Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-16:
Den sidste ordveksling giver jo anledning til at stille det spørgsmål, om Christianiaproblematikken var større og mere alvorlig sidste gang og forrige gang, vi beskæftigede os med det her i Folketingssalen, for da blev der faktisk nedsat et særligt udvalg til området.
Herudover vil jeg godt spørge, om hr. Ulrik Kragh kan bekræfte, at christianitterne, Christiania, ikke er blevet anmodet om at deltage i det såkaldte Christianiaudvalg, men har været med i nogle arrangementer efterfølgende.
»De beboere på Christiania, som ønsker at have mulighed for at leve et lidt anderledes liv, de skal efter min mening også have mulighed for det.«
Hvem citatet stammer fra,
skal jeg senere vende tilbage til. Det har været interessant, men også af og til ubehageligt at følge den udvikling, som forsvarsministeren og justitsministeren satte i gang for 1 år siden
; nu skulle der ske noget på Christiania.
Men jeg anerkender, at der hen over tid er sket en blødgøring i retorikken hos de fleste.
Dog er jeg fortsat ikke sikker på, at der er den opbakning ude i samfundet til den valgte linje, som man åbenbart går ud fra. Oprindelig blev der talt om bulldozere, men da regeringen nåede til enighed om at nedsætte et udvalg, det såkaldte Christianiaudvalg, mod vort råd og specielt vedrørende sammensætningen mod vort råd, ophørte man med det sprogbrug og brugte i stedet ordet normalisering.
Vi andre og de fleste andre talte om lovliggørelse.
Vi talte om stop for hashhandel, vi talte om stop for ulovligt byggeri, og vi talte faktisk også om fjernelse af ulovligt byggeri.
Vi talte om løsning af trafik- og parkeringsproblemerne, og vi forsøgte at give forsvarsministeren et venligt råd, idet vi rådede ministeren til at inddrage christianitterne og naboerne fra det lokale område.
Vi rådede ministeren til at sløjfe ordet normalisering og eventuelt bruge ordet lovliggørelse.
Christianiaudvalget opgør i sin rapport, at der er tale om 650 voksne på ca. 36 ha, hvoraf den væsentligste del er ubebygget af fredningsmæssige grunde.
Det kan ikke bebygges hverken af christianitter, Freja, Københavns Kommune eller endsige af forsvarsministeren.
Hertil kommer, at det er uomtvisteligt, det er endda fremført af Kammeradvokaten, at man pådrager sig en genhusningsforpligtelse.
Det er en genhusning, som christianitterne ikke ønsker.
De ønsker sådan set bare at blive boende endog under andre konditioner, f.eks. i et andelsboliglignende arrangement med et overliggende ansvarligt organ, eller man kan sige en juridisk person eller organ med afgørende og besluttende kompetence.
Det er fondsmodellen, jeg taler om. Det andet er om end meget summarisk og ikke særlig fair omtalt som en af de tre muligheder i rapporten.
Ministeren har ikke ladet modellen indgå i lovforslaget.
Det har vi jo været inde på, så det vil jeg springe over her, men blot konstatere, at Københavns Kommune overvejende har givet tilslutning.
Jeg vil også springe over de mængder af administrativt bøvl, det vil medføre, hvis man skal til at søge om brugsrettigheden.
Jeg må konstatere, at der er tale om et fuldstændig frit og tilgængeligt område.
Jeg må erindre om junkblokaden i sin tid, erindre om, at signalet om den uantagelig stigende hashhandel har medført en rydning af Pusher Street osv. osv. Vi forstår ikke, at regeringen i en så vigtig og så følelsesladet sag vil gennemføre loven i samarbejde med Dansk Folkeparti og formentlig Kristendemokraterne.
Det er meget tankevækkende, at citatet i begyndelsen af min tale stammer fra landets statsminister.
Han sagde den 9. marts: De beboere på Christiania, som ønsker at have mulighed for at leve et lidt anderledes liv, de skal efter min mening også have mulighed for det.
Jeg skal meddele, at vi i Socialdemokratiet er enig med statsministeren i denne udtalelse og dermed formentlig mere enig med statsministeren end med forsvarsministeren.
Vi anerkender, at der er sket et ryk i regeringens opfattelse.
Vi anerkender, at regeringen har bevæget sig, og vi ser gerne, at den også åbner øjnene for en forpligtende fondsløsning.
Vi vil meget gerne medvirke til, at ulovligt byggeri fjernes, vi vil gerne medvirke til, at kriminaliteten fjernes, og vi vil meget gerne medvirke til, at generne med trafik og parkering begrænses, men vi vil ikke medvirke til, at Christiania fjernes og erstattes af registreringer, overbebyggelse og systemjungle.
Vores mål er, at vi kan få en aftale, der bringer Christiania igennem en lovliggørelse som et frit, stærkt og forpligtet Christiania.
Vi vil gerne række hånden frem, og vi håber, at regeringen faktisk gerne vil modtage den og dermed gøre statsministerens ord til virkelighed.