runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Det er et område, hvor især Det Radikale Venstre og regeringen ser meget forskelligt på det.
I regeringen mener vi altså, at der skal være et grundlag for det ophold.
Det har vi ved lovgivning defineret, og det har vi også ved lovgivning strammet op på i Danmark.
Jeg medgiver, at det er helt politisk, og der har Det Radikale Venstre et helt andet ønske om at åbne portene.
Det, som jeg bare i det her spørgsmål synes er lidt specielt, er, at det er et medlem af Socialdemokraterne, som rejser det, hvor jeg jo ved, at vi i mange andre sammenhænge har store diskussioner med Socialdemokraterne om adgang for arbejdskraft til Danmark, f.eks. hele diskussionen om Østaftalen, som for Socialdemokraterne handler om at holde så meget arbejdskraft som muligt ude.
Det er det, der undrer mig allermest i de spørgsmål, jeg nu anden onsdag i træk skal svare på.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Nu siger ministeren godt nok, at investeringen ikke er spildt, og jeg tror da, at de fleste virksomheder ønsker at beholde de medarbejdere, de nu har investeret i, lært op og i øvrigt er godt tilfredse med.
Det er jo egentlig et udtryk for en lidt beklagelig og forundrende systemtankegang, når ministeren taler om jobkortordningen, og at vi skal have sat folk i system, hvis virksomhederne har et generelt behov og der mangler arbejdskraft, når det, vi i virkeligheden taler om, er at tage udgangspunkt i det, som er omdrejningspunktet for hele integrationsindsatsen, nemlig hvordan vi skaber et incitament – det ved vi regeringen går meget op i – til, at folk bliver selvforsørgende.
Var den bedste måde at skabe det incitament på ikke at sige, at folk som i den konkrete sag oppe fra Sæby, der klarer sig selv, folk, som integrerer sig, folk, hvis familie lever et fuldstændig integreret liv i Danmark, naturligvis skal have lov til at blive og ikke flås ud fra slagteriet og sendes hjem til Kosovo?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Skal der for enhver person være en garanti for, at det så er i al evighed?
Tænk, hvis vedkommende skiftede job.
Sådan nogle garantier er der ikke, og jeg håber da heller ikke, at det er betragtningen, at hvis ikke vi kan være sikre på at holde på den her medarbejder i hvert fald så længe, som vi som virksomhed har lyst til det, så vil vi sådan set ikke gøre noget for medarbejderen.
I så fald er det mange skridt baglæns i dansk personalepolitik helt generelt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Hr. Bjarne Laustsen må da have ret i, at det bliver meget vanskeligt at få virksomheder til at medvirke til integration af medarbejdere, hvis det er sådan, at de efter f.eks. at have haft en medarbejder i 7 år kan risikere, at vedkommende mister sin midlertidige opholdstilladelse.
Mener ministeren ikke selv, at det kan være et problem, at der går så forfærdelig lang tid, inden en flygtning får at vide, om han og hans familie er købt eller solgt?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Den måde, som det løses på, sådan som reglerne er i dag, er, at hvis en virksomhed siger, at her er en specifik arbejdskraft, som den står og mangler, at her er en person, som kan udfylde præcis det job, som den ikke kan få andre til at udføre, så har man allerede i dag mulighed for at give det ophold.
Det er reglerne, og det er også de muligheder, som i det her tilfælde Danish Crown har, hvis de opfylder betingelsen.
Jeg synes jo så, det er lidt specielt at høre, at der lige pludselig er arbejdskraftmangel på ufaglærte slagteriarbejdere.
Jeg synes jo, det kunne være interessant, og det kunne da være, at jeg skulle snakke med hr. Bjarne Laustsen om det, hvorvidt vi skal føre slagteriarbejdere på jobkortordningen, for man får næsten det indtryk.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
Er ministeren ikke enig i, at hvis man er bekymret for, som vi er i Det Radikale Venstre, at Danmark kommer til at mangle arbejdskraft, at eksempelvis Danish Crown lige pludselig kommer til at mangle medarbejdere, så var den nemmeste måde at løse problemet på, at vi simpelt hen sikrede, at flygtninge, der var i arbejde og kunne forsørge sig selv, altid fik lov til at blive, og at det sådan set kun drejer sig om, at vi ændrer udlændingelovgivningen på en sådan måde, at netop flygtninge, der er i arbejde, og som kan forsørge sig selv, altid får lov til at blive?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Nu er det sådan set hr. Bjarne Laustsen, der tvinger mig til at bruge en masse tid på den her sag i stedet for på det andet.
