runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2006-10-05:
Nu er det jo kun 5 år siden, tror jeg, at der var – og det er der stadig væk – et stort flertal i Færøerne for færøsk selvstændighed.
Det bliver jo ikke mødt med kyshånd, men modarbejdet.
Det er bare en kendsgerning.
Vil det sige, at statsministeren heller ikke vil gå ud i verden og blande sig i, hvad andre folkeslag skal mene om frihed og demokrati?
Hvis man ikke vil støtte f.eks. den færøske selvstændighedsbevægelse, men hellere støtte dem, der går imod den, betyder det så også, at man ude i verden heller ikke skal støtte frihed og demokrati?
Altså, har Danmark ikke støttet sådan nogle frihedsbevægelser i andre lande, og hvorfor gør man det så ikke i sin egen baggård?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-05:
Jeg har så stor respekt for netop det princip om folkenes selvbestemmelsesret, at jeg lader det være ganske op til det færøske folk og det grønlandske folk at træffe den beslutning.
Jeg har allerede for lang tid siden og igennem hele min tid som statsminister erklæret, at det færøske folk og det grønlandske folk selv træffer beslutning om deres egen fremtid, og jeg er ret overbevist om, at et flertal i det danske Folketing vil rette sig efter en sådan henvendelse fra Færøerne og Grønland.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-05:
Jeg beklager, hvis jeg tager lidt opmærksomhed fra kommunaldiskussionen.
Den er jo meget interessant i sig selv, men jeg hæftede mig ved, at statsministeren erklærer sig som ikkeværdirelativist, og det er jeg enig med ham i.
Men så går jeg også ud fra, at det heller ikke er relativt, hvem værdierne gælder.
Jeg vil gerne citere fra statsministerens tale, hvor han siger: Når det handler om frihed og demokrati, kan og skal vi ikke gå på kompromis.
Vi accepterer ikke det synspunkt, at der skulle være lande eller folkeslag, som ikke har ret til eller ikke egner sig til demokrati.
Citat slut.
Og så siger han, at dette skal støttes.
Hvis man nu ikke er værdirelativist, må dette vel også gælde over for Færøerne og Grønland.
Støtter statsministeren dermed også fuld grønlandsk og færøsk selvstændighed?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-05:
Jeg har ikke talt om, hvorvidt folk kan gennemskue tal eller ikke kan gennemskue tal.
Jeg har bare lagt tallene frem, sådan som kendsgerningerne er, nemlig at der næste år vil være flere penge til offentligt forbrug, end der nogen sinde har været tidligere i danmarkshistorien.
Der er ikke skåret ned over for kommunerne, der bliver vækst i kommunerne.
Vi har også sagt, at som følge af kommunalreformen skal der inden for de enkelte kommuner ske en harmonisering af serviceniveauet.
Men det er jo ikke regeringen, der har taget pengene.
Det er jo en beslutning ude i de enkelte kommuner, hvordan man vil harmonisere serviceniveauet, og alle kan altså ikke lægge sig på det højeste niveau, for så ville samfundsøkonomien bryde fuldstændig sammen.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Nej, men der behøver heller ikke at være noget spørgsmål.
Statsministeren kunne jo bare have erklæret sig enig, for så var jeg sådan set sluppet for det næste spørgsmål.
Men så vil jeg godt sige lidt om forældrene rundtomkring.
Jeg har mødt nogle af dem, for jeg har været til møder i Silkeborg og Viborg, og jeg indrømmer gerne, at her har jeg mødt nogle helt almindelige mennesker, som statsministeren nu siger i sit svar ikke kan gennemskue tingene.
Hvad bilder statsministeren sig ind?
Det behøver man ikke have taget en stor eksamen for, det er nemlig meget let at se, at der bliver skåret, men statsministerens budskab til dem er, at de ikke kan gennemskue, hvad der sker.
Det er dog en ufattelig arrogance, og jeg synes, statsministeren skal medgive, at den folkelige reaktion, der har været, indtil nu har betydet, at der er taget besparelser væk i en række kommuner – 15, tror jeg – har betydet, at Dansk Folkeparti er blevet fuldstændig bløde i koderne i dag, og har betydet, at 73 pct. af danskerne bakker op og synes, at det, de foretager sig, er en rigtig god idé.
