runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-20:
Problemet med selve princippet i aktivering er, at man lader folk arbejde, men uden de normale rettigheder, der følger med arbejdet.
Det betyder ikke, at der ikke kan findes aktiveringssteder, hvor arbejdsforholdene er i orden.
Det er det, der er min angrebsvinkel på det.
Når jeg udnævnte politikken til at være menneskefjendsk, er det, fordi man har valgt ikke at sætte den arbejdsløse i centrum i den måde, man forholder sig til arbejdsløshedsproblemet på.
Med alle de ændringer, der er foretaget, har man styrket det, der hedder arbejdsmarkedets forhold på bekostning af det, der hedder udgangspunkt i den enkelte arbejdsløses situation.
Og det er den forskydning, jeg mener er udtryk for, at man ikke sætter det menneske i centrum, som er arbejdsløs, og at man dermed opnår nogle dårlige resultater.
Det var baggrunden for det, jeg sagde. Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg sige, at jeg faktisk ikke opstillede noget regnestykke, men jeg sagde, at der var folk, der blev holdt ude af arbejdsløshedsstatistikken.
Og det er korrekt. Det er jo sådan, at det er ganske svært at opgøre, om folk er arbejdsløse, fordi de, der deltager i forskellige aktiveringsformer, ikke indgår i arbejdsløshedsstatistikken.
Jeg er af den opfattelse, at man sætter sig lidt mellem to stole, for på den ene side er de arbejdsløse og kan derfor ikke få f.eks. overenskomst og andre rettigheder, men på den anden side er de ikke arbejdsløse, for de indgår ikke i statistikken.
Jeg stillede ikke noget regnestykke op; men jeg erkender, at der er flere i arbejde i dag, end der var på det tidspunkt, hvis det er det, hr. Bjarne Laustsen altid
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-20:
Er det det, der er den menneskevenlige politik i modsætning til det, som regeringen står for?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Jeg synes blot, at det er væsentligt, når vi har en sådan debat, at vi ikke kommer til at forvirre begreberne ved at tale om, at tallene er sminkede, at man prøver at fremdrage noget, der ikke er reelt osv.
Derfor min bemærkning om det.
Jeg møder det ofte, når man er ude i forsamlingshuse forskellige steder, så bliver der sagt: Ja, én ting er de officielle tal, men vi ved jo, at ledigheden er meget højere på grund af dit og dat.
Der er det bare sådan, at de internationale regler for at lave statistik, vi kender nu i dag, er først kommet til verden i 1980'erne.
Den her regering har ikke lavet om på, hvordan man opgør ledigheden.
Jeg mener bare, at vi klart og tydeligt kan dokumentere ikek alene et væsentligt fald i ledigheden, men også et betydeligt fald i forhold til dem, der er aktiveret, der er holdt uden for.
Ledigheden er på den måde ikke sminket, den er usminket, og faldene er reelle.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Er fru Jette Gottlieb ikke enig i, at ud over at der er arbejdsløse, der er skjult i arbejdsløshedsstatistikkerne, fordi de er puttet på ordninger, så har vi også i denne her regerings tid oplevet en stigning i antallet af udstødte fra arbejdsmarkedet?
Der er nemlig i dag 100.000 flere, der er på overgangsydelse, førtidspension eller efterløn, som helt skulle have været ude af arbejdsmarkedet.
I øvrigt fremgår det af Finansministeriets egne tal, at der i alt er ca. 900.000 i den arbejdsdygtige alder, som ikke er i arbejde.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-20:
Lige til det sidste: Jeg behøver ikke at bekræfte ting og forholde mig til og mene noget om ting, som er konstaterbare.
Men de konstateringer, som hr. Frank Aaen gjorde, er jo fuldstændig korrekte. Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige: Nej, man kan ikke slutte modsat.
Det, jeg har sagt, er, at man ikke tager udgangspunkt i de arbejdsløses situation, at man ikke udvælger de tilbud, man kommer med til den arbejdsløse med udgangspunkt i, hvordan den arbejdsløse selv vurderer sin egen situation.
Og det er det, jeg kalder menneskefjendsk.
Man kan ikke slutte modsat fra den aktive arbejdsmarkedspolitik til, at det, jeg skulle ønske, var en total passivitet og laden stå til.
Det er ikke det, der ligger i det.
