runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 1999-12-15:
Når hr. Jan Petersen siger, at han ikke er klar over, om der er begået aftalebrud på tipsaftalen fra sidste år, så er det jo en erkendelse af, at han ikke er klar over, hvad der står i ændringsforslagene.
Jeg kan anbefale ham at læse ændringsforslag nr. 610.
Jeg skal stille et generelt spørgsmål
: Er det socialdemokratisk opfattelse, at en hovedaktionær skal have ret til at hæve af reserverne, uden at mindretalsaktionærerne skal have del i det?
Det er det, der finder sted med det ændringsforslag.
Så blot til en lille sidebemærkning, der kom: Hr. Jan Petersen sagde, at når der skulle indgås aftaler, skulle man have pungen med.
Det er kun nye skatter og nye afgifter, der er socialdemokratisk svar på alle nye initiativer.
Tak for den oplysning.
I hvert fald kan vi nu se, at den aftale, vi sidste år indgik om tipsforliget, blev brudt af regeringen, eftersom den hæver 150 mio. kr. fra Dansk Tipstjenestes reserver.
Det er at tage penge op af lommen på Røde Kors, på idrætsforeningerne og på danske ungdomsforeninger.
Nu forventer jeg ikke, at jeg skal få et juridisk responsum fra hr. Jan Petersen.
Men kan hr. Jan Petersen nævne andre steder, hvor hovedaktionæren hæver 150 mio. kr., uden at mindretalsaktionærerne får noget ud af det? Vi har set, at regeringen er løbet fra aftaler om beskatning af fratrædelsesgodtgørelser.
Den har ændret på reglerne for aktivering uden at spørge aftaleparterne.
Hvad er det egentlig i øjeblikket værd at lave en aftale med regeringen?
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Først et spørgsmål til en af de aftaler, der er lavet i forbindelse med finansloven, nemlig om servicejobbene, som vi har tilsluttet os, fordi det grundlæggende er en god idé.
Men der er en meget ubehagelig ting, som vi stærkt beklager, og som vi gerne vil vide, hvorfor Socialdemokratiet har været med til at aftale, nemlig det, at når et menneske i 12 år - i 12 år - har haft et helt almindeligt arbejde i en kommune, og vedkommende så ikke længere kan have det arbejde, bliver 60 år, hvorfor skal vedkommende så ikke have genoptjent ret til dagpenge?
Jeg mener 12 års almindeligt arbejde, almindelig løn, almindelige vilkår, almindelige faglige rettigheder på alle andre områder end retten til dagpenge.
Så vil jeg også gerne have at vide af hr. Jan Petersen, hvorfor Socialdemokratiet valgte at køre visse væsentlige forhandlinger færdige midt om natten uden at inddrage alle de partier, der på det tidspunkt faktisk var med i forhandlingerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
Det er vist altså normalt sådan.
Men jeg synes da, det er al ære og respekt værd, at det på den måde understreges, at regeringen er med i alle aftaler, der er indgået omkring næste års finanslov.
Mit spørgsmål til hr. Jan Petersen er jo på baggrund af, at Dansk Folkeparti ikke har været indbudt til forhandlinger om finansloven, fordi statsministeren har ønsket at isolere Dansk Folkeparti i dansk politik.
Derfor ønsker jeg at høre fra hr. Jan Petersen, om det er en strategi, regeringen vil forfølge også næste år og året efter.
Der er det jo interessant for vores planlægning, om vi allerede nu kan få at vide, at vi ikke bliver indbudt til forhandlinger omkring de to finanslove, og at man vil videreføre den strategi, som man altså har haft for næste års finanslov.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Jeg skal blot gøre nogle få bemærkninger om de ændringsforslag, vi skal stemme om efter frokost.
Først vil jeg fremhæve, at Socialdemokratiet naturligvis ikke stiller ændringsforslag. Det burde være naturligt, og det er det også, at vi støtter regeringens ændringsforslag, og man må jo konstatere, at vi sammen med Det Radikale Venstre er de eneste, som indgår i samtlige de forlig, der bærer finansloven igennem.
Men jeg vil så også gøre den bemærkning, at en række af de ændringsforslag, vi så støtter, jo er udtryk for forlig, som er indgået med en række af Folketingets partier.
