runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-11-13:
For ikke at glemme det vil jeg starte med at sige, at jeg har lovet at hilse fra De Radikales ordfører, hr. Anders Samuelsen, og sige, at Det Radikale Venstre er positiv over for forslaget.
Det er vi Kristendemokrater faktisk også.
Men vi er glade for det her forslag, selv om vi måske på nogle områder synes, at det kunne være mere vidtstrakt, fordi det hjælper til, at der ikke er et voldsomt papircirkus, som man skal igennem for at få udbetalt sine feriepenge.
Forhåbentlig hjælper det også på det.
Man nedsatte så godt nok et embedsmandsudvalg for at kigge på sagen og for måske at dulme den dårlige samvittighed, men filosofien er sådan set den sædvanlige med, at selv om man har spist halvdelen af kagerne i kagedåsen, kan man godt flytte lidt rundt på resten, sådan at det ser pænt og fornuftigt ud.
Det vil vi ikke være med til.
Som Kristendemokrater har vi længe argumenteret for, at feriepenge har det bedst ved at blive udbetalt til de folk, som har tjent dem, og derfor skal de heller ikke forvaltes af arbejdsgiveren, som derved får rentefordelen af at have pengene stående.
Så har det været en udbredt opfattelse her på Christiansborg, at der ikke er nogen, der gider administrere de her feriepenge.
Det tror vi i og for sig ikke er rigtigt.
Jeg tror sagtens, at man kunne finde et pengeinstitut, en bank, som ville administrere dem, sådan at udbetalingen af pengene ligesom lønindtægt og lønoverførsler skete ganske automatisk i forbindelse med ferien.
Derfor skal jeg afslutningsvis meddele, at vi er positivt stemt over for forslaget, selv om der er ting, som vi under udvalgsbehandlingen vil forsøge at få ændret på og efter vores opfattelse gjort bedre.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg deler ikke helt hr. Ole Sohns optimisme i den her sammenhæng, for jeg synes egentlig, debatten har vist, at det, det handler om, er at få prikket hul på den femte ferieuge, så folk får udbetalt pengene uden at afholde ferie.
Det synes jeg er fremgået klart af de indlæg, der har været fra Dansk Folkeparti og Venstre.
Det synes jeg er en uheldig tendens.
Det er jo et relevant spørgsmål at stille i forbindelse med forslaget til ændring af ferieloven, hvor lønmodtagerne kan få udbetalt ubrugt feriegodtgørelse ved ferieårets afslutning på visse betingelser.
Svaret er efter min mening relativt indlysende, nemlig at ferie er en form for social beskyttelse, der giver alle lønmodtagere ret til at rekreere sig sammen med familien ved at holde ferie i en vis periode, som vi efterhånden har fået op på 5 uger.
Denne ret til ferie 5 uger om året skal fastholdes som en fastslået ret i loven.
Ferielovens bestemmelser er jo også suppleret med overenskomstaftalte forbedringer, og her kan det være værd at huske tilbage til overenskomstforhandlingerne i 1998, hvor kravet om en sjette ferieuge var basis for, at fagforeningsmedlemmerne stemte nej til overenskomstresultatet og gik i strejke.
Der blev så taget hul på den sjette ferieuge, og i dag har langt de fleste overenskomstdækkede lønmodtagere ret til 6 ugers ferie.
Det er altså ret klart, at lønmodtagerne prioriterer retten til ferie højt, og det er ikke så underligt, når vi tænker på, hvor mange der til daglig lever med stress og højt arbejdstempo på arbejdet.
Når jeg fremhæver de ting, er det, fordi det her forslag vil betyde, at mange lønmodtagere af den ene eller den anden grund kan presses til at afstå fra den fulde ret til ferie.
Med andre ord: På trods af det umiddelbart tilforladelige i forslaget - det er jo blevet afdækket i debatten, at så tilforladeligt er det ikke - netop at lønmodtagerne skal have uafhentede feriepenge udbetalt, så vil forslaget få negative konsekvenser for lønmodtagernes ferieret.
Det er i modstrid med retten til rekreation i form af ferie, og i øvrigt er det også i modstrid med en intention, som i hvert fald vi i Enhedslisten har, nemlig en bedre fordeling af arbejdet, så de, der i dag er i arbejde, bliver mindre slidt ned, samtidig med at der bliver plads til dem, der er arbejdsløse, på arbejdsmarkedet.
