runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Jeg bliver bare nødt til at sige, at hvis vi kigger på, hvordan man driver landbrug i Danmark, så er det et af de mest miljøvenlige jordbrug, man har i verden.
Vi er virkelig med med skrappe regler på hele miljøområdet og dyrevelfærdsområdet, og det skal vi være.
Vi eksporterer f.eks. også ting til industrien osv. i Brasilien, og så kan det jo godt være, at man har fødevarer eller foder med tilbage igen.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-17:
Jeg synes, det var en meget ærlig indledning, fødevareministeren kom med i sin replik, for der blev sagt noget i retning af, at målet for regeringen med det her lovforslag var at skabe rammer for vækst og udvikling uden forøget miljøbelastning.
Det rammer jo lige ned i den principielle debat, vi har haft her i dag, og derfor vil jeg gerM017S11601207ALFV.FM Page 1204 Monday, January 23, 2006
ne spørge ministeren: Er det fødevareministerens opfattelse, at ny miljøteknologi skal bruges til at skaffe rammer og vækst for udvikling af landbruget, eller at man skal sikre, at gevinsten også kommer miljøet til gavn i form af en reduceret miljøbelastning?
Ministeren brugte udtrykket uden en forøget miljøbelastning, det vil sige, vi fastholder status quo, vi producerer bare noget mere.
Jeg synes, det er helt afgørende, når vi introducerer miljøteknologi, at en stor del af gevinsten også kommer miljøet til gavn, men det er måske ikke regeringens opfattelse?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Jeg tror på, at det her er et af de forslag, der kan gøre, at nogle vil finde interesse i at begynde at investere i miljøteknologi.
Som jeg sagde før, kan vi gerne tage en diskussion af, hvordan de øvrige spilleregler skal være, men det afgørende må være, at vi her animerer nogle til at investere i miljøteknologi.
Jeg synes da, det er en fin idé, at man afbrænder tørstoffet i en gylleseparering, hvor man altså har både det ene og det andet anlæg.
Jeg synes, det er en god idé, at man på den her måde får anvendt gødning, hvis man hele tiden holder sig for øje – som jeg sagde midt i talen – at husdyrgødning stadig væk er et billigt og et godt gødningsmiddel.
Og det skal man da bruge.
Der er altså nogle situationer, hvor f.eks. priserne på jord er gået fuldstændig grassat, i forbindelse med at harmonikrav skal opfyldes, og der kan da være nogle, der vil bruge det på en miljøteknologisk måde.
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
Nogle urimelige miljøkonsekvenser har under alle omstændigheder den produktion, vi har af grise i dag, hvor man importerer foderstoffer fra Sydamerika, propper dem i grisen, kører grisen til Tyskland for at få den slået ihjel, kører noget af grisen tilbage til Danmark og sender nogle af tarmene til Kina med en container, for at de kan blive renset, hvorefter de sejles tilbage til Danmark, for at de kan blive proppet til en pølse.
Så uanset hvor mange filtre der bliver sat på skorstenene, vil den form for produktion af grise være miljømæssigt uholdbar.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-11-17:
Jeg synes, fødevareministeren på udmærket vis undgik at svare på mit spørgsmål, for det, jeg spørger om, er jo helt principielt: Mener regeringen, når man introducerer miljøteknologi, at det skal betyde en reduceret miljøbelastning?
Eller mener regeringen, at den gevinst, der kommer, skal kunne spises op af, at landmændene får lov til at producere f.eks. nogle flere svin?
Det er faktisk et meget, meget præcist spørgsmål, som jeg gerne vil bede ministeren svare meget konkret på.
Jeg er enig i, at der skal være incitamenter, selvfølgelig skal der det.
Men det virker da fuldstændig vanvittigt, at man introducerer noget, man kalder miljøteknologi, som betyder en reduceret miljøbelastning – det står der jo også i rapporten, som ministeren har fået lavet – men at det er under forudsætning af, at man fastholder den eksisterende produktion.
Derfor vil jeg bare godt bede ministeren svare på: Skal en del af den her gevinst ikke komme miljøet til gavn i form af en reduceret miljøbelastning?
