runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Jeg tror, jeg ville komme til et vanskeligt gruppemøde, hvis jeg gjorde, som hr. Svend Auken foreslog mig.
Det er jo fuldstændig korrekt, at det er umuligt for et enkelt folketingsmedlem at nå fuldstændig til bunds i den her overordentlig komplicerede sag, men jeg deltog jo i langvarige forhandlinger sidste år ovre hos ministeren, ret endeløse forhandlinger og et kolossalt teknisk problemkompleks.
Der fandt jeg da også ud af, at der var denne mulighed for f.eks. at sikre centrale transmissionsnet, men som hr. Svend Auken siger, så er det jo sådan set ikke sikret.
Det er noget, der forhandles om.
Så er der jo altså den del af nettet tilbage, som lovforslaget rent faktisk åbner for bliver solgt.
Det tror jeg dårlig nok man kan komme uden om, hvis man tætlæser teksten.
Det kan være, jeg tager fejl - det håber jeg da - men sådan har jeg altså læst det, må jeg sige til hr. Svend Auken.
Jeg forstår godt, at Socialdemokratiet har prøvet at gå ind i bedste mening og minimere skaderne og få sat
så mange hegn op som muligt.
Min overbevisning er bare, at vi ikke er nået så langt, så det er forsvarligt at tage medansvar for det.
Det kan vi have en forskellig vurdering af.
Det anerkender jeg, og jeg anerkender også, at hr. Svend Auken fik genoprettet en del af det vedvarende energiprogram, som regeringen havde skåret væk.
Det anerkender jeg fuldt ud, det er jeg glad for, men vi har bare en forskellig vurdering af, om det er forsvarligt at støtte det her forslag eller ej.
Svend Auken (S), 2004-06-04:
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen må være et af Folketingets absolut flittigste medlemmer og deltager i udvalgsarbejder om mange vigtige sager og sætter sig grundigt ind i det, men det siger sig selv, at han ingen chance har for at kunne følge det i detaljer i alle de udvalg, han sidder.
At stemme nej til det her lovforslag sikrer ikke kapitalen på forbrugernes hænder.
Problemet er, at man har foræret forbrugernes penge væk i en række juridiske transaktioner, inden det her lovforslag bliver vedtaget. Det her lovforslag går ind og begrænser skaden, tager en række værdier ud og beskytter mod, om jeg så må sige, kommerciel overtagelse og beskytter forbrugerne mod prisstigninger
Så det er det, det drejer sig om.
Ved at stemme nej gør man faktisk noget, der er uklogt, og som en af hans venner vil jeg gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg tror virkelig, at her er et tidspunkt, hvor han skal tænke sig om og stemme anderledes, end han har skrevet i betænkningen.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-06-04:
Jeg vil nu sige til hr. Bjarne Laustsen, at Venstres ordfører er udmærket klædt på til det her forslag.
Jeg hørte også i første omgang, at en af grundene til, at man ikke ville stemme for det, var, at det var en del af forårspakken.
Den begrundelse forstår jeg sådan set overhovedet ikke, at noget er en del af forårspakken er vel ikke en saglig grund til at stemme imod det.
Jeg vil også sige, at Dansk Folkeparti var involveret i det, men jeg har nu i den her sag oplevet Dansk Folkepartis ordfører som meget fleksibel, meget fremkommelig, meget villig til at kigge på, at kvaliteten var der, og at have haft et ønske om det.
Så sent som på det sidste udvalgsmøde inviterede jeg endnu en gang hr. Bjarne Laustsen og hr. Carsten Hansen til at forklare konkret, hvad det var, vi skulle ændre i forslaget for at imødekomme dem.
Jeg inviterede til forhandlinger under førstebehandlingen, det har jeg gjort direkte nede i salen, og jeg gjorde det også på sidste udvalgsmøde.
