runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-18:
Hvis man vil undgå at tage stilling, så kan man jo gribe fat i den del af debatten, som passer én bedst. Vi har ikke rejst en debat om Echelon's eksistens eller aflytningssystemernes eksistens.
Vi tror, de eksisterer, det synes jeg ikke vi behøver diskutere mere.
Vi har rejst en politisk debat - og det er den, jeg beder hr. Jens Hald Madsen tage stilling til - som går på, at vi faktisk skal beskytte borgerne.
Og det er dér, jeg hører Venstre vige udenom hele tiden, fordi det er udtryk for noget paranoidt, eller hvad det nu er.
Vil hr. Jens Hald Madsen udelukke, hvis vi nu skal gå helt til minimumseksistensen, at det her er teknisk muligt?
Vil hr. Jens Hald Madsen sige, at hvis det her er teknisk muligt, så burde det vække til bekymring i et parti, der godt vil beskytte borgerne?
Men hvis det er sådan - og det var det, jeg hørte nu - at opgaven er dobbelt, nemlig både at beskytte efterretningsvæsenet og borgerne, så kan jeg godt forstå, at vi får de her svar.
Og det, jeg oplever, er, at dét er Venstres store problem.
Jens Hald Madsen (V), 2000-05-18:
Det er jo ikke altid, at folketingsmedlemmer bruger Ekstra Bladet som den mest sikre kilde til at dokumentere forskellige ting med.
Men jeg kan jo så forstå, at hr. Keld Albrechtsen mener, at det er en endegyldig dokumentation, når man bruger Ekstra Bladet.
Okay, jeg føler jo nok, at jeg har større tillid til, hvad en justitsminister og en forsvarsminister siger under ministeranvarsloven; det må jeg sige.
Sådan som jeg forstår det, er der ikke den begrundede mistanke, som bliver fremført, og ærlig talt, jeg skal vel ikke redegøre for, hvad USA foretager sig inden for deres efterretningstjeneste.
Det, jeg tager stilling til, er, at forsvarsministeren ved den sidste debat kategorisk afviste, at vi bidrog til eller havde noget at gøre med Echelon.
Og det forholder Venstre sig til.
Vi forholder os også til - og det er til SF - at der er teknisk mulighed for aflytning.
Der har faktisk igennem årtusinder været mulighed for både at aflytte og åbne breve og alt muligt andet.
Der er så kommet mere avancerede muligheder.
Dem skal vi følge, og vi skal beskytte vores borgere.
Vi skal oplyse om, at når man sender en e-mail f.eks., så svarer det til at sende et åbent postkort.
Det er det sikkerhedsmæssige.
Det, man for himlens skyld ikke skal gøre, er at sprede en falsk angst og en mistænkeliggørelse, som ikke er dokumenteret nok.
Jo, det vil jeg meget gerne.
Og hr. Keld Albrechtsen kunne så bruge den lejlighed til at formulere endnu et af de utallige spørgsmål til den danske regering, som så kan svare, om der er substans i det eller der ikke er substans i det.
Når der så er substans i det, er jeg sikker på, at min ordfører, hr. Svend Aage Jensby, vil møde op til en ny forespørgsel.
Men jeg håber på, at næste forespørgsel har lidt mere substans end denne her.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-05-18:
Det har været en meget interessant debat at lytte til her i dag.
Der er mange gode indlæg, og der er mange lødige og saglige argumenter.
Det er de ufødte børn, det her til syvende og sidst drejer sig om.
Jeg kunne godt kommentere alle ændringsforslagene, men vil holde mig til det ene, fordi det korte af det lange i denne debat jo er spørgsmålet, om vi vil fratage børn retten til både en far og en mor.
Det vil jeg ikke medvirke til, og derfor stemmer jeg imod ændringsforslag nr. 2, og det vil jeg da opfordre alle til at gøre.
Det er bedst for barnet, alt andet lige, at have to voksne, en far og en mor, der har forpligtet sig over for barnet og dets opvækst.
Den holdning har vi normalt her i dette Folketing og også i den generelle debat ude i samfundet.
Og ser vi på regeringens børnelov, hvor man yderligere vil skærpe eller styrke indsatsen for at fastslå et faderskab, så ligger det jo på linje med disse tanker om, at et barn har ret til både en far og en mor.
Ser vi på børnekonventionen, finder vi igen det hensyn, og vi plejer jo også at være optaget af at følge disse konventioner.
