runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Handlingsplanen fra Kunstrådet er Kunstrådets handlingsplan, og jeg mener ikke, det er en kulturpolitikers opgave at vurdere, hvorvidt den handlingsplan er på den ene eller på den anden måde.
Jeg har stillet spørgsmålet: Fungerer Kunstrådet og kunststøtten godt nok?
Jeg har ikke angivet svaret på det spørgsmål.
Jeg stiller spørgsmålet som en del af en kulturpolitisk debat i dag, fordi jeg selvfølgelig synes, at vi som Folketingets partier, repræsentanter for et indgået forlig, skal være lydhøre over for den faglige kritik, der måtte rejse sig af de beslutninger, vi træffer.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Tak for generøsiteten.
Jeg vil gerne have en kort forklaring på, hvad det er, Kunstrådet ikke gør godt nok.
Kunstrådet har fået til opgave
Kunstrådet har udarbejdet en meget fin handlingsplan byggende på fagudvalgenes indstillinger.
Den handlingsplan er det, Kunstrådet har præsteret, og jeg synes ærlig talt, at det er det, man skal forholde sig til.
Jeg vil gerne have ordførerens holdning til selve handlingsplanen og dens nye ideer.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Det er fuldstændig korrekt, at Folketingets partier står bag den omlægning af kunststøtten, som kulturministeren har stået i spidsen for.
Jeg synes, der var gode anslag i hele det grundlag, der ligger bag det, nemlig at vi skulle styrke tværfagligheden, og at der kunne være en pointe i, at de forskellige kunstområder blev forenet.
Derfor er vi med i
forliget
Men når der nu rejser sig en ret stor kritik fra de faglige miljøer, fra kunst- og kulturlivet, så synes jeg da, at vi som forligsparti er forpligtet til at tage den kritik alvorligt.
Det var sådan set også derfor, jeg i min ordførertale stillede det åbne spørgsmål: Fungerer det efter hensigten?
Det betyder da ikke, at ideen er blevet ringere af den årsag.
Det kan bare være, at ikke alt fungerer, som vi havde forventet det.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
På, om fru Mette Frederiksen er tilfreds med Kunstrådets handlingsplan.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Det, at regeringen sammen med sin tro væbner, Dansk Folkeparti, fjernede den portostøtte, der tidligere blev givet til flere tusinde blade, magasiner og tidsskrifter, er vel uden sammenligning det mest målrettede angreb på det frivillige Danmark, vi har set i mange år.
Det gælder også en række af de nationale organisationer, fagforeninger, alle mulige.
Der er jo en mangfoldighed af afsendere og udgivere.
Der betyder medlemsbladet, det, at man kan kommunikere direkte, da utrolig meget for, hvordan organisationen og foreningen fungerer.
Og ja, vi tror, det har betydning for den offentlige debat, om der er andet end dagblade og elektroniske medier, altså at der er en hel skov af blade og tidsskrifter og magasiner, der lige præcis udgør en selvstændig stemme i den offentlige debat.
Ja, det tror vi har betydning for pluralismen, for mangfoldigheden og for alsidigheden.
Kim Andersen (V), 2004-04-23:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører om det at værne pluralismen, give mulighed for mangfoldighed, kunstnerisk udfoldelse i enhver henseende, principielt har noget at gøre med portostøttens størrelse.
Det er, som om lige netop det element indtager en helt central rolle i Socialdemokratiets argumentation og kritik, og derfor beder jeg om, at ordføreren forklarer mig, om det principielt har nogen betydning for pluralismen i et samfund og ytringsfriheden, hvor stor en portostøtte er.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Hvis jeg skal nævne nogle helt konkrete eksempler på, hvor vi synes, der skal sættes ind lige nu i dansk kultur, så skal det være med en styrkelse af dansk musik.
Vi har peget på, at dansk musik befinder sig i en fantastisk god situation.
Noget af det, der er behov for, er, at vi får understøttet det producerende led.
Det vil være en styrkelse af dansk musik.
Vi har konkret foreslået, at der skal oprettes kulturskoler, på tilsvarende vis som vi allerede har musikskoler rundtomkring i landet, altså steder, hvor børn kan få lov til at udvikle deres talent inden for drama, inden for keramik, inden for skuespil, inden for billedkunst osv. Vi vil gerne have konkurrence på public service, så der er noget at vælge mellem, således at alsidigheden er reel.
