Karen Hækkerup (S), 2005-11-16:
Hvis alt det rigtige er gjort, hvorfor er klagetiden så steget?
Derfor har vi øget antallet af årsværk med fem og i øvrigt igangsat et arbejde for at se på, hvordan vi kan gennemføre en produktivitetsforbedring af håndteringen af klager i Forbrugerklagenævnet.
Vi er altså i fuld gang med at håndtere problemet.
Derudover er vi, som fru Karen Hækkerup jo ved, i gang med at forhandle med brancherne om at få flere private klagenævn, der også kan tage noget af presset fra Forbrugerklagenævnet, for det er selvfølgelig en sag, der optager os ganske meget.
Ja, det lyder jo godt.
Men så kan det jo undre en, at både Forbrugerrådet, Dansk Handel & Service og alle andre stemmer, der i øvrigt taler forbrugernes sag, kritiserer forbrugerområdet i det finanslovforslag, som Dansk Folkeparti har indgået forlig med regeringen om.
Jeg synes, det er helt i orden, at ministeren ikke kan svare på spørgsmål om de besparelser, der er sket på forbrugerområdet, heller ikke når det drejer sig om fødevarer.
Men jeg vil nu godt sige, at når ministeren svarer, at forbrugerpolitikområdet er et område, som regeringen satser meget på, er det da mærkeligt, at i den allerførste finanslov, der bliver vedtaget, efter at der er oprettet et Familie- og Forbrugerministerium, sker der nedskæringer.
Der bliver ikke tilført midler, der er ingen visioner, der er ingen vækst, og der er ikke ambitioner om at ville noget på forbrugerområdet.
Der bliver bare snakket om, at man skal have mere ud af de samme penge.
Jeg vil i virkeligheden gerne stille et meget, meget kort spørgsmål.
Altså: Bevillingsnedgangen på 5,2 mio. kr. i 2006 skyldes, at projekterne for testdatabasen, forbrugernes internetportal og BioTIK er gennemført, og vi kan jo ikke bruge flere penge til dem, når de er gennemført.
De havde i øvrigt alle sammen med dk.21-planen at gøre.
Til gengæld sker der en styrkelse af bevillingerne på 1 mio. kr. til den underliggende drift og en produktivitetsstigning på 0,6 mio. kr.
Styrkelsen startede allerede her i 2005, hvor vi som sagt har bevilget fem ekstra årsværk til Forbrugerklagenævnet, som fru Karen Hækkerup specifikt spørger til.
Her er der altså sket en styrkelse, samtidig med at vi har gjort forskellige andre ting for at øge produktiviteten i Forbrugerklagenævnet.
Derudover styrker vi Forbrugerombudsmanden ved at lave en markedsføringslov, hvorefter han skal føre tilsyn med prismærkningsloven, og vi sætter penge af til øget markedsovervågning.
Der sker altså en styrkelse af Forbrugerstyrelsens underliggende drift i modsætning til det, der er udgangspunktet for fru Karen Hækkerups spørgsmål.
Jeg har spurgt til, om ministeren vil oplyse, hvad der i alt er sparet på forbrugerområdet, og jeg håber, at ministeren, når svaret kommer, ikke udelukkende vil fokusere på Forbrugerrådet, men tage den samlede brede kasket på og se på, hvad der er sparet på forbrugerrettede områder, også på fødevarekontrollen.
Det vil jo være synd og skam, hvis man snyder borgerne for at få de rigtige tal for, hvor mange penge der er sparet.
Spørgsmålet går på, hvad der er sparet på Forbrugerrådet og Forbrugerstyrelsen, siden den borgerlige regering trådte til.
Det er det, fru Karen Hækkerup har spurgt om, men nu siger fru Karen Hækkerup, at hun håber, jeg vil svare på, hvad der er sket i Fødevarestyrelsen, og det er jo lidt underligt, kan man sige.
Man spørger til Forbrugerstyrelsen og Forbrugerrådet, men hvis det drejede sig om Fødevarestyrelsen, skulle man jo i stedet have stillet et spørgsmål til mig om Fødevarestyrelsen.
Men jeg vil nu godt svare på det, der bliver blevet spurgt om.
