runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-22:
Jeg vil gerne sige til fru Sonja Mikkelsen, at jeg synes, vi skal tage historien med.
Hvis der er nogen partier, der har presset på for den redegørelse, der er blevet lavet, så er det de borgerlige partier.
Så der er ikke opstået nogen erkendelse af, at der er et problem, eller at der er nogle ting, der skal løses.
Når vi taler kommercialisering, er det jo ikke overraskende, at Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre har en forskelligrettet opfattelse af ordet.
Jeg opfatter ikke kommercialisering som et negativt ladet ord, når man taler kultur.
For Det Konservative Folkeparti, vil jeg da ikke lægge skjul på, opfatter kulturen som uafhængig af kommercielle interesser og af statslige, politiske interesser.
Kultur er noget, som skal give os nogle oplevelser, nogle udfordringer, som ikke er bundet af, at man er knyttet til specielle interesser.
Men det, som kommercialiseringen af kulturen kan være med til, er at give det sidste spark, det sidste incitament og de sidste ressourcer til, at man kan lave de spændende ting.
Det er vi sådan set ret begejstrede for.
Vi vil ikke røre ved selve essensen i, at kulturen skal være uafhængig, men vi har ikke den berøringsangst - og det troede jeg egentlig heller ikke Det Radikale Venstre havde - som jeg selvfølgelig har en forståelse for at man i SF har over for, at erhvervslivet går ind og er med til at sørge for, at kulturlivet får nogle flere ressourcer.
Siden Arilds tid har man jo oplevet, at mæcener har givet penge til, at man kunne sidde oppe på høloftet og male sine malerier.
Nu bliver det jo systematiseret og organiseret
i en grad, som vi kun kan være tilfredse med, for det giver det ekstra flødeskum til de kunstnere, vi har i Danmark i dag.
Og det rører overhovedet ikke, vil jeg godt gentage, ved den uafhængighed og den kvalitet, der er ved den form for kulturliv, vi har i Danmark i dag.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-22:
Jeg skal så ikke fortsætte i den boldgade, for nu er spørgsmålene stillet på det område, men i stedet rette spørgsmålet til Venstre, De Konservative og Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse her.
Der er jo gået et halvt år, siden vi fik redegørelsen fra regeringen.
Der er ganske konkrete forslag i redegørelsen.
Og alligevel kommer man her med et forslag til en vedtagelse, hvor man godt nok tager udgangspunkt i, at man har erkendt, at der er brug for at gøre nogle ting, men hvor er handlingen?
Man vil altså tage stilling fra sag til sag, men hvornår vil man tage stilling? Man har muligheden i dag for at give tilsagn om at medvirke ved at stemme for det forslag til vedtagelse, som er fremsat af hr. Ole Sohn på vegne af en række partier.
Der er sagt fra, kan jeg forstå, i hvert fald fra
konservativt hold, med hensyn til ét forslag
, men hvad med de øvrige meget perspektivrige initiativer?
Der lå ikke nogen tilsagn.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-22:
Jeg er ikke helt enig med hr. Ole Sohn.
Jeg synes ikke, at det forslag, vi har set, er upræcist; jeg synes, det er totalt fatalt, at man taler om kommercialiseringen af kulturlivet. Det viser efter mine begreber, at den konservative ordfører ikke har forstået, hvad det i virkeligheden er, dette initiativ går ud på.
Det går netop ikke ud på at kommercialisere kulturlivet.
Det drejer sig om at skabe frugtbar vekselvirkning med fuld og kompromisløs respekt for kunstens frihed; det er, hvad det drejer sig om, ikke om kommercialisering af kulturlivet.
Jeg kan næsten ikke se, hvordan man stærkere kan udtrykke den forskel, der er på mit syn og De Konservatives syn.
Ole Sohn (SF), 2001-05-22:
Det Konservative Folkepartis ordfører skal i al fald have ros for at have lavet et forslag til vedtagelse, der er kortere. Men det er desværre ikke mere præcist.
Det er jo sådan set her, det er meget afgørende at få frem, hvad Det Konservative Folkeparti ønsker.
