runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddy Dam (V), 2003-02-19:
Til fru Lissa Mathiasen skal jeg sige, at jeg da ikke på Venstres vegne på forhånd kan afvise, at der skulle kunne være fornuft i at yde et ekstra bidrag til politiets arbejde.
Umiddelbart set ud fra en forretningsmæssig vinkel er det jo tåbeligt ikke at ofre udgifter på noget, som man kan tjene penge på, hvis det i øvrigt er dokumenteret, at det kan lade sig gøre. Jeg var jo inde på i mit første indlæg, at det faktisk er vanskeligt ganske nøje at fastslå omfanget af dette her misbrug, og derfor er det også vanskeligt at fastslå, om der overhovedet vil være overskud, om jeg så må sige.
Desuden er det heller ikke overskud, det primært handler om, det handler faktisk om at få folk til at følge loven. Til hr. Bjarne Laustsen: Jo, det fremgik af mit første indlæg, at der også efter Venstres opfattelse er tale om unfair konkurrence.
Det er der slet ingen tvivl om.
Derfor opfordrer Venstre da også til, at fagforeningerne sørger for at få lavet overenskomster, ganske vist uden eksklusivaftaler, men man har jo mulighed for med sympatistrejke og på anden vis at sørge for at få lavet overenskomster dér, hvor man mener de mangler, og det synes jeg da at man skal gøre.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg har ikke filosoferet ganske meget over netop til i dag, om man også skulle tage erhvervsforbud i anvendelse, men alting kan jo tænkes.
Omvendt vil jeg sige, at med skærpelsen i sommeren 2000 af strafniveauet, hvor man indførte muligheden for 1 års ubetinget fængsel, man indførte helt eksorbitant store bøder, og man indførte muligheden for konfiskation, har man næsten brugt så meget af registeret på sanktionsområdet, så jeg synes, at det i første omgang må være nok.
Det er måske en smule kækt at sige, hvis det virkelig er
rigtigt, at disse her illegalt arbejdende ligefrem har tab ved at arbejde her i Danmark illegalt, for
så kunne man jo foreslå dem at tage hjem.
Så vil jeg godt sige, at hvis de ikke gør det, støtter vi faktisk det, der er forslag om her, nemlig at sørge for, at håndhævelsen af reglerne sker på effektiv vis.
Så er det i øvrigt sådan, at præcis forespørgslen i dag plus lovændringen i sommeren 2000 jo netop gik ud på at straffe arbejdsgiverne så hårdt, som det nu er muligt.
Det er vi helt tilfredse med.
Søren Søndergaard (EL), 2003-02-19:
Jeg er glad for den sidste bemærkning.
Det, der bare kaldte mig herop, var, at jeg synes, hr. Freddy Dam åbnede op for en anden vægtning, nemlig en vægtning, hvor man i højere grad skulle gå efter de illegale arbejdere.
Jeg vil godt fastholde, at jeg synes, der er tale om, at de har et tab, når de bliver tvunget til at levere et stykke arbejde, som de ikke får betaling for.
De får kost og logi, og så får de et ganske beskedent beløb, der overhovedet ikke svarer til det arbejde, de leverer.
Det er et tab, eller det er snyd.
Man kan kalde det, hvad man vil.
Når de gør det, og når de accepterer det, og når de ikke bare tager hjem,
er det selvfølgelig på grund af de fortvivlende forhold, de kommer fra.
Derfor er det også så vigtigt, at vi kombinerer alt det her med en forståelse af vigtigheden af, at man i de lande, der ligger omkring Europa, de lande, som illegale immigranter kommer fra, får forbedret løn- og arbejdsvilkår, at man får styrket fagbevægelsen i de lande til forsvar for lønmodtagernes interesser.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Uanset hvad hr. Bent Bøgsted mener, er det jo stadig væk sådan, at uanset hvor meget man end søger om asyl, er forudsætningen for asyl, at man har et flygtningegrundlag. Man kan ikke på det grundlag, at man ikke kan få lov til at få arbejdstilladelse, pludselig søge om asyl og så få asyl. Det håber jeg dog trods alt at man fra Dansk Folkeparti vil give os ret i.
Jeg svarede faktisk, at det, vi jo netop så, var, at da man prioriterede en større indsats f.eks. ovre i Vestjylland, så kom effekten af det.