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Ministeren fremhæver fordelene ved biogasanlæg og separationsanlæg, og det er ting, der er M017S11601207ALFV.FM Page 1205 Monday, January 23, 2006 10:30 AM god grund til at fremhæve og god grund til at sørge for at vi får en videreudvikling af.
Men hvorfor er det med i lovforslaget, at rå husdyrgødning også kan afbrændes?
Det synes jeg er bekymrende.
Jeg mener, det er imod de grundlæggende holdninger til en god behandling af plantenæringsstoffer, og ministeren var også inde på, at man skal betragte det som plantenæringsstoffer og ikke som affald.
Det giver et dårligt energiregnskab, og nærmiljøet påvirkes negativt.
Giver det ikke ministeren anledning til overvejelser, at det er sådan?
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Nu skal man bare huske, at produktionen er meget forskelligartet i Danmark.
Vi har nogle områder, der har meget planteproduktion, og nogle, der har meget dyreproduktion, og det hænger altså ikke helt sammen.
Derfor er der nogle steder, hvor man kan komme ud for, som det også bliver nævnt heri, at der er en husdyrtæthed, som gør, at der nogle steder kommer mere husdyrgødning, end der er behov for.
Derfor er det da en god idé, hvis man kan bruge det til energi.
Vi har jo for længst lavet det sådan, at man også kunne få lov til at godskrive det i sit gødningsregnskab, når man udviklede det og brugte det som gødning, og det synes jeg da kun er godt.
Det var helt tilbage, da vi havde diskussionen om gyllesepareringsanlæg osv.
Jeg vil bare sige til hr. Kristen Touborg: Jeg synes da, det er en god idé, at vi diskuterer de her ting, og jeg er glad for, at hr. Kristen Touborg nævner alle de positive ting.
Her er det foreløbig fiberafdelingen, som vi har diskuteret.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Men det kan såmænd være, at ministeren og jeg kan ende med at blive enige, hvis ministeren mente det, han sagde til sidst: Her er det fiberdelen, vi taler om.
Hvis det er tilfældet, kan vi såmænd ende med at få et stort flertal for lovforslaget.
Vi skal bare have det væk i lovforslaget, som ikke vedrører fiberdelen, så er vi med meget, meget langt.
Så kan man tro på det, ministeren sagde fra Folketingets talerstol lige nu, synes jeg faktisk, at der er gode muligheder for det her.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Nu har jeg slet ikke som mål i sig selv, at jeg ikke skal være enig med hr. Kristen Touborg, så det glæder mig kun, hvis det skulle være sådan, at vi kunne stå sammen om det.
Det har vi jo før gjort om ting, så det kunne godt være, vi også kunne det her.
Jeg er bare nødt til at sige, at det, der står i lovforslaget, er – som jeg også sagde i min tale – at der sidder en arbejdsgruppe og diskuterer, om husdyrgødning generelt kan komme med.
Her er det altså en fiberfraktion, vi diskuterer, og så nævnte jeg et par elementer mere.
Der er ingen grund til, at vi tager det ud af lovforslaget, for man sagde jo præcis, at det skal vise sig, om husdyrgødning generelt nu også kan komme med bagefter, men vi må vente, til vi ser rapporten, når den kommer.
Jeg tror sådan set ikke, at hr. Kristen Touborg og jeg er så uenige, og jeg er i hvert fald positivt og konstruktivt indstillet, så lad os tage en god debat i udvalget.
Men det her er godt for miljøet, og det er også godt for selve den teknologiske udvikling, og det har vi faktisk behov for.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Hans Christian Schmidt (V), 2005-11-17:
Jo, men nu skal jeg bare først sige med hensyn til det, som nogle kan komme til at opleve som et problem hele tiden, nemlig om vi producerer lidt flere svin eller lidt færre svin i Danmark: Jeg synes, at det, der er det interessante, er miljøbelastningen, og jeg må så tage til efterretning, hvis der er nogen, der ikke er enig med mig i det.
Jeg synes, miljøbelastningen er interessant, og jeg synes, at en diskussion af, om det er så og så mange millioner svin eller færre, er en lidt underlig diskussion.
