Connie Hedegaard (KF), 2004-12-02:
SF har fremsat et forslag til folketingsbeslutning om en naturgenopretning af Åmosen i Vestsjælland, og der er ingen tvivl om, at det område udgør et meget spændende område for naturgenopretning.
En del af Åmosen påkalder sig endda særlig opmærksomhed, fordi den indeholder mange værdifulde kulturhistoriske minder.
Der er tale om et stort mose-, skov- og vådområde på samlet set mere end 8.000 ha, når man tager hele strækningen fra Store Åmose over Bromølle til Tissø med.
En stor del af området er i dag i landbrugsmæssig drift, og en del af området består af værdifuld natur udpeget som internationalt habitatområde.
Arealmæssigt taler vi altså om et område, som er et pænt stykke over Skjern Å-projektområdet, som er på godt 2.000 ha.
Miljøministeriet er helt enig i, at der ligger et betydeligt naturpotentiale og rekreativt potentiale i Åmoseområdet.
Derfor har ministeriet også gennem nogen tid modnet et projekt i området.
Sammen med Vestsjællands Amt og Nordvestsjællands Landbocenter har vi i 2001 udarbejdet handlingsplanen »Åmosen – Vestsjællands Grønne Hjerte«, som forslagsstillerne også henviser til.
I handlingsplanen peges der på at genoprette knap 1.800 ha inden for Store Åmose-området.
De kan så gennemføres hver for sig eller som et samlet hele.
De to af delområderne, Kongens Mose og Hesselbjerg Mose, er allerede helt eller delvis naturgenoprettet, dels ved fredning dels som et vandmiljøplan II-projekt.
I 2001 bliver den samlede projektomkostning, som bl.a. indebærer, at staten skal erhverve 500 ha jord, vurderet til ca. 80 mio. kr.
Prisen er jo næppe blevet lavere frem til i dag, alene på grund af det stigende prisniveau på jord.
Dermed er det også sagt, at projektet jo altså hører til i den dyre ende, når vi taler om naturgenopretningsprojekter.
Derfor er der nu sat det i gang, at handlingsplanen fra 2001 bliver fulgt op af en samfundsøkonomisk analyse.
Der er tale om en ret stor beregningsopgave, som inddrager alle relevante økonomiske størrelser, så vel omsættelige som ikkemarkedsomsættelige, for dermed at få et billede af, hvor god en forretning – i gåseøjne, og det skal forstås i gåseøjne – et Åmoseprojekt vil være samfundsmæssigt set.
Den samfundsøkonomiske analyse skal indeholde en egentlig værdisætning af de potentielle naturmæssige, friluftsmæssige, kulturmæssige værdier, der kan være knyttet til projektet.
Analysen gennemføres sammen med Amternes og Kommunernes Forskningsinstitut, AKF, og forventes færdigt til næste efterår.
Lokale parter i form af interesseorganisationer, landbruget og kommunal- og amtspolitikere ønsker også at fremme et projekt i Åmosen.
De har derfor nedsat en projektgruppe, der arbejder med forskellige modeller.
Jeg mener, at det arbejde sender et vigtigt signal om, at der faktisk er mange, der ønsker et projekt i Åmosen, og det skal vi tage bestik af.
Lad mig lige indskyde, at på det seneste er Åmosen jo kommet i medierne, fordi Vestsjællands Amt har besluttet, at en etablering af en husdyrproduktion i området ikke kræver VVMvurdering.
Jeg har fået oplyst, at Danmarks Naturfredningsforening har klaget over afgørelsen, hvorfor sagen nu bliver behandlet i Naturklagenævnet.
Og bare for god ordens skyld så lægger jeg naturligvis til grund, at amtet følger de gældende regler, og jeg har ikke grund til at tro, at amtet ikke fortsat bakker op om et naturgenopretningsprojekt i Åmosen.
Regeringen finder det vigtigt, at så stort et genopretningsprojekt, som vi taler om her, bliver underkastet en særlig grundig økonomisk vurdering, og det er så det, vi nu er i gang med sammen med kompetente folk på området.
Derfor finder regeringen også forslaget fra SF positivt.
Vi deler interessen i projektet.
Vi er enige i, at man skal gå videre med at undersøge mulighederne, men det gøres altså bedst ved at fuldføre det arbejde, som faktisk er sat i gang.
Som det fremgår, så er der altså tale om et omkostningsmæssigt tungt projekt.
Forslagsstillerne peger på, at finansieringen af et projekt i Åmosen f.eks. kan tilvejebringes ved hjælp af landbrugsstøttemidler.
Jeg er enig i, at mulighederne for finansiering også fra den kant skal afklares, og derfor agter jeg at nedsætte en arbejdsgruppe, der konkret undersøger finansieringsmulighederne for et Åmoseprojekt.
På den måde kan vi altså supplere det igangværende arbejde med den samfundsøkonomiske analyse.
De to analyser skal så afsluttes samtidig, og det vil så igen sige, at til næste efterår har vi et velfunderet beslutningsgrundlag, og jeg foreslår derfor, at vi derefter drøfter sagen i udvalget på fyldestgørende grundlag.
Som det fremgår, kan regeringen altså ikke på nuværende tidspunkt støtte beslutningsforslaget i den form, hvori det ligger her.
Vi ønsker at afvente resultaterne af det igangværende arbejde, men når vi så har dette samlede grundlag, så håber vi, at der i udvalget vil være interesse for at gå videre med hele spørgsmålet.