Vi satser rigtig meget på forbrugerpolitikken, og det er også derfor, vi har lavet et særligt ministerium, der samler familie- og forbrugerpolitikken ét sted.
Det er i sig selv en styrkelse.
Hvis vi så ser på Forbrugerstyrelsen, som jeg vil gøre lidt mere ud af nu, er det sådan, at styrelsen med forslaget til finanslov for 2006, der nu er flertal for, vil få en samlet bevilling på 73,3 mio. kr.
Omregnet til prisniveauet for 2006 var 2002-bevillingen på 87,1 mio. kr., men det er der nogle gode grunde til.
Ændringen i bevillingen kan stort set forklares ved dels et bortfald af nogle midlertidige projektbevillinger, dels den almindelige produktivitetsstigning, som vi forventer alle kan honorere, altså en produktivitetsstigning på 2 pct. om året.
De midlertidige projektbevillinger var givet til BioTIK-projektet, til forbrugernes internetportal og til etablering af en testdatabase, og den foreslåede 2006-bevilling til Forbrugerstyrelsen skal netop ses i lyset af, at Forbrugerstyrelsens budgetter for 2006 rent faktisk er blevet styrket.
Det er givet en merbevilling til øget markedsovervågning, en merbevilling til Forbrugerombudsmandens tilsyn og flere ressourcer til Forbrugerklagenævnet; der er f.eks. tilført Forbrugerklagenævnet hele fem ekstra årsværk.
Den underliggende drift er rent faktisk blevet styrket.
»Vil ministeren oplyse, hvad der alt i alt er sparet på Forbrugerrådet og Forbrugerstyrelsen, siden den borgerlige regering trådte til, og samtidig oplyse, om ministeren mener, at det er tilfredsstillende at stå i spidsen for et beskåret område, hvor forbrugere f.eks. skal vente i op til 2 år på at få en klage behandlet?«
Det er korrekt, at Forbrugerrådet bliver ramt af de 300.000 kr. i den generelle nedskæring.
Men derudover fjerner man pengene til bladet Tænks testarbejde, og man har ikke fundet ressourcer til at fortsætte den retshjælpsordning, der fandtes tidligere, og som ministerens forgænger, fru Henriette Kjær, så sent som i et åbent samråd i januar var villig til at finde midler til, så den kunne fortsætte.
Den bevilling skulle netop medvirke til, at forbrugere kunne få støtte til at anlægge retssager mod virksomheder, der ikke overholder de afgørelser, som de private ankenævn træffer.
Det er korrekt, at det ikke er besparelser på selve Forbrugerrådet.
Men ministeren må jo vide, at der er andre end Forbrugerrådet, som også har bevillinger, og alene i Forbrugerstyrelsen er der lagt op til besparelser på 5,5 mio. kr. svarende til 7 pct. af det samlede budget.
Ministeren har vel ikke kun blikket rettet mod Forbrugerrådet, når der bliver spurgt til det samlede forbrugerområde?
Jeg har haft gode grunde til at foretage den nedskæring på godt 5 mio. kr. af Forbrugerstyrelsens budget.
Det skyldes bortfald af nogle projekter, der simpelt hen er udløbet, og så falder engangsbevillingerne jo væk.
Desuden har Forbrugerstyrelsen faktisk fået øgede ressourcer, men det vil jeg redegøre lidt nærmere for under det næste spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Når man taler om stigninger, bliver man jo også nødt til at kigge på, hvad det er for nogle arbejdsopgaver, som skal løses, og der har jo været betragtelige nedskæringer på nogle andre områder, hvis opgaver Forbrugerrådet nu varetager.
Inden for Fødevarestyrelsen og inden for alle mulige andre offentlige myndigheder har man skåret ned og rodet rundt i den måde, hvorpå man har besluttet, hvem der skulle udføre hvilke opgaver.
Vi står over for at skulle lave en ny markedsføringslov, der skal implementere en revision af EU’s forbrugerdirektiver.