Altså i alle andre sammenhænge er der ikke tvivl om, at et barn har ret til både en far og en mor.
Ordet diskrimination er nævnt her i dag.
Skal vi diskriminere mellem de børn, der bliver født, således at nogle skal fødes uden denne ret, og nogle skal fødes med denne ret?
Det kan lige så vel være en lødig diskriminationsdebat som andre diskriminationsdebatter. Jeg mener, at det her er en meget afgørende sag, en meget alvorlig sag for dette Folketing, om vi nu ikke længere skal sætte barnets tarv i højsædet.
Et barn har ret til en far og en mor, det er barnets tarv, det gælder, og det er alfa og omega her i dag.
Og jeg vil også godt her bebude, at afhængig af afstemningens udfald vil jeg forholde mig til lovforslaget ved tredje behandling.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-18:
...... hver gang, der har været spørgsmål om, hvorvidt SF's folketingsgruppe støtter, at bestemmelsen om, at der er forbud mod at foretage kunstig befrugtning, medmindre det drejer sig om et heteroseksuelt par, så har SF's folketingsgruppe hidtil været imod den begrænsning. Og fru Yvonne Herløv Andersen har jo beskrevet præcist, hvilke argumenter der har ligget bag de par gange, hvor vi - et flertal i SF's folketingsgruppe - har besluttet os for særskilt at rejse det her spørgsmål, både inden valget, og så afprøvede vi sidst Folketingets flertal lige umiddelbart efter valget.
Vi støtter selvfølgelig også det her ændringsforslag for endnu en gang at se, om den debat, der har været omkring lovrevisionen vedrørende kunstig befrugtning, muligvis har fået nogle af Folketingets medlemmer til at ændre opfattelse.
Vi mener, at det er et spørgsmål om diskrimination.
Det er et spørgsmål om at udelukke bestemte grupper af den danske befolkning fra en lægelig behandling.
Vi er muligvis et flertal i SF's folketingsgruppe, der ikke støtter, at man skal foretage en aktiv diskrimination af ganske bestemte mennesker.
Så derfor håber jeg, at vores gamle flertal i folketingsgruppen vil forplante sig til hele salen.
Jørgen Winther (V), 2000-05-18:
Jeg vil gerne gøre det kort.
Venstre støtter forslaget fra fru Margrete Auken, SF.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-18:
Præcis spørgsmålet omkring udsættelse brugte vi rigtig lang tid på i Sundhedsudvalget, og vi havde bl.a. også aspekterne oppe omkring identitet.
Og da trak vi en parallel til spørgsmålet om stedbarnsadoption, hvor vi jo også havde spørgsmålet oppe, og da blev der på samme måde ved første behandling tilkendegivet, at der var ændringsforslag fra CD.
Der er ikke noget identitetsspørgsmål.
Og så synes jeg også, det er vigtigt at sige, at der heller ikke i udvalget er flertal for at udskyde.
Der er flertal i udvalget for at andenbehandle forslaget i dag.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-18:
Frihed 2000 finder overhovedet ingen grund til at udsætte behandlingen af forslaget her.
Frihed 2000 finder overhovedet ingen grund til at afbryde forhandlingen om ændringsforslagene.
De ændringsforslag, der er stillet til det her lovforslag, er ændringsforslag, som Folketinget flere gange tidligere har behandlet.
Det er altså ændringsforslag, som er kendt stof for medlemmerne af Folketinget.
Det er ændringsforslag, som medlemmerne af Folketinget tidligere har taget stilling til, og som de naturligvis også vil være i stand til at tage stilling til i dag.
Derfor bør behandlingen af lovforslaget fortsætte, og vi vil stemme imod, at den bliver afbrudt.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-18:
Jeg støtter forslaget om at tage forslaget tilbage til udvalget og udsætte behandlingen, fordi Det Etiske Råd er i færd med at udføre et par meget, meget vigtige redegørelser, en redegørelse om kunstig befrugtning og en redegørelse om fosterreduktion.
Og arbejdet med disse redegørelser blev Det Etiske Råd nødt til at afbryde, fordi man midt i arbejdet bliver bedt om at lave en ny redegørelse om genpatentering. Og på grund af, at de må afbryde arbejdet med kunstig befrugtning, kunne de ikke blive færdige, så vi kunne bruge dem som saglig begrundelse for vor stillingtagen i dag. Vi har brug for disse redegørelser fra Det Etiske Råd, så vi kan tage stilling på et godt og sagligt og velfunderet grundlag.