Det, vi nu har fået lovning på fra regeringens side, og det, vi ved, er nødvendigheden af, at der sker en styrkelse af indsatsen.
Jeg må så forvente, at man, i og med at regeringen er enig i, at der skal ske denne styrkede indsats, og i og med at både Venstre og De Konservative har sagt, at de støtter dette forslag til vedtagelse, sørger for, at den styrkede indsats rent faktisk vil ske, ellers har regeringen et problem.
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-19:
Det er mit svar.
Vi har været inde på en skjult dagsorden, og hr. Lars Barfoed var også inde på det.
Jamen er der ikke tale om en skjult dagsorden?
Jeg tror, hr. Freddy Dam tidligere er blevet spurgt, om man ville være med til at straffe arbejdsgivere og lukke arbejdspladser, der benytter sig af illegal arbejdskraft.
Det fik vi vist ikke rigtig noget svar på dengang, så vidt jeg husker, men det er jo en mulighed, hvis det er regeringens mening at tage hårdt fat på problemet.
Vedrørende det med, at de kan søge asyl i Danmark, hvis de bliver opdaget: Ja, det mener jeg stadig, og her er jeg altså ikke ude efter flygtninge.
Jeg mener stadig væk, at hvis den illegale arbejdskraft, der kom til landet, blev opdaget, havde de mulighed for at søge asyl, og så blev der ikke gjort så meget ved det.
Det får fru Lissa Mathiasen mig ikke til at ændre på.
Så har jeg ikke mere tid.
Lars Barfoed (KF), 2003-02-19:
Jeg håber, jeg hørte forkert, for hvis jeg ikke gjorde det, var det et ualmindelig groft angreb, hr. Bent Bøgsted rettede mod regeringen.
Derfor håber jeg, hr. Bent Bøgsted kan bekræfte mig i, at jeg hørte forkert, da jeg syntes, jeg hørte hr. Bent Bøgsted antyde, at regeringen skulle have et ønske om at beskytte arbejdsgivere, som ansætter illegal arbejdskraft, og derfor ikke havde iværksat en tilstrækkelig indsats over for det illegale arbejde.
Jeg vil gerne bede hr. Bent Bøgsted bekræfte, at jeg hørte forkert, når det lød, som om hr. Bent Bøgsted antydede dette om regeringen.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Jeg er nødt til at sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg synes, det er utrolig ubehageligt at høre påstande heroppefra om, at hvis folk kommer her til landet og ikke kan få arbejdstilladelse og ikke kan få lov til at arbejde her som illegale arbejdere, beder de bare om at få asyl.
Jeg synes, det er et ubehageligt angreb mod flygtninge, og jeg synes også, det ville klæde Dansk Folkeparti at afholde sig fra det, så vi ikke skal have den form for debat. Det kan godt være, det ikke rigtig er gået op for hr. Bent Bøgsted, men jeg er nødt til at sige, at i 2000 var det faktisk den socialdemokratisk ledede regering, som på baggrund af den udvikling, vi kunne se, kom med en væsentlig skærpelse af loven.
Det var netop baggrunden for, at vi sagde, at det ikke må kunne betale sig, og at man aldrig må kunne få en fortjeneste af det.
Det var derfor, bødestørrelserne blev sat op, det var derfor, konfiskation kom ind, og det var også derfor, vi udvidede mulighederne for frihedsberøvelse.
Men nu bagefter kan vi se, at det ikke virker.
Selve håndteringen af reglerne virker ikke i praksis, og derfor er vi nødt til at gribe ind igen.
Men at komme og sige, at man har siddet problemerne overhørig undervejs under den socialdemokratisk ledede regering, er ikke rigtigt.
Ole Sohn (SF), 2003-02-19:
Nu fremgik det ikke helt klart af hr. Bent Bøgsteds indlæg, hvordan Dansk Folkeparti stiller sig til dagens emne og det forslag til vedtagelse, som er fremsat, for der blev blandet en lang række andre elementer ind, bl.a. spørgsmålet om optagelsen af de østeuropæiske lande.
Jeg kunne forstå, at man i Dansk Folkeparti har den opfattelse, at der skulle være en skjult dagsorden fra enten regeringen eller den øvrige oppositions side.
Jeg synes da, det kunne være lidt interessant at høre, hvilken skjult dagsorden der skulle være tale om, og jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti: Støtter man forslaget til vedtagelse om at intensivere indsatsen mod illegalt arbejde eller ej?
