runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-14:
Hr. Holger K. Nielsen nævner, at jeg muligvis har større kendskab til investors tankegang.
Det skal jeg lade være usagt.
Det er ikke det, det handler om her.
Derfor er det også fuldstændig ligegyldigt i den situation, at en andelsboligforening er blevet likvideret og solgt til en investor, om vi taler andelsbolig eller ej.
Nej, så taler vi traditionel lejeret, det omkostningsbestemte og det lejedes værdisystem, altså skiftet fra boligreguleringsloven og over til lejelovens system.
Det er en problemstilling, som har været aktuel i Folketinget siden 1939.
Der kan jeg fortælle hr. Holger K. Nielsen, at der er det sådan i lejeretten, at lejeren sidder på det omkostningsbestemte lejeniveau, som er lavt, medmindre han aftaler med sin udlejer at få et nyt badeværelse eller et nyt køkken og så kommer over i det lejedes værdi, eller det sker ved, at ejendommen er tom.
Det har intet med andelsboliger at gøre.
Det, vi taler om her, er fra boligreguleringsloven, som også er en lejelov, og derfor har det ikke noget at gøre med mit kendskab til, hvordan en investor tænker.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Altså, jeg skal ikke afvise, at den konservative ordfører har et større kendskab til, hvordan sådan nogle investorer tænker.
Det skal jeg ikke udelukke, men alligevel vil jeg sige, at det da er meget tænkeligt, og mig bekendt er der også eksempler på det, at man overtager en ejendom, og så regner man med, håber på, at de resterende, som ikke er flyttet, kommer til at flytte, ja, måske tvinger man dem næsten til det, for at man kan få den gevinst, man skal have.
Så der er jo stadig væk spekulationsmuligheder her.
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Det, som er det afgørende for os, er, at vi ønsker at kunne fastholde en del af boligmassen som andelsboliger, boliger, som er gode, sunde, fornuftige og til en fornuftig pris, som der ikke kan spekuleres i, sådan som der bliver på det øvrige boligmarked.
Den konservative ordfører må jo indrømme, at hvis man ser på ejerboligmarkedet, er priserne kommet op på et niveau, hvor det næsten er umuligt for unge familier at komme ind i en ejerbolig, fordi der er scoret så store kapitalgevinster af dem, der bor der i øjeblikket.
Det er virkelig et af de største skel, vi oplever i det danske samfund.
Derfor er det så vigtigt at kunne fastholde andelsboligmassen.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-14:
Jeg kan sige til hr. Holger K. Nielsen, at også i regeringen er vi meget optaget af at fastholde andelsboligtanken og andelsboliger som en billig boligform til studerende, ældre, ja, hvem der i øvrigt måtte købe et andelsboligbevis.
Det er jo netop derfor, vi har fremsat det her lovforslag, som forhindrer den mulighed, at det er gratis at sælge og stadig væk at blive boende, nemlig ved at stifte en ny andelsbolig.
Det er jo der, det er gratis, for lejerne mister ikke noget, de mister ikke deres ejendom.
Derfor bliver jeg nødt til at sige igen, at der, hvor det ikke er gratis, hvor man virkelig skal tænke sig om, inden man går ud og laver en forretning, der giver penge,
Det vil i øvrigt være helt urealistisk at tro, at alle ejendommens beboere på en gang ville fraflytte, og det er jo det, investoren kræver for at få en ejendom, der er interessant rent investeringsmæssigt.
Det forhindrer vi ikke, men vi forhindrer, at man kan fraflytte gratis, nemlig fra andelsbolig til andelsbolig, mens der jo er en realitet i den anden flytning.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-14:
Dansk Folkeparti kan ikke støtte, at det går tilbage til udvalget på nuværende tidspunkt.
Frank Aaen (EL), 2005-06-14:
I Enhedslisten er vi fuldstændig enige i det, hr. Holger K. Nielsen sagde før, og vi mener også, at det er så vigtigt, at vi bør afbryde forhandlingen og få det tilbage til udvalget.
Altså forleden dag var det et spørgsmål om afklaring af de skattemæssige konsekvenser for milliardbeløb, der skulle tilbage i udvalget, før vi stemte om det.
