runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Jeg kan forstå, at der er en grundlæggende uenighed om mange ting mellem vore to partier, og det her er altså et af punkterne.
Jeg forstår helt grundlæggende ikke, hvorfor Socialdemokratiet og hr. Jens Peter Vernersen altid skal benytte enhver lejlighed til at kradse lidt ekstra penge ind i skat.
Det påvirker altså erhvervsklimaet, det påvirker også beskæftigelsen på længere sigt, og det vil bringe flere mennesker i arbejde, så jeg ser ikke så sort på det som hr. Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Så synes jeg, hr. Mikkel Dencker skal forholde sig til, at der er tale om kreativ skatteplanlægning, som man præmierer, når man lukker skattehullet på den måde, man gør, og forærer disse virksomheder 2 mia. kr.
Jeg kan forstå efter gentagne spørgsmål, at det finder hr. Mikkel Dencker rigtigt, og at man gør det af hensyn til skattestoppet, men jeg må sige, at jeg synes, det er en vidtgående fortolkning af skattestoppet, som jeg forstår at man kan hygge sig med at diskutere hos Venstre og Dansk Folkeparti, da der åbenbart også er klar uenighed på det punkt.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Jeg synes, det er rimeligt, at alle virksomheder i dette land betaler den samme selskabsskattesats.
Alle virksomheder betaler skat efter deres overskud, så derfor finder jeg, det er rimeligt, at alle virksomheder fremover kun betaler 28 pct. i skat i stedet for 30 pct. Alternativet ville jo være, at det skulle listes op i lovforslaget, at der er bestemte virksomheder, som ikke må få nogen skattelettelser, og er det det, vi skal ud i?
Det lyder næsten sådan.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Jeg synes, vi må have forløbet i det her gjort klart.
Skatteministeren skriver på sin hjemmeside og sender ud som baggrundsnotat, at der er tale om kreativ skatteplanlægning, der er tale om manglende muligheder for kontrol, og der er tale om et konkret skattehul, som man vælger at lukke ved lovgivning.
Men så siger man, at de mennesker, som har brugt den kreative skattetænkning og skattehullet, skal præmieres ved at få selskabsskatten sat ned fra 30 til 28 pct.
Nu er det jo sådan, at selskaberne ikke anvender sambeskatningen ens.
Der er nogle, som stort set ikke anvender sambeskatningen, f.eks. banker og pengeinstitutter, men de får på grund af ændringer af sambeskatningsreglerne og uden i øvrigt at lide nogen nød pr. automatik tilført i størrelsesordenen 750 mio. kr., og nordsøolien får pr. automatik tilført i nærheden af 500 mio. kr. Synes hr. Mikkel Dencker virkelig, det er rimeligt, og skal vi tage det som udtryk for, hvilken social opfattelse man normalt har i Dansk Folkeparti?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Jeg bryder mig egentlig ikke om hr. Frank Aaens skæren alle over én kam.
Hr. Frank Aaen udlægger det sådan, at fordi der er nogle, der har unddraget sig noget beskatning og derfor i hr. Frank Aaens optik er kriminelle, er alle virksomheder her i landet kriminelle, og derfor skal de ikke have adgang til skattelettelser.
Der er muligvis nogle af Enhedslistens medlemmer, der er autonome og har været med til at kaste med sten mod politiet, men jeg tror i hvert fald ikke, det er alle.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Betyder det, at hver eneste gang man napper en forbryder, skal man straks belønne forbryderen bagefter?
Her taler vi om at lukke et skattehul, hvor reglerne bliver åbenlyst misbrugt, og så mener Dansk Folkeparti åbenbart, at når vi gør det, skal vi straks skynde os at give pengene tilbage.
Derfor vil jeg spørge igen: Når der nu er 2 mia. kr. til rådighed, som det bliver tilfældet på grund af den ene del af forslaget, var det så ikke en bedre idé at bruge pengene til lidt mere velfærd for de ældre, til folkeskolen og til skattelettelser for dem, der ikke har fået skattelettelser?
