runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2005-06-16:
Nu lider vi i Det Radikale Venstre ikke af den amtsfobi, der har ramt store dele – ja, faktisk et flertal – af det danske Folketing, og vi er sikre på, at det kan blive en del af behandlingstilbuddene i alle regioner, hvis man må imødese, at der bliver et andet flertal.
Vi har ikke noget problem med, at regionerne får en del af identiteten fra de amter, vi kender i dag, for ligesom der er dårlige ting at sige om amterne, er der også gode ting at sige om amterne, og derfor synes vi ikke, det er at opstille et skræmmebillede, tværtimod.
Til det andet: Jo, jeg synes, det er en spændende opgave, men jeg synes, det kunne have været en langt mere spændende opgave, og jeg synes, at man kunne have været langt mere præcis med hensyn til den demokratiske forankring, hvis der havde været en klar sammenhæng mellem, at man også skulle tage ansvar for midlernes frembringelse og ikke kun for måden, de bliver brugt på.
Det er det, der er det principielle spørgsmål, snarere end om opgaven er spændende eller ej, for jeg kan forsikre, at de gode folk, som vi har opstillet til regionsvalget, vil gå på med krum hals.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-16:
Jeg ved godt, at det skal være kort, men alligevel.
Det, der bringer mig herop, er fru Margrethe Vestagers ønske om selvstændig økonomi, politisk råderum og at kunne tage opgaver op, dvs. genindførelse af kommunalfuldmagten.
Dermed er vi jo tilbage til at genskabe de amter, vi har i dag, men det er jo den model, vi vil væk fra og i stedet gå over til en ny model.
Kunne fru Margrethe Vestager ikke fortælle mig: Er en opgave, hvor man får et budget mellem 10 og 25 mia. kr. og 10.000-15.000 medarbejdere, ikke en relevant politisk opgave med et klart defineret ansvar for at skabe den bedst mulige organisation?
Er det ikke politisk prioritering og politisk håndværk, der skal til for at drive en så stor organisation?
M053S47324871subh.fm Page 4864
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-16:
Det er rigtigt, at Folketinget udstikker ret detaljerede retningslinjer, og det vil vi fortsætte med.
Når det drejer sig om den type planer, kræftplaner, hjerteplaner osv.,
vil regionernes handlerum derfor være indsnævret til, at de skal finde løsninger på de opgaver, som er defineret i aftalerne, og samtidig sikre, at det bliver gjort så godt som muligt.
Med hensyn til opstilling kan jeg sige, at i Det Konservative Folkeparti opstiller vi mellem 40 og 50 kandidater i samtlige regioner, og det har ikke været vanskeligt at finde dem.
Men jeg vil angribe spørgsmålet om, hvorvidt man vil give op.
Jeg tror, det bliver en spændende og udfordrende opgave, og jeg tror, at regionsrådene kommer til at spille en afgørende rolle.
Derfor tror jeg, der er et incitament til at arbejde i et regionsråd.
Ole Glahn (RV), 2005-06-16:
Jeg takker for svaret og udbygger så det, jeg spurgte om første gang, lidt.
Med hensyn til den del, som har at gøre med de retningslinjer, som Folketinget udstikker, er der lige blevet lavet en ny aftale mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti på kræftområdet, og her er man jo ret detaljeret.
Hvor stort et handlerum tror hr. Christian Wedell-Neergaard der bliver for disse politikere, og hvor stort et incitament tror hr. Christian WedellNeergaard der fortsat vil være til at søge opstilling til et sådant organ, hvor man faktisk kun skal sidde og administrere noget og risikerer megen kritik fra ministerens og Folketingets side, hvis man har vanskeligt ved at holde budgetterne og man ikke rigtig kan initiere nye ideer, fordi det hele faktisk er fastlagt herindefra?
Jeg mener faktisk, at man kunne opfatte det som et forsøg på at skabe en situation, hvor man fra det folkevalgte organs side om måske 8 år selv kommer og peger på, at der ikke er meget indhold i arbejdet, så hvorfor skal det egentlig være folkevalgte?
Det kunne også være, at vælgerne havde den opfattelse.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-16:
Jeg er meget glad for det spørgsmål, for det rammer jo ind i kernen af modellen, nemlig at sikre, at vi har et direkte valgt regionsråd, som kan håndtere sundhedsvæsenet.
