runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Jeg skal sige, at jeg vil anbefale SF's gruppe at undlade at stemme til det forslag til vedtagelse, som regeringen m.fl. har fremsat.
Det skyldes selvfølgelig ikke, at vi er uenige i det, der står i det, det skyldes altså, at det implicit siger, at man ikke skal anlægge sag, og forespørgslen drejer sig jo om, hvorvidt den sag skal anlægges.
Det er ikke en forespørgsel om situationen i Tjetjenien. Havde det været en forespørgsel om situationen i Tjetjenien, kunne vi godt have stemt for det forslag.
Men forespørgslen drejer sig om, hvorvidt man skal bruge de redskaber, der er til rådighed, og på baggrund af debatten synes jeg ikke, man kan stemme for det.
Nu er vi kommet på lidt venligere fod i den sidste del af debatten, men det er stadig ufattelig sørgeligt, at de ord, som pludselig kunne få betydning, som kunne få virkning, hvis de blev fulgt op, løber man væk fra, alt hvad remmer og tøj kan holde.
Den sørgmodighed, som jeg synes er ved at true os i mange henseender i det internationale spil i øjeblikket, rammer også os, og det er derfor, det ikke er med nogen form for taknemmelighed, jeg nu afslutter debatten, på trods af at vi har haft en god debat.
Jeg synes, vi er i en mismodig situation.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-04:
Europarådet blev i 1949 skabt ud fra en meget idealistisk holdning af en række europæiske lande og på basis af en grum erfaring i Europas udvikling, nemlig Anden Verdenskrig.
Europarådets oprindelige opgave var at sikre værdige rettigheder for borgerne i Europa, at sikre en demokratisk udvikling af landene og dertil at sikre, at staterne fik et fundament med en stor grad af retslige tilstande at fungere i.
Kravene til nye medlemslande er siden blevet udvidet, hvor bl.a. en fri presse nu også er et af kravene for optagelse.
Det er også en selvfølge, at der er et krav om, at valg til de respektive parlamenter foregår på en fri og demokratisk måde.
For at sikre overholdelsen af de grundlæggende regler har Europarådet oprettet mange kontorer i forskellige medlemslande.
Men det er ganske besynderligt, at en del af Europarådets medlemslande kan skabe flygtninge blandt egne borgere, hvorefter de ankommer til Vesteuropas lande og dér påberåber sig at være forfulgte.
Disse forhold bør Europarådet forholde sig kritisk til.
Yderligere er de samme lande meget modvillige over for at tage egne borgere tilbage, når Danmark efter en undersøgelse af disse asylansøgere finder deres ansøgning åbenlyst ubegrundet.
En sådan trafik kan kun betyde, at disse medlemslande ikke tager grundlaget for Europarådets regler alvorligt.
Det kan også kun betyde, at den overvågning, som Europarådet skulle fortage også blandt allerede eksisterende medlemslande, ikke fungerer godt nok.
Dansk Folkeparti kunne godt tænke sig, at regeringen tog denne problematik op i de rette fora, således at et allerede opnået medlemskab af Europarådet ikke blot bliver en sovepude, men at reglerne gælder for alle medlemslande, gamle såvel som nye.
Ligeledes vil Dansk Folkeparti gerne henstille til, at man ikke undlader at gøre opmærksom på, at f.eks. pressefriheden netop betyder en fri presse, som efter vores mening derfor ikke kan være i hænderne på blot en enkelt person eller en enkelt organisation.
Dette gælder, hvad enten pressen er statsligt funderet og ejet, eller om den i betydeligt omfang er ejet af private personer.
Det er også Dansk Folkepartis mening, at den enorme fokuseren på menneskerettighederne, som finder sted i alle mulige organer i Europa, i vidt omfang bruges af politisk korrekte partier og personer til at få egne politiske mærkesager gennemført.
af demokrati og rettigheder med henblik på en anstændig behandling af det enkelte individ, er det Dansk Folkepartis opfattelse, at den voldsomme demografiske ændring af Europas befolkning, der er i gang i disse år, bør få en meget større opmærksomhed.
En ændring af befolkningssammensætningen som den igangværende kan kun være ødelæggende for netop den demokratiske tradition, vi alle ønsker at Europa skal udvikle sig i.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Jeg vil godt takke udenrigsministeren for det sidste indlæg og spørge i forlængelse af det.
