runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-17:
Produktionsskolerne spiller en afgørende rolle for en gruppe unge, som ikke har mod på at gå den slagne vej gennem uddannelsessystemet.
Produktionsskolerne har også vist sig som en god mulighed for, at denne gruppe af unge bliver fastholdt i uddannelsessystemet og så med tiden kan hjælpes over i den almindelige uddannelse - eller det kan være i et arbejde.
for, hvor mange unge der kan gå på en produktionsskole.
Vi må konstatere, at regeringen i samme åndedrag fik gennemført en regel om, at kun 5 pct. af eleverne på en produktionsskole kunne gå på skolen i mere end 1 år.
Vi måtte acceptere den bestemmelse.
Det gjorde vi.
Vi var også nervøse for den.
i finanslovaftalen 2001 er kvoten for unge, der kan gå på en produktionsskole længere end 1 år, så blevet fordoblet fra 5 pct. til 10 pct. En forbedring, der kan gavne lige præcis en gruppe unge, der ikke har noget andet alternativ.
På den baggrund vil jeg godt sige, at Enhedslisten støtter dette her forslag, men at vi selvfølgelig også følger udviklingen meget nøje og er i beredskab til - f.eks. ved næste års finanslov - at se, om der er yderligere elementer i loven om produktionsskolerne, vi skal have forbedret.
Og det være igen sagt ud fra den antagelse - og det mener vi også at vi har meget belæg for - at her er der virkelig en gruppe mennesker, som ikke har noget andet alternativ, og derfor kræver det, at vi nøje følger udviklingen.
Derfor ja til en eventuel yderligere forbedring til næste år.
Henrik Svane (RV), 2000-11-17:
Uddannelse er helt afgørende for, at man kan begå sig i vidensamfundet.
Derfor er det nødvendigt, at vi hele tiden forsøger at give de unge bedst mulige betingelser for at opnå de relevante kompetencer til arbejdsmarkedet.
Når det gælder erhvervsuddannelserne, er uddannelsesaftalerne en mulighed for den enkelte til at supplere praktiske færdigheder med mere teoretiske kundskaber.
Desværre bruges mulighederne for supplerende uddannelse ikke i det omfang, som Det Radikale Venstre ønsker, og derfor vil vi gøre ordningen mere attraktiv.
For elever i skolepraktik, som desværre ikke er en optimal løsning, er det ekstra nødvendigt, at de supplerer deres praktik med en uddannelsesaftale, således at de kan dokumentere over for kommende arbejdsgivere, at de er rustede til at løse de opgaver, som virksomhederne skal have løst.
I forventning om, at det foreliggende lovforslag vil medvirke til, at endnu flere fremover vil få uddannelsesaftaler, støtter vi lovforslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-17:
Jeg har tid nok, vil jeg sige til hr. Ole Sohn
, så vi kan da roligt stå og diskutere heroppe. Den her sang om finansiering bliver jeg altså nødt til at opponere imod.
Både K og V har fremlagt det ene besparelsesforslag efter det andet.
At man så ikke fra socialistisk side og desværre heller ikke fra regeringens side vil acceptere disse besparelsesforslag er jo en anden sag.
Hvis vi i vores lille husholdning derhjemme i min lille familie mangler nogle penge, så forventer vi jo ikke, at vi får øgede penge ved hjælp af skatter og afgifter et andet sted fra, men så går vi ud og sparer på vores husholdningsbudget.
Det er jo det, der er den helt elementære, klassiske forskel her.
Så den sang skal man altså ikke blive ved med at synge, blot fordi det her forslag er rimelig uigennemtænkt.
Der er altså mennesker, der er kommet i klemme, specielt unge mennesker under praktik.
Vi forstår - og det er derfor, vi ikke stemmer imod forslaget -
at de selvfølgelig skal kompenseres, fordi man ikke har lavet et særlig gennemtænkt forslag. Men sangen om den manglende finansiering må godt høre op her.
Jeg kan heroppefra nævne besparelser på 10 mia. kr.
Jeg vil godt høre SF komme med besparelser på 10 mia. kr. og ikke udgifter og afgifter på 10 mia. kr.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-11-17:
Det kan godt være, hr. Ole Sohn har været her i 7 timer, men jeg må så også sige, at jeg ikke tror, hr. Ole Sohn har været fuldt opmærksom på, hvad der er sagt fra Venstres side på talerstolen i alle 7 timer.
