runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-02:
Man kan starte med at konstatere, at på sin vis er skaden jo sket, i og med at forslaget, det her fuldstændig rendyrkede ideologiske, liberalistiske forslag, blev gennemført tilbage i 2003.
Det, vi behandler i dag, er en afskaffelse af den revisionsbestemmelse, som blev indført i forbindelse med loven.
Man kan også sige, at hvad angår udgangspunktet for at tage den her revisionsbestemmelse alvorligt, nemlig at prøve at bygge på nogle af de erfaringer, der har været med ordningen, har vi ikke de bedste muligheder for rent faktisk at kunne bygge på de erfaringer.
Det er selvfølgelig først og fremmest, fordi erfaringerne er så få og så små, i og med at så få familier har været parate til eller haft mulighed for at betale for at vælge den kommunale tandpleje fra.
På baggrund af, at vi jo i udgangspunktet i høj grad var modstandere af forslaget, og vi i øvrigt ikke kan se, at den efterfølgende periode har givet nogen som helst positive tegn på, at det har været et stort, stort ønske fra en bred kreds af forældre og deres børn at kunne vælge til, så er vi altså fra Enhedslistens side skeptiske over for forslaget.
Det er jeg glad for, for jeg har jo fra starten troet på, at det var en god idé at indføre større valgfrihed og fleksibilitet i børne- og ungdomstandplejen, og jeg har sådan set ikke syntes, at det var noget man behøvede bare at gå og eksperimentere med for så efterfølgende at vurdere, om det nu også var en god idé.
Men andre så anderledes på det, og nu ophæver vi den bestemmelse, og så kan den valgfrihedsordning, som vi indførte pr. 1. januar 2004, også på det her felt fortsat florere i praksis.
Det er jeg glad for.
Det er en udmærket ordning, og jeg synes egentlig, at fru Charlotte Fischer havde en udmærket indfaldsvinkel på ordningen ved at sige, at den jo ikke alene skal vurderes på, hvor mange der har valgt det offentlige fra og er gået et andet sted hen.
Den skal jo også vurderes på, hvor mange der så har valgt ikke at vælge det offentlige fra.
Det er altså et stort skulderklap til den kommunale børnetandpleje.
Sådan gælder det i øvrigt med det frie valg: Det skal jo ikke vurderes på, hvor mange der stiller sig op i en kø væk fra det offentlige, men vurderes på, at folk får noget frihed, en mulighed for at handle, som skærper bevidstheden om at give god service og give nogle gode tilbud, uanset om det foregår i det ene eller det andet regi.
Det er en ordning, der har vist sig at kunne fungere i praksis, og jeg er glad for at kunne notere mig Folketingets opbakning til, at vi nu også sikrer, at den ordning kan komme til at fungere fremadrettet.
Kamal Qureshi (SF), 2006-02-02:
Det er jo en ordning, som på det tidspunkt, den blev gennemført, blev fremført som værende den meget, meget store åbenbaring og en model, som mange ville være meget, meget glade for at benytte sig af.
Vi er selvfølgelig stadig kritiske over for, at der er en brugerbetaling for tandbesøg involveret i det her; at de børn og unge, der vælger at benytte sig af tilbuddet, faktisk skal have deres egne penge med til tandlæge.
Så det giver jo ingen mening at tale om frit valg, for det er i hvert fald kun frit valg for dem, der har råd til at betale.
Men i og med, at det selvfølgelig er ophævelsen af revisionsbestemmelsen, vi behandler her, kan jeg sige, at vi vil undlade at stemme for en sådan ophævelse, for det er jo ministerens problem, var jeg lige ved at sige, at revisionsbestemmelsen kommer ud.
Vi er ikke blevet forfærdelig meget klogere af det.
Det er heller ikke sikkert, det var meningen, at vi skulle blive det.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg kan genkende det, der stod på Politikens forside, og jeg kan sige, at vi er faktisk fem-seks Venstremedlemmer af Sundhedsudvalget, der har den holdning og gerne vil give udtryk for den.
Men fru Karen Klint kan da ikke undre sig over, at jeg ikke siger det på nuværende tidspunkt, for vi skal jo behandle forslaget i Sundhedsudvalget på et senere tidspunkt, og her er der mulighed for at komme med de forskellige ændringsforslag, man måtte ønske.
