runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Hr. Mikkel Dencker var noget forundret over, som han sagde, at visse partier tilpasser deres politik fra dag til dag for at kunne vedblive med at være i opposition.
Vi andre er slet ikke forundret over, at Dansk Folkeparti tilpasser sin politik fra dag til dag for at kunne opretholde sin støtte til regeringen.
Hvordan har hr. Mikkel Dencker det så med, at i den her pakke er der ikke nogen med til festen, som tjener under 235.600 kr. eller ca. 20.000 kr. om måneden?
Hvordan kan det være, at det kun er dem, der tjener under, der skal være med til at betale til dem, der tjener mere?
Og hvordan har hr. Mikkel Dencker det med, at skatteministeren i et svar til mig på spørgsmål nr. S 2847 bekræfter, at den samlede pakke betyder en forøgelse af skattetrykket med en kvart procent?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg vil nu sige, at jeg føler mig ganske tryg ved de beregninger, som regeringen har fremlagt, og det er dem, jeg forholder mig til.
Dem føler jeg mig mere tryg ved end de tal, som hr. Homann nu slynger ud her, for dem har jeg ikke fundet belæg for nogen steder.
Jeg kender udmærket godt hr. Homanns bud på, hvordan man skal skabe job rundtomkring, og der er bare en forskel på Dansk Folkeparti og SF, der gør, at vi nok samarbejder med nogle partier, som vi mere er på linje med i vores grundopfattelse af, hvordan man skal føre politik.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Jeg skal forstå det derhen, at hr. Mikkel Dencker er uenig i lovforslagets og regeringens folders prognose om, hvad det her betyder for beskæftigelsen.
Hr. Mikkel Dencker er ikke enig i regeringens egen vurdering af, hvad det her vil give af job. Ifølge hr. Mikkel Dencker vil det give langt flere job, end regeringen vurderer. Er det rigtigt forstået?
Så hvis det var hensigten at få mere gang i beskæftigelsen, kunne vi så ikke sætte os sammen og prøve at bruge pengene mere effektivt?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg er jo godt bekendt med, at det er hr. Homanns og hans partifællers opfattelse, at den bedste måde at skabe job på er ved at ansætte folk i den offentlige sektor, og der kunne man sikkert få mange ansat for 1,5 mio. kr.
Men de her 1,5 mio. kr. vil jeg overhovedet ikke give hr. Homann ret i er prisen på jobbene.
Jeg er fuldstændig overbevist om, at de massive skattelettelser, der nu kommer her på en gang og allerede kommer til udbetaling her til sommer, vil skabe så god gang i dansk økonomi, at man vil se nye job blomstre op rigtig mange steder.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Nu prøvede hr. Mikkel Dencker, og det skal jeg ikke bebrejde ham, at virke begejstret i sin ordførertale, og jeg tror også, at det kræver en indsats at få begejstringen over denne her forbrugsfest til at smitte.
Men jeg hæftede mig også ved, at hr. Mikkel Dencker sagde, at når der nu faktisk kom en pakke, som skabte en masse job, hvor blev begejstringen så af?
Jeg vil høre, om hr. Mikkel Dencker ikke kan bekræfte, at hvis man ser på skattedelen af denne her pakke, så skal man lede længe efter den her masse job.
Virkeligheden er jo, at det sådan stort set er den dyreste måde, man overhovedet kunne have valgt at skabe job på.
Kan hr. Mikkel Dencker ikke bekræfte, at når man ser på skattedelen, så er prisen på hvert job, som bliver skabt, et sted mellem 1 mio. kr. og 1,5 mio. kr.?
Er det efter hr. Mikkel Denckers mening ikke en ret høj pris at betale for at skabe job?
Skulle man ikke have gjort det væsentlig mere effektivt og skaffet væsentlig flere job?
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Det er også en fortsættelse af den fordelingsmæssige profil.
Det er vi fuldstændige enige om.
Jeg går også ud fra, vi så er enige om, at det, at man får pengene udbetalt, kan bruge dem til forbrug, betyder, at man mangler dem på pensionstidspunktet, medmindre man sætter dem ind på en anden ordning.
Sætter man dem ind på en anden ordning, så får man skattefradrag, så kan de ikke bruges til forbrug, og så mangler der finansiering til skattelettelserne.
Derfor går vi ud fra, at de bliver brugt til forbrug.