De eneste, man i hvert fald med sikkerhed kan sige bliver ramt her – og det ved jeg så ikke om er et formål i sig selv – er slagteriarbejderne.
Man kan selvfølgelig sige, at vi skal have mange slagteriarbejdere og ingen svin, men der er jo ikke ret mange, man kan overbevise om det.
Så man er nok nødt til at prøve at forestille sig, at hvis man vil have slagteriarbejdere, er man også nødt til at have svin.
Slagteriarbejdere kan godt regne ud, at der er mere behov for dem, hvis der er svin, end hvis der ikke er.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal gøres noget ved det problem, og vi kan ikke acceptere de tanker, nogle har gjort sig om, at der skal åbnes mulighed for byggeri tættere på svinefarme og den slags ting.
Vi har sagt, at man skal bruge den nye teknologi, som vi ved findes på området, og at der skal være flere vindere.
Naboen skal være vinder, miljøet skal være vinder, og selvfølgelig skal de slagteriarbejdere, som fortsat har et job i Danmark, også være vindere.
Men vi kan ikke følge den tankegang, der er lagt op til fra radikal og socialdemokratisk side, hvor man bare vil eksportere alle arbejdspladser og er tilfreds med, at slagterier lukker den ene dag efter den anden.
Vi siger, at der skal stilles nogle krav, så de miljømæssige tiltag kan opfyldes.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nu må jeg sige, at hr. Frank Aaen også er ret god til at svare på noget andet, end man spørger om.
Hvis nu vi kunne sige, at miljøforulempningen og lugtgenerne blev nedsat til næsten nul, ville hr. Frank Aaen så have noget imod, at vi med ny teknik havde betydelig flere grise i dette land, end vi har i øjeblikket?
Miljøbelastningen bliver ikke større, den bliver meget, meget mindre, vi får mange flere arbejdspladser, og lugten forsvinder fra nærområderne.
Ville hr. Frank Aaen så have noget imod det?
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
Vores ordfører, hr. Per Clausen, sidder i øjeblikket i energihøring om vedvarende energi og fremtidens energiforsyninger, og derfor skal jeg på hans vegne fremføre, at der er flere grunde til, at Enhedslisten er imod det her lovforslag om at brænde gylle og anden husdyrgødning af.
Først vil jeg sige, at det er uklart, hvad der bliver af kvælstoffet, om en del af det bliver til kvælstofilter – og i hvilket omfang det bliver det – som så siden falder ned sammen med regnen, som var det Substral, til skade for miljøet i både Danmark og vores nabolande.
Det er et emne, vi vil forfølge i udvalgsarbejdet, men jeg vil godt bede ministeren bekræfte lige her om lidt, om ikke det er korrekt, at der på side 88 i den rapport, ministeren har oversendt, og som er baggrund for lovforslaget, står, at man faktisk ikke har helt styr på forskningsmæssigt, hvad der bliver af f.eks. kvælstoffet, når det brændes af på den måde, som er foreslået.
Der er i rapporten nogle ideer om – og det er den anden grund til, at vi ikke kan støtte det – at man skal sætte nogle filtre og nogle katalysatorer på afbrændingsanlæggene for at fjerne f.eks. kvælstofilter.
Men der har vi ved henvendelser til forskere på DTU forstået, at det, hvis man sætter sådan nogle filtre og katalysatorer på, får nogle andre virkninger som at ændre forbrændingen i anlæggene i uheldig retning.
Det vil vi også følge op på i udvalgsarbejdet.
Begge ting gør, at vi mener, at det er uafklaret, hvad der faktisk sker med forskellige rester fra forbrændingen i forhold til miljøet, og vi synes alene af den grund, at det er meget uklogt at vedtage lovforslaget.
Så er der det problem, som har været nævnt af andre ordførere, at det her bare fører til endnu større svineproduktion i Danmark.
Det er vi heller ikke tilhængere af, og så er en tvivlsom miljøgevinst blevet vekslet til en klokkeklar miljøbelastning.
Endelig er vi imod det forslag, der følger af det her, om at sænke affaldsforbrændingsafgiften.
Det er den måde, det skal nyttiggøres og genanvendes på.
