runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg vil gerne vende tilbage til hr. Morten Homanns ordførertale.
Hr. Morten Homann siger: Er det virkelig rigtigt, at der skal være to sæt rettigheder, et sæt rettigheder for lejere og et sæt rettigheder for ejere?
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Homann: Er det ikke korrekt, at der er to sæt pligter, nemlig et sæt pligter for en lejer og et sæt pligter for en ejer?
At en lejer har den pligt, der hedder den månedlige husleje, depositum, 3 måneders opsigelse sådan for det meste?
Det er måske somme tider med forudbetalt leje, men ellers er det det, der er det gængse.
Men at der for en ejer er en pligt til at forrente hele boligens værdi, der er en pligt til, hvis man gebærder sig på en måde, der gør, at boligen mister værdi, selv at tage det tab meget modsat lejerne. Så vil jeg også gerne spørge hr. Morten Homann: Skal jeg forstå det sådan, at den fri råderet betyder, at der ingen øvre grænser er for godtgørelse for forbedringer, når man fraflytter?
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Først vil jeg godt sige, at det glæder mig, at hr. Homann kunne bekræfte, at de 1,5 mia. kr., der i kraft af boligpakken er blevet sat af til renovering, til vedligeholdelse i den almene sektor, er lejernes egne penge
, man meget ædelmodigt her har givet dem lov til at bruge.
Jeg undrer mig, når jeg både hører fru Carina Christensen og her sidst fru Inge-Lene Ebdrup sige,
at de er så stolte af, at der er sat 1,5 mia. kr. af. Derfor vil jeg godt spørge hr. Morten Homann: Kan man bekræfte fra SF's side, at det ikke var det forslag, regeringen lagde frem?
Kan man bekræfte, at det kun var i kraft af, at vi blev ved med at fastholde fra socialdemokratisk side, at vi ville have det beløb op, og derfor kom der 400 mio. kr. mere pr. år?
Kan man bekræfte det fra SF's side?
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Hvis man hørte mit ordførerindlæg, så anerkender jeg gerne, at der er lavet en boligpakke.
Men jeg vil godt holde fast i, at det, der er det væsentlige omdrejningspunkt og den væsentlige succes i den boligpakke, netop er nedsættelsen af den kommunale grundkapital, som bl.a. SF har presset hårdt på, for at man skulle gennemføre, og som vi er meget glade for, at et flertal i Folketinget gennemførte for godt et år siden.
Så tillader jeg mig i min ordførertale at lave den analyse, at hvis man skal få det her projekt med at sælge almene boliger til at blive en succes, så gælder det om ikke at gøre det for attraktivt at bo i en almen bolig.
Jeg synes ikke, at der er noget som helst i de to regeringspartiers ordførerindlæg, som har tydet på noget andet.
Nej, det, der ifølge regeringsordførerne skal gøre det attraktivt at bo i en almen bolig, er, at man har nedsat endnu et embedsmandsudvalg.
Uha, uha, så skal jeg love for, at det bliver attraktivt at bo i den almene bolig.
Her har vi et konkret forslag: Fri råderet, som er blevet efterspurgt af lejerne i den almene sektor, som er ganske let at gennemføre, og som man kan støtte alene ved at stemme for det forslag til vedtagelse, som allerede er fremlagt.
Så jeg vil sige, at jeg har meget meget svært ved at se, hvor det kommer ind i billedet, at det skulle blive mere attraktivt at bo i den almene sektor.
Lejerne betaler selv, og de kan få et embedsmandsudvalg.
Tak for kaffe.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Til SF's ordfører vil jeg gerne starte med at sige, at der ikke er nogen, hverken regeringspartiernes ordførere eller ministeren, der i dag har brugt ordet tvangssalg.
Tværtimod har vi understreget, at vi vil give lejerne en mulighed for at købe deres bolig, og at der under ingen omstændigheder bliver tale om en ekspropriationslov.
Men man hører jo det, man vil høre.
Så siger SF's ordfører, at vi vil gøre det så lidt attraktivt som muligt at bo i den almene sektor.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører: Er det ikke rigtigt, at der med boligaftalen blev afsat næsten 1,5 mia. kr. om året til renovering og modernisering af den almene sektor?