Er det så ikke korrekt, at når man bruger dem til forbrug, så betaler man selvfølgelig skat af dem, og de, der har under 235.000 kr., betaler selvfølgelig skat, men de får ikke væsentlig andet end de her 27 kr.?
De bliver så brugt til finansiering af skattelettelserne til de højtlønnede.
Kan hr. Mikkel Dencker ikke bare bekræfte det?
Sagens kerne er jo, at de lavtlønnede får deres egne penge, de får ikke egentlige skattelettelser, de får deres egne penge i form af Den Særlige Pensionsudbetaling, SP-ordningen, og skatteprovenuet derfra skal så bruges til finansiering af skattelettelsen til direktøren.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
De penge, folk får ud gennem suspenderingen af SP-ordningen, bliver beskattet, og det ville de jo alligevel være blevet på det tidspunkt, hvor de blev udbetalt, nemlig når folk bliver pensionister.
Så de kommer ikke til at betale mere i skat, de betaler bare skatten i det øjeblik, pengene bliver udbetalt.
Jeg er altså ikke bange for den her midlertidige sløjfning af SP-ordningen, for, som jeg sagde tidligere, vi går fra en unormal ordning, hvor man tvinger folk til at spare op, ganske vist er det nærmest pebernødder i det store pensionsfinansieringssystem, og til en normal tilstand, hvor folk får udbetalt deres egen løn, bliver beskattet af den og så selv derefter kan disponere over den og beslutte, om de vil spare den op, eller om de vil forbruge den.
Ole Sohn (SF), 2004-03-26:
Det er vi sådan set ikke uenige om, men pointen er jo, at hvis man som lavtlønnet bruger pengene, hvad der jo ville være meget naturligt, i og med at man er lavtlønnet, har mangel på penge, så kommer man til at mangle penge som pensionist, så bliver man altså en fattigere pensionist, end man ellers ville være blevet, og hvis man frivilligt siger, at man vil bruge de ekstra penge, man tjener, til at sætte hen til en egen pensionsopsparing, så udskyder man skatten en gang til, og så mangler regeringen finansieringen af skattelettelserne til de højtlønnede.
Jeg kan bare ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke kan se, at enten kommer de lavtlønnede til at finansiere skattelettelser til de højtlønnede, hvis de går ud og bruger pengene, for så skal de beskattes, eller også sparer de dem op, og så bliver der et hul i statskassen, og så er spørgsmålet, hvor pengene så skal komme fra.
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Nu forstod jeg på hr. Ole Sohn, at vi ikke var uenige, da jeg som det sidste i mit sidste indlæg sagde, at jeg syntes, at SP-ordningen var en unormal tilstand.
Det er jo positivt nok.
Det er rigtigt, at når man ikke sparer op i SP-ordningen i 2004 og 2005, så bliver der en lille smule mindre til udbetaling, når man engang bliver pensionist.
Så siger hr. Ole Sohn, at så bliver man fattigere.
Jeg vil så sige, at man bliver i hvert fald heller ikke rig af at have sparet pengene op i SP-ordningen, for det er altså ganske små beløb, der ville komme til udbetaling engang om nogle år.
Jeg frygter altså ikke det her, og jeg kan overhovedet ikke forstå den udlægning, der siger, at det er beskatningen af SP-pengene, der finansierer de andre skattelettelser.
Man kommer ikke til at betale mere i skat af sine SP-penge, fordi man får dem udbetalt nu, i stedet for når man bliver pensionist.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jeg er da glad for, at hr. Ole Stavad har bemærket, at det her er konservativ politik, for hvis man går tilbage i det konservative skatteudspil fra 1999, så var vores hovedformål dér støt og roligt at hæve grænsen for, hvornår man skulle betale mellemskat, og så bruge nogle milliarder i bunden på at hjælpe dem, der tjente mindst på arbejdsmarkedet.
Hvis man så ser på, hvad vi har gjort i det her forslag,
så har vi netop lavet et jobfradrag, og vi har hævet grænsen for mellemskatten.
Ja, ja, og så kan vi godt diskutere, om vi skulle hæve den endnu mere, men vi har faktisk gjort nøjagtig det, vi fra Det Konservative Folkepartis side foreslog allerede i 1999.
Nu gør vi så det, at vi fremrykker den skattelettelse og ikke implementerer den langsomt, som vi ellers havde planlagt, og som vi Konservative også oprindelig havde lagt op til.
