runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2005-11-24:
SF ønsker med sit forslag at begrænse borgmestres mulighed for ud over borgmesterlønnen at oppebære honorar og vederlag i en række selskaber, således som det er beskrevet nærmere i forslaget.
Tilsyneladende er der jo ikke noget særlig stort overblik over omfanget af de ekstra indtægter, borgmestrene oppebærer, og derfor synes jeg også, det er godt, at indenrigsministeren nu har igangsat en form for udredningsarbejde, ikke alene for borgmestre, men også for embedsmænd og andre.
Som jeg forstår det, vil resultatet foreligge i foråret 2006.
Dansk Folkeparti ønsker at fremføre, at vi synes, det bestemt er et gode for en kommune, at dens borgmester deltager i aktiviteter uden for rådhuset.
Det skal vi ikke lægge skjul på, og vi tror faktisk også, at de aktiviteter, en borgmester deltager i uden for rådhuset, på et eller andet tidspunkt kommer kommunen til gode.
Jeg går nemlig ud fra, at han eller hun deltager i nogle aktiviteter for at skabe trivsel og velfærd for sin kommune, f.eks. ved at sidde i et renholdningsselskabs bestyrelse, eller hvad ved jeg.
Men det er vigtigt for mig at fremføre, at jeg nok synes, at man ligesom jagter borgmestrene en smule, hvis de har en lille skilling i ekstraindtægt.
Jeg vil ikke undlade at fortælle SF, der har fremsat forslaget, at borgmesteren er ansvarlig over for sit byråd for, at han passer sit arbejde, og at han mest af alt er ansvarlig over for de vælgere, der har valgt ham til byrådet.
Hvis borgmesteren passer sit arbejde, kan Dansk Folkeparti faktisk ikke se noget som helst anstødeligt i, at han deltager i en hel del bestyrelsesarbejde, og det er også mit indtryk, at i flere af de bestyrelser, borgmestre og andre sidder i, er dagpengene 300-400 kr. om dagen.
Der kan selvfølgelig være steder, hvor en borgmester får et honorar af en vis størrelse, og jeg tror, det nærmest er det, forslagsstillerne sigter mod at få en nærmere analyse af.
Rent umiddelbart må jeg nok sige, at i modsætning til det forslag, der blev forhandlet for lidt siden, er vi rimelig kritiske over for forslaget her.
Men vi afviser ikke at se på resultatet af det arbejde, der bliver udført, og som præsenteres for ministeriet til foråret.
Hvis det viser noget alarmerende, går jeg klart ud fra, at en ansvarlig minister kommer med et forslag til Folketinget om, hvordan en sådan sag skal håndteres, men det, jeg kender til fra min egen kommune og også andre kommuner, er i hvert fald, at de ekstrajob, som borgmesteren har, ligger helt nede i småtingsafdelingen.
Rent umiddelbart er det derfor min vurdering, at man skyder lidt ved siden af med forslaget.
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM blem.
Men vi er villige til at gå ind i udvalgsarbejdet, og specielt vil vi have afklaret, hvilket omfang det eventuelt har, og det sker jo i løbet af ganske få måneder.
Kristen Touborg (SF), 2005-11-24:
Skal hr. Nødgaards bemærkninger om, at Dansk Folkeparti ikke mener, at det er særlig udbredt, og at det kun er i nogle særlige enkelttilfælde, en borgmester får store honorarer, tages som udtryk for, at det ikke gør noget, hvis det kun er nogle få stykker?
Og hvor mange tilfælde skal der i øvrigt være, før Dansk Folkeparti vil reagere på det?
Poul Nødgaard (DF), 2005-11-24:
Det er jo lidt af et lige på og hårdt-spørgsmål.
Det vil jo vise sig, når vi har set analysen.
Hvis det er tre-fire stykker, går jeg ud fra, at den ansvarlige minister må komme til Folketinget og dermed SF for at fortælle, om der er noget at komme efter.
Jeg vil ikke nævne dem ved navn, selv om jeg har på fornemmelsen, hvilke kommuner hr. Touborg tænker på, men tanker er jo toldfrie, så derfor synes jeg ikke, vi skal nævne nogen ved navn.