Er det ikke rigtigt, at både den konservative ordfører, Dansk Folkepartis ordfører og jeg i dag fra den her talerstol har tilkendegivet, at vi vil give lejerne en vis råderet?
Hvis det er at gøre det så lidt attraktivt som muligt at bo, så vil jeg gerne høre, hvad SF's forslag er.
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Jeg må sige, at nogle gange kunne man tro, at SF's ordfører i det seneste år har levet i en helt anden verden, når han i sin ordførertale kan finde på at sige, at det altovervejende vigtige for regeringens boligpolitik er salget af de almene boliger.
Det må jo være gået ham over hovedet.
Det står jeg meget uforstående over for.
KL. 13.50
Du siger også i din ordførertale, at vi vil gøre det så lidt attraktivt som muligt at bo i den almene sektor.
Jamen vi har jo fra Venstres side, fra konservativ side og også fra Dansk Folkepartis side i dag - og også fra ministerens - tilkendegivet, at vi netop ønsker at udvide den individuelle råderet.
Der er nedsat et udvalg, som kommer med nogle forslag til efteråret, så kigger vi på det.
Det kan jeg ikke se betyder, at vi vil gøre det så lidt attraktivt som muligt at bo der.
Så vil jeg gerne konkret spørge hr. Morten Homann
: Når man nu ønsker at give fuldstændig fri råderet, hvem skal så betale for de her forbedringer?
Hvem skal betale for dem?
Hvem skal betale de her stigninger?
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Det, jeg sagde i min ordførertale, var en anerkendelse af og et håb om, at vi får mere byggeri i gang.
Vi har mangel på boliger, lejeboliger, og jo flere jo bedre.
Det er godt.
Men jeg sagde samtidig, og det er noget helt andet, at de reformbestræbelser, som regeringen egentlig burde have påtaget sig,
har vi indtil videre nu i halvandet år måttet vente på.
Det er byggepolitik, regeringen har lagt frem.
Det er godt nok.
Hvorfor har man ikke villet inddrage parterne undervejs?
Hvorfor har man ladet halvandet år gå, uden at der er sket noget?
Hvorfor må vi ikke i Boligudvalget få lov til at se dem, når man i aviserne kan læse, at der ligger en række notater?
Hvorfor må der ikke være den åbenhed?
Det er egentlig det, jeg spørger ministeren om.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg vil gerne starte med at slå det fast over for hr. Keld Albrechtsen, og jeg synes egentlig, det er utroligt, at vi skal slå det fast så mange gange, og at man ikke snart lige lukker ørerne op og hører, hvad det er vi siger:
Vi har sagt hele debatten igennem, at der ikke bliver tale om ekspropriation af de almene boliger.
Der bliver tale om at give lejerne en mulighed for at erhverve deres bolig, og vi afventer en model fra regeringen. Så vil jeg gerne stille hr. Keld Albrechtsen et spørgsmål.
Når han nu bruger så lang tid på at fortælle om forskellen mellem de rettigheder, man har som ejer og som lejer, så vil jeg gerne spørge hr. Keld Albrechtsen, om ikke hr. Keld Albrechtsen vil forklare mig forskellen på de pligter, man har som ejer og lejer.
Nu skal vi ikke ind i den her med, at man skal lægge til side til vedligeholdelse, når man er lejer, og at det skal
man ikke som ejer
Den tror jeg, vi har forstået.
Jeg vil gerne spørge om de tilfælde, hvor der er et tab
på en lejebolig: Hvem står med det tab?
Og når der er et tab på en ejerbolig: Hvem står med det tab?
Freddie H. Madsen (DF), 2003-04-10:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at selvfølgelig vil vi være med til at give lejerne råderet, og den, som de har på nuværende tidspunkt, er der ikke nogen problemer i.
Men vi mener også, at der er forskel på at have råderet som ejer eller som lejer af en bolig.
Det har bl.a. noget med ejendomsretten at gøre, så derfor må man som ejer absolut have en større rådighedsret, end man har som lejer.
Det er også svar til hr. Morten Homann.
