runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2005-12-15:
Jeg tror nok, jeg på et tidspunkt i min ordførertale gjorde det klart, at for os at se er der et centralt punkt, nemlig at man aldrig nogen sinde må kunne få mere på kontanthjælp end ved at tage et job til mindsteløn, og det, kontanthjælpsloftet gør, er jo netop, at man ikke får mere på kontanthjælp, end man kan få på mindsteløn.
Derfor ligger det helt fast.
Det kan være, som fru Elisabeth Geday var inde på, at nogle psykisk syge eller andre er fejlplaceret i systemet, men vi vil vente, til kulegravningen er færdig, før vi ser på, hvilke konklusioner der skal drages af undersøgelsen.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Nu har vi jo ikke nogen lovbestemt mindsteløn her i landet, så det kunne være rart at høre, hvilket kronebeløb hr. Bent Bøgsted tænker på.
Men lad mig spørge om noget andet: Har Dansk Folkeparti været involveret i drøftelser med regeringen om, hvordan man kan løfte de psykisk syge ud af kontanthjælpsloftet, sådan som det blev foreslået af De Konservative og bakket op af statsministeren i tirsdags på pressemødet efter regeringsmødet?
Det er godt nok blevet afvist af beskæftigelsesministeren her i dag, men det skal ikke forhindre mig i at spørge, om Dansk Folkeparti har været involveret i de diskussioner.
Det er jo trods alt statsministeren, der har annonceret, at man vil finde på noget sådant.
Bent Bøgsted (DF), 2005-12-15:
Angående det første: De lønsatser, jeg tænker på, er mindstelønssatserne på DA/LO-området, som jeg er sikker på at hr. Thomas Adelskov udmærket kender, og hos HK Handel, der har utrolig mange butiksansatte, som arbejder på mindstelønnen.
Det gør de i hvert fald i Jylland, hvor jeg kommer fra, og jeg er også sikker på, at hr. Thomas Adelskov kender en hel del, der arbejder på de satser rundtomkring.
Det er de satser, jeg forholder mig til, og det er dem, jeg regner med, når jeg siger, at man ikke må få mindre ud af at arbejde til mindsteløn end ved at være på kontanthjælp.
Med hensyn til det, regeringen har talt om vedrørende de psykisk syge: Nej, vi har ikke væfttm032.fm Page 2366 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
ret inddraget i nogen diskussioner med statsministeren eller socialministeren eller beskæftigelsesministeren om, hvorvidt der skal laves en ordning, som trækker dem ud.
Det har vi ikke været involveret i.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Der er noget om det, De Radikale har været inde på, at man kan lave en undtagelse for dem, som absolut ingenting kan, f.eks. de psykisk syge, siger Jakob Axel Nielsen.
Han håber på nye forhandlinger mellem regeringen, Socialdemokraterne, De Radikale og Dansk Folkeparti efter jul.
Citat slut.
Han ønsker en åbning for denne gruppe, som kun tæller få hundrede.
Kan hr. Jakob Axel Nielsen fortælle mig, om der er en ændring i Det Konservative Folkepartis holdning?
Eller er den fortsat den samme, og er man kommet igennem over for regeringen med dette ønske?
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Ordføreren sagde, at man ikke skal håne dem, der er med til at holde hjulene i gang, og det er jeg fuldstændig enig i.
Men jeg vil gerne spørge den konservative ordfører: Er regeringspartierne og De Konservative i gang med at håne de psykisk syge?
Jeg forstod, at De Konservative havde stillet krav til regeringspartneren Venstre om, at der skulle laves et hul i kontanthjælpsloftet, og at man skulle sørge for, at de psykisk syge ikke længere var omfattet af kontanthjælpsloftet.
Jeg har ikke kunnet få et svar fra beskæftigelsesministeren om, hvorvidt det er sådan, jeg kan sådan set nærmest bare høre, at der ikke skal ske noget som helst, så jeg vil godt bede den konservative ordfører meddele Folketinget: Kommer der et hul i kontanthjælpsloftet?
Og hvis man vil det, vil man så sikre, at de kommer til at leve for en højere ydelse end den, de får i dag på grund af kontanthjælpsloftet?
Det er altså i det rigtige regi, vi diskuterer disse ting.