Jeg forstod på debatten op til folketingsvalget, at Dansk Folkeparti mente, at skattestoppet skulle være mere socialt, og her har man altså 2 mia. kr. til skattelettelser, men man bruger dem sådan set på den mest asociale måde, man kan komme af sted med, nemlig udelukkende til mennesker, der i forvejen tjener masser af penge.
Det er jo logikken bag at aflevere dem til selskabsbeskatningen.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Jeg har forstået, at Enhedslisten og hr. Frank Aaen i særdeleshed betragter nogle brancher, her den finansielle sektor, som værende ondere eller værre end andre, og de skal derfor have mindre del i de mulige skattelettelser end andre virksomheder.
Det er åbenbart, at både Enhedslisten og Det Radikale Venstre mener det.
Jeg fremlægger vores politik og ikke hverken Venstres eller Det Konservative Folkepartis politik, og jeg kan kun sige, at baggrunden for, at vi går ind for denne lettelse af selskabsskatten, er loyalitet over for vores egen politik.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Hr. Mikkel Dencker sagde, at det er loyalitet over for – kan jeg forstå – tre partiers skattestop, der ligger bag støtten til skattenedsættelsen for banker, forsikringsselskaber og olieselskaber.
Vi havde lige før en diskussion med Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, som klart og utvetydigt sagde i to omgange, at forslaget her intet har med skattestoppet at gøre.
Så kan man jo godt sige, at det er en lidt misforstået loyalitet, og derfor vil jeg spørge hr. Mikkel Dencker: Hvis nu regeringen er indforstået med, at det ikke har noget med skattestoppet at gøre, skulle Dansk Folkeparti så ikke overveje, om de penge kunne bruges mere fornuftigt end ved at foræres til bankerne og forsikringsselskaberne?
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti mener, at der er mange velfærdsområder, der godt kunne trænge til lidt flere penge: De ældre skulle have bedre omsorg, ældrechecken skulle måske sættes i vejret, og der er andre gode formål.
Var det ikke en god idé at overveje at bruge 2 mia. kr. til det i stedet for at forære dem til nogle selskaber, der tjener styrtende i forvejen?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Det er et skattestop, som tre partier er enige om og bakker op, så det er alle de tre partiers skattestop.
Jeg skal ikke gå ind i en dybere diskussion af, hvorfor nogle virksomheder eller nogle bestemte brancher har mindre overskud end andre, for det synes jeg falder lidt ved siden af dette lovforslag.
Det, jeg hæfter mig ved, er, at vi her får gennemført en skattelettelse, som alle virksomheder principielt har lige stor adgang til, og det kan vist ikke gøres mere retfærdigt.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Er hr. Mikkel Dencker ikke klar over, at en meget stor del af de danske virksomheder ingen skat betaler, fordi de ikke er en del af et erhvervsklima, der giver dem mulighed for at tjene penge?
Mange produktionsvirksomheder, som beskæftigede medarbejdere fra den kortest uddannede del af befolkningen, bliver nu outsorcet, og derfor har de pågældende ikke længere mulighed for have et arbejde i Danmark.
Jeg er lidt skuffet over, at loyaliteten over for Venstres skattestop åbenbart gør, at ordføreren ikke har fantasi til at bruge pengene til andet end netop skattenedsættelser på dette område.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Vores støtte til, at selskabsskattesatsen sænkes, er ganske rigtigt loyalitet over for det skattestop, som Dansk Folkeparti også selv støtter.
Nu kommer der et merprovenu ind, hvis lovforslaget gennemføres, og vi mener, det er ganske rimeligt, at det benyttes til at sænke den generelle selskabsbeskatning med 2 procentpoint, som det sker her.
Det er ganske rigtigt, at det er, fordi vi støtter skattestoppet, at vi går ind for det.
Jeg kan ikke se noget problem i, at det bliver grebet så enkelt an, som det gøres her.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, om det er loyalitet over for Venstres skattestop, der er årsag til, at man afleverer det provenu, som nu kommer ved lukning af et skattehul, til selskabsbeskatningen.
