runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Jeg vil gerne lige starte med at rose forslagsstillerne for at have formuleret sig relativt kort og præcist, men alligevel er jeg nødt til at spørge foranlediget af den forrige taler: Er der tale om, at man af den nuværende barselorlov på et halvt år vil skære den 6 uger ned, sådan at man af den nuværende ordning tvinger mændene til at tage noget af den?
Eller skal det ses i forbindelse med, at man udvider barselorloven, hvor man giver kvinderne et lidt bedre tilbud, end de har i dag, og mændene et tilbud, som de ikke har i dag?
Man giver altså begge parter tilbud, som de ikke har i dag.
Sådan har jeg forstået forslaget.
Er det ikke korrekt?
Jens Vibjerg (V), 2001-12-12:
Så er jeg jo nødt til at sige til den radikale ordfører og ordfører for forslagsstillerne, at så er det jo tvang, for
man tager noget fra familien.
Hvis faderen ikke siger ja, så tager man orlov fra familien, fra børnene, samværet med barnet.
Det må være rigtigt forstået.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Jeg skal beklage, hvis jeg kom til at udtrykke det på den måde, at jeg fik sagt, at den konservative ordfører havde givet udtryk for, at der var tale om tvang.
Det er der stadig væk ikke tale om - det er hermed også svaret til hr. Jens Vibjerg - der er hverken tale om formynderi eller tvang, for der er en mulighed for at sige ja, og der er en mulighed for at sige nej.
Og sådan er det.
Det går ikke ud over andre, om man siger ja eller nej.
Man kan tage tilbuddet, eller man kan lade være på samme måde som med den røde Alfa Romeo, som jeg havde i sinde at tilbyde hr. Jens Vibjerg.
Men jeg kan næsten på forhånd høre, at han vil betragte det som en vederstyggelighed, at jeg ville sætte en betingelse op om, at det var ham, der skulle køre i den.
Så derfor skal jeg undlade overhovedet at give ham tilbuddet.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Jeg vil blot korrigere hr. Anders Samuelsen.
Jeg bekræftede tværtimod hr. Søren Søndergaard i, at der ikke var tale om tvang.
Derimod har jeg sagt, at det er formynderisk, og det mener jeg at det er.
Jens Vibjerg (V), 2001-12-12:
Jeg er nødt til at spørge den radikale ordfører, om ikke det betyder, at man reelt tvinger faderen til at tage orlov, fordi man siger: Hvis ikke du tager orlov, så får vi ingen orlov?
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Jeg vil godt sige tak for en udmærket debat og indlede med at sige tak til mine, for nu at sige det ligeud, knaldhamrende dygtige/indsigtsfulde venner fra den socialistiske/rød-grønne lejr, som på den måde, vi fik fremlagt sagerne på, fik skabt en fælles forståelse for, hvad det her går ud på.
Det her forslag går jo på ingen måde ud på tvang eller formynderi, eller hvad der ellers er blevet sagt fra Venstres og De Konservatives side.
Det må være et udtryk for manglende forståelse for god liberal tankegang, at man kan komme til den form for konklusion.
Det, der netop er tale om her, er at give et godt tilbud, og så kan man sådan set sige nej eller ja.
Det svarer lidt til, hvis jeg tilbød hr. Jens Vibjerg en rød Alfa Romeo på betingelse af, at han selv skulle bruge den; så havde han stadig væk en valgmulighed for at sige nej.
Han kunne også sige ja, men det ville da være mærkværdigt at udlægge det som en form for tvang, at han fik det valg.
Jeg vil da oven i købet næsten gå ud fra, at han ville sige ja til tilbuddet, og det er sådan set pointen med forslaget: at motivere og give nogle muligheder for at sige ja og dermed komme et skridt længere i ligestillingsdiskussionen og i de resultater, som vi opnår på det område. Ministeren var i sine bemærkninger inde på, at én ting er at ønske det, og man kunne så fortsætte - og det lå vel også lidt i det, der blev sagt fra talerstolen - noget andet er, om man vil gøre noget ved det.
Vi ønsker at gøre noget ved det, og det kan vi så konstatere - også med baggrund i de ordførertaler, som blev holdt fra Venstres og De Konservatives side - at det ønsker man ikke.