Derfor vil vi ikke være med til at privatisere TV 2, men gerne være med til at udvikle det.
Så vil vi gerne fastholde medfinansiering på det kommunale område, så vi sikrer, at der både er et lokalt, regionalt og statsligt ejerskab for kulturpolitik.
Kim Andersen (V), 2004-04-23:
Jeg glædede mig over, at kulturministeren og også Venstres ordfører i deres taler så frem til en kulturpolitisk diskussion, hvor vi sådan løftede hovedet og var visionære.
Jeg synes også, at de to i deres taler lagde op hertil.
Ikke mindst på den baggrund skuffede det mig meget at høre den socialdemokratiske ordførers tale.
Jeg synes, den var uhyre negativ og tilbageskuende og savnede enhver form for udsyn og bud på, hvad det er, Socialdemokratiet vil med kulturpolitikken i Danmark. Jeg synes, den socialdemokratiske ordfører skulle benytte lejligheden her i dag til at fortælle lidt mere konkret og nuanceret, hvad det egentlig er, man har at byde på og f.eks. også fortælle, når man nu hæfter sin negative kritik op på det tilbageskuende, om ønsket om et pluralistisk samfund, demokrati og ytringsfrihed er afhængig af størrelsen af en portostøtte.
Bare sådan så ...
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Nej, og jeg tror ikke, man kan finde nogen som helst politikere på kulturområdet, der vil påstå, at økonomi alene er afgørende, men økonomien er da helt central for, hvilke manøvremuligheder vi har for at føre kunst- og kulturpolitik.
Og det var jo rigtigt set i 1990'erne, at den kulturelle infrastruktur skulle udbygges, at det skulle være sådan, at ligegyldigt hvor man befandt sig i landet, så skulle der være tilstrækkelig gode tilbud.
Det var da rigtigt set.
Men det betyder jo ikke, at indsatsen op gennem 1990'erne har været fuldkommen eller fuldstændig, og det har jeg tilladt mig at påpege.
Det skal man i øvrigt påpege.
Det er jo derfor, det giver mening at have en kulturpolitisk diskussion.
Hvor har vi gjort det rigtige, hvad mangler der, og hvad bør det så have af konsekvenser for den måde, vi fører kulturpolitik på nu?
Leif Mikkelsen (V), 2004-04-23:
Ja, hvis nu den førte kulturpolitik var rigtig, så var det jo en periode, hvor de økonomiske bevillinger blev øget, det ved vi alle sammen, og derfor er spørgsmålet: Mener Socialdemokratiet og fru Mette Frederiksen, at værdien af en kulturpolitik alene skal måles på de økonomiske bevillinger, siden den nu var rigtig på det tidspunkt?
Er det dér, man måler værdien af kulturpolitik fra Socialdemokratiets side?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Jeg gentager meget gerne mit svar fra tidligere.
hvor jeg også synes, at vi op gennem 1990'erne ikke har været i tilstrækkelig stand til at gennemskue, hvad det var for udfordringer, vi stod over for, er kommercialiseringen, det er det, at den mediemæssige fødekæde samles på ganske, ganske få hænder i denne her verden.
Rupert Murdoch er selvfølgelig et godt eksempel herpå.
Vi er nede på, at fire pladeselskaber står for næsten 90 pct.
af al cd-produktion
Det er jo en enorm magt at lægge i så få hænder, og jeg mener ikke, at der har været en tilstrækkelig årvågenhed i det hele taget i den kulturpolitiske debat, ej heller i 1990'erne, på, hvad det var for enorme kræfter, der figurerer på den globale scene.
Og det andet, som jeg også gerne vil gentage, er, at kulturområdet har ...
undskyld.
Jeg beklager.
Ester Larsen (V), 2004-04-23:
Den redegørelse, som man så frygtelig gerne har villet se, kan man vel sammenligne med den seneste redegørelse, der er kommet.
Den er tilbage fra 1997.
Den er på 12 sider og overordentlig overordnet i sin form.
Når nu fru Mette Frederiksen har været med til at stemme for den omlægning af statens støtte til kunst, nemlig etableringen af Kunstrådet,
har været med til at se, at der er sikret 40 mio. kr. ekstra til nye tværgående initiativer, og man under talen og i pressen kan høre og se fru Mette Frederiksen forholde sig kritisk til Kunstrådet og også forholde sig kritisk til institutioner, at vi har for mange af dem, forholde sig kritisk til handleplaner, som er vokset i den tidligere regerings have, så ville jeg egentlig gerne ...