Ole Sohn (SF), 2003-11-13:
Jeg vil sige, at jeg er meget positivt overrasket over, at over 99 pct. af alle feriepenge udbetales til de folk, som har optjent feriepengene.
Det overstiger langt det, jeg havde forestillet mig, at 99,75 pct. får udbetalt dem.
Det er jo sådan set en meget effektiv ferielovgivning, vi har.
Derfor undrer det mig meget, at man skal ændre ferieloven i retning af at sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt den femte ferieuge er sikret.
Det er der rejst berettiget tvivl om under udvalgsarbejdet, men jeg kan forstå på de borgerlige partiers ordførere, at det slet ikke er tanken, så
derfor går jeg selvfølgelig ud fra som en helt naturlig ting, at vi under udvalgsarbejdet får slået fast med syvtommersøm, at man ikke kan veksle ferie til penge, sådan at den del kommer ud af verden, og så er vi ovre den helt store hurdle.
Kan vi ikke komme frem til en sådan krystalklar aftale, har formålet med lovforslaget et helt andet sigte end det, vi står og snakker om her.
Derfor ser jeg frem til en meget positiv udvalgsbehandling, hvor vi får slået fast, at den femte ferieuge er sikret, og at det slet ikke er til diskussion, hvorvidt den kan veksles til penge.
Derved sikrer vi også det, der er det helt afgørende, og det er, at arbejdskraften får den nødvendige rekreation, sådan at dansk erhvervsliv får en frisk og veludhvilet arbejdskraft.
Kan vi ikke komme dertil, vil SF stemme imod det foreliggende forslag.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-13:
Uhævet feriegodtgørelse tilhører som udgangspunkt lønmodtagerne, og i dag er det altså 0,25 pct. af feriebetalingen, som ikke når frem til lønmodtagerne, og som tilfalder nogle fonde i stedet.
Derfor er det jo helt naturligt, at vi prøver at søge frem til, at midlerne i så vid udstrækning som muligt også rent faktisk tilfalder dem, som har optjent dem.
Det modsatte synspunkt er vel næsten umuligt at have, selv om jeg synes, jeg har hørt under debatten i dag, at det er der nogle der har.
Det var jo også den målsætning, der var udgangspunktet
for det udvalgsarbejde, som jo ligger til grund for det lovforslag, som vi behandler her. Så må jeg nok sige, at når man læser teksten i lovforslaget, har det vist sig at være en mere kompliceret sag, end de fleste af os måske havde forestillet os, at indrette lovgivningen efter denne målsætning.
Der er jo mange hensyn, der skal tages, når man juridisk indretter teksten efter det.
Men det er glædeligt at kunne konstatere, at det er lykkedes at konstruere reglerne på en sådan måde, at lønmodtagerne i så vid udstrækning som muligt kan blive tilgodeset ved, at de får tildelt de midler, som de rent faktisk selv har optjent.
Så selv om reglerne måske kan forekomme lidt komplicerede, som de fremgår af teksten, kan Det Konservative Folkeparti fuldstændig tilslutte sig lovforslaget og anbefaler det til vedtagelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Nu er det sådan, at i Dansk Folkeparti går vi slet ikke ind
for tvang, det skal være borgeren selv, der skal vælge, hvad det er, man vil her.
Det skal man i de fleste tilfælde; der kan være nogle enkelte tilfælde, hvor det er godt med tvang, men ellers vil jeg sige, at generelt er det borgeren, der skal tage valget og bestemme, hvad det er, man gerne vil.
Derfor skal man ikke lægge bånd på alle borgere og sige
, som f.eks. i det her tilfælde,
at de her penge skal i nogle bestemte fonde og komme alle andre til gode, som egentlig slet ikke har ydet en indsats for at få de her penge.
Så derfor: Den, der har ydet en indsats, skal selvfølgelig også have udbetalt sine penge, og derfor gælder det også lønmodtagerne, der har knoklet i mange timer.
At de skal aflevere deres penge til en feriefond, synes jeg simpelt hen ikke er rimeligt, og derfor synes Dansk Folkeparti, at det skal tilbage til den enkelte lønmodtager.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Skal det forstås sådan, at det er selve ferietvangen, Dansk Folkeparti er imod?