Nu fremrykker vi den og gennemfører det hele i år og skaber på den måde 22.000 nye job, sådan at vi også kan sikre, at nogle af de mennesker, der står uden arbejde, kan få et arbejde.
Det er vi utrolig glade for at kunne gøre bl.a. med det middel.
Ole Stavad (S), 2004-03-26:
Jeg glæder mig sådan set over fru Charlotte Dyremose.
Jeg synes, der også i dag har været for meget diskussion, hvor andre ordførere fra de borgerlige partier har forsøgt at give et billede af noget andet end det, det her er.
Fru Charlotte Dyremose har den store kvalitet, at hun vedstår, det er konservativ politik at lette skatten først og fremmest for de grupper, som har høje indkomster.
Jeg synes, det er en kvalitet hos en politisk modstander, uanset hvor uenig jeg er, at vedkommende vedstår det.
Derfor vil jeg godt spørge fru Charlotte Dyremose, om hun kan bekræfte, at det også er det spor, Det Konservative Folkeparti vil forfølge i det videre arbejde, nemlig at det er i toppen af indkomstpyramiden, lettelserne også i fremtiden skal gives, på samme måde som vi ser det med det her forslag, som jeg godt forstår, fru Charlotte Dyremose som konservativ glæder sig over.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jeg tror desværre slet ikke, hr. Morten Homann hørte min ordførertale.
I min ordførertale gjorde jeg netop meget ud af, at der er én årsag til, at vi Konservative ønsker at sikre indtægter til staten fra skatter, afgifter og moms, og det er netop at sikre vores velfærdssamfund.
Det er vores formål med at skaffe penge til staten, og det er vores eneste årsag, som vi ser det, til at man betaler skat, nemlig for at sikre velfærden.
Det er ikke for at skrabe alle pengene ind og derefter fordele dem, alt efter hvordan vi synes, det er bedst herinde på Christiansborg.
Ikke alle mulige andre ting.
Omkring beskæftigelsesindsatsen sagde jeg nemlig også i min ordførertale, at vi netop nu bruger det konservative middel til at skabe vækst og til at skabe beskæftigelse.
Dermed skaber vi med det her sammenlagt med skattelettelserne fra den 1. januar 22.000 nye arbejdspladser, og at vi gør det med det konservative middel, nemlig at lette skatten på arbejde.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Ja, nu kunne jeg høre det samme omkvæd, som fru Charlotte Dyremose brugte i sin korte bemærkning til den socialdemokratiske ordfører, nemlig at De Konservative i det hele taget har svært ved at acceptere, at man kradser penge ind i skat.
Det er jo et ærligt synspunkt.
Det gør det lidt svært at få visse ting i det her samfund til at fungere, hvis ikke vi skal betale skat, men det er selvfølgelig et ærligt synspunkt, hvis vi ikke skal det.
Men i det hele taget var det jo en ærlig omgang fra den konservative ordfører, for ordførerindlægget drejede sig om
at skabe beskæftigelse og i floromvundne vendinger beskrive, hvordan det her kunne skaffe mennesker i arbejde for et sted mellem 1 mio. kr. og 1,5 mio. kr. pr. stk. Så slap trolden ud af æsken, og det virkelige formål trådte frem.
Det her er et spørgsmål om at give skattelettelser, det er ikke et spørgsmål om at skabe beskæftigelse.
Jeg synes, man skal sige tingene ærligt.
Forårspakken er ikke en beskæftigelsespakke.
Forårspakken er en gavepakke til de danskere, som tjener mere end 235.000 kr. betalt af de danskere, som tjener mindre end 235.000 kr.
Det er ærlig snak, som jeg er dybt uenig i.
Lad være med at pakke det ind i beskæftigelsespapir, men sig det er en skattelettelse til de velstillede betalt af de ringest lønnede
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jamen se, nu kommer vi jo netop til den der klare ideologiske forskel mellem hr. Morten Homann og jeg selv.
Jeg kan simpelt hen slet ikke acceptere det her med, at man bruger skatteborgernes penge.
Altså det, at det skulle være at bruge dem, når man siger, at nu har vi altså et overskud i vores samfund, og en del, for det er ikke engang hele den ekstra vækst, vi har i årene frem, men en del af den vækst, vi har i årene frem, bliver nu givet tilbage til de mennesker, der har skabt den: Dem, der har arbejdet, dem, der arbejder ude på de danske arbejdspladser hver eneste dag og gør en indsats for vores samfund.