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Nu ved vi jo ikke, hvordan De Radikale stiller sig til den vedtagelse, der er fremsat i dag, men der står højt og tydeligt, at Folketinget pålægger regeringen senest i oktober 2003 at iværksætte følgende initiativer, osv.
Jeg er meget sikker på, at det agter regeringen også at gøre.
Ellers ved man i den selvsamme regering, at så vil et flertal her i Folketinget én gang til komme efter regeringen, og jeg har egentlig fornemmelsen af, at regeringen ikke synes, det vil være så skægt én gang til at skulle hives rundt i manegen og erkende, at der er noget, man ikke har gjort godt nok.
Jeg har faktisk en forventning om, at de punkter, som er ridset op her, og den indsats, der rent faktisk lægges op til med at få oprettet en styrke under Rigspolitichefen og få de regionale enheder op at stå, sammenholdt med at efterforskningen m.v. også bliver forstærket, vil have den ønskede effekt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-02-19:
Fint, så lad os sige det rent ud, som det er: Det er ikke debatten i dag, der flytter noget som helst.
Det er i de forhandlinger, der kommer fremover, vi skal skaffe de flere penge, der skal til for at lave den indsats, for i dag kommer der ingen penge. Hvis der er nogen, der vil udlægge den debat, vi har i dag, og den vedtagelse, vi eventuelt får på et eller andet tidspunkt, som en sejr, fordi der er en ændret situation, er det ren illusion.
Der kommer ikke én krone mere i dag.
Som Socialdemokratiets ordfører netop har konstateret, er det først senere, vi kan komme til at tale om kroner, og det er vel først, når der kommer kroner på bordet, at der for alvor bliver råd til en ekstraordinær indsats.
Hvis det skal gøres inden for den ramme, der findes i dag, er der i hvert fald et andet sted, hvor man skal gøre mindre, og jeg kunne godt tænke mig at høre Socialdemokratiets bud på, hvor det er, politiet skal gøre en mindre indsats end i dag.
Er det over for tyverier i private hjem f.eks.?
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Jeg kan da godt undre mig over den meget ydmyge rolle, hr. Anders Samuelsen og De Radikale har her i debatten.
Det synes jeg sådan set ikke der er nogen grund til, og jeg troede egentlig også, man fra radikal side mente, at det kunne gøre en forskel, bl.a. i forbindelse med de kommende politiforhandlinger.
Vi har i hvert fald en forestilling om, at hvis det er sådan, at man fra justitsministerens side siger, at der altså er brug for penge til den indsats, må vi kigge på det i forbindelse med politiforhandlingerne.
Vi skal faktisk i gang med forhandlinger om et flerårigt forlig, og vi er parat til det.
Statskassen mister hvert år flere hundrede millioner, fordi man ikke håndterer de gældende regler godt nok.
Hvis man fik bare en smule af dem hjem - det er jeg endda ikke tilfreds med, jeg vil gerne have alle pengene hjem, for jeg ønsker ikke at se illegal arbejdskraft her i landet - har jeg godt nok meget svært ved at se, at ikke bare en sølle smule af dem kunne bruges til den indsats, der skal til.
Det er netop godt at sige: Lad os dog forebygge frem for at diskutere, hvor mange penge vi mister.
Lad os tage fat på den forebyggende indsats, det bør De Radikale da også være enige i.
Anders Samuelsen (RV), 2003-02-19:
Vi mener sådan set, at vi her er ved kernen af problemstillingen.
Vi har i dag hørt justitsministeren sige, at der ikke kommer flere penge; det skal gøres inden for rammen af det, der er til rådighed i dag.
Hvordan kan Socialdemokratiet så stille sig tilfreds?
Der kommer ikke flere penge
, selv om fru Lissa Mathiasen står heroppe og siger, at når regeringen er gået ind på den tankegang, må der også følge penge med.
Nej, det gør der ikke.
Det har vi fået at vide fra justitsministerens side, og hvad så, spørger jeg Socialdemokratiet.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-19:
Hr. Bent Bøgsted spørger, om der har været penge nok undervejs.
Ja, vi kunne jo egentlig konstatere, at der tidligere har været gode penge undervejs i netop indsatsen mod det her.
Hvis vi tager et eksempel som ovre i Vestjylland, hvor man lavede en fantastisk god indsats, og hvor vi kunne se effekten med det samme, så viser det netop, hvad penge kan gøre også i den her sammenhæng.
