runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2001-12-07:
Det er jo således, at vi her er i gang med en sag, hvor det kun er en lille detalje, vi har på dagsordenen i dag.
Vi vender senere tilbage med anden etape, når vi skal kigge nærmere på indholdet.
Som sagt var modtagelsen generelt positivt.
De eneste for alvor kritiske bemærkninger kom fra Enhedslistens ordfører.
Her må jeg sige sådan overordnet, at jeg er lidt overrasket over de betragtninger, da jeg har kigget lidt på de ting, der er gået forud.
Jeg mener faktisk, at vi et langt stykke hen ad vejen netop har imødekommet også Enhedslistens betragtninger, der kom ved den første behandling, der var inden regeringsskiftet.
Nu ved alle herinde, at jeg ikke var med i det forløb og de forhandlinger, men jeg har selvfølgelig kigget materialet igennem.
Her har vi jo netop været inde på nogle af de områder, som man kan nikke genkendende til også fra Enhedslistens side.
Jeg hørte ordføreren sådan, at man anser det her for at være vigtigt, og at vi gerne skulle have de praktiske ting bragt på plads inden nytår.
Det er selvfølgelig naturligt, at vi også lige drøfter de ting omkring både udnævnelsen og inhabilitetsproblemerne, selv om jeg må sige, at det er mit indtryk ved at læse materialet, der ligger, og førstebehandlingen og også det, der er kommet fra de regionale nævn, at der aldrig har været de problemer.
Har man haft sager i det centrale råd, går de regionale simpelt hen uden for døren.
Men som sagt, jeg mener ikke, at problemerne er større, end de er til at løse, og det håber jeg at vi når inden nytår.
Så skal jeg lige sige, at for så vidt angår den mere omfattende anden del, er det således, at udvalgsarbejdet allerede er i fuld gang.
Mødeaktiviteten startede i november, og der er sat en deadline, der hedder senest 1. maj.
Det skulle gerne betyde, at vi kunne gå i gang med den større og mere omfattende indholdsmæssige del i næste folketingssamling, altså 2002-03.
Tak for tilslutningen.
Vi tager fat på arbejdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-07:
I Enhedslisten er vi dybt og inderligt imod den privatisering af Post Danmark, som det her er et led i.
Hele den forberedelse til aktieselskab og bortsalg af Post Danmark, som jo er foregået nu gennem lang tid,
har jo allerede givet anledning til en markant forringelse af serviceniveauet.
Jeg opdagede f.eks. til min forbløffelse forleden, at man simpelt hen bare har lukket det lokale posthus dér, hvor jeg bor.
Så er det jo slut med det.
Og nu kan jeg forstå, at hr. Heiselberg mener, at der også vil være bestemte dage, hvor man sådan set bare kan lukke biksen.
Det kører altså støt og roligt ned ad bakke.
Den logiske konsekvens af det bliver jo, at man så på et eller andet tidspunkt vedtager, at det så kan være lige meget, for den kommer jo først, når det er ved at være mørkt, og så kan man jo lige så godt vente til dagen efter.
Så den almindelige ødelæggelse af postvæsenet i Danmark, som jo var en institution, der karakteriserede et nogenlunde fungerende samfund, er altså vidt fremskreden. Det er ikke lang tid siden, jeg var i England, hvor man nu kun med store vanskeligheder kan sende post til udlandet, fordi man har bortsolgt udlandsposten til et eller andet privat selskab.
Så skal man finde en eller anden mærkelig kiosk, hvor man kan købe nogle særlige europæiske frimærker, og så skal man finde et eller andet sted, hvor de vil bruge dem på postkortene.
Så i England er det altså nu forbundet med store vanskeligheder overhovedet at sende post ud af landet takket være denne privatisering.
Og derfor kan jeg på det her grundlag ikke give tilsagn om støtte til det forslag, som ligger.
Line Barfod (EL), 2001-12-11:
Jeg har forstået, at formanden har været så venlig at give mig ordet for at kunne svare på den korte bemærkning tidligere i dag fra fru Colette Brix.
Jeg forstod, at det var et spørgsmål om forskellen på - fra offerets side - om straffen var 3 måneder eller 5 år.
Selvfølgelig gør det i et vist omfang en forskel for offeret, hvor lang straffen er, men for Enhedslisten at se er der ikke nogen nok så høj straf, der kan afhjælpe den krænkelse, som offeret har været udsat for.
