Connie Hedegaard (KF), 2006-11-09:
Det her er et vigtigt lovforslag.
Vi tager et principielt nyt skridt i dansk miljøpolitik, og man kan nærmest også sige i dansk erhvervshistorie, nemlig det her med, at for fremtiden reguleres landbrug som industri, fordi landbrug i dag er industri.
Også det er et nyt krav, der bliver gennemført her.
Vi tager også afsæt i naboerne, nemlig det, som flere har været inde på, med hensyn til det skærpede lugtkrav.
Der bliver klare regler, der bliver skærpede krav for, hvad naboerne må udsættes for, og der bliver skærpede afstandskrav.
Der er også en vigtig del i det her, nemlig at vi får nogle mere forenklede regler, vi får nogle klarere regler, vi får nogle regler, der både skal følges, og som også kan håndhæves, for det har jo været et problem med det system, vi har i dag, at det har det ikke kunnet.
Til gengæld får landmanden jo også at vide, hvad det er for nogle regler, han har at rette sig efter, han får klar besked.
Det skal ikke tage år og dag at få et svar fra myndighederne på: Må jeg eller må jeg ikke producere?
Den forenkling, der også ligger i det her, vil i høj grad hjælpe til, at det bliver fortid.
Vi lægger nemlig op til et enstrenget godkendelsessystem med en samlet behandling, hvor der i en behandling tages hensyn til både naturen, miljøet, landskabet og inddragelsen af borgerne.
Vurderingen i forhold til landzone, bufferzone, VVM-regler, det hele, vil fremover foregå som et integreret led i behandlingen af miljøgodkendelser, der herved altså bliver væsentlig mere enkel og væsentlig mere overskuelig.
Det er til gavn for myndighederne, der skal håndhæve det.
Hertil kommer altså det med, at landbruget ligesom industrien får en sikkerhed for, at de miljøinvesteringer, de laver i forbindelse med en miljøgodkendelse, ikke i den næste 8-års-periode, fra man har fået godkendelsen, kan overtrumfes af nye krav.
De nye store husdyrbrug har altså mere til fælles med industri end familielandbruget, som vi kendte det, havde.
Og derfor fastsætter lovforslaget krav til landbrugets anvendelse af teknologi, som vil reducere miljøbelastningen, og som desuden vil fremme udvikling af og indførelse af ny teknologi og altså særlig på de områder, der er hovedfokus på i det her lovforslag: ammoniak og lugt.
For at give landbruget mulighed for at udvikle sig, uden at det sker på bekostning af natur og miljø, stiller vi med lovforslaget helt konkrete miljøkrav til husdyrproduktionen i Danmark.
Ved udvidelse eller ændringer af produktionen skal udslippet af ammoniak reduceres med 15 pct. allerede i 2007 – altså lige om lidt – med 20 pct. i 2008 og med mindst 25 pct. i 2009.
Det gælder for alle husdyrbrug, der skal miljøgodkendes, og kravene vil være med til at trække på både anvendelsen af og udviklingen af nye miljøteknologier.
Det er jo derfor, man også skal se det i sammenhæng med, at vi afsætter 255 mio. kr. til forsøg med, afprøvning af og udvikling af miljøteknologier, bl.a. ved opstilling af demonstrationsprojekter og demonstrationsanlæg.
Som det har været sagt, skærper vi også kravene til lugt.
Det er et faktum, at landbruget i dag har for store lugtgener.
Landbrugets naboer har for store lugtgener, det skader landbrugets omdømme, og landmænd bliver lagt for had på grund af lugt.
Derfor er det altså også i landbrugets egen interesse at tage det her problem alvorligt, og nu strammer vi op.
Der bliver fuldstændig klare regler for, hvad afstanden til naboen skal være, og hvis ikke man kan leve op til det, hvis ikke man tager ny teknologi i anvendelse, så vil man ikke få mulighed for at etablere sig der eller mulighed for at udvide der.
Samtidig er det også regeringens opfattelse, at disse stramninger af miljøreguleringen ikke virker, hvis ikke myndighederne har mulighed for og ressourcer til at kontrollere og håndhæve loven.
Derfor er et af hovedelementerne i det her lovforslag, at der skal ske en fordobling af antallet af tilsyn med de mellemstore landbrug, der nu miljøgodkendes.
Jeg vil indgå en aftale med Kommunernes Landsforening om, at kommunerne i den næste 3-års-periode skal gennemføre 2.000 uanmeldte tilsyn med flydelaget på gylletanke.
Det skal ske oven i de almindelige tilsyn, altså den eksisterende indsats.
Alle nye gylletanke skal være med låg, hvis de ligger inden for 300 m fra naboer eller sårbar natur.
