runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Nu skal man jo stille spørgsmål til ordføreren, uanset debatten godt ligesom kan komme til at køre sådan lidt i parallelle spor i forhold til det, det drejer sig om.
Jeg vil alligevel stille hr. Frank Aaen dette spørgsmål:
Hr. Frank Aaen påstår, at man er rig, fordi man har dyr jord, men er det helt umuligt for hr. Frank Aaen at forestille sig den situation, at nogle kan lande på et stykke jord tidligt i deres tilværelse, det er ikke særlig dyrt, indtægten er lav, man bygger sit eget hus - nu tager jeg det ud fra en bred betragtning - - man har tænkt sig at bo der, man har ikke tænkt sig at hæve nogen form for gevinst?
Kan man ernære sig af jord eller mursten, jeg mener sådan ernære sig rigtigt af det, leve af det, spise det?
Det, der er det afgørende, er vel, om man, når man er på den plads, skal skubbes væk, fordi det fik værdi på grund af en samfundsudvikling, eller om man i det mindste kunne vente, til pengene kom til overfladen og var til stede.
Der er masser af mennesker i dette land med meget små
indtægter, som er kommet i den situation, ikke mindst pensionister.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-17:
Jamen jeg tror da, hr. Knud Erik Kirkegaard er stærk i troen og er stærk i sin overbevisning og sit samfundssyn.
Jeg synes, det må være meget, meget svært at forklare, at det ikke skulle være et incitament for virksomhederne til at sikre et ordentligt arbejdsmiljø, at de kan certificere sig ud af en afgift.
Det er jo sådan, at den økonomiske drivkraft i virksomhederne oftest er den tunge faktor, og det tror jeg også hører til hr. Knud Erik Kirkegaards samfundssyn.
Det er selvfølgelig meget vanskeligt at argumentere for, at den incitamentstruktur, der ligger i det her, skulle være virkningsløs eller eventuelt endda skulle kunne komme til at gavne.
Jeg tror på det sidste, men at prøve at overbevise os om, at den skulle være skadelig, finder jeg ubegribeligt.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Jeg kan bekræfte over for fru Jette Gottlieb, at jeg er stærk i troen.
Fru Jette Gottlieb har stadig tiltro til de økonomiske incitamenter.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at der i forvejen er meget stærke økonomiske incitamenter for virksomhederne til at gøre noget ved arbejdsmiljøet.
Det er ikke kun for medarbejderne, det koster noget, når der er et dårligt arbejdsmiljø, det gør det i allerhøjeste grad også for virksomhederne i form af fravær, sygdom, manglende rekruttering af nyt personale osv.
Der er masser af motiver til at gå i gang med at gøre en god indsats for arbejdsmiljøet.
Jeg vil godt sige om certificering, at det er jeg ikke modstander af.
Jeg synes, det er en fremragende idé, at man certificerer virksomheder, og der er da også en række virksomheder, der allerede er gået i gang med det.
Og hvorfor gør man det?
Ikke for at slippe for en afgift, men for at man kan markedsføre sig selv som en virksomhed, der har styr på arbejdsmiljøet og derfor vil være en spændende og god virksomhed at blive ansat i.
Det synes jeg da er en glimrende tankegang, som vi støtter fuldt ud.
Ove Hygum (S), 2000-11-17:
Vi vil gerne takke for tilslutningen til lovforslaget.
Det her er jo endnu et element i aftalepakken vedrørende finansloven for 2001.
Regeringen finder, at vi på den måde kan give muligheder for at styrke primært den kommunale service, men også i staten er der taget initiativer til at etablere servicejob.
Det er vores tro, at muligheden for at tilskynde til yderligere opkvalificering af målgruppen her vil indebære, at en række af de barrierer, der har været for ordningens udbredelse, vil være overvundet.
Jeg skal afslutningsvis sige, at AF vil bruge dette redskab, denne ordning, i overensstemmelse med aftalens ordlyd, og at udmøntningen vil ske ved hjælp af, at det bliver implementeret i de resultatkontrakter, der indgås mellem Arbejdsmarkedsstyrelsen og undertegnede på den ene side og AF-regionerne og de regionale arbejdsmarkedsråd på den anden side.