Det er da en fantastisk sejr for en folkelig bevægelse, der værner om det fælles.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-10-05:
Der var ikke rigtig noget spørgsmål i bemærkningen, og derfor kan jeg jo heller ikke rigtig give noget andet svar end at fastslå over for hr. Villy Søvndal, at jeg ikke på nogen som helst måde føler mig presset.
Tværtimod.
Villy Søvndal (SF), 2006-10-05:
Jeg vil gerne kvittere for underholdningsværdien af statsministerens tale, for jeg deler sådan set statsministerens opfattelse på ét punkt – det synes jeg altid man skal medgive når man gør – nemlig at det har været en rigtig god dag.
Det har været en dag, der har udstillet en regering, som fuldstændig har mistet grebet om virkeligheden.
Så påstår statsministeren, at når regeringen og Dansk Folkeparti fører den kurs, man fører over for kommunerne, er det på den brede befolknings vegne – oven i købet samme dag, som den den brede befolkning siger: Dumpet!
I den nuværende økonomiske situation er det fuldstændig urimeligt at behandle kommunerne, sådan som tilfældet er!
Anfinn Kallsberg (FF), 2006-10-05:
Det gælder alle lande.
Det er sådan, at det er befolkningen i et land, som har ejendomsretten over landet.
Men selvfølgelig har den befolkning også mulighed for at indgå aftaler med andre lande.
Det er selvfølgelig afgørende, hvad befolkningen bestemmer.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2006-10-05:
Er hr. Anfinn Kallsberg enig i, at der må gælde den samme grundlovsfortolkning for Færøerne som den, der gælder for Grønland?
Forstod jeg hr. Anfinn Kallsberg ret: Ifølge hans opfattelse ligger ejendomsretten over Færøernes undergrund hos det færøske folk?
Anfinn Kallsberg (FF), 2006-10-05:
Nu er den aftale ikke et spørgsmål om beføjelser, hvad angår undergrunden; den drejer sig om råstoffer i undergrunden.
Men selvfølgelig er det den færøske befolkning, som har afgørelsesretten til undergrunden, det er klart.
Det er grundlaget, det er fundamentet, og det er den færøske befolkning og kun den færøske befolkning, som har den afgørelsesret.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2006-10-05:
I december 1992 indgik det færøske landsstyre og den danske regering en aftale, der gav det færøske folk markant forbedrede beføjelser i forbindelse med deres undergrund.
Selv om det var i december måned, aftalen blev indgået, var det vel ikke bare et udtryk for julestemning her i Danmark.
I hvert fald er det markant set fra Grønlands side, hvilke beføjelser færingerne har fået i kraft af den aftale.
Så vil jeg gerne spørge hr. Anfinn Kallsberg: Hvem har ifølge hr. Anfinn Kallsbergs opfattelse ejendomsretten til Færøernes undergrund ifølge aftalen fra 1992?
Anfinn Kallsberg (FF), 2006-10-05:
Når det gælder folkeretlige afgørelser, er det ikke parlamenterne eller regeringerne, der har afgørelserne, men befolkningen.
Der har ikke været nogen afstemning på Færøerne om disse ting, så jeg står helt fast på det princip, at det kun er den færøske befolkning, som har retten til at afgøre, hvilken vej man ønsker at gå, når det gælder til folkeretlige spørgsmål.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-05:
Jeg spørger blot om, hvorvidt hr. Anfinn Kallsberg er enig i disse sætninger: Folkenes selvbestemmelsesret er et helt grundlæggende princip.
Derfor glæder det mig, siger statsministeren, at såvel det færøske som det grønlandske folk gennem deres respektive landsstyre har valgt selvstyreordninger, som ligger inden for et fortsat rigsfællesskab.
Er hr. Kallsberg enig i, at det færøske og det grønlandske folk har valgt dette?
Anfinn Kallsberg (FF), 2006-10-05:
Der står nu ikke noget om, at det færøske folk har valgt det.
Så jeg synes, det er en af de ting, som vi var enige om, dengang vi lavede hele konceptet om: at man skulle være enige om, at man kunne være uenige om nogle ting.
Hvis vi ikke kunne komme forbi sådan nogle knaster, var vi aldrig kommet nogen vegne.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-05:
Jeg skal bare helt kort spørge, om hr. Anfinn Kallsberg er enig i statsministerens udlægning, nemlig at det færøske folk og det grønlandske folk gennem deres selvbestemmelsesret har valgt en selvstyreordning inden for det såkaldte rigsfællesskab.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-05:
Det er et meget godt spørgsmål, men det er vel ikke mere indviklet end som så.
