runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Jeg synes, der var en meget, meget ubehagelig tone i hr. Poul Nødgaards indlæg.
Hr. Poul Nødgaard sagde, at hvis kommunerne bruger mere end budgetteret i 2001 - og det får vi jo snart at vide, sagde hr. Poul Nødgaard - er det noget, vi må se på i Folketinget.
Betyder det, at de nytiltrådte kommunalbestyrelser nu skal hæfte for det, de gamle har gjort?
Jeg vil godt spørge hr. Poul Nødgaard: Hvad lå der egentlig i den trussel, der blev fremsat fra Dansk Folkepartis side?
Hvad er det, Dansk Folkeparti forestiller sig vi skal gøre, hvis det viser sig, at kommunernes udgifter i 2001 var større end budgetteret? Hvad er det så, Dansk Folkeparti vil, hvad var det egentlig, hr. Poul Nødgaard sagde her?
Det vil jeg meget gerne bede om en uddybende forklaring på.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-17:
Hr. Poul Nødgaard sagde, at der var givet 500 mio. kr. til hjemmehjælpen, men hvordan har hr. Poul Nødgaard nogen garanti for, at hjemmehjælpen bliver forbedret med 500 mio. kr.?
Jeg citerede tidligere, og jeg vil gerne gøre det igen, Venstreborgmesteren i Gram, der siger: En kommune som Gram har allerede et højt niveau på ældreområdet.
Det bliver svært
Vi skal spare endnu mere.
»Endnu mere« er jo de 1,3 mia. kr., og når tallet 650 mio. kr. kører i luften, er det, fordi man skønner halvdelen det ene år og halvdelen det andet år.
Det giver 1,3 mia. kr.
Punkt 1: Hvilken garanti har man for, at ældreplejen, hjemmehjælpen bliver bedre, og at pengene går til det?
Punkt 2: Hvilken garanti har man for, at pengene ikke rammer nogle af de områder, som Dansk Folkeparti går rundt og siger, det er så vigtigt at satse på?
F.eks. har hr. Nødgaard stemt for en folkeoplysningslov, som indebærer, at pensionisterne nu skal betale det dobbelte for folkeoplysning, og så siger man, at det kan kommunerne give nogle penge til.
Men har de penge til det?
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Næh, jeg er såmænd ikke bitter over det, der er sket, det er bare en anden politik end den, jeg er tilhænger af, der er flertal for i Folketinget.
Sådan har vælgerne fastsat det, og det er der ikke noget at gøre ved.
Så vil jeg også godt sige til det trick, hr. Poul Nødgaard nu igen bruger med at stå og sige, at jeg skulle have sagt, at velfærdssamfundet er bombet tilbage, at det har jeg aldrig sagt; det har jeg ikke givet udtryk for.
Men det er klart nok for mig, at når man har en regering, der har en ambition om at have en forskel mellem sine indtægter og udgifter, sådan som vi også havde, og som vil bruge forskellen til at afdrage gælden, som vi også gjorde, og den regering binder sig til et skattestop, som reelt betyder en sænkning af skatteindtægterne, må udgifterne da også sænkes.
Og når jeg så ser de områder, hvor denne regering har sænket udgifterne, er jeg uenig, for jeg synes, det er en række af de områder, der gør, at vores velfærdssamfund fungerer godt, og jeg er da bekymret for den udvikling, som det danske samfund står over for med den politik i løbet af de kommende 4 år.
Så spørger hr. Poul Nødgaard: Jamen hvorfor forbedrede Socialdemokratiet det så ikke ved de sidste forhandlinger med kommunerne?
Hvis jeg husker ret, kunne selv Venstres ordfører citere formanden for KL for at sige efter forhandlingerne, at de havde fået, hvad de ville have, og så har den tidligere regering vel opfyldt alt, hvad den kunne i relation til kommunerne, på området.
Det ville dog være en tosset regering, der sagde: Her, nu skal I endelig have noget mere, når kommunerne sagde, at nu havde de fået det, de ville.