Det er ikke mig, der har hevet hr. Bjarne Laustsen herned nu for anden onsdag i træk for at svare på spørgsmål i en konkret sag.
Jeg svarede også hr. Bjarne Laustsen sidste onsdag, men jeg tror, jeg er nødt til at gentage det: Sagen kunne have været fuldstændig omvendt, hvis jeg som minister eller ministeriet var blevet gjort opmærksom på, at der var begrundet mistanke om, at en person arbejdede uden at have en lovlig tilladelse til det.
Så vil jeg også lige gøre hr. Bjarne Laustsen opmærksom på, at det er politiet, der skal afgøre, om der er et grundlag for en sigtelse.
Danish Crown er jo ikke blevet dømt, fordi de er blevet politianmeldt.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Jeg synes, at det sidste, ministeren siger her, da er ganske udmærket.
Hvorfor er ministeren så ikke kommet på det noget før?
Hvis jeg må have lov at give ministeren et godt råd, så brug da tid på at informere virksomheder, der gør et godt stykke arbejde her, i stedet for at politianmelde dem og bruge det offentliges tid på sådan noget.
Jeg synes, det var langt, langt bedre, at skattemyndighederne fortalte ministeren, at her er der altså en borger, der betaler 3.000 kr. i skat til samfundet.
Det bør vedkommende ikke gøre.
Vedkommende bør sendes hjem.
I denne sag kunne ministeren jo så let som ingenting give den dispensation, som advokaten har bedt om.
Den ville betyde opsættende virkning, så vedkommende kunne fortsætte sit arbejde på slagteriet, som han har været i gang med, indtil han blev afskediget.
Det giver altså en voldsom utryghed blandt dem, der går på en midlertidig arbejds- og opholdstilladelse rundtomkring, bl.a. på Danish Crown, at ministeren farer frem på den måde.
Hvis ministeren vil forholde sig sådan til integration, tror jeg, at der vil være masser af virksomheder, som siger, nej, lad os lade være med det, for vi risikerer bare at blive politianmeldt.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-16:
Jeg kan kun forholde mig til den arbejdsdeling, der er imellem Folketinget, ministeren og Danmarks Radio.
Det er, at Danmarks Radio selv træffer beslutninger om struktur, selv træffer beslutningen om prioritering, og at Danmarks Radio i sin redegørelse til mig som minister garanterer, at det ikke vil få konsekvenser for trafikanterne.
Så jeg tager DR’s planer om reorganisering til efterretning.
Det er jo sådan, at DR’s bestyrelse efter radioog fjernsynsloven, som vi fik vedtaget her i Folketinget, varetager den øverste ledelse af DR, mens generaldirektøren har det daglige programansvar og varetager den daglige administrative økonomiske ledelse af DR.
Det er ikke Folketinget, der gør det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Altså, jeg er glad for, at der så lige kom en begrundelse med, og jeg har selvfølgelig skullet gætte lidt.
Men det har egentlig som udgangspunkt været lidt svært for mig, for spørgsmålet lyder: »Vil ministeren beklage og trække de efter spørgerens opfattelse urigtige oplysninger tilbage ...« osv., og nu har jeg brugt nogle dage på at forsøge at tankelæse lidt, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen mener er urigtige oplysninger, for det kræver, at jeg kan læse andres tanker.
Men jeg havde nu nok en mistanke om, at det handlede om det her.
Altså, det, der er sagen, er, at hr. Bjarne Laustsen afleverer nogle underskrifter og samtidig afleverer et brev, som gør opmærksom på og skaber en begrundet mistanke om, at der er tale om en person, der siden juli måned har arbejdet ulovligt hos Danish Crown.
Så er det op til politiet at vurdere, om der er grundlag for en sigtelse i sagen, og det vil jeg overhovedet ikke blande mig i, for det er politiets afgørelse.
Som jeg har sagt tidligere, ville jeg altså omvendt svigte mit ansvar, hvis der ikke blev reageret, når jeg og mit ministerium bliver gjort opmærksom på en konkret person, som vi ved ikke har haft en lovlig arbejdstilladelse siden juni måned.
