runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 1999-12-09:
Først vil jeg gerne sige noget om ændringsforslagene.
SF stemmer imod ændringsforslag nr. 1 fra V, Dansk Folkeparti og CD, idet vi ikke finder, at der på det foreliggende grundlag er tilstrækkeligt belæg for at ændre reglerne om udlevering af medicin til førstegangsbehandling af mastitis i malkekvægsbesætninger.
Under udvalgsbehandlingen, som har været særdeles grundig, har vi fået belyst en række spørgsmål, som kan give stof til eftertanke.
Vedrørende ministerens ændringsforslag kan vi støtte det, ligesom vi naturligvis stemmer for vort eget forslag om at reducere rykkergebyret fra 200 kr. til 50 kr.
Ellers synes vi, man reelt pålægger lidt glemsomme mennesker en særskat, og det finder SF altså ikke der er nogen rimelighed i. Så til lovforslaget som sådan.
Af betænkningsbidraget fra regeringspartierne, De Konservative og Kristeligt Folkeparti fremgår det, at man efter en 2-årig periode fra Vetstats start vil overveje, om denne registrering kan give grundlag for graduerede lempelser af reglerne for medicinhåndtering i malkekvægsbesætningerne.
SF er enig i disse principper, men vi finder bare, det er vigtigt, at man så hurtigt, som det er forsvarligt, foretager en sådan evaluering, fordi den kortere frist vil tilskynde producenterne til at tilmelde sig sundhedsrådgivningen, og netop en udbygning af sundhedsrådgivningsaftalerne er efter SF's opfattelse en absolut forudsætning for, at vi kan opretholde Danmarks høje veterinære stade.
Det må jo nok erkendes, at vi i øjeblikket ikke har en fuldstændig fyldestgørende registrering af, hvor meget medicin der bliver anvendt her i landet.
Det er derfor vores opfattelse, at det meget vel kan tænkes, at der kan blive tale om et mindre medicinforbrug ved at gennemføre visse lempelser af reglerne for de kvægbesætninger, der har et højt sundhedsstade, men denne vurdering bør altså først foretages, når Vetstat er indkørt.
SF vil altså stemme for lovforslaget og for to af ændringsforslagene.
Henning Grove (KF), 1999-12-09:
Ja, det er klart, at en dyrlæge kender sin besætning og normalt ved, hvad han skal bruge dér; men det er ikke det samme, der bliver brugt hver gang.
Jens Kirk (V), 1999-12-09:
Kan hr. Henning Grove give undertegnede ret i, at det nu er sådan ved andengangsudlevering, at når jeg er med i en dyrlægeordning med hensyn til sundhedsrådgivning om kvæg, kan jeg selv få lov til behandle?
Kan hr. Henning Grove også give undertegnede ret i, at første gang er det i blinde, man sprøjter, fordi man bruger det, der er mest gængs anvendeligt i besætningen over for den mastitistype?
Sådan er betingelserne i dag, og sådan sprøjter dyrlægen også.
Henning Grove (KF), 1999-12-09:
Til fru Mariann Fischer Boel kan jeg sige, at der står, man må udlevere al receptpligtig medicin til mastitis.
Det betyder, at der kan udleveres alt det, der hører til en mastitisbehandling, så det er et bredt spektrum.
Til hr. Jens Kirk kan jeg sige, at en dyrlæge vil vurdere efter mælkens udseende, mælkens lugt og de prøver, der laves. Vi bruger brunt thymolpapir til at vurdere, hvilken slags det er, og er man i tvivl, giver man efter en klinisk vurdering et antibiotikum, som man tror kan virke, og tager en mælkeprøve med sig hjem til bakteriologisk undersøgelse.
Så ved vi nøjagtig, hvis vi blive kaldt ud igen, fordi midlet ikke har virket, hvilken medicin der skal bruges.
Her står, at det skal gives til førstegangsbehandling.
Der står ikke, at man også skal behandle anden gang, men lur mig, om ikke mange landmænd vil behandle både første og anden gang.
Margot Torp (S), 1999-12-09:
Fru Mariann Fischer Boel fik det til at se ud,
som om det var et relativt begrænset område.