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Inden surheden og bitterheden bliver alt for voldsom hos det nedslåede Socialdemokrati, skal jeg gøre opmærksom på - hvis ellers hr. Hækkerup har tid til at høre efter - at med hensyn til de 650 mio. kr., der tales om, skal vi så ikke lige repetere tallene, som de er? Den tidligere regering indgik en aftale med kommunerne
om et budget for 2002, og det er overskredet med 1,3 mia. kr. I øvrigt kan jeg ikke forstå, når de siger, at hvis de får
650 mio. kr., er det jo noget med kun det halve
Jeg synes da, det er en utrolig human behandling, for de 650 mio. kr. er jo kun halvdelen af det, kommunerne har overskredet med, så jeg synes ikke, man overhovedet har grund til at pibe i den sag.
Men jeg tror, hr. Hækkerup har et helt andet ærinde med at gå ind i debatten, og jeg vil vende tilbage til det med velfærdssamfundet.
Hr. Hækkerup sagde, da han var heroppe sidste gang, at det ville komme skridt for skridt, men hvad er der i den nuværende finanslov, der har startet på at bombe velfærdssamfundet?
Nævn mig ét eneste konkret eksempel, og så er det i hvert fald nede i småtingsafdelingen.
På ældreområdet, for de syge, og sådan kunne jeg fortsætte, er der forbedring på forbedring, som hr. Hækkerups parti allerede kunne have bidraget til at lave, fordi man i de sidste 9 år har haft regeringsmagten her i landet.
Man giver kommunerne 500 mio. kr. med den ene hånd og tager 650 mio. kr. med den anden, siger hr. Hækkerup.
Nej, man skulle faktisk have taget 1,3 mia. kr. med den anden hånd, for jeg går ud fra, at den aftale, som den tidligere regering indgik med kommunerne, mente den noget med.
Jeg går også ud fra, at man bakker den nuværende regering op i, at den aftale, man indgik, også skal overholdes.
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Lad mig først sige til Venstres ordfører, at det her er et spørgsmål om penge, og når der ikke kommer penge i kassen, er man jo nødt til at reducere udgifterne, og derfor er det, som regeringen gør og kommer til at gøre, vil blive tvunget til at gøre, selvfølgelig at reducere de offentlige udgifter - medmindre man vil svigte ambitionen om at afdrage på gælden, og der er helt klart et råderum, ikke et betydeligt, men et godt råderum, som den tidligere regering opbyggede, inden man når dertil.
Det er fuldkommen ligesom med valgfriheden.
Hvad hjælper al den snak, Venstre har om valgfrihed, hvis kommunerne ikke har nogen penge at vælge for, og hvad hjælper det, hvis borgerne ikke har nogen penge at vælge for?
Der er en klar forskel mellem den økonomiske politik og den målsætning, vi ønsker opfyldt.
Så vil jeg godt sige til hr. Poul Nødgaard
, at jeg har ikke talt om at bombe velfærdssamfundet tilbage.
Javel, men er Dansk Folkeparti ikke også ansvarlig for, at der skal tages 650 mio. kr. og lægges i kassen?
Ærlig talt: Hvad er det for noget pølsesnak, Dansk Folkeparti står for?
Man tager 650 mio. kr. fra kommunerne, og så giver man dem 500 mio. kr., og hvad er nettoresultatet? Man har taget 150 mio. kr.
Det kan godt ske, at de 650 mio. kr. skal lægges i kassen, men at det er en reduktion af de kommunale udgifter i forhold til det, der er budgetteret med, er der da overhovedet ingen tvivl om.
Lad mig tilføje én ting: Nu beskærer man uden videre puljer, og hvad er det for nogle puljer?
En af dem skulle f.eks. bruges til at indrette vore jernbanestationer, så de gamle kunne færdes trygt med den kollektive trafik.
Sådan kan man tage den ene pulje efter den anden, som regeringen har skåret væk, hvilket på alle måder reducerer værdien og levevilkårene, værdien af at leve i et godt og ordentligt og rent samfund, som den tidligere regering havde lagt op til.
Det er væk nu, det er der vist ingen der kan betvivle, for det kan der jo føres bevis for.
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Ja, undskyld jeg spørger, men hvad er det for en gang sludder at komme her med fra Folketingets talerstol?
Uanset om man kommer fra det ene eller det andet parti her i Folketinget, er alle optaget af, at vi har et godt dansk samfund med god velfærd for de ældre.