Man vil krampagtigt holde fast i, at der her er tale om tvang og formynderi.
Det er der altså, må jeg endnu en gang understrege, ikke tale om.
Alt i alt vil jeg sige tak for en udmærket debat, som egentlig på mange måder fik sat tingene på spidsen og vist, hvad det er, der er på spil her, og hvor vandene i hvert fald på det ligestillingspolitiske område skiller i dette Folketing.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Jeg vil sige, på trods af tidligere disputter, at det her forslag slet ikke er så ringe.
Hvis ikke vi kunne få andet på barselorlovsfronten end det forslag her, ville vi stemme for det.
Selvfølgelig ville vi det.
Men det får vi nok ikke lejlighed til, for det kommer
sandsynligvis aldrig til afstemning.
Vi vil selvfølgelig lade det gå ind i en større sammenhæng, og hvis det i den større sammenhæng skulle være en betingelse for at opnå noget fornuftigt at forlænge fædreorloven til 6 uger, vil vi bestemt ikke være afvisende over for det.
Det synes vi da kunne være fornuftigt.
Men at tvinge en ligestilling igennem over længere stræk vil vi ikke være med til.
Så det er sådan en forbeholden tilslutning til det her.
Så vil jeg sige, at fru Mette Frederiksen havde nogle ganske fornuftige betragtninger om, hvordan det er i Norge og Sverige, og hun spurgte, hvorfor forældre dér er mere motiverede for at passe deres egne børn længere.
Det findes der nok en lang række forskellige svar på, men jeg vil sige det kort på den måde: De er jo generelt klogere i Norge og Sverige.
Der er jo også mange flere, der stemmer på Kristeligt Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Enhedslisten er enig med forslagsstillerne i intentionen om at give fædre bedre muligheder og større incitament til at holde orlov i forbindelse med familieforøgelse, men vi synes faktisk, at forslagets ambitioner er for begrænsede.
I Enhedslisten går vi ind for, som vi også har fremlagt det i andre sammenhænge, en udvidelse af barselorloven til 52 uger, hvoraf de 13 uger forbeholdes faren.
Det vil så i praksis betyde, at kvinders barselorlov udvides i op til 39 uger, hvis familien vælger, at kvinden skal tage den del af barselorloven, som ikke er forbeholdt manden.
6 ugers fædreorlov er selvfølgelig et lille skridt på vejen, men vi agter under udvalgsarbejdet med de forskellige barselorlovsforslag at arbejde for, at fædre får længere orlov.
Vi ved, at det er et faktum, at mænd generelt er højere lønnede end kvinder, og det er efter vores opfattelse ikke mindst det, der har betydning for, at så få fædre holder barselorlov.
Derfor er fuld løn under barsel det bedste incitament til at fremme ligestillingen og begge forældres aktive deltagelse i omsorgen for pasningen af barnet.
Det er også derfor, vi har fremført forslaget og vil gentage forslaget om oprettelse af en central barselfond. Men som det fremgår af det, jeg har sagt her, er der altså på ingen måde tale om, at vi vil begrænse, hvad kvinder får af barselorlov.
Vi vil tværtimod foreslå det udvidet.
Der er heller ikke tale om nogen form for tvang.
Vi går tværtimod imod enhver form for tvang.
Det vil være klart efter vores forslag.
Det her er et lille skridt i den rigtige retning.
Vi synes, det er for lille, men vi vil arbejde positivt i udvalget for, at det kommer længere.
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Med den lille ordveksling via mit navn formoder jeg også, at hr. Ole M. Nielsen og fru Mette Frederiksen er tæt på at være enige - de var ikke helt enige, men i hovedparten enige.
For selvfølgelig har fru Mette Frederiksen ret i, at der også er ulighed i lønninger, hvor der er ens job.
Til det dér med, at man ikke kan tvinge noget igennem: Vi skal ikke tvinge noget igennem.
Vi skal bare sige, at det ikke kan nytte noget, at vi har en situation, hvor vi forlænger barslen og alene lader det være op til, at man kan vælge, når vi ved - det viser alle statistikker, det er alle enige om, går jeg ud fra - at kvinderne tager hovedparten af den forlængelse.
