runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erling Christensen (S), 1998-01-29:
Jeg tager ikke ordet for at forlænge debatten, men jeg synes, at den konservative ordfører mangler at forholde sig lidt til ministerens forklaring.
Jeg synes, at den konservative ordfører helt mangler at fokusere på det, som ministeren sagde om ansvaret, virksomhedsansvaret, kontrolmulighederne, arbejdsvilkårene.
Der er andre hensyn end det, som den konservative ordfører pegede på.
Vi sagde fra Socialdemokratiets side, at det er noget, vi lægger vægt på, og det er det, som man på det danske arbejdsmarked lægger vægt på.
Vi har forståelse for erhvervets synspunkter, ja, og vi arbejder på at få det gennemført, men på nogle vilkår, som også dækker arbejdstagerne og deres arbejdsbetingelser.
Jeg tror, vi finder løsningen, men jeg synes, jeg mangler, kan vi sige, den anden indfaldsvinkel fra den konservative ordførers side.
Brian Mikkelsen (KF), 1998-01-29:
Jeg er ked af at måtte sige det, men jeg synes, at man i Socialdemokratiet mangler argumenter.
På alle andre områder i det danske samfund eksisterer der jo vikarbureauer.
Sygeplejerskeområdet har tidligere været nævnt.
Det gælder jo liv og død, det er menneskeliv, man står med i hænderne.
For sygeplejerskevikarernes vedkommende har Dansk Sygeplejeråd været meget imod den konstruktion, meget imod, men alligevel har man valgt at opretholde muligheden for at have vikarbureauer.
Man har Manpower, og hvad disse vikarbureauer ellers hedder, der stiller arbejdskraft til rådighed inden for jernindustrien, inden for kontorområdet osv.
Alle de områder er mindst lige så farlige og mindst lige så komplicerede og mindst lige så vigtige som transporterhvervet.
Alligevel er der ikke nogen reguleringer her, alligevel er der ikke nogen restriktioner For hvad er sagens kerne?
Uanset om man er vikar eller almindelig lønmodtager, skal gældende overenskomster og arbejdsmiljøregler selvfølgelig overholdes.
Der er ingen forskel.
Jo, der er en forskel her, og lad os sige det ligeud, og det er, at SiD har haft mulighed for at blokere for det her forslag.
Det nævnte jeg ikke før, men jeg synes, det er meget beskæmmende for en dansk regering, at den på den måde lytter efter, hvad fagforeningen siger, og på den måde lader sig styre.
Det synes jeg er uheldigt.
Det skader
dansk erhvervsliv, og det koster en del arbejdspladser.
Erling Christensen (S), 1998-01-29:
Jeg prøver igen, igen ganske kort: Ministeren sagde, at der kan forekomme tilfælde, der kan give anledning til betydelig tvivl om, hvorvidt arbejdsgiveransvaret påhviler chaufførens udlejningsbureau eller vognmanden.
Sådan udtaler advokaten.
Det er det, jeg synes at den konservative ordfører skal forholde sig til.
Det, jeg sagde på Socialdemokratiets vegne, var, at når den uklarhed bliver til klarhed, går vi i gang med at lave et lovforslag, og så må vi drøfte indholdet i lovforslaget.
Tommy Dinesen (SF), 1998-01-29:
Jeg må jo bryde sammen og tilstå, at jeg ikke vidste, at det her var et problem.
Det er i hvert fald ikke noget, som jeg har læst om, men derfor kan det jo godt være rigtigt.
Jeg må nok sige, at jeg nok mest er imod.
Når man sammenligner med en sygeplejerske, vil jeg nok sige, at der er forskel på en sygeplejerske, selv om det gælder liv og død, og en chauffør, der skal køre en stor 20 t lastbil, og som måske ikke kender den.
Det har man ikke nogen garanti for.
Hvis hr. Brian Mikkelsen under udvalgsarbejdet kan overbevise mig om, at det her er det eneste rigtige, vil vi godt kigge på det.
Ellers tror jeg nok, vi vil lade være.
Men som sagt er jeg ikke overbevist.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-01-29:
Dette beslutningsforslag drejer sig i virkeligheden om udlejning af arbejdskraft, udlejning af chauffører.
