runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Det Konservative Folkeparti har både før, under og efter valgkampen haft den opfattelse, at der ikke er behov for dramatiske ændringer i planloven.
Vi mener, at der er behov for en varieret butiksstruktur i Danmark.
Det mener vi egentlig grundlæggende er tilgodeset med den nuværende planlov.
Det har vi givet tilsagn om til enhver tid at ville se på.
Må jeg så ikke sige til det socialdemokratiske forsøg på at bore en kile ind imellem K og V: Der er ikke noget at bore i, for efter den bedste underretning, jeg har - jeg har talt med miljøministeren så sent som for en lille times tid siden - er der ikke nogen uenighed.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-12-06:
Ja, jeg havde glædet mig mere, hvis ordet dramatisk var undladt, så der stod, at planloven ikke skal ændres på dette punkt.
Derfor vil jeg gerne spørge meget, meget konkret: Kommer der i den kommende tid efter en ændring af planloven flere storcentre i Danmark?
Ja eller nej?
Så har jeg set et Ritzau-telegram vistnok fra i dag, og der står der godt nok, at den nuværende miljøminister på et tidligere tidspunkt har sagt, at de borgerlige har den grundlæggende holdning, at planloven skal decentraliseres m.v.
Hvis det ikke er dækkende mere, er det selvfølgelig beklageligt, at det er forkert.
Men jeg vil godt sige: Det Konservative Folkeparti har jo ikke alt for gode erfaringer med at få sin politik gennemført i den her regering.
Så vidt jeg husker, var den mest klare melding fra De Konservatives landsråd, at Det Konservative Folkeparti ville kræve skatteministerposten.
Det var den vigtigste post i den kommende borgerlige regering.
Hvad sker der?
De Konservative har sagt, at de vil afskaffe mellemskatten.
Jeg tror, det var i forgårs, at man kunne høre statsministeren sige, at det var bundskatten, der var afgørende.
Så hvor faste i kødet er Det Konservative Folkeparti med hensyn til planloven
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Den politik, man prøver at skyde Venstre i skoene, går jo ud på, at man ændrer planloven sådan, at nu skal al butikshandel flyttes over i storcentre.
Jeg har talt med Venstres fremmeste repræsentant på dette område, nemlig miljøministeren
: Det er ikke Venstres politik.
Ergo er der ikke nogen uenighed mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Nu er det forretningsordenen, der gør, at jeg er nødt til at referere, hvad jeg opfatter som værende Venstres politik.
Under alle omstændigheder kan jeg garantere den socialdemokratiske ordfører for, at Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til ændringer i planloven, som vil føre til, at vi lukker den ene butik efter den anden.
Det vil vi ikke.
Kan det siges klarere?
Med hensyn til vores muligheder for at få indflydelse i den borgerlige regering kan jeg sige, at vi er yderst tilfredse.
Vi er yderst tilfredse med det regeringsgrundlag, som ligger.
Og hvis det er forbigået fru Pernille Blach Hansens opmærksomhed, var det faktisk Det Konservative Folkeparti, der for mere end 1 år siden satte skattepolitikken på dagsordenen.
Vi har fået ind, at nu skal der ske skattelettelser.
Selvfølgelig skal de finansieres.
Skattelettelserne skal først og fremmest finde sted på arbejdskraft.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-06:
Det er det samme emne, jeg bad om ordet til.
Og der må jo have været et eller andet, da fru Pia Christmas-Møller i går fandt anledning til at udtale, at hun blokerede for Venstres ønske om osv., osv. Jeg skyndte mig da også at sende en mail til fru Pia Christmas-Møller og takkede hende for den indsats.
Så jeg håber virkelig, at vi sammen kan holde Venstre fast på, at vi ikke skal ophæve det stop for storcentre osv. Jeg er også dybt bekymret for at flytte landzonekompetencen fra amterne til kommunerne.
Det er virkelig en af mine store bekymringer med hensyn til den her regering.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Jeg kan godt mærke på aktiviteten, at vi åbenbart skal have tiden til at gå med noget.
Jeg er meget glad for hr. Ole M. Nielsens kvittering for mine meldinger til Ritzaus Bureau.
Det glæder mig, at vi fortsat er enige på det her område.
Jeg har nu ikke udtalt noget om, at jeg vil blokere noget eller lignende.
