runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-06:
Jeg vil godt sige til hr. Kristian Jensen, at Kristeligt Folkeparti bestemt ikke er utilfreds med at have indgået bolig- og arbejdsmarkeds- og universitetsforlig, for at nævne nogle af de forlig, vi er med i. Havde vi været det, havde vi selvfølgelig ikke indgået dem.
Så enkelt er det.
Men jeg vil stå fast ved min karakteristik af regeringens politik som værende det, jeg kalder kreativ blokpolitik.
Hr. Kristian Jensen kan selvfølgelig sige, at kreativitet er en positiv ting - det har jeg ikke nogen problemer med - men det er fra min side bare en nøgtern konstatering af det, regeringen har gjort i erkendelse af, at man for at for at få flere partier med i samarbejdet må lave alt, hvad man kan finde på, der kan hedde forlig, til forlig.
F.eks. indgår et løft på forbrugerområdet på 7 mio. kr. i oversigten over finanslovforlig på lige fod med universitetsforliget og arbejdsmarkedsforliget osv.
Og det er særdeles kreativt for at sløre det faktum, at uanset disse aftaler er det Dansk Folkeparti, der bærer regeringens finanspolitik igennem.
Det er sådan set blot det, jeg prøver at sige.
I forhold til, at hr. Kristian Jensen og Venstre mener, at kvalitet i dagsinstitutionerne er noget, kommunerne skal ordne, kan man jo spørge: Hvorfor er det så ikke kommunerne, der skal tage sig af folkeskolen?
Hvorfor er det ikke kommunerne, der skal bestemme, hvor mange timer børnene skal have f.eks., og hvad der skal undervises i?
Der har regeringen jo grebet ind over for kommunerne.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-06:
Jeg hørte ikke hr. Kristian Jensen sige noget om arbejdsmiljøindsatsen, men vi ved jo, at regeringen har stået for en nedprioritering af netop dette bestemte område.
Det, der er behov for, er, at der sker en øgning, at man f.eks. genoptager planen om at få alle brancheområder BST-dækket.
Det er omkring en 40 pct., der er dækket i dag, og det er væsentligt, at resten af områderne bliver dækket.
Man har også skåret de små sikkerhedsorganisationer ned, og det kan jo ikke passe, hvis det er sådan, at man vil have et godt arbejdsmiljø ude på den enkelte arbejdsplads, at man fjerner værktøjerne til at skabe det.
Hr. Kristian Jensen er måske også bekendt med, at der er et ønske om et større arbejdskraftudbud.
Det kan man netop få ved at skabe et bedre arbejdsmiljø, og man kan også få færre sygehusindlæggelser, hvis det er sådan, at der skabes et godt arbejdsmiljø, så hvorfor har regeringen nedprioriteret de områder?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg er glad for, at hr. Aage Frandsen gik herop på talerstolen og fremførte sit spørgsmål.
Men det kan vi sikkert finde ud af, for hr. Aage Frandsen er jo en meget saglig mand, og derfor kan vi sikkert godt finde ud af det, når vi sætter os ned, tager en snak om det og går det igennem.
Men hr. Aage Frandsen bekræftede jo alligevel, at der var et løft.
Vi er uenige om størrelsen af løftet, og vi er uenige om, hvad vi skal tage som udgangspunkt for at vurdere løftet, men hr. Aage Frandsen bekræftede i modsætning til hr. Frank Jensen, at der var et løft, og jeg kan oplyse, at det, der er sket nu, er, at udviklingstendensen er skiftet, så der for første gang siden 1996 ikke sker et fald for erhvervsskolerne.
Det sker ikke nu, men det kan vi ikke takke hr. Aage Frandsen for, og det kan vi heller ikke takke hr. Frank Jensen for.
er ganske glimrende.
Kl. 9.45 Til hr. Bjarne Laustsen: Det er helt rigtigt set, at denne regering ønsker at vende statsliggørelsen på arbejdsmiljøområdet om.
Vi ønsker at satse på, at det skal være en dialog mellem dem, der er på arbejdspladsen, altså arbejdstager og arbejdsgiver, der sikrer, at vi får det løft i arbejdsmiljøet, som både Socialdemokratiet og Venstre ønsker så meget.
Jeg synes, det er en flot aftale, der er blevet lavet på satspuljeområdet, hvor der er gjort en stor indsats for at samle ikke småklatter, men en ordentlig portion til forskning i arbejdsmiljøområdet.
