runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-03-14:
Fru Pia Kjærsgaard stillede et spørgsmål, som gik på, om det, at Jörg Haider jo er trådt tilbage, ikke gav anledning til nye overvejelser.
Svaret er meget kort: Partiet består med de synspunkter, og vi hører jo immervæk fra Jörg Haider.
Jeg forstod, at fru Pia Kjærsgaard var ganske enig i Jörg Haiders udtalelser om andre ledere i Europa.
Det synes jeg er interessant.
Det blev sagt lidt tidligere på dagen.
Jeg skal bare lige gøre opmærksom på, at Jörg Haider, efter at han er trådt tilbage - så vidt jeg kan se, det vil jeg nu ikke lægge mig fast på - bl.a. har omtalt Frankrigs præsident som en Lommenapoleon, der går til modangreb på Wien, som det 21. århundredes Lommenapoleon, der har peget med udstrakte pegefingre ad Pinocchios moralske kvalitet.
Nå, jeg skal ikke gå længere ind i det. Jeg vil bare endnu en gang understrege over for fru Pia Kjærsgaard og også sige til Dansk Folkeparti i al almindelighed: Ord er ikke ligegyldige, og det er
Dansk Folkepartis forslag heller ikke.
Til spørgsmålet om værdierne vil jeg sige til fru Ulla
Ord er ikke nok.
Vi skal se praktiske handlinger, og dermed er jeg ovre i mit afsluttende svar på de spørgsmål, der er blevet stillet til mig.
Jeg vil gerne sige til hr. Holger K. Nielsen: Vi gik ind i denne aktion i fællesskab.
Der er ikke nogen færdig facitliste for, hvad der skal ske for at gå ud igen, men jeg har i dag nævnt nogle, synes jeg, vigtige eksempler på hr. Holger K. Nielsens forslag og spørgsmål.
Jeg har nævnt noget
af det, som absolut er blandt det vigtigste.
Vi gik ind i aktionen i fællesskab.
Vi har ikke nogen færdig facitliste, men der tegner sig efterhånden gradvis nogle pejlemærker.
Vi bliver i aktionen i fællesskab, og hvis der skal ændres, så ændrer vi det i fællesskab, og deri ligger selvfølgelig også, at vi følger udviklingen i Østrig meget, meget nøje, og at vi har et indbyrdes sammenhold, som jeg tror er bedst for det danske samfund.
Jeg håber dermed også, at jeg har besvaret hr. Holger K. Nielsens spørgsmål.
Jeg vil for min part endnu en gang sige, at vi er en række selvstændige nationer i et fornuftigt samarbejde inden for bl.a. EU.
Hverken østrigerne eller vi kan længere hygge os i smug.
Vi må tage et medansvar for en fornuftig, humanistisk udvikling i vores del af verden på os.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-03-14:
Jeg må for det første forstå statsministeren sådan, at det ikke længere er den danske regerings opfattelse, at FPÖ skal være ude af den østrigske regering, før man ophæver sanktionerne.
At der ikke er nogen facitliste, må også betyde, at det ikke er en ufravigelige betingelse, at FPÖ skal være ude af den østrigske regering.
Når man for det andet siger, at vi ikke går enegang, at vi skal forhandle med de andre EU-lande, at vi skal gøre det i fællesskab,
er jeg fuldstændig enig.
Så vil jeg igen spørge: Kan der så konkluderes sådan, at den danske regering i de diskussioner, der er med de andre EU-lande, vil arbejde for, at det faktisk bliver et spørgsmål om, hvorvidt den østrigske regering lever op til regeringsgrundlaget, der bestemmer, om man skal ophæve sanktionerne eller ej?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-03-14:
Jeg synes, det er udmærket, at hr. Holger K. spørger igen.
Det, jeg siger, er, at der er en række meget vigtige realpolitiske spørgsmål, der indgår i vores samlede overvejelser, men man kan ikke drage den slutning, hr. Holger K. er inde på i sit sidste spørgsmål her.
Det synes jeg er vigtigt lige at få slået fast.
Ellers er det klart, at jeg selv, og jeg tror alle i salen, naturligvis er dybt optaget af den østrigske politiske udvikling, og regeringen vil selvsagt, sådan som vi jo var inde på tidligere på dagen, tage de løbende drøftelser i Det Udenrigspolitiske Nævn med henblik på løbende at rådføre os, sådan som vi jo var enige om.