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg sige, at vi selvfølgelig ikke kan sige her, at vedligeholdelsespuljen på 1,5 mia. kr. over årene også skal videreføres i den næste periode.
Kim Andersen (V), 2003-04-10:
Mange tak for spørgsmålene.
Dem er jeg meget glad for at få, for de viser jo vældig godt, hvilket dilemma vi her står i. På den ene side må vi ikke bruge statens penge på vedvarende energi og forbedringer af miljøet, og på den anden side bruger vi for mange penge, sådan at det bliver en omkostning.
Nogle kan altså ikke få nok; nogle vil have en kraftigere udbygning med flere statsmidler involveret og med større omkostninger til forbrugerne.
Det viser udmærket dilemmaet.
Det viser sådan set også, tror jeg, at VK-regeringen har fundet en vældig fin balance i den her sag; at vi virkelig har fundet dydens smalle vej; at vi er ved at få bilen rettet op til noget, der peger fremad, og hvor vi kan tage en lang strækning ud ad landevejen uden at køre i grøften.
Og det er jo godt.
Jeg vil gerne sige til hr. Martin Lidegaard, at jeg er overbevist om, at det, vi har gjort omkring vindmølleafregningen, hvor vi i højere grad får VE-strømmen over på markedsvilkår, på lang sigt vil vise sig at være en kæmpegevinst for dansk vindmølleindustri og i det hele taget for vindkraftudviklingen ikke bare her i Danmark, men internationalt set.
For i det omfang man virkelig kan producere vindmøllestrøm på markedsvilkår, så er der jo et kæmpemæssigt potentiale, som rækker langt ud over, hvad der er inden for rækkevidde i Danmark.
Det er jo det, der er interessant.
Jeg kunne sikkert nævne andre, men jeg skal disponere tiden nu.
Jeg vil bare sige til fru Bodil Kornbek, at jeg jo sådan set besvarede det i første omgang.
Vi er jo nødt til med de forsknings- og udviklingsmidler, vi har, at satse på nogle af de områder, hvor der er et reelt potentiale.
Firmaer, som har været i denne branche i mange år, og som også har udviklet forretningsområdet, f.eks. på vindområdet, skulle jo være interesseret i at være risikovillige i forskning og udvikling også på andre VE-områder, skulle man synes. Der vil så være mulighed for at vise i praksis, om man tror på de her ting, eller om man kun tror på dem så lang tid, man kan have snabelen nede i statskassen.
Aase D. Madsen (DF), 2003-04-10:
Jeg vil gerne have lov til at spørge hr. Kim Andersen, om hr. Kim Andersen er bekendt med, hvor stor en øgning elforbrugerne har fået i løbet af de sidste år i forbindelse med den store udbygning, der er sket med vindmøllerne.
Jeg tænker på de forbrugerbetalte tilskud, der bliver givet til vindmøllerne.
Er hr. Kim Andersen klar over, hvor stor en byrde man har lagt ekstra på elforbrugerne?
I det øjeblik man bliver ved med at lægge de udgifter, der er til vedvarende energi, over på forbrugerne, må det jo anses for at være en slags skat eller en slags afgift, hvad enten man opkræver afgiften direkte hos skatteyderne eller bruger den regel, som man har, at man lægger det direkte over på elregningerne. Alt andet lige er det da en form for ekstra byrder, man lægger på samfundet, her altså elforbrugerne. Jeg vil spørge hr. Kim Andersen, om ikke man skal være meget forsigtig med at lægge øgede byrder på elforbrugerne.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-10:
Så der har været en vis udbygning i 2002, men det er ikke takket være den nuværende regering.
Mit spørgsmål var i og for sig helt enkelt, nemlig om hr. Kim Andersen kunne nævne et eksempel, ikke mange, blot ét eksempel på, at regeringen har taget et politisk initiativ, der førte til mere vedvarende energi og ikke mindre. Er der bare ét konkret politisk eksempel?
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-10:
Kerneydelser, ja, men en kerneydelse er vel også et godt miljø, for det er jo med til at skabe et bedre samfund.
Hvis vi skal se på den her del i forhold til de vedvarende energiformer, vi har nævnt i vores beslutningsforslag, så må man sige, at så er det, der står her om typegodkendelser og om kvalitetssikring osv., noget helt fundamentalt.
