runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-10-03:
Jeg deler spørgerens optagethed af, hvor vigtigt det er, at vi holder en meget klar linje, og derfor har jeg naturligvis undersøgt sagen, så godt jeg nu kan.
For regeringens vedkommende er det jo vigtigt at understrege, også sådan som jeg gjorde det i går, at vi jo alle klart fordømmer den 11. september, og at vi samtidig lægger utrolig meget vægt på en utvetydig solidaritet i forhold til USA og i forhold til USA's ledelse.
Den linje er uforandret og er siden jo også kommet til udtryk i Det Europæiske Råd i vores konklusioner her for en uges tid siden.
Den Europæiske Kommission støtter aktivt den linje, og formanden for Kommissionen var medunderskriver på den fælles erklæring, som vi, stats- og regeringscheferne, jo offentliggjorde den 14. september.
Poul Nielson har gjort det klart, at han er blevet fejlfortolket i denne sag.
Poul Nielson udsendte den 25. september en pressemeddelelse, hvori han klart fastslår, at USA på ingen måde kan bebrejdes det forfærdelige terrorangreb.
Han tilslutter sig fuldt og helt behovet for en samlet reaktion, behovet for den globale alliance, som er så nødvendig for at få bekæmpet terrorismen effektivt, og for at vi samtidig kan få fjernet grobunden for terrorisme.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Jeg vil godt spørge statsministeren i forbindelse med den situation, vi har haft omkring terroren her den 11. september, om statsministeren mener, det er passende, at Danmarks EU-kommissær, Poul Nielson, har udtalt, at det var USA's brovtende normimperialisme, der havde skabt det had, som førte til terroristangrebet den 11. september.
Mener statsministeren, at det er passende, at Danmarks EU-kommissær Poul Nielson har udtalt, at det var USA's »brovtende normimperialisme«, der havde skabt det had, som førte til terroristangrebet den 11. september 2001, og vil statsministeren indskærpe over for Danmarks EU-kommissær og medlemmer af regeringen, at de ikke nedgør USA i denne alvorlige situation?«
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Jamen tak for det svar, som var en hel del mere positivt, end jeg havde frygtet og forventet.
De bliver jo også udsat for negativ særbehandling, hvis det her går igennem.
Men jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod ministerens svar.
For én ting er, at det skal være omkostningsbestemt.
Men jeg forstod ikke rigtig, at man med rimelighed kan give én valuta, nemlig euroen, positiv særbehandling i EU og så give de andre valutaer, svenske, norske kroner og britiske pund, dårligere vilkår.
Vil ministeren ikke bekræfte, at hun er enig med mig i, at det faktisk vil stride mod principperne omkring det indre marked, som netop hedder fri konkurrence og lige vilkår?
Og det må vel egentlig også gælde for valutaerne.
Karen Jespersen (S), 2001-10-03:
Svaret gik på, at man, hvis man er på tålt ophold, ikke kan blive familiesammenført til et andet opholdsgrundlag i Danmark.
Om efterforskning og politiet: Efterforskning af terrorisme, altså det - som det fremgår af spørgsmålet - eksplicit at prøve at opspore og finde, efterforske terrorisme, hører under Justitsministeriet og politiet.
Der er sammenspillet jo sådan, at det er dem, der tager initiativet, og er der i efterforskningen brug for oplysninger fra udlændingemyndighederne, jamen så bidrager vi alt, hvad vi kan, med de oplysninger, men det er stadig væk en politimæssig opgave at efterforske terrorisme.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Her midt i sommer kom der et forslag fra Kommissionen, som betyder, at overførsler mellem landene, pengeoverførsler, i bankgebyrer ikke må koste mere end overførsler inden for det enkelte land.
Men det gælder vel at mærke kun, hvis overførslerne sker i euro, ikke hvis det sker i britiske pund, i svenske kroner eller i danske kroner.
Er det ikke korrekt, at det forholder sig sådan?
Jacob Buksti (S), 2001-10-03:
Nu er det sådan, at jeg forsøger at tage det her seriøst, og derfor tror jeg, at jeg helt vil undlade at svare på det sidste spørgsmål.
Jeg tror ikke engang, at spørgeren selv mener, at der er nogen som helst chance for, at man indfører det system, så jeg opfatter det som et indlæg i en debat, hvor man forsøger at skabe det billede, at man er ved at liste noget ind ad bagdøren.
