Svend Auken (S), 1997-11-20:
For knap et år siden havde vi genteknologi på dagsordenen på foranledning, jeg tror det var af Enhedslisten.
Under den debat drøftede vi en mærkning af genmodificerede produkter.
Jeg oplyste, at Kommissionen ville komme med et forslag til mærkning lig den, vi har i Danmark, eller lig den, som vi i Danmark længe har arbejdet for.
Jeg kan oplyse Folketinget om, at de gamle regler i direktivet om mærkning i sommer blev erstattet af nye og bedre regler.
Nu er det obligatorisk, at alle genetisk modificerede organismer, som udsættes i miljøet, bliver mærket. Jeg udtrykte dengang ved debattens afslutning glæde over, at vi trods velmotiverede stærke holdningstilkendegivelser og et meget vanskeligt sagsområde kunne nå til enighed her i Folketinget.
Jeg synes, det vidner om, at vi har en vilje til at tage fornuftige beslutninger, og jeg synes også, at vi i december havde en debat, der var god og udbytterig. Jeg vil godt endnu en gang henlede Folketingets opmærksomhed på, at genteknologi er en vanskelig sag præget af stærke, følelsesprægede holdninger.
Ofte ser vi, at befolkningen står helt uforstående over for mulighederne i denne teknologi, og bekymringen kan ikke undre, for genteknologi rummer store perspektiver, både positive og negative.
Alligevel udnytter vi allerede i dag teknologien positivt inden for industriområdet, og landbruget har meldt ud, at anvendelsen af nye produkter skal komme an på kritiske vurderinger, som tager hensyn til bl.a. miljø, sundhed, produktionsforhold, økonomi og etik.
Overordnet betragter landbruget genteknologien som en værdifuld teknologi, der kan give dem og forbrugerne bedre og mere miljøvenlige produkter.
Jeg vil også gerne minde om, at vi her i Danmark har valgt en meget kritisk linje. I stedet for at sige nej til teknologien har vi underkastet den betydelige krav ud fra et rigtigt princip om et højt beskyttelsesniveau, en holdning, som ikke bare den nuværende regering har, men en holdning, der deles af et meget bredt flertal her i Folketinget.
Jeg synes også, at vi i Danmark arbejder for et højt beskyttelsesniveau og for demokratiske beslutningsprocesser.
Sidstnævnte blev eksemplificeret ved den genetisk modificerede majs, hvor, som man ved, Østrig og Luxembourg har anvendt sikkerhedsklausulen og forbudt markedsføring af majsen på deres område.
Kommissionen har vurderet de to landes begrundelser for at nedlægge forbud.
Resultatet heraf er endt med, at Kommissionen har lavet et forslag, hvor de to lande pålægges at ophæve forbudene.
Afstemning om dette forslag var planlagt til den 5. november i år.
Inden dette tidspunkt opfordrede jeg sammen med min svenske kollega Kommissionen til at stille sagen i bero.
Vi ville hermed få lejlighed til at belyse de forskellige problemer, som indsigelserne fra Østrig og Luxembourg havde rejst.
Det drejer sig bl.a. om, at der f.eks. i befolkningen
i de to lande er stor generel usikkerhed om perspektiverne og konsekvenserne af den hurtige udvikling inden for genteknologi.
Ved samme lejlighed opfordrede jeg mine kolleger i resten af Fællesskabet til at undlade at stemme for hermed at hindre vedtagelsen af Kommissionens forslag.
Resultatet af disse anstrengelser blev, at Kommissionen sagde ja til Danmarks ønske og udskød afgørelsen.
Jeg tror, at vi med rette kan være stolte af resultatet af denne strategi.
Den førte til det resultat, som jeg også havde håbet, den ville føre til, og det gør nu, at vi kan føre diskussionen i selve Rådet på et langt mere afslappet grundlag.
Må jeg i øvrigt, da det jo her drejer sig om en pesticidresistent afgrøde, minde om det principielle synspunkt, som jeg har givet udtryk for over for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, at vi i regeringen er skeptiske over for den retning, som genteknologien har taget, når det drejer sig om udvikling af pesticidresistente afgrøder.
Vi mener ikke, at det er en rigtig vej at bevæge sig.
Det spørgsmål vil vi selvfølgelig rejse undervejs i diskussionen om et kommende direktiv.
Samtlige markedsføringssager forelægges Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg og Folketingets Europaudvalg, inden der træffes beslutninger.
I den forbindelse har jeg udtrykt min utilfredshed med dele af det gældende direktiv.
Jeg har også sagt, at Danmark bør arbejde for en mere helhedsorienteret risikovurdering, som bl.a. inddrager langtidseffekter og sekundære effekter af genetisk modificerede organismer samt en præcisering af mærkningsreglerne.
Den nugældende komitéprocedure bør naturligvis ændres til en procedure, hvor afgørelser i Rådet træffes efter mere demokratiske principper, end proceduren i 3 A tillader.
Og jeg fornemmer ikke, at regering og Folketing er så langt fra hinanden med hensyn til, hvordan vi kan forbedre det her direktiv. Kommissionen har lovet, at vi inden udgangen af dette år vil få et udkast til revision af direktivet.
Derfor forventer jeg, at et forslag inden for meget nær fremtid vil blive oversendt til Rådet.
Når Rådet har sendt forslaget til medlemsstaterne, vil jeg orientere Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg og Folketingets Europaudvalg med et grundnotat.
Det vil finde sted i overensstemmelse med de procedureregler, vi i øvrigt kender, og derved vil Folketinget jo blive inddraget tidligt i beslutningsprocessen.
På den baggrund må jeg advare imod en folketingsbeslutning om den danske holdning til revision af direktivet på et tidspunkt, hvor vi ikke kender Kommissionens forslag.
Jeg tror, det er klogt, at vi tager debatten her i dag, følger tingene meget kritisk, giver udtryk for vores holdninger, men at vi afventer, inden vi lægger os endelig fast, det forslag, vi får måske endda i løbet af få uger.
Vi vil så imødekommende, som det overhovedet er mig muligt, afvise det forslag, der er stillet.