Leif Mikkelsen (V), 2004-04-23:
Man man jo sige, at der for hver gang, fru Mette Frederiksen svarer, bliver lagt røgslør ud.
Nu kan man så vurdere, hvad der egentlig menes fra fru Mette Frederiksens side, jeg ved ikke, om vi kan få det at vide, eller om der bare fortsat skal snakkes uden om.
Nu er fru Mette Frederiksen jo kulturordfører for Socialdemokratiet, og Folketinget her består af selvstændige partier.
Og så må det undre, med den retorik, der bruges her, at der ikke ligger en sammenhængende, overordnet kulturpolitik fra Socialdemokratiets side.
Det er underligt.
Hvis det både har været katastrofalt og rigtigt, så må man da vælge på et tidspunkt og så komme med et sammenhængende oplæg.
Det ville jo være meget passende i stedet for konstant at kritisere, hvad andre siger på det her område.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Jeg beklager, at den relativt korte svartid, vi har her fra Folketingets talerstol, gør, at man ikke altid kan nå at svare på alle de spørgsmål, der bliver stillet, og derfor skal jeg nu svare på spørgsmålet om TV 2. Vi mener helt grundlæggende, at der skal være konkurrence på public service.
Vi tror, at det allerallerbedste udbud af radio og tv til danskerne opstår i det spændingsfelt, hvor der er både kommercielle medier og stærke public service-medier, som er offentligt finansierede.
Vi tror ikke, at den fuldstændige public service-forpligtelse kan opfyldes i et rent kommercielt marked, og når vi vil have konkurrence på public service, ønsker vi selvfølgelig at bibeholde det nuværende system, hvor TV 2 og DR konkurrerer på public service. Jeg skal sige helt ærligt, at det er meget svært at tage stilling til en ny situation for TV 2, når en retssag om en eventuel omlægning af økonomien slet ikke er påbegyndt, og derfor synes jeg, at udgangspunktet for diskussionen må være: Vi har en model, hvor TV 2 er underlagt en blandingsøkonomi, og det er der p.t. ikke noget til hinder for at vi kan fortsætte med.
Naser Khader (RV), 2004-04-23:
Jeg spurgte tidligere, hvordan det hænger sammen med Dansk Folkepartis ældrepolitik, og det vil jeg gerne bede fru Louise Frevert svare på.
Fru Louise Frevert sagde til Jyllands-Posten den 4. marts, da man havde fundet ud af, at der er oprettet lige så mange eller flere puljer, råd og nævn, som der er blevet nedlagt: »Jeg er overrasket.
Det er slet ikke i overensstemmelse med borgerlig politik, og slet ikke med vores politik ... Nu må vi kræve en forklaring.
Og så må vi fremover kræve løbende opdateringer«.
Mener fru Louise Frevert stadig det samme, og hvad har fru Louise Frevert helt konkret gjort?
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Det er ikke, fordi jeg skal gå fru Mette Frederiksen i bedene og sige, at det nogle gange er vanskeligt at svare meget kort på spørgsmålene, når der er så megen substans i spørgsmålene som f.eks. i hr. Naser Khaders.
Som hr. Naser Khader ved, kører der i øjeblikket en statsstøttesag i EU-Kommissionen, og så snart den er afsluttet, vil der komme nogle helt klare og åbne forslag om, hvordan man kan tackle et officielt salg af TV 2, så jeg synes, vi skal vente og se, hvad der kommer.
Men jeg vil sige, at vi er stadig helt indstillet på - det kan jeg sige uden overhovedet at blinke, mens jeg kigger hr. Naser Khader direkte ind i øjnene - at det bliver ikke med vores hjælp, det bliver solgt til Berlusconi.
Sådan er det.
Med hensyn til de kunstneriske uddannelser er det min bedste overbevisning, at hvis man har en kreativ sjæl, og man gerne vil uddannes og har evnerne og talentet, må det også være op til en selv at komme i gang med uddannelsen så hurtigt som overhovedet muligt for at få et langt virke.