Det er noget, der skal være på plads, for at man skal kunne agere på et marked, også internationalt.
Det er vel ikke uden betydning, at der er det rum til, at vi kan agere på markedet og have muligheder.
For det er jo et faktum, at flere arbejdspladser er blevet nedlagt, når det gælder vedvarende energi.
ARCON i Skørping gik jo fra 30 ansatte til 3 i et område, som netop var ved at få et godt fodfæste på markedet.
Det er vel ikke uden betydning.
Det er vel også en ydelse værd.
Kim Andersen (V), 2003-04-10:
Tak for tre rigtig gode spørgsmål, som jeg glæder mig til at besvare.
Allerførst til fru Bodil Kornbek: Det er jo sådan, at der er en prioritering i alting.
Der er en prioritering i, hvad vi skal bruge offentlige ressourcer til; inden for hvilke sektorer skal vi bruge dem?
Skal vi f.eks. bruge dem på forskning, udvikling og støtte til energiformer, eller skal vi bruge dem til nogle kernevelfærdsområder f.eks. inden for sundhedsvæsenet?
Der har vi fra V's og K's side foretaget en stærk prioritering siden valget, og inden for forskningsmidlerne er der også en prioritering.
Skal man satse sine midler der, hvor der er en udvikling, der, hvor der er et reelt perspektiv, eller skal man satse dem der, hvor tingene er gået i stå, og hvor der ikke rigtig har været nogen tigerspring?
Vi har valgt det første, altså at satse dér, hvor der virkelig er landvindinger.
Sagt til hr. Martin Lidegaard: Der har jo ikke det sidste år, i 2002, været et fald i produktionen af VE, tværtimod.
Efter VK-regeringen er kommet til, er den samlede VE-produktion i Danmark jo steget, så de omprioriteringer, vi har foretaget på området, kan man ikke sige har haft negativ virkning på den samlede VE-produktion, herunder på den positive virkning for miljøet.
Til hr. Erik Mortensen vil jeg sige, at der sandelig er noget, hr. Mortensen har misforstået.
Vi har jo været med i alle store energipolitiske forlig.
Vi har været med i energireformaftalen i 1999, som har fremmet udbygningen af VE og har lagt særlig vægt på udbygningen af vindmøller.
Det står vi ved, men vi må også erkende, at udbygningen nu har været så markant og omkostningskrævende for erhvervslivet, at vi skal have andre boller på suppen.
Vi skal også have VE-udbygningen over på markedsbaserede vilkår.
Det er ganske almindelig sund fornuft.
Men at vi ikke har stået bag udbygningen, det er forkert at sige.
Tværtimod er realiteten, at Venstre har støttet den udbygning, vi har haft med VE de senere år.
Erik Mortensen (S), 2003-04-10:
Der var jeg lige ved at komme for sent, for jeg kunne stort set sige det samme.
Jeg havde bare ikke taget ordet kleenex
Men jeg var selvfølgelig indstillet på at sige, at næppe et øje var tørt, da vi hørte hr. Kim Andersens foredrag.
Jeg vil til gengæld spørge, om hr. Kim Andersen virkelig alvorligt mener, at Venstre gennem de sidste 10 år har været promotor for udbygningen af VE, altså vedvarende energi i Danmark.
Det er det klare spørgsmål.
Så vil jeg sætte mig ned her ved det runde bord, og så vil jeg studere hr. Kim Andersens ansigtsudtryk meget nøje, når han svarer.
Hvis han svarer bekræftende på det, så tror jeg, vi skal have en historie i avisen, for det kan ikke være alvorligt, at Venstre skulle have været primus motor i udbygningen af VE.
Tværtimod, vil jeg nok sige, så har det været den forrige regering, der i givet fald skulle tage roserne for det.
Martin Lidegaard (RV), 2003-04-10:
Jeg var vel næppe den eneste, der måtte have kleenexen frem, da Venstres ordfører holdt sin tale om sin store veneration for vedvarende energi.