Det er jo rigtigt, at det blev diskuteret, om vi skulle have indirekte valg, eller om vi slet ikke M053S47324871subh.fm Page 4862 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM skulle have noget regionsråd, og derfor synes jeg, det er rigtigt at påpege, at der kommer et regionsråd, som er direkte valgt.
Det er så store samfundsressourcer, at det er nødvendigt at kunne referere til: Jeg er blevet valgt til at prioritere, og jeg prioriterer sådan og sådan, og er I utilfredse, kan I bare stemme på nogle andre næste gang.
Ole Glahn (RV), 2005-06-16:
Nu er det altid en fornøjelse at have mulighed for at stille spørgsmål til hr. Christian WedellNeergaard, for hr. Christian Wedell-Neergaard svarer jo på de spørgsmål, der bliver stillet, og det vil sige, at man kan få en udviklende samtale.
Men jeg vil godt følge op på det, fru Margrethe Vestager var inde på for et øjeblik siden vedrørende regionsrådets rolle.
Det er jo en fuldstændig nyskabelse, hvor der ikke er nogen kommunalfuldmagt, og hvor der ikke er det, som vi, der har arbejdet i de organer, kender, og som også de, der sidder her i Folketinget, kender: Man bliver tændt af en idé, og så får man mulighed for at rokere rundt med nogle ressourcer.
Nu taler jeg ikke om skatteforhøjelser, for det er jo stort set udelukket.
Der er jo lavet aftaler, så det ikke kan lade sig gøre.
Men man har i de nuværende amtsråd nogle muligheder for at rokere rundt med nogle ressourcer, så man kan satse mere på nogle områder end på andre områder.
Men nu bliver det jo sådan, at man får udmeldt et beløb fra staten, og jeg går ud fra, at det også bliver sådan, at det er staten og Folketinget, der lægger retningslinjerne for, hvad man skal prioritere.
Er det, fordi man ikke tør gå linen helt ud fra konservativ side, men synes, at der i en overgangsfase måske fortsat skal være et politisk valgt organ?
Pia Gjellerup (S), 2005-06-16:
Det, der er spændende, er jo faktisk at få at vide, om den konservative ordførers forventning til udligningsreformen: Om der virkelig bliver tale om en udligningsreform, eller om der bliver lavet forskellige reparationspuljer, som vi har set det her i ventetiden, hvor man har brudt løftet om at lave en udligningsreform, som der i forvejen – lang tid før man begyndte at flytte rundt på opgaverne – var stærkt brug for.
Eller bliver der lavet en række lappeløsninger med forskellige puljer, der fordeles ud fra forskellige mere arbitrære og nogle gange stærkt politiske hensyn?
Hvad er den konservative ordførers forventning?
Det er jo ganske vigtigt at vide, når vi får skudt så mange meget væsentlige og meget skæve spørgsmål om økonomien ind – forstået på den måde, at vi ved, at noget rammer meget skævt, men vi ikke har svarene på, hvordan det kan blive modvirket af det, man hele tiden kalder udligning.
Line Barfod (EL), 2005-06-16:
Hvis fru Charlotte Dyremose kunne komme med noget som helst, der gav mulighed for, at mange flere mennesker ville få et meget bedre tilbud, ville jeg meget gerne stemme for det.
Men problemet er jo lige præcis, at det gør det her forslag ikke.
Der er en total usikkerhed, også fordi hele økonomien stadig er totalt ukendt.
Jeg forstår slet ikke fru Charlotte Dyremose, når vi nu hører argumentet om, at borgeren kun skal henvende sig i sin egen kommune.
Hvad så, når institutionen er beliggende i en anden kommune, hvorfor skal den institution så flyttes?
Hvorfor kan den institution så ikke lige så godt ligge under regionen og være et godt specialiseret tilbud?
Hvorfor er det, at man kun skal henvende sig i sin egen kommune, et argument for, at de specialiserede institutioner skal flyttes ud i den kommune, hvor de tilfældigvis er placeret geografisk?
Hvis jeg bor i Albertslund Kommune og har et barn, hvorfor er det så et argument for, at en specialiseret institution i Ishøj skal høre under Ishøj Kommune?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Når jeg ser på den konstruktion, man har bygget op på sundhedsområdet, så minder den mig voldsomt meget om ham, der havde opfundet barbermaskinen, man kunne stikke hovedet ind i, og så blev man barberet.