Forslaget hører under beskæftigelsesministerens ressort og skal behandles i Arbejdsmarkedsudvalget, og det omfatter også de psykisk syge.
Hr. Jakob Axel Nielsen sagde til Børsen, i mandags tror jeg det var, at man vil gøre noget for de psykisk syge.
Men nu hører jeg, at man vil gøre noget inden for de eksisterende systemer, så jeg bliver simpelt hen nødt til at spørge: Vil man hjælpe de psykisk syge, og vil man sørge for, at de kan få en højere sats, end kontanthjælpsloftet tillader?
Det står hen i det uvisse nu.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-15:
For De Konservative ligger kontanthjælpsloftet fuldstændig fast, men det betyder ikke, at vi ikke kan se, at der er mennesker, som kan have nogle sociale problemer, og som jeg har forstået det – og det mener jeg også ligger i statsministerens bemærkninger – vil man finde nogle løsninger inden for de eksisterende sociale muligheder.
Jeg kan ikke udtale mig om, hvad resultatet bliver, jeg ved bare, at man vil indlede nogle drøftelser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Man må jo sige, at De Konservatives veje er uransagelige.
Jeg står her med en artikel fra Jyllands-Posten den 10. december, hvor den konservative socialordfører, hr. Tom Behnke, siger: Det er ikke rimeligt, at unge sindslidende under 25 år bliver ramt af kontanthjælpsloftet, som i nogle tilfælde betyder, at de får det dårligere.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt.
Loftet er ikke møntet på denne gruppe.
Senere i artiklen understreger hr. Tom Behnke, at den konservative folketingsgruppe har fttm032.fm Page 2368
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM drøftet spørgsmålet på et gruppemøde, og at der er fuld opbakning til kravet om lempelse af kontanthjælpsloftet.
Er det rigtigt, eller er det forkert?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-15:
Nu vil jeg give et svar, der ikke afslører, hvad vi taler om på vores gruppemøder, for de er nemlig fortrolige.
Men det er rigtigt, at hr. Tom Behnke, vores socialordfører, har bragt spørgsmålet frem.
Vi har kæmpet for kontanthjælpsloftet, og vi mener, det er udtryk for god, solid borgerlig politik.
Det skal kunne betale sig at arbejde, det står fuldstændig urokkeligt ved magt, og der er mange fordele ved kontanthjælpsloftet, for der var mange situationer før, hvor det var sådan, at man skulle have en ekstremt høj løn, før det ikke kunne betale sig at blive på den passive ydelse.
Det må aldrig blive sådan igen, at det kan betale sig at blive på den passive ydelse, men det betyder ikke, at der ikke er mennesker i dette land, der kan have problemer af social karakter.
Det er også derfor, vi har et Socialministerium til at tage sig af den slags ting, og det er dem, vores socialordfører har udtalt sig om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Ja, det er rigtigt, at han har udtalt sig om kontanthjælpsloftet, som hører under Beskæftigelsesministeriet.
Men jeg kan måske forstå det sådan, at det, der kendetegner en konservativ socialordfører, er, at han er den sociale ordfører hos De Konservative i modsætning til alle de andre, som ikke er sociale.
Men bare for at få det helt på det rene: Jeg forstod på hr. Jakob Axel Nielsens ordførertale, at han øjensynligt mener, at kontanthjælpen er for høj, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om det virkelig er rigtigt.
Mener Det Konservative Folkeparti, at kontanthjælpen er for høj, og at folk simpelt hen har for mange penge, når de er på kontanthjælp?
Ellers kan jeg simpelt hen overhovedet ikke finde hoved og hale i De Konservatives politik.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-12-15:
Lad mig sige, at som beskæftigelsesmæssigt instrument står kontanthjælpsloftet fuldstændig ved magt, og hvis jeg havde været beskæftigelsesminister – hvad jeg jo altså ikke er – ville jeg have svaret på nøjagtig samme måde, som beskæftigelsesministeren gjorde. Og hvorfor nu det?
Jo, fordi – og det bakkes jo også op af statsministeren – det er klart, at hvis der er helt specielle grupper, som kommer i klemme, må vi selvfølgelig se på, om der er noget i de eksisterende systemer, som kan opfange dem.
Men det vedrører ikke kontanthjælpsloftet, og derfor er det helt oplagt rigtigt af beskæftigelsesministeren at sige det, han gør.