Jeg vil også spørge hr. Mikkel Dencker, om han ikke er klar over, at langt den største del af skattebetalingen i dette land kommer fra ganske få, meget store virksomheder, og at den absolut overvejende del af dem findes i den finansielle sektor.
Hr. Jacob Jensen siger, at vi har råd til det, og med »det« mener hr. Jacob Jensen en nedsættelse af selskabsskatten.
Jeg kan kun konstatere, at så er det jo godt, at der er nogle, der har snydt, for ellers havde vi jo aldrig fået råd til det.
Men jeg vil egentlig godt have uddybet hr. Jacob Jensens lyst til at nedsætte indkomstskatten, så mit spørgsmål er: Hvorfor har De Konservative ikke kunnet komme igennem med, at dette beløb på 2 mia. kr., som jo er et anseligt beløb, kunne bruges til nedsættelse af indkomstskatten, f.eks. mellemskatten og topskatten?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Hr. Frank Aaen har helt ret i, at regeringen mener, at det er vigtigt at holde fast i kapitalens frie bevægelighed, men resten af hr. Frank Aaens påstande har ingen gang på jorden.
Det er netop sådan, at vi har arbejdet meget markant for at få indført et rentebeskatningsdirektiv.
Vi har på dansk initiativ under det danske formandskab i EU lavet et stort stykke arbejde for netop at sikre, at der blev indført en beskatning af renterne i hele EU, og har også fået et forlig på plads, der i høj grad er med til at sikre, at der kommer til at ske en beskatning af renteindtægter også i de lande, der hidtil har været tilbageholdende.
Vi ønsker nemlig ikke, at bekæmpelse af skatteunddragelse, svig m.v. skal ske på bekostning af kapitalens frie bevægelighed, men skal ske sammen med, at vi bevarer kapitalens frie bevægelighed.
Det er det, regeringen har kæmpet for, og det er det, som vi heldigvis har fået et gennembrud med med dette rentebeskatningsforslag, som nu er blevet vedtaget.
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Jo, men altså der er jo ikke tale om, at der er nogle brancher, der favoriseres mere end andre.
Det er jo en generel nedsættelse af selskabsskatten fra 30 til 28 pct., og det kommer dermed alle til gode.
De 2 mia. kr., som det koster at nedsætte selskabsskatten, er ikke noget, der skal hentes andre steder.
Det er jo, som jeg netop har redegjort for i min ordførertale, noget, der finansieres af det forslag, som skatteministeren her har lagt frem, og hvor vi indfører globaliseringsprincippet i sambeskatningen.
Så det er at slå to fluer med ét smæk, og det er faktisk et meget positivt forslag.
Jeg synes, man skal være uhyre pessimist, hvis man som radikal og oven i købet erhvervsmand skal være negativ over for det her forslag.
Det må jeg indrømme, det kommer bag på mig.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Jeg kan indledningsvis sige til hr. Frank Aaen, at man naturligvis, hvis man har ønske om det, kan gøre en indsats for at arbejde gennem EU på at få ændret reglerne om, at medlemslandene skal behandle virksomhederne ens, uanset hvor de måtte investere henne i EU.
Det er vi i regeringen ikke indstillede på.
Vi mener netop, at det, at landene skal behandle virksomheder ens på tværs af landegrænserne i EU, er en af styrkerne ved EU, og derfor har vi ikke tænkt os at arbejde for at få ændret de regler om kapitalens frie bevægelighed, som bl.a. har været medvirkende til afgørelsen i Lenzdommen, og som dermed også er en af de direkte årsager til lovforslaget her.
Kernen er, at vi fra dansk side gerne skal beskatte ens, uanset hvor man har lagt investeringen henne.
Det gør vi nu ved at sige, at vi i stedet for at beskatte investeringsforeningen beskatter investoren; vi sikrer, at der er en ensartet beskatning, uanset hvor man måtte være henne.
Vi glæder os over, at der er en fri bevægelighed af kapital, og vi glæder os over, at det er muligt at investere på tværs af landegrænserne.
Nu skal vi bare sørge for, at de danske skatteregler også gælder på en måde, så de er tilfredsstillende både set ud fra et dansk synspunkt og også set ud fra EU-rettens synspunkt.