Det stemte man ned.
I dag ved Folketinget i virkeligheden ikke, hvad det har stemt om.
Lige for et sekund siden stemte man imod en afklaring af et grundlovsspørgsmål i forbindelse med lukkeloven.
Det M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4472
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM blev bare stemt ned; det var der ingen grund til, så det stemte man bare ned.
Nu lægges der op til her, at vi bare stemmer uden at give mulighed for, at grundlovsspørgsmålet også her bliver belyst.
Jeg synes, det er en meget, meget betænkelig og beklagelig politik, regeringen og dens støtteparti, Dansk Folkeparti, fører på de her områder.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
På Socialdemokraternes vegne vil jeg gerne sige, at vi også bakker op om, at vi trækker forslaget tilbage.
Det er mest rimeligt, når der er usikkerhed om, hvorvidt det er grundlovsstridigt, så vi får det klarlagt, sådan at vi kan få behandlet ændringsforslaget på de rigtige betingelser.
Det er altså ikke rimeligt, at man skal stemme om et ændringsforslag, hvor der argumenteres med, at det er grundlovsstridigt, når Justitsministeriet ikke kan dokumentere det tilstrækkeligt.
Jeg har også forstået det sådan, at der er flere partier, som har tilkendegivet, at de faktisk ville støtte de her forslag om maksimalpriser, hvis det var sådan, at de ikke var grundlovsstridige.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Vi vil heller ikke modsætte os det, hvis der er medlemmer, der ønsker at føre det her tilbage til udvalget mellem anden- og tredjebehandlingen.
Men for os er det nok vigtigt at få sagt, at den usikkerhed, der er om, hvorvidt det her er ekspropriation i grundlovens forstand, faktisk ikke er afgørende for, hvordan vi ser på sagen.
Vi er under alle omstændigheder imod det her maksimalprissystem.
Når vi er det, så handler det jo om at forstå, at lægger man en maksimalpris ind, så betyder det, at der er nogle, der kan købe en ejendom til en maksimalpris, der er under markedsniveau, og når det er sådan, så kan vi faktisk ende i en situation, hvor det bliver penge under bordet, der vil afgøre, hvem der kan løbe af sted med en ejendom, der er billigere, end markedet siger, og det synes jeg er et problem.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-14:
Regeringens forslag indeholder intet om maksimalpriser.
Grunden til, at den her debat om grundloven kommer ind i billedet, er, at der er stillet et ændringsforslag, som i virkeligheden rækker langt ud over det, der kunne dannes enighed om.
Efter min opfattelse bør vi se bort fra ændringsforslaget, og derved kommer vi også uden om den her grundlovsdiskussion.
Hvad angår selve grundlovsdiskussionen, hvis man skal gå realistisk til forslaget om maksimalpriser, så har vi i udvalget drøftet, at intet er sikkert, når der er tale om grundloven, men Justitsministeriet har i forskellige afskygninger fået spørgsmålene om grundlovsmæssigheden i maksimalpriser to gange og er hver gang kommet frem til den konklusion, at det vil være grundlovsstridigt.
Derfor vil min konklusion være, at vi ikke kan medvirke til at tilbagekalde forslaget inden andenbehandlingen, men at det er o.k. at drøfte det i udvalget mellem anden- og tredjebehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
O.k., så er vi kommet så langt, at det ikke længere er det juridiske, der er hovedargumentet for Venstre, det er det politiske.
Så spørger fru Ebdrup, hvorfor vi i sidste øjeblik kommer med det her.
Sandheden er jo, at allerede efter førstebehandlingen blev det her spørgsmål stillet, og vi fik nogle helt, helt overfladiske papegøjesvar fra Justitsministeriet, hvor man bare skrev, at det måtte bero på en konkret vurdering – ja, det må det altså rent faktisk! – hvor det var umuligt at få nogen som helst kvalificeret bedømmelse, før vi fik notatet i dag, som er betydelig mere grundigt, men som i hvert fald trænger til en eller anden kritisk gennemgang, før vi tager det for gode varer.