Så meget desto mere uforståeligt er det, at Socialdemokratiet vil føre blokpolitik her, for her er det dem, der kører blokpolitik.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-04:
Jeg synes altså ikke, det er at mistænkeliggøre at gøre dem, der eventuelt måtte høre det her, opmærksom på, at spørgsmålet om, hvor mange der strømmer ind over vore grænser, kommer til vores dør, eller hvad det nu kaldes, blandes sammen med spørgsmålet om at tildele indfødsret til mennesker, der har permanent opholdstilladelse og har boet her i mange år og vil kunne blive boende til deres dages ende.
Jeg har ikke på noget tidspunkt tænkt mig at mistænkeliggøre hr. Søren Krarup.
Det er faktisk det, jeg er skuffet over at hr. Søren Krarups parti vil skrive i et blad om samarbejdspartnere, som de i øvrigt siger de har tillid til, og det tror jeg sådan set også.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-06-04:
Diskussionen om klassekampen skal jeg gerne overlade til alene at være et spørgsmål mellem Socialdemokratiet og Enhedslisten.
Men jeg vil godt sige, at når man hørte debatten i går aftes, når man også har hørt beskyldninger mod regeringen for blokpolitik, så kan man jo undre sig meget over Socialdemokratiet i den her forholdsvis lille sag, men dog gode sag, for det er en sag, hvor vi skal prøve på at få flere i uddannelse.
Vi skal prøve på at få nogle svage grupper ind i en uddannelse og dermed permanent ind på arbejdsmarkedet, herunder gerne nogle med en anden etnisk baggrund. Vi har fra forslagets første behandling været åbne over for Socialdemokratiets ønsker.
Jeg har fra talerstolen og også direkte både til hr. Bjarne Laustsen og til hr. Carsten Hansen sagt, at hvis Socialdemokratiet var så bekymret for forringelse af uddannelserne, tog vi gerne nogle drøftelser af, hvordan vi kunne sikre at undgå det, for vores mål er ikke at forringe uddannelserne, det har vi også skrevet meget om i vores betænkningsbidrag, og vi har faktisk arbejdet meget for, at uddannelserne er lige så gode, som de har været hidtil, men at vi blot åbner for, at man kan have et lidt længere forløb i grunduddannelsen. Man kan selvfølgelig vurdere som SF, at der ikke er brug for det, men det er jo ikke det samme, som at forslaget ikke er godt nok.
Jeg vil også gerne sige, at Socialdemokratiet har haft
Vi havde selvfølgelig forventet, at når vi opfylder alle Socialdemokratiets ønsker og alle de krav, man har stillet, så kunne Socialdemokratiet også stemme for det samlede lovforslag og dermed hjælpe nogle svage grupper videre i uddannelsessystemet.
Det er vi faktisk noget skuffede over ikke er tilfældet.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-04:
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg blot sige, at jeg har sagt det under første, under anden og under tredje behandling, og nu orker jeg ikke mere at tage den diskussion med de partier til venstre for midten.
Derfor slutter jeg af på nuværende tidspunkt.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Jeg faldt over den bemærkning, hr. Freddie H. Madsen kom med, at med det her forslag får vi en bedre beboersammensætning, for så får vi blandet ejere og lejere.
Hvis jeg nu i dag er lejer og så køber min lejlighed, så jeg er ejer i morgen, hvad er det for en anden beboersammensætning, der er kommet ud af det?
Er det ikke de selv samme mennesker? Hvis man har en ejendom med 100 personer, og de 50 køber, hvad er der sket af ændringer i beboersammensætningen?
Er det, fordi hr. Freddie H. Madsen mener, at fordi jeg pludselig er blevet ejer, så er jeg blevet et bedre menneske? Hvad sker der af forandringer?
Jeg forstår ikke rigtig den formulering, at så bliver der en bedre beboersammensætning.
Hvad er det, der bliver bedre?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-04:
Jeg er da glad for, at hr. Lars Kramer Mikkelsen også er enig med mig i, at kommunerne kan bygge de boliger, de vil, når blot de kommer med garantistillelse for lånene, og de kommer med en grundskyldkapital på de 7 pct. Så er der jo ikke nogen problemer i det.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen bliver ved med, at vi er kede af det forslag, der kommer her, og at vi har sagt nej til forslaget.
