runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
I fru Elisabeth Arnolds fravær vil jeg debutere i dag på retsområdet med at oplæse den radikale ordførertale.
Lovforslaget indeholder en række forslag til effektiviseringer og forbedringer i forbindelse med retssager om økonomisk kriminalitet.
Disse retssager er karakteriseret ved at være langvarige, ofte varer de adskillige år.
Det er ressourcekrævende, fagligt utilfredsstillende og imod den tiltaltes interesser, at sagerne trækkes i langdrag.
Det såkaldte Brydensholtudvalg har i en betænkning fremsat forskellige forslag til forbedringer.
Disse består bl.a. af en stærkere startopstilling på dommersiden, mulighed for at undlade oplæsning i retten af omfattende dokumenter og mulighed for at lade vidneforklaringer til politiet indgå som gyldige vidneforklaringer i retten.
Desuden foreslås øget adgang til teleoplysninger i sager om insiderhandel, strafbar videregivelse af intern viden samt kursmanipulation.
Alt i alt vil der være støtte til lovforslaget fra Det Radikale Venstre.
Anne Baastrup (SF), 2005-10-28:
Og indimellem har vi jo også oplevet at få kritik fra Menneskerettighedsdomstolen, fordi det simpelt hen har været ødelæggende for de mennesker, der har været involveret i en konkret sag, at det har taget både 7, 8 og 9 år at få den afgjort.
Så derfor er det klart til fordel for de enkelte mennesker, som står i den ulykkelige situation, at de bliver sigtet og der bliver rejst anklage for, at de har begået økonomisk kriminalitet, at det går hurtigt med sagsbehandlingen.
Mange af de forslag, som justitsministeren har valgt at tage fra Brydensholtudvalgets betænkning, kan vi derfor støtte.
Vi mener, at det er et forsøg på nu at modernisere domstolenes måde at arbejde på.
Tilsvarende finder vi også, at det er godt, at man lægger nogle flere dommere ind i selve sagen, således at forfald fra en dommer eller lægdommer ikke betyder, at sagen skal gå om.
Men der, hvor vi synes vi lige skal give det en ekstra overvejelse, er, om det kan være rigtigt, at man anvender politirapporter i stedet for den umiddelbare vidneafhøring.
Vi står lidt uforstående over for, at man ikke i stedet for kan anvende en indenretlig afhøring, set i lyset af at der jo sædvanligvis er domstole rundtomkring i landet, og derfor må det være muligt at kunne gennemføre en indenretlig afhøring i stedet for blot at nøjes med politirapporten.
Vi er opmærksomme på, at både forsvarer og anklager skal være enige om det, og vi er også opmærksomme på, at man peger på, at det fortrinsvis skal være vidner af mere perifer karakter, men ikke desto mindre mener vi, at det er her, vi lige skal genoverveje, om retssikkerheden til fulde er overholdt.
Men principielt er vi positivt indstillet.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Ser SF ikke lovforslaget som værende en mulighed for, at der i de små og mellemstore virksomheder kan skabes arbejdspladser via tilførsel af billig, risikovillig kapital, som sidestiller disse små og mellemstore virksomheder med de børsnoterede?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Altså, når vi ser på de løfter, som Venstre har givet, og som fremgår af regeringsgrundlaget, så er børnefamilierne faktisk nogle af dem, der bliver tilgodeset i allerhøjeste grad.
Et eksempel er nedsættelse af daginstitutionsbetalingerne, forældrenes egenbetaling, og forhøjelsen af børnechecken for de mindste børn.
Så jeg synes på ingen måde, man kan sige, at vi lader børnefamilierne betale for andre elementer på budgetterne.
Tværtimod er det et område, som vi prioriterer højt og også tilfører ekstra midler.
Frank Aaen (EL), 2005-10-28:
Ja, nu går 18-årige jo altså ikke i daginstitutioner, og de får altså ikke forhøjet børnecheck alene, fordi de ikke er små børn.
Så uanset hvordan Venstre vender og drejer det, tages der altså fra nogle børnefamilier, hvor udgiften til at have børn i øvrigt er ret stor.
Der tages fra børnefamilier, og det gives bl.a. til skattelettelser til de multinationale selskaber.