I sit forrige indlæg sagde udenrigsministeren, at det, at man bare henviste til gamle erklæringer, ikke betød noget.
Jeg går ud fra, at udenrigsministeren ikke mente det, for i alle internationale erklæringer er det jo sådan, at når man refererer til en tidligere vedtagelse, betyder det, at den står ved magt.
Det vil sige, at den tidligere vedtagelse om at få Rusland indbragt for domstolen står ved magt i Europarådet.
På et andet punkt har man ændret mening, nemlig med hensyn til, hvorvidt Rusland skulle smides ud.
Nu er vi alle sammen enige om, at det skal de ikke.
Jeg vil godt spørge udenrigsministeren, om han i hvert fald vil gå herop og bekræfte over for os, at retsopgøret skal gennemføres.
Det vil sige, at hvis ikke det lykkes russerne at få det gjort selv, og det er der ikke meget, der tyder på i øjeblikket, så må man bruge de internationale midler, man har til det, for det er vigtigt, at de voldsomme krænkelser, der er sket, ikke får lov til at forsvinde i - ja glemselen forsvinder de jo ikke i, men i den store, grumme fortrængning.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Så vidt jeg hørte, spurgte fru Hanne Severinsen, om jeg ikke var enig med hende, hvis nu tjetjenerne ønskede det sådan, og jo, hvis nu jeg havde hørt tjetjenerne sige det, men det har jeg ikke hørt.
Så min melding må være, at det, vi har hørt tjetjenerne sige - og det vil jeg så have lov til at svare i denne her situation, da jeg af en eller anden underlig grund ikke må spørge, det plejer vi nu sådan set godt at måtte
, bare vi begrænser det til de mennesker, det skal dreje sig om,
men o.k. - at så længe tjetjenerne selv holder ved det, de har sagt, i det omfang, de overhovedet kan komme til orde, så længe vi ikke kan se ændringer, som vi for alvor mener, at vi skal bruge... Nej, jeg vil næsten hellere sige, at jeg egentlig synes, det ville være rystende, hvis vi kommer i en situation til sidst, hvor vi siger, at Menneskerettighedsdomstolen over for så store forbrydelser, som er sket, ikke må bruges.
Hvis ikke den må bruges, fordi det vil skade tjetjenerne, så forstår jeg det altså simpelt hen ikke.
Lad os dog holde fast ved begge dele, men lad os lade være med at smide dem ud af Europarådet.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-04-04:
Jeg har et par spørgsmål til ordføreren for Dansk Folkeparti.
For det første vil jeg gerne spørge: Hvad er det for medlemslande af Europarådet, som nægter at tage egne borgere tilbage?
Jeg har hørt om, at det har drejet sig om f.eks. Afghanistan og Somalia.
Ingen af disse lande er medlemmer af Europarådet.
Så jeg vil gerne have en præcisering af, hvad det er for medlemslande af Europarådet, som nægter at tage
egne borgere tilbage
Det lød på hr. Per Dalgaards indlæg, som om det nu var blevet for meget med al den overvågning af menneskerettigheder, og at der var nogle, der hele tiden gjorde sig til bannerførere for, at menneskerettighederne skulle gælde overalt.
Nu er det altså kun 10 minutter siden, at Dansk Folkepartis folketingsgruppe i enstemmighed stemte for en vedtagelse her i Folketinget, som handlede om at påvirke et medlemsland i Europarådet, nemlig Rusland, til at sørge for, at menneskerettighederne blev overholdt.
Er det ikke lige præcis sådan nogle overvågningsmekanismer og sådan nogle henstillinger, vi skal bruge, hvis vi skal tage vores internationale forpligtelser alvorligt?
Hanne Severinsen (V), 2002-04-04:
Jeg er meget tilfreds med, at hr. Jann Sjursen netop anerkender, at det, vi har prøvet, er at se fremad, og derfor vil jeg også spørge: Kan det ikke også anerkendes, at man, når man vurderer, hvilken betydning det vil have i den nuværende situation at rejse sag, kan komme til den konklusion, at det godt kan være, det er rigtigt at kigge bagud, men at det vigtigste sådan set er at kigge fremad?