Hvad angår spørgsmålet om hedgeforeninger, så synes jeg, det er vigtigt at understrege, at hedgeforeninger eksisterer i dag, at de eksisterer i en lang række lande inden for og uden for EU.
Spørgsmålet er, om vi fra dansk side ønsker, at der skal være et dansk alternativ, en dansk mulighed for, at man kan oprette hedgeforeninger, som – sagt til dem, der ikke lige præcis ved, hvad det er – kan karakteriseres som foreninger, hvor man gearer investeringerne for at investere mere omfattende.
Det, der er væsentligt for regeringen, er, at vi også skaber mulighed for, at der et dansk alternativ til de investorer, der ønsker at investere gennem hedgeforeninger.
Det får vi nu gennem en kombination af dette lovforslag og det lovforslag, som bliver vedtaget i økonomi- og erhvervsministerens ressort.
Jeg skal sige til hr. Morten Homann, at det er min intention, at vi vil vende tilbage til hele spørgsmålet om aktieavancebeskatningen i den kommende folketingssamling.
Med hensyn til dette forslag er det vigtigt at holde fast i, at de gældende regler, der var i § 2 a, de facto er blevet underkendt via den EF-Domstols-kendelse, der er faldet.
Det får vi med lovforslaget her, og derfor er det med glæde, at jeg kan notere, at et bredt flertal i Folketinget bakker op om lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg har forstået det sådan, at Det Konservative Folkeparti er imod statsstøtte til erhvervslivet, og at det kun i undtagelsestilfælde er sådan, at man f.eks. kan gå ind for at kompensere for, at andre lande yder statsstøtte til deres værfter.
Men med det, der her lægges op til, er det så ikke korrekt opfattet, at der er en sum på godt og vel 6 mia. kr., som det nu vedtages af et flertal i Folketinget skal gå til erhvervsstøtte fra staten til de maritime erhverv?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
Dette lovforslag indeholder de lovændringer, der er nødvendige for, at en modernisering af Danmarks Skibskreditfond kan ske.
Skibskreditfondens nuværende opbygning og lovgrundlaget stammer fra 1961, og derfor er det helt naturligt, at man nu ser på fondens fremtidsmuligheder.
Danmarks Skibskreditfond har gennem årene spillet en vigtig rolle for det maritime erhverv.
Fonden har sikret redere og værfter god adgang til konkurrencedygtig finansiering af ny- og ombygning af skibe samt køb og salg heraf.
For Det Konservative Folkeparti er det væsentligt, at fonden også i fremtiden kan spille en væsentlig rolle for det maritime erhverv, og vi finder det væsentligt, at rammerne for fonden er tilpasset mere moderne vilkår på de finansielle markeder.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Kim Christiansen (DF), 2005-04-01:
Da fru Colette L. Brix ikke kan være til stede, er jeg blevet bedt om at oplæse hendes ordførertale: Det drejer sig om lov om ændring af lov om et skibsfinansieringsinstitut.
Dansk Folkeparti støtter i lighed med de relevante parter en modernisering af Danmarks Skibskreditfond.
Det er positivt, at der med omdannelsen bliver mulighed for i et aktieselskab at give virksomheder flere og langt bedre muligheder for at tilpasse sig.
Dansk Folkeparti har med tilfredshed noteret sig, at Danmarks Skibskreditfond i denne forbindelse betaler 810 mio. kr. til staten med den betingelse, at midlerne øremærkes til skibsfart og/eller værftsindustri i Danmark.
De fleste af midlerne har vi netop her i salen allerede brugt til en forlængelse af de midlertidige støtteordninger.
Dansk Folkeparti kan ligeledes bakke op omkring, at en del af midlerne opspares i Skibskreditfonden nu og placeres i en erhvervsdrivende fond med henblik på at foretage uddelinger efter Skibskreditfondens opløsningsformål.
Niels Sindal (S), 2005-04-01:
Dette forslag er jo egentlig grundlaget for en lov, vi tidligere har vedtaget, nemlig L 48, som det blev nævnt.