Om man ikke har den opfattelse, at forudsætningen for, at man kan udnytte det erhvervspolitiske potentiale i kulturerhvervene netop er, at man har en fri og uafhængig kunst.
Det er klart, at kan der tjenes penge på kulturerhvervene, kommer der også penge ind til samfundet
, som kan understøtte kulturpolitikken.
Det er den kobling, der er utrolig væsentlig at få slået fast, og det synes jeg bestemt ikke er tilfældet i det forslag til vedtagelse her.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-22:
Nu er det ikke mig, der piller ting ud af lovforslaget.
Men jeg kan da trøste Dansk Folkepartis ordfører med, at det tror jeg ikke, det er.
Derimod kan jeg forstå, at Dansk Folkepartis ordfører ikke har sat sig alt for godt ind i, hvad det egentlig er, det handler om.
For som det ganske rigtigt blev citeret heroppefra, så knytter det forøgede bøvl sig til produktion af brødhvede.
Og jeg skal så oplyse Dansk Folkepartis ordfører om, at det er helt frivilligt, om man ønsker at producere brødhvede.
Det vil sige, at en af forudsætningerne for at få 50 kg kvælstof ekstra til sin hvedemark er, at man påtager sig noget mere bøvl, men det er vi sådan set ikke imod, fordi vi er jo nødt til at sikre, at der ikke også i fremtiden bliver produceret 10 gange så meget brødhvede, som der er behov for, med forbrug af 10 gange så meget ekstra kvælstof, som der er behov for og som det er hensigtsmæssigt.
Så vi har det helt fint med den del vedrørende brødhvede.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-22:
Hr. Brian Mikkelsen har ret i, at der nok kommer en borgerlig regering efter et eller andet valg.
Så er der i hvert fald ikke sagt for meget.
Jeg tror, at hr. Brian Mikkelsen og jeg er meget enige, men jeg vil bare lige være sikker på, at vi er det, for man ved jo aldrig, hvad hr. Brian Mikkelsen kan rode sig ind i, hvis andre partier skal indblandes i den der regering, der kommer efter et eller andet valg.
Det betyder ikke, at Det Konservative Folkeparti mener, at man skal erstatte kulturstøtte med »ud at jage penge«?
Det er et supplement til den offentlige støtte?
Jeg er helt hundrede procent enig i, at det er et godt supplement, at der er mange muligheder, og at de skal udnyttes.
Men bare lige for at være helt sikker: Det betyder ikke, at man så skal sige: Ha ha, nu har vi altså fået en eller anden fond eller en eller anden virksomhed til at betale sådan og sådan, og så kan vi godt lige skære ned i beløbet på finansloven?
Det er ikke sådan, hverken hr. Brian Mikkelsen eller jeg tænker, vel?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-22:
Som en del af det siamesiske tvillingepar kan jeg bekræfte hr. Peter Duetofts udsagn.
Vi har ingen problemer med de bevillinger, der er til kulturområdet i dag - på nogle områder prøver vi at presse på for øgede bevillinger, og på andre områder vil vi prioritere anderledes - for kulturpengene er godt brugt i dagens Danmark.
Det her er et supplement, og det er en mulighed for, at man også kan gå ud og sælge dansk kultur i udlandet.
Der findes vel ikke nogen bedre synlige flagposter, end når danske film sælger rundtomkring i verden, eller når dansk billedkunst, danske malerier, dansk litteratur bliver oversat, og vi kan være stolte af den måde, vi viser os på og sælger vores land på.
Så: Jo, det er et supplement, og det er flødeskummet oveni for kunstnerne og kulturen.
Ester Larsen (V), 2001-05-22:
Jeg har et enkelt spørgsmål til Brian Mikkelsen, og det er
Egil Møller (DF), 2001-05-22:
Nogle mennesker har det sådan, at de enten bevidst eller ubevidst ikke kan eller vil forstå, hvad der bliver sagt.
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at vi skal lukke os inde, at vi skal værne så meget om det danske sprog, at man ikke kan tilegne sig - hvor det er naturligt - andre landes udtryk.