Resolutionen om at anlægge sag er 2 år gammel, og der er sket meget siden.
også Europarådet anlægger - at nu er det vigtigste at holde russerne fast i de mikrofremskridt, de har gjort, og at det måske i virkeligheden kunne komme til at virke modsat, hvis vi fastholdt det, som vi sidste sommer syntes var fornuftigt, men som jeg i hvert fald ikke i dag synes er fornuftigt i denne situation.
Det betyder ikke, at det måske kan være fornuftigt, hvis alt det andet nu slet ikke virker.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-04:
Problematikken omkring menneskerettigheder forholder sig sådan, at selvfølgelig går Dansk Folkeparti ind for, at borgerne skal have nogle rettigheder, så de kan eksistere frit og godt og rart i alle lande.
Ingen tvivl om det.
Og selvfølgelig accepterer vi de internationale konventioner, vi har tilsluttet os.
Når jeg taler om, at det misbruges, handler det om, at næsten uanset hvilke ændringsforslag og hvilke andre opfattelser af tingene, man har i forbindelse med specielt fremmede mennesker, der kommer til landet, bliver det straks råbt ud, som om menneskerettighederne trædes under fode.
Jeg vil også have lov til at sige, at der jo egentlig sker en speciel form for misbrug i menneskerettighedssagerne over for danske borgere, i og med at fremmede, der kommer hertil, har større rettigheder på visse områder end danskere har, f.eks. i forbindelse med at opnå bolig efter 3 måneder, når de flytter til en kommune.
Så vidt jeg ved, findes der også en masse særrettigheder i skolerne for børn af fremmed herkomst, som også er en form for - sådan som jeg tolker det - tilsidesættelse af de rettigheder, danske børn har.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-04:
Man overvejer jo lidt, om man skal tage ordet her, men et eller andet sted synes jeg, det er lidt for billigt, vil jeg gerne sige til fru Margrete Auken, at man prøver at dække over, at man ikke har hørt efter, hvorefter man så anklager nogle for at have nogle synspunkter, de ikke har, og som de oven i købet har sagt, de ikke har, og nu kommer man så og laver noget ekvilibristisk omkring ordet ressourcer i forhold til ordet penge. Jeg synes ærlig talt, at vi for en anden god gangs skyld skulle holde op med at slås om, hvorvidt ordet ressourcer dækker ordet penge eller ej.
Det plejer det sædvanligvis at gøre her i Folketinget og i vores udvalg - og altså også i Europarådet.
Det synes jeg lige skulle sættes på plads.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Jeg må jo også indrømme, at jeg hæftede mig ved begreberne politisk korrekthed og menneskerettigheder.
Jeg ved godt, at det dér udtryk politisk korrekthed er blevet lidt negativt ladet.
Det er brugt i mange sammenhænge, og nu bliver det så brugt af Dansk Folkeparti om noget med menneskerettigheder.
Derfor vil jeg selvfølgelig godt stille et spørgsmål på Socialdemokratiets vegne.
Hvis begrebet politisk korrekthed ses som noget, der besværliggør arbejdet i international sammenhæng, også i Europarådets arbejde,
Vil det sige, at det bare er et udtryk
for politisk korrekthed, når man snakker om menneskerettigheder i Europarådet?
Det er det ene spørgsmål.
Vi stillede det samme spørgsmål til hr. Peter Skaarup tidligere i en debat, men det lykkedes os sådan set aldrig at få et svar på spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Se, det vidste jeg jo godt at fru Hanne Severinsen mente, og det er forfærdelig godt, at den konservative ordfører nu også har været oppe at sige, at det her med ressourcer betyder penge.
Nu skulle der være et godt grundlag for, at vi sørger for, at Danmark lægger sig i selen og i spidsen - også med flere penge.
Hanne Severinsen (V), 2002-04-04:
Det vil sige, at fru Margrete Auken altså ikke rigtig hørte, at jeg sagde, at der netop også er brug for at se anderledes på budgettet, og at jeg faktisk kritiserede de store lande i Europarådet, der har holdt sammen om, at budgettet skulle være det samme, uanset at medlemstallet steg - hvilket jo faktisk har betydet, at man er sluppet billigere, og det er helt urimeligt - og det er i øvrigt en dansk mærkesag, som jeg tror vi alle sammen er enige om.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-04-04:
Jeg vil bakke op om den socialdemokratiske ordførers opfordring til Socialistisk Folkepartis ordfører om at høre efter.