Vi vil se på det hele, og så vi vil se, hvordan situationen udvikler sig, men det, der er vigtigt for mig, er at give udtryk for, hvilken holdning jeg har.
Jeg vil minde om, at tilbage i 1997 var det Hans Peter Baadsgaard fra Socialdemokratiet, som i den socialdemokratisk ledede regerings tid kom med et ændringsforslag til lovforslaget.
Der er altså fortilfælde, hvor medlemmer er kommet med ændringsforslag, og det er jo sådan, at i etiske spørgsmål plejer medlemmerne at have forskellige holdninger, og i Venstre får de også lov til at give udtryk for dem.
Helle Sjelle (KF), 2006-02-02:
Jeg synes som sagt, at det forslag er ganske udmærket, der ligger her, som jo er en videreførelse af den ordning, vi har i dag
Jeg synes, det fungerer fint.
Lone Møller (S), 2006-02-02:
Jeg kan ikke nære mig, når fru Helle Sjelle siger, at det er rigtig godt med det frie valg, og at det styrker konkurrencen.
Helle Sjelle (KF), 2006-02-02:
Vi Konservative ønsker et samfund, hvor den enkelte har friheden til at vælge, og derfor er vi også meget glade for, at regeringen har fokuseret på øget valgfrihed de seneste år.
Og vi ser positivt på det fremsatte forslag om at videreføre det frie valg i børne- og ungdomstandplejen, der giver mulighed for, at barnet kan benytte et andet tilbud end det kommunale.
Selv om det er mit indtryk, at den kommunale tandpleje i høj grad lever op til de behov, der er – det viser sig jo, at det er ganske få, der vælger at benytte et andet tilbud end det kommunale – så synes vi ikke, at det skal være et argument for at afskrive frit valgs-ordningen.
Efter vores opfattelse styrker det frie valg konkurrencen blandt dem, der leverer en ydelse.
Det mener vi er positivt, og vi har en opfattelse af, at det giver mere kvalitet og bedre service, og det skal vi naturligvis efterstræbe.
Som sagt ønsker vi at skabe nogle gode muligheder, for at borgerne kan skabe netop det liv, de ønsker, og derfor støtter vi forslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2006-02-02:
Det er på baggrund af det arbejde, der fandt sted i udvalget, at der blev indføjet en revisionsbestemmelse, som gør, at vi i dag, 2 år senere, skal tage stilling til, om ordningen skal fortsætte uændret, og med et ønske fra ministerens side om, at revisionsbestemmelsen ophæves, samtidig med at det frie valg fastholdes.
Undersøgelsen, som er foretaget i 2005, og som viser, i hvor stort omfang ordningen er blevet benyttet, er baseret på et stort grundlag, hvor 258 kommuner har responderet.
Dette i sig selv giver et tydeligt billede af, i hvor høj eller lille grad der er taget imod tilbuddet.
Det viser sig, at det er en meget lille andel af børn og unge, som har gjort brug af muligheden for at modtage kommunal tandpleje i en privat tandlægepraksis.
Derfor synes den skepsis, som fremkommer i nogle af høringssvarene, måske ikke helt begrundet, bekymringen om, at det vil have økonomiske og administrative konsekvenser for kommunerne at fastholde frit valgs-ordningen.
I bemærkningerne til forslaget er det heller ikke vurderet, at der vil være disse konsekvenser.
Dansk Folkeparti ønsker at støtte lovforslaget, men vil samtidig gøre opmærksom på, at der fortsat skal være fokus på området omkring tandpleje.
Det er vores opfattelse, at der er problemer i det videre forløb for mange menneskers tandpleje, og vi vil gerne være med til, at der gøres mere for at fastholde befolkningen i, at det er vigtigt, at man som voksen fortsætter med tandpleje, og at der i vores sundhedssystem eksisterer muligheder for, at alle, uanset social status, får tilbud om voksentandpleje og også benytter dette tilbud.
Det bemærkes endvidere, at det, siden frit valgs-ordningen trådte i kraft, har fået flere kommuner til at tage den kommunale tandpleje op til vurdering med henblik på en justering af serviceniveauet.
Dette ser vi i Dansk Folkeparti som værende positivt.
Det er en justering, som også ville kunne ske på de øvrige tandplejeområder.