Jeg tror næppe, at det danske folk ville give myndighed til Folketinget og en tilfældig siddende regering til at melde Danmark ind i EU eller Danmark ind i Tyskland eller Danmark ind i et andet land.
Beslutninger om selve de grundlæggende demokratiske spilleregler, nemlig at få det fulde demokratiske råderum, den fulde demokratiske afgørelsesret,
Det, der er sket i forholdet mellem Danmark og Færøerne, er, at man har overladt det til nogle politiske partier, som aldrig har spurgt folket om dets mening om dette, bortset fra én gang, og da valgte folket jo fuld selvstændighed.
Det må man ikke glemme.
Vi er kun blevet spurgt én gang.
Da valgte vi selvstændighed og fik hjemmestyre.
Så det har jo ikke været temaet i det almindelige parlamentsvalg.
Der stemmer folk jo efter højre-venstre-aksen eller efter religiøs overbevisning.
Der stemmer de ikke efter deres opfattelse af disse spørgsmål.
Dertil vil jeg så føje, at mange af de færøske partier jo siger én ting i deres programmer, men gør noget andet i virkeligheden.
Det har vi oplevet med de her nye love.
Klaus Hækkerup (S), 2006-10-05:
Jeg vil bare stille ét spørgsmål til hr. Høgni Hoydal: Når hr. Høgni Hoydal her fra talerstolen siger, at det færøske folk ønsker en anden løsning end det, de færøske politikere ønsker, hvorfor vælger det færøske folk så ikke nogle andre politikere?
Ole Sohn (SF), 2006-10-05:
Jeg forsøgte bare at konstatere noget, for jeg er ikke sikker på, at statsministeren og jeg bliver enige; der er verdensbilledet til forskel.
Statsministeren lytter meget til finansministerens tryllerikontor, mens det, der foregår uden for Christiansborgs tykke mure ude i kommunerne, er, at borgmestre er bekymrede, at forældre er bekymrede, fordi de kan se, hvad der sker med deres børns daginstitution, fordi de kan se, hvad der sker med deres børns folkeskole, og fordi de kan se, hvad der sker på ældreområdet.
Det er det, de forholder sig til.
Det er jo derfor, der er en stor del af befolkningen, der siger: Lad os dog dæmpe stigningstakten i det private forbrug, ikke skære det ned, men bare dæmpe stigningstakten og sikre, at det offentlige forbrug kan følge med den vækst og velstand, der er i det private forbrug.
Det er det, der ikke kan lade sig gøre, og det kan det ikke, fordi regeringen har, ikke en åben politik – det havde man i starten – men en politik om at mindske stigningstakten i den offentlige sektor.
Problemet er bare, at regeringen ikke tør stå ved deres politik, og det er det nye i forhold til 2001.
Regeringen tør ikke stå ved, at den faktisk ønsker en begrænset vækst i den offentlige sektor til fordel for en meget mere markant stigning i den private sektor.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Det er en lidt voldsom retorik i dag.
Jeg kan forstå, at ifølge fru Pia Christmas-Møller må statsministeren åbenbart være en kommunistisk agitator, når han i tirsdags kunne fortælle, at der faktisk er en del forældre, som vil opleve, at der er et halvt barn mere pr. voksen.
Så det må åbenbart være sådan.
: Når nogle var begyndt at interessere sig for miljøet, især på venstrefløjen, var det, fordi det ikke gik så godt med det der socialisme, og så skulle man have en god begrundelse for, at man ville indføre afgifter og pålægge folk begrænsninger osv.
Jeg vil gerne høre, om det også for De Konservative er grunden til, at man skal bekymre sig om miljøet.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Nu er det sådan, at vores repræsentanter i Kommunernes Landsforening fra starten af har sagt: Formuleringen, den os af regeringen påtvungne økonomiske ramme, laver vi en aftale på baggrund af.
Der må man jo vurdere fra gang til gang, om man vil stemme for eller imod.
Den her gang var der jo også, tror jeg, en anden runde, hvor man diskuterede, om der nu var nogle realistiske økonomiske rammer eller ej.