Det var et svar til fru Jette Gottlieb.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Jeg synes, det er helt fint, hvis kommunerne synes, at de skal forbedre deres service, men jeg kan ikke forstå, hvorfor staten skal give tilskud til det over den ordning her.
Det er en kunstig måde at udvide servicen på.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-17:
Nu havde jeg ventet, at hr. Ole M. Nielsen efter min ordførertale ville forholde sig til det forhold, at de her servicejob har et dobbelt formål, og at det andet formål drejer sig om at løfte den offentlige service, få
flere hænder på opgaven
Gør det slet ikke indtryk på hr. Ole M. Nielsen, at det faktisk er et resultat af den ordning?
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Heller ikke i det her tilfælde er det kun, fordi det er en forkert kreds af partier, der er kommet med forslaget; det er også, fordi vi rent sagligt er imod det.
Vi var imod forslaget sidste år.
Min hovedindvending dengang var, at jeg var bange for, at alt for mange kom med i den, når man tog med helt ned fra 48 år.
Det problem er jo ikke blevet alvorligt endnu, men det tror jeg trods alt det bliver.
Måske når man ikke op på det antal, som man i sin tid troede skulle i servicejob, men når kommunerne og institutionerne finder ud af det og får budgetteret med det for de kommende år, vil de selvfølgelig tage fra den yngste ende, og jeg synes, det er fuldstændig tosset, at man kan gå
på den her ordning, fra man er 48 år, og til man skal på efterløn
Jeg bekymrer mig stadig væk stærkt om at få de ældste ledige i arbejde - i aktivering eller i ordinære job - og derfor mener jeg, at grænsen for den her ordning skulle have været f.eks. 55 år eller måske 52 år, men 48 år, det er helt galt.
Og så er det tosset at binde folk i sådan et job som det her.
Derimod kan vi faktisk godt se ideen i og rimeligheden i, at man skal kunne genoptjene retten til dagpenge; det synes jeg faktisk er helt rimeligt.
Men vi kan ikke gå med til det ekstra tilskud, der gives
på 50.000 kr., og vi kan heller gå med til forlængelse af forsøgsperioden, så derfor stemmer vi imod.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-17:
Det skal da være mig en fornøjelse at sige, at vi har fået mange ting igennem.
F.eks. har vi tidligere i dag behandlet et forslag om en arbejdsmiljøafgift, og det har vi stor fornøjelse af at støtte.
Så sådan er det.
Jeg er også fuldstændig enig i, at det er et brud i forhold til den måde, vi traditionelt har prøvet at dele vores arbejdsmarked op på i ordinære ustøttede job og støttede job, og hvad det så har haft af konsekvenser.
Sådan er det.
Men vi har fået andre ting igennem og har været med til at støtte det.
Venstre og De Konservative kunne have ydet deres positive bidrag.
Sådan er det.
Jeg er forresten også fra Jylland, og der må man sige, at hvis man ikke går rundt med den lille bitte spreder, men man bruger den store, fordi man gerne vil være med til at påvirke så meget som muligt, så risikerer man indimellem også at ramme en tidsel.
Eva Kjer Hansen (V), 2000-11-17:
Så bliver jeg jo nødt til at spørge, hvad Det Radikale Venstre har fået ud af at gå med til at støtte denne her ordning. Jeg kan forstå, at man egentlig, når det kommer til stykket, er imod den.
Man er stærkt betænkelig og mener, at det åbner op for kassetænkning.
Det Radikale Venstre er vel også enig i, at det her er et afgørende brud med de principper, der ellers har været gældende på området, nemlig at vi siger, at ydelsesperioden er 4 år, og at man ikke genoptjener retten til dagpenge ved at gå ind i offentligt støttede job, som der her er tale om.
Så hvad er det, Det Radikale Venstre har fået betalt for at gå med til det her, som man dybest set er imod?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Jeg kan bekræfte over for den radikale ordfører, at skal vi gøde planter, så vil det ikke være tidsler, vi vil gøde, men prydplanter.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-17:
Den radikale vurdering er, at det ikke har virket indtil nu, og det er jo så enkelt, som det kan siges.
Sådan er det.
Jeg tror også, at jeg, da vi behandlede det sidst, brugte udtrykket, at det her ikke var nogen tidsel, der var groet i den radikale baghave.