Synes Venstre ordfører ærlig talt ikke, det er lidt usmageligt?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Jamen jeg kan bare gentage, at samlet set sker der en ekstra tilførsel til børnefamilierne, uanset hvordan hr. Frank Aaen vender og drejer det, og det er en klar prioritering for Venstre og for regeringen, at vi ønsker at støtte danske børnefamilier, og det gør vi generelt.
Det er rigtigt, at vi her finder nogle midler, og det er klart, at det bidrager til, at vi har mulighed for at lave forbedringer andre steder.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Jeg kan forstå Venstres ordfører derhen, at hvis der skal ske nogle forbedringer for børnefamilierne, så skal børnefamilierne betale.
Men når der så, som hr. Frank Aaen var inde på, skal ske nogle forbedringer for de multinationale selskaber, som der gjorde med de sidste par forslag, hvorfor er det så ikke de multinationale selskaber, der skal bidrage til det?
Hvorfor er det kun, når der skal laves forbedringer for almindelige mennesker, at regeringen synes, de selv skal betale?
Hvorfor er det ikke, når det er de store virksomheder, det drejer sig om?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Jeg synes, det er besynderligt at foretage den sammenblanding, at det hele skal sættes op som forslag mod forslag.
Det her handler om generelt at tilvejebringe en finansiering.
De penge er ikke målrettet en bestemt forbedring, men de sikrer, at vi har en ansvarlig økonomisk politik, og vi er altså meget bevidst om i Venstre, at når vi skal lave forbedringer, så skal vi også være klar til at finde steder, hvor vi kan få finansieringen.
Og det er klart, at det her forslag bidrager til at finansiere.
Men jeg kan forstå, at der er andre, der har et lidt mere afslappet forhold til det.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Nu ved jeg ikke, om hr. Torsten Schack Pedersen var til stede i salen under behandlingen af de foregående forslag, men jeg synes, det er regeringen og Venstre, der har et alvorligt problem med at få økonomien til at hænge sammen, når man gang på gang på gang giver skattelettelser til forsikringsselskaber, de store virksomheder, de multinationale selskaber, og så står her bagefter og med hr. Torsten Schack Pedersens ord skal tilvejebringe finansiering.
Det er jo en pæn bureaukratmåde at sige på, at der nu skal kapres nogle penge fra børnefamilierne.
Man tager fra børnefamilierne, og hver eneste gang der skal laves nogle forbedringer for børnefamilierne, så kan de få lov til at betale selv.
Men hvorfor gør det samme princip sig ikke gældende med multinationale selskaber?
Hvorfor skal de have gaver betalt af os alle sammen, mens børnefamilierne selv må betale regningen?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Jamen der er ikke nogen regning til børnefamilierne.
Samlet set får børnefamilierne tilført flere midler i de kommende år.
Det vil jeg bare gerne have at hr. Morten Homann vil indse.
Der er ikke nogen tvivl om, at når vi nedsætter daginstitutionsbetalingen, når vi forhøjer børnechecken for de mindste, ja, så bliver der flere penge til børnefamilierne.
Så der er ikke nogen grund til at frygte, at børnefamilierne skal være med til at finansiere andre dele, som hr. Morten Homann gerne vil have det til at fremstå som.
Tingene hænger ganske simpelt godt sammen.
Frank Aaen (EL), 2005-10-28:
Det er jo et meget interessant sammenfald, vi har her, for vi har lige behandlet to forslag fra skatteministeren, der går ud på at mindske skattebetalinger for forsikringsselskaber og multinationale selskaber, og så kommer vi her til et forslag, der går ud på at kradse penge hjem for at finansiere f.eks. skattelettelser til multinationale selskaber.
Synes Venstre ikke, at det er lidt mærkeligt at tage fra børnefamilierne, som man jo gør?
Uanset hvor meget man snakker, så er det jo at tage fra børnefamilierne for at give penge til f.eks. multinationale selskaber.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Det kan være, at der bliver lavet en kobling under finanslovforhandlingerne, det skal jeg lade være usagt, men det er rigtigt, at det drejer sig om en generel forbedring.