Vi har ikke sagt nej til forslaget.
Vi har sagt, at vi syntes ikke, at salg af almene boliger var en god idé, dengang man kom med forslaget.
Vi syntes, at en forsøgsordning ville være den ideelle måde at løse det problem på.
Derfor har vi sagt ja til det, og det er vi egentlig godt tilfreds med.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Hverken regeringen eller Dansk Folkeparti synes, det er interessant at høre de svar, der kommer på høringerne.
I virkeligheden er det jo en pokkers udemokratisk affære.
Udemokratisk er det jo selvfølgelig ikke, fordi et flertal har lov til at gennemføre, hvad det vil, men man kan sige, at de er i hvert fald ikke særlig lydhøre over for de mennesker, som det her berører.
Det synes Socialdemokraterne er beklageligt, er jeg nødsaget til at sige, og jeg synes, at det er beskæmmende, at Dansk Folkeparti lægger stemmer til et forslag som det her, som de indledningsvis påstår at de har taget afstand fra.
Så siger hr. Freddie H. Madsen i sit første svar, at kommunerne jo bare kan bygge almene boliger, at det står dem frit for.
Jeg er nødsaget til at sige, at det da er rigtigt, og at det kommer de sandelig også til, fordi for hver tre solgte boliger kan kommunen kun bygge én.
Det vil sige, at hvis kommunerne skal leve op til et boligsocialt ansvar, så bliver det kommunerne, det her ansvar bliver vasket over på.
Sagen er, at det er sådan, regeringen handler i samtlige sager.
Den losser problemer over på kommunerne, lægger økonomiske byrder over på kommunerne, og samtidig render den rundt og roser sig af, at den forsøger at indhente et skattestop.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-04:
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen vil jeg blot sige, at den her sag har været førstebehandlet, den har været andenbehandlet, og nu bliver den tredjebehandlet på samme vis, og jeg kan ikke se, der er tilført den noget nyt mellem anden- og tredjebehandlingen.
Kl. 9.50
Det er ikke min opfattelse, at man svækker nogen områder, som hr. Kramer Mikkelsen siger.
Nu laver vi en forsøgsordning, og så lad os prøve at se, om det ikke er noget, som egentlig også kunne gavne de mennesker, som bor i området nu, således at vi kan få nogle blandede boliger inden for området.
Det er det, man går ind for i mange kommuner, og jeg tror da også, at hr. Kramer Mikkelsen kan gå ind for, at det kan blive et blandet område, hvor man både har lejere og ejere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Dansk Folkeparti, at ældreorganisationer, handicaporganisationer, kommuner, lejerorganisationer, boligorganisationer fraråder, at vi sælger almene boliger, at regeringen sammen med Dansk
Folkeparti
træffer en beslutning om at sælge almene boliger, fordi de mener, at det svækker hele tanken om den almene boligform.
Det svækker mulighederne for, at handicappede og ældre kan få de almene boliger, som de gerne vil have.
Stribevis af organisationer, kommuner, lejerforeninger osv. har svaret det i deres høringssvar.
Jeg tror i øvrigt, det var, fordi de var bange for, at det ville føre til ghettoiseringer, og det er i øvrigt det, alle høringssvar siger at det her gør. Alligevel lægger Dansk Folkeparti stemmer til.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Når man så bagefter har ladet sig lokke og overtale af regeringen til at støtte forslaget, jamen så er det heller ikke rart, at vi bliver ved med at træde i det.
Kl. 9.55 Jeg synes, hr. Freddie H. Madsen skylder os og måske ikke mindst skylder alle de mange beboere i den almene sektor et svar på, hvad det er for en ændret beboersammensætning, der kommer, fordi jeg går fra at være lejer i dag til at være ejer i morgen.
Vi er nøjagtig de samme mennesker, der bor i nøjagtig den samme ejendom, og det skulle helst ikke være sådan, at man kunne se eller mærke forskel på, om folk er ejere eller lejere.