For jeg sagde rent faktisk i mit ordførerindlæg følgende, og jeg citerer nu mig selv: »Jeg er derfor også glad for, at udenrigsministeren i sin redegørelse gør opmærksom på problemet og peger på nogle veje til at imødegå problemet.
« Det er altså problemet med at få domstolen til at klare overbebyrdelsen.
Og jeg siger videre: »Øgede ressourcer
er nødvendige, men det er ikke tilstrækkeligt.
Mere må til.«
Så jeg har tilkendegivet på Det Konservative Folkepartis vegne, at der altså også må flere penge til domstolen, hvis vi vil have løst problemerne.
Så jeg vil gerne bede fru Margrete Auken notere sig, at det er De Konservatives synspunkt.
Jo, vi er parate til at sige B, når vi har sagt A.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Måske mest sådan blot til ære for historieskrivningen skal jeg sige, at fru Margrete Auken tit skælder ud for, at folk ikke hører efter eller ikke har læst på lektien.
Så nu vil jeg så sige, at fru Margrete Auken ikke har hørt, hvad jeg sagde i min ordførertale omkring kritikken af Danmark.
Tværtimod tog jeg den nemlig med i min ordførertale herfra, og jeg trak måske lidt på smilebåndet over, hvorfor det var taget med, fordi jeg synes, der var en anden kritik af Danmark, som ikke var taget med, nemlig at det her med etnisk ligestilling ikke er noget, man længere vil fokusere på efter denne studehandel i forbindelse med finansloven.
Jeg mener også, at fru Margrete Auken må kunne bekræfte, at det i hvert fald er noget, som rammer Danmarks internationale ry og omdømme og også vores arbejde i Europarådet.
Derfor tog jeg det med i min ordførertale, ikke som noget, der skal ødelægge hele denne gode stemning, for jeg roste - og det kan i hvert fald ministeren også bekræfte, tror jeg - rent faktisk redegørelsen og sagde, at jeg syntes, der var mange gode elementer, og at vi fuldt og helt fra Socialdemokratiets side vil støtte op om en øget og styrket indsats for arbejdet for menneskerettigheder.
Jeg kritiserede faktisk ministeren en ganske lille smule.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Det er jo ikke, fordi det har så pokkers meget med Europarådets arbejde at gøre - undskyld formand - men det, der er interessant, er, at Dansk Folkeparti mener, at konventioner omkring menneskerettigheder bliver misbrugt.
Så er mit spørgsmål, og det var det, vi forsøgte at lede efter svar på, for det er jo lige så relevant nu som ved den sidste debat: Misbruges konventionerne i forhold til Tjetjenien f.eks.?
Da var Dansk Folkeparti jo meget aktivt for at sikre menneskerettigheder.
I Danmark er det kun nogle bestemte mennesker, der skal have de menneskerettigheder, for der vil man gerne gøre forskel på de mennesker, som vi tager til landet ifølge internationale aftaler og konventioner, og så danskerne.
Man mener, at vi forfordeler; man mener direkte, at vi forfordeler mennesker, som vi siger ja til i forhold til internationale konventioner.
Det er dybt forunderligt, at man kan stå her og påstå, at vi forfordeler mennesker, som kommer hertil som politiske flygtninge, i forhold til danske borgere.
Det er helt utroligt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-04-04:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på mit spørgsmål, som jeg stillede til hr. Per Dalgaard før, om, hvad det var for medlemslande af Europarådet, som nægtede at tage deres egne borgere tilbage.
Det svar venter jeg stadig spændt på.
Så vil jeg gerne prøve at føre debatten tilbage til Europarådets arbejde og spørge hr. Per Dalgaard, om han er enig i, at det er vigtigt, at man i en organisation som Europarådet overvåger hinanden; at man overvåger, hvordan menneskerettighederne bliver overholdt i de forskellige lande.
Det håber jeg hr. Per Dalgaard er enig i, for ellers skulle hans parti ikke have stemt for det forslag til vedtagelse, som de stemte for for 10 minutter siden.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Nej, og så bliver det jo endnu mere ejendommeligt, at Dansk Folkeparti var medforslagsstiller på vores, som jo gik på, at man skulle have domstolen til at fungere, og den fungerer i henhold til konventionerne.
Det er sådan set det, der er hele retssystemet i denne her sag.
Men nu hæftede jeg mig ved, at hr. Per Dalgaard sagde, at Dansk Folkeparti naturligvis står bag de konventioner, Danmark har tilsluttet sig.
