runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2002-10-31:
Det her forslag handler om mennesker.
Det handler om, at ca. 80.000 patienter hvert eneste år får infektioner under deres indlæggelse på de danske sygehuse.
Det er mennesker, som i forvejen har helbredsproblemer af den ene eller anden slags, og som tilføres endnu et problem på grund af den dårlige hygiejne.
Vi har fra Socialdemokratiets side tidligere fremsat nøjagtig det samme forslag.
Dengang var alle partier enige om, at hygiejnestandarden på de danske sygehuse kunne og burde forbedres, men vi var uenige om, hvorvidt der skulle vedtages en lov, eller om de lokale myndigheder, amterne, selv skulle have ansvaret for sikring af bedre sygehushygiejne.
Hvorfor genfremsætter vi så forslaget?
I Sundhedsudvalget har ministeren oplyst, at kun H:S og Sønderjyllands Amt har indført en akkrediteringsordning eller model, og at der ikke findes en samlet oversigt over amternes afsatte midler til hygiejneproblematikken.
Endelig kan der af tidsplanen for en landsdækkende dansk kvalitetsmodel læses, at man først i foråret 2004 forventer, at sættet af danske standarder foreligger.
På hygiejneområdet er det ganske enkelt uacceptabelt.
Vi har allerede fra Statens Serum Institut og fra Dansk Standard de standarder, der er behov for.
Vi finder det derfor helt uhørt, at vi nu skal vente i årevis på noget, som allerede foreligger.
Det betyder reelt, at flere hundrede patienter, eller flere hundredtusinde patienter vil blive påført infektioner, mens arbejdet pågår.
Det er på tide, at vi vedtager ensartede regler for sygehushygiejne, så det for patienterne ikke gør en forskel, hvad angår hygiejnesikkerheden, om man bliver syg på Lolland eller i Sønderjylland.
For en god ordens skyld vil jeg endnu en gang gøre opmærksom på de mange positive konsekvenser af dette forslag: Færre patienter vil blive udsat for sygehusinfektioner, færre patienter får unødigt deres hospitalsophold forlænget, der frigøres ressourcer på sygehusene til at behandle andre patienter, og sidst, men ikke mindst, der er mange penge at spare.
Anslået vil jeg tro, det drejer sig om ca. 1-2 mia. kr. årlig alene i behandlingsomkostninger.
Dertil kommer så samfundets ekstraudgifter, når erhvervsaktive mennesker på grund af forlænget sygdom er uarbejdsygtige.
Jeg håber faktisk, at regeringen og også Dansk Folkeparti, som vi hørte i dag, mener, at det ikke drejer sig om mursten, men om kvalitet og om mennesker.
Det hørte vi Dansk Folkeparti sige i en tidligere sag, og derfor går jeg også ud fra, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag.
Jeg håber, at regeringen ser sådan på det, at vi samtidig sparer penge, og det er jo penge, som er kærkomne i vores sundhedssystem, og som kan bruges på mange andre fronter.
Jeg håber i dag, at man har tænkt over det her forslag i det halve år, der er gået, og kan se, at der stadig væk ikke er sket noget fra regeringens side, og at man derfor tilslutter sig forslaget.
Kim Andersen (V), 2002-10-31:
Jamen jeg deltager fuldstændig i fru Lone Møllers bekymring
over problemets omfang, og det, jeg sagde heroppefra på Venstres vegne, var bestemt ikke en negligering af, at der er problemer på området, som både medfører store menneskelige omkostninger og også økonomiske omkostninger for samfundet.
Det var heller ikke et forsøg på at sende noget i syltekrukke eller overse et eksisterende problem.
Tværtimod var det en stor erkendelse af, at der er en helt reel problemstilling her, som der skal arbejdes med.
Det er også derfor, at der er givet ekstra bevillinger.
Ministeren har redegjort for en lang række detaljerede tiltag, og det er derfor, at der er indgået en helt konkret aftale mellem Amtsrådsforeningen, H:S og de centrale myndigheder om at få disse ting rettet op, og det forventer vi vil ske snarest muligt.
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Nu er det sådan, at forslaget faktisk blev bebudet under den tidligere regering.
Så kom der et valg i mellemtiden.
Det er ikke noget, der er opfundet efter valget.
På den anden side snakker vi i alle sammenhænge, når vi snakker sundhedspolitik, om at bruge ressourcerne mest hensigtsmæssigt.