Jeg tror, at det vil hjælpe.
Jeg ved ikke rigtig, om jeg skal sige tak til hr. Jens Peter Vernersen.
Det er jo rigtigt, at det var en endeløs opremsning af gode ting, og jeg kunne faktisk have fortsat denne opremsning af gode ting i finansloven endnu længere
; men vi skal jo også have noget at diskutere på mandag.
Det, jeg bare ikke kunne forstå i hr. Jens Peter Vernersens spørgsmål, er, at hr. Jens Peter Vernersen kom herop og bekymrede sig om udviklingen i det private erhvervsliv, præcis samtidig med at hr. Jens Peter Vernersens parti foreslår, at det private erhvervsliv skal belastes med yderligere over 1,5 mia. kr. i nye byrder.
Tror hr. Jens Peter Vernersen virkelig, at det er dét, der skal til for at få flere arbejdspladser?
Det er helt forkert.
Jørn Jespersen (SF), 2002-12-06:
Hr. Kristian Jensen siger, at der allerede er stillet
mange spørgsmål om ekstrabevillingen på 20 mio. kr. til Bjørn Lomborgs institut.
Problemet er jo, at der ikke er givet nogen svar på de spørgsmål, og derfor er det jo fair, at vi får svarene i dag under debatten.
For det første fordi der bliver givet en ganske stor ekstrabevilling på et område, hvor fagministeren klart er imod og har afvist at give den.
Og for det andet fordi det er umuligt at identificere, hvem der er bagmanden bag bevillingen.
Det betyder også, at når man ikke har en person, der tager æren, er det jo også umuligt at få en principiel diskussion om, hvad argumenterne bag er.
Jeg håber, at hr. Kristian Jensen noterer sig mine spørgsmål, det er sådan set meningen med det hele.
Det er demokratisk uacceptabelt, at der bliver givet en bevilling på 20 mio. kr., som ingen påtager sig at argumentere for.
Det er simpelt hen demokratisk uacceptabelt, og derfor bliver vi nødt til at have begrundelsen.
Hr. Kristian Jensen siger, der er blevet lavet en vurdering som baggrund for bevillingen.
Hvad er det for en
vurdering?
Det er ikke i Miljøministeriet, for der har man afvist det.
Hvad er det så for en vurdering?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Det kan nemt være, at hr. Morten Helveg Petersen kalder sit skattestop eller partiets skattestop for intelligent; jeg har mødet op til flere vælgere, der kalder det for det gennemhullede skattestop, da der jo ikke er nogen sikkerhed for, at der ikke er stigninger i skatter og afgifter i det forslag, som hr. Morten Helveg Petersen lagde op til.
Bare for at afslutte det, har jeg som sagt ikke haft mulighed for at høre de omtalte radioaviser.
Til gengæld har jeg haft mulighed for at læse et enkelt telegram fra Ritzau, som bekræfter, at der ikke er nogen risiko for, at regeringen vil komme i mindretal på spørgsmålet omkring Den Sociale Pensionsfond.
Det betyder, at jeg ikke har noget problem med at stå her og sige, at der selvfølgelig vil være et klart flertal for det.
Til hr. Aage Frandsens spørgsmål om erhvervsskoler: Det er således, at når man slår op i aftalen om bedre uddannelser - og jeg går ud fra, at det er der, hr. Aage Frandsen tidligere fandt sit tal på 169 mio. kr. - hvis man tager udgangspunktet i de 169 mio. kr., så er der rent faktisk ikke tale om fald hverken i 2005 eller 2006. Og hvis vi nu bruger de tal, som hr. Aage Frandsen selv tager fat i og selv bruger i sin egen argumentation, er der rent faktisk tale om, at der både i 2005 og 2006 er tale om stigninger.
Derfor mener jeg, at hr. Aage Frandsen også på det her område burde sige, at der er sket en ændring; der er ikke længere nedskæring på erhvervsskolerne, der er faktisk vækst.