Der er brug for, at der bliver lavet test, som bl.a. bladet Tænk kan offentliggøre, der er brug for, at der er stærk politisk opmærksomhed omkring forbrugerområdet, og jeg undrer mig såre over, hvorvidt ministeren – som åbenbart synes, at nedskæringerne åbenbart ikke er andet end noget, man læser om i aviserne – overhovedet på noget tidspunkt selv har været indblandet i finansministerens finanslovforhandlinger på forbrugerområdet.
Nu har vi altså konstateret, at der slet ikke er sket en nedskæring på 7 pct., men at der tværtimod, hvis man ser tilbage til 2002, i denne regerings periode er sket en stigning i tilskuddet til Forbrugerrådet.
I 2002 var budgettet på 13,7 mio. kr., og nu er det på 14,2 mio. kr.
Det er gået op og ned undervejs, men linjen er dog, at der fra starttidspunktet og til nu har været tale om en stigende bevilling.
Men jeg forstår, at vi nu skal diskutere noget helt andet, nemlig om der er brug for stigende bevillinger til Forbrugerrådet, fordi der foregår mange andre ting på området.
Men på forbrugerområdet foregår der jo altid mange ting, og jeg kan altså kun gentage det, jeg startede med at sige: Socialdemokratiet er i virkeligheden optaget af at bruge flere penge og give flere offentlige tilskud i stedet for at være optaget af, om tingene kan gøres bedre.
Ja, vi fik i hvert fald nævnt en hel masse ting om, at det ikke betyder noget, når man skærer i bevillingerne, og at folk bare kan rende hurtigere.
Men Forbrugerrådet har allerede nu meldt ud, hvad de nedskæringer får af konsekvenser for lige præcis den ydelse, de kan levere inden for budgettet næste år.
Dertil kommer, at de i 2002 fandt det nødvendigt at trække sig fra yderligere 30 råd og nævn.
Jeg har ikke kunnet finde en eneste kommentar, hvor ministeren har udtalt sig om nedskæringerne.
Der er ikke nogen nedskæringer i Forbrugerrådets budget ud over den almindelige produktivitetsforbedring, som alle skal kunne honorere, så det er ikke en nedskæring på 7 pct., Jeg kan ikke kommentere, hvad jeg mener om en nedskæring, der rent faktisk ikke har fundet sted – det er jo helt umuligt – og jeg ved ikke, hvor fru Karen Hækkerup har de tal fra.
Men jeg kan sige, at ser vi tilbage på de gamle dage under socialdemokratisk ledelse her i landet, havde Forbrugerrådet i 1998 et budget på 11 mio. kr., og i dag har det et budget på 14,2 mio. kr., så det går sådan set meget godt.
I 2002 var Forbrugerrådets budget på 13,7 mio. kr., i dag er det på 14,2 mio. kr. så der har altså været tale om en stigende bevilling til Forbrugerrådet.
Jeg har stillet nogle spørgsmål vedrørende den økonomi, som forbrugerområdet får til næste år.
Når jeg har syntes, at det har været nødvendigt at stille spørgsmålene her i Folketingssalen, er det, fordi jeg har undret mig over, at regeringens repræsentant netop på familie- og forbrugerområdet, forbrugerminister Lars Barfoed, ikke har ønsket at svare eller at kommentere det, når aviserne har spurgt til, hvordan det ser ud med økonomien.
Det er sådan, at der til næste år bliver skåret i bevillingerne til Forbrugerrådet.
Der bliver skåret med 7 pct., og det vil alt andet lige betyde dårligere kvalitet af den service, som Forbrugerrådet kan give, og som netop er at lave uvildige undersøgelser og gå ind og være aktive i råd og nævn og alle mulige andre steder.
Mener Lars Barfoed, at det ikke har nogen konsekvens for forbrugerne, at man nu skærer i bevillingerne?
»Når Forbrugerrådet rammes af en nedskæring på 7 pct. i forbindelse med VKO-forliget om næste års finanslov – hvilket ministeren ikke har ønsket at kommentere i pressen, men Venstres Inger Støjberg har udtalt, at »Forbrugerrådet har en stor bevilling, og så må Rasmus Kjeldahl få sin butik til at køre inden for den bevilling, han har«
– mener ministeren da ligesom Venstre, at nedskæringerne ikke betyder noget?«