Henriette Kjær (KF), 1998-04-28:
Lad mig starte med at slå fast, at vi i Det Konservative Folkeparti er glade for, at vi nu er kommet så langt, at vi i dag kan førstebehandle dette lovforslag. Debatten om, hvilken løsning man skulle vælge, har bølget længe, og mange synspunkter har fundet vej til den debat.
Men det har kun været godt og frugtbart.
Der findes ikke noget bedre, end når folk bliver berørt og engagerer sig i debatter.
Så al det input, vi har fået undervejs, har været meget velkommen. Vi støttede i sin tid beretningen fra Miljø- og Planlægningsudvalget om Skjern Å, og det står vi naturligvis ved, og vi anerkender, at Skov- og Naturstyrelsen har arbejdet ud fra de overordnede retningslinjer, der er opstillet i den beretning.
I Det Konservative Folkeparti ville vi gerne have startet ovre mod øst, hvor vi vurderede, at det ville være lettest at gå til, men da der ikke var flertal for den løsning, har vi accepteret det faktum og støtter derfor beretningens anbefalinger.
Og når vi nu har lavet et forlig, så står vi også ved det.
Det kan man regne med.
Der har været en del diskussion om lodsejernes situation.
Der har været kritik af, at staten ikke har købt de gårde og jorde, der har været til salg i de områder, og som vil blive inddraget i projektet.
Det finder jeg da også underligt, da en sådan løsning havde været at foretrække frem for en eventuel ekspropriation.
Ud over dette står vi altså med en række lodsejere, der er bange for, at de får såkaldte harmoniproblemer, eller at deres jord på en eller anden måde skal stå til disposition for projektet.
Jeg tror, det er meget vigtigt, at der finder en tæt dialog sted mellem Skov- og Naturstyrelsen og disse lodsejere.
Det er afgørende for både retssikkerheden og almindelig anstændighed, at lodsejerne hele tiden er informeret og i videst muligt omfang får indflydelse på de beslutninger, der tages.
Og det håber jeg man er meget opmærksom på.
De private er nemlig bedre og mere motiverede til at beskytte naturværdierne.
Så de bedste løsninger vil altså være dem, hvor projektet kan gennemføres uden ekspropriation, men efter aftale med lodsejerne.
Det er meget vigtigt for os, at der lægges vægt på de meget store og forbedrede naturværdier, der fremkommer ved Skjern Å's gensnoning: bedre levevilkår for laksen, fugle og ikke mindst odderen.
Det er konservative værdier, som vi er glade for bliver fremmet ved denne lov.
Selv om jeg selv er jæger, mener jeg faktisk ikke, at der skal være totalt frit jagtområde.
Naturligvis skal der være gode muligheder for jagt, men ikke ubegrænset.
Der skal findes en naturlig grænse.
Igen en opgave, hvor man i samspil med de berørte skal finde en balance, alle kan være godt tilfredse med.
Og jeg synes, at det høringssvar, som kreds 6 under Danmarks Jægerforbund har indsendt, lyder meget fornuftigt, altså, at man lytter til lokale folk via repræsentation i en brugergruppe.
Så vil jeg lægge vægt på den økonomiske gevinst, dette bliver for området, og ikke, som det har været fremme i debatten, at det skulle være et tab for området.
Vi gør med Skjern Å-projektet området meget rigere. Og nu vi er inde i de økonomiske betragtninger, må jeg vende mig til lovforslagets økonomiske konsekvenser.
Der står i lovforslaget, at de samlede udgifter til Skjern Å Naturprojekt er anslået til 254 mio. kr., hvoraf der allerede er afholdt 77 mio. kr.
I det første budget fra 1990 lød de samlede udgifter på 115 mio. kr. Så det er altså en meget stor udvidelse op til de 254 mio. kr.
Jeg har selvfølgelig læst om årsagen til, at det er nødvendigt med et højere budget, nemlig udvidelse af arealet og højere jordpriser osv., men jeg vil bare gøre opmærksom på, at der skal være en ordentlig økonomistyring og økonomiovervågning i det her projekt.
I Det Konservative Folkeparti vil vi stille krav om
meget udførlige aktstykker, aktstykker, der er fyldestgørende, og hvor alle relevante oplysninger bliver fremlagt.
Der må simpelt hen være gennemsigtighed i økonomien, før vi kan tiltræde de enkelte aktstykker.
Så vil jeg gerne problematisere det faktum, at staten selv er både tilsynsmyndighed og besluttende myndighed.
Det er sjældent hensigtsmæssigt, at man skal kontrollere sig selv.
Hvad er årsagen til, at man ikke overlader den opgave til amtet?
Jeg synes ikke, at vi skal skabe præcedens eller blåstemple den procedure.
Der må være nogle årsager til, at man i forslaget lægger op til en selvkontrol.
Men nu skal vi jo så i gang med udvalgsbehandlingen, hvor der vil blive stillet en stribe spørgsmål, og hvor de berørte borgere kan møde op i deputation og komme med deres indsigelser eller gode ideer.
Det ser vi frem til i Det Konservative Folkeparti.
Det er vigtigt, at alle føler, de kan komme til orde, så vi ikke gennemfører projektet hen over hovedet på befolkningen.
Så hvis det offentlige har overset en god løsning på det ene eller på det andet område, er Det Konservative Folkeparti villig til at se på en eventuel alternativ og bedre løsning. Men det er argumenterne, der skal tælle, og der skal være belæg for påstandene.