Jeg ønsker, at man tager udgangspunkt i den arbejdsløses egne vurderinger af, hvad der vil bringe den arbejdsløse ud af sin arbejdsløshedssituation.
Det er det, jeg synes er vigtigt.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-20:
Jeg synes, det er noget af en voldsom anklage mod alle de offentligt ansatte i arbejdsformidlingen, som hver eneste dag forsøger at gøre et godt stykke arbejde, at de overhovedet ikke tager udgangspunkt i den enkeltes situation.
Jeg ved ikke, om de vil være fuldstændig enige med fru Jette Gottlieb i det synspunkt, men det vil jeg lade dem om at svare på.
Og så skal jeg huske at hilse min efterlønsgolfspillende nabo derhjemme og sige, at han blev udstødt af arbejdsmarkedet, efter at han havde gået og glædet sig i 5 år til at gå på efterløn.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Er det ikke sådan, vil jeg spørge fru Jette Gottlieb, at regeringen i de tal, den lægger frem, kan dokumentere, at der er et fald på over 100.000, der er gået væk fra passiv forsørgelse over i aktiv beskæftigelse?
Der, hvor der er tale om stigninger, og det er helt korrekt, at det er de 26.000, tror jeg, at tallet er, er folk på overgangsydelse.
Den eksisterede jo ikke, der var næsten ingen på overgangsydelse før 1994-1995.
De kom lige omkring 1996.
Ordningen er lukket, der kommer ikke flere den vej rundt.
Skal vi begrænse de muligheder?
Jeg har bestemt ikke hørt Enhedslisten tale om det.
Det er jo en udvikling, der vil komme på grund af den demografiske udvikling, og både efterløn og folkepension er vel en velfærdsydelse, der hører til i et velfærdssamfund.
Er det ikke korrekt?
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-20:
Det, vi taler om, er, at der er udstødt flere fra arbejdsmarkedet i denne regerings periode på mange forskellige grundlag, bl.a. arbejdsskader, arbejdsulykker og alle mulige andre ting.
Men det, jeg siger, er, at det arbejdsmarked, vi har, fungerer sådan, og det fungerer sådan bl.a. på grund af den politik, regeringen har været med til at føre, som fører til, at folk udstødes fra arbejdsmarkedet.
Og det er ikke fornuftigt, og det er heller ikke menneskeværdigt.
Det var det, vi sagde om det.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-20:
Jeg mener, at det er store ord at tage i munden, når man begynder at anklage den førte politik for at være menneskefjendsk.
Så skal man i hvert fald have sin dokumentation i orden, synes jeg, når man på den måde forsøger at hænge en ført politik ud.
For nu at henvise til den samme avis, som fru Jette Gottlieb også henviste til, nemlig det hedengangne Aktuelt, så viser den undersøgelse, som CASA, altså Center for Alternativ Samfundsanalyse, lavede, at 8 ud af 10 aktiverede også er helt uenige i påstanden om, at arbejdsforholdene er for dårlige: »Dermed er tilfredsheden....«, står der så, »...blandt de aktiverede lige så stor og i visse tilfælde endda større i forhold til de beskæftigede«.
Hvordan kan det være menneskefjendsk, når folk udtrykker, at de er helt uenige i, at de har dårlige forhold?
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Jeg tog ordet for ligesom at komme min navnebror til undsætning.
Jeg kan se, at han har for lidt taletid, så jeg vil stille et spørgsmål, så han kan få anledning til at få ordet igen.
Jeg vil blot erklære mig enig med hr. Ole M. Nielsen i, at vi ikke har fokuseret tilstrækkeligt på, at der faktisk er ledige, som har andre problemer end bare det at være ledig i a-kasse-systemet.
Man kan godt lukke øjnene for problemet, men man kan ikke fjerne det.
Derfor er jeg helt enig i, at vi skal gøre noget ved det, og derfor vil jeg da også bare anbefale Kristeligt Folkeparti at gå ind på SF's hjemmeside, for det er faktisk et af vores forslag i det udspil, vi allerede har lanceret, at der er behov for, at der gives hjælp til nogle vejledningsforløb til arbejdsløse, som har andre problemer end blot ledighed.