Hvorfor har regeringen ellers givet 500 mio. kr. ekstra til hjemmehjælp i kommunerne?
Det kunne den socialdemokratiske regering jo have sørget for, hvis den ønskede så megen velfærd, som hr. Hækkerup tilsyneladende fremstillede det som, og den tidligere regering kunne også have løst nogle problemer med sygehusenes ventelister.
Men det gjorde man heller ikke spor ud af, og sådan kunne jeg blive ved.
Men lad os nu lade være med at tage et stort mundhuggeri om det. Jeg synes bare, det er uværdigt her fra Folketingets talerstol at beskylde den nye regering for, at den er ved at bombe velfærdssamfundet, for det er der på ingen måde tale om.
Regeringen kan i øvrigt forsvare sig selv, men når den ikke gør det, har jeg vel lov til at gå herop og i hvert fald forsvare den på dét punkt.
I hvert fald sørger den finanslov, som Dansk Folkeparti har været med til at udarbejde sammen med regeringen, i høj grad for en god velfærd.
Der kan ikke nævnes ét eneste eksempel på, at man har bombet velfærdssamfundet, men man har fjernet nogle af alle de overflødige råd og nævn, og hvad ved jeg, og det synes jeg er en lykke for Danmark og den danske befolkning.
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Jeg vil godt spørge kirkeministeren, om ministeren er klar over, at de børn, der skal komme i den konfirmandstue, man nu påtænker at nybygge, alle sammen går i skole i Vordingborg by, hvor der i forvejen findes konfirmandlokaler.
Jeg vil også godt spørge ministeren, om ikke ministeren finder, det ville have været mere rimeligt, hvis der manglede en præstebolig, at menighedsrådet havde købt et ganske almindeligt, pænt og ordentligt hus til 1,5 mio. kr. eller noget lignende og løst problemet ad den vej.
Menighedsrådet købte boligen for halvandet års tid siden og havde egentlig opgivet planerne, og jeg troede, sagen var død.
Men pludselig liver den så op igen her og nu, og det giver mig anledning til at spørge om det, som ministeren selv var lidt inde på: Når man påtænker, at Folketinget om et øjeblik indleder en forhandling om kommunernes og amternes økonomi for 2003, hvor jeg er sikker på, at der bliver sat meget stærke begrænsninger for den kommunale og amtskommunale aktivitet, er ministeren så enig med mig i, at her burde man nok have tænkt lidt i de samme baner?
Jeg har yderligere et spørgsmål
: Kunne ministeren for at undgå sådanne dispositioner tage under overvejelse, at man i stedet for at have en fælles kirkeskatteprocent i en kommune fastholdt det enkelte menighedsråd på dets sogns udgifter?
Dermed ville Vordingborg sogn jo få en meget høj skatteprocent, når de lavede en disposition som den, man nu lægger op til.
Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
Nu er det blevet tilkendegivet, at det er nøjagtig lige så slemt ikke at sætte skatten ned, hvis der er økonomisk råderum for det, som det er at sætte skatten op, hvis man står og mangler penge i kommunerne.
Derfor vil jeg godt spørge Venstres ordfører: Hvornår er der et tilstrækkeligt økonomisk råderum i en kommune, til at skatten kan sættes ned?
Hvor stor skal kassebeholdningen være
pr. indbygger, for at regeringen vil kræve, at det er nu, skatten skal sættes ned?
Så vil jeg også godt tilføje: Hvor hurtigt skal det ske?
Hvor hurtigt skal den, om jeg så må sige, overskydende kassebeholdning bruges op?
Skal det være det første år?
Er det noget, man skal gøre over 2 år eller 3 år eller 4 år?
Hvad er det egentlig for forestillinger, partiet Venstre gør sig på det her område?
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Jeg kan ikke forvente, at kirkeministeren med den korte taletid kan nå at svare på alle spørgsmålene, men jeg vil godt lige stille et spørgsmål om fælles kirkeskatteprocent, som man jo for så vidt har i Vordingborg Kommune.
Kunne man overveje, hvis de her eksempler på prestigeprojekter spreder sig i landet, at give hvert sogn inden for kommunen sin egen kirkeskatteprocent?