Det hæmmer for det første deres karrieremuligheder, at det er dem, der skal tage den lange barselorlov, uden at manden tager sin del, og det belaster kvindearbejdspladser hårdere end mandearbejdspladser.
Og vi har også et ansvar over for de dele af erhvervslivet.
Derfor mener jeg faktisk, at den reelle ligestilling, man bygger ind ved at sikre, at mændene også får mulighed for at tage en del af barselorloven, er et af de områder, hvor vi som politikere kan gøre en forskel og markere også over for samfundet, at her vil vi gerne bidrage til at skabe mulighederne for, at familierne giver mændene ret til at være sammen med deres børn og giver kvindearbejdspladserne mulighed for at undgå, at de får for langt et træk, hvor medarbejderne er væk, hvilket hæmmer deres karrieremuligheder.
Og det belaster i øvrigt også de små kvindearbejdspladser forholdsvis mere end de store mandearbejdspladser.
Så der er mange ligestillingsaspekter, som jeg mener vi bør tage med ind i overvejelserne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Nu er det ikke fru Mette Frederiksen og mig, der er i debat med hinanden, men jeg er fuldstændig enig i - det begyndte jeg også med at sige - at der ikke var tale om ligestilling på alle områder, men at de andre ting er mindst lige så væsentlige.
Og på grund af de kendsgerninger, som hr. Ole Sohn og jeg er enige om, kan vi jo ikke gennemføre, at far og mor tager lige meget barselorlov på grund af det dér.
Det er, fordi manden i de fleste tilfælde tjener flere penge.
Det kan vi ikke lave om på, sådan er det bare.
De må selv vælge.
Mette Frederiksen (S), 2001-12-12:
Jeg skal bare høre hr. Ole Sohn, om ikke han er enig i, at hr. Ole M. Nielsen ikke har fuldstændig ret i det, der blev fremført fra talerstolen tidligere.
Og er dette ikke også et problem barseldiskussionen taget i betragtning?
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Jo, igen har min navnebror ret i hovedparten af pointerne.
Der er en lang række andre områder i samfundet, hvor der ikke er ligestilling.
Eksemplerne, som hr. Ole M. Nielsen kommer med, er fuldstændig korrekte, men det kan da ikke føre til en pointe om, at når der nu ikke er ligestilling i alle andre dele af samfundet, så skal vi heller ikke have ligestilling her.
Her har vi jo en politisk mulighed for at påvirke ligestillingsdebatten, og skulle vi så ikke tage og benytte os af den?
Det er jo sådan set det, forslaget går ud på.
Så er jeg meget med både på selvstændige initiativer og også på, at Kristeligt Folkeparti kommer med andre ligestillingsinitiativer, hvor vi kan få bragt ligestilling i uddannelsesforholdene, i aflønningsforholdene osv., osv.
Ligestillingsdebatten er faktisk først rigtig begyndt, og vi er jo langt, langt efter de andre nordiske lande, så vi kan lave utrolig meget.
Så lad os nu tage det første bette nøk her ved at skabe ligestilling i forbindelse med en udvidelse af barselreformen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Det er jo meget blevet til en ligestillingsdebat, og det skal da nok være rigtigt, som hr. Ole Sohn siger, at der ikke på alle områder er en lønmæssig ligestilling mellem mænd og kvinder.
Det findes.
Men tror hr. Sohn ikke, at den manglende ligestilling i højere grad skyldes, at kvinder ikke har slet så langvarige uddannelser, ikke er så ambitiøse i deres karrierer, altså vælger job, der ikke er så stressende og ikke kræver så meget, og hvor uddannelsen altså ikke er så lang?
Og skyldes den manglende ligestilling i familierne ikke, at de færreste mænd ønsker at gifte sig med en kvinde, der har en længere uddannelse end dem selv?
Er det faktisk ikke det, det handler om?
Det handler jo om, at kvinder med en høj uddannelse ofte lever ene eller i parforhold uden børn.
Og derfor kan vi jo ikke tvinge en ligestilling igennem i familierne.
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Vi har den opfattelse, at når man skal udvide barselorloven, er det vigtigt, at man skruer den sammen på en sådan måde, at der bliver nogle reelle valgmuligheder.
