runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-12:
I Det Radikale Venstre tror vi ikke, at den grønne fremtid kommer af sig selv.
Man kan have to strategier i forhold til den nye teknologi.
Man kan sige: Vi vil ikke have noget med den at gøre.
Hver gang der åbnes nogen som helst mulighed for firmaer eller offentlig forskning til at fremme forskellige produkter, vil vi gøre alt, hvad vi kan, for at lægge låg på det.
Eller man kan vælge at sige: I øjeblikket stormer grundforskningen på det her område derudad.
Det er USA og de multinationale selskaber, der tager patent på patent på patent, og vi sakker håbløst bagud.
Hvis vi ønsker at skabe en teknologi i menneskehedens, i miljøets, i fattigdomsbekæmpelsens tjeneste, så skal vi være med til at eje den teknologi, og vi skal kæmpe for, at den bliver stillet gratis til rådighed for de fattige landmænd.
Det nytter ikke noget at blive liggende i hængekøjen og sige: Lad os nu vente, til produkterne kommer af sig selv, for de kommer ikke af sig selv.
Derfor er det jo rigtigt, at de, der ligger på ansøgningsbordet i EU lige nu, primært tilhører første generation, men blandt de produkter, der i øjeblikket - og jeg kan anbefale hr. Keld Albrechtsen at deltage i de mange konferencer, der bliver lavet i øjeblikket på det område - arbejdes med forskningsmæssigt både offentligt og privat og som tilhører anden og tredje generation, er der nogle utrolig lovende projekter, men de kommer ikke videre på europæisk niveau, hvis ikke vi er parate til at sætte nogle politiske rammer, der giver dem lov til det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Vi er så enige om, at den første generation af gensplejsede planter, som bl.a. er disse Bt-majs, ikke var en succes, men bekymrer det så ikke hr. Martin Lidegaard, at de ansøgninger, som ligger hos EU i øjeblikket, faktisk ikke er nået ud over første generation?
Det er stadig væk de samme.
Det er stadig væk Monsanto.
Det gælder stadig væk om at få solgt noget Roundup som tilknytning til gmo-planterne, og det vil stadig væk give disse negative erfaringer.
Det forstår jeg ikke.
Hvis det så er, at Det Radikale Venstre tror, der i en grøn fremtid engang kan komme noget gmo, som kan bruges til noget fornuftigt, skulle vi så ikke vente og se på det tidspunkt og så koncentrere os nu om at forhindre de skadelige produkter, som ligger på ansøgning i EU?
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-12:
Jeg er ikke enig i, at vi ikke har sikkerhed for nogen ting, må jeg så sige.
Jeg mener, at vi gennem det moratorium, som vi har været med til at støtte hele vejen igennem, har opnået en sikkerhedsprocedure i EU, som går et meget langt stykke ad vejen.
Men det er jo rigtigt, hvad hr. Keld Albrechtsen siger, at langt den største del af de såkaldte førstegenerationsprodukter, der er på det her område, jo primært er planter, der, som det i sin tid blev sagt, gøres resistente over for bestemte sprøjtegifte.
Det er ikke sådan, Det Radikale Venstre synes, at man bruger dem bedst.
Men jeg vil gerne komme med to konkrete eksempler på produkter, der er til direkte gavn for ulandene.
Det er dels bomuld, hvor man har gjort bomuldsplanten i langt den største del af bomuldsproduktionen i verden i dag resistent over for larven, hvad der dramatisk har nedsat brugen af pesticider, og, hvad der næsten er det vigtigste for Det Radikale Venstre, har gjort det muligt for fattige landmænd at blive bomuldsdyrkere, fordi de ikke har skullet bruge penge på dyre pesticider.
Dermed har man fået spredt landbrugsproduktion af bomuld ud, som man slet ikke havde før.
Det andet eksempel er kassawafrugten, som vi mig bekendt er så langt med nu, at vi kan foretage udsætninger i Afrika i områder, hvor vi ikke har kunnet dyrke frugten før.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg vil godt spørge hr. Martin Lidegaard, om der efter Det Radikale Venstres opfattelse findes konkrete erfaringer med gmo-dyrkning, som kan give anledning til den optimisme med hensyn til gmo-teknikken, som Det Radikale Venstre er slået ind på? Jeg synes, det er besynderligt i en situation, hvor alle de dyrkninger, som vi indtil nu har erfaringer med internationalt, er gået elendigt, og hvor spredningen i lande som Spanien og Mexico, Canada, USA, der har eksperimenteret med disse ting, er blevet et kæmpe problem for landmændene selv.