Offeret skal ofte leve i langt længere tid med de ar, man får på sjælen efter at have været udsat for en grov voldtægt og nogle gange også de fysiske ar, man kan få. Vi går ikke ind for, at man skal have et øje for øje, tand for tand-princip.
Vi mener, at det er nødvendigt at se på, hvor høj straffen er i forhold til straffen for andre forbrydelser.
For det er ofte det, som offeret giver udtryk for, og som det også blev sagt tidligere i dag, er det svært at forstå, at straffen for voldtægt f.eks. er meget lavere end straffen for forbrydelser, der vedrører penge.
Derfor mener vi, at det er vigtigt, at man ser straffen i sammenhæng.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-12-11:
Det er sandelig en streng formand, vi har fået her,
skal jeg love for.
Det foreliggende lovforslag er Det Radikale Venstre medforslagsstiller til, og vi støtter det, ligesom vi også støttede det, da det blev fremsat for et par måneder siden inden valget og inden regeringsskiftet.
Jeg synes, det er interessant at kigge på selve forslaget, som jo er omfangsrigt, og derfor vil jeg også til den tidligere korte bemærkningsholder, fru Colette Brix, sige, at der i selve lovforslaget er meget, meget fyldige beskrivelser af, hvad de forskellige typer af voldtægt består af.
Der er forskel både i kriminalitetens art og i de udmålte straffe, forskel på overfaldsvoldtægt, kontaktvoldtægt og parvoldtægt.
Noget af det interessante ved de danske traditioner er jo, at vi dømmer parvoldtægt, altså voldtægt begået i parforhold eller et parforhold, som er gået i opløsning, og hvor eksmanden opsøger ekskonen og tiltvinger sig adgang til hende.
Det er noget, som man i mange andre lande ikke anser for at være voldtægt, det anser man bare for at være en naturlig eller unaturlig fortsættelse af ægteskabet.
Men det er altså en dansk praksis, vi har haft gennem mange år, og som jeg synes er fremragende og et glimrende eksempel på, at vi beskytter den enkelte kvindes integritet.
Forslaget om at fjerne 6-års-grænsen midt i strafferammen tror vi vil have en effekt.
Det her er den håbefulde beskrivelse af, hvad man håber, domstolene vil lytte til af signaler her fra Folketingets talerstol, men jeg vil gerne sige, at vi jo ikke ved, hvad der kan få domstolene til at udmåle højere straffe.
Vi kan jo ikke beordre dem til det, vi kan ikke vedtage, at de skal gøre det, vi kan kun håbe på, at de vil gøre det, for vi har magtadskillelse her i landet.
Der er adskillelse mellem den dømmende, den lovgivende og den udøvende magt, og vi kan ikke diktere, at domstolene skal bruge et bestemt strafniveau, vi kan kun beskrive nogle rammer, hvorindenfor de skal bevæge sig, og beskrive nogle vilkår, som skal afgøre, om de skal forhøje eller mildne straffen.
Det er vores eneste værktøjer, vi kan ikke diktere et bestemt strafniveau over for domstolene.
Med disse bemærkninger håber jeg at forslaget kan få en god gang igennem Retsudvalget.
Anne Baastrup (SF), 2001-12-11:
Nu skal vi ikke tærske langhalm på det her.
Vi er grundlæggende ikke uenige om, at et nej er et nej.
Men vi bliver nødt til at gå ud fra, at vi hver for sig har sat os ind i den baggrundslitteratur, der er.
Vi har haft en lang række konferencer om, hvordan man får sat dagsordenen rundtomkring.
Jeg deltog i en konference i Århus, hvor politiet netop pegede på, at det var et af hovedproblemerne.
Politiet i København har taget noget af det her op.
Derfor må jeg nødvendigvis her fra talerstolen sige: Der er altså problemer, og vi skal bare blive bedre til at få de problemer gjort klart over for de unge mennesker.
Helge Adam Møller (KF), 2001-12-11:
Jeg har en enkelt bemærkning til fru Sandy Brincks konklusion på debatten, hvor det fremgik: Hvorfor ikke vedtage det her her og nu eller ret hurtigt, når vi stort set alle sammen var enige om det for to måneder siden?
Jeg vil godt sige, at jeg i min ordførertale som konklusion sagde, og nu læser jeg op af Folketingets referat: »Det er ikke godt nok. Men det er et kæmpe skridt fremad, og tak for det.«
Det er ikke godt nok, og det begrundede jeg dengang med, at når man sidder og læser bilaget med en række helt konkrete domme afsagt inden for de sidste 3, 4, 5 år igennem, må jeg indrømme, at det altså gælder for nogle af dem, at selv om man lægger et år oveni, synes jeg stadig væk, det er en for lille straf i forhold til den ekstreme vold og krænkelse, der er sket.