Det kan jeg på ingen måde acceptere kan være at bruge pengene.
Det er den der socialistiske tankegang om, at vi alle sammen skraber pengene ind til staten, og så fordeler vi dem efter forgodtbefindende.
Vi Konservative ønsker kun at skrabe de penge ind til staten, som vi skal bruge til vores velfærdsgoder, og vi ønsker ikke yderligere regulering end det.
Morten Homann (SF), 2004-03-26:
Jeg skal prøve at gøre det kort.
Men vil fru Charlotte Dyremose ikke give mig ret i, at hvis man skal se det her som et beskæftigelsestiltag, så kunne regeringen dårligere have fundet noget, som var mindre effektivt?
Man bruger en ret betydelig sum penge på denne her øvelse og får et meget beskedent resultat ud af det med hensyn til beskæftigelsen.
Det er altså en pris, om jeg så må sige, på et sted mellem 1 mio. kr. og 1,5 mio. kr. for hver person, man får i arbejde.
Det kan jo ikke just siges at være effektiv politik.
Kunne De Konservative ikke have mandet sig op til over for regeringspartneren Venstre at have fundet en løsning, som satte lidt mere gang i beskæftigelsen for de samme penge?
Det må da være god konservativ politik at bruge skatteydernes penge mest effektivt, når det drejer sig om at skabe beskæftigelse.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Jeg kan sandelig godt huske, at vi ændrede SP-ordningen.
Det var også en utrolig glad dag for mig.
Jeg mener, at det netop er en kæmpe fordel, at man ændrede den til at være individuel, så den netop gik fra det, Socialdemokraterne ønsker, den skal være, altså en skat, en procent i skat, som jo også står på skattekortet, til at den blev en opsparing til en selv.
Det, vi så gør her, er, at vi suspenderer den i 2 år, fordi der finanspolitisk er råderum til at gøre det, til at sætte forbruget i gang.
Jeg har svært ved at se, at det skulle være noget særlig stort problem, at man så selv kan vælge, om man ønsker at fortsætte med at spare pengene op, eller om man ønsker at bruge dem til forbrug her og nu.
Der lader vi de enkelte danskere selv vælge.
Og alternativet til det, alternativet til at man fjerner den her 1 pct. tvungne opsparing og giver folk deres egne penge, ja, det er den socialdemokratiske model, hvor man fordobler den, hvor man udligner beløbet, så man ikke får sine egne penge, og man så bruger pengene til andre formål, så man så i fremtiden er nødt til at lave andre besparelser for at kunne betale pengene tilbage til pensionisterne.
Derfor er jeg meget gladere for en individuel ordning, og jeg mener, der er meget fornuftigt og ansvarligt at suspendere den netop nu, hvor vi har brug for at sætte skub i økonomien, og hvor vi kan bruge den suspension til at skaffe mennesker i arbejde.
Det må først og fremmest være dem, vi tænker på.
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jeg er altid så begejstret for engagementet.
Det er bare ikke sikkert, at det ligesom holder i argumentationen.
Jeg kan altså ikke få det til at hænge sammen.
Det kan være, regeringspartierne har glemt, at man selv ændrede SP-ordningen med L 195 fra sidste forår, hvor man gjorde sig stor umage for, at ordningen skulle være individuel og skulle blive indbetalt på særlige konti, som man endda selv skulle kunne flytte rundt på i en særlig folkebørs, som man har brugt 200 mio. kr. på at udvikle ovre i ATP, men hvor der nu ingen penge kommer ind, fordi man har suspenderet den.
Så derfor kan man jo ikke sige sådan.
Så burde man jo allerede dengang have sagt, at de skulle udbetales.
Det næste er: Er det rigtigt, som jeg har hørt fra konservativ side, at De Konservative sådan set mener, at den skal være suspenderet i al evighed?
Det vil jeg gerne høre, fordi så er tabet for en almindelig lønmodtager med en indkomst på 250.000 kr., og som er 35 år i dag, 116.000 kr. i pensionsalderen.
Er det sådan, at De Konservative vil det?
Og er det også rigtigt, hvad fru Dyremose siger, at alle nu kan mærke effekten af skattelettelsen og det her?
De der 27,50 kr., vi har været inde på, for dem der med under 235.600 kr., er det virkelig noget, som batter noget?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-26:
Der er to nye ting i det her.