Heldigvis er det heller ikke sådan, så jeg synes, hr. Freddie H. Madsen skylder os et svar. Ellers må det være, fordi man i Dansk Folkeparti synes, at det her er en skidt sag.
Man har ikke lyst til at diskutere den mere.
Må vi så opfatte det på den måde?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-04:
Ejerforeningen træffer beslutning om den nærmere brug af fællesarealerne, og et flertal i ejerforeningen kan jo godt beslutte, at f.eks. et klublokale eller et værksted skal bruges til et andet formål, hvis behovet ændrer sig.
Hvis man mener, at det er et særligt problem, så giver lovforslaget jo også mulighed for, at mindre dele af fællesarealet, f.eks. et klubrum for pensionister, forbliver afdelingens ejendom og ikke overgår til ejerforeningen.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Jeg synes ikke, at det svar, som ministeren her gav, overhovedet var dækkende.
Når vi ser svaret på spørgsmål 45 til lovforslaget her, så står der altså højt og tydeligt, at udelukkende brugsret medfører, at der ikke er andre end medlemmerne af ejerforeningen, der kan opnå en egentlig brugsret.
Dette hindrer dog ikke, at udefrakommende som hidtil kan få tilladelse til at gøre brug af fællesarealerne, f.eks. leje et festlokale.
Men det er måske som med så mange andre ting omkring det her lovforslag, at man egentlig ikke selv helt har gjort sig overvejelser om, hvad der er op og ned.
Så meget mere betænkeligt er det, at man gennemfører det.
Jeg tror, at når den her sag er slut og vi skal se praksis, så vil det desværre vise sig, at der vil være ufattelig mange tvivlsspørgsmål på en række områder, så lejerne bagefter må konstatere, at her kostede det. Jeg vil godt bede ministeren om klart og tydeligt fra talerstolen at forklare, hvad det er, der står her, hvis ikke det er korrekt, som jeg netop har citeret fra svaret på spørgsmålet.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-04:
Der er jo ikke andet at sige til det, end at hr. Keld Albrechtsen læser det her, ligesom en vis herre læser Bibelen.
Kl. 9.45
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
I dag er det beboermødet, hvor også de folkepensionister, der ikke har mulighed for at købe en lejlighed, har fuld stemmeret og deltagelsesret og taleret og kan sikre, at de bevarer deres beboerlokale.
Det er derfor, de har disse beboerlokaler, ellers havde de dem ikke, må jeg sige til ministeren.
Ministeren skriver i svaret, at boligorganisationen kan overdrage, endda vederlagsfrit, alle fællesarealer, alle lokaler til ejerforeningen.
Den kan også overdrage fællesvaskeri og festlokaler, alt muligt andet, således at beboerforeningsaktiviteter ikke kan komme ind i disse lokaler.
De kan ikke engang komme hen og vaske, medmindre ejerforeningen godkender det.
Det er det, der står i ministerens egne svar, men de må jo være forkerte, kan jeg forstå.
Det, ministeren har skrevet, må jo være forkert, for ellers har både hr. Freddie H. Madsen og fru Pia Christmas-Møller i går under afslutningsdebatten bevidst ført Folketinget bag lyset. Jeg synes, det her er en ret alvorlig sag, det er faktisk en dybt alvorlig sag, og jeg håber, at ministeren nu vil komme op og give en fyldestgørende redegørelse.
Hvis det er sådan, at ministeren har afgivet ukorrekte svar, så synes jeg, det er meget vigtigt at få det oplyst, inden Folketinget tager stilling til sådan et lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-04:
Jeg kan ikke se, hvorfor et salg skulle betyde, at pensionister ikke længere havde adgang til fællesarealerne.
Hensigten med, at fællesarealerne skal overgå til ejerforeningen, er jo netop, at både ejere og lejere skal have adgang til at bruge fællesarealerne ligesom før salget.
Efter alt det her mørkesnak, som hr. Keld Albrechtsen er kommet med i de sidste par dage, kunne man jo stille spørgsmålet: Hvis der i dag er nogle pensionister i almene boliger, der bliver sendt ud af et fælleslokale i kælderen, hvordan er deres retstilstand så? Er det ikke afdelingen, der bestemmer?
