Jytte Andersen (S), 1997-10-22:
Jeg vil gerne starte med at takke aftalepartierne omkring det her lovforslag - og det er Venstre og De Konservative -
som på den måde bakker op om regeringens økonomiske politik, som jo er en forudsætning for, at vi fortsat kan have en beskæftigelsesfremgang, som i virkeligheden vækker beundring og opmærksomhed verden over.
Det er klart, at når vi taler om et forlig og en aftale og et kompromis, så er det sådan set ikke så besynderligt, at aftaleparterne har forskellige udgangspunkter, og det, der jo er det fornemme ved et forlig, er så, at man bevæger sig imod hinanden, og det har man jo altså også gjort i denne sag.
Om den ene så har bevæget sig mere end den anden, kan man jo diskutere fra nu af og til næste jul, og spørgsmålet er, om det er så voldsomt interessant.
Det, jeg synes er interessant, er, at vi har fået en ordning, som alle bortset fra dem, der har frikort, skal bidrage til efter den formåen, de nu har, baseret på en indtægt.
Det er det, der gør, at den økonomiske byrde for den enkelte ikke er så voldsom, fordi alle skal bidrage.
Og når jeg hører hr. Frank Aaen tale om de dér meget voldsomme fordelingspolitiske konsekvenser, som hr. Frank Aaen kan se i den her ordning - og bevar mig vel, vi havde også gerne set en anden ordning; det var vores udgangspunkt - så synes jeg alligevel, at man skal bare en anelse ned på jorden, for der kunne jo være nogen, der sad med en fornemmelse af, at denne her ordning plukkede de sidste hår af nogle, der ikke havde hår på hovedet.
Sådan er det jo ikke.
Sådan er det jo rent faktisk ikke.
Hvad handler det her om?
Altså for en, der har en indtægt på omkring 200.000 kr. om året, handler det om, at man skal betale netto et sted mellem 60 og 70 kr. om måneden.
Hvis det er en dagpengemodtager, vi snakker om, så er det omkring 50-60 kr. om måneden.
Så det er jo ikke, fordi det er så voldsomt fordelingspolitisk skævt, når man ser det ud fra den enkeltes ydeevne.
Fordelen ved, at alle kommer med ind i ordningen, er, at den ikke er så byrdefuld, heller ikke for dem, der er på de indtægtsniveauer, som jeg just har nævnt.
Det, jeg også ser som fordelen ved denne ordning, er, at den administreres i ATP.
Det var ikke det, der var Venstres og De Konservatives udgangspunkt, og jeg vil godt så sige tak for, at man har bevæget sig over til, at ATP-systemet faktisk er en glimrende måde at kræve op på
Det er ubureaukratisk, det er en administrationsform, som vi kender, og som vi ved sikrer en god forrentning.
Vi synes ikke, det er hensigtsmæssigt med to satser.
Og det er jo i og for sig ikke rigtigt, den måde, som hr. Bendt Bendtsen fremstillede det på.
Det siger jeg blot for en ordens skyld - ikke for at korrekse og ikke for at drille.
Men det er jo ikke sådan, at hvis man havde valgt en anden ordning vedrørende opkrævningen, at avisbudet så skulle betale.
Det ville jo have været sådan, at avisbudet eller vedkommende, der havde et lille job op til 34.500 kr., havde fået det efterreguleret ved årsopgørelsen.
Så der er jo ikke nogen forskel i det ræsonnement.
Vi var enige om, at alle, der har et frikort, ikke skal betale.
Det er alene et spørgsmål, om man kunne finde den ene metode eller den anden metode.
Men vi står naturligvis bag aftalen her - det siger sig selv.
Og jeg vil slutte med at tilkendegive over for hr. Lars Løkke Rasmussen, som jo af naturlige grunde er optaget af kommunernes ve og vel - det er vi andre sådan set også, vil jeg godt sige; ja, ja, det er alle partier, specielt en måned før kommunevalget, ikke sandt - at det jo er blevet tilkendegivet under forhandlingerne, og jeg vil da også bekræfte det her fra talerstolen, at kommunerne DUT'es efter de almindelige DUT-principper, som ikke ret mange har mulighed for at gennemskue, men det er det system, som vi henholder os til, når vi skal have ro omkring kommunernes økonomi og også gøre dem mindre bekymrede, end de ellers ville være.