Vi har ikke tænkt os, at man fra Christiansborg skulle siddet og herske over de socialdemokratiske borgmestre i KL.
Det er faktisk heller ikke sikkert, at de vil lade sig beherske.
Men det er noget, der tages stilling til fra gang til gang.
Ole Glahn (RV), 2006-10-05:
Jeg vil godt sige til fru Pia Christmas-Møller: Det hjælper ikke noget, hvis man er så heldig at få pengene fra puljen, for det er jo et andet regnestykke, jeg taler om.
Jeg taler om, at hvis de penge, der bliver brugt i 2006, som skyldes, at der bliver lavet en kommunalreform, ligger over den ramme, der er udmeldt, så bliver man trukket i bloktilskud næste år.
Det bliver man altså også, selv om man får penge til det i år.
Jeg taler om, at man skal betale det dobbelte, hvad jeg synes er dybt urimeligt.
Men skal man betale det en gang, når det er noget, der er fastsat herinde i Folketinget, synes jeg også det er urimeligt.
Det vil jeg godt bede fru ChristmasMøller om at forholde sig til.
Allan Niebuhr (KF), 2006-10-05:
Jeg synes stadig væk, at jeg mangler en dokumentation for, hvordan man finder frem til 2-3 mia. kr.
Det minder for mig mest om overbud.
Må jeg så ikke spørge hr. Henrik Sass Larsen: Hvordan kan det være, at man føler, at man er meget klogere i Socialdemokratiet end vismændene, Nationalbanken og Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der jo alle siger, at der ikke er plads til øgede udgifter, uden at man underminerer økonomien?
Jeg synes ikke, det passer til det, hr. Henrik Sass Larsen sagde i sit første indlæg.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Vi mener sådan set, at det er fuldt ud forsvarligt i den nuværende økonomiske situation at bruge 2-3 mia. kr. på at sikre, at der for det første ikke kommer nedskæringer i kommunerne i øjeblikket, og at vi for det andet også sørger for at fylde op de steder, hvor vi vitterlig har et behov for at få noget øget service.
Det er ikke et statsfinansielt problem, vi står med.
Er der nu ledige hænder nok til at kunne udføre den opgave?
Ja, det er der faktisk.
Vi har i øjeblikket omkring 200.000 mennesker, som er på deltidsarbejde, og over 100.000 af dem har svaret, at de faktisk ønsker at få heltidsarbejde.
Det vil sige, det er det første sted, hvor man har mulighed for at få mere arbejdskraft.
Mange af dem er faktisk beskæftigede med offentlig service.
Et andet punkt er antallet af folk, som er på støttet beskæftigelse.
Hvorfor ikke hive nogle af dem fra støttet beskæftigelse over til noget ordinær beskæftigelse – der har vi omkring 30.000?
Så der er faktisk ledige hænder til netop at kunne ordne de opgaver, hvilket vi her har påvist.
Allan Niebuhr (KF), 2006-10-05:
Jeg tror også, Socialdemokraterne har en plan, der hedder »2010«, om en holdbar finanspolitik.
Så vil jeg gerne spørge hr. Henrik Sass Larsen, hvordan han synes, at en udmelding om, at man nu for at redde situationen ude i landets kommuner trækker en pulje op på 2-3 mia. kr. sådan nærmest uden nogen nærmere analyse eller dokumentation for, om det nu også er det rigtige beløb, uden at anvise anden finansiering end kassetræk, passer med skattestoppet, samtidig med at det passer med en holdbar finanspolitik?
Jeg mener, det her minder mere om en tilståelsessag.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Hvad skal man næsten svare til ordførerens spørgsmål for at komme helt præcist ind på det?
For man kan jo ikke svare andet end at sige: Vi ikke sidder med nogen planer nu.
Vi har ikke tænkt os at udarbejde nogen planer om at slække på den stramme udlændingepolitik, der er.
Det har vi sagt nu gennem en hel del år, og jeg ved ikke, hvor mere præcise vi skal være.
Når vi går med i en regering, har vi heller ikke tænkt os at gøre det, det er meget enkelt.
Jeg har lige stået og forklaret grundigt politisk, at vi ikke ønsker at øge antallet, der kommer her til landet.
Det må da være rigeligt svar.