Men det er man ikke.
Der kan jeg godt sige til hr. Frank Dahlgaard: Det er sådan, at selv om EU har forsøgt at ville gøre det her obligatorisk, så er det ikke lykkedes.
De lande, som har besluttet det,
har gjort det frivilligt.
Og de, der har gjort det, har gjort det ved at sige enten/eller.
Det har hr. Frank Dahlgaard fuldstændig ret i.
Det eneste, jeg har bedt om, er at få undersøgt, om vi kan lave en ordning, der siger både/og ud fra den betragtning, at hvis der er nogle, der gerne vil, hvorfor skal vi så forhindre det?
Men deri ligger der ikke nogen som helst antydning af, at det skal ende med en obligatorisk ordning.
Det har jeg understreget så mange gange, og uanset hvor mange gange, hr. Frank Dahlgaard bliver ved med at gentage, at det er anderledes, så passer det ikke.
Så må hr. Frank Dahlgaard påstå, at jeg giver
forkerte svar til Folketinget, men det står i begge disse her, at der ingen planer er.
Og der er ingen planer.
Det er utroligt!
Situationen er: Vi har den nummerplade, vi har.
Den er dansk, og det er det, der er beslutning om.
Det er endda et forslag, som jeg ved, at gode folk havde som en af deres mærkesager, da det hed Fremskridtspartiet.
Sådan nogle kan man stadig væk få, men om det så er en anden slags nummerplader, skal jeg ikke gøre mig klog på.
Det eneste, jeg bare mangler forklaring på sådan til min egen selvforståelse, er: Hvordan kan det være, at vi ikke kan give folk, som gerne vil have sådan en, mulighed for at få sådan en, når vi så i øvrigt siger, at hvis man ikke positivt beder om det, så får man den, som vi har besluttet, at vi skal have, nemlig den gode danske nummerplade.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man vil stå her og skabe
det billede, at vi forsøger at liste noget ind ad bagdøren.
Nej, det gør vi ikke.
Det er jo præcis det, vi har.
Det er positivt besluttet, at nummerpladen i Danmark som udgangspunkt er uden EU-logo.
Det er det, det er.
Jeg har bare bedt om at få undersøgt, om der er mulighed for det.
Jeg skulle hilse og sige, at systemernes indbyggede tendens til at fremstille problemer er ganske stor, og er det overhovedet muligt at lave et system, hvor man kan vælge?
Og hvis det ikke er muligt at lave sådan et, så kommer man ikke til at kunne vælge, og så er det den nummerplade, der er i dag og ingen andre.
Christian H. Hansen (DF), 2001-10-03:
Nu kan jeg jo ikke takke ministeren for svaret, for ministeren svarede ikke.
Ministeren syntes nærmest, at det var et morsomt spørgsmål.
Det var faktisk alvorligt ment.
Hvordan kan ministeren lave en ordning, hvor man åbner op for, at man skal have to muligheder, men man må ikke have tre muligheder eller fire muligheder eller fem muligheder?
Det kan godt være, ministeren prøver at liste det her ind ad bagdøren og så prøver at undgå at svare på tingene i Folketingssalen, men ministeren må meget gerne svare.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Ja, men ministeren har jo lige sagt, at der er planer om at lave det, det skal bare være frivilligt.
Det vil så være det eneste land, de andre vælger enten EU's eller at køre videre med de nationale.
Men her skal vi altså i seriøsitetens navn, kan jeg forstå, have to forskellige nummerplader.
Det er så et ønske, som jeg vil bede ministeren om at undersøge seriøst.
Tak for svaret.
Kan ministeren sige noget om, hvornår man forventer, at overvejelserne på det her område er tilendebragt?
Jeg gætter på, at det er efter den 11. marts næste år, men kan ministeren sige noget om det?
Men ud fra ministerens argumentation må man altså have de nummerplader, som man har lyst til, sådan er udgangspunktet.
Så skal de, der har lyst til det, vel også kunne bruge euro til hvad som helst herhjemme, og andre kan bruge kroner.
Og de, der vil have EU-frimærker, for det er vel også snart på vej, kan så tage dem, og de andre kan bruge de danske.