Så derfor er der altså grundlag for, at vi ser nærmere på det her, efter at dette lovforslag er vedtaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-14:
Så er det også en kommentar til, at hr. Holger K. Nielsen mener, at vi kun griber ind over for halvdelen af problemet, om jeg så må sige, nemlig hvor man sælger fra andelsboligforening til andelsboligforening, men ikke griber ind over for, at man sælger fra andelsboligforening til en privat investor.
Det er korrekt, at det gør vi formelt set ikke, men realiteten er efter min opfattelse, at der ikke er nogen interesse fra den private investors side i at købe ejendommen, og jeg skal nok vende tilbage til argumentationen.
Netop derfor er forslaget om maksimalpriser ikke relevant.
Når der ikke er nogen interesse fra investors side, så er det, fordi andelsbolighaverne, når andelsboligforeningen er likvideret, bliver lejere, og de bliver jo lejere på grundlag af det omkostningsbestemte niveau, altså ifølge boligreguleringsloven.
Det er ikke attraktivt for investoren at overtage lejerne på det grundlag, fordi han ikke kan få forrentning af sin ejendom.
Derfor vil investoren ikke have nogen synderlig interesse i at købe ejendommen, fordi han ikke kan få forrentning, som jeg siger.
Det, der er interessant for investor, er at få en tom ejendom, men spekulationsinteressen for de her mennesker, andelsboligejere/-lejere, hvad vi skal kalde dem, i at skulle sælge med en stor fortjeneste, hvis de samtidig også skal opgive deres bolig, vil ikke være realistisk.
Med forslaget forhindrer vi andelsboligforening tilbage til andelsboligforening.
De pågældende mennesker kan blive i deres ejendom, og derfor er der en spekulationsinteresse.
I den del af salgsmulighederne i forbindelse med likvidation, som vi ikke griber ind over for, er der ikke nogen interesse fra investors side, fordi han ikke kan få forrentning af ejendommen, og der vil ikke være den her spekulation fra sælgernes side, fordi de så skal af med deres ejendom, og derved er det jo en noget større overvejelse.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Jeg vil stille den konservative ordfører et spørgsmål.
Den konservative ordfører giver udtryk for, at det forholder sig sådan, at der ikke vil pågå den her form for spekulation, efter at det her lovforslag er trådt i kraft.
Hvis det så alligevel viser sig, at der pågår den spekulation, som vi jo fra socialdemokratisk side og fra SF's side har sagt der vil pågå, er man så fra konservativ side interesseret at gribe ind med forskellige midler?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-14:
I Venstre og i Det Konservative Folkeparti er vi altid villige til at gribe ind over for spekulation.
Men lad nu være med at tro, at ethvert salg til en privat investor i så fald også vil være spekulation.
Hvis den private investor køber en sådan ejendom, og hvis han så i øvrigt skal få en god forretning ud af det, så bliver han jo nødt til at modernisere ejendommen.
Der er det helt soleklart, at hvis en ejendom skal moderniseres, hvori nogle af de gamle andelsboligejere er til stede som lejere, så kræver det en aftale.
En aftale er gensidig.
Det kan udlejeren, investoren, hvad vi skal kalde ham, ikke gøre ensidigt.
Det vil sige, at hvis ejendommen bliver moderniseret, og han derved vrister sig fri af det omkostningsbestemte niveau og over i det lejedes værdi, så er det, fordi der foreligger en aftale, og så må man også formode, at lejeren har et ønske om at få det nye badeværelse, eller hvad det nu er, der sker.
Det andet, jeg vil sige, er, at hvis han får en tom ejendom, så skal han jo også modernisere den for at få mere forrentning af den, og så får vi en fornyelse af vores boligmasse.
Så det er ikke sikkert, at det nødvendigvis er spekulation, at der sker en forbedring af ejendommene.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Jeg synes sådan set, det var en gentagelse af førsteindlægget.
Sagen er den, at der jo er meget, der tyder på, at der vil ske en række ændringer, sådan at man vil renovere efter § 5, stk. 2, hvorved priserne vil stige.
Vi har jo set en voldsom stigning på det M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4474
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
private udlejningsmarked, hvor de her ejendomme er blevet solgt for en stadig højere pris.
Vi er altså fra socialdemokratisk side bange for, at de her priser vil fortsætte med at stige, også selv om man griber ind.