Og skal der laves noget på SU-området, er det jo SU-forligskredsen, der må tage det op.
For de 18-årige er der jo i øjeblikket, vil jeg sige, en delvis dobbeltkompensation, i og med at man får børnefamilieydelse efter den dag, man er fyldt 18 år, samtidig med at man får det voksne personfradrag for hele det år, hvor man fylder 18 år.
Så man kan sige, at vi i dag faktisk har en lille overkompensering, og det her forslag er så med til, at beløbet kun er til udbetaling til den dag, den unge bliver 18 og bliver voksen i juridisk forstand.
Så skal man selvfølgelig ikke længere have børnefamilieydelse, men man har jo altså gavn af det fulde voksenfradrag i hele det år, man fylder 18 år.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Jeg kan jo forstå, at Venstre nu stort set putter alle besparelser ind under den hat, der hedder økonomisk ansvarlighed.
Det er jo nemt nok, og så bliver der ikke meget debat ud af det.
Men jeg bliver nødt til at sige til hr. Torsten Schack Pedersen, at vi her i salen tidligere har drøftet SU, og det er jo sådan, at hvis man får SU som 18årig og man fylder 18 år i oktober måned, så får man først SU for januar kvartal.
Tidligere har der i den her sal været henvist til børnefamilieydelsen som argument for, at man altså ikke får SU fra sin 18-års-fødselsdag, men først senere.
Jeg skal lige høre, om hr. Torsten Schack Petersen er enig i, at det faktisk har været drøftet her i salen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Hvorvidt SU’en skal ændres, er en drøftelse, må jeg sige, der bør foretages i SU-forligskredsen, og der er en ramme.
Så hvis der er nogen, der har fundet en ekstra pose penge eller har lyst til at lave omprioriteringer, ja, så står det jo forligskredsen frit for at diskutere det og finde ud af, om der er ting, der kan ændres.
For mig at se er der i dag en meget god sammenhæng i forslaget, som jeg beskrev for den radikale ordfører, og hvis der skal ske ændringer på SU-området, skal det ske gennem en drøftelse i SU-forligskredsen.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Jeg bliver nødt til at høre hr. Torsten Schack Pedersen, om hr. Torsten Schack Pedersen ikke er enig i, at det princip, regeringen nu her lægger op til, burde det være rimeligt også gjaldt dels for de 18-årige i forbindelse med SU, dels vel også for barnet den dag, det kommer til verden, sådan at børnefamilieydelsen gives fra den dag, barnet kommer til verden.
Er hr. Torsten Schack Pedersen ikke enig i, at det princip burde vi i hvert fald køre hele vejen igennem og så se lidt stort på, at det her i virkeligheden er et besparelsesforslag?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Der er ingen tvivl om, at det her forslag drejer sig om at sikre nogle penge til finansiering af de offentlige budgetter.
Og hvis Socialdemokratiet ønsker at udvide principperne, ja, så koster det jo i den anden ende.
Jeg vil sige, at det i hvert fald dér kniber med at se sammenhængen i finansieringen.
Den eneste finansiering, der står lysende klar for enhver,
er, at man så sender regningen videre til de børn, så de får lov til at betale den senere.
Og den form for ansvarlighed og den form for omfordeling vil vi ikke være med til i Venstre, for det er til skade for de unge.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Det kan vi ikke af to grunde.
For det første fordi det gør skattelovgivningen yderligere kompliceret, og for det andet fordi det giver mulighed for skattespekulation, der jo som oftest tilgodeser de velstillede, mens der så er nogle andre, som må betale regningen.
Da vi sidste år behandlede et lovforslag om at give mulighed for at placere rate- og kapitalpensioner i unoterede aktier, påviste SF under udvalgsbehandlingen, at det gav nogle store muligheder for spekulation, og som sagt giver spekulation mulighed for, at de velstillede kan undgå at betale skat, men dermed skal resten af befolkningen betale noget mere eller acceptere, at man må skære på folkeskoler, hjemmehjælp og andre dele af velfærdssamfundet.
I det her lovforslag anføres det, at man kun kan placere penge i et kommanditselskab, som placerer sine midler i værdipapirer og lignende, men ikke i kommanditselskaber, der driver almindelig erhvervsvirksomhed såsom produktion eller salg af varer.