Dyrkningsjord har brug for at få tilført husdyrgødning til at opbygge muld, til at give føde til jordens smådyr, til mikroorganismerne, alt det, som er med til at holde planterne sunde, så de kan gro, uden at man skal til at sprøjte en masse kemikalier og kunstgødning på.
Så det her forslag ser vi bare som endnu et forsøg på at give kunstigt åndedræt til en industriel svineproduktion, som er så kunstigt indrettet, at den kun skaber nye problemer.
Ny teknologi som forslået her kan ikke redde den konventionelle svineproduktion.
Monday, January 23, 2006 10:30 AM ter.
Man sikrer med økologisk omstilling både natur, dyrevelfærd og arbejdspladser, som det har været fremme før i debatten.
Det er en anden måde at skabe beskæftigelse på i stedet for det her, som der overhovedet ingen sikkerhed er for vil gavne beskæftigelsen.
Det er sol, det er vind, det er bølger og brint, der skal være energibærere.
Så vi er altså kort sagt imod lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Jeg må sige, at alle, der følger landbrugsområdet, jo godt ved, at der skal ske miljøgodkendelse af de lidt større brug, altså dem med 75 eller flere dyreenheder, og set fra vores side må det helt klart være sådan, at den nye miljøteknologi indarbejdes i de tiltag.
Hver gang man giver noget, så der kan eksporteres mere, må det være på betingelse af, at den nye teknologi udmøntes.
Det skal ikke være en gavebod, hvor det kun er den ene part, der får noget, og her er der flere vindere i sagen.
Miljøet er den store vinder, men vi ved jo fra valgkampen, at vi alle sammen er meget optaget af – og det vil vi blive ved med at være – at sikre arbejdspladserne på slagterierne, og derfor siger vi, at det ikke er antallet af svin, der er afgørende.
Det er simpelt hen svineriet fra landbruget, vi skal til livs.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Jeg kan høre, at arbejdspladserne på slagterierne ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, men nu er det imidlertid sådan, at flere svin ikke nødvendigvis giver grundlag for flere arbejdspladser.
Det er måske undgået ordførerens opmærksomhed, at der i øjeblikket er en eksplosiv vækst i antallet af levende slagtesvin, som eksporteres.
Jeg har forstået, at nogle af de store svinebaroner opererer med planer om at slagte svinene nede i nærheden af Berlin, så mit spørgsmål til Dansk Folkeparti er: Hvad vil man helt konkret gøre for at bevare danske arbejdspladser?
Sagen er jo, at det ikke er nok at sige, at vi skal have flere svin, for de kan jo bare eksporteres levende.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Nu har det heller ikke været vores mål, at vi bare skulle have flere, uanset om det så er svin eller noget andet.
Det er jo også væsentligt at vide, om antallet af kreaturer går ned, og man så får flere svin, eller hvordan tallene udvikler sig.
Det er ikke kun antallet af svin, men simpelt hen svineriet, vi skal fokusere på.
Det er bare lidt mystisk at stå her og ligesom skulle forsvare, at vi nu gerne også vil tage hensyn til arbejdspladser, og at det ikke var et tema i valgkampen.
Selvfølgelig var det et tema i valgkampen.
Vi siger bare: Her er der mulighed for at bevare nogle af de arbejdspladser, hvis man vil være med til, at der kan være flere vindere.
Miljøet er den store vinder, og naboerne får bedre indsigt i, hvordan det er med gødningsregnskabet på den naboliggende ejendom.
Den slags positive effekter kommer man slet ikke ind på, når man spørger her.
Jeg synes absolut, der bliver mange vindere med det her forslag.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Jeg vil gerne kvittere for, at Dansk Folkeparti drager omsorg for, at vi skal have mange slagteriarbejdspladser i Danmark.
Men svaret på mit spørgsmål gav jo ikke noget som helst grundlag for at vide, hvad det er, Dansk Folkeparti vil.
Så jeg er nødt til at gentage: Hvad vil Dansk Folkeparti eksakt gøre ved den omstændighed, at vi får en meget stor forøgelse af slagterisvineeksporten, altså i levende tilstand?