Til spørgsmålet om højskoler og efterskoler: Jo, der bliver sat nogle ganske beskedne krav til disse skoleformer
om at styrke nogle meget specifikke målområder, som jeg mener er en rigtig prioritering. Så vil jeg slutte af med hr. Jeppe Kofod, som tilsyneladende ikke har opdaget, at der fra regeringens side er blevet uddelt støtte til 11 regionale vækstmiljøer, der er spredt ud over landet - dog ikke i Københavnsområdet - og sidder som kraftcentre til at igangsætte og starte ny udvikling og regional vækst, samtidig med at disse vækstcentre, der var gennemført under den gamle regering, for en lang rækkes vedkommende har fået en fornyet bevilling. Derfor er der i denne regering lavet et godt grundlag for at lave en regional udvikling i erhvervslivet og især med de 11 nye centre, der er kommet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-12-06:
Jeg skal takke for opfordringerne til at synge, men med det samme sige, at jeg tror, truslen må være stærkere end udførelsen, og dermed afstå fra det.
Til hr. Kristian Jensen vedrørende den her sag omkring Den Sociale Pensionsfond: Hr. Kristian Jensen siger: Vi har et flertal bag os.
Samtidig siger hr. Kristian Jensen, at Dansk Folkeparti er regeringens parlamentariske grundlag.
Derfor er spørgsmålet selvfølgelig også: Ja tak, men hvilket flertal har hr. Kristian Jensen bag sig?
Er det så et reelt parlamentarisk grundlag, når der i sidste øjeblik opstår tvivl om 8 mia. kr. på finansloven?
Er det et sikkert parlamentarisk grundlag?
Kan hr. Kristian Jensen dog ikke se, at grunden til, at det bekymrer os, er, at regeringen er på vej ud i noget snavs.
Den blinde tillid, som hr. Kristian Jensen har til sit parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, må da for pokker være begyndt at krakelere, og jeg vil spørge igen: Føler hr. Kristian Jensen ikke, at der er et behov for at få tingene ned på skrift, så vi undgår den her lidt pinagtige tvivl om 8 mia. kr. i sidste øjeblik?
Endelig med hensyn til skattestop: Hr. Kristian Jensen kvitterer for vores intelligente skattestop.
Jeg skal bare sige: Vi kalder det et intelligent skattestop, og dermed er det vist også illustreret, at der er en stor forskel i forhold til regeringens skattestop.
Jeppe Kofod (S), 2002-12-06:
Jeg må tilstå, at de svar, Venstres ordfører har givet tidligere, må man studse meget over, ikke mindst i de regioner i landet, hvor man desværre ikke har oplevet en vækst og fremgang i beskæftigelsen i de senere år.
Tværtimod var Venstres slogan jo i valgkampen »tid til forandring«.
Hvad hører man fra Venstres ordfører her fra talerstolen?
Man hører, at man ikke vil støtte en forandring i regionerne, ikke vil støtte en aktiv regionalpolitik, ikke vil støtte konkrete initiativer, hvad enten det er i Jylland, på Fyn, i Storstrøms Amt eller på Bornholm.
Nej, det vil man ikke.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvad er det for helt konkrete initiativer, Venstre har til at støtte udkantsregionerne, og hvorfor vil man stemme imod ændringsforslag nr. 646-648?
Vil man stemme imod det her?
For hvis man gør det, bryder man egne valgløfter, man har givet på talrige møder rundtomkring i Danmark.
De mennesker, der sidder ude foran fjernsynsskærmene i dag og hører det her, må undre sig over, at Venstre synes, at det her er småpenge, og at det ikke betyder noget.
Hvad er Venstres regionalpolitiske visioner?
Er der overhovedet nogen?
I det, vi har hørt af svar indtil nu, er der ingen visioner.
Så »tid til forandring« må være blevet til »tid til forværring«.
Aage Frandsen (SF), 2002-12-06:
Kan hr. Kristian Jensen bekræfte, at erhvervsskoleaftalen indebærer, at man i 2005 må forvente, at de tekniske skoler skal spare 7 mio. kr. og i 2006 17 mio. kr.?
Kan han bekræfte det - ja eller nej?
Kan han ikke bekræfte det, taler han enten imod bedre vidende, eller også har han ikke sat sig ind i tingene.
Det næste, jeg vil forholde mig til, er, om hr. Kristian Jensen også er opmærksom på, at i aftalen »Bedre uddannelser«, ligger der det, at man fjerner 2,6 pct. for folkehøjskoler og efterskoler, og de kan så få nogle af pengene tilbage på den måde, at staten siger, at nu skal I opføre jer på en bestemt måde. De frie skoler kan kun få penge retur, hvis de gør noget helt bestemt, laver forskoler til f.eks. sundhedsuddannelser.