Det er jo kernen i, hvad vikarbureauer er og vikarbureauer står for. Der har været nævnt flere andre vikarer, f.eks. kontorvikarer og sygeplejersker, og der er også brancher, hvor det fungerer udmærket.
Men det, der er hovedkernen i det her, er jo: Hvor er ansvarligheden henne?
Er den hos vikarbureauet, hvis der sker noget?
Eller hvor er den henne?
Det finder vi ikke er løst i det her.
Hertil kommer, at de rent ansættelsesretlige regler, altså de, der egentlig burde herske på det her område, faktisk er fraværende i Danmark.
De findes ikke for sygeplejersker, og de findes heller ikke for HK-vikarer.
Der går man tilbage og kigger på gældende lovgivning f.eks. funktionærloven og den slags, som jo ikke kan bruges her.
Derfor mener jeg, det er rigtigt, som ministeren sagde, at der er nogle juridiske problemer om ansvarsplacering, og så er der nogle ansættelsesretlige problemer.
Endelig er der det helt overenskomstmæssige.
Jeg var glad for at høre hr. Brian Mikkelsen sige, at det naturligvis skulle foregå på overenskomstmæssig basis. Hvis alt det her kunne blive løst, tror jeg da bestemt, vi ville være åbne over for at kigge på det her forslag, men det er ikke løst, og det er vanskeligt at løse.
Jan Køpke Christensen (FP), 1998-01-29:
Når der bliver sagt, at det skal være på overenskomstmæssige vilkår, siger det sig selv, at vi ikke kan have et enkelt område, hvor der ikke skal være overenskomster.
Hvad er det for noget, undskyld, jeg siger det, direkte sludder?
Det er da klart, at alle da kun kan være interesserede i, at der skal være overenskomster på arbejdsmarkedet, også på det her område. Det er jo ingen hemmelighed, at i Fremskridtspartiet er vi absolut ikke tilhængere af EU-lovgivning og implementeringer for den sags skyld, som vi ofte ser her i Folketinget.
I princippet er vi selvfølgelig modstandere af, at centralistiske tiltag fra EU skal komme over os, men det kan naturligvis ikke undgås, at EU en gang imellem har ret.
På det her område, lige så vel som vi i Fremskridtspartiet i sin tid plæderede, at der skulle liberaliseringer til på Helsingør-Helsingborg-overfarten og kæmpede meget for det, synes vi også, at arbejdskraftens frie bevægelighed er helt, som det bør være, og det er vi tilhængere af.
I forslaget henviser vi som medforslagsstillere til den frie etableringsret inden for EU.
Forslaget er i bund og grund et forslag, som alle burde tilslutte sig.
Fremskridtspartiet er som nævnt medforslagsstillere til forslaget, vi her behandler, og der er sådan set ikke meget at tilføje efter de andre ordførere, som har været inde i debatten i dag.
Jeg vil dog sige med hensyn til arbejdstidsregler, virksomhedsansvar, arbejdsmarkedet osv., der skal være med i udarbejdelsen af et konkret forslag, at det åbenbart ikke er regeringen som sådan, men nok nærmere, som også den konservative ordfører sagde, SiD, der måske kan gå hen og spænde ben for det her.
Men som jeg sagde tidligere, synes jeg faktisk, der virkelig var åbninger fra ministerens side. De her ting skal undersøges, og så er man - også efter det, Socialdemokratiets ordfører sagde her i dag - parat til at føre denne tanke ud i livet.
Det synes jeg selvfølgelig er ret positivt.
Jeg må sige, at dette beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti, Venstre, Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti blev fremsat den 12. december 1997 - den 12. december 1997 - så det er jo ikke noget, der kommer som lyn
fra en klar himmel for regeringen.
Hvis der er nogle ting, man skulle have undersøgt, kunne man jo for længe siden have undersøgt disse ting.
Hvis der virkelig er vilje bag, som det i hvert fald i ord ser ud til, at der er, må vi så se, om der også er handling.
Vi må se, om der sker noget på området, og om man går i gang med det her, for man er åbenbart ikke startet alvorligt nok endnu, synes jeg, man kunne have undersøgt disse her ting med hensyn til arbejdsmarkedet osv. Det kunne også være, at det, der er grunden til, at vi i dag ikke kan få en en større åbning, end det er tilfældet, er, at ministeren måske er bange for at tabe ansigt.