Gå ud og spørg mennesker, der lever tæt på landbrug; det her er faktisk noget, der batter.
Fra statens side vil den skærpede kontrol blive ledsaget af en vejledning til kommunerne i, hvordan der skal opstilles kontrollerbare vilkår.
Vi gør så også det, at vi går ind og skærper bødeniveauerne ganske markant.
Fremover skal det ikke kunne betale sig at have en ulovlig produktion, en overproduktion, af husdyr.
Det er ikke rimeligt, at det i dag faktisk kan betale sig at overtræde loven til skade for natur og miljø, fordi bøderne – det er der mange eksempler på – har været mindre end fortjenesten.
Det, vi lægger op til, er, at man får konfiskeret fortjenesten, og oven i får man også en bøde på 25 pct. af fortjenesten.
Det tror jeg er noget, der vil gøre, at man tager det alvorligt at undgå at komme i den situation, hvor der overproduceres.
Det er en meget væsentlig skærpelse i forhold til i dag, og det vil betyde, at landbruget kommer på niveau med dambrugserhvervet og altså også, for så vidt angår det her, langt mere på niveau med den måde, vi har håndhævet på i forhold til anden industri.
Jeg er helt klart af den opfattelse, at det må være i landbrugets langvarige interesse at løfte opgaven som Danmarks vigtigste naturforvalter.
Udfordringen for landbruget er nemlig grundlæggende den samme som for alle andre erhverv: at gøre forbruget og produktionen mere skånsom over for natur og miljø, så vi kan aflevere jorden til de kommende generationer i mindst lige så god stand, som vi selv overtog den.
Så glædede det mig faktisk at høre, at hr. Steen Gade så tydeligt gav udtryk for, at SF ville have stemt for forslaget – endda med glæde, forstod jeg – hvis ikke det var for gennemskrivningen af amternes hidtidige måde at regulere på, for så vidt angår fosfor og nitrat.
Det er jo en meget vigtig udtalelse, for det er jo sådan noget, der er en konsekvens af kommunalreformen, kan man sige.
Det var slet ikke i starten fokus for det her, men det betyder jo altså, når man siger sådan fra Folketingets talerstol, at der egentlig – diskret må jeg indrømme – bliver nikket til alle de væsentlige principper, der ligger bag vores lovforslag her.
Jeg må så også sige, at det på noget af den kritik, vi har hørt fra oppositionspartierne i dag, lidt lyder, som om man ikke rigtig har læst forslaget, efter at det har været i høring.
Det er jo rigtigt, at der er nogle af de ting, som kom op under høringsprocessen, man kunne kritisere.
Man har jo netop høringsprocesser til, at kyndige folk udeomkring, når vi har en stor kompleks lovgivning, kan pege på nogle ting, så man siger: Ups, det kan da vist ikke være meningen.
Derfor har vi jo også ændret en række ting efter høringsprocessen.
For det første har vi sikret, at den såkaldte overgangsordning bliver mere smidig.
Mest muligt af landmandens og amtets forarbejde i f.eks. VVM-sager skal efter de nye regler kunne genanvendes i kommunens behandling af sagerne.
Men der er ikke tvivl: Fra den 1. januar, altså lige om lidt, træder det nye regelsæt i kraft.
Det er også en udvidelse i forhold til i dag, hvor lokalforeninger har denne ret efter planloven, men ikke efter miljøbeskyttelsesloven, som hidtil har været den juridiske ramme om kommunernes godkendelse af husdyrbrug.
For det tredje er der igangsat et arbejde, som skal føre til fastsættelse af nye afstandskrav for frilandsgrise til januar 2007.
For det fjerde vil grundvandet blive beskyttet bedre mod nitrat, og de særlig sårbare vandområder beskyttes bedre mod fosforudvaskning.
Det sker ved at medtage alle de typer risikoarealer, som amterne har omfattet af særlige restriktioner under det nye beskyttelsesniveau.
Så vil jeg lige til sidst sige til fru Mette Gjerskov, der sagde, at KL havde skrevet, at det var en kortsigtet strategi, at fru Mette Gjerskov jo godt ved, at det er, fordi KL vældig gerne ville have haft, at vi havde den totale kortlægning af det danske landskab allerede i dag.
Hvis det var så enkelt, er det da også mærkeligt, at Socialdemokratiet for ganske nylig kunne have regeringsmagten i 9 år uden overhovedet at tage fat på det her med, at landbruget skulle behandles som industri.
Det tog hr. Per Clausen jo også udmærket fat på og begræd.
Hvis det var så enkelt, hvorfor gjorde man så ikke det?
Det her er et væsentligt skridt, det er et væsentligt principielt skridt, og det er et godt skridt for Danmarks natur.