Vi kigger selvfølgelig nærmere på det, og det er altså underskrifterne og hr. Bjarne Laustsens brev, der har gjort os opmærksom på denne konkrete sag.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Ifølge den foreløbige udskrift fra systemet her siger ministeren, at når hun ligefrem får et brev fra et medlem af Folketinget, i dette tilfælde hr. Bjarne Laustsen, der gør opmærksom på, at der er en person, som ikke har lovlig arbejds- og opholdstilladelse i Danmark, og vedkommende stadig væk er i beskæftigelse, ja, så trækker ministeren det kort og siger, at så vil hun melde dem til politiet.
Hvor har ministeren det fra?
Jeg gør jo udtrykkeligt opmærksom på i en telefonisk henvendelse til ministerens kontor, at vedkommende er fratrådt virksomheden; jeg synes, han skulle have lov at blive der.
Jeg laver en e-mail og et brev om eftermiddagen, jeg kontakter igen ministeriet næste dag om formiddagen, og jeg får en aftale om at aflevere de underskrifter om eftermiddagen.
Det er jo det, der er sket i sagen.
Vedkommende er jo fratrådt virksomheden.
Hvorfor kan ministeren så komme og sige, at jeg har oplyst ministeren om, at vedkommende stadig væk er i beskæftigelse?
Det passer jo ikke, og det vil jeg gerne have ministeren til at trække tilbage.
Jeg synes, det er totalt misvisende.
Jeg ved godt, at ministeren hellere vil tale om østarbejdere og afspore debatten end tale om manglende integration og politianmeldelse, men ministeren må da kunne forholde sig til det.
Der står ikke et eneste sted i det brev, jeg har skrevet til ministeren, at vedkommende er i beskæftigelse.
Vedkommende har været i beskæftigelse, og jeg ser gerne, at medarbejderen kan fortsætte deroppe, for han er en gevinst for samfundet.
Jeg beder ministeren om at tage hensyn til, at hans advokat har bedt om, at det får opsættende virkning, så han kan være en positiv gevinst for samfundet, indtil ministeriet har færdigbehandlet sagen.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jeg er nødt til over for hr. Bjarne Laustsen at holde fast i, at sådan som lovgivningen er i dag, er det altså arbejdsgiverens ansvar at sikre, at de medarbejdere, man har, har en lovlig arbejdstilladelse.
Jeg ved godt, at jeg ikke må stille spørgsmål, men jeg kunne meget godt have lyst til at spørge hr. Bjarne Laustsen, om han virkelig mener, at nogle af dem, der ikke har en lovlig arbejdstilladelse, skal vi gå efter, mens der er andre, der heller ikke har en lovlig arbejdstilladelse, men hvor der er nogle ting, der gør sig gældende, og så ser vi igennem fingrene med det.
Sådan kan vi selvfølgelig ikke operere med dansk lovgivning.
Men jeg kan fortælle hr. Bjarne Laustsen, at også før denne sag opstod, var jeg faktisk allerede i gang med at se på, om vi netop kan indrette systemerne bedre, for jeg medgiver, at det kan være lidt besværligt for en virksomhed.
Vi kigger nu også i Udlændingestyrelsen på, om vi kan kommunikere direkte med virksomhederne.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Ministeren oplyste før i det tidligere spørgsmål, at ministeren selv havde overvejelser om, hvorvidt den information, der gik til virksomhederne, når man havde udvist en af deres medarbejdere, måske ikke var god nok, og at der var grund til at revurdere det.
Det synes jeg ministeren skulle bruge yderligere tid på og også på at kontakte skattemyndighederne.
Man har jo udmærket kunnet bruge 3.000 kr. fra manden hver eneste ugedag uden at gøre noget som helst.
Det er det, jeg synes er underligt.
Så vil jeg gerne forholde mig til, at der faktisk ligger stakkevis af dokumentation på, at Danish Crown har brug for den pågældende medarbejder, på, at man har givet vedkommende uddannelse, på, hvor meget vedkommende laver, og på, hvor meget det betyder for virksomheden, at han er ansat der.
Og så kommer ministeren og siger, at der ikke foreligger nogen dokumentation.