Så er der en, der siger: Jamen alle har jo ikke samme størrelse hoved.
Svaret er: Nej, men det får de.
Se, problemet her er, hvis man læser spørgsmål og svar i udvalget, at man forsøger at skabe en eller anden formel, der skal give udtryk for, at man fordeler økonomien jævnt på fem regioner, og så siger man, at det giver de samme muligheder for alle.
M053S47324871subh.fm Page 4851
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Derfor er den maskine, man fra Venstres side forsøger at opfinde her, en maskine, som ingen ved hvad der kommer ud af, og hvis det er sådan, at den ikke reagerer, som man tror og gerne vil have den til, så har de regionale folkevalgte ingen som helst mulighed for at gøre noget ved det.
Det er et problem.
Line Barfod (EL), 2005-06-16:
Både den konservative ordfører og tidligere ordførerne fra Venstre og Dansk Folkeparti har brugt som argument, at man får én indgang og én myndighed, for at det skulle være rigtig godt, at mange institutioner nu skal overtages af kommunerne.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Hvis jeg ser på Københavns Kommune, har den jo hele tiden kun været én myndighed, både amt og kommune på én gang.
Jeg kender masser af sager og har haft masser af sager med folk, der er kommet i klemme, selv om det kun er én kommune og ikke både kommune og amt.
Derfor mangler jeg argumenterne for, hvorfor det lige pludselig skulle betyde, at folk ikke kommer i klemme.
Det andet er så, at man stadig typisk ikke kun vil have én myndighed.
Hvis nu man bor i Albertslund Kommune, og den institution, man skal være på, er i Ishøj Kommune og kommer til at ligge under Ishøj Kommune, og der måske er ti forskellige kommuner, der har børn på institutionen og skal betale, er det ti forskellige steder, man skal henvende sig.
Hvis man også har behov for sundhedsbistand, er der også en region, man skal henvende sig til.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-16:
Vi har haft et lidt kaotisk forløb, synes jeg, omkring den her lovgivning.
Det skyldes primært, at regeringen på et meget sent tidspunkt blev klar over, at der var et problem, man skulle forholde sig til omkring den spekulation, der er kommet i andelsboligsektoren.
Det forslag, der kom fra regeringen, var ikke helt tilfredsstillende.
Vi mente, at der var bedre løsninger på det.
Vi har haft en diskussion om grundlovens § 73 i forhold til det, som vi godt ville, nemlig et maksimalprissystem.
Det her er et sted, hvor man lukker for spekulationen i andelsboligsektoren.
Det synes jeg i og for sig er tilfredsstillende, og på det grundlag kan vi stemme for lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
M053S47324871subh.fm Page 4773
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Afstemning
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-16:
Det er jo så lukkeloven eller åbningsloven – hvad vi nu kunne kalde det, nu hedder det lukkeloven – som vi snakker om her.
Vi har to partier i salen, Venstre og Dansk Folkeparti, som vi godt ved bag ved det her har den superliberalistiske model: Bare åbn det hele, drop alle reguleringer.
Jeg vil sige, at som folkevalgte, som Folketing, har vi en forpligtelse med hensyn til de spilleregler, vi sætter for, hvordan det her samfund skal fungere, og det er ikke uden betydning, hvilke regler vi sætter.
Det at tage reguleringer væk er også en regel, som gavner nogle og skader andre.
Det er det, vi står over for her: Hvem vil vi gavne, og hvem vil vi skade?
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Med det her gavner vi de store og stærke, som har slået sig sammen og har fået de attraktive indkøbsbetingelser.
Vi skader specialbutikkerne, vi skader de små butikker, som ikke har de samme muligheder.
Vi skader de svage forbrugere, de svage borgere, de mindre mobile borgere, som ikke kan løbe med i ræset.
Vi ved godt, at fordi der bliver lavet en liberalisering af den her lov, bliver der ikke flere til at købe varer.
Det skal bare fordeles på en anden måde.
Det er det, vi står over for.
Vi har en forpligtelse til at sætte nogle regler, som gavner.
Så kan vi sige: Hvem skal vi gavne?