Så vil jeg godt bede skatteministeren om at bekræfte, at der heller ikke kan ske placering i kommanditselskaber, som ejer ejendomme i Danmark eller i udlandet, eller for den sags skyld i skibe, som udlejes på bareboat charter og lignende.
Det er en meget alvorlig anklage, at der nu bliver åbnet endnu et skattehul med det her forslag.
Samtidig er det vigtigt at gøre opmærksom på, at det her lovforslag vil give et provenutab, fordi man som skatteyder skal opgøre formueværdien af sine investeringer, og at det ikke er noget, der vil blive foretaget af pengeinstituttet eller pensionsselskabet, sådan som det har været hidtil.
Det bliver anført i lovforslaget, at det er skattemyndighederne, som vil kontrollere de her opgørelser, men det er jo meget karakteristisk for regeringens kontrolpolitik, som det er anført i bemærkningerne fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråds høring, at forslaget vil blive fulgt op af en øget lignings- og kontrolindsats, der skønnes at indebære et ikke nævneværdigt merårsværksforbrug.
Så man vil gerne kontrollere, men der er ikke nogen ressourcer til at kontrollere for.
SF tvivler på, om det her holder, om ikke det faktisk bliver nødvendigt at gennemføre en kontrol, men der er ikke penge til det med forslaget.
SF vil under udvalgsbehandlingen som sædvanlig prøve at undersøge de administrative konsekvenser af forslaget og afdække de nye huller i skattelovgivningen, som det her åbner.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Er det helt forbigået hr. Torsten Schack Pedersens opmærksomhed, at det, at man tager penge fra den 18-årige, jo ikke har nogen indflydelse på, om andre familier får nedsættelser af priserne på daginstitutionspladserne?
Hvor er sammenhængen i Venstres politik?
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-10-28:
Venstre er som bekendt et ansvarligt parti, og derfor er vi også klar til at finde finansiering i statens budget til de ønsker, vi har til forbedringer på budgetterne.
Derfor er vi også klar til at finde de hjørner, hvor der er mulighed for at finde finansiering til vores ønsker, og det er faktisk lige præcis det, som det her lovforslag handler om.
For forslaget handler om, at børnefamilieydelsen kun skal udbetales til den dag, hvor den unge fylder 18 år, og ikke som i dag, hvor den fulde ydelse udbetales i det kvartal, hvor den unge fylder 18 år.
Lovforslaget korrigerer dermed for et delvis overlap, der er i lovgivningen, hvor de unge er berettigede til voksenpersonfradrag i hele det år, hvor de fylder 18, samtidig med at der udbetales børnefamilieydelse, efter at den unge er fyldt 18 og dermed juridisk er voksen i andre sammenhænge.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Venstre har høje ønsker på børnefamiliernes vegne.
Derfor har vi også i valgkampen lovet at nedsætte daginstitutionstaksterne, og vi vil også forhøje børnechecken for de mindste børn.
Næste år nedsættes forældrenes egenbetaling for de mindste børn til 25 pct., i 2007 nedsættes egenbetaling for de større børn, og i 2008 forhøjes børnefamilieydelsen for de mindste børn.
Venstre påtager sig selvfølgelig et ansvar for at finansiere sine løfter.
Det her forslag bidrager til en finansiering af de ønsker, vi har om statens budgetter, og vi støtter derfor forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Jeg vil gerne lige spørge til Venstres ansvarlighed, idet jeg godt kunne tænke mig at høre, hvad de 70 mio. kr. skal bruges til.
Skal de bruges inden for samme område, som de tages fra, altså skal de bruges til en forbedring af SU’en, således at den også bliver periodiseret?
Jacob Jensen (V), 2005-10-28:
Dette lovforslag er en implementering af et EFdirektiv vedrørende ændringer af fusionsskattedirektivet, som Rådet vedtog i februar 2005.
Grundlæggende handler fusionsskattedirektivet om at harmonisere beskatningen af erhvervsmæssige omstruktureringer.