Hvad mangler ministeren, hvad mangler Udlændingestyrelsen, for at den pågældende kan få lov at blive der?
I forhold til det svar, der blev givet før, hvad er det så mere, man ønsker sig?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-16:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at jeg forstår spørgsmålet sådan, at det vedrører DR’s planer om en reorganisering af DR’s nuværende regionale struktur.
De planer blev offentliggjort i DR’s nyhedsbrev den 11. oktober 2005.
DR’s bestyrelse godkendte i oktober, at DR arbejder videre med en plan, som betyder en reorganisering af DR’s nuværende regionale struktur.
Reorganiseringen vil bl.a. betyde, at antallet af DR-regionalkanaler i løbet af 20062007 skal udvides fra de nuværende ni til flere, men også, at DR Vejle reduceres fra en selvstændig afdeling til en lokalredaktion.
Planerne bygger på en vurdering af nogle af DR’s regionalradioer i den fremtidige kommunestruktur og dækker over store usammenhængende områder.
Sigtet med omlægningen er, at borgerne skal have bedre indsigt i de beslutninger og begivenheder, der har indflydelse på deres hverdag.
DR forventer, at de første nye P4kanaler vil sende i slutningen af 2006, og de sidste sender i starten af 2007.
Jeg har i anledning af spørgsmålet bedt DR om at bidrage til besvarelse af spørgsmålet.
DR har oplyst, at de aktuelle planer om at ændre i DR’s regionale struktur ikke giver anledning til, at der sker forringelser i DR’s trafikinformation.
DR garanterer, at trafikanterne fortsat vil få disse behov for meget detaljerede trafikmeldinger opfyldt.
Endvidere garanterer DR, at disse meldinger fortsat er baseret på bl.a. brugen af lokale trafikobservatører.
Kvaliteten vil ifølge DR ikke blive sænket, hverken i DR Vejles nuværende dækningsområde eller i den øvrige del af landet.
Endelig har DR gjort opmærksom på, at ændringerne i DR’s regionale struktur ikke er en rationaliseringsplan, men derimod en ny organisering og reorganisering af DR’s regionale struktur.
Jeg har fuld tillid til, at DR’s ledelse som oplyst vil sikre, at trafikanterne med den nye regionale struktur fortsat vil få opfyldt deres behov for detaljerede trafikmeldinger.
Karen J. Klint (S), 2005-11-16:
Jeg vil gerne begrunde spørgsmålet.
Det er også lidt interessant, at transportministeren er i salen nu, for jeg havde i første omgang forsøgt at stille det til ham, også for at understrege, at jeg på trafikanternes vegne ikke er imod, at der sker forandringer i Danmarks Radio, men med de planer, der ser ud til at ligge om samling af sendefladerne rundtomkring i Danmarks Radios lokalområder, ser det ud til, at det bliver så koncentreret, at det er svært at få aktive sendevogne ud i forskellige regionale distrikter.
Og det er vi meget bekymrede for.
Bare som et lille kuriosum kan man risikere at miste trafikmeldingerne.
Nu kommer jeg jo fra Vejleområdet, hvor vi løbende får trafikkaos på Vejle Fjord-broen og Skærup Rasteplads og andre steder, så derfor har vi rejst spørgsmålet om, hvad det er, der er gang i.
»Hvordan vil ministeren fremover sikre, at trafikanterne fortsat kan få opfyldt deres behov for meget detaljerede trafikmeldinger – frem for alt formidlet videre fra lokale trafikobservatører – gennem Danmarks Radios regionalstationer, set i lyset af de rationaliseringsplaner, Danmarks Radio for tiden arbejder med?«
Rasmus Prehn (S), 2005-11-16:
Jeg er ikke så tungnem, at jeg ikke har opfattet, at der ikke er nogen planer om det, men spørgsmålet går på, om ministeren mener, det er rimeligt.
Er det den mest fornuftige måde at bruge ressourcerne på?
Er det rimeligt, at f.eks. et ungt menneske på 23 år, som er udlært tømrer og tjener gode penge, skal have rabatten, mens en studerende på SU, som er 27 år, ikke får nogen rabat?