Vi har en ny sag med, som vi ikke har diskuteret voldsomt tidligere, og det er fosterreduktion.
Det er nyt, og vi har brug for denne redegørelse fra Det Etiske Råd, og det er også et meget, meget dårligt signal at sende til Det Etiske Råd, at vi er fuldstændig ligeglade med, hvad de siger.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-18:
Dansk Folkeparti har ikke noget imod, at vi afbryder forhandlingerne, og det gav vi også klart udtryk for under udvalgsbehandlingen.
Det er vigtigt for os, at alle områder er afklaret, at vi lytter til borgerne, og at vi lytter til dem, der kunne have indsigelse over for dette her lovforslag.
Derfor støtter vi SF's anmodning.
Henriette Kjær (KF), 2000-05-18:
I Det Konservative Folkeparti kan vi ikke støtte forslaget om udsættelse af lovforslaget.
Vi har diskuteret det meget grundigt i den konservative folketingsgruppe, og vi er i dag parate til at afgive vores stemme.
Som det også blev sagt fra hr. Tom Behnke, er det kendt stof.
Det har også været debatteret i medierne.
Man har selv besluttet sig for, at det skulle ind i dette lovforslag, og derfor: Ønsker man en redegørelse, kunne man have bedt om den tidligere. Men vi er parate til efterfølgende i næste samling særskilt at fremsætte et beslutningsforslag og diskutere det med Kristeligt Folkeparti omhandlende fosterreduktion.
Men det er altså Kristeligt Folkeparti selv, der har medtaget det i dette lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2000-05-18:
Vi har sympati for Kristeligt Folkepartis ønske om bedre tid
til debat
Det, vi skal tage stilling til nu, er, om vi skal afbryde forhandlingerne på grund af identitetsproblemer.
Det er jeg ikke overbevist om at der er, og derfor kan vi ikke støtte SF's forslag om at afbryde forhandlingen. Men vi har sympati for - det vil jeg gerne sige, og det har vi også udtrykt over for Kristeligt Folkepartis ordfører - Kristeligt Folkepartis opfattelse af, at vi godt kunne bruge mere tid, men så vidt jeg har forstået, og dér må jeg spørge formanden lidt, er det ikke det forslag, der er til afstemning om kort tid.
Margrete Auken (SF), 2000-05-18:
Altså det er jo ikke det, vi snakker om.
Det er jo ikke Kristeligt Folkepartis forslag, som ikke har været fremsat her i salen, som har været drøftet i udvalget og som går ud på, at man udsatte det hele til en ny redegørelse.
Det er en anden historie. Det, vi beder om, er, at man får lov til lige at vende en omgang, om spørgsmålet om f.eks. fosterreduktion er noget, der har været drøftet i Folketingssalen.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvad der har været drøftet i medierne.
Det er ikke dér, Folketingets førstebehandling foregår, det er ikke i medierne.
Den foregår hér.
Og der er da mange af os, der har været dybt involveret i de problemer, det har jeg også.
Der er mange af dem, jeg synes bliver stadig sværere, men jeg beder mindeligt til, at vi får lidt fair behandling.
Der er kommet en stribe ændringsforslag til et forslag, der handlede om at forlænge tiden for nedfrysning af æg.
Så pludselig skal vi til at forholde os til store emner, og de fleste ændringsforslag er kommet i absolut sidste øjeblik.
Der er nogle ændringsforslag, som er dybt kendte.
CD's ændringsforslag er dybt kendte.
Men det er jo mange andre, vi snakker om.
Hvis det kun havde været CD's, havde der jo ikke været noget problem.
Men vi står nu med en række andre problemer.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-18:
Til fru Margrete Aukens sidste spørgsmål her kan jeg sige, at netop på baggrund af de erfaringer, jeg bl.a. personlig har omkring stedbørnsadoptionen i partnerskabsloven, var det første, jeg gjorde, da jeg så ændringsforslaget, at sige: Kan det her overhovedet lade sig gøre?
Er der identitetsproblemer?
Det er blevet undersøgt i administrationen, og der er kommet et klokkerent svar tilbage: Dette er en generel revision, og derfor kan alle ændringsforslag accepteres.
Det har været drøftet i udvalget.