Jeg er ikke sikker på, at den argumentation, som den konservative ordfører lægger til grund, holder, og derfor vil jeg gerne høre, om man er parat til at gribe ind med tiltag.
Jeg vil også gerne høre ministeren, om ministeren er interesseret i at gribe ind med tiltag for at dæmme op for det her.
Vi fik jo det indtryk på det samråd, vi holdt i torsdags, at ministeren var interesseret i at gribe ind med tiltag, og hvis det viste sig, at maksimalprissystemet ikke var i strid med grundloven, så gav ministeren udtryk for, at også regeringen ville stille med et sådant forslag.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-14:
Jeg må konstatere, at den socialdemokratiske ordfører ser spøgelser ved højlys dag, for det er sådan, at hvis lejeren sidder i ejendommen, så kan der ikke ske nogen renovering af ejendommen uden hans accept.
Det kan derimod ske med hans accept, og så er der også sket en forbedring af boligmassen.
Sådan har det været i mange, mange, mange år.
Ejendommen er omfattet af det omkostningsbestemte niveau, indtil der sker en forbedring, og så længe der sidder en af de gamle andelsboligejere i ejendommen, kan det ikke ske uden hans accept.
Så jeg ser ikke problemet, må jeg sige til hr. Rasmus Prehn.
Det er da o.k., at huslejen stiger i pris med lejerens accept, mod at han får nyt køkken, nyt badeværelse, eller hvad det nu kan være.
Sådan har lejeloven været siden 1939, da vi fik den midlertidige boligreguleringslov.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Altså, vi har nogle helt forskellige tilgange til det her.
Vi mener fra SF's side, at det er meget vigtigt, at man fastholder en andelsboligsektor, som ikke er en del af den almindelige boligspekulation, er en del af den meget uheldige udvikling, som man har oplevet på det øvrige boligmarked gennem mange år.
Når vi går ind med vores argumentation, så skyldes det primært, at vi ønsker at forsvare den andelsboligsektor, vi har i øjeblikket.
Derfor forstår jeg altså ikke, at hr. Jakob Axel Nielsen og de borgerlige nu løber fra det, som de tidligere har givet udtryk for, hvor de har sagt, at det godt kunne være en god idé at se på et maksimalprissystem, hvis det er i overensstemmelse med grundloven.
Dansk Folkeparti har også sagt det ganske, ganske tydeligt.
Det tyder på, at det ikke er helt så enkelt endda, som hr. Jakob Axel Nielsen giver udtryk for, hvor han siger, at det her ikke vil kunne lade sig gøre, det er umuligt.
Der er jo stor interesse fra private spekulanters side for at gå ind på hele det her marked.
Det er det, vi vil have sat en stopper for, og det gør man altså bedst ved det maksimale prissystem.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-14:
Så vil jeg gerne spørge hr. Holger K. Nielsen: I givet fald den udvalgsbehandling, vi nu skal have her mellem anden- og tredjebehandlingen af det her forslag, fastholder, at der i svaret fra Justitsministeriet bliver fastholdt, at der kan rejses alvorlig tvivl i forhold til grundlovens § 73, er SF så stadig væk indstillet på at gennemtvinge det ændringsforslag, man har stillet til L 173?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
det er med føje eller det er – efter vores mening – ubeføjet, man gør det.
Det skal vi se nærmere på og se om vi kan nå.
Derfor kan jeg ikke sige, hvordan vi vil reagere med hensyn til, hvordan vi yderligere vil gå frem med det her ændringsforslag, men jeg er da glad for, at vi nu får en bekræftelse af, at vi kan tage det her spørgsmål op igen mellem anden- og tredjebehandlingen, og at det er relevant at få det taget op.
Det er jeg sådan set meget tilfreds med at Venstres ordfører siger.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-06-14:
Det er til hr. Holger K. Nielsen.
Jeg vil da sige, at vi netop gjorde opmærksom på, at der var huller, og det bliver vi så på en kedelig måde taget til indtægt for.
Jeg synes også, det er rart, at ministeren i sine svar på nogle af spørgsmålene godtgør, at det bliver fulgt tæt, hvad der nu sker.