I SF er vi parate til at gavne dem, der ikke er de økonomisk stærkeste, men som er de økonomisk svageste, og som er mobile i mindre grad.
Dem er der også nogle der skal gavne, og det er vi parate til at gøre.
Med det her kan vi forudse et pres på specielt yderområderne, på butikkerne derude.
Det er et pres, som føres videre til dem, der skal bemande butikkerne, men i høj grad også dem, der skal være mobile og komme til indkøbssteder.
Det er dem, det går ud over.
Når man kigger på landskabet, havde det været o.k. at lave en model for f.eks. Københavnsområdet og andre store byområder, men det er ikke de samme regler, som er gode for yderområderne, for landområderne.
Hvis det havde været muligt at diskutere det her, havde vi været med på at lave en differentieret løsning.
Med i det her er også en alkoholpolitik, og for den bliver der også givet los.
Hvem gavner det?
Jeg har svært ved at se det, men jeg kan se, hvem det skader.
Vi kan ikke andet end gå imod det her.
Det har været lidt symptomatisk, at det overvejende er De Konservative, der i virkeligheden ikke er med på den superliberalistiske model, som har forsvaret det her, mens vi ikke har set meget til Venstre og Dansk Folkeparti.
SF kan ikke støtte det her lovforslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Nu bliver et lovforslag jo ikke godt, bare fordi man flere gange siger, at det er godt.
Det bliver det ikke bedre af.
Det er ikke et godt forlig, men det kunne være blevet et godt forlig, hvis man havde givet indflydelse på det.
For hvad mener butiksindehaverne om det?
Jeg har ikke fået nogen mail eller noget brev fra nogen butiksindehaver, der siger: Det her er et godt forlig, gå endelig videre med det!
De har advaret meget imod det og sagt: Hjælp os, prøv at overtale nogen til, at det her lovforslag ikke bliver til lov.
Med hensyn til København har jeg ganske rigtigt en tanke om, at lukkeloven måske skulle være mere nuanceret end det makværk, der nu fremlægges.
Det skulle måske være således, at lukkeloven var forskellig, alt efter om det foregik på Lolland eller i centrum af København.
Det var den mulighed, der kunne være blevet diskuteret, hvis ministeren havde været åben over for andre end Dansk Folkeparti.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-06-16:
Det kan godt være, at hr. Poul Erik Christensen er blevet præsenteret for et færdigt forlig, men hr. Poul Erik Christensen er jo også blevet præsenteret for et ganske godt forlig.
Jeg må indrømme, at når man ser den linje, De Radikale har lagt i spørgsmålet om lukkeloven, må man sige, at det her er et lovforslag, som flugter helt med det, der har været Det Radikale Venstres politik på området.
De Radikale nævnte jo på et tidspunkt også, at man gerne ville sikre muligheden for, at butikkerne i København kunne have åbent hver søndag i sommerperioden, i juli og august måned.
Det er der mulighed for med det lovforslag, der ligger, og jeg kan egentlig ikke rigtig se en rationel grund til, hvorfor Det Radikale Venstre ikke bakker op om det her lovforslag.
Det flugter egentlig meget godt med de udtalelser, der er kommet fra radikale medlemmer.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Jeg vil tage hr. Per Ørum Jørgensen først, for det havde nok hjulpet lidt, hvis hr. Per Ørum Jørgensen havde lyttet lidt efter under min ordførertale før.
Jeg indledte med at sige, at Det Radikale Venstre principielt er enig i en liberalisering af lukkeloven, men vi bliver så præsenteret for et færdigt forlig mellem Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative.
Det var et forslag, vi kunne kigge på, rynke på næsen ad, være utilfredse med, men intet andet gøre ved.
Hvis vi havde fået muligheder, havde det her været et bedre forslag end det, der er kommet frem, men vi bliver kun præsenteret for det.
Det er en flertalsregering, der agerer på den her måde.
Det er baggrunden for det.
Til fru Colette Brix vil jeg sige, at selvfølgelig er det rigtigt, at en mindre forretning har store muligheder for at agere.
Men det, den lille forretning ikke har mulighed for, når man er oppe mod de store kapitalkæder, er indkøbene.
Indkøbene betyder, at den avance, der er for den lille handlende, bliver mindre og mindre, at arbejdstiden bliver længere og længere, og at overskuddet samtidig bliver mindre og mindre.