Det er jo nok muligt, at fru Margrete Auken så ikke har været til stede ved udvalgsmødet, men vi er mange, der har deltaget i diskussionen og kan bekræfte, at sådan forholder det sig.
Og så vil jeg gerne sige i øvrigt: Ja, det er rigtigt, der skal tages stilling til fosterreduktion på et godt og solidt grundlag, som fru Tove Videbæk sagde.
Og jeg har meget svært ved at se, at man ikke kan føre det igennem, og så tror jeg, alle vil være enige om at tage fosterreduktionsproblemerne op i næste samling.
Lone Møller (S), 2000-05-18:
Blot til almindelig oplysning, for man kunne måske få den opfattelse, når fru Margrete Auken taler heroppe, at de forslag overhovedet ikke har været behandlet i udvalget, at de ikke har været kendt, at de ikke har været set: Som deltager i udvalgsmøderne kan jeg oplyse, at det ikke er noget, der er nyt.
Det har været kendt, det har været drøftet mange gange, da vi gentagne gange har behandlet denne her lovgivning.
Så hvis man har deltaget i udvalgsmøderne, ved man også, at det her blev behandlet fuldstændig som alle andre lovforslag.
Margrete Auken (SF), 2000-05-18:
Jeg håber bestemt ikke, jeg har brugt udtrykket dybt uansvarlig om behandlingen af nedfrysningen.
Dér er jeg uenig, dér synes jeg ikke, vi har rejst problemerne, som vi skulle.
Jeg havde da ikke bedt om at få den udsat, hvis jeg mente, at det var bare en lille ting.
Det var jo, fordi jeg mente, det var det eneste ansvarlige, men nedfrysningen har jeg ikke brugt det udtryk om.
Det mener jeg til gengæld er et forkert forslag, og jeg er meget ked af, at man nu oven i købet bruger som begrundelse, at det kan blive søskende.
Tidligere kunne man sige at det var en mulighed.
Det var derfor, vi var meget betænkelige ved 2 år og sagde 1 år, netop fordi det ikke skulle være søskende, men det stod ikke som en begrudelse.
Nu står det som en begrundelse, og så kan jeg godt sige, at det er om ikke dybt uansvarligt så uansvarligt, at man ikke ser det her fra barnets side, men udelukkende ser det fra de voksnes side.
Det synes jeg så er forkert - meget forkert, for ikke at bruge et kraftigere udtryk.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-18:
Fru Margrete Auken mener, at spørgsmålet om nedfrysning i 4 år er et hensyn til de voksne og ikke et hensyn til børnene.
Jeg var oprindelig for en meget kort nedfrysningsperiode, og når jeg ændrede standpunkt, så var det ud fra den grundholdning, at jeg alt andet lige synes, at det er bedre med tobørnsfamilier end med etbarnsfamilier - af hensyn til barnets tarv.
Margrete Auken (SF), 2000-05-18:
Det synes jeg også, men ikke alt andet lige.
Vi har jo f.eks. de fleste steder en regel om, at man ikke går ind i den behandling, hvis der i forvejen er børn i familien.
Alt andet er nemlig ikke lige her, for vi har i andre sammenhænge den begrundelse, at hvis der er børn i familien, så får man ikke behandling.
Sådan mener jeg det er, men det kan godt være, jeg har uret her, og at det er blevet ændret, og så vil jeg så godt lige høre det.
Men her giver vi, på trods af at vi er helt enige om, at flerbørnsfamilier er bedre end etbarnsfamilier, alligevel ikke lov til det.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-18:
Alle er vel enige om, at det her lille lovforslag, der blot skulle tilkendegive, at opbevaringstiden skulle ændres fra 2 år til 4 år, jo efterhånden har udviklet sig.
Jeg synes faktisk godt - og det synes vi i Dansk Folkeparti - at man kunne have været lidt mere fleksibel.
Nu skal vi indkaldes her i september måned til behandling af finansloven, og vi skal behandle forslaget om ØMU'en, og jeg synes, at vi godt kunne have udvist den fleksibilitet i det her Folketing at lade de øvrige partier blive helt klar på de ændringsforslag, der er stillet.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-18:
Der er nu stillet forslag om afbrydelse af debatten, og det er der på baggrund af, at spørgsmålet om fosterreduktion ikke anses for at være ordentligt behandlet.
Det brugte vi en times tid eller halvanden på i Sundhedsudvalget i går.