Det er sådan set rigtigt.
Nu er vi så bare med til at give den tidsel noget næring, fordi vi i modsætning til Venstre og De Konservative gerne vil være med til at føre noget politik i det her land og gerne vil have indflydelse på så mange områder som overhovedet muligt.
Derfor giver man og tager, og sådan er det også for Det Radikale Venstre.
Vi har syv mandater, og vi prøver at gøre det så godt som muligt med de syv, vi har.
Eva Kjer Hansen (V), 2000-11-17:
Jeg bliver nødt til at spørge den radikale ordfører, om den radikale ordfører mener, at den her forsøgsordning virker efter hensigten, i og med at man bl.a. kun har fået ansat 800 personer inden for denne her ordning mod forventet 6.500.
Hvad er den radikale vurdering af forsøget indtil nu?
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-17:
Som et led i finanslovaftalen for 2001 sker der en udvidelse
af servicejobordningen.
Udvidelsen er dels tidsmæssig, idet ordningen forlænges med 1 år til og med 2002, dels en udvidelse af lovens anvendelsesområde, idet selvejende institutioner og humanitære organisationer fremover vil have mulighed for at ansætte personer i servicejob.
Derudover indebærer lovforslaget, at personer i servicejob optjener dagpengeret.
Dette sker - i modsætning til andre typer støttet beskæftigelse - ud fra et ønske om, at servicejobbene skal ligne et ordinært job så meget som muligt.
i ældresektoren, hvor støtten pr. job ekstraordinært kan hæves med 50.000 kr. i det første ansættelsesår.
Lovforslaget er som sagt en del af finanslovaftalen, og Det Radikale Venstre kan støtte det.
Lone Yalcinkaya (CD), 2000-11-17:
Jeg er da ked af, at jeg ikke fik et svar på mit spørgsmål, men jeg vil så komme frem med mit synspunkt på området.
CD synes selvsagt, at denne styrkelse af servicejobordningen er meget positiv.
Vi finder i CD, det er meget vigtigt med servicejobbene.
Det væsentligste er selvfølgelig, at der nu åbnes op for optjening af ret til dagpenge, mens man er i servicejob.
Det har hele tiden været CD's holdning med servicejobbene, at de skulle ligne rigtige job så meget som muligt. Med muligheden for optjening af ret til dagpenge synes jeg, at vi er nået et langt stykke hen ad vejen.
Det er CD's håb, at der til næste år vil komme mere gang i ordningen til gavn for alle dem - her håber jeg, at arbejdsministeren vil gøre, hvad han kan - der dermed kommer i arbejde, men også for dem, der vil blive udført arbejde for.
Jeg bemærkede, at fru Annette Jørgensen mener, at ordningen er en kunstig ordning.
Men er det en unødvendig ordning for de mennesker, der er skubbet ud af arbejdsmarkedet, som har været langtidsledige, som er fyldt de 48 år, som ikke kan komme tilbage på ordinær vis?
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
Da serviceloven i sin tid blev vedtaget her i Folketinget, stemte Dansk Folkeparti imod, fordi vi fandt, at det var en kunstig ordning.
Tiden siden har da vist, at den opfattelse var rigtig, hvilket regeringen selv indrømmede ved at konstatere, at de forventninger, der var til ordningen i forbindelse med vedtagelsen, ikke er blevet indfriet.
Derfor foreslår regeringen nu at udvide ordningen, så den også kommer til at omfatte selvejende institutioner, som udfører offentlige serviceopgaver, samt humanitære organisationer.
Man kunne stille regeringen det spørgsmål, om man virkelig selv tror på, at en mislykket ordning kan reddes ved de initiativer, der nu ønskes taget.
I Dansk Folkeparti er vi af den opfattelse, at virksomhederne - herunder også den offentlige sektor - må uddanne og ansætte ledige i ganske normale job.
Der er ganske vist tale om en forsøgsordning, som skal løbe til udgangen af år 2002, men der vil næppe være synlige forbedringer selv ved en udvidelse af forsøgsordningen.
Det må jo ikke glemmes, at der er tale om en kunstig ordning.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Jeg ved ikke, hvor hr. Ole Sohn har været henne, da jeg havde mit indlæg for et øjeblik siden.