Det er lidt underligt, at det er mig, der skal stå og sige det, og at det er forslagsstillerne, der skal fremhæve det.
Det burde være en ufravigelig logik og selvfølge for et liberalt parti, at der skulle være valgfrihed.
Derfor forstår jeg slet ikke modstanden mod at indføre reelle valgmuligheder.
Noget beslutter Folketinget skal forbeholdes kvinderne.
Det kan der være mange gode grunde til, at vi beslutter.
Eksempelvis at det er kvinderne, der har de 4 uger
Det synes jeg er ret logisk, og jeg vil gerne være med til at beslutte, at det ikke kan konverteres til mændene.
Jeg synes også, det er meget væsentligt, at vi beslutter, at i en del af en forlængelse af en barsel giver vi familierne mulighed for at vælge mand/kvinde, og at vi samtidig siger, at i en del af en forlængelse giver vi mulighed for, at manden kan tage orloven.
Det er da fleksibilitet og ligestilling, for vi er jo i en situation, hvor vi på arbejdsmarkedet ikke har ligestilling, hvad lønningerne angår.
Når familierne er i den situation - og det må den nuværende regering da have meget for øje, for den har da kritiseret den forrige regering voldsomt for at stramme på skatter og afgifter, så familierne er ved at have det meget skidt - er det vel også meget væsentligt, at vi spørger: Hvordan sikrer vi så, at familierne ikke træffer nogle beslutninger, der er farvet af økonomien?
For det er vel meget nærliggende, at hvis man i en familie spørger, om faren eller moren skal blive hjemme, ser man måske ikke på, hvad barnet har mest behov for, og hvad familien har mest behov for.
Så spørger man: Hvad tjener far, og hvad tjener mor?
Jeg kan ikke huske, om det er i 90 eller 95 pct. af tilfældene, at det er den laveste indtægt, der tager orloven, og eftersom vi ikke har reel ligeløn i samfundet, ja, så er det jo kvinderne, der tager den.
Så kommer man i en situation, og Det Konservative Folkeparti burde jo have lidt forståelse for det private erhvervsliv, hvor man belaster de arbejdspladser, som har flest kvinder ansat, eksempelvis detailhandelen, det offentlige område med børnepasning, pædagogområdet, folkeskoleområdet og lign.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Folketinget ikke vil tage ansvaret for at sikre, at man ikke skal belaste dele af erhvervslivet hårdere end andre.
Derfor mener jeg ud fra en holdning om, at der skal være reelle valgmuligheder for familierne mellem faderen og moderen, og at man tager hensyn - et vidtstrakt hensyn - til erhvervslivet, at det her forslag er et bitte nøk i den rigtige retning.
Vi havde gerne givet et endnu større tilbud
til mændene af familiepolitiske årsager, af økonomiske årsager og af erhvervspolitiske overvejelser.
Men tilsagn fra SF's side.
Vi synes, at det her forslag bærer i den rigtige retning.
Det indeholder nogle reelle ligestillingsaspekter, som vi kan støtte.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Hr. Søren Søndergaards videbegærlighed er uudtømmelig.
Jeg har engang været med til at skrive en bog, der hedder »Gravid og hvad så?«, og det kan være, jeg skulle skaffe sådan et eksemplar til hr. Søren Søndergaard.
Der er reglerne ganske nøje gennemgået. Men det er rigtigt, at der i dag er truffet visse valg for kvinderne, f.eks. er det sådan, at det kun er kvinden, der kan tage orlov de sidste 4 uger inden fødslen, og sådan er der så meget.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Jeg syntes bare, at der var et behov for at få den konservative ordfører til at bekræfte de her to ting, nemlig vores åbenbart fælles læsning af forslaget sådan, at der ikke er tale om tvang, og at der ikke her er tale om, at der tages noget fra kvinderne, for på den måde kan vi jo blive enige om, eller i hvert fald kan lytterne, seerne, blive enige om, at det, der blev sagt fra en række ordførere her, ikke var rigtigt.
Når det så er sagt, vil jeg spørge den konservative ordfører: Er det ikke sådan, at der i dag er nogle særlige krav om, hvor lang tid kvinderne skal holde barselorlov?
Altså er det ikke sådan, at man allerede i dag blander sig?