Er det seriøst at gå ind i sådan noget?
Er det ikke rimeligt, at et land har ét sæt nummerplader?
Og når ministeren taler om de nummerplader, hvor man kan vælge forskellige bogstaver og ord, så er det jo stadig væk den danske nummerplade med den røde linje rundt omkring.
Det er jo ikke nogen anden nummerplade.
Det, man overvejer nu, er at lave en anden type nummerplade, nemlig EU's harmoniserede standardnummerplade.
Er det ikke korrekt?
Christian H. Hansen (DF), 2001-10-03:
Når ministeren nu siger, at det ikke er en obligatorisk ordning, så lyder det jo flot, at det ikke er det; det lyder nærmest, som om det bliver listet ind ad bagdøren.
Men når nu man vil gøre det til en frivillig ordning, at man kan få lov til at køre med EU-nummerplader, kunne man så også forestille sig, at den del af befolkningen, som jeg tilhører, som bor i Jylland, ad frivillighedens vej kunne få lov at få en jysk nummerplade, og dem fra Fyn kunne få en fynsk nummerplade, og vi sådan kan få forskellige nummerplader i Danmark?
Er det det, ministeren er ved at lægge op til?
For jeg tror da, at det med en jysk nummerplade ville blive positivt modtaget dér, hvor jeg kommer fra.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Det var noget af en guddommelig argumentation fra ministeren, som jo helt klart bekræfter, at man overvejer at indføre to forskellige nummerplader i Danmark - den ene skal være en EU-nummerplade, og den anden skal være den danske.
Hvis man gør det, er det vel kun forløberen for at gå over til EU-nummerpladen.
Det var det første spørgsmål.
Ministeren svarede ikke på de andre.
Findes der andre lande i Europa, der har den samme guddommelige tankegang, som ministeren og hans regering åbenbart har, at man skal have to forskellige nummerplader?
Findes det?
Og hvor længe havde man forestillet sig, at det skal køre?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Nu gør ministeren her i dag et nummer ud af at sige, at der er tale om en frivillig ordning, men man undersøger altså alligevel fra Trafikministeriets side, hvordan man kan indføre sådanne EU-nummerplader i Danmark, så jeg kunne godt tænke mig at spørge: Hvad er egentlig årsagen til, at man gør det?
Hvorfor er man så forhippet på at introducere
sådan nogle EU-nummerplader i Danmark?
Jeg tror nemlig, at der er mange danskere, som bestemt ikke synes, at det er særlig tillokkende at køre rundt med sådan nogle nummerplader.
Derfor vil jeg godt høre ministeren, hvorfor man egentlig overhovedet overvejer det.
Jeg ved, at i Storbritannien er der nærmest gået sport i, at man overmaler de her nummerplader med Union Jack for at vise, at man altså er englænder.
Man er ikke europæer, man er ikke EU-borger.
Kunne ministeren ikke forestille sig, at der måske vil ske det samme i Danmark mod nogle af de få biler, der måtte køre rundt med en EU-nummerplade?
Jacob Buksti (S), 2001-10-03:
Ja, hr. Frank Dahlgaard må have mig undskyldt, men når jeg tænker på hr. Frank Dahlgaards nyligt opnåede partitilhørsforhold, må jeg sige, at jeg synes, det er fuldstændig guddommeligt.
Den her diskussion er jo et udtryk for, at hr. Frank Dahlgaard tilsyneladende læser de svar, der er givet til Folketinget - inklusive det, hr. Frank Dahlgaard selv henviser til - på samme måde, som en vis mand læser Bibelen.
Det kan jo ikke nytte noget, at man gør sig så store anstrengelser for at skabe det indtryk, at der er ved at blive lavet en obligatorisk ordning, når det notorisk er understreget op til flere gange, at det er der ikke tale om.
Det, der er retstilstanden, er, at det positivt i regeringen er blevet besluttet, at man ikke skal have EU-nummerplader som en obligatorisk ordning.
Den eneste grund til - og det er også svar til hr. Peter Skaarup
- at jeg har bedt om at få undersøgt, om der overhovedet er en mulighed, er, at der faktisk er mennesker i det her land, der har henvendt sig til mig og spurgt, om de må få lov til at få en.