Til allersidst: Er det ikke lidt underligt, at hr. Lomborgs institut, hvis videnskabelige kvalitet jeg ikke vil kommentere, kan få 15 mio. kr.
, mens Det Økonomiske Råd fra at have 10 mio. kr. langsomt skæres ned over de kommende år til, at de i 2006 er nede på 9,7 mio. kr., hvor man slet ikke behøver at sætte spørgsmålstegn ved den videnskabelige kvalitet, for den er anerkendt af alle?
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg forstår ganske enkelt ikke fru Pernille Blach Hansens nærmest maniske besættelse af hr. Bjørn Lomborg og hans Institut for Miljøvurdering.
Det er lidt overraskende, at man kan få så meget diskussion ud af en bevilling på 5 mio. kr., når der jo ingen hemmelighed er i, at der har været en vurdering af, hvorvidt instituttet kunne leve op til de ønsker og krav, der er blevet stillet til det fra regeringens side, med den bevilling, der har været.
Og den vurdering endte ud i, at regeringen åbenbart har fundet, at der skal være et ekstra løft til indkøb af eksterne ydelser, til ansættelse af flere folk, eller hvad der nu måtte være besluttet i instituttet, og at man derfor har valgt fra regeringens side at stille et ændringsforslag.
Men jeg glæder mig til tredje halvleg af fortsættelsen, som jeg er sikker på kommer.
Til hr. Bjarne Laustsen vil jeg ikke gentage, hvad jeg har sagt om arbejdsmiljø, men tage fat i spørgsmålet om beskæftigelse.
Og det har selvfølgelig været med til at drive udviklingen for erhvervslivet i den rigtige retning.
Til hr. Jens Peter Vernersen: Når jeg nævnte Socialdemokratiets ændringsforslag, er det jo, fordi det er grotesk, at Socialdemokratiet forsøger at udstille sig som et parti, der er bekymret for, at nu går det skidt for erhvervslivet, nøjagtig samtidig med at man påtænker at hælde for over 1½ mia. kr. nye byrder ud over det.
Den her regering har i øvrigt sammen med Socialdemokratiet indført »Flere i arbejde«, som vil hjælpe på det, og vi har uden Socialdemokratiet afsat en pulje penge til ny iværksætterpleje, der skal skabe fornyet vækst i antallet af nye virksomheder.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-06:
Det er jo ikke sådan, at regeringen har sat nogle ekstra penge af.
Det er rigtigt, at vi i forbindelse med satspuljen blev enige om at lægge nogle penge sammen, men det er jo ikke nær det, som arbejdsmarkedets parter anbefalede.
Det skulle være dobbelt så meget, men det er selvfølgelig bedre end ingenting.
Det, der er problematisk, er, at der er skåret 131 stillinger væk i Arbejdstilsynet, at man ikke kan gennemføre de kontrolbesøg, eventuelt en kategorisering af virksomhederne, som LO og DA på ministerens anbefaling prøver at sidde og kigge på om de kan lave.
Det er jo ikke sikkert, de kan gennemføre det, så vi kan få den forbedring for og det løft til de arbejdsløse, der er tiltrængt.
Vi overlader trygt til vælgerne at vurdere, om regeringens politik virker, når det drejer sig om at skabe beskæftigelse.
Tværtimod er det jo gået den modsatte vej.
De 14.000 mennesker, der bliver afskediget og kommer til at hobe sig op i ledighedsstatistikken, tror jeg ikke synes Venstres politik virker særlig godt, når nu det er sådan, at de havde et arbejde før, men nu har mistet det.
Tryghed på jobbet, både i forhold til arbejdsmiljø og at have et arbejde er alfa og omega for os.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-12-06:
Jeg kan godt forstå, at det er svært for hr. Kristian Jensen, men jeg må indrømme, at jeg synes, det er noget tyndt, når Venstres finanspolitiske ordfører ikke er i stand til argumentere for et ændringsforslag fra regeringen.
Jeg bad om at få en vurdering af og en begrundelse for, hvorfor Lomborginstituttet nu skal have forøget bevillingen med 50 pct.
Hvorfor skal det have øget bevillingen kun 4 dage efter, at Miljøministeriets departementschef har bedt om, at man snart fik sit arbejdsprogram på plads, kun 4 dage efter, at Miljøstyrelsen markant har været ude at kritisere en rapport fra instituttet, der var smækfyldt med fejl?