Det synes jeg altså er besynderligt.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-12:
Jeg vil modsætningsvis sige, at jeg har ikke været så heldig at få de oplysninger, man har kunnet få ved at tage med til Mexico og se de ting.
Men jeg går faktisk ud fra, det er måske naivt, at reglerne for dyrkning af afgrøder i Mexico ikke er lige præcis nøjagtig de samme som reglerne for dyrkning af afgrøder i Danmark, og ud over de regler, vi nu laver for disse særlige afgrøder, er der faktisk en række regler, der er alment gældende for enhver dyrkning af afgrøder i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg hørte altså fru Else Theill Sørensen sige, at hvis de blev dyrket i andre lande, skulle vi også have mulighed for det her i Danmark for at bruge de muligheder, der ligger i det, altså at det skulle være noget positivt.
Vi har lige været i Mexico med Miljø- og Planlægningsudvalget, hvor vi så, hvordan spredningen af amerikanske gmo-majs nu ødelægger livsbetingelserne for titusindvis af mexicanske bønder, der dyrker de oprindelige sorter, fordi de bliver forurenet.
Det er i hvert fald ikke en fordel for dem, og jeg vil godt bede fru Else Theill Sørensen oplyse, om der har været konkrete fordele for nogen mennesker overhovedet lige bortset fra Monsanto-koncernen med hensyn til de majs, der er blevet dyrket i USA.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-12:
Jeg har ikke ment det på den måde, at jeg kan stå her og dokumentere en enkelt fordel.
Jeg mente, at der sker en udvikling, som rummer både fordele og ulemper, både muligheder og farer, eller hvad man nu vil.
Det er selvfølgelig ikke fra min side ment sådan, at vi skal begynde at indføre dyrkning af afgrøder, der gør det nødvendigt at øge brugen af pesticider.
Det er der jo en anden lovgivning der sætter grænser for.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Fru Else Theill Sørensen kom med en bemærkelsesværdig påstand
om, at der skulle være nogle muligheder, som Danmark kunne få gavn af i forbindelse med dyrkning af gmo.
Jeg vil godt bede fru Else Theill Sørensen oplyse, hvilke fordele for danske bønder eller forbrugere der skulle være forbundet med, at man tager de gmo-afgrøder, som vi kender i øjeblikket, eller som der ligger ansøgninger om hos Europa-Kommissionen, i anvendelse.
Disse sprøjtemiddelresistente sorter har i USA vist sig at give anledning til et meget stærkt stigende pesticidforbrug på markerne, så jeg håber ikke, det var dem, fru Else Theill Sørensen havde i tankerne.
Men jeg synes, at når man siger sådan noget og forsøger at give folk det indtryk, at der kan være fordele ved gmo-afgrøder, bør man i hvert fald også kunne dokumentere påstanden.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-12:
Når videnskab og forskning udvikler noget nyt, vil der altid opstå både forventninger og bekymringer, og her er genetisk modificerede organismer, altså gmo, ingen undtagelse. I Danmark udviser vi og har hele tiden udvist stor forsigtighed med gmo-anvendelse, og det skal vi blive ved med.
Men i Det Konservative Folkeparti er vi også af den opfattelse, at de muligheder, der ligger i udviklingen og anvendelsen af de nye afgrøder, også skal have lov til at blive brugt i Danmark, hvis det bliver tilladt i de andre EU-lande, altså når og hvis moratoriet falder.
Lovforslaget skaber rammerne for dyrkning, håndtering osv. af gmo-afgrøder.
Som det står anført i bemærkningerne, bygger forslaget på regeringens strategi for sameksistens mellem genetisk modificerede, konventionelle og økologiske afgrøder og på de anbefalinger af virkemidler, der er indeholdt i den faglige udredningsgruppes rapport.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at de elementer og virkemidler, der er taget med i forslaget, forekommer fornuftige og rimelige, og at de på tilstrækkelig måde sikrer en fortsat forsigtighed på området.
Det sikres bl.a., at de landmænd, der skal arbejde med gmo-afgrøder, skal have gennemgået en uddannelse i sameksistens mellem genetisk modificerede, konventionelle og økologiske afgrøder og skal være godkendt til at arbejde med dem.