Det vil jeg gøre hr. Ole Sohn opmærksom på.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-17:
Kristeligt Folkeparti kan støtte denne lille sag, som er en håndsrækning til bl.a. vognmandserhvervet, som har brug for denne håndsrækning.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-17:
Jeg har lige et udsagn om det her forslag.
Jeg kan meddele, at Enhedslisten kan støtte forslaget ud fra én eneste begrundelse, nemlig at det kan ses som udtryk for en administrativ rationalisering, men jeg vil gerne stærkt understrege, at det ikke er udtryk for, at Enhedslisten mener, at erhvervet har behov for flere lempelser.
Det betyder, at man betaler for de miljøomkostninger, som man pådrager samfundet.
Jacob Buksti (S), 2000-11-17:
Jeg skal da gerne sige tak for den helt overstrømmende modtagelse, som dette forslag har fået.
Og bare til hr. Erik Jakobsen og andre: Tak for de pæne ord.
Jeg skal nok lade være med at komme med ret mange af lignende forslag.
Jeg skal jo også kunne vise mig ude i byen i fremtiden.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-11-17:
Jeg skal på hr. Arne Melchiors vegne meddele, at CD støtter forslaget.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig dette forslag, hvor betaling for frivilligt syn af tunge lastbiler, personbiler m.fl. ændres således, at betalingen herfor bliver den samme som for lovpligtigt syn.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse er det kun ret og rimeligt, at den forhøjede pris for frivilligt syn afskaffes til fordel for en fornuftig administrativ og planlægningsmæssig lempelse for transporterhvervet.
I Dansk Folkeparti har vi bemærket, at Dansk Automobilforhandlerforening og vognmandsbranchen gentagne gange har udtrykt utilfredshed med den eksisterende ordning.
Derfor hilser vi det med tilfredshed, at der nu sker en fritagelse for den forhøjede betaling, så ordningen kommer ind på et mere rimeligt spor og dermed ikke virker ødelæggende for virksomhedernes løbende drift.
Margrete Auken (SF), 2000-11-17:
Også i SF glæder det os at kunne glæde selv Venstre, som jo ikke vil betale, men gerne vil række hånden frem, når der falder penge ned i den.
Denne her gang skal Venstre få lov
til det.
Også SF støtter dette lovforslag.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-17:
Vi har også med glæde noteret os forslaget, også at vi endnu en gang oplever, at der kommer heldige ting fra den relativt nye trafikministers hånd.
Det er er godt forslag.
I forvejen får og betaler danske bilister jo en meget stor del af de afgifter og skatter og gebyrer, som det danske samfund får ind, over 40 mia. kr.
Nu er der for en enkelt gangs skyld et lovforslag på programmet, hvor man rent faktisk ønsker at mindske et gebyr, der påhviler bilejere.
Så kan man jo stå og klappe heroppe
fra talerstolen af fryd.
Det forhøjede gebyr på frivilligt syn har først og fremmest
været et problem for bilforhandlerbranchen og transporterhvervet, som har følt, at gebyret har været ødelæggende for virksomhedernes planlægning og en unødvendig administrativ byrde.
Så vi kan kun være tilfredse med, at trafikministeren nu foreslår, at sondringen mellem lovpligtigt og frivilligt syn bortfalder i forhold til betalingsreglerne, og at vi dermed kan være med til at lette arbejdet for såvel vognmænd som bilforhandlere.
Derfor er der ingen tvivl om, at Det Konservative Folkeparti stemmer ja til lovforslaget.
Vi takker den aldeles glimrende trafikminister for endnu et godt forslag.
Så heroppefra lyder der kun jubel og glædestoner.
Erik Jacobsen (V), 2000-11-17:
Nu har vi jo i næsten 2 dage været i gang med behandlingen af en stor buket lovforslag, og i mange tilfælde er det jo lovforslag, der har handlet om regulering af forskellige udgiftssatser.
Så ser vi nu her et lovforslag, som går den anden vej.
Det er udgiftsneutralt.
Det tilfører endda 3,2 mio. kr. til bilbranchen, vognmandsbranchen m.m. Jeg skal ærligt indrømme, at jeg egentlig måtte læse lovforslaget to gange for at være helt sikker på, at det nu var sådan.
