Inge Dahl-Sørensen (V), 1997-12-11:
Nu ved hr. Henrik Svane jo godt svaret på det, han spørger om, nemlig om det er noget stort problem.
Men til det kan jeg sige: Nej, det er det just ikke; det er ikke noget vanvittig stort problem, men det er der, og det problem vil vi gerne have fejet væk.
Til gengæld kan jeg jo så spørge hr. Svane, om han mener, at det er rimeligt, at de står i indfødsretsforslaget, og at de bliver stående dér.
Er det urimeligt?
Og til fru Anne Baastrup kan jeg kun stille det modsatte spørgsmål: Kunne fru Anne Baastrup forestille sig, at hun selv kom med et forslag om at ændre kriterierne med hensyn til bøder inden for færdselslovgivningen?
Det synes jeg da hun skulle gøre, og i så fald ville vi jo se positivt på det.
Hvis man mener, at det er rigtigt, skulle man også selv gøre et eller andet, og hvorfor gør man så ikke det?
Hr. Arne Melchior spørger, hvorfor vi nu skal belaste de nye danskere med, at de også skal mestre sproget skriftligt.
Men er det ikke rimeligt, at vi stiller nogle krav?
Jeg synes, vi hele vejen rundt undlader at stille krav.
Vi skal være så flinke, og derfor må vi helst ikke stille for mange krav.
Jeg synes altså, det er rimeligt, at vi stiller nogle krav, men jeg siger ikke, at de skulle kunne stave fuldstændig korrekt, for det er svært nok.
Men at man skal kunne skrive nogle linjer, synes jeg er rimeligt nok, hvis man gerne vil være dansker.
Så deri består dét, at vi gerne vil stille nogle krav - ikke krav, som slet ikke kan honoreres, for vi ved godt, hvad vi taler om; men at man i det mindste skal kunne skrive bare lidt, gør ikke noget.
Venste mener, at der er behov for at skærpe kriterierne for tildeling af dansk statsborgerskab.
Vi mener grundlæggende, at man bør have en ren straffeattest for at kunne opnå dansk statsborgerskab.
Dansk statsborgerskab er et privilegium, ikke en ret.
Her er der også grund til at understrege, at Danmark sammenlignet med andre lande er et land med mange rettigheder for udlændinge.
Her kan nævnes, at udlændinge, der vælger at beholde deres oprindelige statsborgerskab, har stemmeret ved kommunale valg til by- og amtsråd efter blot tre års ophold i Danmark.
Det fremsatte beslutningsforslag går ikke så vidt som til at kræve en ren straffeattest for opnåelse af dansk statsborgerskab, men er en stramning af de nuværende regler.
Fremover vil man altså fortsat kunne opnå
dansk statsborgerskab, selv om man har været straffet for en kriminel handling, men der vil kræves længere ventetid, inden der kan søges, efter at en forbrydelse er begået.
Vi foreslår, at ansøgere, som er idømt ubetinget fængsel i 4 år eller derover, ikke skal have mulighed for at opnå dansk indfødsret.
Tilsvarende skal personer, der har begået personfarlig kriminalitet såsom grov vold eller grove sædelighedsforbrydelser og drab eller drabsforsøg samt alvorlig narkokriminalitet eller økonomisk kriminalitet, være afskåret fra at opnå dansk statsborgerskab.
Og kravet om straffri vandel skærpes således, at der skal ske en forlængelse og en differentiering af de åremålsgrænser, der er vejledende for tildeling af dansk indfødsret.
Vi føler, det er urimeligt, at udlændinge, der har begået meget grove forbrydelser, skal kunne opnå dansk statsborgerskab.
I øjeblikket er det sådan, at der blandt de ca. 7.300 udlændinge, som der i 1996 er givet statsborgerskab til - og det tal er stigende - er personer, der er straffet for grove forbrydelser, mens de har været i Danmark.
Dette kan vi simpelt hen ikke byde den danske befolkning.
Som tidligere sagt ønsker vi, at dansk statsborgerskab skal være noget, som man skal gøre sig fortjent til, og at det dermed skal være et privilegium og ikke en ret, og vi mener selvsagt ikke, at udlændinge, der har begået grove forbrydelser, har gjort sig fortjent til det privilegium.
Forslaget indebærer også en skærpelse af sprogkravene:
Ansøgere skal som udgangspunkt beherske dansk i såvel skrift som tale i rimeligt omfang samt have et basalt kendskab til de danske samfundsforhold.
Udlændinge, som søger dansk statsborgerskab, ønsker dermed at være fuldstændig ligestillede med danske statsborgere, og derfor må de også leve op til de krav, vi stiller til hinanden.
Derfor finder vi det rimeligt at kræve, at man ikke blot kan forstå og tale dansk, men også kan læse og skrive dansk i rimeligt omfang.
Det bør tillige være et krav for opnåelse af statsborgerskab, at man kan svare enhver sit.
Derfor indebærer forslaget endvidere, at forfalden gæld til det offentlige som hovedregel skal være tilbagebetalt.
Vi synes, disse stramninger er ganske rimelige, og de er helt i overensstemmelse med befolkningens ønsker med hensyn til politikken på dette område.
Derfor appellerer vi stærkt til regeringspartierne om at se positivt på forslaget.