Jeg vil så bare sige til ministeren, at det er bedre at tabe ansigt frem for hele hovedet.
Erik Jacobsen (V), 1998-01-29:
Sagen behandles i øjeblikket i Kommissionens 7. Generaldirektorat under ledelse af generaldirektør Robert Coleman.
Denne sag er trukket unødig i langdrag, idet den nu snart kan fejre 1-års-jubilæum.
Det er selvfølgelig utilfredsstillende for en branche at skulle afvente en så lang sagsbehandling, hvor det må formodes, at det strider mod EU's direktiv 9626 om adgangen til det pågældende erhverv.
Det, der taler særligt for beslutningsforslagets berettigelse, er, at et forbud strider mod regeringens egen strategi for transporterhvervet, som det blev lanceret af erhvervsministeren den 7. januar i år.
Ikke mindst den fuldstændige liberalisering af cabotagekørslen i EU vil bevirke, at danske vognmænd med forbud mod at anvende chaufførvikarer vil blive stillet ringere i konkurrencen på det europæiske marked, herunder naturligvis også det danske transportmarked.
Skal man nu se den sag i lyset af regeringens egen transportpolitik, burde regeringen derfor selv kunne stemme for beslutningsforslaget og derefter fjerne denne absurde hindring for erhvervets konkurrence.
I Venstre forventer vi derfor en hurtig udvalgsbehandling, så denne hindring kan blive fjernet, og transportbranchen kan komme ud og konkurrere på lige vilkår med deres kollegaer i de øvrige lande.
Venstre forventer derfor en meget hurtig udvalgsbehandling.
Arne Melchior (CD), 1998-01-29:
Jeg vil gerne kvittere over for skatteministeren, fordi han nu har bragt CD's forhold til EU helt på det rene, og det er der sikkert ikke nogen der er i tvivl om.
Men jeg har dog stadig et spørgsmål: Ministeren har i flere af sine indlæg givet udtryk for, at han synes, det er mærkeligt, at man virkelig kan ønske en undersøgelse af virkningerne af noget, der blev besluttet i 1991, og ønskede det grundigt kulegravet efter de nu kendte forudsætninger.
Når EU's Ministerrådsformand for kun godt 1 måned siden har kunnet gøre dette, kan det da ikke være helt skævt og helt hul i hovedet
, når nogle medlemmer af det danske Folketing har det samme ønske?
Jeg lader spørgsmålet stå i luften et øjeblik.
Svend Erik Hovmand (V), 1998-01-29:
Kun den korte bemærkning i anledning af hr. Bukstis indlæg, at der er under hele denne debat givet udtryk for sympati fra skatteministerens side.
Man har sagt, at der er et provenu her, og at det godt kunne være, man kunne anvende det til at imødegå de problemer, der måtte være.
Men ingen konkrete planer, og derfor gik jeg på talerstolen for at få det lidt mere konkretiseret
Det sidste, jeg hørte skatteministeren sige her for et øjeblik siden, tillader jeg mig at opfatte på den måde, at skatteministeren siger: O.k., nu står vi altså i en situation, hvor det er piskende nødvendigt, at vi tager nogle initiativer.
Vi kan ikke garantere, at alle 700 mennesker, eller hvor mange det nu er, i et konkret område kan få et job i morgen; men vi kan i hvert fald garantere, at nu tager vi nogle initiativer fra regeringens side til afhjælpning af de problemer, som vil opstå, når situationen ændrer sig.
Carsten Koch (S), 1998-01-29:
Jeg må altså lige korrigere hr. Kim Behnke: Den 1. juli 1996 nedsatte regeringen spiritusafgiften.
Jacob Buksti (S), 1998-01-29:
Jeg var lige ved at sige, hvad skal jeg sige, for hr. Kim Behnke siger jo nu det modsatte af det, hr. Kim Behnke sagde i sit første indlæg, hvor han talte meget om, at varerne også havde en affektionsværdi, og hvor han også sagde, at folk ikke nødvendigvis handler rationelt, for nu siger han jo, at de sammenligner priserne med priserne i land osv., og hvis varerne er billigere, så køber de dem, og hvis de er dyrere, så køber de dem ikke.
Jamen hr. Kim Behnke sagde jo præcis, at selv om de var dyrere og endda ikke engang nedsat, så købte de dem stadig væk!