, men ikke helt stort nok.
Men det kommer i løbet af kort tid i det nye år.
Colette L. Brix (DF), 2001-12-11:
Det er da rart, at vi er enige, vil jeg gerne sige til fru Anne Baastrup.
Én ting vil jeg gerne sige om kontakt mellem en ung dreng og en ung pige, de står måske og har det sjovt, og det kan være, der har været en øl inde i det, og pigen har ikke lyst til mere.
Jeg siger bare: Det kan ikke lade sig gøre.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-12-11:
Ønsket er ikke, at der skal flere folk i fængsel, ønsket er, at der skal begås færre voldtægter.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-11:
Jeg kan love fru Grete Schødts, at jeg aldrig vil undlade at komme tilbage til det.
Det var så pinligt at se gang på gang gennem et halvt år, hvor den forhenværende socialminister allerede i april havde erkendt i tv, at det var ulovligheder i Københavns Kommune, at der intet blev gjort.
Først i oktober måned tog ministeren fat om det, og der findes i lovgivningen et sted, hvor der står, at Socialministeriet skal i det omfang, man bliver klar over, at der foregår ulovligheder bl.a. på hjemmeplejeområdet, henvende sig til tilsynsmyndighederne.
Tilsynsmyndighederne var i dette tilfælde indenrigsministeren, og det gjorde den forhenværende socialminister Dam Kristensen ikke.
Det var ansvarsforflygtigelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2001-12-11:
Først og fremmest mener Venstre, at der er mange gode og rigtige intentioner i beslutningsforslaget.
Det er nu ikke på alle områder, Venstre er enig i beslutningsforslaget fra Enhedslisten, men vi har noteret os, at også Enhedslisten ønsker at gøre noget for at sikre vores ældre medborgere.
For Venstre har det gennem lang tid været et stort ønske at sikre bedre omsorg for og pleje af de ældre, som har behov for hjælp.
Det handler om at give de ældre og deres familier et bedre redskab i hænde til at sikre ordentlig kvalitet i ældreplejen.
Kommunernes monopol på ældreplejen skal væk og erstattes af frit valg.
Retten til frit at vælge er derfor et af de vigtigste bidrag til at ændre på den tankegang, der ligger bag meget af den ældreservice, der leveres i dag.
Alle ældre, der får tildelt hjemmehjælp, både praktisk bistand og personlig pleje, skal have ret til at vælge, om hjemmehjælpen skal komme fra kommunen, være en privat person eller et privat firma.
Og det frie valg skal ikke kun gælde hjemmehjælpen i snæver forstand, det skal også gælde f.eks. udbringning af mad til ældre.
Samtidig er det en forudsætning for fritvalgsordningen, at de, der sørger for hjemmehjælpen, indgår en aftale med kommunerne.
Hjemmehjælpen skal efter Venstres opfattelse gøres mere fleksibel.
Det skal være muligt for de ældre i langt større omfang end i dag selv at sammensætte indholdet af den hjemmehjælp, der leveres.
Derfor kan Venstre heller ikke støtte Enhedslistens tanker om mindsteregler for hjemmehjælpen.
Mindsteregler for hjemmehjælpen kan have den virkning, at visse ældre overhovedet ikke visiteres til hjemmehjælp, fordi det personlige skøn er erstattet af stive regler og bureaukratiske formularer, og det er jo netop det, vi forsøger at slippe af med.
Vi har jo i sommerens løb set konsekvensen af stopurstyranniet i bl.a. Københavns Kommune.
Her stod hensynet til reglerne over hensynet til den ældre, og det vil vi ganske enkelt ikke være med til.
Venstre har tidligere fremført det synspunkt, at de ældre skal sikres kompensation, hvis den lovede hjemmehjælp udebliver.
Det står vi ved.
Vi mener, at det skal have konsekvenser for kommunerne, hvis hjemmehjælpen udebliver.
Kommunerne skal forpligtes til at give erstatningstimer inden for en rimelig tid, og det skal være op til de ældre, om erstatningstimerne skal leveres af kommunen eller af andre.
Venstre ønsker også et generelt løft af ældreplejen.