I dag kan vi konstatere, at der stadig væk ligger tusindvis af mennesker ekstra på sygehuset, fordi de er blevet syge af at være på sygehuset - og i stor udstrækning på grund af skidt og møg.
Der er udviklet nogle modeller, som klart gør, at vi kan nedbringe antallet af infektioner, så det er svært at gå ud og forklare befolkningen, at vi ikke gør noget ved det, ydermere når det også er dokumenteret, at vi meget hurtigt vil få sparet pengene ind.
Men det bedste er jo, at folk ikke skal blive syge af at ligge på sygehuset.
Kim Andersen (V), 2002-10-31:
Det er jo en sand fornøjelse at iagttage den iver, hvormed den socialdemokratiske ordfører har travlt med at rette op på al landsens ulykker, efter at Socialdemokratiet er kommet i opposition.
Der er tale om en relativt ny aftale, og ministeren har stået og redegjort for en række initiativer og indsatsområder.
Ting tager tid, kan jeg sige
til fru Lone Møller, og det gør det her også, men jeg er overbevist om, at vi er på rette spor.
Venstre kan ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag nr. B 16, som jo er en genfremsættelse af nr. B 66 fra forrige samling.
Vi mener, det overlapper de konkrete initiativer i form af den aftale, der er indgået mellem de centrale sundhedsmyndigheder, Amtsrådsforeningen og H:S, og som allerede er sat i værk på de danske sygehuse for at forbedre hygiejnestandarden.
Vi er dog enige i målet med det fremsatte beslutningsforslag, nemlig at forbedre hygiejnen på danske hospitaler for på den måde at forebygge både menneskelige og store økonomiske konsekvenser.
Vi er også opmærksom på, at der er tale om, at hele 8 pct. af patienterne på danske sygehuse får sygehusinfektioner på grund af for lav hygiejnestandard.
Det tal er dog ikke højere end for lande, som vi normalt plejer at sammenligne os med, men det er højt nok. Desuden er det i den sammenhæng værd at bemærke, at Statens Serum Institut fra og med 2002 har fået en permanent ekstrabevilling på 4 mio. kr. årlig til aktiviteter i relation til overvågning og forebyggelse af bl.a. sygehusinfektioner, altså endnu et faktum, der bevidner, at en øget indsats på området er i gang.
Hygiejnespørgsmålet er et vigtigt spørgsmål i kvalitetsvurderingen på sygehusområdet, men vi mener i Venstre, at hygiejnen bedst forbedres, hvis man tager udgangspunkt i det enkelte sygehus frem for at opstille normer for en samlet kvalitetsvurdering af det danske sygehusvæsen.
Aftalen mellem de centrale sundhedsmyndigheder, Amtsrådsforeningen og H:S tilsiger netop en forbedring af hygiejnen på de enkelte sygehuse på decentralt plan afhængig af, hvilket sygehus der er tale om.
Der kan således være lokale forhold på det enkelte sygehus, der kræver særlige foranstaltninger, hvilket aftalen netop tilgodeser.
Med henvisning til den omtalte aftale mellem de centrale sundhedsmyndigheder, Amtsrådsforeningen samt H:S finder vi i Venstre derfor beslutningsforslaget overflødigt, og vi kan ikke give det vores opbakning.
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Jeg skal takke for debatten og håber, at vi kan følge den op i udvalget.
Jeg tror, det kan være nyttigt, at hele udvalget måske bliver opdateret med hensyn til de forsøg, der har været, som jo også er blevet videnskabeligt evalueret, og som klart dokumenterer, at man har haft stor succes og held med først og fremmest at få en meget større gruppe med, som man i dag har kontakt med.
Man har sikret, at de mennesker har fået en bedre tandsundhed, og man har sikret, at deres livskvalitet er blevet væsentlig forbedret også på andre sundhedsområder.
Så bliver der sagt, at der nu er lavet en ny aftale, og det er jo også korrekt.
Jeg tror ikke på, at den nye aftale som sådan vil løse alle problemerne.
Derfor kræves der altså også, at der bliver lavet et stykke opsøgende, forebyggende arbejde, som hænger sammen med et supplerende tilbud, end det bare at kunne gå til sin tandlæge.
Det er der på ingen måde lagt op til i forslaget.
Det fremgår meget klart, at der skal laves en aftale med private tandlæger og tandteknikere, for det er ikke sådan, som nogle tror, at nu skal alle ældre på børneklinikken. Men der skal udarbejdes en handlingsplan, sådan så kommunerne også har en chance for at se, hvad de får for deres tandsundhedsindsats.