Men det giver altså en større fleksibilitet til Statens Bilinspektion, det giver større mulighed for bilismen og transportbranchen, så det lovforslag støtter Venstre varmt.
God weekend.
Peder Sass (S), 2000-11-17:
Da vores ordfører, hr. Erling Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre hans kommentar til lovforslaget: Socialdemokratiet støtter trafikministerens lovforslag. Vi glæder os over, at der nu er kommet mere styr på tingene i Statens Bilinspektion.
At vi også samtidig kan lette bus- og lastvognmændene for 3,2 mio. kr. i omkostninger ved frivilligt syn er jo også en dejlig ting.
Derfor forventer jeg også, at dette her forslag får en let gang gennem udvalget.
Vi anbefaler.
Margrethe Vestager (RV), 2000-11-17:
Jeg vil gerne sige tak for modtagelsen, og hvis vi på nogen måde under udvalgsbehandlingen kan bidrage til større grad af elegance - jeg forstod, det var efterspurgt af nogle ordførere - så er vi naturligvis meget villige til at gøre det under behandlingen.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-17:
Jeg begriber ikke, at man i fuld alvor kan fremsætte sådan et forslag.
Kan det beløb virkelig få dem til at blive i stand til at gennemføre deres uddannelse?
Kristeligt Folkeparti var imod fastfrysningen af bundfradraget, som har med det her forslag at gøre.
Kristeligt Folkeparti kan heller ikke stemme for 83,33 kr. ekstra om måneden til elever i ungdomsuddannelsen.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-17:
Med ældrepakken var Enhedslisten med til at give de mindst bemidlede pensionister klare forbedringer.
Alle har bidraget til at finansiere dette gennem en fastfrysning af bundfradraget.
Men derfor har det selvfølgelig også været centralt for Enhedslisten, at jævne indkomster i Danmark har skullet kompenseres for fastfrysning i bundfradraget.
Alle overførselsindkomster bliver f.eks. kompenseret fuldt ud.
En gruppe, som det har været svært at kompensere, har været lærlinge.
Dette lovforslag sikrer, at lærlingene bliver kompenseret gennem en bonus.
Enhedslisten kan støtte forslaget.
Det er jo næppe overraskende.
Henrik Svane (RV), 2000-11-17:
Vi er enige i, at der skal gives en kompensation.
Det her er at gå ind i ældrepakken. Lærlinge over 18 år skal have en kompensation for denne fastfrysning af personfradraget. Så vi stemmer for forslaget.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-11-17:
Jeg skal igen sige, at da CD's ordfører, fru Susanne Clemensen, ikke kan være til stede, skal jeg på CD's vegne knytte følgende kommentarer til lovforslaget: Det her lovforslag er jo en udløber af aftalen om varmehjælp til ældre, som regeringen, SF og Enhedslisten har indgået som led i finanslovforslaget år 2001.
Det har vi i CD ingen lod og del i, men vi ved jo godt, at aftalen efterfølgende gav venstrefløjen nogle store problemer med baglandet, fordi aftalen ikke tog tilstrækkeligt hensyn til de unge og lavtlønnede, der ikke er medlem af en a-kasse.
Derfor er dette forslag kommet til efterfølgende.
Når man nu har bestemt sig for en fastfrysning af bundfradraget for næste år, så kan vi selvfølgelig ikke være modstandere af, at man går ind og forsøger at kompensere f.eks. som her, hvor det drejer sig om unge over 18 år, der er i gang med en erhvervsrettet ungdomsuddannelse med lønnet praktik.
Men selvfølgelig kommer vi jo ikke uden om, at forslaget her medfører mere unødig administration for Arbejdsgivernes Elevrefusion, uanset hvad regeringen mener, og det må vi naturligvis tage afstand fra.
Da det her forslag jo netop skal ses i sammenhæng med finansieringen af regeringens og venstrefløjens ældrepakke, som vi i CD har sagt fra over for, kan vi naturligvis heller ikke støtte dette forslag.
Christian H. Hansen (DF), 2000-11-17:
Jeg kunne jo starte med at sige, at når hr. Ole Sohn siger, at det kræver sin mand at være her siden kl. 9.00, så kræver det jo også sin mand at have hørt hr. Ole Sohn op til flere gange i løbet af dagen.
Men forslaget her er jo et led i finanslovaftalen mellem regeringen, SF og Enhedslisten, og umiddelbart vil jeg sige, at lovforslaget her jo faktisk er et plaster på såret, fordi man indgik dét med det nedsatte a-kassebidrag.