Det vil jeg gerne lige have afklaret.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-13:
Jeg er fuldstændig enig med fru Pernille Falcons betragtning om vigtigheden af at have netværk.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Selvfølgelig skal de have deres penge, og selvfølgelig skal man svare folk, så de også kan få deres penge.
Men selv hr. Ole Sohn må have stødt på nogle eksempler, hvor den pågældende person måske ikke lige havde det stykke papir på, at vedkommende havde afholdt den ferie.
Så også for at lette det administrative system, kan man da lige så godt udbetale pengene automatisk.
I dag i den edb-alder, vi lever i, kan sådan noget foregå automatisk, der behøver faktisk ikke at være ret mange folk involveret i den her sag, så man får sine penge udbetalt, som man egentlig har ret til, og som man selv har optjent.
Det bør alle folk da kunne se er rimeligt.
Tænk også på de folk, der rejser til udlandet, og som måske ikke lige har mulighed for at kontakte deres a-kasse, eller hvor det er, de vil have pengene fra.
Jeg vil bare sige, at vi forholder os til virkelighedens verden.
Her er det lønmodtageren, der tjener sine penge, og det skal også være sådan, at når man tjener sine penge, så får man dem udbetalt.
Jeg spurgte førhen hr. Ole Vagn Christensen
Det fik jeg ingen svar på.
Det er jo nok, fordi man havde fået nogle henvendelser.
Sådan tolkede
jeg det.
Derfor mener jeg, at vi forholder os til virkelighedens verden, for netop her får borgeren sine penge udbetalt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Jeg må bare konstatere, at det er en anden virkelighedens verden, som eksisterer i Dansk Folkeparti.
Hvordan arbejdsmarkedet fungerer og reagerer, hvem der er den stærke part på arbejdsmarkedet, og hvem der er den svage part på arbejdsmarkedet,
interesserer overhovedet ikke Dansk Folkeparti.
Derfor vil det ikke indgå i deres overvejelser. Med de besvarelser, vi har hørt her, bliver der jo sagt, at det da ikke gør noget, at vi ophæver de rettigheder, lønmodtagerne har, for de kan da bare gøre krav på dem.
Men sagt til hr. Jørn Dohrmann: Sådan er verden ikke.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Nu synes jeg, vi skal forholde os til det lovforslag, som ligger her i dag, og som kræver noget tid at få behandlet, og så skal vi også svare på de spørgsmål, som bliver stillet.
Hvis man vil have sin femte uge, så tager man bare sin ferie, altså alle 5 ugers ferie.
Det har man da ret til, og derfor mener jeg også, at det er helt overflødigt at sige, at man tvinger folk væk fra at holde de her 5 ugers ferie.
Jeg mener, at der bør folk selv gå hen og sige, at de ønsker 5 ugers ferie, og så får de det også, for det har de ret til, det har de krav på.
Jeg kan kun gisne om, hvorvidt man diskuterer det, tager en snak i de enkelte brancher eller på de enkelte virksomheder; det er op til dem.
Men det er jo rent gætteri, og det synes jeg ikke man skal gå ind i her.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg kan forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at lønmodtagerne ikke skal tvinges til at holde den femte ferieuge.
Jeg vil høre, om det synspunkt også gælder den fjerde ferieuge.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Er det ikke rigtigt, at hvis man er i den situation, at ens arbejdsgiver siger til en, at det ikke er en god idé, at man holder den femte uge, så kan man lade være med det?
Og er det så ikke rigtigt, at loven er formuleret sådan, at så kan man få udbetalt sine penge? Hvis ikke det er at undergrave systemet, så ved jeg ikke, hvad der skal til for at undergrave et system.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Til hr. Ole Vagn Christensen kan jeg sige, at jeg ikke mener, det er undergrave deres ferie.
Til hr. Ole Sohn: Jeg mener ikke, at jeg på noget tidspunkt har sagt, at de har været dårlige til at forrente pengene i Feriefonden.
Det har jeg ikke sagt.
Jeg har bare sagt, at hvis det er, de vil have flere penge, så må de også være gode til det, og det er ikke det samme som at sige, at de har været dårlige.
Sådan udlægger jeg det i hvert fald ikke.