Men nu er det altså sådan, at man en gang imellem må dømme partier på, hvad de gør, og ikke på, hvad de siger.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-04-10:
Hr. Kim Andersen siger, at Venstre er meget positiv over for vedvarende energi, og det er Kristeligt Folkeparti også.
Jeg synes nok, det kommer til udtryk på vidt forskellig vis.
Men man kan vel ikke ligefrem sige, at det er at overdrive at fremsætte det her forslag.
Det er vel ikke at overdrive noget som helst.
Tværtimod vil jeg faktisk kalde det et meget ydmygt forslag, men det har meget stor betydning, hvis man skal se det ud fra en erhvervsmæssig synsvinkel.
Vi ønsker selvfølgelig et bæredygtigt marked, som også kan stå på egne ben, men det kræver jo, at man får de her godkendelsesordninger sat i værk, typegodkendelserne, og at der også, når det gælder solvarme, kan komme en rådgivningsfunktion, fordi de netop på baggrund af nedskæringer har fået nogle meget dårligere vilkår at agere ud fra.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-10:
Ifølge forslaget skal staten yde driftstilskud til godkendelses- og kvalitetssikringsordninger for vindmøller, biokedler og solenergianlæg, hvis anlæggene skal have en kvalitetsgodkendelse til brug for enten hjemme- eller eksportmarkedet.
Tilskuddet foreslås at være knap 9 mio. kr. årlig.
Det er regeringens politik at overlade prøvnings- og godkendelsesopgaver af standardanlæg til kommercielle udbydere af disse tjenester i Danmark eller i udlandet.
Det gælder også på området for vedvarende energi.
Disse ordninger bør være brugerbetalte.
Fabrikanterne bør frit kunne vælge udbydere.
Indførelse af et statstilskud til bestemte prøvningsinstitutioner for bestemte anlægstyper vil virke konkurrenceforvridende.
Det gælder både i forbindelse med fabrikanternes valg af prøveinstitution og i forhold til forbrugernes eget valg af anlægstype og installatør.
Forslaget vil indebære ydelse af erhvervsstøtte til fabrikanter af bestemte anlægstyper frem for andre, og det vil derfor modvirke regeringens generelle erhvervspolitik om et frit og ustøttet marked for udbud og efterspørgsel af produkter og ydelser.
Det gælder også på energiområdet.
Det er i øvrigt regeringens vurdering, at forslaget kun i et meget begrænset omfang vil kunne fremme udbredelsen af vedvarende energi i Danmark og eksporten af anlæg.
Derfor må jeg på regeringens vegne afvise beslutningsforslaget. På vindmølleområdet er der særlige lov- og sikkerhedsmæssige forhold.
Energistyrelsen varetager jo selve myndighedsopgaven i form af typegodkendelse og certificering af de institutioner, som kan typegodkende vindmøller.
Det sikrer fortsat regeringens uafhængighed i forhold til fabrikanterne.
De langt større omkostninger til godkendelse og prøvninger
betales nu af vindmøllefabrikanterne.
Sådan skal det være, og der er derfor ikke behov for at genindføre tilskud på området.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Det har altid været sådan, at boligselskabet og -afdelingen kan modsætte sig, hvis der sker ting, som er fuldstændig uforsvarlige.
Hvis man f.eks. vil fjerne en bærende konstruktion, f.eks. en væg , så taget falder ned, så er det boligselskabets ret og også dets pligt at gribe ind og sørge for, at der ikke bliver foretaget noget sådant.
Det gør vi i dag, og det skal vi selvfølgelig også gøre i fremtiden.
Og der kan da udspekuleres et eksempel, hvor en beboer vil lave et eller andet, der er uforsvarligt.
Men så vil det altså også være sådan efter de nuværende regler og også efter de regler, vi foreslår, at der i den situation ikke vil kunne gives ret til det for beboerne, naturligvis ikke. Men det er jo en tænkt situation, og det er da heldigvis i så få tilfælde, at sådan noget sker, at det da ikke skal stå i vejen for, at de mange beboere, der ønsker den her frihed, skal have den.
Det er da utroligt, at den liberale tanke er ved i dén grad at visne bort på regeringsbænkene, som det bliver udtrykt her i dag.