Det er selvfølgelig fortsat sådan, at det, i det omfang det er muligt, er forureneren, der skal betale.
Kompensationerne finansieres, som vi nu har hørt mange gange, af promilleafgiftsfondene og en afgift fra dyrkerne af gmo'erne.
Hele det område, som lovforslaget omhandler, vil løbende blive evalueret, og jeg har specielt noteret mig i den forbindelse, at det især vil blive undersøgt, om kompensationsordningen kan afløses af en forsikringsordning, en afgiftsordning eller lignende.
Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg forstod ikke det sidste som et spørgsmål.
Det var ren snak fra fru Ritt Bjerregaards side, så jeg ved altså ikke rigtig, hvad jeg skal svare på det.
Jeg vil fastholde, at vi ikke vil tillade gmo-dyrkning i Danmark, inden moratoriet er faldet.
Det er det, vi har sagt hele tiden, men ud fra diskussionen og spørgsmålene til mig kan jeg konstatere, at Socialdemokratiet har skiftet mening og nu vil støtte, at der kommer gmo-produktion i Danmark, og det synes jeg er en kedelig udvikling, hvis det er det, man lægger op til fra Socialdemokratiets side.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-12:
Man kan kalde det, hvad man vil, og det er ikke afgørende for mig og formentlig heller ikke for fru Karen J. Klint, om man kalder det en høring, eller man kalder det en forespørgsel, eller hvad man kalder det.
Det er fuldstændig ligegyldigt.
Derfor vil det vel også være relevant, at de organisationer, som normalt arbejder på området, får mulighed for at komme med deres input, og jeg forstod fru Karen Klint sådan, at vi er enige om, at det vil være godt at henvende sig til de organisationer, der er blevet hørt i første omgang, og få deres input.
Det synes jeg bare vi skal gøre.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-12:
Jeg kan godt forstå, at hr. Dohrmann gerne vil tale om noget andet, men vi er altså ikke spor forpligtet af EU i vores politik.
Jeg skal måske erindre hr. Dohrmann om, at det er Dansk Folkeparti og ikke Socialdemokratiet, der gang på gang i Europaudvalget har givet regeringen mandat i landbrugspolitikken. Vi vurderer de konkrete sager, og hvis det ikke havde været for Dansk Folkeparti, kunne vi i dag have haft flertal for en forsikringsordning, som kunne sikre, at det ikke er skatteyderne, der skal betale, når der kommer utilsigtede virkninger af gmo-dyrkning.
Det er Dansk Folkeparti, der med deres stemmer har givet regeringen den mulighed, der er til stede i dag. Så kan vi jo vende tilbage til indholdet af selve forslaget.
Hr. Nicolai Wammen har på udmærket vis på Socialdemokratiets vegne redegjort for de forbehold, vi har, og for de ting, vi vil have undersøgt.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-12:
Nej, jeg kan roligt sige, at jeg ikke har den opfattelse, at bioteknologien i sig selv kan løse ulandenes problemer.
Dertil er de alt for mangeartede og komplicerede, det ved vi kun alt for godt.
Der er både politiske og organisatoriske, strukturelle, sociale osv., grunde til dem.
Men jeg er ret overbevist om, som både FAO, FN's fødevareorganisation, og Teknologirådet i deres sidste publikation også entydigt anbefaler, at bioteknologien kan være et element i en fattigdomsbekæmpelse, simpelt hen fordi man kan lave nogle produkter, som er så simple i anvendelse, at de kan nå meget hurtigt ud til de svageste led i ulandene.
Men selvfølgelig er det ikke det eneste svar på ulandsproblemer, slet, slet, slet ikke.
Det konkluderer de samme organisationer også, men det er en del af løsningen, ja.
Jeg mener, at teknologien også kan blive naturens beskytter.
Jeg tror, at Kristendemokraterne er enige med mig i, at en udfasning af brugen i pesticider i Danmark vil være meget ønskelig for naturens skyld, men også at vi ikke kan gøre det uden videre.
