Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Emnet, vi diskuterer i dag på baggrund af lovforslag nr. L 194, er jo et emne, som optager ganske mange i den danske befolkning.
Hver eneste dag, ved hvert eneste møde, man er til rundtomkring, hver eneste gang man lukker en avis op, kan man se, at den danske befolkning interesserer sig for udlændingeområdet, for udlændingepolitikken.
Den danske befolkning ønsker i høj grad at tage del i debatten om vores udlændingepolitik.
Det, vi også kan konstatere, er jo, at når vælgerne på valgdagen skal afgive deres stemme på et parti, er der mange, mange grunde til, at man stemmer på et bestemt parti.
Der er mange ting, som et parti står for, som man tager med, når man sætter sit kryds.
Det ville jo være umuligt for borgerne at kunne sige: Lige præcis for det partis vedkommende er jeg hundrede procent enig i alt, hvad de siger.
Derfor er det væsentligt, at vi har flere folkeafstemninger, end tilfældet er i dag.
Derfor er det væsentligt, at borgerne har mulighed for ud fra ideologiske, holdningsmæssige grunde at pege på et bestemt parti ved et folketingsvalg, men at man, når vi diskuterer konkrete politiske emner, har mulighed for at have en anden holdning end det parti, man stemmer på hvert fjerde år. Når man ser på f.eks. Socialdemokratiet, som jo er et af de store partier her i landet, og ser på, hvordan dets medlemmers holdning er til f.eks. EU, så er partiet splittet. Når man ser på, hvordan de socialdemokratiske vælgere ytrer sig i forhold til udlændingepolitikken, er der også en meget stor del - jeg skal ikke kunne sige, om det er halvdelen, men i hvert fald en meget stor del af de socialdemokratiske vælgere - der giver udtryk for, at de ikke er enige i den politik, som regeringen fører.
Derfor er det væsentligt, at man på sådan et punkt her har mulighed for at tage konkret stilling.
Det er rimeligt at spørge borgerne i væsentlige spørgsmål
, og sagen er jo i den debat, der netop har været på korte bemærkninger, at fru Vibeke Peschardt såmænd ikke behøver gå tilbage til starten af 1990'erne.
Jeg ved godt, det er et meget omfattende lovforslag, vi har fremsat.
Det er på hele tre sider, så det tager selvfølgelig lidt tid at læse det, men hvis fru Vibeke Peschardt bare var nået hen på side 2, ville hun kunne se, at der er citeret direkte fra en artikel i Jyllands-Posten den 30. december 1998 - det er end ikke et halvt år siden.
Da var denne hr. Niels Helveg Petersen, vores nuværende udenrigsminister, igen ude at sige, at det er vigtigt, at spørgsmålet kommer ud til folkeafstemning.
Vi må gå ud fra, at når landets udenrigsminister, tidligere formand for Det Radikale Venstre, udmelder nogle ting på det her punkt, må vi tage det for gode varer.
Ellers er der jo ikke længere noget, der holder sammen på det.
Må jeg så ikke godt sige, at der er fem punkter i vores forslag og ikke seks, som fru Vibeke Peschardt kom til at sige.
Jeg ved ikke, hvad det er for et forslag, fru Vibeke Peschardt har med på talerstolen.
Det kan være, det var et af de forrige forslag, vi har fremsat, men i det forslag, vi diskuterer i dag, er der fem punkter, som vi lægger op til skal ud til folkeafstemning.
Det er nok ret væsentligt lige at få skitseret, hvad det er for fem punkter, for jeg kunne forstå, at der er en vis usikkerhed om, hvad det er for et lovforslag, vi diskuterer.
Det ene punkt handler ganske enkelt om, hvorvidt udlændinge skal have valgret ved kommunal- og amtsrådsvalg her i landet, eller om det kun skal være dem, der har fået dansk statsborgerskab.
Vi taler om, hvorvidt opholdstilladelser skal være midlertidige, indtil det bliver muligt at vende tilbage til sit hjemland eller opnå dansk statsborgerskab.
Vi taler om, at hvis man har begået meget grov kriminalitet her i landet og fået en ubetinget fængselsstraf på mere end 30 dage, skal man kunne udvises af landet.
Vi taler om, at hvis man ønsker at modtage modersmålsundervisning, så må man selv finansiere det.
Og vi taler endelig om at skærpe betingelserne for at opnå dansk statsborgerskab.
Så er der ordførere, der står her på talerstolen og siger, at dette forslag krænker menneskerettighederne.
Krænker menneskerettighederne - det er der politikere her i parlamentet der kan få sig selv til at sige.
Det var SF's ordfører.
Der er jo ikke én eneste af disse pinde, der bliver omtalt i menneskerettighedskonventionen.
Der står ikke én linje i menneskerettighedskonventionen om, at flygtninge i Danmark skal have stemmeret ved kommunalvalg, ikke ét eneste sted står det, og det er pinligt, at et parti, der i den grad svinger sig op på, at menneskerettighederne skal overholdes, misbruger begrebet menneskerettigheder i den her sammenhæng.
Det er simpelt hen for pinligt.
Så var der indenrigsministeren, som lagde for.
Indenrigsministeren meddelte, at det her er alt for unuanceret.