Det er som om, at det er en lille gavepakke, der skal væltes ud her, som nøjagtig vil give 83,33 kr. pr. måned til de studerende, alt i alt 86 mio. kr.
Vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at de 86 mio. kr. skulle have været brugt til at forbedre uddannelserne over én bank i stedet for.
For en forbedring af uddannelserne vil jo være noget, som de studerende vil kunne have glæde af i hele deres liv frem for de her 83,33 kr. om måneden.
Henrik Svane (RV), 2000-11-17:
Jeg skal ganske kort meddele, at Det Radikale Venstre selvfølgelig står bag dette her lovforslag med denne ændring.
Det har vist sig, at der er et større behov, end vi i første omgang havde forestillet os, for at nogle af eleverne på produktionsskolerne har behov for at være der mere end 1 år.
Vi vil selvfølgelig stadig væk fastholde, at produktionsskolerne virkelig gør, hvad de kan, for at det ikke skulle være nødvendigt, ved at udvikle deres pædagogik fortsat, så vi undgår, at denne gruppe måtte udvide sig.
Produktionsskolen er en god skoleform, vi støtter den helhjertet.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-11-17:
Da CD's ordfører, fru Susanne Clemensen, ikke kan være til stede, skal jeg på CD's vegne knytte følgende kommentar til lovforslaget: Forslaget her går ud på at lempe adgangen til at give dispensation til mere end 1 års forløb på en produktionsskole. CD har stået bag finanslovaftaler om produktionsskolerne
både i 1999 og 2000.
Vi er til gengæld ikke med i dette års finanslovaftale mellem regeringen, SF og Enhedslisten.
Men vi er enige i, at der har vist sig et behov for at udvide dispensationsadgangen for den særlige gruppe af unge, der har behov for et længere forløb på en produktionsskole end det ene år, der er hovedreglen i loven.
Det er ikke en tilbagevenden til tidligere, hvor 1-års-reglen i realiteten var blevet ganske kraftigt udhulet.
En sådan ordning ville vi være modstandere af.
I mange tilfælde var den udtryk for, at produktionsskolerne blev brugt af kommunerne som et bekvemt opbevaringssted for de unge, som kommunen egentlig burde tage sig mere af, end tilfældet var.
Omvendt ønsker vi heller ikke en stiv dispensationsbestemmelse for de unge, som vitterlig har behov for et lidt længere produktionsskoleforløb.
Og derfor støtter vi i CD varmt dette forslag.
Christian H. Hansen (DF), 2000-11-17:
Det her lovforslag er jo en del af finansloven, og man kan sige, at det giver så nogle partier en mulighed for at vælge råt fra.
Men lovforslaget her er egentlig ganske fornuftigt, idet man vil forhøje dispensationsgruppen fra 5 til 10 pct. Og den rapport, som Undervisningsministeriet har udarbejdet, har jo bl.a. peget på, at der er et realistisk behov for denne udvidelse.
Rapporten peger også på, at det drejer sig om ca. 1000 mennesker, der har været i eller er i klemme i det her system.
Vi synes, det er et ganske fornuftigt forslag, der er lagt på bordet her, og Dansk Folkeparti kan støtte det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Det, vi har mest imod den VEU-reform fra sidste år, er finansieringen, og derfor mener vi godt, at vi kan holde til at stemme for de konsekvensændringer her.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-17:
Enhedslisten støtter også de konsekvensrettelser, der ligger i det her forslag, men vi vil dog gøre opmærksom på, at det ikke betyder, at Enhedslisten nu støtter indholdet i alle de lovgivninger.
Så vil jeg gerne sige til De Konservative, at de jo ikke kan holde sig uvedkommende i forhold til det forslag, som VEU-reformen rummer, eftersom de nu har stukket deres slimede fingre ned efter AUF-midlerne i forbindelse med det forrige lovforslag, ganske vist med forligsparternes accept, men dog har de stukket fingrene ned i det, og det kommer der vist ikke noget godt ud af.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-17:
Det gør vi også.
Lone Yalcinkaya (CD), 2000-11-17:
CD kan også støtte forslaget, selv om lovforslaget egentlig er uden selvstændigt indhold, i og med at forligsgruppen er diverse.