Det har ministeren lovet, og det kan vi jo bare kræve bliver gjort.
Med hensyn til ellers at se på tingene mener jeg at vi bør gøre det i udvalget.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-14:
Vi har i dag en frivillig ordning med hensyn til muligheden for at indhente børneattester, så man kan få afklaret, om nogle pædofildømte forsøger at få adgang til at arbejde med børn og unge under 15 år.
Alene ad frivillighedens vej er der altså i de senere år indhentet et stigende antal attester, og det har afsløret 26, som forsøgte at få adgang til at arbejde med børn og unge under 15 år.
Hvis nogen af disse positive attester har forhindret bare ét seksuelt overgreb på et barn, så er det hele ulejligheden værd.
Det er derfor godt, at vi nu er nået til at andenbehandle det lovforslag, der ligger, og som involverer en række ministerier.
Det er en genfremsættelse, og det er en rammelov, hvor hvert enkelt ministerium skal lave sine bekendtgørelser.
Det er nu sket, sådan at vi har afklaring af de spørgsmål, der tidligere er stillet om persondataloven, om opbevaring af attester og om videregivelse.
Der indhentes i øvrigt ingen attester, uden at vedkommende har givet et tilsagn om, altså samtykke til, at den må indhentes.
Så jeg synes, det er et godt motto, der ligger for det her lovforslag, at ét overgreb på et barn er ét for meget.
Jeg tror bare, vi bør tænke til vejs ende, hvordan vi ville have det, hvis det var vore egne børn eller børnebørn, det her gik ud over.
Så tror jeg, man ville stå i en sindstilstand af afmagt, og derfor mener jeg ikke, at der kan gøres for meget.
Jeg siger et bredt flertal, selv om vi åbenbart ikke kommer ud i alle hjørner, men det må de, der ikke har ønsket at tage et medansvar for den her lovgivning, jo stå til ansvar for.
Jeg synes, det er et godt lovforslag, vi her får vedtaget, inden ugen er gået.
Line Barfod (EL), 2005-06-14:
Men grunden til, at nogle af os har valgt at stemme imod lovforslaget, er, at vi ikke i et retssamfund, fordi vi vil bekæmpe én slags overgreb, ønsker at risikere at begå nogle overgreb mod nogle andre.
Dette lovforslag indeholder den mest vidtgående bemyndigelsesbestemmelse, jeg nogen sinde har set.
Det er en bemyndigelse til, at regeringen kan lade en hvilken som helst minister udstede en bekendtgørelse, som overhovedet ikke er defineret.
Så det er ikke engang defineret, hvilken minister der får lov til at udstede bekendtgørelser, og heller ikke, hvad indholdet skal være i de bekendtgørelser, som man lader x antal ministre udstede.
Dette vedrører retssikkerheden for alle de mennesker, som i kraft af denne lov og de bekendtgørelser, der måtte blive udstedt, bliver pålagt, at de skal indhente børneattester, som kan straffes, hvis ikke de sørger for at gøre det, og som derudover kan risikere at blive straffet, hvis ikke de omgås børneattesterne på den måde, de skal i henhold til forvaltningslov, straffelov, databeskyttelseslov osv.
Derfor er vi dybt bekymrede over retssikkerheden for alle de mange mennesker, som kan risikere straf med det her lovforslag.
Vi synes simpelt hen ikke, det lever op til de retssikkerhedsgarantier og de krav, vi normalt stiller om lovkvalitet.
Det er derfor, vi går imod forslaget, absolut ikke, fordi vi ikke ønsker at bekæmpe overgreb mod børn.
Naturligvis ønsker vi at bekæmpe overgreb mod børn, men ikke ved at underminere retssikkerheden for en lang række andre mennesker i det danske samfund, som gør en god indsats for samfundet.
Pia Gjellerup (S), 2005-06-14:
Jeg var en smule forundret over Venstres ordførers entydige lovprisning af lovforslaget og samtidig den hån, som også blev udtalt over for de medlemmer af Folketinget, der stemmer imod.
Vi har fra Socialdemokratiets side arbejdet meget grundigt med forslaget, ikke alene med hensyn til spørgsmål, vi har også haft drøftelser med ministeren.