Det, vi Konservative har identificeret, er ifølge vores oplysninger nogle ganske få mennesker, som vi betragter som et socialpolitisk problem, og efter hvad jeg har forstået, er det også sådan, at man vil indlede en drøftelse af problemet i Socialministeriet.
Derfor er det helt uden for regi, at ...
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Ja, men det skal altså kunne betale sig i højere grad, hvis man er gift, end hvis man er samlevende.
Derudover vil jeg gerne prøve at forstå beskæftigelsesministeren, når han blankt afviser det forslag, vi har rejst i forskellige sammenhænge, og her vil jeg godt citere det, ministeren sagde for lidt siden i sit indlæg, nemlig at matchgruppesystemet kan bruges til at dokumentere, om det, der gøres, bringer den ledige tættere på arbejde eller det modsatte.
Hvis pointen med det hele er, at de, som ikke står til rådighed, men vil gå hjemme, ikke skal have ydelser, hvorfor skal de kommuner, som bruger matchsystemet effektivt og bringer folk tættere på arbejdsmarkedet, så ikke have mulighed for at sige til de folk: I skal selvfølgelig ikke rammes af 300-timers-reglen, for det er ikke meningen.
Det var ikke jer, vi tænkte på, da vi afskaffede forklædetillægget og sagde til dem, som går derhjemme, at de ikke kan få kontanthjælp.
Det var ikke jer, vi tænkte på, for I er kommet tættere på arbejdsmarkedet?
Hvorfor skal kommunerne ikke have den dispensationsmulighed?
Jeg havde da selv helst været det foruden, og hvis rådighedsvurderingen havde fungeret effektivt i kommunerne, havde vi slet ikke behøvet at tage denne diskussion her i dag.
fttm032.fm Page 2339 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Jeg vil bare sige to ting.
For det første kunne jeg godt tænke mig at høre, om ikke Venstres ordfører kan bekræfte mig i, at kontanthjælpsloftet ikke har ført til, at flere kom i arbejde, men at kontanthjælpsloftet har ført til, at ca. 17.000 af de mennesker, der har det dårligst, er blevet fattigere.
For det andet kunne jeg godt tænke at høre, om ikke Venstres ordfører også kan bekræfte, at hvis en person har fået tilbudt et job, som vedkommende har lyst til, men som vedkommende siger nej til, fordi vedkommende ikke har råd til at tage det, får vedkommende frataget sin ydelse.
Er det ikke korrekt?
Altså, jeg spørger bare for at få en bekræftelse på, at Venstres ordfører også er klar over og har den grundlæggende forståelse af, hvordan beskæftigelsespolitikken virker.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg er glad for, at hr. Jesper Langballe nu har bekræftet, at der er behov for at lave erklæringen om.
Med hensyn til sætningen om pligt til at arbejde og uddanne sig, som måske er den mest himmelråbende forkerte i erklæringen, har hr. Jesper Langballe nu igen sagt, at den vil man kigge på.
Det synes jeg er positivt, og det er derfor, at jeg i mit indlæg siger, at det bør integrationsministeren sådan set kvittere for; altså for at få flertal skal der ændres i den erklæring.
Det synes jeg er meget positivt, og jeg synes, at hr. Jesper Langballe skulle holde fast i det og koncentrere sig lidt mindre om den radikale ordførers stilart i øvrigt.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Det, der fik mig til at tage ordet her i anden omgang, var egentlig hr. Søren Krarups bemærkninger om tredjegenerationsindvandrere, som er væsentligt mere hadefulde imod det danske samfund end deres forældre og bedsteforældre.
Hvis man prøver at tænke sig lidt om, tror jeg, at det er meget svært at give en forklaring på, at en tredjegenerationsindvandrer skulle være mere hadefuld end forældrene og bedsteforældrene, som dog trods alt måske er tættere på den kultur, som hr. Søren Karup ikke rigtig kan lide.
Page 2345
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM hadefulde over for det danske samfund, og prøver at stille os selv spørgsmålet: Hvorfor?
Lad os kalde dem ballademagere, det tror jeg er et meget sådan godt udtryk – unge ballademagere af anden etnisk herkomst end fransk.
Jeg fik lejlighed til at snakke med dem og fik lejligheden til høre, hvad der var basis for deres tilværelse.