Det er lidt kørepenge og 338 kr., eller hvor meget det nu er, for et halvdagsmøde
, så det synes jeg ikke man skal have så ondt af.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Det Konservative Folkeparti afviser dette beslutningsforslag, men vi vil naturligvis se på resultaterne af det udvalgsarbejde, der har været talt om i dag.
Ministeren har i detaljer redegjort for, hvad forslaget går ud på, så jeg kan måske kort fortælle om mine egne erfaringer på området – ikke fordi jeg har været borgmester, men fordi jeg har deltaget i en konstituering, hvor der var lønnede hverv.
Jeg forstod simpelt hen ikke, hvorfor flere af kommunalbestyrelsens medlemmer samlede sig om ønsker om ganske bestemte hverv.
Det viste sig senere, at det var dem, der var lidt løn for, mens dem, jeg fik, ikke var lønnede, men det ændrede sig, da jeg skulle være med i en konstituering for anden gang.
Så havde jeg opnået samme rutine som de øvrige og var derfor i stand til at vælge de rette hverv.
Vi mener altså, at det ikke er urimeligt med et honorar, som afspejler en indsats, og at det honorar går til borgmesteren eller et kommunalbestyrelsesmedlem.
Honorarer for mellemkommunale selskaber er jo fastsat sådan, at de alene dækker timelønnen og ikke noget derudover, så jeg synes, det ville være forkert, hvis beløbet skulle tilfalde kommunekassen.
Aktieselskabet aflægger jo en årsberetning, efter årsberetningen fastsættes der et honorar for bestyrelsesarbejdet, og der er ikke nogen offentlig kontrol med dem.
De fastsættes alene efter bestyrelsens ønske, og jeg synes, det er rimeligt, at der bliver taget hul på problemstillingen, så vi får afklaret, hvor store honorarerne i aktieselskaberne er, hvordan de bliver fastsat, og om deres størrelse er rimelige i forhold til indsatsen.
skal nå frem til en belysning af sagen: Hvor store er disse honorarer?
Hvor omfattende er de?
Og hvad betyder de?
Det er udvalget i gang med nu, der er iværksat en høring, og når resultatet foreligger, synes jeg, man skal se på sagen.
Principielt mener jeg altså, at borgmestre skal kunne modtage et honorar.
Jeg mener, det er positivt, at de yder en ekstra indsats, og honoraret skal gå til dem selv som løn for indsatsen.
Men hvis der er tale om et honorar, som skævvrider eller på anden vis målretter arbejdet mod noget andet end borgmesterhvervet, er der naturligvis tale om et problem, og det synes jeg man skal se på.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg har brugt vendingen tidligere i dag, og jeg synes også, den er meget velplaceret her: Det var også et rent umiddelbart meget ærligt indlæg, i hvert fald indledningen.
Jeg vil spørge den konservative ordfører: Når de opgaver, som tidligere har været udført som en naturlig del af en kommunalbestyrelses ansvarsområde og altså med borgmesteren som M021S13541431NAKL.FM Page 1418
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM den øverste ansvarlige, nu for en dels vedkommende bliver lagt ud i nogle selskaber, er det så ikke lidt usædvanligt, at den, der hidtil har haft ansvaret, får en højere løn, bare fordi opgaverne bliver organiseret anderledes?
Jeg kunne forstå, at hr. Christian WedellNeergaard har meget ondt af, at man selv disponerer i en gruppe og siger, at man vil lade pengene tilgå partikassen, og at det er meget ubehageligt.
Men så kunne man jo vælge den fuldstændig relevante mulighed at give hjemmel til, at de honorarer, som gives for nogle opgaver, der hidtil har været løst i det almindelige kommunale regi, kunne tilgå kommunekassen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Jeg vil afvise, at det vil være relevant at give en hjemmel til at lade dem gå i kommunekassen, for jeg er af den faste overbevisning, at der er tale om en ydelse for et stykke arbejde, og det stykke arbejde skal der være mulighed for at honorere borgmesteren for, fordi han har ydet en indsats.
Når jeg peger på situationen på Københavns Rådhus, er det bare for at pege på den politiske forskel i vurderingen af spørgsmålet, nemlig at det aldrig kunne forekomme, at Det Konservative Folkeparti stillede krav om, at ekstrahonorarer skulle tilgå partikassen.