Nu har indenrigsministeren jo ikke været i
Folketinget lige så længe, som jeg har, og da vi fremsatte dette forslag første gang, sagde den daværende minister
, at forslaget var alt for nuanceret.
Det kunne man simpelt hen ikke tage stilling til.
Spørgsmålene var så brede, at man ikke kunne lægge dem ud til folkeafstemning, for vælgerne ville ikke være i stand til at stemme ja eller nej til dem.
Så konkretiserede vi spørgsmålene, og nu er det også galt.
Men o.k., vi ved jo, hvor regeringen står:
Regeringen vil under ingen omstændigheder være med til det. Den socialdemokratiske ordfører har jeg kommenteret, men vil blot gentage, at Danmarks forpligtelser til at hjælpe flygtninge i nød overhovedet ikke bliver tilsidesat med det her forslag, ikke med et komma.
Det, vi diskuterer, er de udlændinge, der er kommet til Danmark, har opnået beskyttelse i Danmark, hvad kriterierne skal være for dem, medens de er i Danmark, om de f.eks. skal have lov til at have stemmeret ved kommunalvalg, og det har intet at gøre med, at vi tilsidesætter vores forpligtelse til at hjælpe flygtninge, intet.
Venstres ordførers indlæg var egentlig et stort indlæg,
flot, næsten højtråbende, ideologisk præget - prøvede
Venstres ordfører i hvert fald at gøre det til
, men det mislykkedes jo, for hvis man lytter lidt efter, hvad der bliver sagt, så bliver der sagt, at forslaget her er en hetz mod minoriteter.
En hetz!
Der er ikke ét eneste af disse fem spørgsmål, der handler om at hetze.
Vi taler om, hvorvidt man skal have dansk statsborgerskab, når man skal stemme ved kommunal- og amtsrådsvalg, ja eller nej.
Det er da ikke en hetz.
Der er ikke ét af disse spørgsmål, som kan påstås at være en hetz mod minoriteter.
Så siges det også, at det kun vil gå ud over udlændinge.
Jamen der er jo ingen, der på forhånd ved, hvad udfaldet af afstemningen vil være.
Jeg mener heller ikke, at det her vil gå ud over udlændinge som sådan.
Tværtimod er det faktisk min opfattelse, at utilfredsheden i den brede befolkning, den generelle utilfredshed med udlændinge i Danmark, ikke handler om, at man er utilfreds med udlændingene.
Den handler om, at man er utilfreds med den politik, der bliver ført af et meget stort flertal her i Folketinget.
Det er politikken, befolkningen er uenig i, men i afmagt over for, hvad Folketinget foretager sig, vender man - måske lidt primitivt - blikket mod det, der symboliserer problemet, nemlig udlændinge.
Det synes vi i Fremskridtspartiet er synd, og vi synes, det er problematisk, at fordi der bliver ført en forkert udlændingepolitik, er der nogle i befolkningen, som faktisk ser lidt skævt til de udlændinge, der er her i landet.
Det er synd for de udlændinge, der er her i landet.
På samme måde gør det sig jo gældende, når vi taler om de udlændinge, der begår kriminalitet her i landet.
Vi i Fremskridtspartiet påpeger, at vi ønsker, der skal være konsekvens over for disse udlændinge.
Hvis man virkelig som eneste tak for at få lov til at komme til Danmark begår meget grov kriminalitet, siger vi, at så har man selv bedt om at få lov til at forlade landet.
Det gør vi ikke mindst af hensyn til de mange udlændinge, der er i Danmark, som godt kan finde ud af at opføre sig ordentligt.
De lider under, at der er nogle af deres landsmænd, der laver kriminalitet her i landet.
Så det er en ganske stor håndsrækning til dem.
Så var der SF's ordfører, som gerne ville være med til folkeafstemninger, men ikke lige, når det handler om bestemte grupper.
Dér må man sige, at enhver folkeafstemning handler
jo om bestemte grupper.
Det vil altid være sådan, at når man har en folkeafstemning, handler det om borgerne i landet, større eller mindre grupper af befolkningen, måske endda hele befolkningen, men det handler om mennesker i vores samfund, for det er jo samfundet, vi stemmer om, det er lovgivningen, vi stemmer om.
Så siger SF's ordfører, at midlertidige opholdstilladelser, et af afstemningens temaer, er usmageligt at diskutere, når kosovoalbanere står for at skulle til Danmark.
Det vil altså sige, at her, hvor vi står over for, at vi måske skal modtage et antal hundrede eller tusinde flygtninge fra Kosovo, er det usmageligt at diskutere, om de skal have lov til at være her midlertidigt, til krigen er slut dernede og de kan vende tilbage, eller om de, som lovgivningen er indrettet i dag, allerede fra første dag skal integreres i det danske samfund.
Det er bestemt ikke usmageligt.
Tværtimod er det højaktuelt at få det her lagt på plads, inden der kommer flere udlændinge, flygtninge, til Danmark.
Og det med indskrænkning af menneskerettighederne har vi været inde på.
Det er der bestemt ikke tale om.
Afslutningsvis vil jeg sige tak til Dansk Folkeparti for støtten til forslaget.
Til CD vil jeg sige, at det var et af de mest præcise ordførerindlæg, der har været i dag.
CD vil slet ikke være med til folkeafstemninger.
Det er jo en klar holdning, og så kan man selvfølgelig heller ikke støtte forslaget her.