4 dage efter at det er forekommet, sidder hr. Kristian Jensen med finansministeren og andre kræfter en sen aften i Finansministeriet og beslutter at bevilge det her institut et markant løft på 50 pct. af dets tidligere bevilling.
Kan vi ikke godt få en begrundelse for, hvorfor man har valgt at give sådan et løft til Lomborginstituttet?
Det minder jo om, at regeringen med statsministeren i spidsen er mest interesseret i at sikre mindst miljø for pengene.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Jeg vil gerne starte med at svare fru Marianne Jelved.
For det første er det en misforståelse.
Min argumentation var ikke, at fordi universiteternes bevillinger stiger, skal der indføres en ekstern bestyrelse.
Og hvad enten det er 4 mia. kr. eller som det kommer op på med stigningen 4,6 mia. kr., så mener jeg rent faktisk, at vi bør indføre den styrelsesform, der nu bliver foreslået, fordi den har nogle kvaliteter i sig selv, for et universitet har også en gavnlig effekt af at have en bestyrelse med impulser udefra.
Vi tror på, at det er den rigtige måde at lede et universitet på, at der er den balance, jeg nævnte i min ordførertale, mellem udefra kommende kræfter, ansatte og studerende.
Det er der lagt op til, og det mener vi er det rigtige.
Det er så en politisk uenighed mellem fru Marianne Jelved og mig om, hvorledes man skal styre universiteterne. Men det er ikke på grund af, at der er stigende bevillinger, men fordi vi grundlæggende er uenige om, hvorledes styringen skal ske.
Med hensyn til spørgsmålet om bemyndigelser i lovudkastet er jeg ret sikker på, at fru Marianne Jelved har ret i, at det vil blive diskuteret videre.
Men jeg tror ikke, at det er en del af ændringsforslagene til finansloven, så jeg vil tillade mig at lade det ligge her.
Til hr. Frank Jensen
: Det glæder mig da, at hr. Frank Jensen har fået så meget saglighed ind i debatten, at hr. Frank Jensen nu ikke siger, at der er faldende bevillinger.
Der er et løft i bevillingerne til erhvervsskolerne, og der er et brud med den tradition, der var under den tidligere regering, hvor der var et fald siden 1996 og fremefter.
Og den stigning, der er nu, giver netop både mulighed for og også ro til at lave en kvalitetsudvikling, sådan at vi får det nødvendige løft, som er så tiltrængt.
Og til fru Lene Jensen
: Vi har jo i aftalen også med fru Lene Jensens parti lavet nogle strategiske satsninger på nogenlunde de forskningsområder, som fru Lene Jensen fremfører.
Det mener vi er den satsning, der skal til.
Det er derfor, at dette er blevet indført i aftalen på den måde, det er, og derfor støtter vi naturligvis de ændringsforslag, der udmønter de indgåede aftaler, men ikke de andre.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-06:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Jensen, at fordi universiteterne over 4 år stiger fra at administrere 4 mia. kr. til at administrere 4,6 mia. kr., skal der en ekstern bestyrelse til.
De frie, uafhængige universiteter, vi indtil nu har haft i Danmark, skal nu styres udefra.
Jeg står her med et lovudkast, der er sendt til høring, som er meget interessant.
Når nu der er den mistillid til, at folkevalgte kan træffe relevante beslutninger, når de har så stort et budget på over 4 mia. kr. - det var sådan hr. Kristian Jensen forklarede det - er det så derfor, at der i dette lovudkast er 40 - jeg sagde 40 - bemyndigelser til ministeren?
Det er meget, meget specielt.
Frank Jensen (S), 2002-12-06:
Venstres ordfører har fået talt sig varm, men man må med beklagelse sige, at det ikke øger sagligheden i argumentationen.
For at få sat det med erhvervsskolerne på plads: Nu håber jeg, at hr. Kristian Jensen kan bekræfte, at i år 2005 og 2006 - og det er de to eneste år, jeg forholder mig til, for jeg medgiver, som hr. Aage Frandsen har været inde på, at der er et nettoløft på 169 mio. kr. over de 4 år - er der alene et nettoløft på 18 mio. kr. i år 2005 og 8 mio. kr. i år 2006, men her har statsministeren jo lovet, at handelsskolerne skulle have 25 mio. kr. i år 2005 og år 2006.