Derfor kommer det problem, som hr. Frank Dahlgaard og hr. Peter Skaarup her opregner, aldrig til at foreligge, hvis man da ikke vil lave sabotage på andre folks nummerplader.
Nej, jeg kan absolut ikke bekræfte, at regeringen har planer om at indføre EU-nummerplader på danske biler.
Tværtimod har jeg nu flere gange, bl.a. med svar på spørgsmål nr. S 3688 af 6. september 2000 og senest med svar på spørgsmål nr. S 3897 af 18. september 2001 oplyst Folketinget og Folketingets Trafikudvalg om, at regeringen ingen - jeg gentager: ingen planer har om at indføre EU-nummerplader i Danmark som en obligatorisk ordning.
Det problem, spørgeren peger på, vil således ikke kunne komme til at foreligge, eftersom ingen vil blive tvunget til at påsætte en EU-nummerplade mod deres vilje.
Den endelige stillingtagen hertil vil naturligvis afhænge af, om det overhovedet er muligt rent praktisk at gennemføre en sådan ordning, og det er for tidligt at sige noget om det nu, da arbejdet hermed ikke er færdiggjort.
Men retstilstanden er altså, at der ikke indføres en obligatorisk ordning med EU-nummerplader i Danmark, og sådan vil det vedblive at være, og ingen vil derfor kunne komme til at køre med en EU-nummerplade mod deres vilje.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Baggrunden for spørgsmålet er, at ministeren i et svar på et skriftligt spørgsmål har oplyst, at man i regeringen overvejer at indføre EU-nummerplader i Danmark - i første omgang som en frivillig ordning.
Spørgsmålet går på, om ministeren kan bekræfte det, og om det i givet fald bliver strafbart, hvis de, der er modstandere af unionsudviklingen, finder på at overklistre de symboler, de ikke bryder sig om.
Bliver det så strafbart?
»Kan ministeren bekræfte, at regeringen har planer om at indføre EU-nummerplader på danske biler, og vil regeringen i givet fald gøre det strafbart at overklæbe det blå EU-flag -
Skriftlig begrundelse
Trafikministeren har for nylig oplyst, at han i øjeblikket undersøger muligheden for etablering af en såkaldt frivillig ordning, således at bilister kan vælge mellem den sædvanlige danske nummerplade og en nummerplade med EU-logo.
En sådan frivillig ordning med to slags nummerplader på danske biler er selvsagt usædvanlig og vil givetvis være en forløber for en obligatorisk ordning med EU-nummerplader på alle dansk indregistrerede biler.
Derved vil man tvinge den store del af befolkningen, som er EU-modstandere eller skeptiske, til at have EU-symboler på deres biler.
Dét vil givetvis opleves som en krænkelse af den personlige og politiske frihed - og vil vel nogenlunde svare til, at socialdemokrater tvinges til at reklamere for Det Konservative Folkeparti, eller omvendt.
De mange EU-modstandere vil derfor i givet fald have et naturligt ønske om at fjerne eller tildække de uønskede EU-symboler på deres biler.
I Storbritannien, hvor man allerede har EU-nummerplader som en obligatorisk ordning, er det strafbart at tildække det blå EU-flag på pladen.
Spørgsmålet er, om det også kan blive virkelighed i Danmark.
Karen Jespersen (S), 2001-10-03:
Nej, hvis man er på tålt ophold, er det ikke muligt at opnå familiesammenføring, og der er ikke nogen tidsbegrænsning. Jeg må stadig væk henvise til, at når det drejer sig om at efterforske og opspore terrorister,
er det politiets arbejde.
Hvis man vil gennemgå noget materiale, det være sig udlændingemyndighedernes arkiver eller andet materiale,
er det derfor en politimæssig beslutning, hvad det er, man ønsker at få.
Det, jeg så siger, er: Jeg vil ikke lægge nogen sten i vejen.
Jeg vil gøre alt, hvad jeg kan inden for lovens rammer, og give dem det materiale, det er muligt at give.
Det, regeringen så også er ved, er at udvide mulighederne for et samarbejde, og vi vil gøre, hvad vi kan, for at lette politiets muligheder for at efterforske.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Så vil jeg så godt spørge ministeren om noget vedrørende den person, vi taler om her
Jeg ved ikke, om der går 5, 10 eller 20 år, før det tålte ophold er væk, for der er vel ingen udsigt til, at manden kan komme tilbage til Irak på noget tidspunkt.