Så det er blot en tilkendegivelse af, at vi er enige i, at det skal løses.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-20:
Hvis jeg undlod at svare her, kunne jeg måske indhente det minut, jeg skyldte, men jeg skal også lade være med at gøre det langt nu, for der var ikke meget at svare på i det her.
Jeg kan forstå, at vi er fuldstændig enige.
Noget af det, der stod til sidst, var, at jeg også synes, vi må erkende, at der er folk, som ikke har behov, som ikke er motiverede for - vi må ikke have lov til at sige evner til - en videregående uddannelse, som har et bogligt islæt.
Men der er, som en tidligere ordfører også gjorde opmærksom på, stadig væk brug for materialejob, det var vist CD's ordfører, der var inde på det.
Vi skal lade være med at underkende, at den slags arbejde skal udføres.
Vi skal lade være med at indbygge i systemet, at det ikke er værdigt at udføre den slags.
Jamen vi skal stadig have nogle mennesker til at køre gummiged, vi skal have vores skrald fjernet, og det er sandelig vigtigt i samfundet.
Det var ligefrem sådan i nogle systemer ovre østpå, at de, der havde den slags job, fik mere i løn end lægerne, og hvorfor ikke?
Vi lider af nogle tvangsopfattelser af, hvad der er fint, og hvad der er meningsfyldt.
Det job, der skal udføres i samfundet, og som man i øvrigt kan tjene sit brød ved,
er et meningsfyldt job.
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Det er blot, fordi jeg synes, at hr. Ole M. Nielsen faktisk er en af de ordførere, som har peget på nogle af de meget konkrete problemer, for sandheden er jo, at vi kan have en fantastisk arbejdsmarkedspolitik - så kan vi diskutere midlerne, og om det er gået rigtigt, og det har vi så gjort hele dagen - men det løser ikke et af kerneproblemerne, nemlig at uanset hvor meget vi aktiverer, så skal der altså også være et job i den anden ende, før man kan få folk ud på arbejdsmarkedet.
Dér har vi i alt for høj grad fokuseret på, at vi skal effektivisere, effektivisere, effektivisere.
Derfor er mit spørgsmål til Kristeligt Folkeparti: Er det noget mantra for jer, at den offentlige sektor ikke må
udvides, sådan at man kan flytte folk over i nogle offentlige servicesektorer?
Det kan være rengøring, det kan være grønne områder ved kommunerne, der skal vedligeholdes.
Man kan sige, at det offentlige allerede har udgiften i dag, vi placerer bare udgiften passivt til dagpenge eller aktivering.
Hvorfor ikke omsætte den til øgede bloktilskud til kommunerne og amterne, så de kan ansætte dem som arbejdskraft i ordentlige ordinære stillinger?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-20:
Jeg tror ikke, at ordet kassetænkning har været nævnt i dag.
Det er jo det, der er problemet i det, hr. Ole Sohn nævner, at ét sted vil vi altså ikke hæve bevillingerne, men til gengæld pumper vi gerne penge ud til dagpenge og meningsløs aktivering. Der har heller ikke været snakket ret meget om meningsløs aktivering, men nu er vi efterhånden blevet enige om, at sådan noget findes altså i virkeligheden.
Det har man villet skjule i lang tid, men det er jo helt tosset, at vi pumper penge ud til folk, som går og forsumper i ledighed og meningsløshed, og så har vi masser af nyttige opgaver i samfundet, som vi ikke får udført.
Det er fuldstændig tåbeligt, og det problem vil vi bestemt gerne medvirke til at få løst.
René Skau Björnsson (S), 2001-04-20:
I de her år ser vi en stigende internationalisering af de finansielle markeder, og flere og flere økonomiske transaktioner foregår på tværs af landegrænser.
Den udvikling har medført, at et stigende antal danske aktionærer i dag har værdipapirer i udenlandske selskaber og foretagender, og ofte er aktierne deponeret her i landet.
Udviklingen kræver, at vi har en lovgivning, som er på omgangshøjde med den nye økonomiske aktivitet.
Det gælder både for borgerne, som skal have et enkelt og gennemskueligt system at forholde sig til, og det gælder for myndighederne, som skal have redskaber til at kontrollere borgernes økonomiske gøren og laden.
Derfor synes jeg, at det foreliggende lovforslag, der tager sigte på at udvide indberetningspligten for børsnoterede aktier, er et godt og nødvendigt stykke lovgivning.
