Pia Gjellerup (S), 2000-11-24:
Tak for rosen.
Jeg skal love, at den ikke medfører, at jeg vil opgive de øvrige aktiviteter, som vi fra regeringens side har i forhold til at gøre det enklere at lette de administrative byrder.
Der skal jo sættes ind på mange områder.
Dette er ét eksempel.
De andre områder er, at vi med udgangspunkt i den lovgivning, vi laver her i Folketinget, skal sikre, at lovkvaliteten bliver så god, at vi får leveret ordentlige regler ud til erhvervslivet. Derudover skal vi også være opmærksomme på at se på de regler, vi har.
Det er jo den store mængde.
Det er jo ikke dem, vi laver i hvert eneste folketingsår, det er dem, vi har lavet i tidens løb, der er den store gruppe regler.
Dem skal vi selvfølgelig også hele tiden være opmærksomme på at kunne tage op og forenkle. Det er nu ikke antallet af regler, som en af ordførerne var inde på, der er problemet, det er spørgsmålet om kvaliteten af dem.
Så er der den tredje gruppe indsatser, og det er i forhold til at få en enklere håndtering af de regler, der vil være.
Og dertil hører dette forslag.
Jeg kunne forstå på Venstres og De Konservatives ordfører, at de i virkeligheden vældig gerne ville tage lidt af æren for forslaget.
Jeg synes, at det er helt fint, om vi kunne enes om æren, men ligefrem at sige, at det er Venstre og De Konservative, der har været anledningen til det, og at dette her er opfyldelsen af nogle af de forslag, der er fremsat fra Venstres og De Konservatives side, vil jeg ikke bare lade stå, fordi det kunne være et bidrag til historieforfalskning.
Dette blot være sagt.
Det kan understreges af - og Venstres ordfører var også selv oppe at korrigere, at sådan skulle det i hvert fald ikke forstås - at det heldigvis ikke har noget at gøre med forslaget om én trækprocent.
Altså hvis forslaget om én trækprocent skulle have været inspirerende til at lave forenklinger, så vil jeg bare minde om, at forslaget til én trækprocent ville have medført mange flere indberetninger vedrørende løn, end vi kender til i dag.
Så, jo, inspirerende måske til at sige: Den slags skal man da i hvert fald ikke gøre!
Men vi har jo fra regeringens side faktisk varslet længe, at vi arbejdede med dette her projekt.
Det kan også ses af lovforslaget, at det ikke er helt så enkelt, som det er sagt.
Der er en lang række regler og tekniske specifikationer, og der er også teknik i den anden ende, der skal være på plads, før vi kan ende dér, hvor vi gerne vil, nemlig med at gennemføre de to etaper, som er præsenteret her i lovforslaget.
Det er to etaper, som vi har været meget nøjeregnende med ikke at bebyrde med alt muligt, vi i øvrigt godt kunne finde på og godt lige kunne tænke os, når vi er ved at have emnet oppe.
Og det er det, som hr. Ole M. Nielsen var inde på, nemlig at det jo kunne være spændende at udbygge systemet.
Ja, det kunne være spændende, men jeg synes, det er meget vigtigt, at vi ikke gør det nu.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi lader dette initiativ blive færdigarbejdet og sat i gang, så vi får set på, hvordan det fungerer.
Vi ved jo, det er et stort IT-system, der skal laves, så jeg synes, vi skal enes om, at vi holder det på det ambitionsniveau, vi har nu, for at kunne få et godt fundament til at kunne tænke videre på og udbygge det fra.
Det er jo sådan, når man sætter sådan nogle systemer her i gang, at man ofte bliver meget begejstret for tanken og så kommer til at læsse dem til med nogle forventninger og nogle regler og ambitioner, som de så ikke kan rumme, i hvert fald ikke fra begyndelsen.
Så jeg er glad for, at hele ordførerkredsen peger på tanker om, hvad vi videre kan bruge dem til, at det er tanker, vi sætter i gang, men vi forpligter ikke forslaget til at rumme det nu.
Hr. Svend Erik Hovmand var inde på, at de virksomheder, som ikke bruger IT, skulle have - sådan tror jeg, hr. Svend Erik Hovmand fik sig formuleret - lige så store administrative lettelser.
Så det at give de samme lettelser er nok simpelt hen ikke fysisk muligt. Men vi lægger op til noget andet, nemlig at vi på et tidspunkt, hvor der vil være en lille gruppe virksomheder, som af forskellige grunde ikke har IT, eller hvor det ikke ville være hensigtsmæssigt for dem i nogle andre sammenhænge at have IT, dér kan overtage også den manuelle indberetning, sådan at de i øvrigt kan blive betjent af LetLøn-systemet, som giver en række andre faciliteter, fordi der gives bedre oversigter, der gives bedre sammentællinger, der gives lettere beregninger.
Også her tager vi nøjagtig udgangspunkt i det, der i dag er gældende regler.
Det vil altså sige, kun adgang til oplysninger som man har adgang til i dag.
Hvis man skal ændre på dette, så skal der laves specifikke lovhjemler til det, og det er dér, diskussionen kunne høre hjemme, om man gør det på den ene eller den anden måde, om man giver adgang til flere oplysninger end i dag eller til færre oplysninger end i dag.
Det kræver en særskilt stillingtagen fra Folketinget.
Med lovforslaget i dag ændrer vi ikke i adgangen.
Der er så det, at de, der i dag har adgang, vil kunne benytte de oplysninger lettere, fordi det er mere enkelt at få adgang, det vil være mere opdaterede og altså mere brugbare oplysninger, man får adgang til, men det er nøjagtigt de oplysninger, man har lovhjemmel til at få adgang til i dag,
man kan få adgang til.
Så til hr. Eigil Møller, der spørger til dette gode jyske udtryk »data-warehouse«, om vi ikke kunne overveje at bruge et almindelig rigsdansk udtryk.
Det synes jeg vi skal prøve at forenes om, og vi kan da glæde os over, vi ikke har kaldt det »light løn«.
For at runde af så er jeg lidt ked af, at den sidste bemærkning skulle gå på, at det var første gang, at man så et godt forslag fra regeringen over for erhvervslivet.
Jeg vil sige, det er jo lidt pauvert, om det skulle være sådan.
Det mener jeg bestemt ikke man på nogen måde kan sige, men det er også et godt forslag over for erhvervslivet fra regeringens side.
Jeg håber selvfølgelig, jeg kan bidrage til en både hurtig og smidig udvalgsbehandling.