I dag får de reelt muligheden for at betale efter ansøgning og har overhovedet ingen indflydelse på noget som helst.
Så det her er både et opsøgende arbejde, og det er en sikring for, at vi får fat i de grupper, som vi i dag ikke har kontakt med.
Og forhåbentlig kan det munde ud i, at det selvfølgelig giver en bedre tandsundhed.
Så er der talt meget om, at det kun er 30 kommuner.
Socialdemokratiet har ikke på nogen måde lagt sig fast på, at det kun er 30 kommuner.
Men det er jo utopisk at forestille sig, at man fra dag ét i samtlige kommuner ville gå ind og indføre et nyt tilbud.
Det er en mulighed, som nogle kommuner har ønsket - ikke mange, siger sundhedsministeren - i forbindelse med frihedsbrevet.
Det kan der jo være andre årsager til.
Der kan være andet, man har ønsket sig.
Det kunne jo godt være, hvis kommunen fik muligheden, at man så ville gå i gang.
Og hvis man så på landsplan, hvordan det udviklede sig, ja, så er der ingen tvivl om, at det med årene ville blive sådan, at flere kom med.
Det har selvfølgelig også været for at give et fornuftigt, realistisk, økonomisk bud på det, men jeg er meget tilfreds med, at vi kan drøfte det videre i udvalget og få afdækket nogle ting og måske også få lavet nogle yderligere beregninger.
Så jeg takker for debatten.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-31:
B 15 er et meget sympatisk forslag, som Socialdemokraterne har fremsat.
Det drejer sig først og fremmest om voksentandpleje til mindrebemidlede pensionister, typisk dem, der kun har deres folkepension.
Desuden drejer det sig om tandpleje til mennesker, der er pensionister af helbredsmæssige årsager, og om kontanthjælpsmodtagere.
Men vi har her i dag hørt ministeren orientere om, at der er blevet indgået en aftale om 85 pct. tilskud til tandpleje.
Det synes jeg lyder meget positivt, og vi skal naturligvis sikre, at vi ikke har ordninger, der overlapper hinanden.
Men hvis der skulle være nogle, der også efter denne nyeste aftale er i klemme, især nogle af de svageste pensionister, vil vi positivt overveje at stemme for forslaget her.
Men vi skal naturligvis være sikre på, at det er på det rigtige grundlag.
Derfor har vi brug for lidt
flere oplysninger for helt klart at kunne tage stilling til forslaget.
Naser Khader (RV), 2002-10-31:
Socialdemokratiet foreslår at lave et supplerende opsøgende kommunalt tandplejetilbud for de udsatte ældre, som i øjeblikket falder uden for de gældende støtteordninger.
Det Radikale Venstre synes umiddelbart, at det lyder som et sympatisk forslag, fordi det er baseret på forsøg, der har dokumenteret, at en opsøgende indsats kan reducere senere behandlinger betydeligt, og at denne gruppe har et reelt behov for hjælp.
Det er væsentligt for Det Radikale Venstre at styrke den forebyggende indsats.
Vi forholder os åbent og positivt, men vi vil ikke tage stilling, før vi ser et mere præcist forslag til en finansiering.
Lene Garsdal (SF), 2002-10-31:
Jeg har forstået, at Dansk Folkeparti siger, at de ikke vil nedlægge sygehuse,
men det her forslag er ikke nogen sikkerhed for, at det ikke sker alligevel, og derfor vil SF stemme imod forslaget.
Jeg vil gerne gentage mine spørgsmål.
Jeg vil gerne høre, hvorfor Dansk Folkeparti som støtteparti for regeringen ikke har forhindret amternes stramme økonomi. Så vil jeg også gerne gentage det andet spørgsmål, som jeg ikke fik svar på: Hvor skal amterne spare for at få økonomien til at hænge sammen?
Har Dansk Folkeparti noget svar på det?
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Vi har noget unikt, nemlig Esbønderup Sygehus, et af de meget velfungerende sygehuse.
Der vil jeg så igen gerne spørge: Er det ikke korrekt, at Dansk Folkepartis repræsentant i Frederiksborg Amt har stemt for nedlæggelse af det?
Så siger fru Birthe Skaarup: Jo, men jeg har forstået, at patienterne kommer ud på de andre sygehuse.
Jamen fru Birthe Skaarup har da vel ikke en eller anden vildfaren opfattelse af, at når man lukker afdelinger eller lukker sygehuse rundtomkring i landet, så kommer de patienter, der normalt bliver behandlet dér, til at ligge på gaden?