Nogle af forligene - og dermed også nogle af ændringsforslagene - bærer præg af, at der er en kerne, som bærer finanslovens ændringsforslag igennem, og så er der desuden partier, som er med i enkelte af forligene, nogle lidt modvilligt, nogle kom løbende lige i sidste øjeblik og tilsluttede sig det arbejde, andre havde lavet - jeg tænker på politiet - og forlangte så bogholderimæssige ændringer, for at de kunne stå ved deres løfter, uden at det i øvrigt fik effekt på det konkrete finanslovforslag.
Det, der karakteriserer ændringsforslagene, er så, at der er få fra de partier, som har behov for at markere sig uden om forligene, og at der er en afgrundsdyb forskel på, hvad der annonceres i medierne, og hvad man så rent konkret er i stand til at præstere i denne sal, når sagerne afgøres.
Det væsentligste, man kan sige om finanslovsændringsforslagene,
er vel egentlig, at der må mangle nogle, hvis det er sådan, at man vil gøre sig yderligere anstrengelser for bare en lille smule at ligne et alternativ.
Så jeg ser frem til afstemningen.
Jeg glæder mig over, at alle de ændringsforslag, som indgår i forlig, kan bæres igennem, at regeringen med de ændringsforslag får en god finanslov, og at de partier, der har indflydelse på den, også får et godt politisk grundlag for det kommende års arbejde.
Hanne Severinsen (V), 1999-12-15:
Jeg kunne også godt lide at vide, hvad det er værd, når regeringen sender store lovforslag ud til høring og samtidig ledsager dem med bemærkninger om, at det er noget, som ligger meget åbent, og at man vil lytte til alle, hvorefter man laver en aftale om videregående uddannelser, som tilsyneladende kun en lille eksklusiv del af Folketingets partier skal være med til.
Det er da en underlig form for demokrati, at man på forhånd afskærer en meget stor del af Folketingets partier fra at være med i forhandlinger om noget, som i øjeblikket er ude til høring, og der er mange forskellige meninger om disse videregående uddannelser.
Jes Lunde (SF), 1999-12-15:
Jeg kan kun sige, at det virker, som om Enhedslisten tror, at der ikke var andre spillere på banen end SF.
Det var der.
Hvis det kun havde været SF og Enhedslisten, der skulle blive enige om det, så er jeg sikker på, at vi kunne have lavet spændende ting, men sådan er livet jo ikke.
Der skal et flertal til her i Folketinget.
Der skal laves en aftale med regeringen, og regeringen har sin politik, sit ønske om, hvordan resultatet skal være, og også sine ønsker til processen.
Der var CD, som var med i de afsluttende forhandlinger
SF kunne ikke bare sige, at det gør vi lige præcis på den måde, vi har tænkt os, fordi vi har nogle alliancer med Enhedslisten, og det betyder mere for os end alt andet.
Der er jeg nødt til at sige: Sådan er det ikke.
Det, der betød mest af alt for SF, var at få rykket
mest muligt af vores politik igennem.
Det er vi tilfredse med.
Ole Hækkerup (S), 1999-12-16:
Desværre fik jeg ikke helt svar på mit spørgsmål i forrige omgang.
Det står fast, at dagpengesystemet efter Dansk Folkepartis mening fuldt og helt skal finansieres af arbejdsmarkedets parter selv.
Det er så selvfølgelig klart, at det betyder en ekstra regning for hver eneste SiD'er, for hver eneste KAD'er, for hver eneste Metal'er.
Men spørgsmålet er: Det dagpengesystem, Dansk Folkeparti godt kunne tænke sig, er det solidarisk indrettet, sådan at alle folk betaler ind og får ud, eller er det sådan indrettet, at man skal betale ind efter den ledighedsrisiko, der er for ens egen faggruppe?
Og det, der er interessant ved det her, er jo grundlæggende: Hvor meget mere er det, Dansk Folkeparti har tænkt sig at den almindelige SiD'er skal betale om året?
Det står fast, at han skal betale noget mere, alene af den grund, at det skal finansieres alene af arbejdsmarkedets parter, men hvor meget mere er det, han skal betale, og hvor meget social slagside bliver der, når man organiserer det, og særlig hvis man organiserer det sådan, at det ikke er solidarisk?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-12-16:
Kvarterløft drejer sig om at bryde onde cirkler i belastede byområder.
Vi får et svar om mere politi.
Jeg vil godt erkende, at mere politi kan godt være et bidrag, men jeg spørger igen efter det sociale ansigt, den profil, som Dansk Folkeparti prøver at få.