Det er vel også derfor, personen tager undervisning. Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om personen, når det tålte ophold eventuelt er færdigt, så vil kunne få familiesammenføring, altså gifte sig med en dansk statsborger og komme her til landet.
Så vil jeg godt igen sige, at jeg synes, det er meget, meget utilfredsstillende, at regeringen ikke vil give tilsagn om at lave en altomfattende undersøgelse af det her.
Jeg tror, der er en meget stor utryghed ude i befolkningen ved, at man siger: Nå ja, men det er politiets opgave, og der er noget med Udlændingestyrelsen og sådan noget, men ikke i dag giver tilsagn om, at man laver den undersøgelse.
Jeg kunne godt tænke mig at ministeren som en strammer på det her område - det fremgår det mange gange i hvert fald af medierne at ministeren er - vil give tilsagn om at undersøge det her.
Jeg ved godt, at det er meget store tal, vi taler om.
Det er meget store tal, og det er jo i virkeligheden også det, der er problemet: at vi giver asyl og familiesammenføring til så utrolig mange mennesker.
Men det ændrer ikke ved, at det er nødvendigt med den undersøgelse, og den bør regeringen gennemføre.
Karen Jespersen (S), 2001-10-03:
Nu er det lidt uklart, hvad spørgeren vil have undersøgt, for jeg synes, alle mulige andre undersøgelser bliver blandet ind i det.
Altså: Det, formuleringen gik på, var at undersøge opholdstilladelser 20 år tilbage.
Og opholdstilladelser er jo altså både tilladelser til at arbejde og familiesammenføringer.
Jeg tror, der er omkring 30.000 anmodninger i øjeblikket om opholdstilladelse ud over 10.000 asylansøgere - så vidt jeg husker.
Sådan har jeg forstået spørgsmålet, og kernen i det spørgsmål er jo, hvordan man opsøger og finder frem til terrorister med henblik på at efterforske og anklage, og det er en politimæssig vurdering.
Den undersøgelse, den efterforskning, ligger i Justitsministeriets regi, og det er politiets ansvar, men vi bidrager alt det, vi kan, med materiale inden for de rammer, loven giver os i dag, for at lette politiets arbejde.
Nej, hvis man er på tålt ophold, kan man ikke få tilladelse til at blive familiesammenført, og de regler, der gælder for tålt ophold, er de samme regler, som hvis man er asylansøger.
De muligheder og vilkår, man har som asylansøger, gælder altså også for den gruppe, der er på tålt ophold.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-03:
Ministerens svar bekræfter, at man har overvejelser om at indføre EU-nummerplader, og at det altså skal være en frivillig ordning.
Anser ministeren det for at være seriøst, at man skal køre i Danmark med to forskellige typer nummerplader: En, der er EU's, og en, der er den gode, gamle danske?
Er det ikke at sætte dele af befolkningen op mod hinanden med forskellige typer nummerplader, er det ikke at politisere trafikken?
Hvornår regner man med, at disse undersøgelser om at indføre denne frivillige ordning er tilendebragt?
Og endnu et tillægsspørgsmål: Har man sådanne ordninger i andre lande med en national nummerplade og en EU-nummerplade?
Og det sidste spørgsmål i tillæg: Er det her ikke, hvis det bliver sat i værk, forløberen for en obligatorisk ordning - i starten er det frivilligt, og så bliver det obligatorisk?
Peter Skaarup (DF), 2001-10-03:
Så kan vi altså konstatere, at den ansøgning om familiesammenføring, som den her hærchef åbenbart har afleveret,
ikke bliver imødekommet; han vil ikke kunne få familiesammenføring.
Jeg vil godt spørge i samme forbindelse: Er det sådan, at man, hvis man er på tålt ophold, kan få sprogundervisning her i landet betalt af skatteyderne, eller kan man ikke?
I det hele taget synes jeg, at regeringen i den her sag er meget tilbageholdende med at give nogen tilsagn, og det synes jeg er meget irriterende.
Men jeg kunne jo godt tænke mig - og det synes jeg
egentlig ville være rimeligt at ministeren gav tilsagn om - at regeringen traf foranstaltninger og sagde: Vi vil have den her undersøgelse.
