Margrethe Vestager (RV), 2000-04-05:
Lad mig indlede med at sige, at jeg er meget enig med forslagsstillerne i den del af beskrivelsen, der er i bemærkningerne til forslaget, for det er naturligvis vigtigt, at de kompetencer, som bliver beskrevet, er til stede, og at der gives gode muligheder for det.
Men jeg er uenig i, hvad der konkret skal gøres for at sikre, at eleverne bliver kvalificeret til at klare sig i samfundet efter folkeskolen.
Tankerne om computerundervisning som obligatorisk fag er ikke nye.
I den forrige folkeskolelov indgik der et obligatorisk emne, edb, som skulle gennemføres inden udgangen af fjerde klasse.
Med vedtagelsen af den nugældende folkeskolelov besluttede Folketinget, at undervisning i edb skulle integreres med den almindelige undervisning.
I bemærkningerne til lovforslaget stod der vedrørende ophør af edb som obligatorisk emne: »Edb foreslås afskaffet som obligatorisk emne, idet det forudsættes, at indholdet integreres i de obligatoriske fag på de yngste klassetrin. Derved får alle elever en grundlæggende forståelse af informationsteknologiens begreber og metoder og et kendskab til, hvordan datamaskinerne med fordel kan anvendes i fagene.
Dette kendskab skal danne grundlag for den generelle integration af edb-fagene.«
Og i forhold til integration af edb generelt var anført: »Man skal være opmærksom på, at edb skal integreres, som det er beskrevet i undervisningsvejledningerne for gældende lovs obligatoriske emne edb og i de supplementer til fagenes læseplaner, der udsendes og er udsendt fra ministeriet i de seneste år. Integration af edb giver mulighed for en udvikling af fagenes emner, begreber og metoder, og eksempler herpå vil indgå i de kommende undervisningsvejledninger.«
Det obligatoriske emnes formål var at sikre, at alle elever havde et fundament, så det var muligt at integrere IT i den øvrige undervisning.
Og begrundelsen for at fjerne emnet igen var, at erfaringerne viste, at en lang række lærere ikke integrerede IT i de andre fag, fordi man mente, at det var ligesom klaret med det obligatoriske emne.
Man fjernede altså det, der kunne minde om et fag
, fordi det faktisk blokerede for en øget anvendelse af informationsteknologien i de øvrige fag.
Ud over den integrerede IT-undervisning er der, som forslagsstillerne jo også nævner, mulighed for at vælge tekstbehandling som valgfag, men der er faktisk også mulighed for at vælge edb som valgfag, idet det er et af de fag, der er godkendt i henhold til § 9, stk. 6.
Tekstbehandling er i øvrigt også indført som erstatning for maskinskrivning og er altså ikke et fag, som giver egentlig computerundervisning.
Valgfaget edb er efterfølgeren for valgfaget datalære og giver mulighed for, at eleverne kan fordybe sig i de problemstillinger, der er aktuelle i forhold til computeren, altså programmering, konsekvenser af anvendelse af computere og den type af problemstillinger.
Vi er i øjeblikket i den situation, at meget tyder på, at tingene går i den rigtige retning - også, vil jeg tro, set med forslagsstillernes øjne.
Antallet af pc'er i folkeskolen vokser og nærmer sig allerede nu det med KL aftalte niveau på maks. 10 elever pr. nyere pc, og op mod 25 pct. af alle lærere i folkeskolen er i gang med eller har gennemført det pædagogiske IT-kørekort, Skole-IT.
Der altså
nogen tegn på, at kommunerne fravælger eller nedprioriterer informationsteknologien i undervisningen. Samtidig er der en række andre initiativer, der underbygger optimismen i forhold til udviklingen på området.
Undervisningsministeriet samarbejder med den branche, som producerer undervisningsmidler, og med en række skoler om at udvikle nye undervisningsmidler og kvalificere lærerne til at være kritiske brugere af det.
Samtidig kommer der hele tiden nye tjenester og tilbud på nettet, som medvirker til at stimulere brugen af computere og integration i IT-undervisningen.
Jeg kan godt følge forslagsstillernes bekymring i forhold til, at elevernes kompetence på IT-området afhænger af, hvilken kommune de er vokset op i, og hvilken skole de har gået i.
Og erfaringer viser også, at selv om kommunerne i gennemsnit lever op til aftalerne, er der meget store forskelle fra skole til skole.
Vi har i Danmark et kommunalt selvstyre med lokalt ansvar på en række områder, og det må vi respektere.
Jeg vil også sige, at det afgørende for mig ikke kun er, hvor mange elever der er om at dele en pc.
Det afgørende er, om der er adgang til pc'er, om der er adgang til Internettet i de situationer, hvor den enkelte elev har behov for at bruge en.
, fordi tilgængeligheden og muligheden for at bruge det i forhold til undervisningen er lige så vigtig som det faktiske antal. Endelig er vi i den situation, at vi jo nærmer os afslutningen på projektet »Folkeskolen år 2000« om samarbejdet med kommunernes lærerforeninger og Danmarks Lærerforening, hvor netop et af fokusområderne handler om kundskaber og færdigheder, herunder også inden for det informationsteknologiske område.
På den baggrund kan regeringen ikke støtte forslaget.