Vi tror fortsat, at de fleste vil benytte sig af den udmærkede kommunale tandpleje, som findes i dag, og nærer ikke de store bekymringer for fremtiden på børne- og ungetandplejeområdet.
Derfor støtter Dansk Folkeparti forslaget.
Lone Møller (S), 2006-02-02:
Dette forslag er jo ikke en stor sag, det er ophævelse af en revisionsparagraf, som vi fik sat ind, da vi behandlede loven om tandpleje i børne- og ungetandplejen.
Den mest populære forebyggelsesindsats, der vel nogen sinde er foretaget i Danmark, var børnetandplejen; så at sige 100 pct. var tilsluttet børnetandplejen.
I dag er det sådan, at mange årgange i 7. klasse går ud af folkeskolen uden et hul i tænderne.
Det er en succes, det virker, og forældrene er glade for det.
Derfor kunne vi overhovedet ikke se nogen idé i at skulle ændre en succesfuld ordning.
Som jeg sagde ved behandlingen af loven: I alle de mange år, jeg har siddet i Folketinget, har jeg fået mange klager på sundhedsområdet.
Jeg har aldrig nogen sinde fået én klage, som lød, at forældrene var irriterede over, at de ikke havde frit valg i børnetandplejen.
Men nuvel, det var der et politisk flertal for, og det, vi fik indført, var revisionsbestemmelsen, som man nu beder om at få ophævet.
Det har Socialdemokratiet hverken lod eller del i, så derfor vil vi undlade at stemme til det her forslag, men vi vil da ikke undlade at gøre en bemærkning om, at vi synes, at det er meget administrativt arbejde for så lille, lille en procentdel, der har det frie valg.
Jeg er sikker på, at ministeren vil kunne få de 0,4 pct. til at være en tordnende succes i hans optik.
Jeg synes, det er meget administrativt arbejde, og det er i hvert fald ikke noget, som Socialdemokratiet støtter.
Og så kan man jo undres over det der frie valg.
Det frie valg er for de rige og ikke for de fattige, for der er jo ikke reelt frit valg, der er kun frit valg i forbindelse med brugerbetaling, og derfor er det for folk, som har råd til det, og ikke for alle i det her samfund.
Det skal jo ikke ændre, at man til enhver tid i dette Folketing, uanset hvilket parti man kommer fra, har mulighed for at rejse spørgsmålet om den her lov igen, og vi vil følge den nøje, selv om man ikke er forpligtet til at have en revisionsparagraf.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Så går vi over til børne- og ungdomstandpleje.
I de sidste 2 år har det været muligt at vælge et alternativ til det kommunale tilbud om børne- og ungdomstandpleje.
Der er ikke mange, der har valgt en alternativ ordning.
I bemærkningerne til loven kan man se, at 0,4 pct. af børnene har valgt at gå til en privatpraktiserende tandlæge i stedet for den kommunale børne- og ungdomstandpleje.
I nærværende lovforslag ophæves revisionsbestemmelsen i § 3, og det støtter Venstre selvfølgelig.
Børn, der vælger den private praktiserende tandlæge, får efter denne lov et tilskud på 65 pct. af udgiften.
Venstre vil gerne støtte det frie valg, også i denne situation.
Det har altså kun været mindre end 1 pct., der har valgt at gå til en privatpraktiserende tandlæge, men det kan også opfattes, som om den kommunale børne- og ungdomstandpleje fungerer særdeles udmærket mange steder.
Vi synes, det er vigtigt, at der er nogle børn og nogle forældre, der kan vælge den praktiserende tandlæge, som de nu har lyst til at vælge.
Vi støtter forslaget.
Charlotte Fischer (RV), 2006-02-02:
Vi var med til at støtte loven, da den blev indført i 2003, og vi har sådan set grundlæggende ikke ændret holdning.
Vi er helt overordnet positive over for frit valg på det her område.
Vi synes, det er positivt med en ekstra valgmulighed, og man kan så spørge sig selv, når den kommer ud med det her resultat, og der er så utroligt få, der faktisk bruger denne her valgmulighed, om det så er en succes eller en fiasko for ordningen.
Man kan jo sige, at det er en succes set fra den kommunale tandplejers synsvinkel, for den har jo faktisk fået bekræftet, at den er konkurrencedygtig, at den er rigtig god, og folk vælger den, kan vi gå ud fra.