For det første fremrykker vi den fuldt indfasede skattelettelse til ikke først at virke i 2007, men til at virke fra i år, i 2004.
Det vil sige, at en lang række mennesker får en langt større skattelettelse i år, end de ellers ville have fået, og de kan derfor virkelig mærke effekten af de skattelettelser, vi fik gennemført sidste år.
Det er meget væsentligt, og det vil betyde en væsentlig forskel for mange danskeres daglige økonomi - omkring 1.000 kr. for en almindelig LO-familie om måneden.
Derudover gør vi det, som det åbenbart er så svært for Socialdemokraterne at forstå, nemlig at vi rent faktisk lader folk selv bestemme over de penge, som man fra Socialdemokraternes side i 1998 besluttede tvangsmæssigt skulle indføres på en bestemt form for pensionsopsparing.
Nu giver vi folk mulighed for selv at vælge, om de vil spare de penge op, eller om de vil bruge dem til noget andet, som den enkelte familie finder mere fornuftigt.
Man kan så selvfølgelig se, at Socialdemokraterne ikke er så begejstrede for det, for i Socialdemokraternes udspil havde man ønsket at hæve SP-bidraget til det dobbelte.
Man havde så tænkt sig, at det skulle udlignes fuldstændigt, så folk ikke fik deres egne penge tilbage.
Og så havde man i øvrigt tænkt sig at bruge pengene til at finansiere andre tiltag og dermed altså bruge SP'en som en decideret højere skat.
Så i forhold til det Socialdemokratiske forslag er det det her i virkeligheden en sænkning af skatten med 2 pct.
Peter Christensen (V), 2004-03-26:
Jeg synes, man nærmest kan høre, at hr. Nicolai Wammen er frustreret over denne her forårspakke, ikke frustreret over, at der gives skattelettelserne, men frustreret over, at den samlede forårspakke sandsynligvis netop vil give 22.000 mere i beskæftigelse.
Jeg synes, det er ærgerligt, at jeg nærmest kan høre, at det er det, der er problemet, men jeg er sikker på, at resultatet bliver, at vi vil få flere i arbejde, og det er det, der er det politiske mål også for Venstre.
Så glædede hr. Nicolai Wammen sig over, at borgerne får at vide, hvad sandheden er om de her skattelettelser.
Det glæder jeg mig også over, og det, jeg glæder mig mest over, er, at det ikke er en tekst, der skal udlægges af Folketinget, men at det er en tekst, der bliver udlagt af de meget præcise skattekort, som bliver sendt ud, for de er trods alt ikke politiserende.
De forholder sig nøgternt til, om man skal af med penge, eller om man får penge.
Det, folk vil kunne se, hvis de er en del af arbejdsmarkedet, er, at de får penge.
Uanset hvilken stilling de har på arbejdsmarkedet, vil de få del i skattelettelserne, del i de 9,9 mia. kr.
Derfor er jeg også ganske tryg ved, at skatteborgerne får klar besked.
Jacob Buksti (S), 2004-03-26:
Jeg vil da bare forsikre den konservative ordfører om, at jeg ikke har fået tics denne gang. Jeg har vænnet mig til den konservative ordførers sådan almindelige begejstring, når det drejer sig om, at vi skal have skatten på arbejde ned, og derfor kan jeg sådan set ikke forstå, hvad begejstringen går ud på den her gang, for her går skatten jo op.
Her er det jo altså sådan, som skatteministeren skriver
i svaret til mig på spørgsmål S 2847, at den her pakke betyder en stigning i skattetrykket på 0,25 pct. Så det vil sige, at det, der sker her, er, at vi altså på grund af den her sammenskruning af SP-bidrag og fremrykning af skattelettelserne får en stigning i skatterne.
Der er jo ikke - det går jeg ud fra at den konservative ordfører vil bekræfte - tale om nye skattelettelser i forhold til dem, der allerede er vedtaget.
Det, det her handler om, er, at man fremrykker dem. Så vi har altså hele tiden vidst, hvad det drejer sig om.
Det eneste nye er, at folk kommer til at betale mere i skat.
Og strider det ikke mod det der med, at De Konservative vil have skatten på arbejde ned?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Denne pakke, som den bliver kaldt, er jo også lavet, for at der skal skabes flere arbejdspladser og gerne i Danmark.
Men vi har bare den holdning, at vi ikke vil bestemme, hvad folk skal bruge pengene til.