Der er mange ting, der bliver vendt op og ned i samfundsdebatten i disse år.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg tænkte nok, at det var guldvandhanerne, der skulle til for virkelig at få Enhedslisten til at melde ud, hvad det her handler om.
For det handler jo ikke om den fri råderet for den enkelte lejer.
Nej, vi hørte jo lige nu hr. Keld Albrechtsen sige, at det handler om, at den enkelte afdeling i fællesskab finder ud af, hvordan lejligheden skal indrettes, og at den enkelte afdeling har mulighed for at sige nej, hvis en lejer ønsker at indrette sig lidt ekstraordinært.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Jeg må bare konstatere, at alt, hvad der kommer fra Venstre og De Konservative i den her sag, er båret af en dyb mistillid og en dyb mistro til beboerne i det almene byggeri.
Så opfinder man noget.
Man kommer med de mest absurde og søgte eksempler på, hvad disse lejere, som man ikke har nogen som helst tillid til, nu kan finde på.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget med guldvandhaner.
Det er åbenbart noget, man indretter i boligkvarterer, hvor der er specielt mange konservative vælgere, det ved jeg ikke, men det er i hvert fald ikke noget, vi kender til i det almene byggeri i noget større omfang, og jeg tvivler ærlig talt også på, at det vil brede sig.
Det er da en interessant mode med disse guldvandhaner, men sådan er virkeligheden jo ikke indrettet.
Der er tale om, at folk vil have et fornuftigt køkken, at at de vil have ændret en skillevæg, og det har altid været sådan, at vi i boligselskaberne har risikeret, at der kunne opstå et boligsocialt problem, som også kunne give et tab for afdelingen.
Det er en del af vores boligsociale arbejde, og det er der ikke noget som helst nyt i.
Det vil ikke ændre sig en pind ved at give fri råderet, for den fri råderet vil selvfølgelig af beboerne i fællesskab og af den enkelte blive forvaltet ansvarligt og ordentligt.
Vi er overhovedet ikke bekymrede for, om det her skulle give problemer. Mange af os på venstresiden er faktisk lejere, og vi vil da ikke støtte et forslag, der var helt hul i hovedet og ville føre til store huslejestigninger for os selv.
Det kan man da nok forstå.
Selvfølgelig ville vi ikke støtte et sådant forslag.
Man kan da godt lytte til os, som er beboere
Det ville jo være helt forrykt, hvis jeg stod her og fremsatte et forslag, som førte til store huslejestigninger.
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Vi har drøftet salg af almene boliger og fri råderet osv.
Det helt store tema har nok været den fri råderet, hvor det nu er lykkedes for Enhedslisten at få to andre partier med som medforslagsstillere på forslaget om fuldstændig fri råderet.
Ikke mindst har det været overraskende for os, at Socialdemokraterne nu også går ind for fuldstændig fri råderet.
Men vi har ikke fået svar på, hvem der skal betale for de omkostninger, der opstår ved den her fuldstændig fri råderet.
Man vil ikke have nogen som helst beløbsbegrænsninger i, hvilke ændringer man skal kunne lave i sin almene bolig; der skal være uendelige afdragsmuligheder osv., osv.
Men jeg kan fortælle alle tre partier, at der kommer en regning, og den skal betales.
Enhedslistens ordfører har nu indrømmet, at boligselskaberne skal tage regningen, og det betyder huslejestigninger.
Lejerne i den almene sektor kan altså forberede sig på huslejestigninger, og det kan vi takke Enhedslisten, Socialdemokraterne og SF for, hvis de får deres forslag igennem.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Jeg synes da, det er dejligt at høre, at vi nu ved afslutningen af den her debat endelig får syn for sagen: Et tab ved en fraflytning er altså boligafdelingens problem.
Det vil sige, at de andre lejere i den enkelte boligafdeling står med håret i postkassen, hvis der er en, der fraflytter en lejlighed, som giver tab, fordi den enten ikke kan genudlejes, eller fordi den skal reetableres, sådan at den kan lejes ud til almindelige mennesker.
Vi kan så lige vende os mod den helt fri råderet: ingen
øvre grænse for godtgørelse for forbedringer