Det kræver, at vi får nogle afgrøder, der på en anden måde kan bevare et højt fertilitetsniveau.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-12:
Da SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, ikke kan være her i dag, vil jeg på hans vegne fremlægge SF's holdning:
SF er ikke overbevist om, at lovforslaget kan opfylde sit formål, bl.a. at sikre de økologiske landmænd mulighed for sameksistens og sikre forbrugerne ret til frit at vælge gensplejsede fødevarer til og fra.
Sker der en genetisk forurening af økologiske marker og såsæd, kan det få store konsekvenser for økologerne og for det frie forbrugsvalg.
Dette sker ved at pålægge gmo-dyrkeren udgifterne, men det er ikke nær nok, og derfor er det også uheldigt, at de økologer, der måtte blive ramt af gmo-forurening, kun kan få dækket en brøkdel af deres tab.
De mister ikke kun afgrøderne for det pågældende år, de skal også genomlægge til økologisk landbrug.
Og hvad med de økologiske dyr, der måtte have spist gmo-forurenede afgrøder?
De kan ikke længere sælges som økologiske, så der kan blive tale om betydelige tab.
Derfor er der efter SF's opfattelse brug for en række
helt nødvendige supplerende minimumstiltag
, hvis tanken om sameksistens ikke kun skal være på gmo-afgrødernes betingelser.
Der er behov for en direkte investering i økologisk forædling, der sikrer tilgængelighed af økologiske sorter.
Dette skal ske med en aktiv politisk indsats fra regeringens side til støtte for kravet om, at EU som maksimum kun må tillade 0,1 pct. gmo i al såsæd, samt ved at gennemføre en landsdækkende offentlig information om landbrug, hvor der dyrkes gmo, så der sikres gennemsigtighed.
Dette skal betragtes som en beskeden kompensation for den desværre manglende gmo-mærkning af bl.a. kødprodukter.
Muligheden for at sikre egentlige gmo-fri zoner bør være et element i sameksistensprojektet
, ligesom forsigtighedsprincippet skal fremgå tydeligere af lovforslaget.
Det gælder ikke mindst for raps og for udformningen af afstandskrav, for specielt det sidste kan få stor betydning, hvis der kommer mange gmo-marker, ligesom vi har set det i bl.a. USA.
Bierne vil få mange muligheder for at krydsbestøve mellem økologiske og gmo-marker, og så har vi alle problemerne.
De spørgsmål, lovforslaget rejser, er ikke enkle, men SF vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-12:
Vi vil gerne være med til at sikre økologerne
Selvfølgelig vil vi sikre økologerne, og det vil vi være med til ved ikke at indføre gmo ud fra den viden, vi har nu.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Mogens Nørgård Pedersen: De, der ikke har en økonomisk fortjeneste af det her, er dem, der ikke bruger gmo-afgrøder.
Er hr. Mogens Nørgård Pedersen ikke enig i, at denne lovgivning faktisk er med til at sikre dem, der ikke bruger gmo, så de ikke får et økonomisk tab?
Er det sådan, at man stemmer nej til det her, kan de ikke få en kompensation.
Er det bedre at sige, at vi ikke vil lave nogen regler for at kunne give økologer kompensation, hvis der kommer gmo i deres afgrøder, end det er nu, hvor vi vil indføre nogle regler, hvorefter der er mulighed for at give økologer kompensation?
Er det sådan?
Jeg forstår ikke rigtig, hvordan Kristendemokraterne tænker, siden de ikke vil være med til at gøre det muligt at sikre økologerne.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-12:
Så var det jo bare det.
Til det andet spørgsmål om økonomien: Vi Kristendemokrater er da meget optaget af, at der er en god økonomi i tingene, og det er bestemt ingen ulempe.
Men det, som jeg bemærkede, var, at når vi læser høringssvarene, så er de positive fra dem, der har en økonomisk fortjeneste ud af det.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
En økonomisk gevinst er den eneste fordel, og det er ikke nok.
Hvad er der galt i, at der må være en økonomisk gevinst ved at indføre ny teknologi?
De f.eks. majsarter, der kunne komme på tale, kunne også være en miljømæssig gevinst, for de er pesticidresistente, altså resistente over for Roundup, og Roundup'en er jo mere miljøvenlig end f.eks. de pesticider, der bruges til fjernelse af ukrudt i dag.
Hvad er det, der er galt i, at vi bruger en teknik, som i øvrigt er risikovurderet?