Per Stig Møller (KF), 2000-03-14:
Jeg må forstå statsministeren på den måde i det sidste svar
her til hr. Holger K. Nielsen, at statsministeren også ser på, hvordan man igen kommer ud af den her situation. Forholdene skulle jo gerne normaliseres; det er vi jo alle interesserede i.
Det vil sige, at statsministeren ikke siger det samme som det portugisiske formandskab, der den 2. februar i Bruxelles på et pressemøde sagde, at så længe
Jeg forstår statsministeren på den måde, at det ikke længere er tilfældet.
Ligesom Joschka Fischer i Tyskland jo kunne blive omvendt til en hæderlig demokratisk væremåde og de italienske kommunister formentlig også, så åbner man også for, at Haiders parti kan.
Det vil sige, at vi altså nu er i den situation, at Portugals formandskab og den danske statsminister ikke er enige.
Det skal jeg ikke bebrejde den danske statsminister.
Jeg vil bare gerne have præciseret, at man altså ikke har det samme synspunkt som det portugisiske formandskab, nemlig at
så længe Haiders parti er der, kan man ikke normalisere forholdene.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-03-14:
Ja, det er alvorlige sager, så til hr. Per Stig Møller vil jeg sige, at et svar er: Der er ikke noget nyt at tilføje, og man kan ikke udlægge det, jeg har sagt her fra Folketingets talerstol i den retning, hr. Per Stig Møller gør det.
Jeg siger det for god ordens skyld, så der ikke er nogen misforståelser.
Jeg vil godt lægge til, også så det er sagt i hvert fald for mit vedkommende og regeringens vedkommende i dag: Jeg kan ikke skrive under på hr. Holger K. Nielsens accept af, at Jörg Haider kan bruge det ord om Frankrigs præsident, som han rent faktisk brugte.
Jeg siger det mere for god ordens skyld og for vores udenrigspolitiks skyld.
Per Stig Møller (KF), 2000-03-14:
Jeg beklager meget, men jeg forstod simpelt hen ikke statsministerens svar.
Statsministeren sagde tidligere til hr. Holger K. Nielsen, at man ville følge udviklingen nøje.
Det behøver man jo ikke, hvis svaret er det samme som det portugisiske formandskabs, nemlig at så længe Haiders parti er i regeringen, kan der ikke ske ændringer.
Så behøver man såmænd ikke følge udviklingen.
Den dag, hvor de er trådt ud af regeringen og der har været valg, kan man læse det i en avis.
Jeg vil godt bede statsministeren forklare: Er det sådan, at det er, så længe Haiders parti er i regeringen? Eller følger man udviklingen?
For så vil det sige, at det også kan ændre sig med Haiders parti i regeringen.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-14:
Jeg vil bare gøre opmærksom på i al stilfærdighed, at når nu nogle partier er optaget af at diskutere, hvordan man kommer ned fra det træ, som man er kravlet op i, så har Enhedslisten altså gjort det arbejde, som skulle gøres, nemlig fremsat et forslag, som løser det problem.
Det kan man jo bare stemme for, for så er det fuldstændig klart, hvad der skal ske, og hvordan man kommer videre i forhold til de sanktioner.
Niels Helveg Petersen (RV), 2000-03-14:
Så vidt jeg kan gøre det op, har Folketinget nu her i de sidste fire og en halv time diskuteret sanktionerne mod Østrig.
Det er jo fremgået fuldstændig tindrende klart af debatten her i dag, at det er der ikke stemning for her blandt Folketingets medlemmer. Jeg skal på regeringens vegne meddele, at regeringen ikke kan støtte det forslag, der her foreligger.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-14:
I konsekvens af den lange debat, vi har haft forud, skal jeg her på vegne af Socialdemokratiet også meddele, at vi heller ikke kan støtte forslaget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-14:
Nu havde hr. Jens Hald Madsen så meget sympati for udenrigsministerens situation.
Jeg har sådan set meget, meget stor sympati for hr. Jens Hald Madsens situation, for det må jo være frygteligt både nu at have haft den her lange debat om hele Østrigsagen og måtte se sin ordfører i virkeligheden tale Venstre væk fra, at Danmark skulle være med til at få disse sanktioner ophævet, og så at skulle være ordfører på det her forslag.