Det er holdningstilkendegivelsen, det er politikken, ikke hvad der ligger af konkrete planer i ministeriet, jeg spørger efter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Når hr. Bjarne Laustsen kommer med en henvendelse til mig og ministeriet om en konkret person, så er det første, der sker, selvfølgelig at tjekke op på, hvordan denne persons omstændigheder er, og der finder vi så ud af, at vedkommende faktisk ikke har haft lovligt ophold i Danmark siden juli måned.
Når der så kommer en henvendelse om, at man ønsker, at vedkommende kan fortsætte sit arbejde på Danish Crown, og vi er altså nået hen til oktober-november måned, så skaber det altså en begrundet mistanke om, at vedkommende har arbejdet, siden vedkommende mistede sin arbejdstilladelse i juni måned.
Derfor denne politianmeldelse
Det sker desværre ofte, også i en række sager, hvor der ikke som om denne er en masse medieopmærksomhed.
Det sker pr. automatik, og som jeg har sagt, er det politiets opgave at vurdere, om der er grundlag for at føre sagen videre.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Til det sidste kan jeg svare, at det er der sådan set blevet gjort opmærksom på en række gange fra Udlændingestyrelsens side.
Så må jeg bare sige: Det, som hr. Bjarne Laustsen beder mig om, er at se igennem fingre med, om loven overholdes.
Vi kan være uenige om, hvorvidt loven skal være, som den er.
Der har Socialdemokraterne jo alle muligheder for at komme med forslag til, at den skal være anderledes.
Men loven er sådan i dag, at man som arbejdsgiver har pligt til at sikre sig, at ens medarbejder har en lovlig arbejdstilladelse, og som ansat har man pligt til, når ens arbejds- og opholdstilladelse ikke længere er der, at rejse ud af landet.
Sådan er reglerne i dag.
Jeg kan simpelt hen ikke efterleve det, hr. Bjarne Laustsen beder mig om, nemlig at se igennem fingre med, om loven bliver overholdt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Det sidste kunne blive en spændende diskussion, som vi nok ikke skal tage hul på her.
Jeg kunne bare godt tænke mig at få ministerens vurdering af, mens vi nu går og venter på eventuelle nye regler, om ikke andet så en ordning, der kan give en eller anden form for advisering, hvad det så egentlig er, der skal til, før en virksomhed har været så tilstrækkelig omsorgsfuld, at den fritages for at blive politianmeldt.
Er det nok som i det her tilfælde, at man i den ene måned retter henvendelse og får at vide, at sagen stadig væk er under behandling, mens der så kort tid efter falder en afgørelse, og hvor man så bliver politianmeldt på et senere tidspunkt?
Er det efter ministerens vurdering en daglig forpligtelse for virksomheden, at den hver dag skal ind i Udlændingestyrelsens telefonsluse?
Vi ved alle sammen, at det vil kræve en særlig medarbejder ansat til at komme igennem til Udlændingestyrelsen.
Er det en daglig opringning for at sikre sig, hvordan det nu skrider frem med sagsbehandlingen, indtil ordningen kommer på plads?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Det er politiet og ikke mig, der skal vurdere de nærmere omstændigheder omkring det her og finde ud af, om der er grundlag for at gå videre med sagen.
Jeg synes generelt, det er utrolig svært at diskutere de her konkrete sager.
Vi er gået meget langt, fordi det er en sag, der har været meget medieopmærksomhed om, og som i mange detaljer er blevet beskrevet i medierne.
Jeg mener ikke, det er hensigtsmæssigt, at vi står her og begynder at sagsbehandle, og at jeg begynder at sige, at der skal det og det konkrete til.
Jeg må bare sige, at vi har nogle regler.
Når man ønsker at fastholde en konkret persons arbejdstilladelse, skal man opfylde nogle krav, og de krav er ikke opfyldt i det her tilfælde.
Med hensyn til information til virksomhederne har jeg også sagt til hr. Bjarne Laustsen, at det arbejder vi på.
Men det ændrer altså ikke på, at den lovgivning, som jeg går ud fra, selv om jeg stadig væk ikke har fået det bekræftet, at hr. Bjarne Laustsen er enig i, siger, at en virksomhed har ansvaret for, at dens medarbejdere har en lovlig arbejdstilladelse.
Det er altså de regler, der gælder, indtil vi eventuelt finder nogle nye regler.
Det er altså lovgivningen i dag.