Men jeg vil gerne gøre opmærksom på, at der næsten 1.000 gange om dagen indledes medicinsk behandling mod mastitis, og endelig vil jeg også gerne gøre opmærksom på, at det er beregnet, at ca. 15 g ud af 20 g antibiotika, der bruges til køer, bruges specielt mod mastitis, så vi er inde på et meget, meget stort område, skal man bare vide.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-12-09:
Nu bliver man jo helt bekymret, når man ser hr. Helge Adam
Møller med hans militære baggrund stå og fægte med sådan en sabel heroppe fra talerstolen.
Men jeg vil godt stille hr. Helge Adam Møller et spørgsmål.
Nu ved vi jo fra oplysninger, der er fremlagt af Information her til morgen, at USA og Canada har udspioneret bl.a. Greenpeace her i Danmark.
Det vil jeg godt spørge hr. Helge Adam Møller om.
Dernæst vil jeg godt spørge hr. Helge Adam Møller: Hvilken sikkerhed har Det Konservative Folkeparti for, at disse oplysninger, som USA har udspioneret hos Greenpeace i Danmark, ikke er blevet udvekslet med danske efterretningstjenester i forbindelse med de aftaler, som danske efterretningstjenester har med USA?
Men det, jeg så spørger om, er: Har hr. Helge Adam Møller sikret sig hos forsvarsministeren, at der ikke i forbindelse med de aftaler, som Danmark har med USA om udveksling af efterretningsoplysninger, har været et dansk abonnement på de oplysninger, den aflytning, som amerikanerne har foretaget over for Greenpeace? Kan hr. Helge Adam Møller gå herop og sværge højt og helligt, at sådanne oplysninger har han fået af forsvarsministeren, så han kan være sikker på, at det ikke er sket?
Det tvivler jeg meget stærkt på.
Og hvis hr. Helge Adam Møller ikke har sikret sig, at Greenpeace-oplysningerne ikke er gået til danske efterretningstjenester, har hr. Helge Adam Møller så ikke et forklaringsproblem?
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Hr. Kim Andersen svarede jo ikke på spørgsmålet.
Hr. Kim Andersen svarer jo ikke på, hvordan i alverden man kan se en eller anden langsigtet erhvervspolitisk vision eller strategi i en administrationsgodtgørelse.
Det er jo penge, som man giver ud med den ene hånd i form af et tilskud til mere eller mindre tilfældigt valgte virksomheder.
Hvad er det, der ligger af visioner i det?
Venstre burde i virkeligheden være glad for at fjerne det tilskud, ligesom Venstre - går jeg ud fra - arbejder for fjerne tilskud på en lang række andre områder.
Kim Andersen (V), 1999-12-09:
Det gør altid et ganske betydeligt indtryk på mig, når hr. Frode Sørensen argumenterer, oftest i hvert fald.
Som jeg også sagde i min ordførertale, så er vi ikke i tvivl om, at det her fra regeringens side kan opfattes som et forsøg på at hjælpe de mindre virksomheder med det administrative bøvl, de har.
Men lovforslaget løser jo ikke det grundlæggende problem.
Det gør derimod den tiltrædelseserklæring, som ministeren kom med for et par år siden om at reducere antallet af bekendtgørelser og regelsæt med 25 pct.
Og derfor er det her kun at lægge sminke over det reelle problem.
Til hr. Morten Helveg Petersen
Det er erkendt.
Men det er dog en godtgørelse, der går til de små virksomheder, og som kan bruges på deres præmisser til at nedbringe nogle omkostninger ved administrationen af det omsiggribende bureaukrati og indrapporteringsarbejde, der påhviler de små virksomheder i forhold til myndighederne.
Det er dog et andet regelsæt og en anden tænkemåde end det her.
Det her er til nye virksomheder, som man skal nurse og servicere, for at de små virksomheder kan overleve de regelsæt med indrapporteringer, som de bliver pålagt af myndighederne.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Jeg er også klar over, hr. Kim Andersen er substitut, og med respekt for de spilleregler, der i øvrigt gælder, så alligevel: Hr. Kim Andersen taler varmt og længe om administrationsgodtgørelsen, og den kan man jo sige
mange ting om.
Det, der forbavser mig, er, at forinden har hr. Kim Andersen udtalt sig meget kritisk over for tilskud i al almindelighed.
Derfor lyder spørgsmålet til hr. Kim Andersen: Hvilke erhvervspolitiske visioner ligger der bag administrationsgodtgørelsen? Hvordan ser hr. Kim Andersen og Venstre i erhvervspolitisk regi, at administrationsgodtgørelsen kan være en central brik?