Men hvad er der sket?
Der skulle lige pludselig spares penge, og det resulterede i, at indsatsen stoppede.
Desværre med det resultat til følge, at man så heller ikke efterfølgende fik de samme resultater.
Derfor er det nødvendigt med den der meget aktive indsats.
Så kan jeg ikke lade være med andet end at undre mig lidt over hr. Lars Barfoed.
Jeg tror, det er to forskellige samråd, vi har været i.
I det åbne samråd den 20. november
med justitsministeren i Arbejdsmarkedsudvalget
blev der ikke givet ét tilsagn fra justitsministeren.
Tværtimod anbefalede
man folk at gå til medierne, hvis de i øvrigt ikke kunne få noget ud af det, og jeg synes ikke, det er hverken rimeligt eller acceptabelt af en justitsminister at sige: Gå til medierne, hvis politiet ikke vil tage imod jeres anmeldelser.
Der lå ingen tilsagn, der lå en henvisning til, at nu må vi se, hvad der sker med de sager, der skal prøves, og som er anket. 1999-undersøgelsen viste netop - det er også til hr. Anders Samuelsen - at der var behov for indgreb, og derfor kom den daværende socialdemokratisk ledede regering i 2000 med et indgreb, som klart sagde: Vi vil ikke acceptere, at folk kan tjene på at have illegal arbejdskraft.
Indsatsen er ikke god nok, og vi får ikke fanget den mængde illegale arbejdere, der er her. Punkt 2: Bødeniveauet og de sanktioner, der skulle komme som f.eks. konfiskation, fungerer ikke.
Jeg er meget sikker på, at i og med at regeringen støtter vores vedtagelse, må regeringen også være parat til at finde pengene, der skal til, hvis de ikke er der på nuværende tidspunkt.
Anders Samuelsen (RV), 2003-02-19:
Det, der bekymrer mig en anelse, er tonen i det indlæg, som kom fra Socialdemokratiets side.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre: Hvad er det, der er sket?
Hvad er det for en eksplosion, som er sket inden for det seneste 1½ år, som betinger, at der skal en så markant styrket indsats til på nuværende tidspunkt, som jeg kan forstå at Socialdemokratiet lægger op til?
Hvis det er sådan, at man virkelig mener det og kan dokumentere, at der er sket en eksplosion i forhold til, da vi selv havde regeringsmagten - Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre - er det, der er kommet fra regeringen i dag, så godt nok?
Det er sådan set, hvad vi har fået at vide.
Hvis vi taler om et massivt samfundsmæssigt problem -
det var de ord, der blev brugt - hvordan kan det så løses, uden at der kommer en eneste krone med?
Hvordan kan man stille sig tilfreds med den form for redegørelse fra Socialdemokratiets side, hvis det ikke bare er et slag i luften?
Lars Barfoed (KF), 2003-02-19:
Det var jo noget af en svada, fru Lissa Mathiasen kunne svinge sig op til, når det gælder kritik af regeringens indsats.
Det kan man undre sig over, da justitsministeren jo netop i et åbent samråd klart tilkendegav regeringens vilje til at fortsætte og om nødvendigt forstærke indsatsen mod det illegale arbejde, men det kan enhver jo læse sig til i ministerens talepapir, der er rundsendt til udvalget.
Det, jeg egentlig gerne ville have fru Lissa Mathiasen til at svare mig på, er: Når nu antallet af anmeldelser af illegalt arbejde fra 1997 til 1998 steg med 126 pct., hvordan kan det så være, at den daværende regering ikke på det tidspunkt fandt anledning til at gennemføre alle de mange foranstaltninger, som den nuværende regering er i fuld gang med at gennemføre efter ganske kort tid ved regeringsmagten? Hvad er årsagen til, at fru Lissa Mathiasen så fundamentalt har skiftet mening med hensyn til, at der skal gøres en effektiv indsats på det her område?
Bent Bøgsted (DF), 2003-02-19:
Jeg skal lige spørge fru Lissa Mathiasen, om fru Lissa Mathiasen mener, at der i forbindelse med det forslag, der blev vedtaget i år 2000, om at der blev strammet op med politiarbejde, var givet nok ressourcer til politiet, til at de kunne føre en effektiv kontrol.