Nej, til den femte ferieuge kan jeg ikke se hvor det skulle stå i det lovforslag, som er fremsat her. Jeg mener, at hvis de, der har optjent de her penge til ferie, på en eller anden måde ikke kan afholde den ferie og kommer i en eller anden situation, jamen så bør det da også være muligt for de folk at få de her penge.
Hvis de har afholdt ferien, skal de selvfølgelig også have udbetalt beløbene.
Der kan måske være nogle omstændigheder, som gør, at man ikke lige kan fremskaffe dokumentation for, at man har holdt noget ferie, men så skal der stadig væk være mulighed for at få en del af de her penge.
Derfor er der jo også sat en grænse ind her, hvor man kan få op til 3.000 kr. ved dokumentation.
Men jeg mener personlig, og Dansk Folkeparti mener, at hvis man har optjent pengene, skal de også udbetales til lønmodtagerne, så skal de ikke gå til en fond, bare fordi man ikke lige får afholdt ferie til den rette dato.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-13:
Jeg tror, at hr. Jørn Dohrmann brugte ordene: Det er en god og fornuftig aftale, vi her har fået med ministeren.
Efter at vi nu har haft denne her dialog omkring lønmodtagernes rettigheder, så har jeg lyst til sådan set at spørge: Har det forslag med at undergrave lønmodtagernes ferierettigheder groet i Dansk Folkepartis have?
Ole Sohn (SF), 2003-11-13:
Så jeg vil gerne bede hr. Jørn Dohrmann om at redegøre over for Folketinget for, hvordan hr. Jørn Dohrmann er kommet frem til, at de ikke forvalter pengene på en god og fornuftig måde.
Det er det ene spørgsmål.
Og det andet er: Hvis der nu, sådan som det er sket i høringssvarene, kan rejses berettiget tvivl om, hvorvidt den femte ferieuge nu fortsat er sikret, vil Dansk Folkeparti så under udvalgsarbejdet være med til at sikre, at der under ingen omstændigheder kan rejses tvivl om, hvorvidt den femte ferieuge skal holdes?
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg vil gerne høre Dansk Folkepartis ordfører, hvor højt beløbet egentlig burde være.
Ville der være noget til hinder for ifølge Dansk Folkeparti, at man også fik pengene udbetalt for den tredje og fjerde ferieuge uden at skulle afholde den? Ville der med det udgangspunkt, der er, være noget principielt til hinder for det efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Jørn Dohrmann (DF), 2003-11-13:
Jeg vil godt starte med at sige, at i hvert fald jeg har modtaget ønsker fra lønmodtagere, der gerne vil have denne her lov ændret, så derfor er det med stor glæde, at vi i hvert fald i Dansk Folkeparti kan se frem til, at der sker en ændring her.
Dansk Folkeparti har længe set frem til at få ændret ferieloven, således at de feriepenge, som en lønmodtager har optjent, nu også ender hos lønmodtageren.
Derfor er vi blevet enige om, at uhævede feriepengebeløb på 1.500 kr. eller derunder udbetales automatisk til lønmodtageren ved ferieårets udløb.
Dansk Folkeparti havde sådan set ønsket, at der var en højere grænse for udbetalingen, men det kunne vi desværre ikke få regeringen med til.
Derudover er vi blevet enige om, at der samtidig er mulighed for, at lønmodtagere kan få op til 3.000 kr. udbetalt ved en erklæring om afholdt ferie.
Det er dog fortsat sådan, at hvis lønmodtageren i ferieåret har fået arbejdsløshedspenge, kontanthjælp eller børnepasningsorlov, jamen så trækkes dagene med ydelse fra antallet af feriedage, før uhævede feriepenge udbetales.
KL. 16.25
Det har længe været Dansk Folkepartis ønske, at feriepengene nu også kommer ud til lønmodtagerne.
Det er netop, hvad der vil ske efter vedtagelsen af denne her lov.
Det er ikke rimeligt, at feriepengene havner andre steder end hos dem, der egentlig har optjent dem.
Der har i forbindelse med forslaget været en del kritik af, at vi fjernede pengene fra Feriefonden, så den ikke havde så meget at arbejde med.
Til det kan jeg kun sige, at det ikke er Feriefonden, der har optjent de feriepenge
, og derfor har den ikke retmæssig lov til at modtage dem.