Vi støtter forslaget.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
Det foreliggende lovforslag er en række konsekvensrettelser som følge af omtalte reform.
Som konsekvens af den holdning, Dansk Folkeparti tidligere har givet udtryk for på området, må vi afvise at støtte forslaget, men naturligvis vil vi følge udvalgsarbejdet.
Ole Sohn (SF), 2000-11-17:
Vi ser lovforslaget som nogle konsekvensrettelser, så derfor kan vi støtte forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Vi betragter dette forslag som konsekvensændringer af forliget om VEU fra sidste samling.
Dette forlig deltog vi heldigvis ikke i, men vi vil naturligvis ikke forhindre forligspartierne i at gennemføre de nødvendige tekniske konsekvensændringer, og det logiske vil derfor være, at vi undlader at stemme til dette forslag.
Der har dog sneget sig en ændring ind som en konsekvens
af et forlig, vi er med i, nemlig bestemmelsen om arbejdspraktik.
Det er egentlig noget værre roderi, at ministeren ikke kan finde ud af, hvem han vil føre arbejdsmarkedspolitik sammen med, og blander tingene sammen med dette lovforslag, for derved forhindrer han os jo i at støtte konsekvensændringen i relation til arbejdspraktik.
Men det er jo ministerens problem, ikke vores, hvis der i det hele taget er et problem.
Jens Vibjerg (V), 2000-11-17:
Da forslaget jo er en del af regeringens ufuldkomne VEU-reform, kan Venstre ikke støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-17:
Selv om dette forslag er det største af alle dem i pakken, vi behandler her i dag, er det det forslag, der har mindst selvstændigt indhold.
Andre forslag har været gennemgribende behandlet tidligere og er vedtaget, men der er behov for en sammenfattende konsekvensrettelse, og derfor støtter vi, at man gør det med forslaget her.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Jamen jeg forstår nok, at det kan være både kultur og erhverv.
Det er jeg helt enig i.
Men når man har nogle celler - ligesom medicinalindustrien har, for at sammenligne med noget andet, der ikke er meget kultur i - og det er måske mindre end én ud af hundrede, så må man jo dér prøve at lave overskuddet til de eksperimenter, man skal lave på nogle andre film.
Men det var nu det.
Det kunne den måske få.
Det kan vel ikke afvises at det kunne ske.
Den branche har man i købet planer om - det diskuteres jo meget - at trække tæppet væk under ved at fjerne de faste bogpriser. Jeg synes altså, at der er nogle modsætningsforhold.
Nu har jeg så en langt større forkærlighed for bøger end for film, det er sådan min fordom, men jeg synes alligevel, at der er noget, der ikke rigtig passer.
Pia Gjellerup (S), 2000-11-17:
Det sidste, hr. Frank Aaen spørger til, tror jeg, der kan blive god grund til at debattere i det videre forløb, og jeg synes, at det i dag netop har vist sig, at der er nogle, der har brug for at øve sig i udgangspunktet for at se, hvor man overhovedet har begrænsninger, og hvorfor man har begrænsninger.
Der vil jeg blot understrege over for hr. Frank Aaen, som i høj grad har været opmærksom på, hvad det er, der ligger, at VækstFonden netop godt kan være en aktiv ejer af udviklingsselskaberne.
Her vil VækstFonden ikke blive oplevet som en meget dominerende medspiller, men netop være en aktiv og engageret medspiller.
Jeg vil meget gerne i fortsættelse af, hvad vi også har været inde på tidligere i forbindelse med behandling af VækstFonden, være med til at redegøre for og se på, hvordan målsætningerne er for støtten i forbindelse med virksomhederne og deres overvejelser og engagement i den sideløbende udvikling i forhold til miljø, i forhold til etik og andre emner af tilsvarende karakter.
Det har vi været inde på før.
Det synes jeg der kan være en god lejlighed til at vende.
Det er noget værre rod, siger hr. Ole M. Nielsen så med et lidt andet udtryk
; man kan ikke være både-og.
Se, problemet for sådan et erhverv som filmindustrien, er jo, at den er begge dele.
Noget af det er kunstnerisk virksomhed, som ikke kan leve på markedsmæssige vilkår.