Når man nedlægger og lukker et sygehus, sker der jo rent faktisk det, at man lægger patienterne ud på andre af amtets sygehuse.
Det er jo ikke sådan, at patienterne ikke bliver behandlet, fordi man lukker et sygehus.
Er det argumentationen for, at vi godt kan lukke de små sygehuse, hvis vi så bare lægger dem ud på andre?
Det er rent faktisk sådan, det foregår i dagligdagen, så jeg har lidt svært ved at forstå fru Birthe Skaarups argumentation.
Thomas Adelskov (S), 2002-10-31:
Fru Birthe Skaarup mente, at man herinde i Dansk Folkeparti havde hørt, at man i Vestsjællands Amt sagtens kunne finde pengene nogle andre steder, så undrer det da, at vi ikke har set nogen forslag i Vestsjællands Amtsråd fra Dansk Folkepartis medlem, så man kunne sikre de fire sygehuse derude.
Man har tværtimod i stedet for sikret grundlaget
under den amtsborgmester, som har foreslået nedlæggelse af fire sygehuse derude, så det er ikke korrekt.
Derfor virker det også fuldstændig forkert og barokt, når man skal stå her i dag og høre, som fru Birthe Skaarup sagde i sin ordførertale, at det er uholdbart og politisk uacceptabelt, at der lukkes små sygehuse, når Dansk Folkeparti ikke har en eneste krone med til de små sygehuse.
Men man har et skud i bøssen senere.
Man har det skud i bøssen, at når regeringens forslag om at straffe
Vestsjællands Amt kommer til behandling herinde, så kan man jo stemme imod og dermed sikre små sygehuse, som et flertal i Vestsjællands Amtsråd har villet gøre og forsøgt at gøre mod Dansk Folkepartis stemme i Amtsrådet.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Til fru Lone Møller: Det er da rigtigt nok, at jeg med hensyn til de 1,5 mia. kr. tidligere udtrykte, at det jo viser sig, at amterne ikke kan finde ud af tingene.
De har jo heller ikke kunnet finde ud af at bruge de her penge her og nu.
Nu bliver de så overført til næste år, lad os så håbe, at de bedre kan finde ud af bruge dem.
Til det med at nedlægge velfungerende afdelinger: Det vil vi selvfølgelig ikke være med til.
Det er klart, at hvis der er nogle velfungerende afdelinger, så skal man jo ikke nedlægge dem.
Men der er altså også nogle, hvor man kan gå ind og kigge på strukturen på de forskellige sygehuse, på de forskellige afdelinger.
Vi har jo set den proteststorm, der har rejst sig eksempelvis i Århus Amt.
Jeg kan nævne et eksempel, jeg kunne nævne flere, men på Samsø har man været inde og sige, at man ikke kan undvære sit sygehus.
Man vil nedlægge 50 arbejdspladser og bevare 20.
Og jeg kunne nævne flere andre ting.
De kæmper med ryggen mod muren.
De har mistet mange andre arbejdspladser på Samsø.
Og det er det, det også handler om
for os: at tilgodese befolkningen. Her har man så sagt på Samsø: Vi kan selv gå ind og se på, om der måske er nogle ting, vi kan lave om.
Og det er jo noget af det, de forskellige sygehuse bliver stillet over for.
Det er jo heller ikke så dumt, hvis man kan gå ind og se, at man kan lave tingene anderledes.
Intet er statisk, vil jeg så sige.
Nu lyser den røde lampe desværre, og jeg fik ikke svaret på resten.
Det, jeg kan kort sige, er, at jeg har forstået, at genoptræningspladserne i Hørsholm bliver lagt ud andre steder.
De bliver ikke bare slettet af landkortet i Frederiksborg Amt, men kommer ud på andre afdelinger.
Så må jeg så vende tilbage til resten.
Line Barfod (EL), 2002-10-31:
Fru Birthe Skaarup talte om, at man i Frederiksborg Amt fra Dansk Folkepartis side havde været tvunget til at gå med til at sælge et sygehus.
Folkeparti vil være med til at give penge til at drive sygehusene, eller om man ikke vil med til det.
Og derfor må det være muligt for fru Birthe Skaarup at svare klart ja eller nej til, om Dansk Folkeparti vil være med til at give penge til amterne til at drive sygehusene for, hvis det her beslutningsforslag bliver vedtaget.