Så skal jeg så lige spørge, om ikke fru Lissa Mathiasen synes, at det er sådan lidt mærkeligt, at vi på den ene side strammer op over for illegale indvandrere og på den anden side gør det lettere for illegale indvandrere at komme til Danmark på grund af Schengenaftalen, hvor vi ophæver vores grænsekontrol.
Det er nu engang sådan, at vi ikke kan stole på, at de andre lande hundrede procent lukker af for grænserne, og den eneste måde, vi så kan sikre dette på, er jo netop ved, at vi har vores egen grænsekontrol.
Det er ikke, fordi vi er uenige i, at der skal gøres noget på området; overhovedet ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2003-02-19:
Nu har vi hørt regeringen sige her i dag, at man ikke vil svække mulighederne for at lave overenskomster og sørge for, at overenskomsterne bliver vedligeholdt og overholdt her i landet.
Betyder det så, at Venstre vil trække sit forslag omkring eksklusivaftalerne, som jo stadig væk ligger i Folketinget?
Der er ikke flertal for det, men så ville det selvfølgelig klæde Venstre ved den lejlighed at sige: Det forslag trækker vi, for det har ikke nogen gang på jorden mere.
Betyder det også, at spørgsmålet omkring de andre ting med sympatikonflikter, hvor man også har raslet med sablen, er væk, sådan at der bliver sluttet op om - også fra Venstre - at det, det er vigtigt, hvis vi skal undgå det her, er, at vi har et overenskomstsystem, et aftalesystem, som er fuldstændig intakt?
At det er det, der er værktøjet, der skal få det her til at lykkes?
Nu er det jo et fromt ønske at have, at ministeren brugte mere tid på at forklare, hvad regeringens politik egentlig reelt går ud på, i stedet for at komme med en hel masse floskler om, hvad regeringen har gjort og ikke har gjort.
Vi ved udmærket, at regeringens politik jo er at fodre hunden med dens egen hale og spare på nogle bestemte områder inden for det ene område og så sige, at hvis de gør det, kan nogle andre få.
Det har vi ikke ønsket at deltage i, men vi venter spændt på - sammen med de 12.000 unge mennesker, som ikke kan få en praktikplads, sammen med de mange tusinde, der ikke engang kan blive optaget og komme ind, der går på passiv forsørgelse ude i kommunerne - hvornår der kan blive en uddannelsesplads til dem, hvornår de kan komme i gang med en uddannelse.
Det synes jeg at regeringen skulle være optaget af i stedet for at jagte de arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagerne, og hvad der ellers bliver meldt ud hver anden dag.
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-19:
Nu skal jeg skynde mig at sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg sådan set ikke spurgte, hvorvidt hr. Bjarne Laustsen var ærgerlig over ikke at være med i flerårsaftalen.
Jeg konstaterede, at hr. Bjarne Laustsen udtrykte en klar tilkendegivelse af, at Socialdemokratiet ærgrede sig over, at man ikke kendte sin besøgelsestid og var med til at sikre en økonomisk stabilitet for erhvervsskolerne.
Lad mig, når hr. Bjarne Laustsen bryster sig af, at man i Socialdemokratiet ikke vil være med til nedskæringspolitik på erhvervsuddannelsesområderne, minde om, at vi faktisk har vendt skuden med den flerårsaftale.
Det kan jeg godt forstå at hr. Bjarne Laustsen ærgrer sig over ikke at være med til, for dermed har han ikke medindflydelse på en udmøntning af flerårsaftalen.
Men heldigvis var der andre partier her i Folketinget, som kendte deres besøgelsestid, herunder Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, og det takker vi meget for.
Det tror jeg faktisk også at erhvervsskolerne er meget taknemmelige for.
Jeg tror også, at ikke mindst de unge er meget glade for at sikre, at de uddannelsesmuligheder, som de selvfølgelig har krav på, er til stede.
De har fået bedre vilkår med flerårsaftalen.
Jeg er nemlig helt enig med hr. Thomas Adelskov i, at uddannelse er et stadig vigtigere og vigtigere konkurrenceparameter, og derfor skal vi selvfølgelig sikre, at vi har et uddannelsestilbud til de unge, og at vi løbende sikrer, at det uddannelsestilbud modsvarer de krav, der stilles til uddannelserne.
Som jeg nævnte før, går vi ikke så meget op i de her meget fastsatte procenttal.