Alle gmo-sorter, der bliver indført, vil være risikovurderet, sådan at de ikke er til skade for mennesker, natur, miljø eller dyr, og det vil sige, at de allergitestet på mennesker, og at de har gennemgået en risikovurdering, som ingen andre økologiske eller konventionelle sorter har gennemgået.
Så rent faktisk er gmo-sorten, som hr. Mogens Nørgård Pedersen er bange for, mere sikkerhedstestet og risikovurderet end det, hr. Mogens Nørgård Pedersen siger han
er tryg ved
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-12:
Det er et stort skridt at indføre gmo, og vi betragter det bestemt ikke som nogen verdenssensation.
Kristendemokraterne er oprigtigt bekymrede for den udvikling, som den her teknologi medfører.
Vi kan naturligvis ikke sige noget om, hvor det udvikler sig hen, og om det kan være anderledes om 100 år, men en ting er dog sikkert, og det er, at jeg behøver ikke at tage stilling til det om 100 år, men det er jo en helt anden problematik. Vi er bange, fordi der ikke er sikkerhed nok, vi er bekymrede, fordi der ikke er forskning nok, som gør os trygge ved at bruge den her teknologi på specielt fødevareområdet.
Det er da også det, som lovforslaget giver udtryk for.
Der står bl.a. i bemærkningerne godkendt til markedsføring i EU og vurderet til at være uden risiko.
Kristendemokraterne vil have sikkerhed for, at der ikke er nogen risiko, inden vi for alvor begynder at bruge den her teknologi, hvis vi så skal bruge den; det kan jo ikke bare bero på en vurdering.
Dertil kommer, at der også i lovforslaget er en række andre steder, hvor ministeren får bemyndigelse til forskellige ting, bl.a. erstatning og den slags.
Vi har så tit sagt, at forureneren betaler, og det mener vi også må gælde for det her område, hvis det er sådan, at det skal indføres i Danmark.
Høringssvarene har været spændende læsning, og jeg må erkende, at vi Kristendemokrater har haft stor glæde af at læse høringssvarene, for det er jo folk, som i hvert fald på et eller andet niveau har forstand på det, de snakker om.
Men høringssvarene giver klart udtryk for en bekymring.
Ud fra en faglig vurdering er man skeptisk, men ud fra en økonomisk vurdering er man positiv.
Vi tror faktisk, at noget af det, som bærer hele det her problemområde frem, er økonomien.
Det er den, der skal bære det, og den, der skal sikres.
Når det gælder fremtiden, er det klart, som andre ordførere har givet udtryk for, at hvis moratoriet falder, så kan der være en ny situation, men vi ser ikke nogen grund til at vedtage det her lovforslag på nuværende tidspunkt.
Det er klart, at Kristendemokraterne også er optaget af at forholde sig til virkeligheden, og hvis moratoriet falder, så er der altså en anden virkelighed, og så vil vi selvfølgelig forholde os til den. Med den usikkerhed, der er i det her lovforslag, er det ikke et lovforslag, vi vil stemme for, om så moratoriet skulle falde.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-12:
Jamen grunden til, at der er mange kompetencer og bemyndigelser til ministeren, er den logiske, at vi jo vurderer hver enkelt afgrøde for sig.
Det er ikke sådan noget med, at vi siger, at afstandsgrænsen så er 50 m eller 100 m eller 200 m. Vi går ind og vurderer hver enkelt afgrøde.
Den mest komplicerede afgrøde er formodentlig hybridraps, og der vil vi selvfølgelig følge med i, hvad sker der rundtomkring.
Derfor er det vigtigt, at vi hele tiden kan justere afstandsgrænserne. Det kan da godt være, at der på nogle af afstandsgrænserne pludselig kommer et ønske om en vurdering
af, om det er nødvendigt at gøre dem længere, og så kan det jo ikke nytte noget, at vi skal have et lovforslag igennem Folketinget hver eneste gang.
Så hr. Keld Albrechtsen bliver jo nødt til at tro på, at det her vil blive administreret efter det forsigtighedsprincip, som regeringen i øvrigt til enhver tid hylder.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Det er rent faktisk lodret forkert, hvad hr. Keld Albrechtsen siger, for når man ser på disse regler, som de er sat op, så har vi erfaringer siden 1953 for, at disse regler om afstandskrav, godt landsmandskab, hvordan man renholder maskiner osv., kan fungere, og det område, hvor det fungerer tættest, er rent faktisk i Danmark, hvor vi kan holde sortsrenhed osv.