Fra borgerens synspunkt er det godt, fordi udenlandske aktier, der er deponeret her i landet, nu kan påføres direkte på selvangivelsen.
Det gør det enklere, og vi undgår det unødvendige papirarbejde, der jo er forbundet med at fremskaffe og udfylde særlige selvangivelsesblanketter for hvert land, når man har udenlandske aktier.
Også fra myndighedernes side vil der være tale om forbedringer.
Den specificerede beholdningsoversigt, hvor de enkelte aktiers kursværdi oplyses, vil give et bedre grundlag
for at vurdere, om aktieavancerne er angivet rigtigt, eller om der skal ses nærmere på selvangivelsen.
Der var undersøgelser, som for år tilbage viste, at staten havde et provenutab på omkring 200 mio. kr. som følge af, at de private investorer opgiver for lave fortjenester på selvangivelsen; fortjenester, der altså ikke beskattes.
Med andre ord får vi med det her lovforslag et mere gennemsigtigt system, både for den enkelte og for myndighederne, for investorerne, som får mindre papirarbejde, og for Told og Skat, som kan kontrollere oplysningernes gyldighed.
Derfor er det samlet set et teknisk præget, men godt lovforslag, som Socialdemokratiet selvfølgelig støtter.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Det var fru Jette Gottliebs regnestykke, jeg ikke helt forstod.
Ud over det var der ca. 90.000, der var i en eller anden form for aktivering.
Er det ikke nogenlunde det billede, vi har?
Jeg mener bestemt ikke, at vi har lavet om på opgørelsen.
Vi kan tale om, hvorvidt det er sminkede tal eller det er usminkede.
Jeg mener bestemt, at det er usminkede, for tallene er reelle.
Jeg mener bestemt, det er sådan, det forholder sig.
Det vil jeg gerne have, at fru Jette Gottlieb bekræfter.
Kristian Jensen (V), 2001-04-20:
Man kan vel sige, at vi i dag er i oprydningsafdelingen på skatteområdet.
Det, vi har her, er det første af fire små forslag, der alle sammen på overfladen ser ganske tilforladelige ud.
Således også med det her forslag, L 199, som i og for sig indeholder nogle gode principper, men der er nogle ting, der undrer mig.
Det undrer mig f.eks., at skatteministeren har tilføjet et nyt afsnit, efter forslaget har været til høring, et afsnit, som vi allerede her inden førstebehandlingen har fået en klage over fra Finansrådet, der mener, at det, der bliver lagt op til her, nemlig det med indberetningspligten, ikke, som den socialdemokratiske ordfører lige sagde, vil give større klarhed, men at det er deres opfattelse, at fejlmargenen vil være den samme som hidtil - og det er på trods af det, der bliver indført her.
Jeg synes, at det er overraskende, og jeg synes, at det er tegn på dårlig lovgivning, at man tilføjer noget i et lovforslag, efter forslaget har været til høring.
Jeg skal allerede nu sige, at jeg godt vil bede om, at den del af lovforslaget, der ikke har været til høring, vil blive sendt ud til de relevante institutioner, råd, foreninger m.v., sådan at vi også kan få deres kommentar til den del, som ministeriet altså i første omgang har valgt at gemme.
Når det så kommer ind, vil vi se på, om det giver anledning til yderligere kommentarer, men i princippet er det et forslag, som vi tror vi kan støtte.
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Den har eksisteret i mange år, og den kan man hente megen inspiration i.
Jeg kan forstå, at hr. Knud Erik Kirkegaard også har fundet megen inspiration i en meget gammel tale, for jeg formoder, at ordførertalen her er en, der er holdt tidligere. Hr. Knud Erik Kirkegaard sagde nemlig også for 3 år siden, da vi diskuterede arbejdsmarkedsreform, at arbejdsløsheden ikke var et problem, og at de arbejdsløse var en ressource.
Den konservative ordfører sagde også, at man skulle satse mere på kvalitet end kvantitet, og at der skulle være mere målrettet aktivering, og at man skulle have mere privat jobtræning.
Det er de fire elementer, som Det Konservative Folkeparti vil vægte, når man nu skal lave en ny arbejdsmarkedsreform, men hvori består det nye?