Søren Espersen (DF), 2006-10-05:
Det er underligt, når en politisk ordfører fra Socialdemokratiet siger: Det har de ingen aktuelle planer om.
Så har jeg meget vanskeligt ved at stole på det, der så kommer efterfølgende.
Det, jeg spurgte om, var: Vil man gå med i en eventuel regering fra Socialdemokratiets side med det ultimative udgangspunkt, at man ikke ændrer udlændingepolitikken – ja eller nej?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Vi har ingen som helst aktuelle planer om eller forslag til at ændre de regler, der i øjeblikket ligger for, hvordan man regulerer det antal, der kommer her til landet.
Det har vi ikke.
Vi ønsker ikke at komme i en situation, hvor Danmark får en for stor tilstrømning af mennesker, som vi ikke kan klare at integrere i det danske samfund.
Det ønsker vi ikke.
Vi synes, at vi har en meget, meget stor opgave i at få det til at fungere med integrationen for de mennesker, som allerede er her.
Det er en opgave, vi meget gerne påtager os, og hvor vi er meget ambitiøse.
Men vi mener faktisk i bund og grund, at vi ikke ønsker at give os selv en unødig stor opgave i form af at skulle integrere en masse mennesker, hvilket vi ikke har en chance for at løse på kort sigt.
Søren Espersen (DF), 2006-10-05:
Det er lidt en opfølgning af hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål om indvandringen, som jeg ikke synes vi fik noget ordentligt svar på.
Der blev sagt fra ordførerens side, at det, man ville under en eventuel socialdemokratisk regering, var at føre en stram og retfærdig udlændingepolitik.
Det synes jeg der blev sagt.
Det er jo præcis de samme formuleringer, hr. Poul Nyrup Rasmussen i sin tid brugte som statsminister, hvor der jo bestemt skete en total og fuldstændig ukontrolleret indstrømning af fremmede til landet.
Jeg vil have af vide af ordføreren: Vil Socialdemokratiet i en regering videreføre de udlændingeregler, som regeringen og Dansk Folkeparti har ladet indføre, siden man startede og op til nu?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Der er ingen problemer.
Det er fint for mig.
Jeg synes sådan set bare, man skulle blive ved med at gentage budskabet, og så skal man blive ved med at skælde alle de mennesker, som i øjeblikket er bekymrede over kvaliteten, ud for at være socialister og ballademagere, og hvad man nu ellers kan finde på af ukvemsord, fordi man ikke kan finde ud af, hvordan man skal opføre sig i den offentlige debat.
Det skal man bare blive ved med, for jo længere tid man bliver ved med det, desto større problemer får man, og desto mere ondt tror jeg man får det af meningsmålingerne, fordi der er ved at ske noget derude i øjeblikket.
Det er det, der er ved at være problemet i øjeblikket.
Så jeg synes bare, man skal blive ved med at fortælle alle de folk, som mener at have nogle ærlige problemer, og som mener at kunne se lige pludselig, at deres børnepasning falder i kvalitet, at de ingen problemer har.
Det synes jeg bare man skal blive ved med.
Det har jeg ingen problemer med.
Tina Nedergaard (V), 2006-10-05:
Situationen er jo den, at vi giver pengene ud, og velfærden er steget.
Lad mig bare lige komme med tre nøgletal.
Der er færre børn pr. pædagog, end da regeringen tiltrådte, og plejen af de ældre er blevet bedre, siden VK-regeringen tiltrådte.
Men jeg er jo interesseret i den sammenhæng, som Socialdemokraterne slutter at der er mellem antal kroner og kvalitet, og at det skulle hænge uløseligt sammen.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Henrik Sass Larsen, om det er sådan, at man i Københavns Kommune, hvor man bruger tre gange så meget på børnepasning, som man gør i Ryslinge, har det således, at børn har det tre gange bedre i København, end de har det i Ryslinge, og om børnene i Tølløse, hvor man bruger 100.000 kr. pr. elev i folkeskolen, er dobbelt så kloge som børnene i Blåvandshuk, hvor man bruger 50.000 kr. pr. elev i folkeskolen.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det sidste har ordføreren jo ret i, nemlig at det ikke er ligegyldigt, hvad man gør med pengene, når man først modtager dem.
Men det hænger også sammen.