Det skal for det første ske ved at stille krav til kommunerne om, at samtlige ældre skal tilbydes frit valg af hjemmehjælp.
For det andet skal det ske ved at afsætte 500 mio. kr. til et løft af den samlede ældresektor.
Men penge gør det ikke alene.
Der er først og fremmest brug for en organisering af ældreplejen, som er anderledes end den, vi kender i dag.
Retten til det frie valg mellem offentlig og privat hjemmehjælp er et af de vigtigste bidrag til at ændre på den tankegang.
Venstres bud på løsning af de nuværende problemer i vores ældrepleje går således den stik modsatte vej af Enhedslistens.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-11:
Ja, Dansk Folkeparti har gjort det henrivende godt for sig selv.
Vi kan spille på to heste, således at vi kan få gennemført det og i øvrigt gennemført det, vi gerne vil.
I øvrigt står vi jo i den samme henrivende situation, som SF og Enhedslisten - den yderste venstrefløj - har stået i i mange år i forhold til Socialdemokratiet, så vi er glade, og Socialdemokratiet og venstrefløjen er sure.
Anne Baastrup (SF), 2001-12-11:
Jeg er fuldstændig klar over, det var en meget farlig diskussion at rejse - men omvendt er den frygtelig vigtig.
Det, vi kan se af statistikken, er, at kontaktvoldtægt, det vil sige, at der er kontakt mellem de to, er stigende.
Det, vi kan høre, når vi i øvrigt snakker med vores egne domsmænd og dommere, er meget tit, at de lave domme afsiges, når det drejer sig om kontaktvoldtægt.
Derfor er det faktisk vigtigt. Jeg er ked af, at jeg fik startet den her debat, for den er i virkeligheden lidt for alvorlig til at starte den her fra talerstolen.
Det har ikke noget som helst at gøre med manglende respekt eller hvad ved jeg.
Det, det handler om, er, at det, man øvede sig på i 1970'erne, og som betød, at man i 1980'erne kunne se en nedgang, det skal vi have fat i igen ...
Grete Schødts (S), 2001-12-11:
Man kan næsten ikke gøre det bedre, end fru Aase D. Madsen selv gør det.
Dansk Folkeparti
de taler, og de taler, og de taler om alt det, de gerne vil.
Lad os så se, hvad I indeholder.
I vil gerne stemme for, hvis hr. Anders Fogh har penge.
Det er en helt ny situation for Dansk Folkeparti.
Nu har vi lige nøjagtig Dansk Folkeparti, hvor de fortjener at være.
Fru Aase D. Madsen har gjort det henrivende godt for sig selv.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-11:
Hvis den nye statsminister vil være med til at betale for de goder, som Dansk Folkeparti vil have gennemført på hjemmehjælpsområdet, så siger vi da ja.
Hvorfor skulle vi dog sige nej?
I det øjeblik den nye statsminister eller socialministeren ikke vil tilgodese de ting, der ligger i det, som Dansk Folkeparti gerne vil have ind i finanslovforhandlingerne, så har jeg jo sagt, at vi kan finde flertal til anden side, måske endda med Enhedslisten.
Jeg skulle også svare på noget om Københavns Kommune.
Ja, der var en stor pakke, som Dansk Folkeparti skulle stemme for i Københavns Kommune, og der var ikke afsat penge nok. Derfor var æbler og pærer blandet sammen for at fange
Dansk Folkeparti ind netop til det forlig, for vi kunne ikke være med til det, fordi man satte så mange ting sammen.
Line Barfod (EL), 2001-12-11:
Da fru Aase D. Madsen fremturer med at bruge Københavns Kommune som eksempel, vil jeg ikke undlade at gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti i Københavns Borgerrepræsentation stemte imod forbedringer af hjemmeplejen.
Jeg forstod ikke helt på fru Aase D. Madsen, om Dansk Folkeparti går ind for beslutningsforslaget, eller om man kun går ind for det, hvis hr. Anders Fogh tillader, at man går ind for det.
Henriette Kjær (KF), 2001-12-11:
Forslagsstillerne ønsker med dette forslag at pålægge regeringen at fremsætte lovforslag om ændring af reglerne om personlig og praktisk hjælp.
Ifølge forslagsstillerne skal lovforslaget indeholde et retskrav på hjælp til basale funktioner for opretholdelse af en almindelig dagligdag, hvis borgeren ikke kan gøre tingene selv, og fastsættelse af minimumsregler for, hvor tit hjælpen skal tildeles samt i hvilket tidsmæssigt omfang, og endelig ønskes der fastsat ret til erstatningsbesøg i tilfælde af aflysning af hjælpen.