Selvfølgelig skal man det, og det sagde jeg i øvrigt også i min ordførertale.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-22:
Jeg har da været i salen nok til at vide, at den ordflom, der kommer fra Dansk Folkeparti, behøver man ikke at lytte så meget efter, for indholdet mangler jo.
Jeg spørger bare: Hvordan i alverden skal dansk erhvervsliv klare sig, hvis man går rundt og tror, at verden befinder sig fra Dannevirke og nordpå, at det er inden for det danske riges grænser, tingene foregår, og at man ikke skal være i samspil med alle andre? Vi ved, vi skal have fat i internationale medarbejdere; vi ved, at danske medarbejdere skal til udlandet og lære nyt.
Og så render Dansk Folkeparti rundt og siger: Jamen nu skal vi i hvert fald bare sørge for, at det er det danske sprog, og det er det ene og det andet.
Jeg er den første til at forsvare det danske sprog; jeg er den første til at forsvare dansk historie og dansk kultur.
Jeg synes altså, at der er voldsom modstrid mellem det, Dansk Folkeparti siger, og det, de så rent faktisk gør.
Og problemet er, at konsekvensen af det, Dansk Folkeparti siger på det her område, vil give et lukket, provinsielt Danmark, der ikke har den kontakt og den udveksling med andre lande, som er nødvendig.
Men helt ærligt: Det var ikke den store overraskelse for mig, at Dansk Folkeparti har det synspunkt.
Egil Møller (DF), 2001-05-22:
Jamen jeg tror også, at de danske vælgere ved, hvad de kan forvente at få, hvis de stemmer på Dansk Folkeparti.
Men jeg må altså erkende, at jeg ikke forstår, at Peter Duetoft hævder, at Dansk Folkeparti ikke ønsker erhvervslivet de bedste vilkår.
Hvis hr. Duetoft havde været i salen gennem de mange debatter, der har været om erhvervslivets vilkår, så har netop Dansk Folkeparti nævnt, at det skal have vilkår, der gør det muligt at bevare velfærdssamfundet og skabe så gode vilkår, at vore ældre, vore syge og vore handicappede kan få langt bedre vilkår.
Og i den udstrækning erhvervslivet kan få inspiration af kunsten og kulturen, jamen så er det jo pragtfuldt, og det er jo det, man gør i dag.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-22:
Ja, der var jo engang, at tyskerne - det har vel været i 1950'erne eller sådan noget lignende - troede, at deres identitet lå i sproget, og derfor blev en telefon til en Fernsprecher.
Danmark
Jeg synes, at det er lidt sølle, hvis det på den måde skal være det eneste, der bygger op til en danskhed.
Men jeg vil bare sige til Dansk Folkepartis ordfører: Jo, jeg forstod åbenbart udmærket godt, hvad der blev sagt, men jeg vil fastholde, at det er verdensfjernt at tro, at man kan få fjernet en globalisering, få fjernet en internationalisering både fra medierne og fra Internettet, og hvad ved jeg. Det eneste, Dansk Folkeparti vil opnå ved den linje, de kører nu, er at lukke os ude fra verden og sørge for, at dansk erhvervsliv klarer sig dårligere, fordi vi ikke har den internationale baggrund.
Fordi vores medarbejdere ikke har den bredde, fordi vi render rundt og tror, at vi er en sognegård.
Og det er Dansk Folkepartis politik.
Det er fint.
Men så ved man da i alle fald også, hvad man får, hvis man stemmer på dem.
Egil Møller (DF), 2001-05-22:
Hr. Peter Duetoft forstår ikke, hvad det er, jeg siger.
Det kan jeg nok ikke gøre noget ved.
Men jeg har jo ikke sagt, at vi ikke skal anvende engelske udtryk.
Jeg har ikke sagt, at vi skal lukke os ude fra verdenssamfundet.
Selvfølgelig skal vi ikke det.
Men jeg synes godt, at man kan lære lidt af Frankrig.
Og jeg tror, at det er Norge, som faktisk gør lidt af en dyd ud af at erstatte engelske navne med nationale navne.
Det er også et led i bevarelsen af den danske sprogstamme.
Jeg synes også, vi skylder vore efterkommere, at vi ikke skal komme i en situation, hvor det danske sprog ikke bliver talt længere.