Jeg sagde ikke spor til problematikken om, at man holder ældre væk fra arbejdsmarkedet med den ordning her.
Det sagde jeg faktisk ingenting om.
Men der er da ingen tvivl om, at ordningen her kan være medvirkende til, at nogle bliver låst fast i servicejobordningen, hvor man godt kunne have optrådt på helt ordinære arbejdsmarkedsvilkår.
Så i den forstand kan der da være ganske god mening i at frygte en forskydning i den retning, og det synes jeg ikke er positivt. Jobtræningsmulighederne, især de private jobtræningsmuligheder, har jo vist sig ganske effektive til at få folk i beskæftigelse igen på helt ordinære vilkår, og det er dog langt at foretrække.
Så spørger hr. Bjarne Laustsen: Hvad gør De Konservative ved den her problemstilling?
Hr. Bjarne Laustsen kan ikke være ubekendt med, at vi om et øjeblik skal behandle L 103 og L 104, hvor vi i fællesskab, hr. Bjarne Laustsen og jeg, har aftalt en lang række initiativer lige præcis med det formål, som hr. Bjarne Laustsen spurgte til for et øjeblik siden.
Jeg vil spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvor tomt kan man spørge?
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-17:
Dem giver vi nu muligheden.
Men for de mennesker, der er kommet ind i en fast beskæftigelse på ordinære vilkår, er det da svært at forstå, hvad De Konservative skulle have imod det. Men hvis jeg må have lov at nævne hr. Knud Erik Kirkegaards udsagn fra tidligere, så skal man overhovedet ikke skal gøre noget, Man må bare se til, at folk falder ud af dagpengesystemet.
Dér synes jeg, at De Konservative mangler et svar.
Ole Sohn (SF), 2000-11-17:
Jeg kan forstå, at hr. Knud Erik Kirkegaard mener, at man holder folk væk fra det ordinære arbejdsmarked
, hvis man altså låser dem fast i et servicejob.
Jeg vil gerne spørge hr. Knud Erik Kirkegaard, om det er mere fremmende, at en 48-49-50-årig kommer ind i en offentlig jobtræningsperiode på ulige, uværdige vilkår i forhold til kollegaerne i 1 år eller halvandet og så bliver smidt ud igen.
Hvori ligger det fremmende for at bevare en plads på arbejdsmarkedet i det system?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Jeg kunne forstå, at hr. Bjarne Laustsen var lidt forvirret over og usikker på, hvem der i den politiske verden var gode kammerater, og hvem der var dårlige kammerater.
Må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at hvis han holder sig til De Konservative, så kommer han ikke galt af sted.
Det kan hr. Bjarne Laustsen være fuldstændig sikker på. Så er han i gode og trygge hænder, og vi skal drage omsorg for, at hr. Bjarne Laustsen ikke kommer galt af sted.
Så spørger hr. Bjarne Laustsen: Hvad har I egentlig imod ordningen?
Her må jeg klart henvise til det indlæg, jeg havde for et øjeblik siden.
Man sår forvirring om ældres mulighed for at komme ind på arbejdsmarkedet igen, man laver en ordning, hvor der er genoptjening af dagpengeretten, hvor vi jo i årevis har kæmpet for at få en ordning med faste ydelsesperioder og uden genoptjening.
Det havde vi for nogle år siden, og det var ikke værdigt for stat og kommune i den grad at spekulere imod hinanden.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-17:
Det er jo faktisk en god dag i dag, for der får vi at vide, hvem de dårlige kammerater er.
Regeringen er så de gode folk her, og hvis vi laver noget sammen med venstrefløjen, så får vi at vide af højrefløjen, at dem fra venstre side er dårlige kammerater, og hvis vi laver noget sammen med venstrefløjen, så får vi så også det modsatte at vide om de borgerlige partier.
Men lad det nu være.
Jeg vil godt spørge hr. Knud Erik Kirkegaard, hvad det er, man har imod den her ordning reelt set.
Det er jo rigtigt, at vi i dagpengesystemet har nogle regler om, at man kan falde ud af systemet.
Men lad os nu tage et eksempel.