Det synes jeg vi skal lade være hovedsætningen i det her.
Og så går jeg ud fra, at hr. Per Dalgaard mener det alvorligt, hvis det så også hen ad vejen skulle vise sig, at der er nogle ting, hvor vi kludrer i det.
Problemet er f.eks. med nogle af vores flygtninge, at vi forfordeler dem - det betyder altså, at de får for lidt.
Det, vi er ved at vedtage med, at de ikke får bistandshjælp på lige fod med de andre, er faktisk i strid med, det er så ikke Europarådets konvention, men FN's flygtningekonvention, hvor der udtrykkeligt står i artikel 23, at vi ikke må forfordele flygtninge.
Det er bare for ikke at blive beskyldt for, at det er noget forfærdelig akademisk stof - det blev jeg forleden dag af Dansk Folkeparti, fordi jeg kom til at sige nogle ting om, at man skulle sætte sig ind i det.
Jeg vil bare lige sige, at jeg går ud fra, at vi her igen får hr. Per Dalgaard til at bekræfte, at Dansk Folkeparti selvfølgelig står bag retssystemet og vil støtte det og tage det til efterretning, hvis der er kritik fra dem, og så skal vi bøje os for det.
Per Dalgaard (DF), 2002-04-04:
At der så oprettes organer i stride strømme, som efter vores mening måske nogle gange har overspillet deres rolle, specielt når det handler om menneskerettigheder, er en anden ting.
Men selvfølgelig skal alle folk kunne opføre sig pænt og rart og have det godt og leve i et retssamfund i Europa.
Det er det, det handler om.
Så derfor er det helt i orden, at der findes nogle organer, som kigger landene efter i sømmene.
Med hensyn til at tage borgere tilbage har jeg fået sådan en fin liste her fra en af vores dygtige medarbejdere, hvor der står nævnt en række lande.
De tal, jeg har her, viser antal modtagne flygtninge i 1999, og alle de lande, der står herpå, er medlem af Europarådet: 3 fra Moldavien, 3 fra Makedonien, 12 fra Rusland, 6 fra Kroatien, 5 fra Georgien, 36 fra Armenien og 3 fra Aserbajdsjan.
Jeg vil ikke umiddelbart påstå, at man kan sige, at ingen af disse kan tages tilbage, men den sagsbehandling, der foregår, når man skal have en borger fra et af de nævnte lande tilbage herfra, kunne godt tyde på, at man egentlig helst så, at det ikke skete.
Og det mener vi er en overtrædelse af nogle af de konventioner, som bl.a. de pågældende lande har underskrevet, i og med at de er blevet medlem af Europarådet.
Martin Lidegaard (RV), 2002-04-05:
Jeg vil gerne starte med at sige
, at når Det Radikale Venstre har indgået det her forlig og diskuteret det, har det ikke været, fordi vi er på den såkaldte DSB-side eller Banestyrelsens side.
I det hele taget er vi lidt trætte af, at så meget af den trafikpolitiske debat om kollektiv trafik åbenbart drejer sig omkring den akse; det agter vi i hvert fald ikke at tage del i.
Men derudover vil jeg gerne spørge hr. Kaj Ikast, ligesom jeg har spurgt Venstres ordfører og Socialdemokratiets ordfører, om man i forligspartierne er enige om, at denne løsning ikke i sig selv løser kapacitetsproblemet på hovedsporet i forhold til resten af landet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Fru Margrete Auken placerer ensidigt skylden hos Socialdemokratiet, og jeg medgiver, at Socialdemokratiet så sandelig har sin tunge del af ansvaret.
Men jeg vil godt spørge hr. Kaj Ikast: Hvad gjorde
hr. Kaj Ikast i forbindelse med den asfaltaftale, der blev indgået sidste år, hvor pengene blev bundet til asfalt, vej efter vej efter vej, og så den her lille, forhutlede S-togs-model, der blev proppet ind i det?
Hvad gjorde hr. Kaj Ikast for at sikre, at der blev gjort noget ved kapacitetsproblemerne i den kollektive trafik i den anledning?
Jeg kan godt give hr. Kaj Ikast svaret, så kan han jo modsige mig, hvis han tør.
Han gjorde ingenting, han lod asfaltmaskinerne køre hen over markerne, det var det, han gjorde.