Jeg skal kun i den forbindelse understrege, at på Kristeligt Folkepartis foranledning spurgte ministeren sidste år Det Etiske Råd, om de ville tage dette emne op, og det har Det Etiske Råd gjort.
De er ikke blevet færdige, og det blev meget stærkt understreget i udvalget i går, at når Det Etiske Råds udtalelse foreligger i løbet af, hvad ved jeg, nogle måneder, vil vi selvfølgelig tage det op til en seriøs behandling og diskussion i næste folketingssamling.
Vedtagelse af dette forslag ændrer intet ved mulighederne for at se på det eventuelle problem, som handler om fosterreduktion.
Så vi har meget svært ved at forstå, at man skal afbryde forhandlingen af den årsag.
Jørgen Winther (V), 2000-05-18:
Man kan vel nok sige, at det her faktisk oprindeligt er et ret lille lovforslag, men det, der så er sket i forløbet, er jo, at der er kommet mange ændringsforslag, hele 33, og at man alt i alt må sige, at mange af ændringsforslagene er mere betydningsfulde end selve lovforslagets indhold.
Jeg vil derfor gerne allerede nu sige, at jeg gerne vil have det her forslag tilbage til Folketingets Sundhedsudvalg efter andenbehandlingen, så vi kan drøfte det og få en redegørelse over, hvad det egentlig er, vi har stemt til ændringsforslagene.
Jeg vil sige sådan kort, hvad min grundholdning er:
Jeg vil gerne have mulighed for, at barnløse par kan hjælpes ved kunstig befrugtning, når det er mænd og kvinder, der er i parret, og jeg vil også gerne have, at der skal være mulighed for, at æggene kan nedfryses i ikke kun 2 år, men op til 4 år.
Så er jeg imod, at enlige kvinder skal have mulighed for kunstig befrugtning, og jeg er imod, at kvinder i parforhold med andre kvinder skal have mulighed for kunstig befrugtning i det offentlige sygehusvæsen.
Jeg er også imod, at narkomaner og alkoholikere, som har en svær sygdom med narkomani og alkoholisme, skal have ubetinget ret til at få kunstig befrugtning.
Det skal være sådan, at man som behandlende læge har mulighed for at henvise til en nærmere samtale og vurdering i adoptionssamrådet. Alt i alt vil jeg sige, at til ændringsforslagene stemmer jeg og Venstres gruppe forskelligt, men det, jeg gør, er, at jeg stemmer ja til nr. 1 og nr. 4 og nr. 12 og nr. 17 og nr. 28 og nr. 33, og resten stemmer jeg nej til, men i Venstres gruppe har vi tradition for, at vi ved etiske emner stemmer varieret, ligesom det nok også er i andre partier. Så vil jeg lige komme med en lille bemærkning: Det er næsten umuligt at høre noget nede i Folketingssalen i dag.
Det har jo ikke noget med lovforslaget at gøre, men det har alligevel lidt med lovforslaget at gøre, for det er vigtigt, at man hører, hvad der siges heroppe.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-18:
Det er naturligvis beklageligt, at ikke flere i Folketinget vil bakke op om det her forslag fra Dansk Folkeparti.
Det har været og er meget vigtigt for Dansk Folkeparti at arbejde for, at patienterne får en faglig garanti for, at de får en kvalificeret behandling, og vi ved, at der i befolkningen er stærke kræfter og stigende interesse for alternativ behandling, og vi ved også, at der bliver brugt utallige millioner kroner på dette alter.
Derfor er det uforståeligt, at et flertal her i Folketinget går imod dette forslag.
Det er vigtigt for os at pointere, at det er kundskaberne hos zoneterapeuter og akupunktørers behandlingsmetoder, der er så vigtige for Dansk Folkeparti.
Men andre har kæmpet på dette alter, eksempelvis kiropraktorer, og med tiden vil det jo nok også lykkes, med hensyn til at zoneterapeuter og akupunktører får autorisation.
Vi er ærgerlige, og vi synes, det er beklageligt, at man ikke her i Folketinget kan indse dette, men vi vil i Dansk Folkeparti til stadighed arbejde for, at netop autorisationen eksempelvis for disse to områder sker fyldest.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-05-18:
Frihed 2000 er ikke betænkningsberettiget i udvalget, men under udvalgsarbejdet har vi ikke ændret opfattelse fra førstebehandlingen. Vi mener, at hvis det her vedtages, så får hele miljøhysteriet i Danmark endnu større muligheder, og der kan bremses op for ethvert initiativ og enhver udvikling.