Når der laves kvarterløft
i Holmbladsgade i København, i Sydhavnen osv., så mener jeg i hvert fald ikke - det vil jeg godt høre Dansk Folkepartis svar på - at det kunne være klaret blot ved at lave højere strafferammer og sætte mere politi på gaden. Vi taler om nedslidte boligområder, vi taler om en social standard og sociale forhold, sundhedstilstand, boligrammer osv., mangel på klubliv, mangel på aktiviteter for børn og unge og får en sang om strafferammer og mere politi på gaden.
Grete Schødts (S), 1999-12-16:
Vil hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at den efterlevelseshjælp, som vi kender i dag, kun har omhandlet pensionister, som var gift med hinanden?
Vil Dansk Folkepartis ordfører også bekræfte, at nu er det ikke længere fødselsattesten, der er afgørende, nu kan en hjemmegående enke få en efterlevelseshjælp, altså en kontanthjælpsmodtager, eller for den sags skyld også en efterlønsmodtager?
Det andet spørgsmål, jeg godt vil stille, er: Vil hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at vi har behandlet ældre mennesker uværdigt, når de skulle flytte på plejehjem?
Vi har revet dem op med rode.
Vi har sat dem ind på stuer på 8-10 kvadratmeter, hvor de ikke har haft plads til en eneste ejendel, ud over et bord og en seng og en stol.
Er det ikke en rigtig politik, regeringen fører ved at bygge de mange nye ældreboliger i stedet for de gamle utidssvarende plejehjem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-16:
Først til hr. Jens Peter Vernersen: Jamen jeg ved godt, at der har været samråd med økonomiministeren i Politisk-Økonomisk Udvalg i mandags, jeg ved stort set også, hvad der er blevet sagt i det samråd, og jeg er udmærket godt klar over, at man henviser til, at Folketingets flertal, lige præcis de partier, som i øvrigt gerne vil have kvittet kronen, i et forslag til vedtagelse har formuleret det sådan, at regeringen skal belyse fordele og ulemper ved euroen.
Problemet er bare, at vi har ikke endnu set regeringen belyse nogen som helst fordele ved at bevare kronen.
Det troede jeg var en del af den dér dagsorden, men det har vi overhovedet ikke set.
Og derfor, den måde, regeringen betragter vedtagelsen på, med opbakning desværre fra det store flertal, er jo, at det drejer sig om, hvordan man kan gøde jorden for at få afskaffet kronen.
Det synes jeg altså er brandærgerligt.
Og i virkeligheden er den økonomiske ramme til at kunne gøre det indeholdt også i næste års finanslov.
Det er det, jeg anker over, og det bliver jeg ved med at anke over.
Så vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, som er inde på lidt omkring det samme, manglende penge osv. til Rådet for Europæisk Politik: Jamen hvad angår Rådet for Europæisk Politik, skal vi huske punkt 1, at Rådet for Europæisk Politik er et råd, der blev nedsat, som består af både tilhængere og modstandere efter nejet i 1992.
De har i øvrigt søgt penge hos nævnet.
De har fået bevilget en del, men de mangler stadig væk en del til at kunne lave deres rapport.
Det, at de har kunnet blive enige om at lave en rapport om euroen i forhold til kronen, illustrerer jo, at det, at der er en bunke tilhængere og en bunke modstandere, der har sat sig sammen og kan blive enige om det, jamen det borger da for noget godt.
Og derfor er det da med at få lavet den rapport, som de gerne vil have igangsat.
Altså at lave mange pjecer
omkring emnet kan man godt finde penge til, men at finde penge til, at det råd, man i øvrigt selv har været med til at nedsætte efter nejet i 1992, som består af både tilhængere og modstandere, at de kan iværksætte en rapport, det har man meget, meget svært ved. Så spørger hr. Klaus Hækkerup også med hensyn til det med skattepolitikken: Hvad er støtten egentlig til?
jeg har forstået det sådan, at det, det går ud på, er, at hvis én skat sættes op, så skal en anden sættes ned.
Hvis én sættes ned, så har man et råderum.
Altså det drejer sig om, at man ikke må hæve de samlede skatter og afgifter.
Jeg kan selvfølgelig blive korrigeret, hvis jeg har forstået det forkert, men det synes jeg altså faktisk er en god målsætning, og det er den målsætning, som vi selvfølgelig gerne vil give tilsagn om støtte til og i øvrigt også så holde nogen fast i.