Omvendt synes jeg nok, at den redegørelse, som ligger til grund for den diskussion, vi skal have i dag, er utrolig tynd, og at den egentlig ikke giver et særlig godt beslutningsgrundlag for den diskussion og den beslutning, vi skal tage.
Man kan jo stille en masse spørgsmål, vel vidende at det grundlag, vi har at gå ud fra, er meget spinkelt, fordi det kun er 0,4 pct. af alle børn under 16 år, der egentlig har brugt muligheden for f.eks. at vælge privat tandlægepraksis.
Så det er meget få børn.
Men noget af det, jeg savner i den her redegørelse, som bare er sådan en meget tør talopgørelse, er jo en række spørgsmål, eksempelvis hvorfor frit valgs-muligheden ikke bliver brugt mere.
Man kan forestille sig alle muligheder.
Det kan jo være, at borgerne slet ikke kender den mulighed, det har man jo hørt på andre områder.
Det kan også være, at de egentlig bare positivt tilvælger den kommunale ordning.
Det kan skyldes penge, hvilket den socialdemokratiske ordfører er inde på, nemlig at man faktisk synes, at det er for dyrt.
Men vi må bare konstatere, at vi ikke ved noget om det alt sammen, vi er ikke blevet klogere.
Jeg synes også, det er utilfredsstillende, at vi i hele debatten om frit valg og administration af det og af det bøvlede og alt det her, heller ikke bliver meget klogere med den redegørelse, som foreligger.
Ministeriet siger helt bestemt, at det ikke har medført administrativt bøvl, og man kunne sige: Nej, det tror da pokker, for der er jo nærmest ikke nogen, der har brugt det, så det kan ikke være særlig bøvlet.
Men på den anden side er det sådan et absolut svar.
Det er en overvejelse, vi har på en lang række områder, og det kunne godt være, at man kunne blive klogere, når man indfører frit valg på nogle områder, så man kunne sige: Jamen vi kan gøre det på en bedre måde.
Det synes jeg er meget fattigt og udtryk for et meget lavt ambitionsniveau.
Men tilbage står, at vi fortsat er positivt stemt over for frit valg på det her område, og vi synes egentlig bare, at de, der er i den kommunale tandpleje, kan glæde sig over, at den er så stor en succes.
Karen J. Klint (S), 2006-02-02:
Ja, dyb respekt for det, men også dyb respekt for de partier, der finder sammen om at have en partimæssig holdning til etiske spørgsmål.
Den udvikling har vi faktisk også set i Det Etiske Råd, som tidligere har været meget splittet, men nu er relativt enig i dette spørgsmål, så den proces, hr. Jørgen Winther var inde på, er altså i gang.
Skal man ligge i skjul bag andre, eller skal man komme frem med sit ændringsforslag?
Det er den gemmeleg, jeg gerne vil have ordføreren til at tage stilling til.
Er det fairplay?
Må vi ikke se det forslag, som har ryddet Politikens forside?
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Jeg vil gerne minde fru Karen Klint om, at jeg endnu aldrig har set, at Socialdemokratiet er kommet frem med et ændringsforslag under en førstebehandling her i Folketinget, så lad os nu følge de sædvanlige principper.
Vi har en førstebehandling i dag, og her giver jeg udtryk for de holdninger, som nogle i Venstre og også andre partier har.
Der er forskellige holdninger, vi er nogle i Sundhedsudvalget, der har en ganske bestemt holdning, så lad os få en intern drøftelse.
Det kan jo ske, at Socialdemokratiet for en gangs skyld har et bedre forslag, end jeg har, så lad os prøve at se, hvad det hele ender med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-02:
Nu hørte jeg Dansk Folkepartis ordfører nævne barnets tarv, og så bare for at prøve at sætte mig ind i den tankegang, der ligger bag Dansk Folkepartis holdning til det her forslag, vil jeg spørge, om det betyder, at logikken i det, fru Birthe Skaarup siger, er, at lesbiske par og enlige kvinder ikke er i stand til at varetage barnets tarv?
For det må jo være det, der er konsekvensen af det, som fru Birthe Skaarup siger.
Er det virkelig Dansk Folkepartis holdning?