Naser Khader (RV), 2004-04-23:
Fru Louise Frevert forsøgte at svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål vedrørende TV 2, altså hvordan det sikres, at TV 2 ikke bliver solgt til sådan nogle som Murdoch eller Berlusconi, men jeg har endnu ikke forstået, hvad man helt konkret vil gøre for at sikre, at en af de to ikke overtager TV 2. Man siger, man vil sørge for, at det ikke sker, men hvordan vil man gøre det helt konkret?
Det er mit første spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går på, at den 14. april sagde fru Louise Frevert til Information, at der skal være en aldersgrænse på 25 år til de kunstneriske uddannelser, f.eks. arkitekt, designer og skuespiller.
Hvordan hænger det sammen med Dansk Folkepartis ældrepolitik?
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Det kan da godt være, det er til at forstå, men vi mener i Dansk Folkeparti, at man har lov til at kritisere, hvis tingene ikke bliver effektueret ud fra de forudsætninger, man selv mener, de skulle være effektueret ud fra.
Vi har en mening om og en holdning til tingene, som er en helt klar del af vores ideologi og det, som vi står for.
Jeg kan eksempelvis nævne skoleforliget og gymnasieforliget.
Men man kan ikke få alting her i livet, og derfor vil jeg sige, at det er altså bedre at få en lille bid af kagen end overhovedet ikke nogen.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-23:
Der blev sagt, at spørgsmålet var rodet, men helt konkret: Gælder tilslutningen til armslængdeprincippet, når man mener, at nu skal støtten til Dogvilleproduktionen fjernes?
Gælder det også, når KODA skal forulempes?
Gælder det også, når der skal tages stilling til PEN-sagen?
Det spørgsmål skulle da være til at forstå.
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Jeg synes, Socialdemokraternes ordfører er lidt usaglig eller sagt på en anden måde springer utrolig meget i teksten.
I virkeligheden drejer det sig måske helt konkret om det, som var essensen i ordførerens spørgsmål, nemlig om Dansk Folkeparti går ind for armslængdeprincippet eller ej.
Sådan forstod jeg det, men der blev rodet alle mulige andre mærkværdigheder om smagsdommeri osv. ind i spørgsmålet.
Selvfølgelig går Dansk Folkeparti ind for armslængdeprincippet, det er også derfor, vi har stemt ja til oprettelsen af Kunststyrelsen og Kunstrådet, og det er også derfor, vi er med i de forskellige forlig, fordi vi mener, at der skal eksperter til at vurdere tingene.
Vi mener, det er yderst vigtigt, at der kan være en tredje mand med på sidelinjen og vurdere tingene, og det er, så vidt jeg ved - og så vidt jeg kan forstå, ved Socialdemokraternes ordfører det også - hele essensen af armslængdeprincippet.
Det må være det, det hele drejer sig om, så jeg kan svare fuldstændig præcist: Ja, det er lige nøjagtig, hvad Dansk Folkeparti går ind for.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-23:
Det er lidt fristende at fortsætte med denne sprogbrug.
Jeg forstår, at fru Frevert er indædt modstander af noget.
Men kan jeg få bekræftet, at når det drejer sig om at forkorte armslængdeprincippet, og når det drejer sig om at indføre noget censur eller noget kontrol eller noget smagsdommeri, er fru Frevert absolut ikke modstander af det, men nærmest for, at vi skal gøre det?
Jeg skal minde om Dogvillesituationen og om de mindre nålestik, vi oplever fra tid til anden, f.eks. antydningen af, at KODA er ureflekteret og bare optræder som en opkrævende og destruerende organisation efter den lovgivning, som er vedtaget her i Folketinget.
Hvor står fru Frevert og Dansk Folkeparti i spørgsmålet
Min påstand er, at det er blevet lidt forkortet, det er reaktionen på PEN-sagen jo et andet eksempel på, og hvis jeg går lidt væk fra det egentlig kulturelle, kunne jeg jo også minde om tildelingen af forskermidlerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Jamen så må man jo bare sige, at så er den politik, der går ud på at sælge TV 2, forholdsvis ubegribelig, hvis det er sådan, at de, der i givet fald har mulighed for at købe det og betale det, ikke må købe det.
Så er det havnet i total forvirring, og så må vi jo have opklaret hos kulturministeren, hvad det egentlig er, han går og fabler om.