I den eksisterende arbejdsmarkedsreform, som De Konservative er medansvarlig for, er der ingen stopklodser for meningsløs aktivering, der er ingen rettigheder for den arbejdsløse til at sige fra over for det meningsløse.
Der står de fine ord om
kvalitet
, målrettethed, privat jobtræning
, ressourcepersoner
, det hele står der.
Hvad nyt vil Det Konservative Folkeparti?
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Den konservative ordfører taler om nytænkning, og det forstår
jeg godt.
Det Konservative Folkeparti har medansvar for et system, som f.eks. betyder - som vi hørte om for nylig - at en 60-årig havnearbejder, der fungerer som løsarbejder i årevis, lige pludselig på grund af reglerne bliver tvunget til at opgive sit arbejde og skal ind i en eller anden form for aktivering.
Eller at man ikke kan få lov til at uddanne sig som arbejdsløs, før man har gået arbejdsløs i mindst 1 år.
Derfor har jeg et spørgsmål om, hvorvidt De Konservative vil være med til at slås for rettigheden til, at de arbejdsløse kan få lov til at vælge en længere uddannelse end 6-8 uger, også tidligt i arbejdsløshedsperioden.
Så er det jo velkendt fra finanslovforhandlingerne, at SF meget gerne vil være med i forligskredsen med regeringen, Venstre og De Konservative og de øvrige på arbejdsmarkedsområdet.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-20:
Jeg glæder mig over, at hr. Ole Sohn har fundet inspiration i min gamle tale, som jeg holdt for 3 år siden.
Det bekræfter jo i og for sig min bemærkning og mit citat fra Bibelen om, at det kan se håbløst ud, men brødet kommer tilbage igen.
Den form for nytænkning, som jeg præsenterede for 3 år siden, er i høj grad indeholdt i den reform, vi har i øjeblikket.
Men der er nogle mangler, nogle ting i den praktiske udførelse, som har været, skal vi sige en lille smule skuffende.
Det er det, vi skal have gjort bedre nu.
Det er ikke grundprincipperne i det, vi skal have ændret. Til hr. Frank Aaen: Jeg er fuldstændig bekendt med, at der er nogle eksempler på folk, som har fået en tåbelig behandling i det nuværende system.
Det er jeg fuldstændig klar over finder sted og også i et omfang, som vi bør tage alvorligt.
Jeg vil dog sige, at jeg nu nok tror, at aktiveringen generelt er bedre end sit rygte.
Jeg havde forleden lejlighed til at se nogle evalueringsrapporter fra AF-Storkøbenhavn, som så ud til, at der sådan generelt var
ganske god tilfredshed med den aktivering, man havde været udsat for.
Til spørgsmålet om, hvorvidt SF kan komme med i forligskredsen: Der er det jo normalt sådan, at når man har forligspartier, indgår man et forlig, og så har man jo ikke noget imod, at der er andre partier, der - om jeg så må sige - hopper på.
Det ser vi såmænd meget, meget fordomsfrit på.
Til hr. Bjarne Laustsen omkring den private jobtræning
Her er jeg enig i, at der skal gøres en indsats af flere.
Der skal gøres en indsats af AF, som har haft nogle vanskeligheder, så de ikke har været opsøgende nok, men så kan det også ske, at vi andre skal ud i marken og sige til vores venner forskellige steder, at her er der altså en opgave, der skal løses bedre, end den har været løst indtil nu.
Det er jeg parat til.
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Jeg beklager, at jeg ikke er i stand til at fremføre mine holdninger eller mine synspunkter her på en så præcis måde, at de opfattes, som det var tiltænkt.
Det var faktisk et forsøg på at være bidende ironisk og ikke et forsøg på at sige til hr. Knud Erik Kirkegaard, at han havde fornyet sig.
I virkeligheden er det bare det samme, De Konservative sagde i dag, som man sagde for 3 år siden.
Det er en forpligtelse, som de har givet, og De Konservative har intet gjort for at sikre sig, at den del af forliget blev overholdt.
Det kan jo ikke nytte, at man står her på talerstolen og siger, at de grundlæggende principper er i orden.