Det har været en vanskelig beslutning, men vi er kommet til den beslutning at stemme for forslaget.
Jeg synes ikke, at der var alle de betænkeligheder, som fru Line Barfod opregnede.
Men der er betænkeligheder med hensyn til at sikre håndteringen af attesterne og også en række betænkeligheder med hensyn til, hvem der kan unddrage sig at blive omfattet af forpligtelsen til at indhente børneattester.
Deri er der en række betænkeligheder, som vi i øvrigt har redegjort nærmere for i vores betænkningsbidrag.
Men det har for Socialdemokratiet været afgørende, at der er en række yderligere klarheder, der, ud over at forslaget og bekendtgørelserne er kommet på bordet, er kommet frem også i forbindelse med besvarelserne, som gør, at vi er i den situation, at vi trods nogle vanskeligheder, trods nogle problemer faktisk kan støtte forslaget.
Men jeg synes, at det må ske for enhver, der stemmer i denne sal, med en bevidsthed om, at det her faktisk er et lovforslag, der ikke er særlig smukt.
Det er et lovforslag, som forsøger at gøre noget, som man har haft meget vanskeligt ved at anvise andre veje til, og det er derfor, at dette forslag efter vores mening kan gå igennem.
Hvor svært det er, vises jo også af, at de medlemmer, der vælger at stemme imod, faktisk ikke har kunnet stille nogen ændringsforslag eller for den sags skyld givet en anvisning på, hvilke andre veje man kunne finde på at gå.
Det har illustreret meget godt, hvordan også Socialdemokratiets vanskeligheder har været i forbindelse med forslaget, og det er en af baggrundene for, at vi er landet på at kunne stemme for forslaget, når vi når frem til tredje behandling.
Men dette være sagt for ikke at skulle tælle Socialdemokratiet med i den, synes jeg, jublende optimisme i hr. Leif Mikkelsens indlæg, som kunne efterlade sådan en fornemmelse af, at nu er alt godt.
Det giver en falsk tryghed, både med hensyn til hvad vi har nået eller ikke nået med forslagets vedtagelse, og med hensyn til hvilke problemstillinger vi under alle omstændigheder, både hvad angår børnene, og hvad angår hvordan man håndterer hele det her, nu sætter i gang.
Det efterlader nogle problemstillinger, som man bestemt skal være opmærksom på, og da hjælper det ikke, at vi har stået og sagt: Ih, hvor er det nu vældig godt, at der er nogle, der tager ansvaret her.
Nej, der er et langt videregående ansvar, det dækker jubelen desværre over, og derfor vil Socialdemokratiet ikke deltage i jubelen.
Lissa Mathiasen (S), 2005-06-14:
Jeg har siddet og lyttet til debatten her, og det er gentagne gange blevet efterlyst, om man fra regeringens side er indstillet på at gribe ind, hvis det viser sig, at det her indgreb rent faktisk ikke virker, hvis vi kommer til at se, at der fortsat vil ske et meget stort frasalg af andelsboliger.
Jeg undrer mig egentlig over, at vi ikke i dag kan få et svar fra ministeren på, om man så fra regeringens side er indstillet på at gribe ind.
Det er jo det, der sådan set er hele ideen, og det har også været udtrykt i bemærkningerne til forslaget og i pressemeddelelser, at det er det, regeringen vil.
Så kan vi ikke få en minister til at svare her i dag?
Det synes jeg ville være rimeligt.
Vi kan ikke se, at der er nogen huller, når vi har foretaget det her indgreb og det forhåbentlig er vedtaget i denne her uge.
Hvis der viser sig stadig væk at være nogle huller, nogle problemer, så vil vi selvfølgelig se på det og også gribe ind over for det.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ændringsforslag nr. 1 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 2 forkastedes, idet 41 stemte for, 72 imod.
Ændringsforslag nr. 3 forkastedes, idet 41 stemte for, 72 imod.
Ændringsforslag nr. 4 forkastedes, idet 41 stemte for, 74 imod.
Ændringsforslag nr. 5 forkastedes, idet 41 stemte for, 72 imod.
Ændringsforslag nr. 6 og 7 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.