Hvordan det så i øvrigt kan bruges som et argument for at fastholde det toldfrie salg, ved jeg ikke, og jeg skal ikke gøre mig klog på hr. Kim Behnkes tankesæt, men jeg kan i hvert fald ikke følge med længere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-29:
Jeg vil godt anerkende én ting, som fru Charlotte Antonsen er inde på, og det er, at det, som fru Charlotte Antonsen giver udtryk for, hele tiden, i hvert fald mig bekendt,
har været Venstres holdning.
Men der er jo en del andre partier, der har flyttet sig lidt undervejs, og det er også derfor, vi bliver ved med at slås for det her, for vi kan jo se af partiernes meldinger, at det nytter at blive ved: Der er i hvert fald flere partier nu end for 2 år siden, der markerer, at de er tilhængere af, at det toldfrie salg ikke skal afskaffes.
Men det, jeg gerne vil spørge fru Charlotte Antonsen om, drejer sig om, at fru Charlotte Antonsen siger, at selv om der måske tabes arbejdspladser på ét område, flytter de bare hen til det lokale indkøbssted. Det var det, fru Charlotte Antonsen sagde, og det bygger
vel på den antagelse, at det salg, der ikke vil ske de toldfrie steder, bare flytter hen til den lokale nærbutik
Er det realistisk at antage, at der ikke er tale om et mersalg i form af toldfrit indkøb?
Det mener vi ikke at det er.
Og jeg vil spørge fru Charlotte Antonsen, om hun er enig i det, der står i skatteministerens rapport om, at der vil være et tab på 1.800 arbejdspladser, og at det så er afhængigt af, hvordan man bruger provenugevinsten, om der overhovedet kommer nogle arbejdspladser tilbage.
Eller er sandheden i virkeligheden ikke, at når det drejer sig om det toldfrie salg, er der ofte tale om et mersalg, og at det derfor ikke vil blive opvejet af indenlandske arbejdspladser?
Kim Behnke (FP), 1998-01-29:
Selv om der ikke er en udløbsdato på argumenter, brugte
fru Charlotte Antonsen et argument, som i hvert fald har set sine bedste dage, nemlig at der er en social slagside, og at det kun er de velbeslåede, der benytter sig af toldfrit salg. Så jeg skal minde fru Charlotte Antonsen om, at der aldrig før har rejst så mange danskere på charterrejse som i 1997, og at der er flere og flere familier, der benytter sig af charterrejser.
Derudover skal jeg minde fru Charlotte Antonsen om, at mange af de såkaldte spritruter, der er, f.eks. fra Sønderborg og Aabenraa til Flensborg, jo er ensbetydende med et udflugtsmål for områdets pensionister, og at den udflugt, det er at tage en sejltur på Flensborg Fjord, samtidig med at man får en kop kaffe og køber forskelligt toldfrit ind, jo ikke bliver flyttet over til den lokale købmand, hverken i Sønderborg eller i Aabenraa, da de jo ikke på nogen måde er i stand til at stille med deres butikker som et særligt udflugtsmål.
Charlotte Antonsen (V), 1998-01-29:
Til hr. Thulesen Dahl
: Der er foretaget mange vurderinger af, hvor meget arbejdspladserne i givet fald kunne blive reduceret med på grund af det her, men jeg tror ikke, man kan beregne det reelt. Lad os tage USA: Dér koster cigaretterne 20 kr., og i Danmark koster de 30 kr., men i Danmark ryger vi altså meget mere, og der har været et stort fald i forbruget i USA, på trods af at prisen hele tiden har været 20 kr. Der er altså andre ting end prisen, der afgør, om man ryger cigaretter og drikker spiritus, og i øjeblikket er det jo moderne at lægge cigaretterne på hylden.
Så de dér beregninger af antallet af arbejdspladser og af provenuets størrelse og sådan noget er for mig at se
nogle løse overslag.
Og det, at man altså reducerer priserne på spiritus og cigaretter i Danmark, vil for mig at se betyde, at der alt andet lige bliver solgt lidt mere.
Men jeg mener stadig væk, at det er svært at forudse præcist, hvad der vil ske, og hvad provenuvirkningerne og arbejdspladskonsekvenserne vil være.