Vi kan ikke leve med, at der opholder sig personer på dansk grund, som har begået krigsforbrydelser eller terrorhandlinger eller har medvirket til det, måske har medvirket til de terrorhandlinger, vi har set i USA.
Så vil ministeren ikke godt give tilsagn om, at regeringen offensivt vil iværksætte den undersøgelse?
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Og hvad angår bekymringen for alle de penge, det koster at bore huller, så tror jeg ikke, hr. Ebbe Kalnæs er klar over, at vi har en skatteaftale i dag, som betyder, at når de borer et hul, så kan de for det første trække udgiften fra 100 pct., som alle andre virksomheder kan, når de afskriver.
Derudover kan de trække udgiften fra 250 pct. på deres investeringer.
Det vil sige, at vi har givet dem et skattefradrag på 350 pct. for hvert eneste hul, de borer, og så skal vi have ondt af, at vi vil have lidt skat bagefter.
Nej, ved du nu hvad!
Den går ikke.
Jeg ved godt, jeg ikke må sige sådan.
Derfor skal vi selvfølgelig bare leve op til det, som i virkeligheden blev aftalt i 1981: En kulbrinteskat, som sikrer, at hvis der kommer meget, meget store indtægter ind fra Nordsøen, så skal en større andel af de indtægter tilfalde fællesskabet.
Må jeg så endnu en gang sige, at det undrer mig, at vi kan se fremtrædende repræsentanter for Venstre og De Konservative her, som bare sidder og ikke vil svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, om man vil tage afstand fra fru Pia Kjærsgaards angreb på religionsfriheden.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Der er ét hjørne af hr. Aaens ordførertale, som jeg godt lige vil tage fat i, nemlig hr. Aaens vedvarende fobi med hensyn til Nordsøen.
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det er en aftale over 50 år, en aftale, der blev lavet på et tidspunkt, hvor ingen anden overhovedet turde tage den chance, en aftale, hvor man skal se tingene i lang sammenhæng over nogle år. For ganske kort tid siden, omkring 1999, havde vi en oliepris, der var nede på 10 dollar.
Et stykke tid efter var den oppe på 35.
Nu er den vel tilbage omkring de 20.
Det er klart, at det umiddelbart giver store indtjeninger, men det har altså også været sådan, at for kort tid siden, da prisen var 10 dollar, var der klare planer om at lukke ned, for det kunne ikke betale sig at pumpe den op. Det var også sådan, at Amerada Hess, som var et af de firmaer, der kom ind senere, investerede meget voldsomt, men var parat til at forlade det, for hvis prisen ikke var gået op igen, havde det været økonomisk ruin for dem.
Det er også sådan, at de, der leder efter olie, har en sandsynlighedsprocent for at ramme på nogle og tyve.
Der skal mange og meget store satsninger til, før det lykkes rundtomkring.
Vi holder aftaler.
Det håber jeg også regeringen gør.
De nye aftaler efter 2012 er en anden sag.
Dem forhandler man nu og prøver at forberede.
Frank Aaen (EL), 2001-10-04:
Jeg turde slet ikke gå så vidt som til at stille forslag om at ændre aftalerne, som vedrører koncessionerne.
Overhovedet ikke.
Men det er faktisk sådan, at i alle andre lande, og det gælder også i Danmark, må firmaer og enkeltpersoner acceptere, at vi ændrer skattereglerne.
Det er kun det, jeg beder om, at de også skal kunne tåle ude på Nordsøen. Hvis vi sammenligner med andre lande, der ligger omkring os, hvis vi sammenligner med Norge, så ændrer de år for år beskatningen af Nordsøolien, fordi de har den helt klare opfattelse - og det burde liberalisterne i øvrigt være tilhængere af - at man på grund af et naturligt monopol, som olieundergrunden jo er, ikke skal have mulighed for at score en overprofit i forhold til andre investeringer.
Så det vi taler om, er i virkeligheden ligestilling i forhold til andre virksomheder.
Må jeg så lige sige til sidst, at det undrer os meget i Enhedslisten, at de borgerlige partier ikke svarer på det spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen stillede før, ikke svarer på, om man tager afstand fra fru Pia Kjærsgaards angreb på religionsfriheden.