Og vi ønsker, at der er dansk film i Danmark; vi ønsker, at den kan folde sig ud; vi ønsker, at der er nogle, der også i det medie kan berige os med vinkler på, hvem vi er.
hvis vi, fordi der er et kunstnerisk element, siger, at de ikke kan få lov at agere som et erhverv, så gør vi det erhverv en bjørnetjeneste, og jeg mener også, at vi kommer til at gøre os selv en bjørnetjeneste, for hvis vi ikke kan bidrage til også at skabe kulturprodukter, der kan gøre sig på det globale marked, så overlader vi det globale marked til at være noget, der bliver meget ens og meget lidt dansk.
Så jeg synes, at man skal kunne både-og.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Skillepunktet i forhold til erhvervspolitik og i det hele taget samfundssyn er, som jeg også var inde på tidligere, holdningen til demokrati.
Derfor vil jeg sige, at hvis sådan en lov her skulle skrues sammen og gå i en retning, som var mere over i min retning, så skulle der være nogle klare krav om, at en virksomhed kun kan få støtte, hvis der er demokrati på arbejdspladsen, hvis de ansatte har reel medindflydelse.
Ja, jeg kunne oven i købet finde på at sige, at det er kun kooperativer - altså hvor det er de ansatte, der er ejere af virksomheden - der kunne få støtte.
Det ville jo være voldsomme krav at komme med i sådan en debat som den her, og derfor var jeg mere fredsommelig ved at sige, at der skal være nogle klare målsætninger om, hvilke krav der stilles til en virksomhed, hvis den skal have støtte; at det skal være en virksomhed, der opfylder nogle krav inden for etik, inden for miljø, inden for beskæftigelse.
Derfor må jeg sige til ministeren, at det er vi nødt til at have ind og præciseret, hvis Enhedslisten skal være med til at lave det her.
Når ministeren så oven i købet afviser, at VækstFonden må gå ind og være en aktiv ejer, men pr. definition skal være passiv ejer, så bliver det endnu vigtigere, at der er nogle andre formuleringer.
Hvorfor må det ikke være en aktiv ejer?
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Det er til ministerens ord om filmbranchen.
Jeg vil sige, at det sikrer da i hvert fald VækstFonden for afløbsproblemer, vil jeg tro, ligesom man har andre steder.
Det har man da haft i Danida, og nogle påstår, man har det i Miljøministeriet, Miljøstyrelsen, og vi skulle da nødig få de forstoppelser i VækstFonden, men at lige nøjagtigt filmbranchen skulle gøre det, er jeg i hvert fald noget skeptisk over for, når den i den grad kan optræde på finansloven og få tilskud som en kulturvirksomhed, og så samtidig også kan få støtte som en erhvervsvirksomhed.
Der er et og andet i mig, der vender sig imod det, og det er i hvert fald en sammenkædning, en kombination, som man ikke kender inden for andre typer virksomheder.
Så det synes jeg nu nok jeg er lidt skeptisk over for.
Og så vil jeg bruge den her korte bemærkning til at sige noget, jeg glemte før, som også er et modsætningsforhold i hele den her erhvervsaktivitet, som regeringen står for.
Man nedsætter afskrivningsprocenten på driftsmidler til 25, selv om man også, så vidt jeg husker, i de her bemærkninger gør opmærksom på, at produkternes levetid er kortere osv.
Jeg synes også, der er et modsætningsforhold i det, regeringen gør på dette område.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Åh, det sidste her var vist mere en kommentar til den tidligere ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, end det var en kommentar til mit indlæg.
Sådan synes jeg i hvert fald, det lød ud fra citaterne.
Det her er jo ikke nogen samfundsomstyrtning, under ingen omstændigheder.
I virkeligheden står jeg jo bare her og forsvarer et ganske almindeligt markedsøkonomisk princip, nemlig at når man investerer risikovillig kapital, så skal man også have andel i gevinsten.
Jeg stiller så nogle krav til, hvilke etiske, miljømæssige og beskæftigelsesmæssige formål der skal være
, hvor almindelige markedsøkonomiske principper siger, at det er ligegyldigt, bare vi får nogle penge.
Men jeg kan slet ikke forstå, at Venstre og De Konservative ikke kan tilslutte sig det helt almindelige markedsøkonomiske princip, altså at
Er det ikke sådan, markedsøkonomien fungerer?
At de, der tager en risiko, også tager gevinsten?
Hvorfor skal det være forbudt?
Hvorfor skal det princip ikke gælde for VækstFonden?
Kan man forklare mig det?