Det er jo sådan, at der hvert eneste år forsvinder sprog globalt, fordi de bliver talt af for få mennesker.
Ester Larsen (V), 2001-05-22:
For Venstre er det meget vigtigt, at man disponerer de midler, der er til rådighed for kulturen, så fornuftigt og hensigtsmæssigt som muligt.
Det er Venstres stærke overbevisning, at det bedste, samfundet kan yde kulturen, er at give talentpleje, at give talentskoling og udvikling.
Derfor synes jeg, det er utrolig betænkeligt, at denne regering sulter de kunstneriske uddannelser.
Situationen er sådan, at de 16 rektorer ved kunstskolerne har fundet det nødvendigt at gå sammen og danne et fælles rektorværn mod konsekvensen af de forringelser, som deres skoler udsættes for.
Så der vil altid være tilsagn fra Venstres side om at støtte kvaliteten, men ikke dermed at støtte alle kulturministerens ønsker og interessepleje.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-22:
Det er jo et glædeligt sindelagsskifte, der er sket her.
Når man tænker på de gode gamle dage, da man havde Fremskridtspartiet herinde, og tænker på en Poulsgaard eller en Rindal osv., så er det jo helt rart at høre Dansk Folkeparti stille sig op og sige, at man da godt nok også skal have noget støtte til kunsten. Så den del af talen har jeg ikke nogen problemer med.
Men jeg har et problem med Dansk Folkepartis anden del af talen.
Nu sluttede det lige med en sætning om, at vi ikke skal lukke os ude fra verden.
Men de foregående toethalvt minut lød ellers stort set, som om vi skulle i gang med sprogrensning, så vi får alle udenlandske udtryk ud af det danske sprog, og vi skulle nærmest afbryde alle computere i bedste saudiarabiske stil, og vi skal censurere tv-kanalerne, så der ikke er for meget engelsksproget.
Undskyld jeg spørger Dansk Folkeparti: Hvordan i himlens navn vil man i et moderne kommunikationssamfund styre det?
Den eneste mulighed er vel at stå ved de værdier, man selv har.
Men tror Dansk Folkeparti, at man på nogen måde kan vende den indflydelse, der er fra udlandet på Danmark?
Vi må vel være med i den konkurrence.
Dansk Folkeparti må vel kunne forstå, at vi ikke kan lukke os inde bag mure - hvad enten det er fysiske mure eller mediemæssige mure - og tro, at vi kan leve uden for den verden, der er ved at gå i gang i øjeblikket.
Vi er udsat for den konkurrence.
Og jeg forstår simpelt hen ikke, at man kan tale på den måde, man taler.
Det er da verdensfjernt.
Egil Møller (DF), 2001-05-22:
Når man studerer Danmarks historie, kan man som et helt almindeligt menneske blive dybt imponeret over, hvad kulturen har frembragt af kunst gennem de mange generationer. Hvad der er forarbejdet ved åndens og håndens hjælp, er ganske overvældende. I vor tid er der sket dette, at kulturen og erhvervslivet har nærmet sig hinanden.
Hvis vi ser over Atlanten til USA, har det vist sig, at underholdning og kultur er USA's største eksportsektor.
Man må nok erkende, at nogle af kunstens og kulturens egenskaber i form af idérigdom, kreativitet og historier er på vej til at blive dette århundredes vigtigste konkurrenceparametre. Her i landet har vi flere eksempler på, at kulturlivet
og erhvervslivet arbejder sammen i nye fællesskaber.
Af eksempler kan jeg nævne B&O, Novo Nordisk og IT-firmaet Oracle, som hver for sig har benyttet sig af kulturinspiration og -samarbejde.
Kulturen er blevet et meget vigtigt redskab
både nationalt og regionalt i konkurrencen om at tiltrække investeringer og turister.
Derfor er det vigtigt, at kultur- og erhvervspolitikken bliver koordineret i endnu højere grad i fremtiden.
Sidste år anvendte staten, amterne og kommunerne tilsammen 3,5 mia. kr. til museer, film, teater, musik og alment kulturelle formål.