Jeg har bare refereret, hvad der er Det Konservative Folkepartis position på de områder.
Det har Ritzau så tolket.
Jeg kan sige, at vores position i forhold til lukkeloven da heller ikke er under større forandring.
Der er en lukkelov, og er der uhensigtsmæssigheder i loven, som den fungerer i øjeblikket, må vi da kigge på det.
Vi er da ikke stivsindede.
Vi ønsker ikke at bevare nogen systemer bare for systemernes skyld.
De skal have et formål, og det er at tjene befolkningen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-06:
Jeg takker for tilsagnet om at kigge på uhensigtsmæssigheder, men det er jo ikke sikkert, at det er de samme, vi snakker om.
Jeg synes, at omsætningsgrænsen for, hvem der må have lov til at drive handel 7 dage om ugen, er for høj.
Jeg vil også gerne have fjernet de her sidste fire søndage, der blev taget ind.
Men en uhensigtsmæssighed kan man specielt kalde den der omsætningsgrænse.
Jeg glæder mig over, at vi sammen kan tage det op.
Thor Pedersen (V), 2001-12-06:
Jeg vil da takke den brede kreds for den forståelse, der er af fortolkningen af grundloven
: Når man f.eks. i forbindelse med et valg ikke tidsmæssigt har mulighed for at gennemføre en finanslov inden udgangen af indeværende år, så vedtager man en bevillingslov, og det er jeg glad for.
Jeg kan også sige, at vi selvfølgelig hurtigst muligt vil gennemføre det med hele proceduren omkring den nye finanslov i respekt for, at Folketinget får den nødvendige tid til også at forholde sig til det forslag, som regeringen kommer med, og det vil sige en finanslov i løbet af januar og en politisk drøftelse gennem februar måned til forhåbentlig vedtagelse ultimo februar, måske en eller to dage inde i marts måned.
Jeg vil også gerne sige til fru Pia Gjellerup og til andre, at de spørgsmål, der måtte være, vil vi besvare punktligt og hurtigt, således at intet af det, man mener man bør tage i agt, ikke er fuldt belyst for Folketingets partier.
Så vil jeg i øvrigt håbe, at den enighed, der er om den økonomiske styring af dansk økonomi, kan genfindes, når vi skal vedtage finansloven endeligt, som jo skal være en udløber af den midlertidige bevillingslov.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Jeg talte om den fremmedhetz, der har været ført.
Det er ikke statsministeren, det er ikke de ledende politikere, der har udtrykt fremmedhadet, men de giver grobund for det.
Når man hele tiden hetzer mod de fremmede, når man kommer med annoncer som den, Venstre brugte under valgkampen, så høster man også fremmedhadet, selv om man ikke juridisk har noget ansvar for de ting, der så sker.
Selv om man ikke kan pege på en eneste udtalelse, hvor statsministeren eller andre er kommet med fremmedhadske udtalelser, så er man med til at lave det klima, der gør, at nogle tror, at det er de fremmede, der er årsag til problemer i Danmark, og begynder at hade de fremmede.
Frank Jensen (S), 2001-12-06:
Jeg har nu ikke nogen erindring om, at der var noget udspil fra Venstre i valgkampen om ændringer i indfødsretsaftalen.
Det er jo en aftale, jeg selv har forhandlet med hr. Jensby og de andre partier, aftalen omfatter.
Nu forstår jeg så, at regeringen vil komme med et udspil i løbet af nogle ganske få uger.
Jeg skal bare bede statsministeren her fra talerstolen bekræfte, at den måde, vi normalt behandler forligspartnere på her i Folketinget, er, at hvis man ønsker et forlig ændret, så indkalder man først forligspartierne, og så forsøger man at blive enige dér. Kan man så ikke blive enige, ja, så må man jo meddele, om man vil bryde et forlig.
Gælder det også, når det drejer sig om indfødsretsaftalen, som vi - en række partier - har med partiet Venstre?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-12-06:
Jeg kan forstå på statsministerens svar, at enten er vi i den situation, at de udtalelser, den nuværende udenrigsminister kom med, da han udtalte sig om visum til Taiwans præsident, hvis denne som privatperson skulle komme her til Danmark, de udtalelser, han fremkom med i Folketingssalen den 25. oktober 2001, mente han åbenbart ikke en pind af.
Eller også er han efterfølgende, nu da han er blevet udenrigsminister, blevet banket på plads af statsministeren. Det er også en mulighed.
Ja, jeg skal nok gå til udenrigsministeren og bede om en forklaring, naturligvis, det er mit arbejde.
Men jeg synes ikke, at det er nogen smuk sag for udenrigsministeren at starte med.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-12-06:
Jeg skal blot sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg altid med stor og jeg vil da også sige med tiden stigende interesse lytter til hr. Samuelsens forskellige meldinger.
Jeg har en lille bog, hvor jeg skriver dem ned, fordi jeg synes, der fremsættes mange interessante tanker.
Og som det jo er hr. Samuelsen bekendt, har regeringen i regeringsprogrammet tilkendegivet, at regeringen vil søge at skaffe råderum til, at skatten på arbejdsindsats kan sænkes med virkning fra 1. januar 2004.
Og dér er alle bidrag jo velkomne.
Så jeg har opmærksomt lyttet til hr. Samuelsens betragtning.
Til hr. Frank Jensen kan jeg sige, at, ja, regeringen vil benytte sædvanlig fremgangsmåde.
Det er klart.
Men hvis ikke hr. Frank Jensen i valgkampen har bemærket, hvad vi har sagt om skærpede regler for tildeling af indfødsret, så tror jeg, jeg må sige, at hr. Frank Jensen er en af de få, der ikke har.
Jeg kan i hvert fald sige, at vælgerne er fuldt klar over det.
Så må hr. Frank Jensen have været uopmærksom, for det er klart tilkendegivet, hvilket det så i øvrigt også er i regeringsprogrammet.
Derfor vil vi naturligvis søge reglerne ændret, og vi vil naturligvis bruge den sædvanlige fremgangsmåde i den forbindelse.
Og endelig til hr. Keld Albrechtsen: Jo, men når jeg sådan med en lidt rask bemærkning sagde, at det måtte hr. Albrechtsen afklare med udenrigsministeren, er det, fordi jeg synes, det er en lidt mærkelig situation at stå og diskutere nogle udtalelser fra udenrigsministeren, som ikke er her i dag, og derfor synes jeg, at det så er den bedste måde for hr. Albrechtsen at afklare det spørgsmål på.
Det, jeg blot understreger i dag, er, at udenrigsministeren naturligvis repræsenterer det, der er regeringens udenrigspolitik.
Og den har jeg tilkendegivet her, nemlig at visumpolitikken i forhold til Kina og Taiwan er uændret.
Den er videreført fra den tidligere regering og regeringen før den, for den følger retningslinjerne helt tilbage fra 1988.
Pia Gjellerup (S), 2001-12-06:
Det skal fra min side og fra Socialdemokratiets side ikke blive et bidrag til en lang debat.
Den har vi haft, og der kommer også en foran os i denne samling, når der kommer et rigtigt nyt finanslovforslag, og det ser vi jo frem til, for der er så utrolig mange svar, vi gerne vil have, og som
vi synes, at vi nu har søgt gennem både en valgkamp, et regeringsgrundlag og en åbningstale.
Men de kommer jo, siger
regeringen, og det venter vi på.
I mellemtiden skal vi have en midlertidig bevillingslov, og den er vi fra Socialdemokratiets side selvfølgelig indstillet på at bidrage til at få vedtaget og også bidrage til at få smidigt gennemført i Folketinget, og det vil sige med dispensation fra de tidsfrister, vi i øvrigt ellers i normale sammenhænge har pålagt os. Jeg vil imidlertid gerne varsle, at jeg har anmodet om at få lejlighed til at stille et spørgsmål i udvalgsbehandlingen, og det er blot af en karakter, som skal foreligge med en besvarelse forud for tredjebehandlingen i næste uge.
Det går såmænd ud på, at vi ser for os, at det i modsætning til tidligere formentlig bliver en lidt længere periode, der skal være en midlertidig bevillingslov.
Det vil jeg tillade mig at sætte et sagligt spørgsmålstegn ved.
Men hvis det er det, der er foran os, altså en lidt længere periode, som kan komme op på et par måneder, hvor vi skal regere med en midlertidig bevillingslov, så er det jo ikke helt uvæsentligt, hvad der sker med pris- og lønfremskrivningen i den tid, der måtte hengå.
Det vil jeg gerne have lejlighed til at uddybe i et præcist spørgsmål til finansministeren til skriftlig besvarelse.
Vi vil gerne have at vide, om der i finanslovforslaget bliver taget højde for den pris- og lønfremskrivning for den periode, der måtte ligge fra den 1. januar 2002, til det endelige finanslovforslag træder i kraft...
Ja, nye ministre må også lære, at mobiltelefoner er forbudt i Folketingssalen.
Men det, jeg gerne vil have at vide, er selvfølgelig: Bliver der taget højde for det i finanslovforslaget, eller er det sådan, at der blot er en snævrere ramme, uden at der tages højde for den pris- og lønfremskrivning, som jo sker år for år, og som har en ganske substantiel størrelse i den samlede del af statsbudgettet på de ministerfordelte udgifter? Har man tænkt sig at tage højde for det, eller har man tænkt sig at tage det ind som en besparelse, der på den måde, som den så tilrettelægges på, alene kan omsætte sig i, at man reducerer medarbejderstaben inden for samtlige statens områder?
Det ser jeg som sagt frem til at få en klar og præcis skriftlig besvarelse af i udvalget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-06:
Jeg kan jo kun beklage, at statsministeren tilsyneladende ikke har givet sig tid til at læse det ellers meget roste radikale forslag til en skattereform.
Her stikker ikke noget under nogen steder.
Vi har krone for krone finansieret skattelempelserne, som der er tale om. Ja, faktisk er det jo sådan, at statsministerens eget parti, Venstre, brugte de 1½ mia. kr., som vi f.eks. ville spare i forhold til en bedre aktivering, dem tog Venstre med det samme og brugte, ja, ikke til skattelettelser, men til øgede offentlige udgifter, nemlig til at finansiere en udvidelse af barselorloven.
Det er sådan, at der er for 4 mia. kr. besparelser på den offentlige sektor, og der er for 5½ mia. kr. besparelser i forhold erhvervslivet ved, at vi fjerner særordningerne.
Et godt liberalt udgangspunkt: at fjerne særordningerne.
Det giver i alt 9½ mia. kr., og det giver ca. 2.500 kr. pr. skatteborger.
Og hvis det er sådan, at statsministeren ikke vil tage imod det, altså de 2.500 kr., som jo også ligger til ham, så er det, jeg siger, at så vil jeg gerne have dem - så er vi oppe på 5.000 kr.
Men lad os da komme i gang med arbejdet og så tage som udgangspunkt ikke at lave skræmmebilleder i forhold til hinanden.
Det synes jeg ikke på nogen måde er særlig tillidsskabende.
Kristian Jensen (V), 2001-12-06:
Venstre valgte ikke at udskrive valget i november måned.
Men det giver det praktiske forhold, at finanslovforslaget for år 2002 er bortfaldet, og regeringen skal nu have den nødvendige tid til at udarbejde og fremsætte sit eget lovforslag.
Derfor er det en klog og fornuftig disposition fra regeringen at følge tidligere års tradition og fremsætte en midlertidig bevillingslov nu og præsentere et helt nyt finanslovforslag tidligst muligt efter nytår.
Den midlertidige bevillingslov skal gælde, indtil finansloven for år 2002 kan vedtages i starten af det nye år, og dermed gives regeringen mulighed for at opkræve lovhjemlede skatter og statens øvrige indtægter og til at afholde de udgifter, som er nødvendige for at opretholde og videreføre ministeriers, styrelsers og øvrige statsinstitutioners drift.
Det er et lovforslag helt efter grundlovens § 45, stk. 2, og Venstre kan derfor give sin klare tilslutning til lovforslaget.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-12-06:
Egentlig er det sjældent, at Folketinget behandler lovforslag, om hvilke man kan sige, at alternativet til et ja er umuligt at forestille sig.
Vi kan fuldt ud støtte, at man sikrer lovhjemmel til at afholde de udgifter, som skal til for at drive både staten og offentlige institutioner videre.
Så vi indstiller forslaget til vedtagelse.
Ole Sohn (SF), 2001-12-06:
Ikke så meget af hensyn til regeringen som af hensyn til de mange offentligt ansatte er det vist på sin plads, at man får en midlertidig bevillingslov, sådan at der også kan udbetales lønninger fra den 1. januar.
Så vi er selvfølgelig indstillet på at få lovforslaget vedtaget og også sikre den nødvendige dispensation, sådan at det kan ske her i løbet af næste uge.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-12-06:
Jeg skal på Det Radikale Venstres vegne også tilsige støtte
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2001-12-06:
Jeg kan tilslutte mig de bemærkninger, som fru Pia Gjellerup havde til forslaget, og i øvrigt meddele, at også Enhedslisten bakker op om en bevillingslov.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-06:
... har heller ingen problemer med at støtte forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-12-06:
Vi tager det meget alvorligt, og hr. Jørn Jespersen har ret
i, at det da kan være, at der vil være områder, hvor vi kan samarbejde med SF.
Det er også nye toner.
Det er jo en gunstig situation at stå i. Det, som jeg kom med i min åbningstale her i forhold til regeringen, er naturligvis, at vi er en loyal opposition, at vi langt hen ad vejen kan være enige med regeringen på nogle væsentlige punkter, men jeg vil da ikke afskære mig nogen som helst muligheder, andre konstellationer på mange områder - naturligvis ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-12-06:
Jeg skal blot kort sige, at Dansk Folkeparti naturligvis støtter, at vi får vedtaget en midlertidig bevillingslov, så der bliver tid til at udarbejde det nye forslag til finanslov, som vi så får til behandling på ganske vanlig vis.
Vi vil også medvirke til de dispensationer, der måtte være nødvendige, men skal dog understrege, at det naturligvis må være sådan, at der skal være tid til de spørgsmål, der ønskes stillet og besvaret.
Det skal så selvfølgelig ske hurtigt, og vi forventer selvfølgelig også, at svarene kommer
tilsvarende hurtigt, så Folketinget kan viderebehandle forslaget.
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Én ting i fru Line Barfods tale bringer mig herop, og det er, at jeg synes, at fru Line Barfod insinuerede meget kraftigt, at statsministeren skulle have udtrykt fremmedhad, talt dårligt om udlændinge og vores indvandrere.
Jeg vil gerne have, at fru Line Barfod kan dokumentere sin påstand.
Jeg vil gerne have, at fru Line Barfod kan påvise ét eneste sted, hvor statsministeren har udtrykt had endsige talt dårligt om indvandrerne.
Kuupik Kleist (IA), 2001-12-06:
Jeg vil gerne starte med at sige statsministeren tak for den tid, han tog sig til at besvare nogle af de spørgsmål, der blev stillet.
Helt konkret savner jeg dog et svar på mit helt konkrete spørgsmål: Vil regeringen give landsstyret fuld indsigt i de aftaler, som Danmark har indgået om Grønland - og specifikt den ifølge Dansk Udenrigspolitisk Institut hemmeligholdte tillægsaftale fra 1968, som blev indgået, efter et B 52-bombefly styrtede ned ved Thule Airbase?
Jens Rohde (V), 2001-12-06:
Tak for svaret.
Jeg tager det som en bekræftelse på, at statsministeren ikke på noget tidspunkt har udtrykt sig nedsættende om indvandrere.
Og så vil jeg sige, at hvis der er noget, der i allerhøjeste grad kan medvirke til grobund for fremmedhad, så er det, når man lukker øjnene for realiteterne og de problemer, som jo vitterlig er ude i samfundet.
Line Barfod (EL), 2001-12-06:
Jeg tror, vi er meget uenige om, hvad der er de virkelige problemer.
Jeg mener, at de virkelige problemer er, at der er mangel på boliger, at der er mangel på arbejde, at der er store sociale problemer.
Det er dem, der giver grobund både for fremmedhadet og for fundamentalismen.
Der har ikke været mangel på diskussion omkring hverken indvandrere eller flygtninge i Danmark, der har tværtimod været utrolig meget fokus på det i de sidste mange år.
Og hvis vi skal tale om at lukke øjnene for realiteterne, så lukker den nye regering øjnene for realiteterne med hensyn til hele forskningen omkring modersmålsundervisning og ser udelukkende på, at man her har en mulighed for at høste lidt billig opbakning gennem at fjerne den modersmålsundervisning, der kunne føre til, at børnene bedre kan lære dansk i skolerne.
Lisbeth L. Petersen (V), 2001-12-06:
Jeg vil først begynde med at ønske det nyvalgte Folketing og den nye danske regering til lykke med valget.