Det er faktisk i langt højere grad der, spørgsmålet om, hvorvidt arbejdspladserne bliver i Danmark eller ej, bliver afgjort, end det er, om vi har 25 millioner eller 30 millioner svin.
For hvad hjælper det på antallet af arbejdspladser, at vi får flere svin, hvis de bare bliver eksporteret sammen med dem, der allerede nu eksporteres?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-11-17:
Der ved jeg i hvert fald, at hr. Kristen Touborg udmærket er klar over – og resten af Folketinget er klar over – at Dansk Folkeparti gerne så meget strammere regler om transport af dyrene.
Vi ser gerne, at flere bliver slagtet herhjemme og så transporteres i kølevogne, i stedet for at man skal transportere levende dyr til udlandet.
Vi ser gerne, at smågrise i stedet for at blive transporteret ud af landet bliver i Danmark i stedet for.
Det er jo ikke kun grise, det gælder.
Det gælder, kan man sige, landbrugserhvervet, hvor man egentlig skulle sætte en dæmper på denne udflagning eller flytning, eller hvad man vil kalde den.
Der synes jeg, at resten af Folketinget har været ret søvnige og ikke gjort noget på det her område.
Men hvis der er flere vindere, bl.a. miljøet, nye arbejdspladser og så videre, så kan man være med til at sige: Hver eneste gang vi kan få indført ny teknologi i forbindelse med landbruget, er der flere vindere, og det er godt at konstatere.
Helge Adam Møller (KF), 2005-11-17:
Den konservative ordfører, hr. Allan Niebuhr, er forhindret i at være her, da han sidder og leder et møde i Forsvarsudvalget oppe på 2. sal, og derfor skal jeg på hans vegne holde hans tale.
Jeg vi starte med at udtrykke tilfredshed fra konservativ side med det fremsatte forslag.
Vi er glade for forslaget, ikke mindst fordi det er et godt skridt i den rigtige retning, når det gælder om at fremme den miljøteknologiske udvikling i landbruget.
Lovforslaget er jo kommet til veje efter et godt samarbejde mellem landbrugsområdet og miljøområdet.
Det vigtigste ved forslaget er, at jordbrugerne nu får et incitament, en tilskyndelse til at tænke mere miljømæssigt, idet man nu giver mulighed for at fratrække den andel af kvælstof fra husdyrgødningen, der bliver anvendt til afbrænding i godkendte anlæg, og denne andel kan altså fremover fratrækkes i brugerens gødningsregnskab.
Samtidig skabes der også mulighed for efter en særlig tilladelse at foretage eksport af husdyrgødning.
Det er vigtigt efter konservativ opfattelse, at der skabes gode muligheder for alternativ anvendelse af husdyrgødning, idet der i strukturudviklingen ofte skabes en koncentration af husdyrproduktion i store enheder og i de områder, hvor producenterne finder det mest hensigtsmæssigt.
I forslaget er der også indarbejdet nogle kontrolfunktioner, idet fødevareministeren nu fremover kan indhente oplysninger hos andre offentlige myndigheder til brug ved kontrol af, om loven overholdes.
Der gives også mulighed for at lægge oplysningerne ud på nettet, således at der i lokalområderne kan skabes en debat af de forhold, som er aktuelle for det enkelte lokalområde.
Vi har ingen bekymringer for disse opfølgninger.
Vi synes, det er o.k. og fair med kontrol, idet vi finder det helt nødvendigt for at opnå de resultater, som jo forventes, når loven træder i kraft.
Til slut: Da husdyrbrugene bliver mere og mere intense i Danmark, er det vigtigt, at vi sikrer os, at jordbrugerne tænker mere og mere på et godt miljø, og det er derfor også i det lys, at vi er godt tilfredse med fødevareministerens udspil.
Og lad mig så til allersidst – og det stod ikke i ordførertalen, så det er for egen regning, lidt foranlediget af debatten – sige, at jeg da umiddelbart synes, at det er vældig godt, at Danmark kan eksportere masser af landbrugsprodukter, herunder også svin.