Eller er det sådan, at mændene kan tage hele barselorlovperioden, hvis de har lyst?
Det kunne jeg godt tænke mig at få afklaret.
Eller er der alligevel noget, samfundet blander sig i?
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Jeg er da glad for, at hr. Søren Søndergaard gerne vil have mig til at forklare lidt om, hvordan forslaget skal forstås, men jeg kan bekræfte, at hr. Søren Søndergaard har læst forslaget rigtigt.
Jeg har læst det på samme måde, så jeg kan berolige hr. Søren Søndergaard med, at han, som jeg kan se det, har læst forslaget rigtigt.
Der er ikke taget noget fra kvinderne.
Der er ikke noget tvangsmæssigt i forslaget.
Det kan jeg bekræfte.
Det problem, jeg har med det, er, at man vælger, når der nu skal ske en udvidelse, at foretage en udvidelse, der ensidigt gavner fædrene, i stedet for en udvidelse, der sikrer familierne større valgmuligheder.
Til fru Mette Frederiksen: Jeg har altså én gang sagt, at jeg ikke er klog nok til at vide, hvorfor det går sådan, som det gør i de andre nordiske lande, men når fru Mette Frederiksen spørger mig, om jeg kan forestille mig, at det skyldes, at der er politikere dér, som har truffet nogle politiske valg - jeg tror, fru Mette Frederiksen brugte udtrykket »har haft mod til at træffe nogle valg« - er det da meget muligt, at det hænger sammen med det.
Jeg tør ikke sige det.
Jeg har ikke forsket i det.
Jeg vil hellere være sådan en politiker, der i så høj grad grad som muligt lader folk og familier have frihed til selv at træffe sådan nogle beslutninger, i stedet for at vi skal træffe dem politisk, selv om fru Mette Frederiksen synes, det er modigt at gøre sådan noget.
Mette Frederiksen (S), 2001-12-12:
Det kan der være andre, der kunne have god grund til at være.
Derfor skal jeg sådan set
bare slutte med at spørge hr. Lars Barfoed: Kan det øvrige Skandinaviens og Nordens meget større evne til at få fædre til at tage andel i barselorloven skyldes, at man i de pågældende lande har politikere, der tør træffe nogle beslutninger?
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Man sad jo dernede og blev helt opskræmt af al den snak om tvang osv.
Derfor kunne jeg godt tænke mig lige at få bekræftet én ting fra den konservative ordfører: Kan den konservative ordfører ikke bekræfte, at hvis det her forslag bliver vedtaget, går der intet fra kvindernes barselorlov?
Det er ikke en tvang, men det er kun et tilbud til mændene, som de selvfølgelig kan sige nej til, om at få mere barselorlov.
Kan man ikke fra konservativ side bekræfte for det første, at i dette forslag går der intet fra kvinderne, og
for det andet, at i dette forslag ligger der ikke nogen former for tvang?
Bent Bøgsted (DF), 2001-12-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Søndergaard, at jeg er sikker på, at vi i Dansk Folkeparti er mindst lige så gode til at forhandle, som Enhedslisten er.
Og hvad det her angår, håber vi, at vi når frem til noget, der er rigtig godt for børnene, når vi kommer i forhandlinger.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Nej, og derfor var mit spørgsmål også af helt principiel karakter.
Derfor har vi oven i købet lavet ting uden om regeringen, og regeringen blev enormt sure, når vi vedtog noget uden om regeringen, virkelig sure, uh, de var gale i flere dage.
Det, jeg sådan set bare spørger om, er: Kunne man teoretisk set forestille sig, at Dansk Folkeparti også vil gøre regeringen sure i nogle dage ved at stemme for Dansk Folkepartis egen politik? Eller er det en betingelse for Dansk Folkeparti, at den skal gennemføres med regeringen?
Hvis man lige præcis kan få sin politik på det her område igennem sammen med et bredt flertal uden om regeringen, vil man så benytte den mulighed?
Vi kan jo bare tage det som en ren teoretisk øvelse her i første omgang.
Jens Vibjerg (V), 2001-12-12:
I første runde gav hr. Bjarne Laustsen udtryk for, at jeg var meget positiv over for forslaget, så positiv, at jeg stort set ikke kunne afvise det.