Det er jo ikke procenttallene, der er det afgørende, for det handler om mennesker, og det handler om at sikre, at alle unge, som har mulighed for at gennemføre en kompetencegivende uddannelse, får den, og det er fuldstændig flintrende ligegyldigt, om det er 94,9 pct., der er tale om, eller om det er 99,9 pct.
Det, der er det helt vigtige og altafgørende, er at sikre, at vi har et uddannelsessystem, som kan matche det tilbud, som de unge har krav på.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-02-19:
Nu fik vi at vide her, hvem det var, der havde taget den beslutning.
Jeg kan så sige, at når jeg tog Arriva i Nordengland ind i billedet, så var det sådan set, fordi det var de synspunkter, der var kendt, da trafikministeren traf sin beslutning om udlicitering.
Og det var også kendt, at der var en stor forbrugergruppe, som protesterede imod den service, der var dér.
Derfor handler det her ikke bare om udlicitering, det handler også om den håndtering, der efterfølgende har været omkring den udlicitering.
Det, der jo er interessant, er,
hvorfor man, når man var vidende om, hvordan forholdene var, så ikke har haft det ansvar, at man sådan set også ville følge op derpå, således at man kunne leve op til det, som trafikministeren sagde under samrådet, at på Thybanen ville man ikke opleve at have busser mere.
Nej, der ville man opleve at have flere tog, og hvad er sandheden i dag...?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-19:
Det lyder jo ikke, som om økonomi- og erhvervsministeren sådan har lyttet meget til de spørgsmål, der er stillet.
Og må jeg, så en del i hvert fald ikke fejlagtigt står tilbage, så minde ministeren om, at det var den konservative trafikminister, der helt og fuldt udformede kontrakten, og den konservative trafikminister havde andre muligheder i den proces.
Det er der vist heller ikke nogen som helst, der har anfægtet.
Lad mig så også sige, når man hører de der meget, meget hårdnakkede meldinger om, hvordan det her er forløbet, at trafikministeren jo gang på gang hele året, når der har været stillet § 20-spørgsmål, har skrevet tilbage som svar: Jeg har fuld tillid til Arriva i denne her sag både under opstarten, under forberedelsestiden og under selve udførelsen.
Det har ministeren skrevet hele året igennem.
Der er ikke et sekund, der har været tvivl om, at ministeren har haft fuld tillid.
Så selv om man har haft den tillid, så kan det altså alligevel gå så galt, og så synes jeg...
Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-19:
Jeg synes, det er utroligt at høre, at der nu kommer en flermandshær fra Socialdemokratiet og angriber regeringen på det principielle i det, der er sket.
Det er jo det, vi egentlig hører her: Hvad kan vi principielt lære?
Ja, vi skal lære, som fru Pia Gjellerup siger, af både de gode og de dårlige erfaringer.
Det ligger fuldstændig klart.
Men efter de oplysninger, jeg har modtaget, har Socialdemokratiet selv været med til at deltage i udformningen af det her materiale.
Der blev også spurgt fra hr. Keld Albrechtsens side: Hvornår stopper vi op?
Hvornår sker der noget?
Det, jeg er blevet oplyst om, er, at næste fase af udliciteringen sker i 2005, og det skal først være, når det, vi har i gang, kører ordentligt.
Det vil altså sige, som det er blevet sagt, at man både skal tage ved lære af det gode og selvfølgelig også af det dårlige; det er jeg fuldstændig enig i.
Men når man begynder at sætte spørgsmålstegn ved udlicitering generelt, når undersøgelse på undersøgelse, også under den tidligere regering, viser, at der er stor økonomisk effekt, og at man får brugt pengene bedst muligt, jamen så er det da helt klart, at det er en vej at gå fremover.
Jeg siger ikke, at det her er uden problemer.
Denne her udlicitering har været ramt af mange problemer.
Det er det, som ministeren, der er ansvarlig for området, håndterer på nuværende tidspunkt.
Så jeg vil gerne sige, at det der med, at man prøver på at skyde os i skoene, at vi har et område omkring jernbaner, hvor det overhovedet ikke kan lade sig gøre, og at man bare kunne have set på, hvordan det var gået i England, er som at sammenligne æbler og pærer.
Vi må forholde os til, at der er lavet et materiale, og det er det materiale, vi hele tiden må lære af fremover ved udliciteringer.
Vi ser jo på
trafikområdet
, at når man taler om buskørsler, så har det jo ikke skabt de samme problemer.