Og så hr. Jan Petersen: Jamen han giver mig bare en chance for at gentage, hvad jeg tidligere har sagt.
Det er der jo sådan set ingen grund til.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Hvad skal de ældre bruge hr. Thulesen Dahls sympati til, når han ikke stemmer ja, når bevilling kan gives?
Hvad er det, de gamle, de ældre i landet skal bruge hr. Thulesen Dahls afgrænsningsproblemer til?
Det, de vil have, er vel bare den ekstra hånd, det giver mulighed for i de kommuner, som vælger at bruge den her ordning.
Jeg skal huske svaret; men hr. Thulesen Dahl har én mulighed mere for at rette det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Petersen, at jeg vil meget gerne forsøge at svare på hr. Jan Petersens spørgsmål, også selv om hr. Jan Petersen både i går og i dag konsekvent har nægtet at svare på mine.
Jeg håber, at det, at jeg svarer, kan blødgøre hr. Jan Petersen lidt, også i relation til den modsatte vej.
Men jeg vil gerne sige: Ja, vi vil have mere hjemmehjælp.
Jeg udtrykte også i går, da jeg kommenterede lige præcis ændringsforslaget om servicejob, sympati for tanken.
Men det, jeg redegjorde for allerede under ordførertalen i går om ændringsforslaget om servicejob, var, at de afgrænsningsproblemer, der ligger i det, altså det, at man i virkeligheden ikke bare nu får erstattet nogle job, der ellers ville være i kommunen alligevel, med nogle statsstøttede job, har vi meget svært ved at gennemskue skulle kunne lade sig gøre. Og så ved jeg godt, at der står i aftalen, at det ikke er hensigten, at der kan fyres nogen, som så bliver erstattet med folk med tilskud.
Men det er den bekymring, der har ligget bag vores modstand imod det med servicejob, at det ikke bare bliver sådan en ny omgang statsstøtteri.
Og det har ikke noget at gøre med, at vi ikke ønsker en bedre hjemmehjælp.
Jeg synes ikke, der er den dér naturlige sammenhæng, som hr. Jan Petersen ser i det.
Så må jeg sige til hr. Ole Hækkerup, som spørger, hvor pengene skal komme fra, at jeg går ud fra, at ud over at have kigget i vores principprogram
så har hr. Ole Hækkerup naturligvis også kigget i vores ændringsforslag til finansloven, og der har vi meget møjsommeligt tilrettelagt det sådan, at der ligger en overfinansiering på 8,8 mia. kr. Og det er lige præcis for at kunne bruge nogle af de penge, hvis vi fik mulighed for at få indflydelse på det, på nogle af de områder, hvor vi ønsker at bruge flere penge.
Så derfor ligger der finansiering for det.
Og det interessante i finanslovsammenhæng er jo, at vi anviser nogle steder at spare.
Det gør vi, fordi vi er overbevist om, at skal vi have sat ind på de områder, hvor der er problemer, så kræver det en helt anderledes håndfast, konsekvent linje.
Vi tror på, at gør man det, så får unge mennesker også mere respekt for retssystemet, og så vil man i langt højere grad få det til at rygtes, at det ikke kan betale sig at gå ind i en kriminel løbebane.
Alle de andre ting, som hr. Kramer Mikkelsen nævner med mere byfornyelse og lignende, er ikke i første omgang det, der er behov for.
Det, der er behov for, er en langt mere håndfast retspolitik, og det håber jeg hr. Kramer Mikkelsen vil være med til.
Jens Peter Vernersen (S), 1999-12-16:
Hr. Thulesen Dahl brugte udtrykket »regeringens usmagelige måde« at lave pjecer på om euroen.
Sådan blev der sagt her fra Folketingets talerstol.
Jeg vil godt sige, at der forleden var et samråd med økonomiministeren, hvor blandt andet jeg spurgte til disse pjecer, og det, der blev oplyst - og det synes jeg er vigtigt at få sagt, også af hensyn til at få det skrevet i protokollen - var, at der jo er et bredt flertal her i Folketinget, der har bedt om, at der bliver taget initiativer for at belyse forholdene omkring euroen.
Det er altså ikke noget med, at økonomiministeren sådan selv har iværksat produktion af pjecer, men tværtimod et spørgsmål om, at det er Folketinget, der har bedt økonomiministeren om det.