Derfor fornemmede jeg sådan set det, hr. Jens Hald Madsen gjorde, som at han talte så meget om det generelle, at han slet ikke forholdt sig til forslaget.
Så mit spørgsmål vil simpelt hen være: Hvordan forholder Venstre sig til beslutningsforslag nr. B 90, som vi har til behandling?
Jens Hald Madsen (V), 2000-03-14:
Det var mere et tidsmæssigt spørgsmål, der gjorde, at jeg havde problemer med at komme til slutningen.
Slutningen og konklusionen er selvfølgelig, at de 14 stats- og regeringsledere i fællesskab er kravlet op i et træ, og så må de 14 stats- og regeringsledere også kravle ned i fællesskab.
Men der er jo nogle, der skal begynde at kravle ned fra træet, og hvorfor kunne det ikke være Danmark?
Derfor opfordrer Venstre statsministeren til at tage initiativ til at give Østrig en fair behandling og ophæve sanktionerne.
Men med den måde, beslutningsforslaget er formuleret på, kan vi ikke umiddelbart støtte det.
Søren Søndergaard (EL), 2000-03-14:
Jeg synes, der er noget proportionsforvrængning i, at Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, næsten kan få det fremstillet som et fundamentalt angreb på menneskerettighederne og på den internationale retsorden, at nogle østrigske ambassadører ikke bliver inviteret til middag rundtomkring i Europas hovedstæder.
Men jeg har to spørgsmål til Venstres ordfører: Venstres ordfører gjorde meget ud af at snakke om demokratiets spilleregler og om, at der nu blev sanktioneret imod et flertal af østrigernes ønsker, osv.
Derfor vil jeg godt spørge: Gik det konservative parti i Østrig til valg på, at det ville lave et samarbejde med Jörg Haider?
Var en samlingsregering med Jörg Haider deres valgslogan?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide af Venstres ordfører. Det andet, jeg godt kunne tænke mig at vide, er: Når nu Europarådet samles om nogle ganske få dage og skal diskutere et forslag om, at man skal sætte Østrig under overvågning - ikke sanktioner, men sætte Østrig under overvågning - hvad vil Venstre så stemme?
Hvad vil Venstres repræsentanter stemme i Europarådet?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Nu ved spørgeren jo godt - om ikke andet så kan man også høre det på mit tungemål - at sådan ligefrem københavner med »stort k« er trafikministeren ikke, men jeg er ikke sikker på, at jeg ligefrem kender Maren i kæret.
Det, jeg bare siger, er, at jeg gerne vil være sikker på, at Maren i Kæret også kan få sit brev, og jeg er ikke sikker på, at det sker på den måde, som spørgeren er inde på.
Men jeg har da noteret mig, at i hvert fald et rimelig fremtrædende medlem af Folketingets Trafikudvalg for partiet Venstre går ind for en total privatisering af Post Danmark.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-03-14:
Jeg vil gerne spørge fru Ulla Tørnæs: Er det ikke korrekt, at det var Belgiens statsminister, der er fru Ulla Tørnæs' partifælle, som sendte en fax eller et brev til Portugals statsminister for at gribe til handling imod Østrig?
Jeg erindrer, at vi har brugt lidt tid på den sag i Det Udenrigspolitiske Nævn og i Folketinget netop om dette, så derfor vil jeg gerne have et bekræftende svar på det.
Så vil jeg gerne have et svar på: Hvad gør Venstre, hvis man er så uenig med sine partifæller i Belgien, som er hardlinere i alle disse spørgsmål?
Hvad gør Venstre i givet fald for at få dem til at ændre deres politik i stedet for at beskylde os andre for at være fortrillere i et socialdemokratisk komplot?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det vil ministeren gerne bekræfte.
Det har ministeren faktisk set tal på.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-14:
Nu var der en spørger, der nærmest fik det fremstillet, som om man ude hos Maren i Kæret gik og skreg på at få privatiseret postvæsenet.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ikke man godt kunne forestille sig, at det, man i virkeligheden ønsker ude hos Maren i kæret, er, at posten f.eks. kom lidt tidligere på dagen, samt at der måske var mulighed for at få sådanne ansættelsesforhold, at man kunne beholde det samme postbud, som man nu kender, osv. Det er i hvert fald nogle ting, som jeg synes jeg hører.