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Så vil jeg godt spørge ministeren: Hvor er garantien for, at det vil kunne ske?
Ministeren siger, at man f.eks kan.
Hvor står det i det her lovforslag, at det er man garanteret?
står det?
Jeg synes altså ikke, det er et klart svar, ministeren
her giver.
De svar, vi hele tiden får, er fugle på taget.
Det kan hverken en pensionistklub eller andre være tjent med.
Kan vi få et klart svar på, hvor det står?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Det var så det, der lå i Dansk Folkepartis garanti til pensionisterne, at når de bliver smidt ud af deres aktivitetslokale, så kan de gå til kommunalbestyrelsen og ansøge om at få nogle penge.
Til hvad i øvrigt?
det er jo helt ude i hampen. Jeg vil godt spørge hr. Freddie H. Madsen, om det, ministeren har skrevet i sit svar, er ukorrekt.
Ministeren skriver, at denne brugsret, som kaldes udelukkende brugsret, og som går til ejerforeningen, medfører, at der ikke er andre end medlemmerne af ejerforeningen, der kan opnå en egentlig brugsret.
Nu citerer jeg direkte fra ministerens svar: Der er ikke andre end medlemmerne af ejerforeningen, der kan opnå en egentlig brugsret.
Jamen det er jo glasklart, at der ingen garanti er, og det har hr. Freddie H. Madsen jo nu også erkendt ved at sige, at når det går galt, så må pensionister, der mister deres lokale, henvende sig til kommunalbestyrelsen og bede om nogle penge.
Jeg har aldrig oplevet mage til makværk af lovbehandling; det er da helt utroligt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Jeg vil gerne tilkendegive, at vi mener, det er fuldstændig irrelevant at trække det her forslag tilbage til yderligere udvalgsbehandling.
Baggrunden for det er, at svaret på det spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen stiller, er klokkeklart, og det står også i lovforslaget.
Jeg vil gerne bede hr. Keld Albrechtsen kigge i § 75 m, hvor der klokkeklart står, at lokaler overgår til den fælles ejerforening.
Vi ved jo alle sammen, at lejerne har indflydelse i den ejerforening efter fordelingstal.
Det vil i de fleste tilfælde betyde, at lejerne har flertal.
Der står endvidere i paragraffen også meget, meget klart, at hvis særlige forhold gør sig gældende, kan boligorganisationen og kommunen aftale, at visse lokaler kan overgå til særlig benyttelse, f.eks. reserveres til lejerne i al fremtid.
Derfor er der ingen som helst tvivl om det spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen har stillet.
Det er udelukkende et spørgsmål, der er stillet for at forsinke denne behandling.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-04:
Det har vi ikke kunnet få, og derfor vil jeg også foreslå, at vi stopper behandlingen og får et fornyet udvalgsmøde.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-04:
Jeg ved ikke, om hr. Keld Albrechtsen er klar over, at når man laver en ejerforening, og det vil der så blive i tilfælde af, at man udstykker og skal sælge, kan ejerforeningen påtegne, at de fællesarealer skal bruges til nogle bestemte formål.
Det kan man gøre, så længe der er flertal i selve ejerforeningen, inden alle de her boliger, som der egentlig er tale om, bliver solgt.
Man har også den mulighed, at såfremt det ikke bliver skrevet ind i vedtægterne
, kan ejerforeningen med den stemmefordeling, der vil blive, og ejerforeningen vil jo få stemmeret efter det antal stemmer, den har, fortsat kunne sige, at den ønsker det på den her måde. Såfremt det går helt galt, kan de lejere, som ønsker at have nogle aktiviteter i den her ejendom, henvende sig til kommunen og få nogle penge af folkeoplysningen til netop lokaler, hvis det er sådan, at det kommer til at koste penge.
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at jeg har sagt det her under førstebehandlingen, jeg har sagt det under andenbehandlingen, og nu siger jeg det igen under tredjebehandlingen: Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at den forsøgsordning, vi har nu her, er en god ordning.