Birthe Skaarup (DF), 2006-02-02:
Når vi taler om adoption og det er enlige, der skal adoptere, så er der nogle ganske specielle regler, der gælder.
Der skal en ganske speciel vurdering til af den enlige, og det er i ganske få tilfælde, det forekommer, at enlige får lov at adoptere.
Lone Møller (S), 2006-02-02:
Det var ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, om fru Birthe Skaarup ikke havde stemt for, at enlige i dag har mulighed for at adoptere, også enlige, der ikke lever i et ægteskabslignende forhold.
Derfor har jeg svært ved, hvis fru Birthe Skaarup har stemt for det, at forstå argumentationen med, at man ikke vil være med til at give enlige mulighed for at få en barnløshedsbehandling.
Birthe Skaarup (DF), 2006-02-02:
Vi har garanteret sagt ja til adoption til forældre, der lever i ægteskabslignende forhold.
Det er jeg helt overbevist om.
Det er, fordi vi har været i en situation, hvor der ikke har været så mange æg fra kvinder, der er i fertilitetsbehandling, til at hjælpe barnløse.
Lone Møller (S), 2006-02-02:
Jeg vil gerne medgive fru Birthe Skaarup, at det er en lidt underlig debat og en lidt underlig fremgangsmåde, at man sådan får præsenteret et lovforslag og så nærmest også en køreplan til, hvordan man kunne fremsætte et ændringsforslag.
Det vil jeg meget gerne medgive fru Birthe Skaarup.
Men jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om hun også stemte imod, da vi behandlede det lovforslag, hvor vi gav mulighed for enlige til at adoptere?
Ser fru Birthe Skaarup ikke en sammenhæng med det, når fru Birthe Skaarup nu siger, at far, mor og børn er det vigtigste?
Det vil jeg gerne spørge om.
Jeg spørger, fordi jeg ikke kan huske det; det er ikke for at være perfid.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Så er det også kun dem, der vil betale, der kan få det lillebitte hop rettet ud.
Det er ikke, fordi jeg vil sammenligne lesbiske med nogle, der har en lidt speciel næse, men sagen er, at ikke nogen af dem er syge.
Der er en ting, de ønsker at få ændret, men det er ikke en sygdom.
Så er det, jeg siger, at det er de syge mennesker, der skal behandles inden for det offentlige sundhedsvæsen, og jeg vil også sige, at i forvejen er der jo mange, der trænger til at blive behandlet inden for det offentlige sygehusvæsen, så jeg synes altså ikke, at jeg lige vil inddrage det her område på nuværende tidspunkt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-02:
Så vil jeg bare høre, om det er i overensstemmelse med Venstres generelle holdning til adgangen til den offentlige service, og om det er noget, som man også har tænkt sig skal brede sig til andre områder, når vi snakker om bestemte grupper mennesker, altså her lesbiske og enlige.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Det kan jeg svare kort på: Ja.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-02:
Når vi snakke lesbiske og enlige, er der nogle, som har råd til at betale for denne behandling, og der er andre, der ikke har.
Det vil sige, at det altså afhænger af pengepungen, hvorvidt man skal have adgang til kunstig befrugtning, hvis man er lesbisk eller enlig.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
I dag er det sådan, at en enlig kvinde kan adoptere, og en enlig mand kan adoptere.
Jeg må sige, at jeg har bevæget mig meget og står her med åben pande og siger, jeg har skiftet holdning.
Men jeg har den holdning, at to homoseksuelle mænd ikke skal have mulighed for at adoptere, og det er ud fra den vurdering, at disse børn ikke har mulighed for at have en mor i opvæksten.
Jeg vil sige, at der står jeg i dag.
Det er ufattelig vigtigt for mig, at der er en kvinde og kvindelig omsorg, for kvinder er altså gode til børn.
Jeg synes, der skal være en kvinde, når et barn vokser op, hvis der er mulighed for det.
Derfor må man sige, at skattestop er lidt nemmere at tale om end det her, for der har man nogle helt klare holdninger.
Her er det altså noget, der bevæger sig hele tiden.
Etik er elastik, efter hvilken tid man lever i.
Birthe Skaarup (DF), 2006-02-02:
Man kan udlægge det på mange måder.
Så har jeg et andet spørgsmål til hr. Jørgen Winther: Skal to homoseksuelle mænd så også have lov til at adoptere børn?