Er den ikke udtryk for et helt almindeligt tilskud, som efterhånden næsten kun gælder i landbrugssektoren?
Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
Nu ved jeg godt, at Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, er substitut i dag, men jeg kan alligevel ikke lade være med at spørge om et par ting.
Gør det ikke indtryk på hr. Kim Andersen, at undersøgelser viser, at mindre virksomheder kan spare op til 8 timer ugentlig på det administrative bøvl ved at tilslutte sig en erhvervsservice?
Gør det ikke indtryk på hr. Kim Andersen, at omkring 50.000 af et potentiale på 85.000 virksomheder er interesseret i erhvervsservice?
Og til sidst: Gør det ikke indtryk på hr. Kim Andersen,
at langt den overvejende del af de mange høringssvar fra erhvervslivets brancheforeninger, når vi lige ser bort fra Dansk Industri, er positive over for erhvervsservice?
Kim Andersen (V), 1999-12-09:
Da Venstres ordfører, hr. Svend Erik Hovmand, ikke kan være til stede her i dag, skal jeg på Venstres vegne tilkendegive vores indstilling til lovforslag om erhvervsservice, lovforslag nr. L 105.
Ingen skal være i tvivl om, at vi i Venstre nærer
stor bevågenhed for de små og mellemstore virksomheder, at vi ønsker at lette tilværelsen for dem, og lovforslaget her er nok set ud fra en socialdemokratisk vinkel et forsøg på at minimere deres administrative bøvl. Men når vi skal gøre regnebrættet op, plusser og minusser i lovforslaget, så må jeg alligevel konkludere, at vores grundlæggende indstilling er, at vi siger nej tak til tilskud, vi vil hellere have mindre bøvl.
Det er faktisk det, det drejer sig om.
Ingen kan være i tvivl om, at vi har en socialdemokratisk ledet regering, der holder de socialistiske dyder i hævd.
Da erhvervsminister Pia Gjellerup tiltrådte for 2 år siden, lovede ministeren at reducere de administrative byrder med 25 pct. over 3 år.
Selv om der endnu mangler 1 år, erkender ministeren allerede i dag, at ministeren ikke kan leve op til det.
Men den socialdemokratiske regering fornægter sig ikke.
Man giver bare et skatteborgertilskud til endnu en ny ordning og nogle nye kontorer, så er problemet løst, mener erhvervsministeren øjensynlig.
Vi får jo ikke færre administrative byrder af, at der oprettes nye tilskudsordninger, tværtimod.
Vi får heller ikke større retfærdighed af, at nogle kan få tilskud til IT-apparatur, mens andre ikke kan.
I det hele taget må vi sige til ministeren og regeringen, at det ikke er flere nye tilskudsordninger eller flere smarte administrationsløsninger, der er brug for.
Det, der er brug for, er færre administrative byrder.
Kort og godt mindre bøvl og færre byrder, så danske virksomheder kan klare sig bedre på et sundt og naturligt grundlag både herhjemme og i udlandet.
I Venstre er vi modstandere af at afskaffe den administrationsgodtgørelse, der skal være med til at finansiere nærværende lovforslag.
Men vel at mærke på en måde, som giver finansministeren en varig fortjeneste i forhold til modydelsen, og samtidig tager man penge fra de allermindste virksomheder og giver til de større virksomheder med op til 10 ansatte.
Det anser vi for at være en stor urimelighed, og vi er derfor negativt indstillet over for lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-09:
Jeg kan stadig ikke forstå det rimelige i det her, fordi lønadministration er dog kun en del af det, som man ønsker at løse ved den ordning her, og der er da mange mennesker, der starter en virksomhed op personligt og har masser af bøvl med administrative funktioner.
Man kan da sagtens sidde og drive eksempelvis en ganske omfattende eksport-/importvirksomhed eller et mindre håndværk osv. og skal lave alle de der indberetninger.
Hvorfor skulle den med 0 ansatte ikke have?
Jeg fatter ikke forskellen.
Den eneste forskel er lønadministrationen.
Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
Jamen det er jo to forskellige juridiske enheder, vi har at gøre med, nemlig at et anpartsselskab er et selskab, som i det her tilfælde den, der har taget initiativ til oprettelse af en virksomhed, lige så godt kunne have gjort til en enkeltmandsvirksomhed.
Jeg går ud fra, det er det, hr. Ole M. Nielsen mener.