For jeg ved, at man i folkeregistrene bare kan trykke på en knap, og så ved man præcis, hvilke personer der bor i hvilket sogn.
Det ville altså betyde, at det enkelte menighedsråd bliver ansvarliggjort inden for sognets rammer for en disposition, som her er.
Men jeg kan da forstå - det er nok ikke ord, ministeren vil tage i sin mund, så jeg gør det - at ministeren faktisk med det, hun har sagt her, på meget flot vis bekræfter, at der er tale om et rigtig regulært pengefrås i menighedsrådet i Vordingborg.
Tove Fergo (V), 2002-04-17:
Nu er det som sagt en lokal beslutning, det er en decentral beslutning, og det synes jeg også det skal blive ved med at
Jeg ved, at langt hovedparten af landets menighedsråd tager deres opgave som menighedsrådsmedlemmer meget alvorligt, og de handler meget ansvarsfuldt.
Vi har 17.000 mennesker i dette land, der sidder som medlemmer af menighedsråd, og som gør et stykke frivilligt arbejde, og langt hovedparten gør et godt stykke arbejde.
Så kan det være, at der en gang imellem sker sådan noget som det, vi kan se, man er på vej til i Vordingborg, men det må ikke ødelægge det for alle de andre, og jeg er også sikker på, at hr. Poul Nødgaard er enig med mig i, at det ikke kan være målet at centralisere beslutningerne i en tid, hvor vi nærmer os 100-året for menighedsrådenes oprettelse.
Men i stedet for må vi mane til eftertanke, mane til besindelse og så håbe på og regne med, at man også lytter til det lokalt. Det er jo bl.a. derfor, at jeg har sendt cirkulæret ud den 1. februar i år med en kraftig, kraftig henstilling til menighedsrådene om at holde igen, at vise samfundssind.
For det er uholdbart for kirken, at man istandgør og ombygger og bruger millioner og millioner af kroner, mens vi ser, at svampen spreder sig i skolerne, og der ikke kan blive behandling til de syge, som må stå på en venteliste, eller til de unges uddannelse osv. Det er uholdbart.
Så jeg har henstillet meget, meget indtrængende til menighedsrådene om at holde igen, om at besinde sig, og det er jeg overbevist om at langt de fleste menighedsråd lytter til.
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Jeg vil sige til kirkeministeren: Det er dejlig befriende at få et ærligt svar, et svar, der kommer lige fra hjertet.
Det er dejligt, at ministeren ikke forsøger at tale udenom, og jeg kan forstå på alle de svar, der er givet tre gange nu, at ministeren faktisk i bund og grund er enig med mig i, at det er en disposition, der ikke tåler at se dagens lys.
Det, jeg også lægger vægt på i mit svar til ministeren, er, at de børn, der skal have den konfirmationsforberedelse, kan få den inde i Vordingborg by i to hold præstelokaler, menighedslokaler, og hvad ved jeg - og så bygger man det dér!
Det er meget svært for befolkningen at forstå en sådan disposition
Men jeg forstår på ministeren - det vil jeg godt lige have bekræftet - at ministeren ikke har nogen mulighed for at sige til kompetente personer, om ikke lige de kunne kigge på den sag en ekstra gang uden at blande sig, men alligevel sige: Prøv lige at se på, om den her disposition helt er i overensstemmelse med en regulær og ordentlig kirkepolitisk udgiftspolitik.
Så siger jeg tak til ministeren.
Tove Fergo (V), 2002-04-17:
Det er jo rigtigt, hvad hr. Poul Nødgaard oplyser.
I 1998 købte menighedsrådet en ejendom til 1,1 mio. kr. Der er tale om en ældre ejendom på 195 m2, en mellembygning på 25 m2 og en udlænge på 177 m2, og man planlægger så en ombygning til 5,2 mio. kr. i 1999.
Derefter finder menighedsrådet ud af, at de hellere vil rive mellembygningen og udlængen ned i stedet for.
De vil bl.a. opføre et trekantet tårn på den gamle udlænges plads, og denne gang koster projektet 5,7 mio. kr.
Bygningskonsulenten er kritisk over for projektet og økonomien i det.
Der afholdes møde i sagen i september 2001, hvor menighedsråd, provstiudvalg, biskop, stiftskontorchef og bygningskonsulent deltager, og så anbefales det, at man igen tager sagen op i menighedsrådet til en ny drøftelse.