Til hr. Kim Behnke
Heldigvis er der da også mange mindrebemidlede, der kan rejse i dag, og det er vi da glade for i Venstre.
Men man kan jo stadig væk rejse mere, hvis man har mange penge, og det er altså lidt sværere for en enlig mor at rejse af sted, men argumentet har måske ikke samme vægt, som det havde for 20 år siden.
Kim Behnke (FP), 1998-01-29:
Det er godt, at Venstre har fået sine argumenter opdateret.
Men så er der spørgsmålet om, hvad der vil ske, når det toldfrie salg forsvinder, og her kan jeg forstå på Venstre, at også Venstre er bekymret for beskæftigelsen i de områder, men hvad vil man gøre ved det?
Lad os tage BornholmsTrafikken: I 1996 gav selve BornholmsTrafikken et underskud på 53 mio. kr., mens det toldfrie salg gav et overskud på 43 mio. kr., og hvis der nu ikke havde været noget toldfrit salg, skulle staten altså have givet 100 mio. kr. for at opretholde BornholmsTrafikken.
Og er Venstre parat til at gøre præcis det samme som den italienske kommissær, Mario Monti, nemlig at sige, at det problem må løses gennem flere statstilskud?
For hvis Venstre mener, at dét er løsningen på det problem, der opstår som følge af, at det toldfrie salg afskaffes, er det i givet fald interessant.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-29:
Nu kan jeg pludselig forstå, at det slet ikke kan gøres op, om der tabes arbejdspladser ved afskaffelsen af det toldfrie salg.
Men det kunne det altså i fru Charlotte Antonsens ordførerindlæg.
Dér sagde fru Charlotte Antonsen nemlig, at det ikke ville betyde et bortfald af arbejdspladser, for de arbejdspladser, som blev afskaffet ét sted, ville opstå et andet sted.
Hun gav altså indtryk af, at nettoresultatet ville blive, at der ikke blev tabt arbejdspladser.
Men Skatteministeriets rapport når frem til, at der tabes 1.800 arbejdspladser, men at det er afhængigt af det ekstra provenu, man får ind, fordi man forventer et mersalg i Danmark efter bortskaffelsen af det toldfrie salg.
Men det mersalg anfægter vi andre det rimelige i, fordi vi ikke tror på det, og dermed får staten ikke det provenu ind, man forventer, og derfor vil nettoresultatet selvfølgelig blive et markant tab af arbejdspladser, uden at man får ekstra offentlige midler ind, som man kan bruge til at kompensere med, eksempelvis ved at nedsætte afgifterne.
For hvis cigaretterne er billigere i det land, man rejser til, køber man vel stadig væk cigaretterne i det land, selv om de så ikke er toldfrie, frem for at vente, til man kommer tilbage til Danmark.
Og man kunne også forestille sig, at chartertrafikken ville blive øget voldsomt til Tyrkiet i stedet for til Grækenland, og at der vil være ruter til Norge i stedet for til Sverige.
Er fru Charlotte Antonsen ikke enig i dét og enig i, at det betyder, at man reelt ikke får det merprovenu ind i den offentlige kasse, som Skatteministeriets rapport giver udtryk for.
Charlotte Antonsen (V), 1998-01-29:
Først til hr. Thulesen Dahl
Det tilsiger i hvert fald den normale markedsmekanisme.
Til hr. Kim Behnke: Venstre har en række initiativer på det her område, bl.a. det, vi kalder landsbyinitiativer, men for at nævne noget kunne man f.eks. gøre noget mere for turismen ved at reducere hotelmomsen eller turistmomsen.
Det er bare ét konkret eksempel, men ellers vil jeg henvise til vores udspil på landsbyområdet.
Der er altså masser af gode ting, man kunne gøre, som ikke forudsætter statsstøtte, for jeg er enig med hr. Kim Behnke i, at det ikke er nogen løsning på det her problem.
Kim Behnke (FP), 1998-01-29:
Det skal så være det sidste, men til gengæld meget præcise spørgsmål: Hvad gør vi ved Bornholmstrafikken?
Skal den også henhøre under en eller anden politik, Venstre har på landsbyområdet eller hvad? Bornholmstrafikken fik et overskud i 1996 på 43 mio. kr. for det toldfri salg.