Der er i høringssvarene blevet rejst kritik i forbindelse med afholdelse af den femte ferieuge.
Jeg har læst, hvad LO mener, og jeg kan godt se, at der er den problemstilling, som der redegøres for.
Dansk Folkeparti tror ikke, at det er det store problem.
Tværtimod er vi nu sikre på, at lønmodtagerne får deres penge, hvis ikke ferien bliver afholdt.
Det må LO da kunne se rimeligheden i.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig lovforslaget, da det er et krav fra os, og som sagt bør LO og Feriefonden forrente deres penge, dem, de har fået indtil nu, på en god og en fornuftig måde, så de også kan få tingene til at hænge sammen i fremtiden.
Ole Sohn (SF), 2003-11-13:
Til hr. Jørn Dohrmann: Vil det ikke være i strid med al sund fornuft, hvis man som folketingsmedlem fik en henvendelse fra en borger, som bad om at få udbetalt sine optjente feriepenge, og man så ikke omgående svarede tilbage:
Selvfølgelig skal du have udbetalt dine feriepenge, du skal henvende dig der og der og der, og så vil pengene blive udbetalt?
Hvis ikke et folketingsmedlem gør det, så udviser man under ingen omstændigheder rettidig omhu, så det håber
jeg at hr. Jørn Dohrmann gør.
Når man er hjemmevant i rollen som oppositionsparti, så er det faktisk ret interessant at iagttage de skiftende regeringspartiers holdninger til bestemte forslag.
Sådan erindrer jeg ikke, at Venstre og De Konservative optrådte i den forrige regeringsperiode.
Og hr. Ole Vagn Christensen ønsker lige direkte hjælp af tæskeholdet, for at det kommer til at gå hurtigt nok med, at vi kan få mere frivilligt arbejde.
Det er egentlig meget morsomt at følge med i sådan en debat.
Men kernen i forslaget er jo sådan set ret enkel.
Det er: Hvorfor søren skal vi ikke sørge for, at folk, som er ledige af den ene eller anden grund, kan få en ordentlig meningsfyldt tilværelse og glæde andre?
Det er da så enkelt, som det kan være.
Så derfor kan jeg kun komme med en positiv tilkendegivelse over for forslaget.
Og når regeringens evalueringsarbejde er færdigt, går jeg også ud fra, at det er det, der bliver enden på det.
Så vil jeg i øvrigt gerne sige til hr. Lars Barfoed, at det væsentligste job, en hjemmehjælper kan gøre ud over at sørge for, at der er rent og ordentligt hos de gamle, er at sætte sig ned og spørge om, hvordan det går.
Det skal et samfund som vores, som er et af verdens rigeste, også have råd til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-13:
En lønmodtager har altid krav på at holde 5 ugers ferie om året.
Det fremgår af ferielovens § 8, og lovforslaget ændrer ikke § 8.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Enhedslisten er som udgangspunkt positivt indstillet over for forslaget, og det er vi, fordi der er tale om en lempelse af det jerngreb, som mange arbejdsløse og til dels også efterlønnere bliver holdt i.
Samtidig virker det grotesk for den enkelte, hvis man som følge af en fyreseddel og dermed en periode med arbejdsløshed oven i hatten må kvitte sit frivillige arbejde, f.eks. som fodboldtræner eller besøgsven.
Vi er også enige i forslagsstillerens bemærkninger om det vigtige i, at man som arbejdsløs har mulighed for at bevare og opbygge netværk og frivilligt arbejde i en idrætsforening eller i en anden almennyttig organisation, at det altså ikke er så tosset endda, når man snakker om netværk.
I modsætning til den stadig mindre frihed for den enkelte arbejdsløse, som følger af tvangsaktivering, er der tale om at give arbejdsløse og efterlønnere bedre mulighed
for at bestemme over eget liv
Det betyder, at mennesker kommer før systemet.
Jeg vil dog godt tilføje, at vi selvfølgelig skal sikre os mod en situation, hvor almindeligt lønnet arbejde erstattes af frivillige uden løn.
Det betyder for mig at se for det første, at det er vigtigt at afgrænse, hvad det er for organisationer, vi taler om, for det andet afgrænse, hvad det er for noget arbejde, der ubegrænset kan udføres som frivilligt ulønnet arbejde.