Så lukker man butikken.
Og det er det, jeg mener vi skal tage hensyn til.
Jeg kan ikke forstå, at der findes så mange mennesker i dette land, der er så lidt kloge, og som skriver til os alle sammen, at det her er en dårlig lov, og at der så sidder et lille flertal her i salen, der er så kloge og siger: Jamen alle de andre ved jo ikke, hvad det er.
Det ved vi meget bedre.
Vi skal have liberaliseret det hele.
Alle kan omstille sig.
Det her skal nok gå.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-06-16:
Nu er det ikke altid, man ved, hvor man har Det Radikale Venstre, og når det gælder lukkeloven, må jeg i sandhed sige, at jeg virkelig er drønforvirret.
Den 13. januar 2004 udsendte hr. Naser Khader, som jo er hr. Poul Erik Christensens kollega, en pressemeddelelse.
Han skriver: Mit udgangspunkt er, at forbrugerne skal kunne handle, når det passer med deres arbejdsliv og familieliv.
Det hindrer den nuværende lukkelov.
Det må man vel sige overhovedet ikke hænger sammen med, hvad hr. Poul Erik Christensen står og siger her på talerstolen i dag.
Jeg kunne da egentlig godt tænke mig at høre, hvad årsagen er til, at Det Radikale Venstre har foretaget så stor en kovending, når det gælder lukkeloven.
M053S47324871subh.fm Page 4770
Colette L. Brix (DF), 2005-06-16:
Jeg har jo bemærket i det her forløb, vi har haft om lukkeloven, at man hele tiden taler om, at de der små butiksindehavere er meget svage.
Nu vil jeg gerne have lov til at sige, da jeg selv er en af dem, at der ikke er nogen som dem, der kan reagere lynhurtigt på et lovforslag, der kommer herindefra, og finde ud af, hvad man må og ikke må, for det bliver man simpelt hen nødt til.
Ellers kan man ikke eksistere som lille selvstændig.
De er ikke mere svage, end at de finder ud af, hvordan de skal bygge deres forretninger op, og er der noget, der skal ændres, er de nogle af de mest omstillingsparate i det her samfund.
De betaler deres skatter og afgifter, de sælger deres varer, de lukker deres døre op, og de sørger for at få de rigtige varer på hylderne, for hvis ikke de får de rigtige varer på hylderne, så lukker de.
Man skal have de tilbud, som befolkningen efterspørger, og det er i dag en benhård branche at være lille selvstændig i.
Det vil jeg give fuldstændig ret i, men man har også nogle muligheder, for dem skaber man nemlig selv.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Jeg kan da kun give fru Colette Brix ret i, at der bliver sort i butikkerne.
Det er da helt rigtigt.
Det er jo det, jeg har påstået hele tiden, at der bliver sort.
Hvem skal bestemme?
Vi skal have mod til at bestemme, at nogle skal have lov til at kunne handle, også når de er svage.
Vi skal også have mod til at bestemme, at det skal være muligt i dette land at være mindre erhvervsdrivende.
Det kan ikke passe, at alt skal samles omkring de store kapitalkæder.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Venstre og Konservative bakker så voldsomt op om de store kapitalkæder og ikke tænker på det store net, som dog trods alt enten er eller har været en del af deres vælgerskare.
Colette L. Brix (DF), 2005-06-16:
Når man hører debatten her i dag, og som den udvikler sig, tænker man, at det først bliver rigtig godt den dag, den lukkelov er fuldstændig liberaliseret.
Hvem i alverden herinde skal bestemme, hvornår hr. og fru Jensen og hr. og fru Sørensen vil handle?
Hvem skal bestemme, hvornår en butiksindehaver skal åbne og lukke sin butik?
Det skal de danske folketingsmedlemmer ikke.
Så derfor: Jo hurtigere vi når det resultat og får liberaliseret den her lukkelov fuldstændigt og lader folk selv bestemme over deres butikker og lader forbrugerne bestemme, hvornår de skal handle, jo bedre.
Jeg har lagt mærke til, at hr. Poul Erik Christensen meget tit siger: Der sker sikkert et eller andet her i løbet af nogle år, og det vil blive en kæmpe butiksdød.