Det kunne jeg godt lide at vide, det har jo også noget med globaliseringen at gøre, hvis det er det, vi forstår ved globalisering, for det har vi jo hørt at man har gjort i nogle andre lande.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Ja, det vil jeg gerne prøve.
Altså, globalisering er noget med, der bliver kortere afstand mellem landene, mere interferens, så man ser mere til hinanden.
I dag er det sådan, at en kvinde fra Jylland eller København kan smutte en tur med Ryan Air til London, og det koster ikke ret mange penge.
Så kan hun være der en dag eller to, få de behandlinger, som hun måtte ønske, og tage hjem igen.
Når enhver dansk kvinde kan gøre det, så vil jeg sige, at globaliseringen har påvirket den måde, vi ser på det problem på.
Birthe Skaarup (DF), 2006-02-02:
Det er så mere til indholdet af hr. Jørgen Winthers tale, for hr. Jørgen Winther sagde, at globaliseringen påvirker etikken, og det har jeg siddet og tænkt meget over.
Kan jeg få en nærmere definition på det?
Etik og globalisering, hvad har det med hinanden at gøre?
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Fru Lone Møller har en vis erfaring i medierne med brugerbetaling, kan jeg hilse og sige.
Så vil jeg også sige, at for en gangs skyld er den udmærkede ordfører, fru Lone Møller, ikke helt up to date.
Det plejer fru Lone Møller at være.
Sagen er jo, at lesbiske og enlige kvinder i dag får insemination hos især jordemoder fru Stork.
De betaler omkring 4.200 kr. for sådan en insemination, så det er jo ikke at indføre en ny brugerbetaling, i og med at der allerede er brugerbetaling på området.
Lone Møller (S), 2006-02-02:
Så sent som tirsdag i sidste uge stod både sundhedsministeren, som jo er medlem af Venstre, og Venstres ordfører på talerstolen i dette Ting og garanterede, at der på intet tidspunkt ville blive indført mere brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Men jeg kan forstå, at det holder en uge, at Venstre har garanteret borgerne, at man ikke går ind for brugerbetaling.
Jørgen Winther (V), 2006-02-02:
Jeg kan godt være enig i, at det var meget kaotisk, dengang den socialdemokratisk ledede regering kom med sit forslag.
Der blev stillet omkring nogleogtredive ændringsforslag, og hr. Hans Peter Baadsgaard var en af de første, der gik imod sin egen regering og sagde, at han gerne ville stille ændringsforslag.
Det gav egentlig ikke ret meget forsidehalløj dengang, men tiderne kan jo ændre sig af den ene eller den anden grund.
Jeg vil så sige, at et forslag, der går på en fuldstændig ligestilling med henblik på, at både lesbiske og heteroseksuelle kan behandles gratis i det offentlige sygehusvæsen, ikke er noget, som jeg vil støtte.
Jeg vil have, der skal være brugerbetaling på det område, fordi det ikke er en form for sygdom.
tiden er gået, så det kan jeg jo sige næste gang.
Lone Møller (S), 2006-02-02:
Jeg må nok sige, at hr. Jørgen Winther er ret lang i spyttet, når han skal helt tilbage til 1997 og hive Hans Peter Baadsgaard fra Socialdemokratiet frem i forbindelse med nok en af de mest kaotiske afstemninger, der har været i dette Folketing.
Det var bestemt ikke smukt, så hvis hr. Jørgen Winther bryster sig af det forslag, må jeg sige, at det ville jeg i hvert fald ikke være glad for.
Hr. Jørgen Winther siger, at han ikke rigtig har nogen holdning til dette spørgsmål, fordi der nok kommer nogle andre forslag, som han kan forholde sig til.
Jeg er lige så forundret som hr. Kamal Qureshi, for hr. Jørgen Winther har jo ryddet forsiderne og udtalt sig i tv, og hvad ved jeg.
Det er jo set før, men jeg kan da spørge hr. Jørgen Winther, som mener, det er rimeligt, at lesbiske som den eneste gruppe er udelukket fra fri lægefaglig behandling i dag – hvilket i øvrigt i og for sig er en skændsel: Hvis der kommer et ændringsforslag fra Socialdemokratiet om, at der selvfølgelig skal være reel ligestilling, vil hr. Jørgen Winther så støtte et sådant forslag?