Høgni Hoydal (T), 2005-06-14:
Vi får de samme gentagelser om forholdene mellem Færøerne og Danmark, og som statsministeren ved, er jeg dybt uenig i den udlægning af forholdene.
Det, som jeg har sagt, som jeg synes er det mest ufrugtbare ved diskussionen, er det her floromvundne med, at man gør, som færingerne selv vil osv.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Ret beset har vi i dag på Færøerne et flertal i det færøske Lagting, der ønsker fuld selvstændighed.
Jeg repræsenterer selv det største parti på Færøerne, som ønsker fuld selvstændighed.
Hvis man spurgte det færøske folk, ville det garanteret også ønske fuld selvstændighed.
Da vi sidst var hernede i Danmark for at få det igangsat, var det ikke noget med, at man lod færingerne bestemme selv.
Der var det jo både med pisk og gulerod, at man sagde: I skal hellere blive i det danske rigsfællesskab.
Så det der med, at det er et frit valg, vil jeg gerne på det skarpeste tilbagevise.
Statsministeren siger også ærligt, og det er jeg glad for, at han ønsker, at Færøerne bliver i dette såkaldte rigsfællesskab, og lægger det ud, som om de færøske selvstændighedsbestræbelser er et ønske om at slække eller svække forbindelser.
Det er også en misforståelse.
Vi vil gerne have stærke forbindelser til Danmark.
Det eneste, vi ønsker, er, at det er på et ligeværdigt grundlag og ikke under den ordning, som her gentages, med, at det er den danske regering, der skal sige, hvilket sprog der skal være gældende på Færøerne.
Det er jo en ældgammel tankegang, for selvfølgelig er færøske myndigheder da klart i stand til at gøre det selv og har ikke noget ønske om at vende sig imod dansk sprog eller noget andet.
Så det er igen udtryk for en holdning, hvor det jo ikke er rigtigt, at man har fuld respekt for det færøske folks selvbestemmelsesret.
Hvis det var rigtigt, at man byggede det her forhold på folkeretten, på folkenes selvbestemmelsesret, ville den rigtige ordning, som vi appellerer til kommer,
Det var den gamle koalition på Færøernes plan.
Men den gik jo ikke, fordi der ikke blev enighed om nogen praktiske spørgsmål, ikke mindst de økonomiske og andre ting i sammenhængen.
Nu siger man så, at nu lytter man til det færøske folk, for nu vil det have noget, som i virkeligheden er det samme som det, statsministeren åbenbart ønsker, nemlig en slags moderniseret rigsfællesskab.
Jeg spørger igen: Hvad nyt er der egentlig i den her lovgivning?
Den grønlandske hjemmestyrelov fra 1979 siger, at Grønland efter forhandling kan overtage alting, som ikke berører rigsenheden.
Det er præcis det samme, der står i M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4466
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM denne lovgivning.
Her er det måske bare mere udspecificeret.
Hvad nyt er der i denne lov i forhold til det, Island havde i 1871?
Næsten intet, næsten intet.
Vi kommer ikke videre i vores udvikling i verden.
Så jeg synes stadig væk, det er udtryk for en meget genial inddæmningspolitik, som jeg gerne vil kvittere for.
Jeg synes ikke, der er noget mærkeligt i, at man har den politik.
Jeg synes bare, man skulle indrømme det åbent.
Så siger statsministeren, at man har fulgt hjemmestyrelovens regler til punkt og prikke.
Det er jeg enig i, men hvis det her virkelig er en nyordning af historiske dimensioner, sådan som statsministeren siger, som virkelig ændrer noget, burde dette selvfølgelig også være genstand for oplysning og folkelig debat på Færøerne.
Jeg kan forsikre hele Folketinget om, at hvis det færøske folk blev spurgt om det her med det danske sprogs overhøjhed på Færøerne, at vi ikke kan være medlem af NAMCO, at vi ikke har nogen indflydelse på sikkerhedspolitikken, at Danmark kan drage os i krig, når det vil, at Danmark sætter lovgivning i kraft for Færøerne på f.eks. det udenrigspolitiske område, uden at Det Færøske Lagting er enig, ville der være hundrede procent modstand.
Med hensyn til det her med folkenes selvbestemmelsesret er jeg også sikker på, og det viser alle undersøgelser, at lavede vi en folkeretlig aftale mellem Færøerne og Danmark, som sagde, at vi nu laver et frit fællesskab, en free association, mellem to selvstændige parter, hvor vi laver nogle overgangsordninger for, hvordan tingene overgår til Færøerne, og der var enighed om det fra dansk og færøsk side, ville der garanteret også være mindst 90 pct. af det færøske folk, der ville sige ja.
Men argumentet på Færøerne har været, at man ikke kunne komme videre med den danske regering, at dér gik grænsen.
Man kunne ikke komme videre på det folkeretlige område, man måtte acceptere det, der lå på bordet.
Så jeg vil gerne frabede mig, at man bruger folkenes selvbestemmelsesret som argument i denne sammenhæng.
Det her er en forhandling, der er foregået mellem det færøske landsstyre og den danske regering, som jeg finder helt horribel på mange måder.
Men at det har noget med folkenes selvbestemmelsesret at gøre, det vil jeg altså gerne frabede mig.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning