Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Det synes jeg sådan set ikke der er nogen grund til at diskutere.
Det er jo sådan, at Karsten Madsen selv har valgt at udtræde af Danmarks Radios bestyrelse, og på den baggrund har Venstre indstillet en ny repræsentant til bestyrelsen, og det er sket med udgangspunkt i nogle af de ting, der har været fremme i den løbende diskussion, og på baggrund af, at regeringen i sin tid foreslog en professionel bestyrelse.
Derfor har vi ønsket at vise, at vi tager konsekvensen af vores holdning.
Selv om andre partier udpeger ud fra et politisk synspunkt, har vi denne gang valgt ikke at gøre det, men udelukkende fokusere på den kompetence, som vi mener skal være til stede i Danmarks Radios bestyrelse, nemlig at der skal sidde nogle, der rent faktisk har en baggrund inden for radio- og tvverdenen.
Man skal altid passe på, hvis der bliver sagt, at man ikke er den store taler.
Så ender det altid med en lang tale.
Jeg skal med det samme sige, at jeg naturligvis bakker helt op om den, synes jeg, glimrende redegørelse, kulturministeren kom med, og derfor skal jeg kun komme med nogle enkelte kommentarer til det, som hr. Aage Frandsen nævnte her fra Folketingets talerstol.
Hr. Aage Frandsen beskæftigede sig lidt med kompetencer i bestyrelsen.
På den baggrund skal jeg ikke undlade at gøre opmærksom på, at Venstre faktisk er det eneste parti, der har udpeget et bestyrelsesmedlem, som har en baggrund inden for radio- og tv-branchen, fordi vi sådan set synes, det er meget naturligt, at der i Danmarks Radios bestyrelse er i hvert fald ét menneske, der har baggrund inden for den elektroniske medieverden.
Jeg kan også sige, at det nye bestyrelsesmedlem, Stig Hartvig Nielsen, mig bekendt ikke er medlem af noget politisk parti, og han er heller ikke blevet spurgt om, hvordan han stemmer.
Vi aner ikke noget som helst om, hvor hans politiske holdninger ligger, fordi vi ønsker at tage konsekvensen af vores ønske om at lave en professionel bestyrelse.
Hvad er så en professionel bestyrelse?
Ja, det kan man have mange gode diskussioner om, og jeg synes, det er helt relevant, at hr. Aage Frandsen tager spørgsmålet op.
Det, der må være afgørende, er ikke, at en professionel bestyrelse udelukkende består af virksomhedsledere.
Nej, det, der må være afgørende for en professionel bestyrelse, er, at man fra politisk hold bliver enige om, hvilke kompetencer det er helt centralt og nødvendigt, at denne bestyrelse besidder.
Det kan være kulturpolitiske, det kan være juridiske, det kan være økonomiske, det kan være organisations- og ledelsesmæssige, og det kan være en mediemæssig baggrund.
Det er noget, vi som politikere skal sætte os sammen og snakke om, når vi forhåbentlig en dag når dertil, at vi kan få en god og konstruktiv diskussion om, hvordan en professionel bestyrelse skal være.
Jeg har selv været fremme med et forslag om, at man kunne supplere bestyrelsen med et repræsentantskab, så nogle af lytter- og seerforeningerne og andre organisationer i det frivillige danske foreningsliv kan være repræsenteret for at øge den folkelige forankring.
Alt det er jo nu lagt lidt til side, men næste gang, der skal forhandles, vil jeg i hvert fald håbe, at vi kan få en fordomsfri og konstruktiv diskussion om begrebet en professionel bestyrelse.
Det er afgørende, at de mennesker, som sidder i Danmarks Radios bestyrelse, ikke anser sig som værende repræsentanter og talerør for et politisk parti.
Det er vigtigt, at de er Danmarks Radios ambassadører, og at de skal kere sig om Danmarks Radios udvikling inden for de rammer, som Folketinget udstikker, for det er jo Folketinget, der udstikker rammerne for Danmarks Radio.
Det fører mig over til det næste punkt, nemlig det overordnede programansvar.
Hr. Aage Frandsen siger, at det har skabt en ny virkelighed, at man har gennemført en lovændring, der sikrer, at bestyrelsen har det overordnede programansvar.
Det skal jeg vende tilbage til, men først vil jeg sige, at når man laver en public service-kontrakt, er det for mig at se helt naturligt, at det er ikke DR's daglige ledelse i direktionens skikkelse, der skal referere til Folketinget om overholdelsen af public service-kontrakten.
Det må altid være bestyrelsen, for når man laver en public service-kontrakt, som indeholder en lang række mål for Danmarks Radios programvirksomhed, er der god mening i, at det er bestyrelsen, der refererer og har ansvaret for, at kontrakten bliver overholdt.
Det er netop det, der er meningen med det overordnede programansvar.
Er det så det overordnede programansvar, der har givet anledning til, at der har været nogle diskussioner om og til en vis grad også nogen indblanding i, hvordan programfladen skal se ud, og hvad der bliver sagt og gjort og skrevet osv.?
Nej, det er ikke en ny virkelighed, og jeg vil bede oppositionspartierne om at nå til den erkendelse, at det ikke er nogen ny problemstilling.
Hvis hr. Aage Frandsen har talt med den tidligere generaldirektør, Christian S. Nissen, vil han vide, at det var den tidligere bestyrelse, som ikke havde et overordnet programansvar, der intervenerede i spørgsmål om rådhusklokker inden Radioavisen, eller om Radioavisen skulle vare 10, 7 eller 3 minutter.
Sådan var det, så det er ikke nogen ny virkelighed.
Det er en virkelighed, vi har set tidligere, og den har intet med det overordnede programansvar at gøre.
Det blev alligevel en relativt lang tale.
Jeg kan se, at min taletid er fuldt udnyttet, så jeg skal til slut på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative hurtigt fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget tager kulturministerens redegørelse til efterretning og konstaterer i den forbindelse, at respekten for DR's status som selvstændig og uafhængig public service-station er udmøntet i radio- og fjernsynsloven og i den public service-kontrakt, som kulturministeren har indgået med DR for perioden 1. januar 2003 til 31. december 2006.«
Jeg takker formanden for elastikken.