Mere konkret giver det mulighed for at udskyde visse beskatninger af kapitalgevinster, hvorved virksomheder kan foretage grænseoverskridende omstruktureringer, uden at det udløser beskatning.
Danmark skal som medlemsstat gennemføre de nødvendige ændringer i vores skattelovgivning, således at vi til fulde efterlever direktivet.
De fleste af direktivets bestemmelser er allerede i overensstemmelse med vores lovgivning, dog er der behov for at justere de danske regler på enkelte områder, bl.a. udvider direktivet den kreds af virksomheder, som får mulighed for at udskyde beskatningen ved omstrukturering.
Det betyder, at det ikke kun vil være danske aktie- og anpartsselskaber, men også andre selskabstyper, som vil være omfattet af muligheden.
Det betragter vi i Venstre som en klar fordel, da det vil gøre konkurrencen mellem virksomhedstyperne mere lige.
Derudover får et selskab, som er hovedaktionær, mulighed for at købe flere aktier under reglerne om skattefri ombytning.
Endelig vil det blive muligt for europæiske selskaber at flytte deres hjemsted fra det ene land til det andet, uden at det udløser særlig beskatning af de aktiver og passiver, som bliver efterladt i det fraflyttede land.
Overordnet mener vi i Venstre, at det er et godt forslag.
Det er et forslag, som gør nødvendige selskabsmæssige omstruktureringer mere tilgængelige, og samtidig harmoniserer det reglerne på området med de øvrige EU-medlemsstaters.
Vi kan således støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2005-10-28:
Som hr. Jacob Jensen var inde på i sit indlæg, er der her tale om et EF-direktiv, en EU-sag, og der har vi jo i Dansk Folkeparti den holdning og den linje, at vi tager stilling fra sag til sag til, om det er fornuftigt eller ej, og ikke som de fleste andre partier her i salen blot siger ja, hver gang der står EU på papiret.
I det konkrete tilfælde her er der tale om indføring af et sæt regler, som vi finder er ganske fornuftige.
John Dyrby (S), 2005-10-28:
Hr. Jacob Jensen gav en udmærket redegørelse for indholdet i det her lovforslag.
Jeg skal spare tilhørerne og Tinget for en lignende gennemgang.
Jeg skal blot meddele, at Socialdemokraterne kan støtte forslaget.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Men det er jo et spørgsmål om, at investeringer, som ellers skulle foretages, bliver erstattet med investeringer, som man kan få de andre skatteydere til at betale en del af.
Det, der er problemet med det her forslag, er, at velstillede med store millionpensionsopsparinger på den her måde kan finansiere venners og bekendtes virksomheder med den skattefordel, der ligger i det.
Så jeg tror, at det her mere handler om spekulation, og jeg er bange for, at hr. Poul Erik Christensen vil blive skuffet: Det her vil ikke tilføre ny kapital til virksomhederne, som de ikke har haft i forvejen.
Tom Behnke (KF), 2005-10-28:
Jeg har været så heldig at få endnu et forslag, da vores ordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, desværre heller ikke kan være til stede til det her forslag.
Med det her forslag implementeres der ændringer i fusionsskattedirektivet.
Der er intet i det her lovforslag, der gør andet end at implementere netop direktivet.
Reglerne er i vidt omfang allerede gældende i Danmark og sikrer, at der er mulighed for at udskyde beskatningen af kapitalgevinster ved både fusioner, fissioner, tilførsel af nye aktiver og ombytning af aktier i forbindelse med betaling af virksomhedsovertagelser eller fusioner, i virkeligheden jo ganske logisk for at sikre muligheden for, at virksomheder kan smelte sammen og videreføre den skattemæssige stilling.
Det sikrer, at virksomhederne får mulighed for at blive større, mere konkurrencedygtige, uden at de skattemæssige aspekter giver utilsigtede forhindringer.
Fra konservativ side kan vi varmt støtte forslaget, der sikrer virksomhedernes konkurrenceevne og mulighed for at blive større til gavn for os alle.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Formålet med lovforslaget er at gennemføre de ændringer i dansk skattelovgivning, der er nødvendige for at efterkomme fusionsskattedirektivet fra EU af den 17. februar 2005.