Jeg ved jo også, at hr. Knud Erik Kirkegaard har gode relationer til kommunen og ikke mindst er med i en beslutningsproces omkring de forhold.
Hvis nu man er i stand til via den ordning her at kunne give folk et arbejde, er det så ikke positivt, i stedet for at de falder ud og ryger over på kontanthjælp i kommunen?
Hermed kan man jo også få en ekstra arbejdsindsats af den pågældende.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Med dette forslag bryder skizofrenien i regeringens arbejdsmarkedspolitik ud i lys lue.
Med den ene hånd og med én kreds af partier fører man en målrettet arbejdsmarkedspolitik med en fast ydelsesperiode og uden mulighed for genoptjening af dagpengeret ved støttet beskæftigelse.
Og regeringen giver sammen med denne kreds af partier udtryk for, at der er - og navnlig vil blive - gode beskæftigelsesmuligheder også for den ældre del af arbejdsstyrken.
Det bekræftes i øvrigt også af de oplysninger, som har været omtalt tidligere under fru Eva Kjer Hansens indlæg om, at beskæftigelsesfremgangen for de 50-59-årige er tre gange, hvad den i øvrigt er i befolkningen som helhed.
Det var med den ene hånd.
Med den anden hånd og med en anden kreds af partier - de dårlige kammerater - giver regeringen udtryk for, at beskæftigelsessituationen for de ældre næsten er håbløs.
Og når man fylder 48 år, ja, så betragter man dette som en social begivenhed, der udløser mulighed for særlige støtteforanstaltninger i form af seniorjobordningen for at kunne komme i beskæftigelse igen.
Ydelsesperioden forlænges næsten i det uendelige, og man kan i det støttede seniorjob endda genoptjene dagpengeret. Man vil altså lede forgæves efter sammenhæng og konsekvens i regeringens politik.
Seniorjobordningen blev gennemført sidste år, men der har jo ikke været den store interesse for at bruge ordningen.
Ved vedtagelsen sidste år gik man ud fra, at ordningen ville blive brugt af 6.500 helårspersoner.
I dette øjeblik er der efter det oplyste ansat ca. 800 i seniorjob, men regnet på helårsbasis er tallet jo endnu lavere. Jeg ved, at arbejdsministeren af uransagelige grunde fortsat håber, at man i det mindste vil komme op på 2.000 i indeværende år, men jeg er temmelig overbevist om, at også med denne beskedne ambition vil arbejdsministeren blive skuffet.
Ud over det årlige støttebeløb på 100.000 kr. vil man yderligere sende en pose med 50.000 kr. med den ledige.
Man udvider anvendelsesmulighederne og forsyner ordningen med en dagpengegenerator, så kommunerne kan genoptage tidligere tiders kassetænkningsmanøvrer for at sikre, at en eventuel kommende overførselsindkomst bliver betalt af staten og ikke af kommunen.
Det her er i forvejen noget makværk, og forslaget her gør det endnu værre.
Vi afviser forslaget.
Eva Kjer Hansen (V), 2000-11-17:
Jeg vil gerne kvittere for hr. Ole Sohns udtalelser om, at SF meget gerne vil være med til at ændre kassetænkningsproblematikkerne.
Jeg vil så slå fast, at i Venstre mener vi ikke, at man forbedrer dem ved at indføre de her servicejob, men at man forværrer dem.
Og jeg håber så, at vi kan tage de positive udtalelser fra hr. Ole Sohn med under udvalgsbehandlingen og prøve at få en grundig diskussion om, hvordan vi netop kommer kassetænkningsspørgsmålet til livs.
Så skal jeg endelig sige til hr. Ole Sohn
, at der har overhovedet ikke været tale om en fortalelse fra Venstres ordfører, for jeg har aldrig nogen sinde givet udtryk for, at jeg syntes, det var en god idé med servicejob, bare det var private firmaer.
Der er tværtimod tale om en enorm misforståelse fra den socialdemokratiske ordførers side, for, som jeg har sagt, er vi principielt fuldstændigt imod den her ordning.
Vi synes, det er den helt forkerte vej at gå, og der ligger de helt forkerte signaler i den.
Det, jeg spurgte om tidligere, var: Hvorfor den her forskelsbehandling?