Nu bor jeg muligvis ikke helt ude hos Maren i kæret, men dog et pænt stykke derudad, og det er altså sådan nogle ting, jeg hører, kan jeg sige til ministeren.
Jeg vil godt spørge, om ikke også det kunne indgå i ministerens overvejelser.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Jamen jeg skal bekræfte spørgeren i, at det også er det, som ministeren har hørt fra folk, der er tæt på Maren i kæret.
Jeg vil bare sige, at i den diskussion om det servicekoncept, som skal ligge bag Post Danmarks strategi i fremtiden, indgår faktisk en række servicemål med hensyn til det her, og dér er der en simpel ret til, at hvis man putter et frimærke på et brev, så skal det også frem.
Det er faktisk ikke nogen entydigt accepteret kendsgerning. Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2000-03-14:
Det er Maren i mosen, og det er Ane i kæret, og man skal være sikker på, at man rammer rigtigt med dem.
Vi fik, da fru Sonja Mikkelsen var minister - og vi har fået ny formand - en fin tidsplan.
Det var i april sidste år.
Da den nåede det første skarpe hjørne, nemlig godkendelserne henne i Jernbanetilsynet, så brasede den sammen.
Så fik vi lovning om, at den skulle komme her umiddelbart efter årsskiftet.
Den er ikke kommet.
Og vi ved, at den tungeste ende stadig væk mangler at blive klar, altså selve styresystemet.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Hvornår regner han med, at der ligger en tidsplan for den der metro, som ministeren selv kan stole så meget på, at han vil være bekendt at præsentere den, altså en tidsplan, som han belært af tidligere ministres erfaringer altså kan føle sig nogenlunde tryg ved?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det er et spørgsmål, som optager ministeren meget, alene af den årsag, at ministerens tryghed ligger ministeren meget på sinde.
Det er sådan, at den ene tidsplan, om selve Metroens færdiggørelse, er gjort klar, nemlig at den jo skulle være færdig til åbning pr. 1. oktober 2002.
Den anden tidsplan, som jeg går ud fra er den, som spørgeren interesserer sig for, er den tidsplan, som vedrører leveringen af det togmateriel, som skal køre på banen.
Det har ministeren selv spurgt meget om, og det seneste, der foreligger for ministeren, er, at den vil ligge klar inden for den næste måneds tid.
Det er klart, at det vil være et selvstændigt problem, hvis man har en situation, hvor metroen åbner til tiden uden tog.
Margrete Auken (SF), 2000-03-14:
Jeg har lige haft fornøjelsen af at være nede på Nørreport, og det er jo ikke, fordi jeg håber, jeg får ret dér, for det ville jo være forfærdeligt, hvis jeg fik ret i, hvor galt det kan gå, men da fik vi jo at vide, at man havde så travlt, fordi den der metro jo skulle være klar, og der er nogle, der er dybt skeptiske over for forsikringen.
Jeg ved godt, at man har sagt, at det, der står fast, er, at der kommer til at køre tog dér den 1. oktober 2002, men problemet er altså, at på det afgørende punkt, nemlig togets styresystem, sejler det hele endnu.
Sandsynligvis tyder det på, at de tog, der kører rundt ude på Amager, ikke har mere teknik end Tivoli-toget.
Det er jo ikke nok bare at sige, at næsten alt er godkendt, når det afgørende og det, som er svært - resten er ikke svært - endnu ikke er nået frem.
Mig bekendt er det nået til TüV Rheinland, men det er i hvert fald ikke nået frem til Jernbanetilsynet.
Så jeg vil godt spørge: Har ministeren sådan lidt bulderstemme på, eller siger han bare, at han er tryg ved, at formanden for Ørestadsselskabet siger, at det hele nok skal være klar til den 1. oktober 2002, og så må resten altså sådan komme.
Eller hvor mange skandaler vil ministeren påtage sig?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Jeg var på besøg i Metroen og i Ørestadsselskabet, og i øvrigt har jeg også haft kontakt med Jernbanetilsynets chef.
Jeg er meget optaget af, at togene skal være der til tiden, og at sikkerheden skal være i orden.