Det bliver jo sådan, at 100 mennesker i ét område i Danmark kan klage over bare én almindelig, hvis man kan bruge det udtryk, VVM-godkendelse et helt andet sted i Danmark.
Det skal selvfølgelig være sådan, at naboer og de, der bor i nærheden af stedet, skal kunne være utilfredse med det, der fremkommer, men det her udvides til, at bare 100 mennesker slår sig sammen et sted i Danmark med den begrundelse, at de går ind for at beskytte miljøet, hvad vi gør alle sammen, så kan de stoppe en VVM-godkendelse et helt andet sted.
Derfor har vi fortsat den holdning, at det ikke kan være rimeligt, og vi vil stemme imod.
Anne Baastrup (SF), 2000-05-18:
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i SF er tilfredse med, at lovforslaget om isolation reelt forbedrer forholdene i dag, men omvendt mener vi, at det er så central en beslutning, som et flertal i Folketinget på nuværende tidspunkt har truffet, nemlig at man fastholder den fortsatte mulighed for at isolere børn og unge under 18, at SF's folketingsgruppe derfor har besluttet, at vi stemmer imod lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2000-05-18:
Det er klart, at vi er meget betænkelige og kede af regeringens beslutning om at insistere på, at man skal kunne isolationsfængsle børn under 18 år.
Det er også klart, at vi vil gøre alt, hvad vi kan, for at få den afgørelse prøvet ved internationale domstole, og derfor vil vi selvfølgelig under ingen omstændigheder medvirke til at bringe forslaget igennem.
Karsten Nonbo (V), 2000-05-18:
For at der ikke skal herske nogen tvivl om, hvorfor jeg stemmer rødt, så er det ikke, fordi jeg er enig med SF, men fordi jeg går imod rabat på isolationsfængsling for dem over 18 år.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-18:
Dette forslag, som ifølge betænkningen ikke vil få andre stemmer end min egen, har en stor fremtid for sig.
Det drejer sig om en genprivatisering af forældreopgaverne, det drejer sig om et af de største problemer i det danske samfund: de mange forsømte, forvirrede, rodløse, uopdragne og ulykkelige børn, som findes i Institutionsdanmark.
Dette forslag har socialministeren kaldt usympatisk, men det er også et forslag, som sender en torpedo lige ind i det socialdemokratiske institutionssamfund og kasernesamfund, et
forslag, som peger i retning af at prøve på at redde resterne af hjemmene og familierne, et forslag, som er meget, skal vi sige, moralsk oprustningsagtigt, et forslag, som prøver på ved hjælp af nogle konkrete initiativer at ændre familierne og forældrenes adfærd i en retning, hvor de tager sig mere af deres små og halvstore børn, tager sig den tid, der skal til.
Og kvalitetstid er tid og tid og tid og meget tid.
Det er ikke tid i institutioner og hos pædagoger og lærere, uanset hvor gode pædagogerne og lærerne måtte være, og der er heldigvis mange, der er gode, men intet kan erstatte forældrene.
Jeg har bedt om og har også fået optrykt spørgsmål og svar omkring det her forslag.
Det er jeg glad for, for det er et forslag, som jeg ikke et sekund er i tvivl om vil blive taget op igen på et senere tidspunkt, hvor situationen er blevet endnu mere akut.
Jeg vil her inden afstemningen ganske kort citere lidt fra det sidste eksemplar af fagbladet »Folkeskolen«.
Det er nr. 19 af den 11. maj, hvor en skolepsykolog siger omkring spørgsmålet opdragelse, et emne, der hele tiden er oppe i den verden.
Han siger, at der tit er opdragelsesting, hvor vi spørger os selv, altså psykologerne, hvorfor forældrene ikke er mere forældre, hvorfor de ikke tør gøre de ting, der skal gøres, uden at de absolut skal spørge andre til råds om det.
Og en anden skolepsykolog siger: »Vi oplever, at det, som forældre tidligere tog ansvaret for, vil de have andre til at have ansvaret for.
Den tendens kan jeg ikke lide.« Det kan jeg heller ikke.
Dertil er folketingsvalget for tæt på, dertil er forældrene for mange, og forældrene har stemmeret i modsætning til børnene.