Så det er bevist, at det kan lade sig gøre med disse regler, som regeringen fremsætter forslag om, så det er lodret faktuelt forkert, hvad hr. Keld Albrechtsen siger.
Er det ikke bare sådan, at hr. Keld Albrechtsen er imod det her for at have en politisk mærkesag, ligesom han bliver ved med at have en politisk mærkesag ved at være imod atomkraft osv.
Enhedslisten skal bare være imod for at være imod, for at Enhedslisten kan leve.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg er simpelt hen nødt til at sige, at det, hr. Thor Gunnar Kofoed nu fører frem, om, at den lovgivning, man nu foreslår fra ministerens side, skulle beskytte økologerne,
Jeg bliver nødt til at bede hr. Kofoed bekræfte, at hvis man vedtager det forslag, ministeren har fremsat, så vil det ikke kunne sikre imod spredning, for spredningen er i naturen.
Der bliver en sikkerhedszone formentlig på 200 m
, men i realiteten kan majsen sprede sig over mange kilometer, og så er der det med mejetærskerne osv., så det vil blive spredt.
Oven i købet vil de ikke få erstatning til omlægning, så de kan blive økologer igen, så de går rabundus.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget forfærdeligt vrøvl, hr. Kofoed er ude med, at det her skulle være noget, der sikrer.
Man kan ikke sikre økologerne, hvis man laver gmo-dyrkning, så enkelt er det, og det kan hr. Gunnar Kofoed ikke på nogen måde bortforklare. Man kan så vælge, at man ser bort fra det, og det er det, ministeren har valgt.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Verden er hård mod Enhedslisten, kan jeg forstå, for gmo spreder sig over hele verden.
Vi hørte fra hr. Jørn Dohrmann i dag, at gmo var oppe på over 45 millioner ha. Jeg kan oplyse, at det faktisk faktuelt er ret forkert.
Vi er langt oppe over 70 millioner ha i verden i dag, og det spreder sig rent faktisk, fordi landmændene og forbrugerne i disse lande ikke har den frygt.
De vælger at så disse afgrøder, fordi der er en fordel ved det.
Men jeg kan jo stå her i en time og fortælle om de fordele, disse landmænd ser, og deres holdning er ikke nødvendigvis forkert i forhold til Enhedslistens.
Når hr. Keld Albrechtsen siger, at spanske økologer må opgive deres økologiske produktion, fordi gmo kommer ind, er det jo netop, fordi man ikke har sådan en lovgivning, som vi her skal tage stilling til.
Hvorfor er hr. Keld Albrechtsen bange for at tage stilling til, om noget er rigtigt, når vi nu forsøger at beskytte disse økologer, som hr. Keld Albrechtsen siger han kæmper sådan for?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Vi mener, at der i dag ikke findes muligheder for at lave gmo-planter, som er sikre, og hvor vi kan overskue langtidseffekterne på natur, mennesker, sundhed, spredning osv. i en tilstrækkelig grad til, at det er forsvarligt at godkende det.
Jeg kan ikke sige, om vi om 100 år har en genteknologi, som vil gøre det forsvarligt at slippe det ud i naturen.
Jeg kan bare sige, at det har vi ikke i dag, det har vi heller ikke om 5 år, og derfor vil vi ikke være med til det.
Hr. Martin Lidegaard kan ikke lokke mig i den fælde at tage stilling til en teknologi sådan fuldstændig abstrakt og principielt.
Vi har bare den holdning, at sådan, som det ligger i dag, er det ikke forsvarligt.
Med hensyn til Spanien, de erfaringer, og at de mangler en lovgivning: Jo, det gør de nok.
Men problemet er jo grundlæggende, at ligegyldig hvilken lovgivning man så laver, så spreder det sig, og når det spreder sig, så mister økologerne retten til at være økologer.
Hr. Martin Lidegaard kan lave al den lovgivning, han vil, men man har ikke kunnet forhindre spredning.
Man har ikke kunnet forhindre det i Canada, man har ikke kunnet forhindre det i USA, man har ikke kunnet forhindre det i Mexico, man har ikke kunnet forhindre det i Spanien.
Man har ikke kunnet forhindre det noget sted, hvor det foregår, uanset hvilken lovgivning man har haft.