Jo, det kan man godt sige, men man må da også tage et medansvar for, at det er gået, som det er, og komme med nogle konkrete forslag til, hvilke ændringer der skal til. Så vil jeg godt afslutningsvis spørge: Når Det Konservative Folkeparti mener, at de grundlæggende principper i arbejdsmarkedsreformen er rigtige, og at det skal der ikke ændres på - selvfølgelig skal tåbeligheder, som vi alle sammen kender til, rettes op - betyder det så, at Det Konservative Folkeparti er uenig i, at regeringen har lagt an til, at der skal ske en nyorientering i arbejdsmarkedspolitikken, og at der skal ske en grundig oprydning af regelsættet?
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Først lidt om den dér Christiansborglogik i forbindelse med forlig: Når nu man er så åben fra Det Konservatives side i forhold til SF's deltagelse i arbejdsmarkedsforliget, hvorfor afviste man så, at SF kunne være med i de aftaler, der blev lavet i forbindelse med finansloven på arbejdsmarkedsområdet?
Det undrer mig lidt.
Det ser ud, som om man har ændret linje.
Det vil jeg gerne høre lidt om.
Vi ved, at der er masser af eksempler på dårlig aktivering - der er også en masse gode eksempler, det behøver vi ikke at diskutere, det er fint nok - og de dårlige eksempler har jo ramt nogle mennesker.
Og der er altså mennesker, der får en ekstremt dårlig behandling, som f.eks. syv gange haveservice, og som så efterfølgende falder ud af dagpengesystemet.
Det kan jo ikke være meningen, at folk skal miste deres dagpengeret, bare fordi man ikke kan give dem et arbejde.
Og hvis det er på grund af dårlig aktivering, bør vi jo tage ansvaret for det. For det andet - og det spurgte jeg om før - om Det Konservative Folkeparti vil være med til at give de arbejdsløse ret til at kunne vælge en længerevarende uddannelse tidligt i arbejdsløshedsperioden.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-20:
Jeg er da glad for, at hr. Ole Sohn nu bekræfter, at Det Konservative Folkeparti allerede for 3 år siden var i stand til at præsentere den nytænkning, der skal til, for at vi kommer videre herfra.
Og det takker jeg da hjerteligt for.
Og så siger hr. Ole Sohn: Når der nu er én i region Aalborg, som får en dårlig behandling i aktiveringssystemet, så er det jo også jeres ansvar, og hvad vil I gøre ved det? Der må jeg altså lige orientere hr. Ole Sohn en lille smule om statsmagtens tredeling.
Den lovgivende magt er den, der ligger her.
Den udøvende magt sidder dér.
Så spørger hr. Ole Sohn, om vi, når regeringen har givet udtryk for, at der skal være nyorientering og der skal oprydning i regelsættet, er indstillet på det.
Hertil er svaret klart: Ja, det er vi. Og så til hr. Frank Aaen: Jeg ved ikke, hvordan man kan bære sig ad med at afvise partier.
Det står ethvert parti frit for, også Enhedslisten, at stemme grønt til det forlig, som vi har aftalt omkring arbejdsmarkedspolitikken.
Så jeg forstår overhovedet ikke, hvad det er, hr. Frank Aaen mener.
Igen til hr. Frank Aaen: Med hensyn til de dårlige eksempler er det altså en god idé, at vi som lovgivere undersøger, om der er noget i lovgivningen, der er forkert, men ansvaret for den praktiske udførelse ligger altså hos den udøvende magt, nemlig hos regeringen.
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Jeg kan konstatere, at Det Konservative Folkepartis ordfører er beklædt med teflon, så alt preller af.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan man kan få sig selv til at sige, at man ikke har et medansvar og man ikke vil gøre noget for at løse de problemer, der er i den reform, man er medansvarlig for.
Hvad har Det Konservative Folkeparti gjort i de 3 år, der er gået, siden det blev besluttet, at det private erhvervsliv skulle skaffe 10.000 private jobtræningspladser?
Jeg har ikke nævnt et enkelt eksempel overhovedet i den her debat.
Jeg har peget på det generelle problem, det er, at de arbejdsløse ingen rettigheder har.
Man har ikke ret til at sige fra over for et meningsløst tilbud, som Det Konservative Folkeparti ved eksisterer i hobetal.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at man undgår sicilianske tilbud, at de arbejdsløse får ret til at sige fra, hvis systemet påtvinger dem noget meningsløst?
Det er ikke et teflonsvar, jeg ønsker.
Det er konkrete svar på og en konkret anvisning på, hvordan man kan komme videre, når det er gået galt.