Der er én ting, vi ikke kan som folketingsmedlemmer herinde – og tak for det – vi kan ikke spå om fremtiden.
Der er ikke nogen her, der aner noget som helst om fremtiden, og vi kan ikke spå om det.
Lad os nu sige, at det var blevet 13 søndage.
Ville hr. Poul Erik Christensen fra De Radikale måske så have sagt, at så gik det nok, at så gik det nok meget godt, at så var der nok ikke nogen, der lukkede?
Men fordi det nu er 20, altså 7 søndage mere, kan man ikke svinge sig op til andet end at sige: Nu lukker de alle sammen.
På landet og i de små byer går alle hjem og lukker.
Der bliver sort i butikkerne.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Jeg er ikke i tvivl om, at Venstres ordfører mener, at det her er et flot resultat.
Det er jo superliberalisme, når det er værst.
Når Venstres ordfører siger, at der er blevet lyttet til interesseorganisationerne, så svarer det meget til de åbne døre, som statsministeren talte om i går.
Der er åbne døre, og der bliver lyttet, men der bliver ikke taget hensyn til det, man hører, og de døre, der er åbne, er åbne, for at man kan komme ind og se nogle resultater, der er vedtaget, ikke for at indgå i almindelige forhandlinger.
Summen flyttes et andet sted hen.
Den flyttes hen til det sted, som Erhvervs- og Selskabsstyrelsen siger, nemlig til de store kapitalkæder.
Jens Hald Madsen (V), 2005-06-16:
Jeg må sige, at Venstre ikke kan genkende det, som Det Radikale Venstre fremfører.
Vi synes, at det er et flot resultat, ministeren er kommet med.
Ministeren har lyttet til interesseorganisationerne.
Det er jo nu engang en fri markedsøkonomi og ikke lovgivning, der lukker butikker, det er forbrugernes købelyst.
Det er nemlig deres købetrang og ret til at vælge, hvilken butik de vil købe i, der bestemmer, om en butik lukker.
Det har intet at gøre med åbningstider.
Om man ønsker at købe hos den lokale købmand afhænger af, om sortiment og kvalitet er i orden.
Derfor vil man se, at det vil blomstre med købmænd, der har andre former for service over for ældre borgere osv., og jo mere vi får liberaliseret lukkeloven – indtil det punkt, hvor den bliver fjernet – desto bedre er det set fra Venstres side.
Så vi vil blot ønske regeringen tillykke med det flotte resultat, der er kommet ud af den her lukkelov.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-06-16:
Principielt er Det Radikale Venstre enig i, at der bør ske en liberalisering af lukkeloven.
Ihukommende statsministerens tale i går kan jeg så oplyse, at der ikke var tale om nogen forhandling i Erhvervsministeriet.
Der var tale om en præsentation af et allerede indgået forlig, et forlig, som er det, der fremlægges som lovforslag i dag.
Baggrunden for, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte lovforslaget, er, at vi mangler nogle konsekvensundersøgelser af, hvad denne liberalisering betyder.
Hvad betyder den?
Hvilke medarbejderproblemer er der?
Hvilke løsningsmodeller har man tænkt sig for de medarbejderproblemer?
Hvad gør man med børnepasningen?
Hvad gør man med transport til arbejde?
Hvad gør man med det øgede problem, der bliver med rekruttering af medarbejdere og elever til butikkerne?
Vi mangler også en undersøgelse af, hvad det betyder i landområderne.
Er det rigtigt, hvad Foreningen for Landsbysamfund siger, nemlig at en liberalisering som den skitserede vil medføre en mærkbar lukning af nærbutikkerne i landområderne?
Derudover ønsker vi også en undersøgelse af, hvad det betyder, at enhver dansker på et hvilket som helst sted kan købe alkohol 24 timer i døgnet?
På servicestationer på motorveje kan man købe alkohol 24 timer i døgnet.
Det anser jeg for at være en underminering af den alkoholpolitik og den sociale politik, som Folketinget har vedtaget.
Jeg ønsker også at undersøge, om det dog kan passe, at politiets beværtergruppe siger, at lovforslaget giver endnu mere drikkeri på gader og på torve.
Jeg vil citere en ordfører i dag, der siger: Hvor svært kan det være?
Jeg vil sige: Hvor svært kan det blive?