Så må hr. Kristian Jensen kunne trække de to tal fra hinanden og se, at så går de tekniske skoler i minus.
Det hænger jo også sammen med, at regeringen har lagt en fordobling på nedskæringer på erhvervsskolerne i år 2005 og 2006 på 2,2 pct.
Det er netop den grønthøster, som regeringen har lagt ind.
Kan vi ikke få den saglighed ind i debatten?
Et er, at man har lavet en 4-års-aftale, men kan hr. Kristian Jensen dog ikke bare bekræfte tallene, som også bidrager til folks forståelse for, hvorfor nogle partier vælger at stå uden for aftalen.
Det er netop, fordi det ikke løser det fundamentale problem med den faldende kvalitet, som vi har på erhvervsskolerne.
Lene Jensen (S), 2002-12-06:
Jeg noterede mig Venstres ordførers pæne ord om forskningen.
Desværre var de garneret med de sædvanlige vrangforestillinger i forhold til, hvad der lå i den gamle regerings tid, hvad der lå i budgetoverslagsårene, og hvorvidt det kunne forveksles med de politiske hensigter eller ej.
Den debat vil jeg foreslå, at man slår op på i referaterne fra den debat, der var om dette års finanslov, for det var nøjagtig det samme sludder.
Men måske er devisen, at bare man siger tingene tilstrækkelig mange gange, bliver de til sandheder.
Jeg ved det ikke.
Det har været knapt så let at drive regeringen til det forskningspolitiske trug, i hvert fald den langsigtede del af det, som det fremgik af Venstres ordførers bemærkninger.
Det har faktisk ikke været helt let.
Det er så lykkedes alligevel, og det er også lykkedes sammen med andre ansvarlige partier at få regeringen til at prioritere forskning inden for bl.a. vedvarende energi og fødevarer.
Det, der driver mig herop, er trangen til spørge, om man med de pæne ord om forskning kan forvente, at Venstre vil støtte vores ændringsforslag på energi-, miljø- og fødevareforskning, og i givet fald, hvis man ikke vil det, om det skyldes, at man ikke synes, at der er perspektiv i vedvarende energi og forskning i sunde og sikre fødevarer.
Kristian Jensen (V), 2002-12-06:
Da fru Karen Jespersen og fru Pia Gjellerup spørger om nogenlunde det samme, vil jeg tillade mig at svare samlet på de to spørgsmål.
Det er sådan, at vi har valgt at prioritere spørgsmålet om den negative sociale arv markant højere end nogen sinde før under satspuljeforhandlingerne, hvor der i enighed også med Socialdemokratiet, i hvert fald så vidt jeg er orienteret, er blevet afsat en stor pulje på 65 mio. kr. til at bryde den sociale arv.
Ud over dette er det aftalt med Dansk Folkeparti, at der skal gøres en speciel indsats for at bryde den sociale arv.
Der er en større fokus på det her område end nogen sinde før.
Der er afsat de 4 mio. kr., og derudover ligger der fortsat en reserve på 50 mio. kr., der skal findes en udmøntning af.
Jeg kan ikke på nuværende tidspunkt sige, hvilket område de 50 mio. kr. vil blive brugt på, men det er helt sikkert, at de også vil være i spil i forhold til at se på, hvor de kan gøre bedst gavn.
Til fru Lotte Bundsgaard: Jeg synes, det er mageløst, at fru Lotte Bundsgaard sidder som medlem af et parti
, som tidligere medlem af en regering, der siden 1996 konsekvent har gennemført nedskæringer og faldende bevillinger til erhvervsskolerne
, og når der så kommer en ny regering og et nyt skift og kurven knækker, og der sker en stigning, kan man lige pludselig sige, at man ville have gjort det meget bedre. Alt det, man ikke kunne gøre i løbet af de sidste 5 år, alt
som den nuværende regering gennemfører,
påstår man med et slag, at man kan gøre meget, meget bedre.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt indsatsen over for erhvervslivet er store eller små gaver, tror jeg i denne juletid, at de fleste, der får præsenteret en gave til en værdi af 125 mio. kr., men en regning på 1,6 mia. kr. eller deromkring, vil betakke sig for gaven.
Og det er den gave, som Socialdemokraterne tilbyder det dansk erhvervsliv.
Det er nogle håndører til nogle regionale projekter og en regning på over 1,5 mia. kr.
Velbekomme!
Jeg kan godt forstå, at der ikke er flertal for det.