Det ændrer altså ikke på, at der skal være et grundlag for det ophold, man i sin tid har fået i Danmark.
Det kan man få på forskellig vis.
Man kan have fået det som flygtning, og hvis situationen i ens hjemland ændrer sig, jamen så er meningen sådan set, at man kan vende tilbage til sit land.
Det er en beskyttelse, som Danmark stiller til rådighed, så længe der er uroligheder i ens hjemland.
Man kan også få en midlertidig arbejdstilladelse på grund af et konkret job.
Jeg synes jo, det er dejligt, at man i den tid, man er her i Danmark, uanset grundlaget gør, hvad man kan for at blive godt integreret.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Det er ikke lykkedes mig at finde en eneste person i Vendsyssel, der deler opfattelse med integrationsministeren i denne sag, heller ikke i integrationsministerens eget parti, Venstre.
Man synes simpelt hen, det er tudetosset.
Ministeren udviser en medarbejder fra Danish Crown den 18. juli, men gør intet andet ved det end at trække skattebetalingen ind til samfundet.
Det er o.k.
Så skriver jeg et par linjer i november måned for at spørge, om ikke han lige så godt, mens ministeren undersøger de sidste ting, advokaten er kommet med, kan fortsætte med at arbejde, ligesom han har gjort hidtil.
Nej, så skal virksomheden politianmeldes, og han skal politianmeldes.
Når ministeren nu ikke selv har orden i eget hus, så virker det fuldstændig skørt på folk.
Jeg synes, ministerens tilgang skulle være, at der skulle noget andet til.
Så siger ministeren, at det er vanskeligt at diskutere en personsag.
Ja, det er da klart.
Sådan har jeg det også.
Derfor er spørgsmålet formet helt anderledes bredt, men når ministeren vælger at politianmelde en konkret virksomhed og en bestemt person, så bliver det jo let personligt.
Derfor mangler jeg at få at vide: Hvilke krav skal den pågældende medarbejder opfylde for at få lov til at blive her?
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Jeg kan godt forstå, at ministeren svarer sådan.
Så lad mig spørge om den situation, vi havde for et øjeblik siden, for det principielle i det her handler jo også om, at ministeren har det synspunkt, at efter at en person har etableret en tilværelse, og det kan være i Sæby, det kan være i Hammel, eller hvor han nu har etableret sig, er det omkostningsfrit at sende ham hjem til det land, han engang er kommet fra, uanset hvor længe han i øvrigt har været her.
Vi har masser af eksempler på sager, hvor det drejer sig om børn, der aldrig har gået i andet end dansk skole, familier, som er velintegrerede.
Regeringen har sammen med et stort flertal i Folketinget utrolig travlt med pisken, det handler om starthjælp, det handler om 300-timersregler for alle dem, som ikke vil gøre noget.
Men til dem, som gør noget, har man overhovedet ingen gulerod, dem er der ingen hjælp til.
Selv om man integrerer sig, selv om man får et arbejde, selv om ens børn går i skole, måske spiller håndbold og alting, så er der ingen hjælp at få.
De må hjem, uanset at de har skabt sig en tilværelse og fuldt regeringens anvisninger – integrationskontrakter og hvad vi har – til punkt og prikke.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Igen til fru Pernille Blach Hansen må jeg sige, at det er en forkert opfattelse, at det her kun skal være for produktionens skyld.
Det er for miljøets skyld først og fremmest, for at man på den gode og robuste jord kan have den husdyrproduktion, man eventuelt har nu, og sige, at man med god samvittighed kan opretholde samme produktion og også tage sårbare arealer ud, hvis der er den miljømulighed fremover.
Ole Glahn (RV), 2005-11-17:
I forlængelse af det, fru Pernille Blach Hansen spurgte om, vil jeg gerne stille hr. Jens Kirk et spørgsmål.
Jeg mener i hvert fald at have konstateret, at der i landbrugsblade har været en meget positiv opbakning til de her tanker med den begrundelse, at det giver mulighed for, at M017S11601207ALFV.FM Page 1192 Monday, January 23, 2006
10:30 AM
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk: Har det slet ikke indgået i Venstres overvejelse, at det her kunne give en større fleksibilitet i den måde, man kan tilrettelægge sin svinefabrikation på, altså at man kan få flere svin ind på produktionsenhederne?