Som nyvalgt folketingsmedlem for Sambandspartiet på Færøerne og som partiformand er det med både glæde og respekt, at jeg står her på talerstolen i dag.
Det var de færøske vælgeres ønske, og det er vi meget taknemlige for.
Som det eneste færøske parti har Sambandspartiet det i sit program, at man vil bevare den grundlovssikrede mulighed for at have to færøske repræsentanter her i det danske Folketing.
Det er også en helt naturlig følge af den samhørighed inden
for rigsfællesskabet, som Sambandspartiet står for.
Det er også glædeligt at høre, at den nye statsminister, hr. Anders Fogh Rasmussen, nævner regeringens holdning til Færøernes fremtid, hvor statsministeren lægger vægt på at forbedre den tone, som har været ret anspændt de sidste år.
Statsministeren slår fast, at Færøernes fremtid besluttes af det færøske folk selv, og derved bliver det skåret ud i pap, at er det det færøske ønske, at man vil have en suveræn stat, så vil det blive respekteret.
Jeg vil endnu en gang understrege, at det er den sidstnævnte løsning, som tiltaler Sambandspartiet.
Det er den løsning, som vi har i vores program.
Statsministerens åbningstale var positiv på så mange måder, og det har vi også noteret os.
Sambandspartiet gik til valg med tre hovedpunkter: rigsfællesskabet, personlig frihed for den enkelte og tryghed i velfærdssamfundet.
Angående de økonomiske og sociale forhold på Færøerne kan jeg ikke rigtig tilslutte mig den beretning, som lige er blevet fremført her.
Men ellers vil jeg slutte denne korte tale med håbet om et godt, konstruktivt samarbejde i fremtiden mellem Færøerne, Grønland og Danmark til gavn for alle tre lande.
Frank Jensen (S), 2001-12-06:
Se, statsministeren var forundret over, at hr. Lykketoft bad statsministeren om at bekræfte, at regeringen stod bag allerede indgåede forlig og aftaler.
Jeg forstår nu godt hr. Lykketofts spørgsmål, for statsministeren efterlader ofte et meget usikkert indtryk på det felt, og replikken her i dag var ingen undtagelse.
Vi har jo en aftale fra den gamle regerings tid med Venstre, med Kristeligt Folkeparti, med SF og også med CD om indfødsret, om den måde, hvorpå man kan få statsborgerskab her i landet, og vi må forstå på statsministerens replik her, at her vil regeringen i løbet af nogle ganske få uger komme med et udspil.
Det er jo kutyme, at hvis man kommer med et udspil på et område, hvor man har forlig, forhandler man med den forligskreds, man har, inden man kommer med et udspil.
Den aftale, vi har, må jeg sige til statsministeren,
er altså en aftale for dem, der har permanent ophold her i landet, om deres muligheder for at blive danske statsborgere, så når statsministeren her siger fra Folketingets talerstol, at her vil regeringen komme med et udspil, hvor nogle, måtte man forstå, på grund af kriminalitet skulle fortabe muligheden for at blive danske statsborgere, hvor er så logikken i den aftale, vi har bl.a. med Venstre?
Det er en aftale, der blev indgået med hr. Jensby, som nu er forsvarsminister, fordi fru Inge Dahl-Sørensen i sin tid kom med et noget vidtløftigt udspil.
Nu har jeg forstået, at fru Inge Dahl-Sørensen er blevet ny ordfører igen, og vi har behov for at få en klarhed over, om regeringen også på det felt står bag indgåede aftaler.
Søren Søndergaard (EL), 2001-12-06:
Jeg har altid lært, at man skal passe på folk, som er til fals for slesk tale og billig portvin.
Det kom jeg til at tænke på, da jeg hørte statsministerens svar på dagens debat, eller rettere sagt da jeg hørte statsministerens manglende svar på et bestemt udsagn i dagens debat, nemlig udsagnet om, at en tidligere statsminister har begået landsskadelig virksomhed.
Det udsagn kom jo ikke fra et hvilket som helst parti.
Det kom fra regeringens tredje ben, Dansk Folkeparti, og det var ikke om en hvilken som helst statsminister.
Det var nemlig om den konservative statsminister Poul Schlüter, i hvis regering statsministeren selv var minister.