Men klart at vedkommende er omfattet af den ordning her på grund af, at man er ansat.
Ja, der er 1 ansat.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-09:
Det er en videreførelse af hr. Egil Møllers spørgsmål og svaret fra den socialdemokratiske ordfører, for hvor er forskellen til en enkelt mand, der driver sit firma i anpartsselskabsform?
Er der så en ansat, eller hvad er der?
Det er der jo i juridisk forstand, og hvorfor skulle han så ikke lige så vel have lov til at bruge den her ordning, hvis han kørte det som personligt ejet firma?
Jeg formoder, at han kan, selv om han er den eneste ansatte i sit eget anpartsselskab.
Jeg synes, der er en divergens dér.
Frode Sørensen (S), 1999-12-09:
at gøre med, at forslaget indebærer lønadministration, og det vil der jo ikke være i en enkeltmandsvirksomhed med 0 ansatte.
Det var et svar på den side af sagen.
Så kan man selvfølgelig altid diskutere, om man skal stoppe ved 10 eller 12 eller 15.
Nu har vi vedtaget at stoppe
ved 10 på det her område
Egil Møller (DF), 1999-12-09:
Jeg har lige hørt den socialdemokratiske ordfører omtale de mindre virksomheders problemer, og at det var dem, man godt ville være med til at løse problemerne for.
Heri er vi i Dansk Folkeparti enige med Socialdemokratiet. Så har jeg et enkelt spørgsmål til ordføreren: Der står i lovforslaget, at det alene omfatter virksomheder med ansatte, 1 eller op til 10.
Hvordan kan man forsvare, at ikke enkeltmandsejede firmaer også får mulighed for at få hjælp til denne administration?
Og det sidste spørgsmål: Grænsen er sat til 10 ansatte, hvorfor ikke 12, 15 eller 20?
Pia Gjellerup (S), 1999-12-09:
Hr. Tom Behnke ville gerne have, at jeg vovede mig længere ud.
Det skal man jo være varsom med; det kan dette forslag vidne om.
Den eneste ting, jeg vil bemærke er: Der har været et par ordførere, der har spurgt, om den supplerende redningsdykkeruddannelse alene skulle finde sted i AMU-regi.
Så det kan vi faktisk allerede have afklaret her med henvisningen
Frank Aaen (EL), 1999-12-09:
Jeg skal bare meddele, at Enhedslisten også kan støtte det her forslag.
Tom Behnke (FRI), 1999-12-09:
Frihed 2000 kan ligeledes støtte lovforslaget.
Vi synes, det er godt, at der bliver taget hånd om problemstillingen nu.
Vi har jo flere gange efterlyst, at der skete noget på det her område, og vi er glade for, at ministeren har taget et initiativ.
Vi havde gerne set, at ministeren var gået længere endnu, men forslaget her vil ubetinget modtage vores støtte.
Vi håber så, at vi med tiden måske kan få det lidt mere blødgjort i kanterne i forhold til loven, sådan at også andre kan få lov til at træde til, hvis de er tættere på uheldsstedet, end de officielle redningsdykkere er.
Men den debat er jo i fuld gang allerede, og den debat regner vi i Frihed 2000 med vil fortsætte. Men vi støtter altså forslaget, som det ligger.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-12-09:
Jeg skal meddele, at Kristeligt Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Uddannelse af et tilstrækkeligt antal redningsdykkere med de nødvendige kvalifikationer er en forudsætning for, at beredskabet kan fungere effektivt.
Med lovforslaget skabes der de fornødne rammer for en målrettet uddannelse for redningsdykkere, der er uddannet til at dykke på lavt vand, og det er vi umiddelbart positivt indstillet over for i Det Radikale Venstre.
Vi tror og håber på, at der med de foreslåede ændringer bliver skabt bedre rammer for dykkeruddannelsen, og at det giver et velfungerende og sikkert redningsberedskab.
Vi kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 1999-12-09:
Jo, og nogle vil have mere brug for det end andre.
Men det ændrer ikke ved, at det er tilskud til, at endnu en gruppe servicevirksomheder kan skyde op for at servicere dem, der står for produktionen og arbejder i det virkelige liv, kan skyde op, arbejde, florere, vokse og kræve omkostninger, for at vi kan få løst de indrapporteringsforpligtelser, som kommer i en lind strøm.
: Altså det er jo morsomt, at det her skal gøres til en erhvervspolitisk debat om Venstres visioner.