Det gør
man så, og denne gang bliver udgifterne anslået til 6,2 mio. kr., og det beløb anmoder menighedsrådet om at måtte låne i stiftsmidlerne, og det får de lov til.
Så det er rigtigt.
Jeg forstår, at der er tre embeder i sognet.
Den præst, som nu skal bo i denne bolig, underviser konfirmander på skolerne, og der er også sognelokaler knyttet til kirken.
Så der er efter min vurdering rigeligt med lokaler til rådighed til at undervise konfirmander i.
Jeg synes, som jeg indledte med at sige, at det er uansvarligt, som man forvalter kirkeskattemidlerne i Vordingborg.
Jeg vil først understrege, at det er det lokale menighedsråd, der træffer beslutning om køb, opførelse og ombygning af tjenesteboligen for en præst.
Forslag til køb, opførelse og ombygning skal derefter godkendes af stiftsøvrigheden, og der skal også godkendes en finansieringsplan efter indstilling
fra provstiudvalget.
Men når det er sagt, vil jeg gerne give udtryk for, at efter at have sat mig ind i sagen vedrørende køb af og plan for ombygning af en præstetjenestebolig i Vordingborg, er det efter min opfattelse af forholdene ganske uansvarligt.
Så meget, som denne anskaffelse af og ombygning af præsteboligen med kontor og konfirmandstue er anslået til at skulle koste, må det simpelt hen ikke koste efter min mening.
Jeg har allerede i budgetcirkulæret fra 1. februar 2002 opfordret menighedsråd og budgetudvalg rundtomkring i alle landets sogne til at medvirke til, at kirkeskatten holdes i ro, idet jeg mener, det ville være meget uheldigt, hvis folkekirken kommer til at fremstå som den eneste del af den offentlige sektor, hvor skatten stiger til næste år.
Poul Nødgaard (DF), 2002-04-17:
Jeg har stillet dette spørgsmål til kirkeministeren, fordi der i Vordingborgområdet simpelt hen er om ikke opstandelse, så dog en vis form for opstandelse over, at et menighedsråd har kunnet lave en disposition som den, der er beskrevet i spørgsmålet til ministeren.
Jeg fandt derfor, at det var rimeligt, at kirkeministeren som øverste ansvarlige for det kirkelige væsen her i landet fik lov til at besvare dette spørgsmål.
Jeg har selvfølgelig også nogle supplerende spørgsmål, for jeg går ikke ud fra, at ministeren svarer fyldestgørende i første omgang.
Men det vil jo vise sig.
»Finder ministeren det rimeligt, at Vordingborg Menighedsråd vil anvende 6.260.000 kr. på at nybygge og restaurere en forholdsvis nyerhvervet ejendom til 1.130.000 kr. i Nyråd til præstebolig, kontor og konfirmandstue, når der alternativt kunne anskaffes andre ejendomme i lokalområdet, der kunne opfylde de samme funktioner, men til en væsentligt lavere pris, og vil ministeren sende et signal til Vordingborg Menighedsråd og landets øvrige menighedsråd om, at de til enhver tid anstændigvis må økonomisere med indkomne kirkeskatter og holde disse i ro?«
Jan Petersen (S), 2002-04-17:
»Hvordan vil regeringen sammen med parterne i det jysk-fynske samarbejde sikre, at der er økonomi til at gennemføre et af de vigtigste indsatsområder, der omfatter universitetssamarbejdet, herunder den særlige forskningsindsats?«
Skriftlig begrundelse Et af flagskibene i det jysk-fynske samarbejde er universitetssamarbejdet og den hertil knyttede forskningsindsats.
Der er ikke i finansloven for 2002 afsat midler til denne indsats, selv om det var et af de områder, som blev højt prioriteret i det jysk-fynske arbejde, og er et af de projekter, som den tidligere regering gav tilsagn om at støtte og medfinansiere.
Helge Sander (V), 2002-04-17:
Som jeg formoder, at det også er hr. Morten Homann bekendt, er finansloven ikke skrevet, da finansloven jo slet, slet ikke er klar på nuværende tidspunkt.