Forslaget går jo ud på at tilvejebringe de midler, der skal til for at sikre danske værfters konkurrencevilkår i forhold til europæiske og globale værfter.
Ideen med at splitte det op i en fortsat skibskreditfunktion og en fond, der kan uddele til netop skibsbygning og det maritime kompleks, er en god idé.
Det ved jeg der er blevet regnet på, og jeg mener, at det, man er nået frem til, er en fornuftig ordning.
Der tilflyder staten godt 1,6 mia. kr., som så deles op, hvor de 800 mio. kr. går til staten og de andre 800 mio. kr. bruges til udvikling af skibsbygning.
Når jeg synes, det er legitimt, så er det, fordi Skibskreditfonden som andre fonde gennem årene ikke har haft et uddelingsformål, og i Skibskreditfondens oplysninger står der, at såfremt Skibskreditfonden opløses, så skal pengene tilfalde erhvervet.
Det, man nu vælger, er fortsat at sikre, at man kan finansiere skibe, men samtidig tager en gevinst hjem, som man bruger til at udvikle skibstyper.
Og det synes vi i Socialdemokratiet er en ganske god idé, så vi tilslutter os forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
Vi finder, at det er vigtigt, at vi også fra statens side sikrer en god udvikling på det her område.
Man kan sige, at Danmarks Skibskreditfond jo har vist sig at være en god ordning, som kun har ført godt med sig, og derfor ser vi ingen grund til at ændre på de ting ud over de ændringer, der ligger i forslaget.
Så kan man jo spørge, om det er filosofi, der skal træde i kraft, eller det er den sunde fornuft, der gør, at når vi har nogle gode tiltag, lader vi de gode tiltag køre videre.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jamen er det ikke korrekt forstået, at de øvrige parter, private pengeinstitutter og rederier, jo kun skød kapital ind og kun havde risikoen vedrørende den kapital, de havde skudt ind, hvorimod den egentlige risikotagning ved Skibskreditfondens virksomhed har været statens?
Var det så ikke rimeligt, at de private parthavere kun fik deres oprindelige indskud tilbage, hvorimod den øvrige egenkapital i Skibskreditfonden tilfaldt staten?
Ved ordføreren i øvrigt noget om, hvor meget det drejer sig om, der her – nu får vi at vide, at det er 1,6 mia. kr. til staten – tilfalder de private parthavere?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Der har jo været andre involveret i den kreditgivning og garantistillelse gennem tiderne, og de risici, som de instanser dermed har taget, skal vi naturligvis ikke kunne kræve tilbagebetaling for nu.
Det, som forslaget her hjemler mulighed for, og som efter vores mening også er det, der er ret og rimelighed i, er, at den finansiering, kreditgivning, der er ydet fra statens side, skal kunne tilbagebetales.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det var, fordi der var en enkelt passage i ordførerens tale, der hed, at den del af Skibskreditfondens fortjeneste, der skyldtes staten, så skulle tilbagebetales til staten.
Kan man ikke anlægge det synspunkt, at hele formuen i Skibskreditfonden skyldes staten, fordi staten hele vejen igennem har været garant for de lån, som er givet, og at al fortjenesten i sidste ende derfor vedrører statens engagement?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Baggrunden for dette lovforslag fra økonomiog erhvervsministeren – og det er lovforslag nr. L 49 – er jo ønsket om at modernisere Danmarks Skibskreditfond.
Ministeren ønsker med forslaget at skabe hjemmel til en modernisering, da der jo mellem ministeren og Danmarks Skibskreditfond og Danmarks Nationalbank er indgået en rammeaftale herom.
Forslaget indebærer så de nødvendige formelle forslag, for at det kan lade sig gøre.
Vi kan i Venstre tilslutte os forslaget.
Vi finder, at det er et nyttigt forslag, fordi det er med til at sikre Danmarks Skibskreditfond og de maritime erhvervs fremtidsmuligheder.
Det er vigtigt, at Skibskreditfonden også fremover skal kunne spille en vigtig rolle i udviklingen af de maritime erhverv, samtidig med at rammerne for virksomheden tilpasses mere moderne vilkår på de finansielle markeder.