Men jeg er fuldstændig overbevist om, at der bliver skabt job i Danmark, endda mange job.
Til sidst så synes jeg også, at den myte om, at det kun er de højeste indkomster, der får skattelettelser, altså må punkteres.
Alle ved jo godt, det ved hr. Wammen også, og det ved alle andre herinde i denne sal, som på trods af det har fremført synspunktet, også, at det er alle, som er i job, der får skattelettelser, og at det ikke kun er de højestlønnede.
Så nu må det altså høre op, det her.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-26:
Jamen jeg tror da, de fleste synes, at det er dejligt at få en skattelettelse, hvis de får det.
Nu er det jo med det her forslag desværre kun dem med de højeste indkomster, der får det, mens dem med de laveste skal betale gildet.
Men for dem, der får det, er det da dejligt at kunne købe en ny bil eller tage på en golfrejse, eller hvad det nu måtte være.
Men hvis formålet er at skabe arbejdspladser herhjemme, så spørger jeg bare Dansk Folkeparti: Hvad er så logikken i, at folk bruger pengene på en bil, der bliver lavet i Korea eller Tyskland, og tager ned og spiller golf og bruger pengene i Spanien eller Portugal?
Det er da dejligt for dem, der gør det, men det er jo ikke noget, der giver arbejdspladser herhjemme.
Det er jo også derfor, at vi oplever, at regeringen bruger op mod 9,5 mia. kr. på i bedste fald at skaffe 6.000 job.
Jeg troede faktisk, at Dansk Folkeparti var meget optaget af at skabe danske job, men det, man siger her, er, at det er fint, hvis de bliver skabt alle mulige andre steder.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at skabe danske job?
Ikke ved bare at ansætte flere i den offentlige sektor, men ved bl.a. at få danske bygningshåndværkere ud og renovere de skoler, der trænger til det, få bygget nogle boliger, det er da god politik.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg ved godt, at Socialdemokratiets måde at lave målrettede indsatser på er ved at opkræve pengene i skat, og derefter sidder man så her i Folketinget og bestemmer, hvad pengene skal bruges til.
Det er bare ikke den måde, vi tænker på i Dansk
Folkeparti.
Så når der ikke er meget brug for, at pengene kommer herind og bliver disponeret til offentlige formål, jamen så er der heller ikke nogen grund
til, at de ikke bliver udbetalt i form af mindre skat til folk, så kan folk selv disponere over dem.
Herindefra har vi ikke nogen intentioner om, at folk ikke skal have lov til at bruge pengene på, hvad de har lyst til.
Og hvis det er udlandsrejser eller ny bil, så værsgo.
Tillykke med skattelettelsen!
Nicolai Wammen (S), 2004-03-26:
Ja, jeg beklager, hvis jeg ikke havde fået markeret tydeligt nok.
Jeg troede nu, jeg havde fået det meddelt.
Men jeg synes, at Dansk Folkeparti skal have lejlighed til lige at svare lidt ekstra, og jeg håber, hr. Mikkel Dencker også har forståelse for det.
Nu har vi jo fokuseret meget på, at Dansk Folkeparti, som jo ellers taler meget om at ville gøre noget for dem med de mindste indkomster, nu stemmer for noget, som vil være til gunst for dem med de højeste indkomster.
Men noget andet, som jeg også går ud fra har optaget Dansk Folkeparti, er at få nogle danske arbejdspladser.
KL. 10.35
Et af problemerne er jo, at vi har mistet mange danske arbejdspladser.
Og derfor er det jo også, at vi fra socialdemokratisk side har sagt, at den måde, man nu vil skabe arbejdspladser på ved at sætte gang i forbruget, måske ikke er den klogeste, fordi en stor del af det forbrug, der så vil komme, vil gå til at rejse til Spanien - det skaber arbejdspladser, ikke i Danmark, men i Spanien - og til at købe biler; det skaber måske arbejdspladser i Korea eller i Tyskland, men ikke i Danmark.
Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til at lave en målrettet indsats, der skaber arbejdspladserne herhjemme frem for at sende dem til udlandet?
Mikkel Dencker (DF), 2004-03-26:
Jeg vil gerne komme med en erkendelse over for hr. Ole Stavad.
Jeg kender ikke tallet på, hvor mange det er, der ikke får.
Men det kan vi jo undersøge i løbet af udvalgsbehandlingen.