Jeg er meget stærkt tilhænger af, at man kan etablere kommunale selskaber, som skal løse afgrænsede driftsopgaver, og at de kan etableres i aktieselskabsform.
Men jeg kan godt se, det kan blive et problem, hvis man gradvis trækker flere og flere opgaver ud og på den måde gradvis hæver borgmesterhonoraret, og det er derfor, jeg siger, at det er et område, vi kommer til at kigge på, for der må ikke være noget i honoreringsreglerne, som forhindrer den, synes jeg, fornuftige udvikling, at opgaver lægges i selskaber, og det dermed bliver muligt at identificere omkostningsstrukturen i løsningen af opgaverne.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg er meget glad for den åbenhed over for spørgsmålet, som den konservative ordfører har, og som også var gældende for ministeren og for Venstres ordfører.
Ud over det, de igangværende undersøgelser skal afdække, vil der jo gøre sig nogle yderligere forhold gældende, når vi får de nye, større kommuner, og det er derfor, Socialdemokratiet har foreslået, at vi måske kunne benytte lejligheden til at lave en beretning over forslaget, så vi kunne sætte yderligere arbejder i værk på grundlag af erfaringerne fra 2007, og så vi inden næste valg fik klarlagt, hvilke regler der skulle være gældende.
Hr. Christian Wedell-Neergaard indledte sin afvisning med, at det at give hjemmel til, at honorarer kunne gå i kommunekassen, ikke skulle være Folketingets opgave.
Det skulle netop være noget, der kunne besluttes i en kommune, eller for den sags skyld kunne det også være en hjemmel, det var muligt at udnytte for borgmesteren eller andre repræsentanter for kommunen som privatpersoner.
Jeg kan ikke forstå afvisningen, for hr. Christian Wedell-Neergaard beskrev jo netop selv så malende, at mennesker, som ikke ved noget om pengene, forfølger nogle spændende opgaver, mens de, der ved noget om pengene, forfølger pengene.
Det er jo ikke en smagfuld beskrivelse af, at arbejde og honorering nødvendigvis hører sammen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Nej, men jeg havde bare lyst til at give en helt ærlig fremstilling af min oplevelse af konstitueringsprocessen, og de, der har læst aviser på det seneste, har jo kunnet se, at det ikke er alle steder, det går lige præcis sådan for sig.
Jeg vil sige, at Socialdemokratiet ikke undlader at øge underholdningsværdien af at sidde i Kommunaludvalget, hvis vi skal arbejde med en sådan beretning.
Det vil jeg meget gerne være med til, og jeg vil meget gerne se med åbenhed på honoreringen for at sidde i bestyrelserne for aktieselskaber.
Jeg mener bare ikke, beretningen bør indeholde krav om en hjemmel til, at beløbet kan tilfalde kommunekassen, men lad os nu se på det.
Jeg glæder mig til det kommende udvalgsarbejde.
M021S13541431NAKL.FM Page 1419
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Ole Glahn (RV), 2005-11-24:
Jeg kan indledningsvis sige, at jeg også har haft adskillige erfaringer med konstitueringer.
Men for at mødet ikke skal udvikle sig til et Oxfordmøde, skal jeg undlade at informere om mine erfaringer, men blot tilføje, at jeg på visse punkter har lignende erfaringer, og at jeg synes, det mest spændende har været, at der har været politisk indflydelse og honorering på samme tid.
Ellers vil jeg sige, at i Det Radikale Venstre er vi principielt enige i SF’s forslag.
Vi mener, det er rigtigt, at borgmestre og andre ikke skal have ekstra honorarer for varetagelse af hverv, der er direkte forbundet med deres funktion som borgmester eller rådmand.
Vi noterer med tilfredshed, at indenrigsministeren kan oplyse, at et udvalg arbejder med dele af problemstillingen.
Vi synes, det er vigtigt, at udvalgets arbejde kan medvirke til at belyse spørgsmålet.
Det ligger i forslaget, at forbuddet ikke skal gælde, hvis arbejdet ikke har berøring med borgmester- eller rådmandshvervet.