Jeg tror, at det var helt åbenlyst – det var det i hvert fald for os, der snakkede med dem, og for dem, der i øvrigt arbejdede på stedet – at den kombination af social udstødning, til dels fattigdom og så en gennemført diskrimination og en form for fremmedhad i deres hverdag var det, som gjorde, at de var fuldstændig afmægtige, fuldstændig afmægtige og rigtig, rigtig, rigtig sure.
Det var det, der fik dem til at reagere fuldstændig ulogisk, uhensigtsmæssigt og ulovligt, hvor de brændte biler af og så, om der ikke var nogen, de kunne slås med.
Det er den situation, de mennesker står i.
Det er vigtigt, at vi stopper den måde at betragte folk på, der støder dem længere og længere væk fra samfundet.
Diskrimination er noget af det, der fører til, at de mennesker bliver hadefulde.
Vi har set det i større udstrækning i Frankrig.
Vi ser nogle ganske små udslag allerede nu i Danmark, og hvis vi ikke stopper den udvikling, så vil vi se det i stadig større udstrækning også i Danmark, og det tror jeg ikke på nogen er interesseret i.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Jeg vil godt svare og ikke i nogen polemisk hensigt, for jeg tror egentlig, at vi er fuldstændig enige om, at en udvikling som den, hr. Jørgen Arbo-Bæhr skildrer, er noget, vi af hjertet alle ønsker at undgå.
Men jeg stiller spørgsmålet, som jo er reelt: Hvad er årsagen til, at anden- og tredjegenerationsindvandrere, født og opvokset i Danmark, ofte viser sig mere fjendtlige imod det land, de er født i, end deres forældre, der kom hertil?
Der nævner hr. Jørgen Arbo-Bæhr så forskellige psykosociale økonomiske forhold.
Jeg må indrømme, at jeg tror, det er forkert.
Disse unge mennesker, som jo meget, meget ofte er veluddannede og gymnasiaster og andet, opdager, at de vokser op i et land, der selvfølgelig er præget af den kristendom, der i over tusinde år har formet Danmark, og så føler de sig fremmede og afmægtige, og de ender altså i bitterhed, hvilket forekommer os ubegrundet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Det er der, hvor hr. Søren Krarup og jeg er fuldstændig uenige.
Der er jo ikke noget, der tilsiger det.
I øvrigt er det også beviseligt sådan, at en del af de unge, som opbygger et hadefuldt forhold, ikke gør det på baggrund af, at de egentlig har været specielt religiøse.
Det, der er kendetegnende, er, at man møder forskelsbehandlingen i hverdagen, så vel i Rosenhøj i Århus som i forstæderne til Paris.
Vi får f.eks. den forklaring, som desværre er en del af virkeligheden, at man, når man har en anden hudfarve, et andet navn, i stadig større udstrækning bliver udsat for småchikanerier af myndighederne, f.eks. politiet.
Det er det, som gør, at man i sin hverdag føler, at man er diskrimineret.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Danskerne er et utrolig venligt og hjerteligt folk, og der har jo fra danskernes side slet ikke været tale om på noget tidspunkt at behandle dem, der kom hertil i 1980’erne og 1990’erne, med det, der kaldes racisme.
Det er, vil jeg sige, fordi man slet ikke har sans for dybden i forskellen på islam og kristendom, at problemet er opstået.
Jeg synes, at disse folk, som fløj flyvemaskinerne ind i World Trade Center i New York i 2001, egentlig giver et tankevækkende vidnesbyrd.
Det var højtuddannede, velhavende unge mennesker, der var i færd med en meget prestigegivende uddannelse, og som tilsyneladende blev båret på hænder, også af de vestlige samfund, de var i.
Alligevel var de forhærdede i et had til den vestlige verden, som de gjorde alt for at ødelægge.
Det er til syvende og sidst et kulturelt problem, hvor man virkelig må fastholde disse unge mennesker i, at de er i et land med en bestemt kultur, og at det er den, de må respektere.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Den ros må hr. Morten Østergaard gerne beholde for sig selv, for den hviler på hans egen fejlinformation.
Jeg kan se, at ikke er nok med, at hr. Morten Østergaard står og slynger nogle fuldstændig vanvittige citater af, hvad jeg skulle have sagt, ud i luften, men hr. Morten Østergaard tror selv på dem, og det gør det meget værre.