Direktivet indeholder et generelt krav om, at medlemslandene tillader fusioner, spaltninger, tilførsel af aktiver samt aktieombytninger, medmindre transaktionen indeholder fare for skatteunddragelse eller skatteundgåelse.
Forslaget omhandler dele i forbindelse med virksomhedernes fusioner, flytninger og materielflytning i en global, industriel verden.
Forslaget vil lette virksomhederne i forbindelse med flytning af aktiver både til og fra Danmark og de dermed forbundne skattemæssige konsekvenser.
Med baggrund i dette og de positive høringssvar deltager Det Radikale Venstre positivt i det kommende udvalgsarbejde.
Morten Homann (SF), 2005-10-28:
Det her forslag er så endnu et forslag, som er med til at gøre skattesystemet mere uigennemskueligt og sværere at finde ud af for både virksomheder og borgere.
Oven i købet er det her lovforslag så indviklet, at man må håbe, at i hvert fald skatteministeren forstår lovforslaget og dets tekst.
Der bliver gennemført nogle nye og helt umotiverede muligheder for, at man kan udskyde beskatning af erhvervsvirksomheder.
Og så vil vi selvfølgelig undersøge de administrative konsekvenser af lovforslaget og prøve at se på de nye huller, som det her åbner, de nye muligheder for, at de virksomheder, som opererer på tværs af landegrænserne, kan unddrage sig beskatning.
Vi vil særlig forsøge at få undersøgt det hul, som opstår, når et SE-selskab eller et SCE-selskab flytter ud af Danmark til udlandet og kan få mulighed for at udskyde beskatningen og på den måde også undgå at betale en del af sin skat i Danmark.
Vi håber, at skatteministeren vil gå ind i en åben og ærlig dialog om det her, så vi ikke skal stå i den situation, som vi har gjort en del gange, både med den nuværende skatteminister og i særdeleshed med hans forgænger, hvor vi først skal bruge lang tid på at slås om, hvorvidt der er et hul, og skatteministeren så først, når der er slået et hul i statskassen, vil erkende det.
Så jeg håber, vi kan få en åben og ærlig snak om, hvilke muligheder for at spekulere og for at lave nye huller i skattesystemet der ligger i det her lovforslag.
Men altså samlet set kan SF ikke støtte det her forslag, og vi vil bruge udvalgsarbejdet på at dokumentere og belyse de nye skattehuller og unddragelsesmuligheder, der ligger i det.
Frank Aaen (EL), 2005-10-28:
Jeg kan starte der, hvor hr. Morten Homann slap, ved at sige, at det er et lovforslag, der indfører nye muligheder for skatteudskydelse og dermed for skattesnyd, som med garanti åbner nye muligheder for at spekulere i huller i skattelovgivningen, og som med garanti om nogle år vil dukke op i en eller anden form for skandale.
Et sådant lovforslag kan vi under ingen omstændigheder være med til at støtte.
Det agter vi ikke at gøre, og vi vil bruge udvalgsarbejdet til at afdække, hvad der er af problemer, så langt det nu er muligt med så kompliceret et lovforslag, som der er tale om her.
Jeg var ikke i stand til at nå frem til behandlingen af det foregående lovforslag, L 18, fordi jeg sad til møde i Udenrigspolitisk Nævn, men jeg vil bare sige, at et forslag, der har til formål at hindre et merprovenu skattemæssigt fra forsikringsbranchen, har vi heller ikke tænkt os at støtte.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-01:
Jeg hæftede mig ved, at ordføreren sagde nogle udmærkede, fornuftige ord om lokalt selvstyre.
Det, jeg specielt hæftede mig ved, var, at man overvejede at give ret til folkeafstemninger ønsket af befolkningen og altså i virkeligheden give initiativretten til folket, kan man sige.
Det er et synspunkt, vi hilser meget velkommen, så jeg vil da meget gerne høre, om det er noget, vi kan komme videre med i nærmeste fremtid.
Så vil jeg også godt spørge, om ordføreren kan gå et skridt videre med det nærdemokratiske og vil gå ind for kompetence, direkte valg og en økonomisk ramme på lokalrådet, sådan at man får en reel nærdemokratisk vinkel på det.