Det vil sige, at for arbejde i Kommunernes Landsforening og lignende kan man godt få et honorar, men det er jo også særskilte, ekstra arbejdsopgaver, en borgmester eller rådmand påtager sig her, og derfor kan der godt ydes et honorar.
De nye kommunalbestyrelser skal tiltræde den 1. januar 2007, og i og med at vi får de nye store kommuner, kan der jo godt blive nogle ændringer af den måde, posterne fordeles på.
Derfor synes vi egentlig, det kunne være meget hensigtsmæssigt under udvalgsarbejdet at se på, om ikrafttrædelsesdatoen, der er foreslået til den 1. januar 2006, bliver rykket frem.
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiet også har foreslået det, og det er vi altså enige i.
Min konklusion på Det Radikale Venstres vegne er altså, at vi principielt er tilhængere af forslaget, men at vi under udvalgsarbejdet gerne vil drøfte tidspunktet for ordningens ikrafttrædelse og dermed også, hvornår regeringen skal komme med sit lovforslag.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Vi mener, det er vigtigt at fastholde, at borgmestre og rådmænd har ét hovedhverv, nemlig at være borgmester eller rådmand.
De kan jo godt få diverse andre poster i medfør af hvervet, men så må det vurderes, hvad det er rimeligt at honorere dem med.
Det bør ikke være sådan, at det er privatøkonomiske hensyn, der er afgørende for, hvilke hverv de påtager sig.
Men debatten er jo også kommet ind på andre byrådsmedlemmers hverv andre steder, og også her mener vi, det er væsentligt, at det er saglige hensyn og ikke privatøkonomiske overvejelser om, hvilke forskellige ben man kan få rundtomkring, der skal være afgørende.
Jeg tror egentlig, det kunne være med til at højne respekten lidt for det politiske arbejde, der foregår, hvis det hele ikke kun handler om, hvor mange ben man kan rage til sig, men også om, hvilke politiske poster man mener det er vigtigt at sidde på.
Vi synes, det bedste ville være, hvis der kunne blive flertal her i Folketinget for, at de forskellige honorarer skal gå i kommunekassen, sådan som SF foreslår.
Men så længe der ikke kan opnås flertal for det, har vi det sådan i Enhedslisten, at den slags honorarer betaler vi i partiskat, så de går i partikassen.
På den måde kan ingen lægge privatøkonomiske interesser til grund for, hvilke poster man skal tage imod, og det synes vi er langt bedre end det, som jeg kan forstå De Konservative ønsker, nemlig at det skal være den enkeltes personlige pengekasse, honorarerne for posterne skal gå til.
Det bliver utrolig spændende at se resultatet af den undersøgelse, ministeren omtalte, og jeg er enig i, at der bør laves en ny undersøgelse i 2007, når vi kender de nye kommuner og regioner og ved, hvilke poster osv. der findes.
Men det ville også være fint, hvis vi kunne blive enige om at afgive en beretning allerede til foråret eller måske vedtage forslaget med nogle ændringsforslag om ikrafttrædelsesdato osv., så der M021S13541431NAKL.FM Page 1420 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM i hvert fald bliver hjemmel til at lade honorarerne gå i kommunekassen.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Men hvis Venstre mener, at det skal være det faglige hensyn til, hvad der er bedst for det enkelte menneske, hvorfor ønsker Venstre så ikke at sige, om man vil have en ensartet refusion, elM021S13541431NAKL.FM Page 1423 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM ler om man fortsat vil bruge refusionen, altså økonomien, til at bestemme, hvor mange der skal være på de forskellige ydelser?
For det, man gør, når man fastsætter de forskellige refusionssatser, er jo at skrue op og ned for, hvor mange der skal være på de forskellige typer ydelser.
Der er det, jeg spørger, om Venstre politisk har en holdning til, at spørgsmålet om, hvilke forskellige ydelser folk skal være på, skal fastsættes i lovparagraffer, så man tager et fagligt hensyn til, hvad der er afgørende, frem for at man gør det ved hjælp af økonomien med refusionssatserne.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Det er fuldstændig rigtigt.
Det skal vurderes ud fra, hvad der er godt for mennesker – så enkelt er det svar – og ikke noget andet.