Demagoger, der selv tror på det sludder, de står og siger, virker jo bedre, i hvert fald nogle steder.
Men jeg sætter pris på, at der, når man diskuterer sådan noget, er tale om en samtale og ikke bare sådan en demagogi, der tromler af sted.
Alt det andet står for hr. Morten Østergaards egen regning.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Jeg må beklage meget over for hr. Søren Krarup.
Jeg snakker om unge rødder i Rosenhøj ved Århus og i forstæderne til Paris.
Det er ikke et spørgsmål om, hvorvidt de skulle være specielt højtuddannede, for det er de ikke.
Men det er et spørgsmål om, at de får kombineret deres sociale udstødelse med, at de samtidig bliver mødt med en diskrimination i deres hverdag, der gør, at de reagerer hadefuldt.
Jeg vil ikke forsvare, at de reagerer hadefuldt, men jeg kan forstå, at de reagerer hadefuldt.
Først og fremmest er det jo sådan, at en lang række grupper er kommet til Danmark på forskellige tidspunkter.
Nogle er kommet for mange år siden, nogle er kommet for nogle år siden, og nogle kommer nu.
Det, der er kendetegnende nu, og som i øvrigt også, det ved jeg da, rammer en lang række østeuropæere, er den diskrimination, som gør, at de bliver negative og hadefulde.
Det er et spørgsmål om, at vi i de seneste år har set en udvikling, hvor jeg bliver nødt til bl.a. at nævne tonen i den politiske debat.
Den har betydet, at det rent faktisk er blevet acceptabelt at forskelsbehandle på nogle planer.
Det er blevet acceptabelt at opfatte nogle som mindre værd end andre.
Derfor er det jo i de senere år, at det er opstået.
Derfor er der selvfølgelig også forskel på de grupper, der kom for mange år siden, eller for i hvert fald nogle år siden, og de nye grupper.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-15:
Jeg tror faktisk mere på, at problemerne er kulturelt betinget på en sådan måde, at den gruppe, der tilhører islam, og som tror på islam som det bedste, ved at komme til Vesten har erkendt, at den kultur ikke kan udvikle sig, fordi de bliver nødt til at forholde sig til en bog og kun holde sig til en bog, der er 1.400 år gammel, og som ikke kan ændres overhovedet.
De kommer fra en kultur, hvor alt står stille, for det betinger deres kultur, til vestlige demokratier, som er i udvikling; hvor man kan udvikle et hav af produkter af den ene eller den anden art, hvilket man ikke kan, hvor de kommer fra.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Jeg synes altså, det er en noget underlig bemærkning, at alle de samfund, hvor islam er dominerende, er gået i stå, og at der ikke har været nogen udvikling i, jeg tror det var de sidste 1.400 år.
Jeg tror, det ville være meget givtigt for hr. Per Dalgaard at besøge f.eks. Istanbul og se, om det er et samfund, der har været gået i stå de sidste 1.400 år.
Jeg tror til gengæld, det er rigtigt, at lige præcis de mennesker, som i større eller mindre udstrækning tror på islam, føler sig særlig forfulgt, fordi islam bliver hængt ud som roden til alt ondt.
Det vil jo sige, at den religion, de faktisk har, bliver totalt underkendt i forhold til alle mulige andre former for religion, især i det danske samfund.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg synes egentlig, at diskussionen begynder at blive væsentlig.
Jeg vil gerne spørge hr. Arbo-Bæhr, om det aldrig nogen sinde slår ham, at hans socioøkonomiske og overfladiske forhold til integrationsproblemerne egentlig er at nægte at tage de indvandrede muslimer alvorligt.
Jeg synes i hvert fald, hr. Jørgen Arbo-Bæhr nægter at tage både fttm032.fm Page 2347 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM muslimerne og sit eget folk alvorligt ved fuldstændig at benægte, næsten som en hysterisk refleks, at tro overhovedet betyder noget her i tilværelsen.
Lad mig lige pege på, at grunden til, at der er en vis dynamik i Istanbul, jo er, at i begyndelsen af 1900-tallet sekulariserede Kemal Atatürk Tyrkiet.
Det vil sige, at religionen blev adskilt fra staten, og derfor er Tyrkiet det eneste muslimske land overhovedet, hvor der findes en økonomisk dynamik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Ja, det kan man jo diskutere.