Hvorfor er den så det?
Det er den, fordi man her ikke er tvunget til at sælge og samtidig, fordi kommunerne selvfølgelig kan sige nej.
Så kan man selvfølgelig, som hr. Morten Homann også siger, sammen med boligorganisationen sige ja til salget af en afdeling, men afdelingen skal så først være enig om, at sådan er det.
Jeg synes, at det er helt fint på den måde, det her er strikket sammen på.
Lad os nu forsøge og lad os så se, hvad der sker om 3 år.
Så kan man igen tage sagen op.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-04:
Jeg vil gerne sige til hr. Niels Helveg Petersen, at vi jo er i en situation, hvor vi nu giver mulighed for, at der kan indrettes boliger i tagetager.
Vi har haft en voldsom diskussion, fordi det her lovforslag jo også giver mulighed for, at der kan indrettes boliger i tidligere erhvervsejendomme i København og andre steder. Nu siger vi, at så kan vi tage stilling til det her om 3 år, for det er jo sådan, at det her forslag er et forsøg.
Hr. Keld Albrechtsen vil gerne have, at vi fremover ikke må kunne udstykke de her lejligheder, men man skal jo have en lejlighed i 15 år, før den kan udstykkes. Jeg hørte, at Socialdemokratiet ville stemme imod. Jeg synes faktisk, der ligger så meget godt i det her forslag.
Det er jo først i 2020, der så er et problem på det her område, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Det er jo derfor, jeg faktisk mener, der ligger så meget godt i forslaget.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-06-04:
Jeg stillede faktisk et spørgsmål til erhvervs- og økonomiministeren, nemlig om ministeren med enkle ord kunne forklare, hvad situationen vil være, hvis dette ændringsforslag ikke bliver vedtaget.
Efter at have læst ændringsforslaget og hørt den hidtidige debat tror jeg, at jeg begynder at forstå, hvad ændringsforslaget går ud på, men det er jo kommet meget sent.
Der har ikke været mulighed for nogen behandling i udvalget af forslaget, og allerede af den grund, og fordi det er meget svært at overskue de fulde konsekvenser af det, agter Det Radikale Venstre at undlade at stemme til det her i hast stillede ændringsforslag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Jeg skal sådan set bare blande mig ganske kort i diskussionen om det her ændringsforslag, som er kommet på banen i sidste øjeblik.
I min ordførertale ved andenbehandlingen gjorde jeg rede
for, at der faktisk er en del høringssvar i den her sag, som gør opmærksom på, at forslaget er teknisk indviklet, og at det kan være svært at gennemskue konsekvenserne endsige forstå dets meget bureaukratiske opbygning. Der er ikke tale om regelforenkling, som regeringen render rundt i masser af sammenhænge og roser sig af at den gerne vil.
Tværtimod er der tale om, at der med det her forslag indføres en regelforvirring og et bureaukrati uden sidestykke.
Man kan sige, at der indføres en betydelig grad
af bureaukrati og voldsomt mange nye administrative procedurer, og for så vidt er det ganske selvmodsigende.
Jeg er i virkeligheden ved at sige, at der måske er tale om, at regeringen er blevet indhentet af virkeligheden, og det kan man jo sådan set på en måde godt på en dag, hvor man skal behandle sådan et tragisk forslag, begejstres lidt over at regeringen er.
Men det er jo paradoksalt, at ændringsforslaget kommer på baggrund af nogle ting, som hr. Keld Albrechtsen rejste ved andenbehandlingen, og paradoksalt netop fordi den kritik af forslaget blev rejst, at det er så pokkers bureaukratisk, at folk simpelt hen ikke kan gennemskue det.
Det er paradoksalt, at ændringsforslaget kommer nu.
I mange sammenhænge kunne man ellers være tilfreds med det, men det er paradoksalt, og det viser, at regeringen er indhentet af virkeligheden, nemlig den virkelighed, at den ikke bør sælge disse boliger.