Spørgsmålet er så, om fru Line Barfod helt har sikkerhed for, hvad der er bedst i den sammenhæng.
Hvad er det, der får kommunen til at gøre mest?
Er det 100 pct., eller hvad er det?
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Jeg kunne godt tænke mig, at Venstres ordfører ville løfte bare en lille flig af sløret for, om Venstre mener noget om, hvorvidt mennesker skal behandles ud fra, hvad man sagligt, fagligt vurderer vil være det bedste for det pågældende menneske, eller ud fra hvilken refusionssats der er på forskellige ydelser.
Det må Venstre vel kunne have en holdning til, selv om der ikke ligger noget forslag til udligningsreform på bordet endnu.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Det kan jo i løbet af dagen næsten blive svært at finde på nye formuleringer, for vi har kredset om spørgsmål om udligning hele dagen, og vi har signaleret, at vi står foran et nyt udligningssystem.
Derfor ville det være halsløs gerning, hvis nu vi pludselig vedtog et princip omkring refusionsdelen, som vi jo ikke kan undgå at vurdere i sammenhæng med hele udligningsreformen.
Vi har ligesom slået helt fast i dag, at den er på vej, at den snart kommer, og derfor ville det være urimeligt at vedtage det her forslag.
Dermed har jeg selvfølgelig sagt, at Venstre ikke kan støtte det, for refusionssystemet og udligningssystemet bør altså ses i sammenhæng.
Så når man nu ikke kan sige noget godt om et forslag, så kan man jo eventuelt lade være med at sige noget, og det skal jeg så gøre nu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Men synes hr. Arne Toft, det er en plausibel fremgangsmåde, at Socialdemokratiet på baggrund af sin størrelse osv. skaber sig en valgfond i Københavns Kommune, som kan medvirke til, at man totalt kan overdøve de andre partier ved næste valg?
Karen J. Klint (S), 2005-11-24:
Jeg vil gerne følge op på det, som fru Line Barfod var inde på, og spørge ministeren meget direkte – for det har faktisk været oppe i debatterne de to sidste gange, vi har drøftet refusionstakster, at virkeligheden har flyttet sig lidt væk fra nogle af de intentioner, der var i de eksisterende refusionstakster – om ministeren slet ikke er bekendt med, at der faktisk er nogle mennesker, som kommer i klemme i nogle meget, meget lange forløb, hvor de får arbejdsprøvning på arbejdsprøvning og revalidering på revalidering, i stedet for at kommunerne hugger til med det samme og siger: Det her er en oplagt sag, du skal have den førtidspension i et hug, i stedet for at du skal igennem rigtig mange forløb.
Kender ministeren slet ikke sådan nogle historier?
Det, det her forslag handler om, er, at der skal være 100 pct. refusion af alle overførselsindkomster, og det er jeg ikke enig i.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Det var sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Det, jeg spurgte om, var, om ministeren er enig i det billede af virkeligheden, der blev tegnet på konferencen i går om retssikkerhed på det sociale område, nemlig, at det, der rent faktisk sker, både når der bliver vedtaget lovgivning i Folketinget, og når man sidder ude i kommunerne, er, at hvis man ønsker at ændre på noget, så er det refusionssatserne, man ændrer på, og så er det det, der er afgørende, og ikke hvad der står i lovparagrafferne.
Så bliver det refusionssatsen, der er afgørende for, hvilke ydelser folk får, også selv om der ikke er nogen hjemmel til i lovgivningen, at det er det, der skal være afgørende, og selv om det nogle gange kan være i modstrid med, hvad der står i lovgivningen.
Jeg tror, at der er mange kommuner, der gør et rigtig godt stykke arbejde, og som ikke bare lader sig lede af refusionsprocenter.
For mig er det afgørende, at vi laver systemer, der opmuntrer kommunerne og giver incitamenter til, at de kan være aktive over for borgerne frem for at lade dem gå på passiv forsørgelse.
M021S13541431NAKL.FM Page 1422
Nu er der intet i det her forslag, der handler om, at man skal opgive mennesker.