Men jeg vil godt svare på det, hr. Jesper Langballe faktisk spurgte om, nemlig at tage religion alvorligt.
Jeg synes, det er enormt vigtigt, at alle menneskers religion bliver taget alvorligt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har trosfrihed, religionsfrihed i Danmark, og jeg tror i øvrigt, det er vigtigt, at vi i stadig større udstrækning også begynder at tolerere og acceptere andre religioner på linje med kristendommen.
Det tror jeg faktisk er vigtigt, for det vil også være noget, det kan fremme integrationen, hvis man ikke hele tiden som f.eks. muslim får at vide, at ens religion er mindre værd, mindre betydningsfuld end kristendommen.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Ja, det lyder jo meget smukt alt sammen.
Jeg taler om religion som en kulturelt determinerende faktor af umådelig kraft, og kraften er særlig stærk for islams vedkommende, fordi der næppe er nogen anden religion, der griber så voldsomt ind på alle områder – statslivet, arbejdslivet, alt – og det er det, jeg mener, der ikke bliver taget alvorligt.
Troen i sig selv forlanger jeg ikke at hr. ArboBæhr skal tage alvorligt, men det skal tages alvorligt, at der er en grund til, at alle integrationsproblemer vedrører muslimerne og ikke, som hr. Per Dalgaard sagde, hollændere og mange andre.
Per Dalgaard (DF), 2005-12-15:
Jeg vil prøve at forfølge den sociale årsagsprofil, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr fremfører, og spørge, hvorfor der ikke er problemer med børn af vietnamesiske bådflygtninge, polske arbejdere, sydamerikanske flygtninge og hollandske bønder, der er kommet til Danmark.
Hvorfor volder de børn ikke problemer?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Jeg tror for det første, at spørgsmålet om religion ikke er noget, der dominerer folks tilværelse her i Danmark, og for det andet tror jeg ikke, at spørgsmålet om religion er afgørende for, om folk bliver integreret i det danske samfund.
Jeg er helt overbevist om, at den afgørende forudsætning for integration er, at man bliver en del af samfundet og specielt af arbejdsmarkedet, at man får en uddannelse og i det hele taget bliver en accepteret del af det samfund, man nu engang er blevet placeret i, og derfor mener jeg, det er forfejlet at sige, at religionen skulle være den determinerende kraft, som jeg tror hr. Jesper Langballe sagde.
Sådan er verden altså ikke i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg synes, at det, der er så fint ved hr. Jesper Langballe, er, at det, efterhånden som vi har debatteret det her i 6 timer eller mere, endelig er gået op for hr. Jesper Langballe, hvad der egentlig ligger i forslaget.
For det var jo åbenbart, at da hr. Jesper Langballe stod, hvor jeg står nu, anede hr. Jesper Langballe ikke, hvad der står i den erklæring.
Den ene gang efter den anden sagde hr. Jesper Langballe: Her i Danmark er der ikke pligt til at arbejde, og ups, minsandten om det ikke stod i den.
Så siger hr. Jesper Langballe, at det ikke er en grundlæggende værdi i det danske samfund, at man ikke må slå sine børn, men jo, i erklæringen, som handler om grundlæggende værdier i det danske samfund, står minsandten, at man ikke må slå sine børn.
Jeg synes, det er fornuftigt, og jeg synes, at det er helt rimeligt.
Det er derfor, vi har flere behandlinger, så man kan blive klogere undervejs.
Det sidste vil jeg tage med et smil på læben.
Jeg synes, at den interessante substans i det, hr. Søren Krarup sagde, var, at det her ikke alene handler om økonomiske og sociale problemer.
Det synes jeg er meget interessant på et tidspunkt, hvor hr. Søren Krarup igen og igen sammen med Dansk Folkeparti lægger stemmer til, at det eneste svar, regeringen har på integrationsproblemerne, er at stramme den økonomiske skrue og svinge den økonomiske pisk.
Det er egentlig bizart, når hr. Søren Krarup er af den overbevisning, at det ikke er økonomiske problemer og ikke er sociale problemer.
Men vi er enige i, at der også er andre problemer.
Vi er bare ikke enige i, at integrationen alene påhviler dem, der kommer hertil, for det handler nemlig også om at skabe rum for den.
Det har vi brug for, når vi ser fremad.