Hvorfor synes Socialdemokratiet, at ældre inden for det kommunale område gerne må få nogle ekstra hjælpende hænder, gerne må få en ekstra service, mens f.eks. ældre, der sidder i institutioner, der bliver drevet af private firmaer, ikke må opnå de tilsvarende goder? Så det var fra min side blot et forsøg på at få afdækket hulheden i den socialdemokratiske retorik, og at man altså simpelt hen denne her vej rundt udelukkende går efter at styrke den offentlige sektor.
Og det synes jeg er under al kritik.
Ole Sohn (SF), 2000-11-17:
Nej, jeg tror, det må være en fortalelse fra Venstres ordfører, at man kan støtte servicejob på private områder.
Specielt med ordførerens viden og erfaring med EU-reglerne tror jeg ikke, at det er det, Venstres ordfører mener.
Så dér er tale om kassetænkning, og det vil SF meget gerne være med til at ændre, sådan at man sikrer, at kommuner, amter og stat punkt 1: tager ordinære job ind, og punkt 2: servicejob, hvis punkt 1 ikke virker.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-17:
Det var det angreb på arbejdsformidlingen, som hr. Jens Vibjerg kom med, jeg ikke synes skal gå upåtalt hen.
Det er selvfølgelig i orden, at et parti har ønsker om, i hvilken retning offentlige institutioner skal være skruet sammen.
Men det, jeg ikke synes er rimeligt - og jeg synes heller ikke, det skal have lov at stå alene -
er, når man kommer med nogle påstande, ja, det er faktisk ikke påstande, det er postulater.
Der er ikke et eneste eksempel på eller antydninger af, at AF ikke har gjort det godt nok.
Og hvis det var tilfældet, synes jeg, man skulle have brugt lidt tid på at forklare, hvad det var, man synes AF skulle gøre anderledes, end de gør i dag.
Ove Hygum (S), 2000-11-17:
Jeg skal takke for modtagelsen af forslaget og sige tak til forligspartierne, og jeg ser frem til lovforslagets behandling i udvalget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-17:
Også dette forslag er en udmøntning af den arbejdsmarkedspolitiske aftale mellem regeringen og de borgerlige, og med lidt god vilje kan man sige, at for en gangs skyld er der tale om et forslag, der forbedrer forholdene for de arbejdsløse.
En udvidet adgang for arbejdsløse til selvvalgt uddannelse i dagpengeperioden er selvfølgelig positiv, men forslaget er så begrænset, at det kun vil være til glæde for et fåtal.
Én ting er, at udvidelsen tidsmæssigt kun er fra 6 til 8 uger; det kan være, hvad det være vil, men det betyder, at mange arbejdsløse stadig må vente et års tid, før de kan indgå i direkte opkvalificerende uddannelsesforløb.
Noget andet er, at aftalepartierne har et ret anstrengt forhold til de arbejdsløses evner og deres interesse i selv at finde ud af, hvad der er bedst for dem.
Når der sker en indskrænkning af uddannelsesmulighederne i forbindelse med den tidsmæssige udvidelse til udvalgte AMU-kurser, er det for mig svært at se, at man kan kalde det selvvalgt uddannelse. Jeg er på det rene med, at det såkaldte selvvalg også handler om, at uddannelsesvalget i dagpengeperioden stadig er frivilligt, hvilket jeg da også mener er det eneste rigtige og burde være gældende i hele den periode, hvor man som arbejdsløs er dagpengeberettiget.
Men det er nu engang ikke særlig realistisk at tro, at muligheden for at blive bus- eller transportchauffør er et reelt valg for særlig mange arbejdsløse.
Det gælder ikke mindst for en lang række arbejdsløse, som kunne få forbedret deres jobmuligheder ved at efteruddanne sig inden for deres eget fag eller arbejdsområde.
Konklusionen på disse bemærkninger er, at vi fra Enhedslistens side under udvalgsbehandlingen formodentlig vil stille ændringsforslag, som kan medføre en reel udvidelse af uddannelsesmulighederne i dagpengeperioden, og så vil vi selvfølgelig kunne støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-17:
Det Radikale Venstre kan også støtte udvidelsen af de lidt mere fleksible muligheder, og vi kan derfor bakke op om lovforslaget.