Man kan ikke år efter år blive ved med en meget, meget beskeden vækst i de offentlige serviceydelser og så også sikre, at det stadig går fremad, hvis man vel at mærke som regeringsparti selv fra det ene valg til det næste har været ude og give befolkningen forventninger om, at velfærden bliver ved med at stige hvert eneste år.
Det er der, fælden klapper.
Det, der er det uærlige, og det, der er sket, er, at man først til folketingsvalget 2001 og så til folketingsvalget 2005 har sagt: Velfærd får I masser af, og I får mere af det, og vi har endda lovet, at der kommer endnu mere i næste valgperiode.
Så på et tidspunkt, når man ikke giver pengene derude, bliver regeringen altså overhalet af virkeligheden.
Det er det, der i øjeblikket er sket for regeringen.
Tina Nedergaard (V), 2006-10-05:
Det er jo meget interessant, som hr. Henrik Sass Larsen efterhånden adopterer en række af vores politikker, dels statsministerens kontraktpolitik om, at man laver en aftale med vælgerne om, hvad der skal ske i de kommende år, også efter et valg, og dels angiveligt skattestoppet.
Det er jeg nu ikke helt tryg ved, eftersom det nu igen er bekræftet, at man først vil tage stilling til, hvad der egentlig skal ske med ejendomsbeskatningen, efter et valg.
Men lad det nu ligge.
Vi fører en ansvarlig økonomisk politik, og mit spørgsmål skal derfor være: Anerkender hr. Henrik Sass Larsen, at man for de samme penge – eller flere penge, som kommunerne i dag rent faktisk får – kan levere en god ydelse, og at det ikke nødvendigvis er det, at man får flere kroner og øre til opgaverne, der betyder, at man leverer en god kvalitet?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Det var forkert.
Jeg skal prøve at gøre det mere pædagogisk: I denne og i næste valgperiode – det er to perioder, man så skal rumme – vil skattestoppet gælde.
Det vil så sige, at hvis der kommer et forslag til skattereform og det er lykkedes os at lave en bred aftale, for det er det, vi sigter på, skal vælgerne have lov til at tage stilling til det, før den træder i kraft.
Det er meget, meget enkelt.
To perioder skal man rumme, og så skal man også møde vælgerne inden.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-05:
Skal jeg forstå det sådan, at man i Socialdemokratiet står fast på skattestoppet, at man ikke ønsker at ændre boligskatten, før man er kommet i regering, og så vil man gerne ændre boligskatten?
Så ved vælgerne i hvert fald, hvor de har Socialdemokraterne.
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Jeg har hverken hørt Arbejderbevægelsens Erhvervsråd eller Nationalbanken sige, at det ville være økonomisk uklogt at tage nogle af de mennesker, som ikke er i beskæftigelse i dag, og sætte dem i beskæftigelse.
Det har jeg ikke hørt.
Jeg har hørt, at man er kommet med en generel advarsel mod at sætte fut under økonomien og det private forbrug.
Men det ville da være helt tåbeligt af os, hvis vi mener, at vi på nuværende tidspunkt står på økonomiens højdepunkt, og så siger, at nu kan vi aldrig komme videre.
Vi skal da selvfølgelig gøre det sådan, at alle de mennesker, som i dag er uden for beskæftigelse, og mange, mange af dem, som har svært ved at bide sig fast på arbejdsmarkedet, giver vi en chance og mulighed for at komme ind og gøre gavn netop i fællesskabet.
Det er vores politik, og det synes jeg faktisk er klog politik.
Vi har sagt helt klart, at i denne og i næste valgperiode gælder skattestoppet.
Betingelsen for, at det bliver vedtaget, er, at et af de tre store borgerlige partier er med, og med den optagethed, som De Konservative og ikke mindst fru Charlotte Dyremose har af skat, håber jeg da, at hun vil deltage i det arbejde.
Man kan få et helt klart tilsagn fra os om, at det krav, vi har til antallet, der kommer her til landet, har vi ikke tænkt os at slække på.
Det vil sige, at vi vil føre en stram udlændingepolitik, der betyder, at vi ikke øger antallet, der kommer her til landet, fordi vi netop er meget, meget optaget af at få løst den opgave, det er at få integreret dem, som allerede er her.
Det tilsagn kan man få fra Socialdemokratiet.
Det fremgår også helt klart af de ting, som vi tidligere har sagt, og det er det, der også vil stå til troende efter et valg.