Regeringen er helt enig med forslagsstillerne i ønsket om, at de mennesker, der har brug for personlig hjælp og pleje samt praktisk bistand til udførelse af nødvendige opgaver i hjemmet, skal sikres, at de rent faktisk også får denne hjælp.
Det fremgår allerede af den eksisterende lovgivning og intentionerne, der ligger bag den.
Da det ligger regeringen meget på sinde at sikre en bedre omsorg for og pleje af de ældre, der har brug for hjælp, har vi derfor også i regeringsgrundlaget »Vækst, velfærd - fornyelse« lagt op til en lang række initiativer på ældreområdet, som dels indskærper kommunernes pligt til at yde den hjælp, som den ældre har krav på, dels giver ældre både flere valgmuligheder og en langt større grad af fleksibilitet og indflydelse på den hjælp, der udføres. På hjemmehjælpsområdet vil regeringen først og fremmest sikre, at de ældre får den hjælp, kommunen som myndighed har truffet afgørelse om.
Kommunerne skal forpligtes til at give erstatningstimer for udebleven hjemmehjælp, og det skal være op til de ældre selv at beslutte, om erstatningshjælpen skal leveres af kommunen eller af andre.
Det skal være muligt for de ældre i langt større omfang end i dag selv at sammensætte indholdet af den hjemmehjælp, der leveres.
Regeringen vil derfor lægge op til, at den ældre selv sammen med hjemmehjælperen kan bestemme, hvad den afsatte tid skal bruges til.
De nævnte initiativer er alle omfattet af regeringens program for, hvilke initiativer regeringen inden for de første 100 dage vil tage som første skridt til gennemførelse af regeringsgrundlaget. Under henvisning til ovennævnte kan regeringen ikke støtte forslaget, men vi er enige i intentionerne i det.
Grete Schødts (S), 2001-12-11:
Jeg vil godt spørge Dansk Folkeparti og fru Aase D. Madsen, om det er rimeligt at blive ved med at bruge Københavns Kommune som et dårligt eksempel.
En kommune, der selv tog hånd om sine problemer, der selv erkendte, at de havde for mange aflysninger, som satte ind over for problemfeltet allerede pr. 1. oktober i år, hvor de afsatte 80 mio. kr. til at erstatte den hjemmehjælp, der var aflyst.
Jeg synes, det er urimeligt at blive ved at trække det eksempel frem.
Problemet er løst i kommunen, som det også bør løses.
Vi kan jo ikke lovgive os ud af alting herindefra
, så jeg synes, man skal holde op med at bruge det som eksempel.
Ja, vi kan jo prøve under udvalgsarbejdet at stille hinanden det spørgsmål.
Så kan det være, vi kommer lidt tættere på, hvad det egentlig handler om.
Men beslutningsforslaget her - ændring af reglerne om praktisk og personlig bistand - om et minimum på 2 timers hjemmehjælp pr. uge lyder faktisk meget godt.
Initiativet er ikke så dårligt, og vi er fuldstændig enige om, at vores ældre skal have den hjælp, de har brug for, og de skal også have den hjælp, de har krav på. Vi er også enige i, at aflyste timer skal erstattes, men det skal de faktisk også allerede i dag ifølge den lovgivning, vi har.
Under udvalgsarbejdet vil vi, som jeg sagde før, stille nogle uddybende spørgsmål.
Men jeg vil godt spørge Enhedslisten, hvordan man forestiller sig, at det her skal udmøntes.
Har vi arbejdskraften?
Hvad med økonomien ude i kommunerne
, hvis man skal garantere hver eneste hjemmehjælpsmodtager 2 timers hjælp pr. uge? I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at gøre hjælpen meget bedre, og ingen skal være i tvivl om andet, end at vi er positivt indstillet over for alle nye initiativer, der kan gøre det her bedre.
Man bliver bare nødt til i dette Folketing at forholde sig til én ting, og det er, at der mangler hænder, der mangler arbejdskraft, der mangler hjemmehjælpere.
Ingen kan løfte det her område, før man erkender, at det handler om arbejdskraft uanset alt andet.
Det vil jeg bare minde om.
Men vi er positivt indstillet, og vi går til arbejdet, når vi når til udvalgsbehandlingen.