Det er der brug for i de her år, hvor vi er udsat for hård international konkurrence og også fra vores side at se en unfair international konkurrence.
Der er også brug for stadig væk at understøtte det maritime erhverv, fordi det er i fremdrift, og fordi det er af stadig stigende betydning for dansk økonomi og beskæftigelse.
Det er naturligvis en udvikling, som vi fra politisk hold skal understøtte.
Endelig er et af hovedformålene med forslaget, at der skabes hjemmel for med en omdannelse af Skibskreditfonden, at fortjenesten ved tidligere offentlige låneordninger kan tilbagebetales til rette vedkommende.
Alt i alt er det et fornuftigt forslag, som sammen med det tidligere forslag, vi behandlede for nylig, L 48, så vidt jeg husker, også giver den substantielle baggrund for, at vi kan fortsætte med en 6 pct.s støttefinansiering til dansk værftsindustri og dermed sikre beskæftigelsen frem til 2009 på nogle værfter som følge af en ganske betydelig ordreindgang på nybygninger, som netop er kommet i bøgerne her på det seneste. Alt i alt udmærkede initiativer.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg stillede jo det fuldstændig enkle spørgsmål i min ordførertale, om der er noget, der bliver mere forbudt med denne her lov, end det i forvejen er forbudt, og så får vi lidt om, når der er eurotegn på.
En minister, der kommer til Folketinget med en lov, må da vide, hvad den lov ændrer i forhold til gældende retstilstand.
Ellers har ministeren da ikke gjort sit hjemmearbejde.
Derfor det helt enkle spørgsmål: Er det i dag mere strafbart at lave en møntefterligning, hvor der er eurotegn på, end hvis man laver en møntefterligning, hvor der kun er dronning Margrethe på?
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Når der foretages indskud i sådan en fond, som vi her snakker om, gennem mange år, så er det jo vanskeligt efterfølgende at redegøre for, hvilke dele af indskuddene der har båret de respektive risici og efterfølgende udlodninger og finansiering.
Jeg mener derfor, at det er meget rimeligt og forstandigt, at det, der her hjemles mulighed for, er, at de bidrag, som staten konkret har ydet, kan tilbagebetales.
Andre vedrører ikke den del her af lovforslaget og skal heller ikke gøre det.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Hidtil har det jo været sådan, at et stort flertal i Folketinget, jeg tror faktisk enstemmigt, har sagt, at her giver vi tilskud til værfter og til skibsbygning i Danmark.
Selv om rederne er stenrige og vælter milliarder af kroner ned i kassen, så vedtager vi at give støtte til dem for at kunne bevare nogle arbejdspladser i Danmark, som ellers ville flytte et andet sted hen.
Det er vi imod, og vi arbejder internationalt for at fjerne alle former for statsstøtte til maritime erhverv, herunder værfter.
Så vedtager man altså i dag at tage en pose penge på 6,4 mia. kr., så vidt jeg lige kan forstå, og sige, at de penge kun må bruges til at støtte værfter og andre maritime erhverv.
Er det ikke lidt mærkeligt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-04-01:
Jeg mener, at hr. Frank Aaen også må se sammenhængen med det lovforslag, der hedder L 48, hvor der er nogle helt specielle grunde til, at staten går ind og giver mulighed for nogle tilskud.
Derfor synes jeg, at det også er vigtigt i relation til det her lovforslag, at man tænker lovforslag nr. L 48 ind her.
Selvfølgelig er det jo udgangspunktet, at erhvervslivet helst skal kunne klare sig selv, og selvgjort er jo velgjort, men lige præcis i det konkrete tilfælde her mener jeg, at det er den bedste løsning og også, at man etablerer det på den her måde.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg synes da, at det er fint, at Venstre støtter det her lovforslag.
Kan vi så få at vide, hvorfor Venstre så også støttede, at man i 2002 i finansloven skar penge væk, der gik til udvikling af byggesektoren, herunder til økologisk byggeri og til oplysning og forskning inden for bolig- og byggeområdet i almindelighed?