Der skal man kigge på den problematik, der er i at fjerne begrænsningerne, når det handler om primær drift og vedligeholdelse, og selvfølgelig også de ting, jeg har nævnt tidligere i forhold til at overtage egentlige amtslige, statslige og kommunale opgaver.
Der synes jeg altså, at der er en meget væsentlig problematik, som man er nødt til at forholde sig til.
Jeg går ud fra, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet får mulighed for at komme nærmere ind på disse afgrænsninger.
Målet må være, at vi skaber større frihed for arbejdsløse og efterlønnere uden at skabe større ufrihed for lønmodtagerne generelt gennem færre ordinære og lønnede job.
Med disse bemærkninger vil vi gå positivt ind i det videre arbejde med forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Jeg ved ikke, om det var en nyhed, fru Lene Garsdal kom til at overbringe, for man talte om den afgående minister, og jeg vidste jo ikke, at ministeren måske skulle til dronningen osv.
Det får vi læse om i avisen i morgen.
Men det, jeg glædede mig over, var den fasthed, som den vikarierende minister viste og sagde: Hvis det er sådan, så skal de have kniven.
Det var næsten som at høre beskæftigelsesministeren sige: Vi må straffe de onde, de, der ikke gør noget, og være gode ved de gode.
Det er derfor, det er ret interessant, at en ministerkollega også kan være optaget af det der spørgsmål om at lave en ny arbejdsmiljøreform, for der er virkelig en værdislaphed i den måde, som beskæftigelsesministeren fører sig frem på.
Det er jo sådan, at de virksomheder, der gør noget, får lavet et certifikat, dokumenterer, at de har orden i sagerne, skal igennem tingene hvert tredje år, mens de, der ingenting gør, kan vente til hvert elvte år.
Derfor er det lige før, jeg godt kunne finde på at ønske sådan en fasthed i det her arbejde, for det er utrolig vigtigt netop over for de virksomheder, der bare lader stå til.
Der tror jeg at der skal en meget fast ministerhånd til.
Men nu må vi se under udvalgsarbejdet, og hvis det så ikke lykkes, må vi opfordre til, at der kommer et skifte på posten.
Lene Garsdal (SF), 2003-11-13:
Jeg vil sige, at SF hilser forslaget velkomment.
Som det også fremgår af bemærkningerne, er baggrunden for forslaget de gentagne afslag, som de Danske Støberiers Brancheforening har givet til at medvirke i forskningsprojekter, og det er, selv om det er anerkendte forskningsinstitutioner som Arbejdsmiljøinstituttet, der i samarbejde med Arbejdsmiljørådet har stået for projekterne.
Så for mig er det svært på den baggrund at se, hvordan det skal være muligt her i landet at blive klogere på den sammenhæng, der er mellem de påvirkninger, der er ude på arbejdspladserne, og de helbredseffekter, der er hos de ansatte.
Vi har netop her for nylig vedtaget en arbejdsskadereform, og en væsentlig brik i den reform var netop begrebet medicinsk dokumentation.
Her åbnes der mulighed for at supplere de tilfælde, hvor der ikke eksisterer et såkaldt fuldt videnskabeligt bevis med den viden, der rent faktisk findes eller kan fremskaffes inden for et område.
Det blev også besluttet i forbindelse med den reform, at man straks skal gå i gang med at se på nedslidningsskader primært inden for rengøringsområdet og social- og sundhedsområdet.
Hvis vi nu forestiller os, at f.eks. rengøringsbranchen nægter at medvirke til sådan nogle undersøgelser, så vil det ikke være muligt at opfylde intentionerne i arbejdsskadeloven.
Derfor finder vi i SF
, at det her forslag er mere aktuelt end nogen sinde.
Nu peger forslaget på, at det er Arbejdstilsynet, der skal have en hjemmel til at pålægge bestemte virksomheder eller brancher at deltage i forskningsprojekter om arbejdsmiljø.
Men for SF er det naturligt at lade Arbejdstilsynet være drivkraften.
Arbejdstilsynet er i kontakt med virksomhederne, men også den forskningsviden, som man ville kunne få ved denne type forskningsprojekter, vil i høj grad også være af værdi for Arbejdstilsynet i deres bestræbelser på at sikre et godt arbejdsmiljø.
Så vi støtter forslaget.