Det er sådan set flot, og det vil vi gerne medvirke til, når den sag kommer på dagsordenen, men vi har nu altså aldrig gjort hverken administrationsgodtgørelsen eller det lovforslag, vi har til behandling,
til et spørgsmål om visioner på erhvervsområdet
Havde det været dagsordenen, så havde talen fra Venstre naturligvis været en anden, og vi medvirker gerne i sådan en diskussion, når det er opportunt, for der har vi noget at byde på.
Det tror jeg også spørgeren
Sonja Albrink (CD), 1999-12-09:
Og det kan CD også.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-09:
Da den første borgerlige regering tiltrådte i 1982 hed det sig, at det skulle være lettere at være dansker.
Et sympatisk slogan, som vi jo alle kan bakke op bag.
I den her debat om administrative byrder er der meget snak om, at bøvlet skal væk, og det tror jeg godt alle kan bakke op bag. Mine spørgsmål til Venstres ordfører
er: Hvad er det præcis for regler, der kan undværes?
Hvad er det præcis for regler, der skal væk?
Ole Sohn (SF), 1999-12-09:
SF er meget enig med Det Konservative Folkeparti i, at vi skal bruge alle de kræfter, det overhovedet er muligt at bruge, på at komme det administrative bøvl til livs.
Men jeg vil gerne spørge Det Konservative Folkeparti, om det ikke finder, at mens vi venter, og mens vi arbejder på at forenkle og fjerne det administrative bøvl, kunne det være en fordel for de små og mellemstore virksomheder at blive lettet for det administrative bøvl, sådan at de kan koncentrere sig om deres primære opgave, det, som de er gode til, mens de så bliver aflastet for nogle af de administrative opgaver.
Nu er det her jo ikke en idé, som regeringen har fundet på i al sin visdom.
Det er jo sådan set en idé, som er udrundet af det virkelige liv, altså af praksis, fordi der er nogle virksomheder, som har startet det, og det viser sig at være en succes.
Så jeg vil godt spørge Det Konservative Folkeparti: Kan vi så ikke, mens vi venter på en fælles indsats for at formindske det administrative bøvl, sige, at nu tager vi første skridt, nu letter vi de små virksomheders administrative byrder?
Sonja Albrink (CD), 1999-12-09:
Lovforslaget har jo til formål at overlade virksomhedens administrative opgaver til en erhvervsservicevirksomhed.
Vi mener også i CD, at det, virksomhederne skal koncentrere sig om, jo er at afsætte deres produkter, og ikke om indberetninger, indbetalinger m.v. Vi støtter som sagt lovforslaget, og vi håber, at vi om 3 år kan høste et resultat, som siger, at vi må prøve at videreudvikle det her produkt, fordi virksomhederne gør brug af det.
Helge Adam Møller (KF), 1999-12-09:
Til hr. Keld Albrechtsen: Hvilken sikkerhed har jeg for, at USA eller andre lande ikke gør noget, der groft bryder danske retsregler?
Jeg har nøjagtig den samme sikkerhed, som jeg nævnte før.
Hr. Keld Albrechtsen har mulighed for lovligt at åbne sine egne breve, men hr. Keld Albrechtsen har også mulighed for at gå ind og stjæle alle mulige andre breve og åbne dem.
Men det tror jeg ikke hr. Keld Albrechtsen gør, og jeg har ingen som helst grund til at mistænke hr. Keld Albrechtsen for det.
Men selvfølgelig kan jeg da ikke bevise det og sige, det er umuligt.
Det kan jeg ikke bevise.
Og jeg kan heller ikke bevise det andet.
Til hr. Knud Erik Hansens bemærkninger om at beskytte borgernes retssikkerhed vil jeg sige, at jo, det optager Det Konservative Folkeparti vældig meget.
Det er faktisk derfor, vi stemte for den nuværende grundlov med alle de retssikkerhedsmæssige garantier.
Og det synes vi, der skal være.
Men nogen garanti for, at der ikke er en enkelt person i dette land eller et andet land, som bryder de regler, vi har skrevet, kan jeg ikke give.
Det tror jeg ikke der er nogen der kan.
Egil Møller (DF), 1999-12-09:
I bemærkningerne til lovforslaget er der anført, at baggrunden og formålet er at lette de administrative byrder for især mindre og mellemstore virksomheder.