Der er kun gjort nogle indledende øvelser, og derfor er jeg ikke i stand til at sige noget overhovedet om, hvad indholdet bliver.
Men det er klart, at når jeg i mit foregående svar sagde, at der overhovedet ikke er taget stilling til spørgsmålet,
har jeg
heller ikke anmodet om, at det kommer til at fremgå af finansloven.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2002-04-17:
Er det nogle overvejelser, ministeren har gjort sig, eller er det noget, som først vil komme på tale på et senere tidspunkt?
Helge Sander (V), 2002-04-17:
Som det er fremgået af de tidligere svar her i eftermiddag, er vi i den indledende fase med hensyn til at udforme en ny universitetslov.
Der er derfor ikke taget stilling til, hvilken form et eventuelt selveje skal have i en sådan reform, og det betyder, at jeg på nuværende tidspunkt ikke er i stand til at sige noget om, hvorvidt der i det hele taget bliver et behov for at tilvejebringe et kapitalgrundlag.
Men jeg har jo allerede tilkendegivet, at jeg har lagt op til et bredt politisk forlig om en universitetsreform, og derfor er det klart, at hvis dette her bliver et af elementerne, vil det naturligvis også indgå i de forhandlinger, der allerede er lagt op til at skulle starte så tidligt som i maj måned.
Morten Homann (SF), 2002-04-17:
Ud over diskussionen om sammensætningen af universiteternes ledelse
er et af de spørgsmål, som også er blevet drøftet i forbindelse med reformen af universiteterne, en eventuel overgang til selveje.
I den forbindelse kunne det være interessant at få løftet noget af sløret for, hvilke overvejelser ministeren gør sig om, hvordan man tilvejebringer det nødvendige kapitalgrundlag, før en selvejemodel kan være interessant,
Det er jo betydelige beløb, vi snakker om, og derfor er det også rimeligt, at ministeren kan komme med en eller anden form for bud på, hvordan man skal tilvejebringe kapitalgrundlaget.
»Hvorledes forestiller ministeren sig at det nødvendige kapitalgrundlag skal tilvejebringes, såfremt ministeren ønsker, at universiteterne skal overgå til selvejestatus?«
Helge Sander (V), 2002-04-17:
Jeg kan bekræfte, at det også er et af de elementer, der indgår i dialogen med universiteterne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Homann (SF), 2002-04-17:
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at når ministeren for et øjeblik siden sagde, at man ikke mener, at universiteternes ledelse alene skal bestå af universiteternes egne folk, var der i det et oplæg til dialog om, hvorvidt flertallet i ledelsen af universiteterne skal bestå af interne eller eksterne interessenter?
Helge Sander (V), 2002-04-17:
Det er jo rigtigt, at et af de opfølgende spørgsmål netop var det spørgsmål, der er stillet her som S 1716, så der er ikke meget at tilføje.
Men udgangspunktet er altså, at vi mener, man skal væk fra, at ledelsen på universiteterne primært består af universiteternes egne folk, og jeg ser også gerne, at der kommer mere input udefra, som jeg tilkendegav i mit foregående svar.
Morten Homann (SF), 2002-04-17:
Ministeren har allerede berørt en del af dette spørgsmål.
Spørgsmålet bygger på ministerens udtalelser om, hvilke samfundsbehov universiteterne skal varetage, og i den forbindelse kunne det også være interessant at få sat navn på de organisationer, som kunne være relevante i denne sammenhæng.
Jeg opfatter ministerens svar på de opfølgende spørgsmål ved det tidligere spørgsmål som et relativt uddybende svar, men jeg vil selvfølgelig gerne høre, om ministeren har nogle yderligere kommentarer.
Tove Fergo (V), 2002-04-17:
Nu er det sådan, at der er ligningsområder - kommunen er et ligningsområde - og der er så et provstiudvalg, som jo på de forskellige sognes vegne med repræsentanter for de forskellige sogne har det økonomiske ansvar.
De skal ikke skoses, og man skal ikke sætte spørgsmålstegn ved deres ansvarlighed, fordi der er nogle indimellem, som ikke forstår, at der altså er og skal være en grænse for, hvad folkekirken kan holde til, hvis den skal bevare sin høje troværdighed i befolkningen. Hermed sluttede spørgsmål.