Så vil jeg godt lige sige omkring skattetrykket: I de oplæg, vi har lavet, er der faktisk tale om, at man ser et faldende skattetryk frem imod 2005, præcis på samme måde som man har set fra 1999 til 2000.
Sådan er det rent faktisk.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-12-16:
Dansk Folkeparti bruger mange kræfter på at føre sig frem i annoncekampagner i øjeblikket, hvor man udstikker løfter for milliarder af kroner og forsøger at give partiet et socialt ansigt.
Når Dansk Folkeparti så siger nej til f.eks. klare forbedringer på byfornyelsesområdet, kvarterløftområdet, for de svageste grupper i samfundet, ja, man kan sige, at Dansk Folkeparti stemmer stemmer imod 250 mio. kr. til byfornyelsesområdet og de øvrige bevillinger, formoder jeg også, så spørger jeg: Hvor er så det sociale ansigt? Når Dansk Folkeparti siger nej til forbedringer i de forebyggende tilbud til børn og unge målrettet de vanskeligst stillede unge, klubvirksomheder og lignende, hvor er så det sociale ansigt?
Mine sidste to spørgsmål er måske mere kommentarer: Når det går galt i de dårligst stillede boligområder, hvordan vil Dansk Folkeparti så løse problemerne i de områder? Jeg synes, det ville klæde Dansk Folkeparti at oplyse os andre og den undrende befolkning om, hvordan man vil løfte de her boligområder, som der er problemer i, og som Dansk Folkeparti bliver ved med at tordne imod.
Men det er typisk altid politi, man taler om.
Ole Hækkerup (S), 1999-12-16:
Hr. Kristian Thulesen Dahl snakkede en del om, hvilke partier der havde indgået forlig om hvad, og jeg tror, at over halvdelen af tiden gik med det, men der kom da også lidt politik, og der kom specielt nogle ønsker om, hvor man gerne ville bruge nogle flere penge.
Nu er det jo finansloven, vi diskuterer, så derfor er det jo helt oplagt at spørge, hvor de yderligere penge skal komme fra.
For ikke at bruge unødig tid på det har jeg selv fremskaffet et lille eksempel på, hvor Dansk Folkeparti gerne vil spare nogle penge, nemlig på det punkt, at dagpengesystemet skal finansieres fuldt og helt af arbejdsmarkedets parter selv. Det betyder jo så selvfølgelig, at en almindelig lønmodtager skal betale meget mere, end han gør i dag, men det, der egentlig er mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl, er: Hvordan forestiller man sig det nye dagpengesystem organiseret?
Bliver det solidarisk, sådan at folk indbetaler lige meget, eller skal systemet være sådan, at man skal indbetale efter, hvor stor ledighedsrisiko der er for ens egen gruppe?
Er det sådan et solidarisk system, eller er det et system, hvor man skal gå ind og se på hver enkelt persons eller hver enkelt faggruppes ledighedsrisiko?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Det var interessant, at Dansk Folkeparti støtter hr. Anders Fogh Rasmussens skattestop i kroner, hvor pengene opkræves i kroner, og i procenter, hvor pengene opkræves i procenter.
Man må huske at få revideret sit eget program så, og Venstre har fået i hvert fald én allieret.
Men det var ikke det, der bragte mig herop, det var hr. Thulesen Dahls bemærkninger om de ældre.
Jeg forstår, at man vil vedstå, at man i annonceform har forklaret befolkningen, at det er for dårligt for de ældre, og man derfor vil have en landsdækkende og øget hjemmehjælp.
Jeg har også forstået, at det koster omkring 3,6 mia. kr., det håber jeg hr. Thulesen Dahl kan bekræfte, og så er der bare spørgsmålet: Hvorfor er man så ikke i stand til at stemme for forslaget om servicejob, som jo vitterlig direkte kan hjælpe på f.eks. bemandingsproblemer visse steder i hjemmehjælpen?
Hvorfor kan man ikke stemme for bare de 650 mio. kr.?
Hvorfor skal landets ældre ikke have den ekstra hånd, det er?
Hvorfor er der så stor afstand mellem, hvad Dansk Folkeparti annoncerer, og hvad Dansk Folkeparti rent faktisk gør herinde?
Klaus Hækkerup (S), 1999-12-16:
Hvorfor kan Det Europæiske Råd ikke på linje med alle andre, der ønsker at oplyse, søge de 100.000 kr., hvis det er det, de mangler, til de oplysningsmidler, som dette Folketing har besluttet at fordoble på den finanslov, der skal gælde for næste år?