Derfor presser vi faktisk på både over for selskabet og over for togleverandøren for at få de nødvendig data, som gør det muligt at sikre jernbanesikkerhed.
Samtidig har jeg iværksat overvejelser om, hvordan og hvorledes man sikrer en styrkelse af ekspertisen i ministeriet til sikring af, at de spørgsmål, man skal stille dels til Ørestadsselskabet og dels til den pågældende togleverandør, faktisk er de kvalificerede spørgsmål i en sag, som teknisk er meget, meget kompliceret.
Men det er korrekt, at det, det drejer sig om, er at sikre, at de styresystemer, de ATC-systemer, som jo i anden henseende er meget omtalte, faktisk fungerer, og det har jeg indtil nu ikke anledning til at betvivle, men jeg vil gerne have sikret, at jeg også kan være sikker i min tro.
Margrete Auken (SF), 2000-03-14:
Jeg synes, det er vældig godt, at ministeren spørger, om man nu er sikker på, at de spørgsmål, man stiller, er de relevante.
Det er et forholdsvis elementært niveau, og jeg kan forstå, ministeren føler, at det er nødvendigt med et så elementært niveau i forhold til godkendelsen af togene.
Der sidder faktisk i nærheden af ministeren også folk, der har en lille smule forstand på det.
Jeg har fuld tillid til ministeren her, men det ville jo styrke min tillid, hvis jeg vidste, at ministeren også spurgte folk, der faktisk har forstand på tingene, om, hvad det er for nogle spørgsmål, der skal være afklarede, så den tidsplan, der bliver forelagt - om en måned kan jeg forstå - er en, om hvilken vi kan sige, at den kan vi stole på, og ikke bare skal sige: Jamen det er bare noget, vi gør for sjov.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Til spørgeren vil jeg sige, at det er jo præcis det, som jeg har tænkt mig at gøre og allerede har iværksat.
Den nødvendige ekspertise findes i fuldt mål inden for de institutioner og styrelser, som er under Trafikministeriet.
Det har jeg tænkt mig at benytte mig af.
Jeg har sådan set ikke nogen lyst til at gå ud og betale flere millioner kroner til private konsulentfirmaer for at få et svar, som jeg allerede har.
Men det, der er situationen, er, at vi har at gøre med systemer, som er temmelig komplicerede - uanset at spørgeren mener, at de er enkle - og hvor det er et spørgsmål om, hvordan og hvorledes man får tilpasset de styresystemer til de normer, sikkerhedsklausuler, standarder, som vi accepterer her i landet.
Dér er jeg enig med spørgeren i, at det, der er problemet, er, at det indtil videre har været vanskeligt at få de nødvendige specifikationer fra den pågældende leverandør, og det har jeg taget hånd om og vil sikre sker, om ikke andet så af hensyn til, at jeg også kan stå her, når spørgeren om et par år vil gentage sit spørgsmål om, hvorfor der ingen tog er.
Arne Melchior (CD), 2000-03-14:
Jeg forstår på ministeren i dag og også tidligere, at han vil benytte sin tiltræden til at gøre en grundig status over hele dette store projekt.
Det vil jeg udtale min glæde over, og jeg tror også, at det er meget nødvendigt.
Jeg vil lige røre et enkelt hjørne af det: På mandag begynder på Nørreport Station de meget omfattende og i mine øjne noget Storm P.-agtige ombygningsarbejder.
Entreprenøren beregner varigheden af det arbejde til 30 måneder.
Regner vi 30 måneder frem fra på mandag, så når vi den 20. september 2002.
Foruroliger dette ministeren en lille smule, og vil han lade denne sag indgå i sin status?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Jeg kan sige til spørgeren - altså ud over at spørgeren jo allerede har diskuteret sagen med mig på et møde i går - at det i hvert fald ikke er noget, som gør ministeren specielt tryg, når det er sådan, at man tænker på, hvad der i øvrigt er foregået.
Det er bl.a. af den årsag, jeg har iværksat overvejelser om, hvordan og hvorledes man kan sikre den nødvendige kompetence, som kan forhindre, at der sker former for forsinkelse, som vi har set.
Så jeg vil sige, at det er ikke nødvendigvis sådan, at ministeren bliver utryg, men han bliver heller ikke tryg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Kirk (V), 2000-03-14:
vi, at ministeren havde været lidt ude i landet i nærheden af Maren i kæret.
