vil jeg godt bede hr. Dohrmann bekræfte, at det tal, hr. Dohrmann kom med, 17.000, var forkert.
Så siger hr. Dohrmann, at så kom der nogle andre tal.
Så vil jeg godt bede hr. Dohrmann oplyse, hvad det så er for andre tal, og med hvilken dokumentation.
Jeg synes ikke, det er klædeligt at komme med at sådan nogle løsagtige påstande fra Folketingets talerstol, som hr. Dohrmann slynger om sig med.
Vi kender alle sammen ministerens papir med de
17.000, som han delte ud til pressen, lige før vi skulle have møde, og det viste sig at være lodret forkert
Det vil ministeren selv kunne bekræfte, når vi kommer til det senere i debatten.
Så vil ministeren selv være nødsaget til at bekræfte, at det var lodret forkert.
Så jeg synes, at hr. Dohrmann skulle trække alt det med tallene tilbage, så vi kunne komme ind i en saglig diskussion.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg vil gerne starte med at tage det sidste først.
Når vi ser på det forslag, som først var lagt frem fra oppositionen, så var det jo regnet ud, at det ville koste imellem 17.000 og 27.000 arbejdspladser.
Det var regnet ud af Økonomisk Institut, og jeg synes, at når man fremlægger sådan nogle ting, og de tal ligger på bordet, så må man forholde sig til det, og det var det, vi gjorde.
Derfor, det ved hr. Keld Albrechtsen også udmærket godt, blev der ændret på kravene, dengang vi sad ved forhandlingerne. Hr. Keld Albrechtsen var jo selv med til forhandlingerne, så man må også kunne erindre, at der lige pludselig kom lidt færre krav; så kunne man godt regulere lidt på sine krav, og dermed kostede det så lidt færre arbejdspladser.
I Dansk Folkepartis øjne stadig væk for mange arbejdspladser, og det vil vi selvfølgelig ikke godtage.
Mener hr. Keld Albrechtsen så, at det lige pludselig skulle blive ringere, bare fordi kommunerne stadig væk får lov til at føre tilsyn med sine egne vandløb?
Nej, jeg synes, det er godt, at man nu kan lægge mere ansvar ud til kommunerne, at man tager fat i det område også.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Det ligger fuldstændig klart besvaret i det grundlag, der ligger for vandmiljøplan III, som blev præsenteret den 11. december 2003.
Der ligger det soleklart, at i alt, hvad der hedder søer, fjorde og indre danske farvande, er hovedårsagerne de danske udvaskninger af kvælstof, og sådan er dét.
Når det gælder de store bælter, hvor man har de store stræk, er det ikke så meget danske udvaskninger, som det er udvaskninger fra bl.a. Østersøen; men i de indre danske farvande, fjorde og søer er det dansk kvælstof, om man kan bruge det udtryk.
Jens Kirk (V), 2004-05-12:
Nu nævnede hr. Torben Hansen de indre farvande.
Der kunne man godt spørge, hvor stor en del der i grunden kommer fra den danske del til de indre farvande, hr. Torben Hansen snakker om.
Er det 20 eller 30 eller 50 eller 100 pct.
Er der ikke også andre ting, der har indflydelse på det?
Og vil det i grunden sige, at hvis vi fik næsten 0 i de danske farvande, så ville det også være 0 i disse farvandsudledninger?