Margrete Auken (SF), 2002-04-05:
Jeg minder lige om, at Venstre og De Konservative blev smidt af, fordi de blev taget af togrevisionen, de ville ikke betale for at køre.
Det, vi andre derefter blev sat til, var faktisk at betale alle deres gamle regninger, for der lå
mange gamle regninger.
Det vil jeg så sige til støtte for Banestyrelsen, som har lavet et fint arbejde dér, men jo ikke kan gøre for, at man havde tvunget dem til at køre nogle strækninger igennem, som man ikke havde finansieret.
Banestyrelsen er fuldstændig afhængig af de finansieringer.
Jeg ved godt, at hr. Kaj Ikast har nogle skævheder med hensyn til DSB, som vi kan vende tilbage til en anden gang, som jeg ikke begriber et kvidder af, og som kan blive meget dyrere for os.
Men jeg vil godt spørge hr. Kaj Ikast: Hvad er det for noget i det her forlig, som gavner det for pendlerne, de store pendlerstrømme, vi har, i hele det sjællandske område, og har hr. Kaj Ikast fået støtte til det her forslag fra Vestsjællands Amt, Roskilde Amt, Nordsjællands amt og Storstrøms Amt, de tre amter, hvor de store pendlerproblemer er, og som er blevet ramt af denne her løsning, som ikke gavner?
Det er så et af de mere mislykkede forsøg, fordi asfalten fik det.
Jeg vil godt lige minde om, at det, der skete ved forliget i 2000 ...
nej, nu bliver hr. Kaj Ikast nødt til at høre efter ...
jamen det er fordi hr. Kaj Ikast ikke kan sin historik - det var, at det var i det forlig, hvor vi, ud over at betale de der gamle regninger på underslæb og efterslæb, fordi man ikke havde finansieret, hvad man havde sat Banestyrelsen til at lave af ting, som man ikke havde givet dem penge til, fik LOKO-løsningen.
Det er den, som hr. Kaj Ikast tror, han lige har fået lavet nu.
Den ligger i 2000-forliget, altså i 1999-finanslovforliget.
Ja, vi skulle ud og slagte hele Københavns Havn, tror jeg det var, for at vi kunne skaffe penge til det, men sådan blev pengene til regningerne kradset ind dengang.
Det eneste, som vi, vil jeg godt sige, har været meget stolte af, var det, vi fik lavet i pinsepakken: Ringbanen, Odense-Svendborg, muligheden for, at børn kunne få deres cykler med, og alle de ting.
Det fik vi lavet, det er vi stolte af.
Resten var simpelt hen sur efterbetaling, oprydningsarbejde efter det utrolige sjusk, der var foregået under Venstres og De Konservatives - jeg vil ikke kalde det opsyn, men lad os kalde det frasyn.
Til sidst vil jeg tage det positive af det, hr. Kaj Ikast siger.
Han siger trods alt, at han godt vil gøre et eller andet mere for hovedstrækningen, og jeg tror godt, at han er klar over, at Hvidovre ikke er alle amterne ...
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-05:
Jeg forstår sådan set godt, at hr. Kaj Ikast er rimelig godt tilfreds med sig selv og den indsats, han har gjort, for på bundlinjen står jo det resultat, at det, hr. Kaj Ikast fik igennem, var et asfaltforlig sidste år med næsten al den asfalt, hr. Kaj Ikast kunne ønske sig - han ønsker sig noget mere, men det ser det jo desværre også ud til at han får senere på dagen.
Så det forstår jeg udmærket godt.
Men det, jeg godt vil bede hr. Kaj Ikast bekræfte, er, at denne her sag ikke har noget med jernbaneaftalen at gøre.
Jeg ved ikke, hvorfor den skal blandes ind i det.
Denne sag har noget at gøre med asfaltaftalen sidste år, som hr. Kaj Ikast fik gennemført.
Der var han så snedig, at han tilmed fik den tidligere socialdemokratisk ledede regering til at betale gildet, så ikke alene fik han sin asfalt, han fik oven i købet andre til at betale for den, og det må man da anerkende er et resultat.
Det er bare et resultat, som nu betyder, at togdriften mellem Roskilde og København ikke bliver løst, det er nøjagtig det, det betyder, og det har de partier, der indgik det asfaltforlig, selvfølgelig et fælles ansvar for.