Troels Lund Poulsen (V), 2001-12-11:
Som jeg sagde i min ordførertale, og som jeg også gerne vil præcisere igen over for fru Grete Schødts, er det selvfølgelig sådan, at vi har den tiltro, at den ældre og kommunen sammen laver en prioritering af det her område.
Det er det, vi vil lægge op til, og det er også det, vi vil gøre gældende, nemlig at man aftaler en overenskomst, som så bliver godkendt af kommunen på det pågældende område.
Grete Schødts (S), 2001-12-11:
Er det det, vi taler om, eller taler vi om visitering efter timer?
Det synes jeg godt, at jeg vil have et svar på.
Aase D. Madsen (DF), 2001-12-11:
Ja, så ser vi i dag det første af de såkaldte drilleforslag, som Enhedslisten har bebudet, at de vil komme frem med over for Dansk Folkeparti.
Det er vi jo faktisk utrolig glade for, og vi er meget tilfredse med det.
Enhedslisten har bebudet, at man har sat sig for her i salen punkt for punkt at sætte fokus på Dansk Folkepartis nye arbejdsprogram og vore valgløfter på det sociale område, og det siger vi mange tak for.
Når det er sagt, vil jeg gøre det helt klart, at vi selv bestemmer, i hvilken takt forslagene skal finansieres og vedtages, og med hvilke flertal.
Dansk Folkeparti har ingen fine fornemmelser i den retning, når bare vi får bedre forhold for de mange hjemmehjælpsmodtagere, der i øjeblikket får hjælp på et niveau, der af og til kan minde om omsorgssvigt.
Det drejer sig om manglende tid, mange aflysninger og mislykkede indkøbsordninger, ensomhed, mangel på rengøring osv.
Man kan ikke ligefrem sige, at det er en dugfrisk nyhed
her i Folketinget, men derimod et resultat af den forrige regerings undladelsessynder på hjemmeplejeområdet igennem mange år, hvor regeringen i øvrigt har haft flertal med den yderste venstrefløj
Det er simpelt hen for dårligt og et omsorgssvigt uden lige over for vore ældre og andre svage grupper.
Det her er i hvert fald et eklatant eksempel på valgløfter, der ikke er blevet holdt.
Den daværende socialdemokratiske socialminister så gennem fingre med de helt klare og erkendte ulovligheder og omsorgssvigt på hjemmehjælpsområdet, der i en lang periode fandt sted i Københavns Kommune, og under den socialdemokratisk ledede regering skete der stadig en glidende aftrapning af den praktiske hjemmehjælp.
Bl.a. viser undersøgelser fra Danmarks Statistik, at hjemmehjælpstimer i stigende grad bliver brugt til den helt nødvendige personlige pleje til de mange meget gamle i eget hjem, der desværre ikke kan få den nødvendige plejehjemsplads.
Men det skal ikke være et alibi for efter salamimetoden at fjerne den praktiske hjemmehjælp, som det sker nu i mange kommuner.
Behovet er der jo stadig, derfor skal vi se alvorligt på, om der reelt bliver visiteret efter dette behov i forbindelse med den praktiske hjælp.
Vi kan ikke acceptere kreativ bogføring på hjemmehjælpsområdet.
Men for at gøre en lang historie kort ser vi med meget stor fortrøstning frem til de kommende finanslovforhandlinger, hvor Dansk Folkeparti kan være med
Det ændrer dog ikke ved, at vi, såfremt vi ikke når et tilfredsstillende resultat her, vil komme tilbage og tage stilling til den eventuelle flertalsmulighed, der ligger i de andre drilleforslag, som Enhedslisten har bebudet kommer frem.
Men lad mig sige, at Dansk Folkeparti i sandhed kan leve op til vores slogan, at vi er et glad parti.
Vi har to flertalsmuligheder her i Tinget, og dem vil vi naturligvis benytte os af, for at vi kan få gennemført vores valgløfter.
Det ligger helt klart.
Colette L. Brix (DF), 2001-12-11:
Fru Anne Baastrup siger, at et nej er et nej, og at det skal vi lære vores piger.
Der vil jeg altså gerne sige, at det er naivt.
Jeg kan love fru Anne Baastrup for, at de piger, der er blevet voldtaget og overfaldet, har ment, at et nej er et nej.
Når pigerne i dag - de danske piger - siger nej, så er det et nej.
Også selv om de går med bar mave.
Det er ligegyldigt, om de går med ring i næsen, eller de går med korte kjoler.
Et nej er et nej, og det skal accepteres ligegyldigt af hvem.