Og så er hr. Ole M. Nielsen egentlig meget kritisk over for mine bemærkninger til Kristeligt Folkepartis forslag.
Jeg gav netop i min ordførertale udtryk for, at på lange stræk er Kristeligt Folkepartis forslag meget godt og sympatisk, men det går altså videre, end vi synes der samfundsøkonomisk er råd til.
Til hr. Ole Sohns spørgsmål med hensyn til kommunerne og pasningsgarantien: Der skal ikke herske nogen tvivl om, at i Venstre er vi meget optaget af, at kommunerne har pasningsgaranti, og det opfordrer vi dem til ved enhver lejlighed.
Og jeg er også sikker på, at det vil blive et tema i kommuneforhandlingerne til sommer, hvis ikke alle kommuner har pasningsgaranti.
For vi må jo erkende, at der altså er nogle af de store socialdemokratiske kommuner, bl.a. København, der har problemer med at løse de her opgaver.
Hr. Bjarne Laustsen efterlyste Venstres politik her i Folketinget.
Det er helt klart det, der kom til udtryk i det beslutningsforslag, vi fremsatte, lige før den forrige regering udskrev valget: 1 års fleksibel barselorlov.
Og det er i hvert fald noget, som hr. Bjarne Laustsen har læst og sat sig ind i, og det er også det, Venstre lægger op til her i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-12:
Venstres ordfører forsøgte jo at forene to hensyn, nemlig hvordan man tilgodeser både arbejdsgiverens behov for arbejdskraft og forældrenes behov for at være sammen med deres nyfødte børn og børn i det hele taget.
Og svaret på det var så Venstres fleksible orlov, som skulle minde om det forslag, der kom fra Kristeligt Folkeparti.
Det kan godt være, at jeg har misforstået det, men måske kunne jeg få et klart svar fra Venstres ordfører: Betyder Venstres forslag ikke - fuldstændig i modstrid med Kristeligt Folkepartis forslag - at den samlede tid for småbørnsforældre til at være hjemme hos deres små børn bliver mindre?
Bjarne Laustsen (S), 2001-12-12:
Jeg spurgte jo ikke hr. Jens Vibjerg efter, hvad Venstres politik er ude i kommunerne.
Jeg mangler stadig væk svar på, hvorfor man ikke vil tilslutte sig det, når nu Kristeligt Folkeparti fremsætter et forslag i dag, der siger nøjagtig det, som Venstre siger de vil, 1 års barselorlov.
Det andet er, at når Venstre så kommer ind på det, siger de, at de har finansieringen.
Vi har ikke set nogen finansiering.
Og dernæst, når man opremser de her punkter, kan vi også forstå på det, at Venstre heller ingen ligestillingspolitik har; det er jo ligegyldigt, om det er kvinderne, der kommer hjem til kødgryderne, og det er ligegyldigt, om der er pasningsgaranti. Det er jo meget vigtige elementer i spørgsmålet om en børnevenlig familiepolitik, og den har Venstre så åbenbart ingen af.
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Jeg er meget opmærksom på, at det er kommunerne, som administrerer børnepasningsgarantien, men vi har jo som lovgivere et ansvar for, at samfundet totalt set hænger sammen.
Og når der nu er så bred en enighed her i Tinget om, at vi skal have gennemført en længere barselorlov - hvad jeg er fuldstændig enig i, med de samme bevæggrunde som min navnebror, hr. Ole M. Nielsen - af nogle familiepolitiske grunde, så er vi samtidig nødt til at sikre, at det bliver en reel valgfrihed for familierne.
Og det kræver, at der bliver en børnepasningsgaranti, og at vi som lovgivere sikrer, at den sidste tredjedel af de kommuner, som ikke har det, som er ledet af forskelligt farvede - partifarvede - borgmestre, får det.
Derfor vil jeg meget gerne have, at Venstre her vil tilkendegive, om de vil tage det ansvar på sig, at man ikke unødigt kommer til at tvinge folk længere væk fra arbejdsmarkedet end højst nødvendigt, og samtidig også vil være med til at tilgodese de store erhvervsgrupper, ikke mindst inden for detailhandelen, som har så meget behov for, at man ikke presser kvinderne tilbage til kødgryderne, men sikrer en reel lighed.