Det er helt ubegribeligt for mig, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at beskytte dansk kultur mod den nedtromling, der sker fra WTO's og EU's side.
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Undskyld.
Der er ikke mulighed for, at en Berlusconi eller en Murdoch kan købe TV 2.
Det har der overhovedet ikke været tale om på noget som helst tidspunkt, der er blevet sat nogle stopklodser ind, og her fra talerstolen er der også givet lovning fra kulturministerens side på, at det ikke vil ske, så jeg synes faktisk, at den diskussion er ved at stoppe.
Hvis vi taler danskhed, ved hr. Keld Albrechtsen jo også udmærket, at der er opsat nogle public service-kontrakter for både DR 1 og TV 2, så derfor kan jeg slet ikke forstå spørgsmålet.
Det er en opportunistisk måde at se tingene på, for vi ved jo udmærket, at der overhovedet ikke er nogen af de tre partier her i Folketinget, der er med i forligskredsen, som vil være med til at sælge vores danske tv-stationer til en Murdoch eller en Berlusconi ...
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-23:
Der er en ting, som jeg synes må give anledning til stor undren, når man ser på Dansk Folkepartis kulturpolitik.
Der kan næppe være nogen tvivl om, at der ikke er noget parti, der i den grad er optaget af begrebet danskheden som netop Dansk Folkeparti, og derfor vil jeg godt spørge: Hvorfor er Dansk Folkeparti indstillet på at acceptere et fortsat udsalg af danske medier til udlandet, f.eks. et kommende salg af TV 2?
Det kan jo f.eks. blive til den italienske statsminister Berlusconi, som ejer et stort tv-imperium, eller til Murdoch, eller hvem der nu køber det.
Det er simpelt hen ubegribeligt, at Dansk Folkeparti går i spidsen for dette udsalg af dansk kultur og denne underminering af dansk kultur. Der er en eller anden selvmodsigelse i det, som gør Dansk Folkepartis politik ganske ubegribelig.
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Nu ved hr. Keld Albrechtsen jo udmærket, at er der noget, som Dansk Folkeparti er, er det indædt modstander af EU.
Men vi kan jo ikke få flertal her i Folketinget for vores synspunkter alene sammen med Enhedslisten, som har samme sympati som os for lige netop de emner, hr. Keld Albrechtsen nævner her, det ved hr. Keld Albrechtsen jo også udmærket.
For at man en gang imellem kan få gennemført nogle ting, kræves der jo et flertal, og uanset hvor ideologisk man kan være på de områder, vi diskuterer her, er man desværre en gang imellem nødt til at indgå nogle kompromiser for at få en aftale med et flertal bag sig.
Det ved hr. Keld Albrechtsen også udmærket, selv om det ikke er så ofte, hr. Keld Albrechtsen er med til at gennemføre nogle fornuftige tiltag ved at være med i et flertal.
Man må vælge, og jeg er helt sikker på, at de dispositioner, som Dansk Folkeparti har foretaget sammen med regeringen i medieforliget, er yderst fornuftige.
Og så kan jeg kun gentage, hvad jeg sagde tidligere: Der bliver ikke noget salg af TV 2 til hverken Berlusconi eller Murdoch.
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Heldigvis kan man ikke købe sig til talent, men man kan søreme købe sig til meget andet i denne her verden, og det er den virkelighed, hvori også den kulturpolitiske debat bør foregå.
Vi har jo også i denne her folketingssamling stillet forslag om at etablere kulturskoler for at styrke børns og unges deltagelse i dansk kultur; vi har stillet forslag om styrkelse af dansk teater, og vi har stillet forslag om en styrkelse af dansk musik, herunder både produktion og eksport.
Dansk Folkeparti har stemt imod de forslag, der har været til behandling allerede.
Det er jo ikke os, der er parlamentarisk grundlag for besparelser på finansloven.
Så nej, man kan ikke købe sig til et talent, men ja, vi har en kulturpolitisk forpligtelse til at sikre, at der er de tilstrækkelig gode rammer og den tilstrækkelig gode økonomi,
for at talentet kan få lov, fru Louise Frevert.
Louise Frevert (DF), 2004-04-23:
Jeg har stor forståelse og sympati for fru Mette Frederiksens synspunkter.
Men jeg forstår dem ikke helt, for må udgangspunktet ikke være det danske?