Hvorfor skal de have en fortrinsstilling for alle andre, der ønsker at gå ind i debatten?
Hvad er det i det hele taget for en slap holdning at stille sig op her og sige, at netop de skal have penge
, specielt når vi i Europaudvalget har bedt DUPI om at lave en undersøgelse, der redegør for forholdene på området?
Og det andet spørgsmål er om Dansk Folkepartis tilslutning til målsætningen hos Venstre om ikke at forøge skatterne.
Hvad er det egentlig, Dansk Folkeparti vil?
Vil de lige præcis sådan som Venstre sige: aldrig nogen forhøjelse
af nogen procentsatser, aldrig nogen forhøjelse af nogen kroneafgifter?
Eller ligger der i det her, at det vil vi helst ikke, men vi er da parat til alligevel bare at løfte og løfte og løfte, når det kommer dertil.
Hvad er det, Dansk Folkeparti vil?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-16:
Til fru Grete Schødts: Altså jeg har tit diskuteret med fru Grete Schødts, også på Fyn, og vi plejer at vide, når vi har nogenlunde styr på de dér faktuelle ting, og jeg kender udmærket godt baggrunden, om det er pensionister eller alle, der kan få, osv. Men jeg synes, det kunne være interessant, hvis fru Grete Schødts med hensyn til efterlevelsespensionen vil bekræfte herfra, at det, regeringen har præsenteret Folketinget for, er et besparelsesforslag.
Det kan man ikke komme uden om.
Det er et spørgsmål om, at man skal tage penge i forhold til, hvad der ellers ville være blevet givet til husstande, hvor den ene ægtefælle dør, og hvor den anden ægtefælle så har været vant til at få efterlevelsespensionen udbetalt i en 3-måneders-periode.
Det er det, der er tale om, og så kan man stille alle mulige forklaringer op om, at man kan gå på kommunen og man kan søge trangsbestemte ydelser osv., osv., men sandheden er, at man går altså fra et system, hvor folk har kunnet opleve, at deres ægtefælle er død, men så har man kunnet få en trods alt mere rolig overgang til kun at have én økonomi, hvor man nu får en meget mere pludselig overgang.
Så kan man diskutere: Er det et fremskridt?
Det synes vi ikke i Dansk Folkeparti.
Men jeg kunne forstå det, hvis det så var noget, man sagde, at man havde måttet spise, eller sådan noget, i Socialdemokratiet.
Næ, man argumenterer søreme bastant for det, som om man synes, at det er så godt.
Det overrasker mig.
Så forklarede jeg også i mit ordførerindlæg, at man kunne indrette de plejehjemspladser, så der var nogle supplerende fordele ved det, så man bl.a. kunne nedsætte antallet af tilkald om natten, som selvfølgelig er dyrere i bemanding, ved at have indrettet det på en anden måde.
Det er der konkrete eksempler på, bl.a. fra Fyn.
Jeg vil sige til fru Grete Schødts, at vi kan tage sammen ud og besøge det plejehjem, jeg har besøgt derude, som jeg synes fungerede
virkelig godt.
Så skal jeg sige til hr. Kramer Mikkelsen, at selvfølgelig er det ikke byfornyelse kontra straframmer, men den kontekst, man diskuterer det her inden for, er, at man har en lang række utilpassede unge, som man ikke ved hvad man skal gøre ved.
Hvor sætter man for alvor ind for at få den største effekt?
Og der tror jeg på, og Dansk Folkeparti tror på, at dér, hvor man får en stor effekt, er ved at sørge for, at der er konsekvens over for førstegangskriminalitet, og at strafferammerne er, så man får respekt for vores system. Så skal jeg bare sige til hr. Ole Hækkerup
, at man kan altså indrette et dagpengesystem, det er fuldstændig rigtigt, der er brugerfinansieret på mange forskellige måder.
Vi har ikke lavet et forkromet system, og vi har heller ikke stillet det som ændringsforslag til finansloven for næste år, at vi arbejder i den retning, som hr. Ole Hækkerup beskriver, men jeg vil meget gerne gå videre ind i det og diskutere det videre.
Jeg forestiller mig et solidarisk system bygget op, så er det i hvert tilfælde sagt til hr. Ole Hækkerups orientering.