Spørgsmålet her drejer sig om et sted måske endnu længere ude, nemlig Torsminde.
Dér ligger en havn, som trafikministeren har accepteret at beholde som statshavn.
Der har i mange år været et tilsandingsproblem, og det er der stadig.
Til orientering kan jeg oplyse, at der i februar blev oppumpet 13.000 m3 sand fra sejlrenden
, men allerede nu er den tilsandet igen.
Den 28. februar, måske før ministeren tiltrådte, kunne der sejle fiskerbåde.
Den 29. februar stødte de på grund.
Har ministeren et forslag til, hvad han vil gøre ved det problem?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Det har ministeren ikke på stående fod, men spørgeren er jo ganske bekendt med problemstillingen, hvilket jo også ligger i spørgerens spørgsmål.
Derfor vil jeg bare sige, at det er klart, at hvis der er den type problemer, så bliver man jo nødt til at have forhandlinger med de kompetente myndigheder lokalt om, hvordan og hvorledes tingene i givet fald skal klares.
Jens Kirk (V), 2000-03-14:
Jeg kan forstå, at trafikministeren er positiv, og det er selvfølgelig glædeligt, men ved trafikministeren, eller har han fået det hvisket, at der ligger en computermodel, som viser, at efterhånden som man føder klitterne med sand fra sejlrenden, bør molerne forlænges udad.
Er det noget, ministeren måske vil tage op i en drøftelse med statshavneadministrationen?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Spørgeren ved jo ganske udmærket, at det, der ligger bag denne her problemstilling, også bag spørgerens spørgsmål, er forhandlingerne om, hvorvidt bl.a. Torsminde Havn skal overgå til kommunalt anliggende.
Det har man ikke kunnet komme til enighed om, hvorfor Torsminde fortsætter som statshavn.
Men det betyder også, at der stadig væk vil ligge en forpligtelse på de lokale myndigheder, på kommunerne osv. til at gå ind i det her projekt.
Derfor siger jeg, at hvis det er sådan, at der skal være nogen fremdrift i det her, bliver man nødt til at have en forhandling om det her.
Det er ikke sådan, at man skal tro, at de lokale myndigheder er uden nogen som helst form for forpligtelse til, at de her ting fungerer.
Jens Kirk (V), 2000-03-14:
Og vil ministeren eventuelt lade et stykke papir sive dertil, om at man måske burde drøfte det problem her? For det er sådan, at der p.t. stort set ingen fisk landes i Torsminde.
Auktionen kan ikke gå, menneskene bliver arbejdsløse, og den funktion, statshavnen engang blev bygget for at opfylde, mistes.
Så derfor: Vil ministeren venligst lade et stykke papir sive eller ej?
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Så det, jeg bare vil sige, er, at det indgår i overvejelser omkring statshavne i al almindelighed - både når det drejer sig om Torsminde, og når det drejer sig om de ikkeafsluttede sager omkring de øvrige havne.
Det drejer sig om sikring af statshavnsadministration og den slags ting.
Og så jeg vil sige, at jeg kan give spørgeren tilsagn om, at det i hvert fald er spørgsmål, som jeg diskuterer løbende i ministeriet, herunder den nævnte problemstilling.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-14:
Det er bare et enkelt spørgsmål:
Når nu det er sådan, at Torsminde Statshavn stort set ikke kan fungere som fiskerihavn, går det jo virkelig ud over det lille lokalsamfund, som ligger i Torsminde, og som jeg faktisk har besøgt flere gange, og jeg har også besøgt statshavnen, og derfor vil jeg høre, om regeringen har nogle planer for så i øvrigt at gøre noget for det samfund
, hvis det er sådan, at man ikke får lavet uddybningen, så statshavnen reelt kan komme til at fungere.
Jacob Buksti (S), 2000-03-14:
Jamen det var jo en af baggrundene for, at man forsøgte at lade det kommunale samfund overtage havnen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-14:
Nu var det jo sådan, at jeg i fredags overværede trafikministerens tale på generalforsamlingen for Foreninger af Kommuner i Københavns Amt, og dér talte trafikministeren meget begejstret om roadpricing.
Derfor vil jeg høre: Hvad er
regeringens konkrete planer for iværksætning af roadpricing?