Uden at kunne huske tallet udenad mener jeg, den danske landbrugseksport er på et kæmpestort tocifret milliardbeløb i kroner, og hvis ikke vi fik det antal milliarder kroner ind, så kunne vi ikke bruge så meget, som vi gerne vil, på skoler, hospitaler, veje – og også på miljøet – så det er da ikke så dårligt.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-17:
Jeg overholder gerne de almindelige spilleregler om, at når taleren ikke er egentlig ordfører, så stiller man heller ikke spørgsmål, men nu sluttede den konservative ordfører med at komme med egne synspunkter, og så mener jeg sådan set, jeg har et alibi til at spørge.
Så jeg vil godt spørge: Finder ordføreren ikke, at der er noget som helst problem i, at man producerer en kolossal masse svin i Danmark, som skal ud på en meget lang tur, inden de bliver slagtet?
Ser Det Konservative Folkeparti slet ingen problemer i den form, det ser ud til, vi er ved at få, hvor flere og flere – mange millioner – svin bliver kørt ud på en køretur på over 1.000 km?
Bekymrer det slet ikke i den sammenhæng?
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
Som jeg sagde i slutningen af mit indlæg, går vi ind for omstilling til økologi, og vi er imod afbrænding af husdyrgødning, den skal tilbage til jorden.
Der gør den bedre gavn, i stedet for at den kommer ud i luften og eventuelt regner ned som Substral, som er ødelæggende for naturen.
Helge Adam Møller (KF), 2005-11-17:
Jo, det gør det.
Der er vi jo akkurat lige så interesserede i at få skabt sådan nogle regler, som hr. Kristen Touborg og SF er det.
Det er jo interessant, at siden denne regering er kommet til for 4 år siden, er bestemmelserne strammet ganske meget på dette område i forhold til, hvordan bestemmelserne var tidligere under en socialistisk regering.
Vi ønsker fortsat at stramme, vi ønsker mere kontrol – det har forskellige ministre også givet udtryk for – og vi ønsker også og er villige til at sætte bødestørrelsen op, således at det på det område som alle andre områder ikke kan betale sig ikke at opføre sig ordentligt.
Det skal være sådan, at risikoen kan mærkes, fordi det her drejer sig om dyrene, så jeg tror sådan set, at Det Konservative Folkeparti er ganske enig på dette område – som et af de forholdsvis få – med SF.
Jens Kirk (V), 2005-11-17:
Nu hørte undertegnede først fru Pernille Blach og så herefter hr. Ole Glahn omtale, at der var muligheder med flere dyr på en ejendom.
Jamen det er da ikke den lov, vi snakker om her.
Det er harmonireglerne.
Det har ikke noget med den her lov at gøre.
Accepterer hr. Ole Glahn ikke, når nu vi har de meget stramme regler for afbrænding, emission i det hele taget, af kvælstof, at så bliver det til frit kvælstof ligesom fra et rensningsanlæg, som vi bare puster op i luften, og så falder det for resten ikke ned igen som kvælstof i form af ammoniak?
Accepterer hr. Ole Glahn ikke det som en mulighed?
Og så var det vel rimeligt, at det kan trækkes fra, når det forsvinder op i luften, ligesom når vi bruger vores rensningsanlæg på samme måde.
Ole Glahn (RV), 2005-11-17:
Jamen det kan jeg svare meget klart på.
Vi er selvfølgelig – og det har jeg også givet udtryk for her i mit indlæg – tilhængere af, at man øger udviklingen i forbrændingssiden, men vi er ikke tilhængere af, at det så kompenseres, om man så må sige, over for den enkelte landmand, så det, man bruger som den markedsmæssige del, der skal fremme denne her udvikling, er, at producenten så gives mulighed for at få nogle flere dyreenheder i sin produktion.
Det vil sige, at man faktisk kan udvide produktionen, og det betyder jo så, at man faktisk neutraliserer den effekt, som skulle være opnået ved, at det skulle komme miljøet til gode.
Frank Aaen (EL), 2005-11-17:
Jeg har da forstået på arbejdsgruppens rapport, der ligger bag det her lovforslag, at de på side 88 skriver, at der faktisk mangler forskning, der viser, at det ikke kommer ned igen som substralregn.
Så jeg tror ikke, at ordføreren er på fast grund, men det kommer vi tilbage til i udvalgsarbejdet.