Vi vil også godt høre, om Dansk Folkeparti mener, at det, hvis forslaget bliver vedtaget, så dermed vil være helt sikkert, at vi så kan love vælgerne, at der ikke bliver lukket eller solgt nogen sygehuse, mens Strukturkommissionen arbejder.
Lene Garsdal (SF), 2002-10-31:
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti ikke påtager sig noget ansvar for, at der ikke er nogen penge i amterne.
Men hvis vi ser bort fra det, så vil jeg godt sige, at det jo i hvert fald i praksis viser sig, at amterne har problemer med at få økonomien til at hænge sammen.
Hvor forestiller Dansk Folkeparti sig så, at de skal få pengene fra?
Skal de tages fra de svage?
Hvor skal de tages fra, når det rent faktisk ikke er muligt for amterne andet end at inddrage sygehusene i besparelserne?
Det vil jeg gerne have et svar på.
Kravet i det her beslutningsforslag er, at regeringen skal genforhandle.
Men regeringen har jo forhandlet med amterne.
De er jo kommet overens om en aftale, meget dårlig efter vores opfattelse, men det er de.
Hvorfor forestiller Dansk Folkeparti sig, når regeringen ikke får støtte fra Dansk Folkeparti, at den aftale skulle kunne blive så god, at den vil hindre nedlæggelse af sygehuse?
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om hun virkelig mener det, hun siger, eller om hun tror, at man sådan ikke rigtig ved, hvad man gør ude i amterne.
Jeg hørte godt i starten, at fru Birthe Skaarup sagde: Amterne kan jo ikke finde ud af det, de kan ikke finde ud af det med de der penge; de kan jo ikke finde ud af det, de amter, det har de jo vist.
Nu håber jeg, at fru Birthe Skaarup kan huske, da vi vedtog at afsætte de 1,5 mia. kr., hvor Socialdemokratiet meget påpegede, at når nu det viste sig, at den model, som ministeren lagde til grund for udløsning af de penge, ikke virkede, så skulle man ikke komme at sige, at det var amternes skyld.
Allerede dengang var det klart, at det var en umulig model.
Det var nu ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville
spørge: Mener fru Birthe Skaarup virkelig, at man udeomkring i amterne nedlægger velfungerende afdelinger, som fru Birthe Skaarup sagde, blot fordi man ikke kan finde ud af det? Mener fru Birthe Skaarup ikke, at det er på grund af, at der rent faktisk ikke er midler til at drive dem?
Og med hensyn til Frederiksborg Amt er det så ikke korrekt, at Dansk Folkepartis repræsentant dér også har stemt for nedlæggelse af 25 genoptræningspladser, som ikke har noget som helst med Hørsholm Sygehus at gøre?
Er det også bare, fordi man ikke kan finde ud af det, eller er det måske på grund af økonomi?
KL. 15.35
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Vi er også gået ind for at give 5,6 mia. kr. til sygehusvæsenet over 2 år.
De er bevilget i år 2001 og udmøntes 2002 og 2003.
Og der er der mange penge for det enkelte amt til at gå ind og se på, hvordan man omstrukturerer.
Ydermere er der jo de 0,7 pct. i realvækst, og ydermere har man lov at gå ind inden for 2 pct.s-grænsen og omstrukturere inden for det enkelte budget.
Det tror jeg er noget af det, man eksempelvis måske i Århus Amt er i gang med, for man har jo set, at befolkningen har gjort oprør omkring netop det at nedlægge de her sygehuse.
Så siger fru Line Barfod om massakren på sygehusene, at den åbenbart hænger sammen med, at vi har ændret opfattelse.
Vi har ikke ændret opfattelse overhovedet.
Vi har altid, og det står i vores program, og det følger vi, sagt, at vi ikke vil være med til at nedlægge de små sygehuse.
Jeg ved ikke, om det er Hørsholm sygehus, som man tænker på at sælge.
Det var jo sådan, at vores amtsrådsmedlem selvfølgelig var i en situation, hvor han måtte sige: Enten sælger vi, eller også beholder vi, og så benytter vi stadig væk sygehuset.
Vores forslag er selvfølgelig, at vi ikke skal sælge sygehuse, men vores amtsrådsmedlem har så valgt det mindst indgribende i det her sygehusvæsen, og det er at sige: O.k., når det ikke kan være anderledes, så må vi jo acceptere det, der er sket, og så må vi benytte det sygehus til forskellige operationer. Så er der hr. Thomas Adelskov om det her med at skrive ud til sundhedspersonalet: Jamen altså, hvorfor skulle vi dog ikke have lov at gøre det?