Jeg vil gerne høre, om det også er det, ministeren lægger op til her, når ministeren siger, at refusionsudgifter er et styringsinstrument, altså at det, der skal være afgørende for, om et menneske får den ene eller den anden eller den tredje ydelse, ikke skal være, hvad der står i lovparagrafferne, men hvilken refusionssats der er på de forskellige ydelser, og at det er det, kommunerne skal agere ud fra.
Er det det, ministeren mener skal være afgørende?
Kristen Touborg (SF), 2005-11-24:
Tak for debatten.
Jeg synes, det har været en opløftende debat, hvor der er udtrykt varierende positivitet over for forslaget, og jeg synes også, det er rart, at adskillige partier klart giver udtryk for, at det er en problemstilling, det er nødvendigt at se på.
Derfor har vi naturligvis heller ingen problemer med at afvente resultatet af det udvalgsarbejde, der er sat i gang.
Faktisk blev forslaget fremsat for et års tid siden, men af forskellige grunde, bl.a. afholdelsen af folketingsvalget, er behandlingen udsat et par gange, så det i dag er første gang, forslaget er til behandling, så det er fint nok for mig, at vi afventer resultatet af udvalgsarbejdet.
Flere har udtrykt ønske om, at der bliver afgivet en beretning af udvalget på baggrund af forslaget, så man kan finde frem til den mest hensigtsmæssige måde at gøre det på, og det synes jeg også ville være udmærket.
De Konservative og Dansk Folkeparti har været de mest forbeholdne over for forslaget, men jeg opfatter det dog ikke sådan, at man er fuldstændig afvisende.
Jeg hæftede mig lidt ved, at De Konservatives ordfører gav udtryk for, at bengnaveri skal undgås.
Det er også et grimt ord, men sagen er jo, at det i virkeligheden er meget dækkende, og jeg synes måske ikke, De Konservative gik helt ind til sagens kerne og forklarede, hvordan bengnaveri kan undgås, når man ikke vil være med til at give et lovgrundlag for, at det kan undgås.
Men det får vi jo lejlighed til at snakke om i udvalget, så det tror jeg vi skal lade ligge til det tidspunkt.
Jeg vil gerne sige tak for debatten og ser frem til, at vi får gjort noget ved problemet.
Afstemning
Karen J. Klint (S), 2005-11-24:
Det var også derfor, vi måske godt kunne sige: Skal vi ikke se på refusionerne, når vi nu alligevel skal til at kigge på noget?
Så det, jeg efterlyste, var bare sådan en lille indrømmelse af, at det hele ikke var så romantisk rosenrødt, som jeg synes ministeren tegnede et billede af at det var.
Tidligere var der 50 pct. refusion af alle udgifter.
Nu har vi gjort det sådan, at i de perioder, hvor kommunen foretager sig noget aktivt for borgeren, er der 65 pct. refusion; i de perioder, hvor den ikke gør noget, er der kun 35 pct.
Det er da et forsøg på at tilpasse sig virkeligheden.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
En af grundene til, at kommunerne har overskredet de aftaler, de har indgået, er, at de er i gang med at forberede denne enorme kommunalreform, som altså koster nogle penge.
Selv om regeringen ikke rigtig har villet indrømme det, koster det altså noget, når man laver hele Danmark totalt om og flytter rundt på alle opgaverne.
Selv om det først er den 1. januar 2007, en række af opgaverne flyttes,
skal det altså forberedes, og det koster nogle penge, ligesom man nogle steder i de kommuner, der skal sammenlægges, er gået i gang med at se på, hvad der skal gøres, fordi der er enorme forskelle i servicegrundlaget.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Refusion går jo ud på, at en kommune modtager refusion for en ydelse til borgeren.
Forhåbentlig skeler en kommune ikke til, hvad de får mest refusion for, og at det bestemmer, hvad de vil gøre for deres borgere.
Sådan er det forhåbentlig ikke, man tænker i det kommunale system.
Så jeg har fuld tillid til, at man vil gøre det bedste for borgerne.
Det har vi lige valgt nye folk til i de her nye byråd, og ud fra hvad jeg har hørt i den politiske debat op til valget, er der ingen politikere, der ikke vil gøre det bedste for borgerne, det har de sådan set lovet alle sammen.
Derfor vil jeg bare fastholde: Lad os nu se på det her i en sammenhæng med hele udviklingsreformen.