Set med Dansk Folkepartis øjne
ville det have været mere relevant at behandle et lovforslag med det formål at nedbringe mængden af administrative byrder for især de mindre virksomheder.
Et sådant forslag gør vi os ingen forhåbninger
om vil fremkomme under den nuværende regering.
Jeg skal hermed forholde mig til det fremsatte lovforslag: Vi har forståelse for, at der etableres en administrativt enkel godkendelsesordning for erhvervsserviceleverandører, uanset at vi har den generelle holdning, at erhvervsområdet bør udvikle sig frit og med så lille myndighedskontrol og regulering som overhovedet muligt.
Med hensyn til forsikringskravet vil vi foreslå, at erhvervsserviceleverandøren har tegnet en forsikring eller tilsvarende risikodækning, der giver fuld sikkerhed for opfyldelsen af ethvert pengekrav, en kundevirksomhed måtte få mod erhvervsserviceleverandøren. Vi er betænkelige ved kravet om, at erhvervsserviceleverandøren skal gøre brug af elektroniske indberetningsløsninger.
Mange firmaer ønsker fortsat at kunne indberette via papir og faxbaserede løsninger.
Jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti ikke kan acceptere, at grænsen for tilskud er fastsat til mellem 1 og 10 fuldtidsansat.
Endelig endnu en gang: Finansieringen af denne nye ordning vil ske ved en ophævelse eller begrænsning af den nugældende administrationsgodtgørelse.
Ole Sohn (SF), 1999-12-09:
Jeg er fuldstændig enig med Venstres ordfører, hr. Kim Andersen, og Det Konservative Folkepartis ordfører, fru Pernille Sams, når de understreger vigtigheden af at få minimeret det administrative bøvl, men SF har den opfattelse, at vi ikke bare kan vente på, at det sker.
Når der fremsættes forslag, som er med til at lette små og mellemstore virksomheders mulighed for at kunne koncentrere sig om deres primære opgaver og så blive aflastet for en lang række af deres administrative opgaver og byrder, så vil vi også se positivt på det, og forslaget om erhvervsserviceordningen indeholder for os at se nogle særdeles positive elementer.
Ud over at man letter det administrative arbejde for de små og mellemstore virksomheder, kommer vi også i en situation, hvor man kan erstatte en fuldstændig visionsløs administrationsgodtgørelsesordning, som jeg ikke kan forestille mig nogen i det her Folketing kan se noget perspektiv i, ej heller Venstre eller De Konservative, med en ordning, hvor man får lidt konkurrence ind, sådan at de professionelle erhvervsservicefirmaer er nødt til at konkurrere på kvaliteten af deres ydelser til primærkunderne, og dermed får primærkunderne også en lavere pris og samtidig en bedre service.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.
Vi har også den opfattelse, at ved at man får professionelle erhvervsservicefirmaer ind, vil man også komme i en situation, hvor de på en meget bedre og mere konstruktiv måde over for regeringen, over for Folketinget kan pege på, hvilke af de administrative opgaver og byrder man pålægger små og mellemstore virksomheder, der kan rationaliseres bort. På den måde kommer der også et perspektiv ind i loven om erhvervsservice, som kan være med til at fremme det fælles mål, som Tinget har, at vi skal minimere de administrative opgaver og byrder for de små og mellemstore virksomheder.
Men jeg vil gerne understrege, at SF's støtte til forslaget her ikke skal tolkes som en fravigelse af vores primære holdning, som er, at vi hele tiden skal sikre nogle reelle lettelser af de administrative byrder for virksomhederne ved at fjerne eller mindske de faktiske byrder i deres administration.
Det vil vi fortsat forfølge, og vi vil støtte de initiativer i den retning, der både er konstruktive og fremadrettede.
Så synes jeg, at vi alle sammen skal glæde os over, at forslaget her jo som sagt ikke er et forslag, som er opfundet af bureaukrater i statsadministrationen, men er udrundet af virkeligheden, af det praktiske liv, hvor de små revisorer i samarbejde med de små og mellemstore virksomheder har fundet ud af, hvordan vi kan løse opgaverne på en enklere måde, sådan at den lille murermester, den lille slagter er i stand til at løse de primære opgaver, som de nu engang er bedst til, og vi tager så fat i virkelighedens verden og løfter den ind i Folketinget. Jeg synes faktisk, at også de borgerlige sammen med SF skulle være med til at rose regeringen for, at den har taget et sådant initiativ.