Jeg tror da også, at Socialdemokratiet har nogle baggrundsgrupper rundtomkring. Det har vi jo så ikke i Dansk Folkeparti.
Vestsjællands Amts borgmester bliver støttet af vores amtsrådsmedlem.
Ja, det er rigtig nok, men jeg har da også hørt fra vores amtsrådsmedlem, at såfremt man ikke var gået ind og havde forhøjet denne her skat, så havde man kunnet gå ind og finde nogle penge, for der var overkapacitet på nogle af sygehusene, og det er selvfølgelig ærgerligt.
Nu kan jeg se, at formanden rejser sig.
Jeg vil godt prøve at vende tilbage.
Thomas Adelskov (S), 2002-10-31:
Jeg vil godt spørge, om ikke formålet med det her forslag i realiteten har været, at man skulle have noget at skrive ud til sundhedspersonalet i amterne om.
For når man virkelig går igennem, hvad Dansk Folkeparti siger og gør i Folketinget, så er det et parti, der taler med to tunger. Nu hører vi her fra talerstolen, at det både er uholdbart og politisk uacceptabelt, at der lukkes sygehuse og nedlægges sygehuse.
Hvad er det, Dansk Folkeparti har gang i ude i Vestsjællands Amt?
Der har man sikret en amtsborgmester fra Venstre, som vil lukke fire sygehuse, og man er det politiske grundlag for denne amtsborgmester.
Nu ved jeg godt, at to af Dansk Folkepartis tre medlemmer i Vestsjællands Amt ikke kunne holde til det og derfor er sprunget.
Nu sidder man tilbage med ét medlem, som stadig væk i Dansk Folkeparti støtter amtsborgmesteren ude i Vestsjællands Amt.
Man er også blevet lovet så sent som her i sommer af Dansk Folkepartis medlem i Vestsjællands Amt
, hr. Poul Nødgaard, at nu ville han kalde indenrigsministeren i samråd, og så var han sikker på, at man kunne finde ud af, at Vestsjællands Amt kunne få dispensation for skattestoppet og hæve skatten og redde sygehusene. Nu står man herinde med et forslag, der på den ene side siger, at man ikke må lukke sygehuse, mens vi på den anden side om ganske kort tid behandler et forslag i Folketinget, hvor Dansk Folkeparti giver de små sygehuse i Vestsjællands Amt kniven.
Line Barfod (EL), 2002-10-31:
Hr. Jesper Langballe fra Dansk Folkeparti talte for lidt siden om en massakre på sygehusene.
Kan fru Birthe Skaarup bekræfte, at medlemmer af Dansk Folkeparti rundtomkring i amterne er med til den massakre?
Så har det væsentlige i forhold til, hvorvidt det her forslag har gennemslagskraft eller ej, jo været spørgsmålet om, hvorvidt der følger penge med, og det har været noget uklart.
Under åbningsdebatten fremsatte Dansk Folkeparti et forslag til vedtagelse, hvor man skrev: »Det koster ikke mere at opretholde de små sygehuse.«
Dansk Folkepartis begrundelse for at stemme imod forslaget fra Enhedslisten, der ville sikre, at der ikke blev lukket eller solgt sygehuse, var netop, at Dansk Folkeparti ikke ville give penge til amterne. Derfor vil jeg høre, om Dansk Folkeparti nu har ændret opfattelse siden åbningsdebatten, og om Dansk Folkeparti nu vil være med til at give penge til amterne.
Der står ikke et ord om det i beslutningsforslaget, og derfor har vi selvfølgelig troet, at den melding, der blev givet fra partiformanden under åbningsdebatten, og det, der lå i Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, var det, der stod til troende.
Men det er da glædeligt, hvis Dansk Folkeparti ændrer opfattelse.
Lene Garsdal (SF), 2002-10-31:
Vi har jo haft debatten, dels for lidt siden og dels i forbindelse med finanslovforslaget, og man skulle ikke tro, at det var Dansk Folkeparti, som er regeringens støtteparti, og som har været det hele tiden.
Man kan ikke sige, at det ikke var kendt, for vi havde debatten der.
Derfor vil jeg gerne spørge: Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke stillet de krav til regeringen der, hvor man forhandlede finanslov, og hvorfor har man ikke sikret, at der ikke var så stram en aftale indgået mellem regeringen og amterne, når det nu angiveligt ligger Dansk Folkeparti så meget på sinde?
Det vil jeg gerne have svar på.