Når det toldfri salg forsvinder, hvor skal de penge så komme fra, må jeg spørge fru Charlotte
Antonsen
Skal færgerne på finansloven, eller skal de lukkes, fordi de bare forurener og sejler unødigt rundt?
Det svar må man have i Venstre.
Man kan ikke bare sige, at det overlader vi til et eller andet landsbyudvalg.
Kim Behnke (FP), 1998-01-29:
Jeg kan godt forstå, at fru Gitte Seeberg og Det Konservative Folkeparti er lidt irriteret over denne sag, specielt at skulle stå her nogle få måneder før 28. maj og fortælle, at her altså er en sag, som det er fuldstændig umuligt at omgøre, når først der er truffet en beslutning i EU.
Det er jo et af argumenterne for, at vi den 28. maj ikke skal lægge mere over til flertalsafgørelser, for det er jo ligegyldigt, hvad de så beslutter dernede - nye stænkelapskandaler, eller hvad man kan forestille sig EU kan finde på - så kan man aldrig nogen sinde gøre det om igen.
Det er jeg enig med fru Gitte Seeberg i, og det er et rigtig godt argument for, at man skal stemme nej. Men det er ikke derfor, vi har stillet forespørgslen i dag.
Det er, fordi der jo bl.a. endnu ikke er nogen som helst afklaring af, hvordan afgiftsstrukturen skal være, efter at det toldfri salg er ophørt.
Det sagde fru Gitte Seeberg heller ikke noget om.
Fru Gitte Seeberg sagde, at man gerne ville have de danske afgifter sat ned.
Jo tak, det ville vi alle sammen gerne, men hvilken afgiftsstruktur skal der være?
Hvilke momssatser skal der opkræves?
Hvilke afgiftssatser skal der opkræves?
Det må Det Konservative Folkeparti have en mening om, og den synes jeg da vi i dag skal delagtiggøres i.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-01-29:
Hr. Buksti var tidligere i debatten inde på noget, som nok kan være rigtigt, nemlig at hvis man laver nogle nationale undersøgelser - og det var så henvendt til de lobbygrupper, som arbejder for at få udsat denne beslutning om afskaffelsen af det toldfri salg - får nogle rapporter fra lobbygrupperne, så har de den ulempe, at hvis de er lavet her i Danmark, tegner de selvfølgelig billedet af afskaffelsen kun set med danske briller, lige så vel som de, der laves i Tyskland, ser på udviklingen med tyske briller.
Det samme gør sig gældende ved de statslige rapporter, vi får, bl.a. skatteministerens rapport af december 1997 om konsekvenserne af afskaffelsen.
Sådan er det også i Tyskland.
Der kan de også lave en rapport for Tysklands vedkommende, der når frem til, at det ikke er helt så galt, som kritikerne påstår.
Derfor er mit spørgsmål til fru Gitte Seeberg: Vil fru Gitte Seeberg være med til at presse på for at få en samlet undersøgelse på EU-plan af konsekvenserne, der ikke ser det gennem nationale briller, men ser det som et samlet hele, så vi kan få en sandhed, der er så tæt på det realistiske som overhovedet muligt?
Det andet spørgsmål til fru Gitte Seeberg er: Hvis sådan en rapport slår skår i fru Gitte Seebergs antagelser om, hvad der sker, når det toldfri salg bliver afskaffet, vil fru Gitte Seeberg så være med til at blokere for en debat om, hvorvidt afskaffelsen skal ske i sommeren 1999?
Frank Dahlgaard (KF), 1998-01-29:
Tak til Gitte Seeberg for et indlæg, som jeg deler hundrede procent.
Til trods for at jeg er unionsskeptiker, må jeg sige, at i denne sag står jeg fuldstændig sammen med mit parti.
Det er da en vanvittig tanke.
Tænk, hvis der kom et fornuftsvæsen fra en fjern planet ned på Jorden og så, hvordan lufthavne er fulde af spiritus og tobak, hvordan folk slæber disse poser op i flyene, putter dem ind på bagagehylderne, så der er ikke plads til almindelig bagage, og så ud igen; de skal ikke drikke det om bord; de skal ikke konsumere det.
Det er da vanvittigt. Hvordan kan Fremskridtspartiet - EU eller ej - gå ind for sådan noget bureaukratisk, vanvittigt, ufornuftigt noget?
Det skal afskaffes.