Vi har en fælles referenceramme, som er det danske sprog, den danske kultur, og det er, som om fru Mette Frederiksen fuldstændig vil negligere det ved hele tiden at drage andre instanser ind end lige netop at tage udgangspunkt i det, som er det primære, nemlig danskheden, den danske kultur.
Derefter, når vi kender vores eget fundament og har satset på det, så kan man uddelegere opgaverne, så kan man begynde at være fremsynet, så kan man begynde at være visionær, og det er vi heller ikke bange for overhovedet.
Det er slet ikke det, jeg taler om.
Jeg taler om, at det er, som om fru Mette Frederiksen fuldstændig negligerer det, som er udgangspunktet, nemlig at bevare den danske kultur.
Derfor er der en anden del af det, der er meget, meget kedelig, synes jeg, og det er, at det er, som om jo flere midler, man tilfører et område, som eksempelvis det kulturelle, jo bedre vil det blive.
Mener fru Mette Frederiksen derved, at jo flere ressourcer, man poster ned i et område, jo bedre bliver det?
Mette Frederiksen (S), 2004-04-23:
Nu har der sådan set ikke lydt nogen som helst toner fra den her talerstol, så længe jeg har stået på den, om, at vi skal finansiere kulturpolitik uden for landets grænser.
Men man kan jo ikke se Danmark som en isoleret ø, må jeg sige til fru Louise Frevert.
Jævnfør diskussionen om TV 2, der lurer der jo en statsstøttesag fra EU i den måde, vi har etableret TV 2 på.
Så der er jo sammenhæng mellem, hvad der sker på europæisk plan, og hvad der sker på dansk plan.
For som situationen er lige nu, hvis vi kigger på WTO-området, er der jo et enormt pres fra amerikanerne, for at de hensyn, europæerne ønsker at tage i forhold til f.eks. filmproduktion, helt skal bortfalde til fordel for et overordnet ønske om frihandel.
Vi er tilhængere af frihandel, ja, men der er faktisk også noget, der er vigtigere end det.
Det er lige præcis muligheden for at kunne føre en national kulturpolitik.
Det er derfor, vi siger, at man ikke kan se Danmark isoleret.
Vi bliver nødt til at have et europæisk niveau; vi bliver nødt til at tænke WTO ind. Og så foregår der i øvrigt et vigtigt arbejde i UNESCO-regi for at sikre kulturel mangfoldighed i det hele taget.
Ole Sohn (SF), 2004-04-23:
Når man lyttede til ministerens besvarelse og fru Ester Larsens ordførerindlæg, så kunne man godt, hvis man hørte ordentligt efter, fornemme, at der er en forskel på den kulturpolitiske tilgang hos Venstre og De Konservative.
Hvor den er lidt mere centralistisk i konservativ tænkning - det er også meget traditionelt - har Venstre den sådan lidt mere brede tilgang til det, også fordi de har en meget lokal forankring.
Og det synes jeg er lidt interessant.
Men når man så ser på de overordnede linjer i sigtelinjerne, og hvis man skal give dem et indhold, så skal sådan nogle sigtelinjer, udtryk, jo kunne stå for den her berømte negationsprøve, og så synes jeg efterhånden, det kommer til at ligne varm luft.
For når regeringen siger, at man går ind for kvalitet, så skulle det modsatte jo også være et gyldigt argument, at man går imod kvalitet, og det tror jeg ikke rigtig der er nogen, der gør.
Og på den måde mener jeg, at der mangler lidt indhold i sigtelinjerne. Derfor vil jeg gerne spørge fru Ester Larsen: Hvilke initiativer kan Folketinget forvente, at Venstre vil lægge an til konkret for at udfylde sigtelinjerne, altså konkrete lovinitiativer?
Det er det ene.
Det andet er: Finder Venstre ikke, det er lidt fattigt, at man i den her tid, hvor man står over for en stor kommunal strukturreform, der også involverer amterne, overhovedet ikke nævner den udfordring, der ligger heri?
Og hvis ikke netop man på kulturområdet - og ikke mindst en kulturminister skulle være kulturens ambassadør og forsvarer - gør det, kan man så ikke let komme i den situation, at kulturen bliver fuldstændig mast i den kommunale strukturreform?
Var det ikke noget, som man netop burde tage højde for i nogle kulturpolitiske sigtelinjer fra en regering?