Når vi ser nærmere på finansieringen af dette beløb, blev 53 pct. afholdt af statskassen, mens kommunerne og amterne afholdt henholdsvis 36 pct. og 11 pct. af de samlede udgifter. Et af formålene med disse udgifter er groft sagt at give borgerne oplevelser og glæde i hverdagen.
Det kan være lidt bekymrende, når man er vidne til, at programfladen en tilfældig tv-lørdag indeholder 95 pct. programmer af amerikansk oprindelse.
Vi må som danskere have mod, styrke og selvtillid til at dæmme op for denne stadig større eksport og indflydelse fra især den engelskspogede verden på danskernes hverdag.
Vi skal yde en stor indsats for at bevare vort modersmål.
Det er især ungdommen, IT-verdenen og til en vis grad medierne, som gør det til en dyd at anvende engelske ord som erstatning for danske.
Uanset at vi befinder os i en verden, som på mange måder kommer stadig nærmere, er vi i Dansk Folkeparti klar over, at vi skal gøre en kæmpe indsats for at bevare vores danske identitet. Dermed er ikke sagt, at vi skal udelukke os fra verdenssamfundet, men vi skal som danskere med vore evner virke for, at dansk kultur også bliver en naturlig og vigtig handelsvare. I Dansk Folkeparti ønsker vi, at der i Søren Kierkegaards fædreland skal værnes om og gives tilskud til den danske kultur og kulturarv.
Det skylder vi os selv og vore efterkommere.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-22:
Nej, hr. Brian Mikkelsen, i Enhedslisten er vi ikke nervøse for den konservative holdning; vi synes bare, den er fuldstændig selvmodsigende. Det ene øjeblik får vi at vide af hr. Brian Mikkelsen
, at kommercialiseringen er et helt afgørende element i kunst- og kulturlivet, og det næste øjeblik får vi at vide, at det er flødeskummet.
Det er vel brødet, der er det afgørende.
Og vi har den klare opfattelse i Enhedslisten og heldigvis også blandt andre partier, at når det gælder brødet, er det afgørende, at det er uafhængigt af kommercielle interesser.
Hr. Brian Mikkelsen beskæftiger sig kun med flødeskummet.
Vi er ikke bekymrede, men vi ser klart, hvad den konservative politik er.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-05-22:
Jeg er enig i fru Ester Larsens kommentar.
Med hensyn til fru Sonja Mikkelsen, så siger hr. Mikkelsen heroppefra, at jeg har grund til at være indigneret og vel også en smule skuffet og sur over de udtalelser, der kommer.
Jeg vil godt sige, at om noget parti har Det Konservative Folkeparti vel været forkæmper for, at der kom nogle fornuftige kulturbevillinger, og at der også blev diskuteret kvalitet.
Derfor er det, ja, underligt, at man fra en socialdemokratisk ordfører skal høre de her ting heroppefra.
Men lad det være; lad det være.
Der er ingen som helst grund til bekymring fra Socialdemokratiets side; det kan godt være, der er det fra Enhedslistens side, men fra Socialdemokratiets side med hensyn til vores kulturpolitik er der ingen som helst grund til bekymring.
Årsagen til, at vi ikke kan stemme for det fremsatte forslag til vedtagelse, er, at vi ikke vil bindes op på de, er det otte punkter, der er, eller sådan noget i den stil.
Vi vil gerne tage stilling fra sag til sag, og jeg kan da godt røbe heroppefra, at vi ikke stemmer imod det; vi stemmer blankt ud fra betragtningen, at der er mange gode ideer i det, og hvis vi tog dem enkeltvis og fik uddybet dem lidt, kunne det sagtens være, at Det Konservative Folkeparti kunne stemme for alle punkterne - sagtens.
Men det er jo sådan lidt uparlamentarisk at sige, at man vedtager et sådant forslag til vedtagelse uden at konkretisere det noget mere.
Det kan da også godt være, at vi, når man kommer frem til de konkrete enkeltheder, ender med at stemme ja til dem alle sammen - selvfølgelig.
Sonja Mikkelsen (S), 2001-05-22:
Der er altså noget, jeg ikke helt forstår, men det kan være, hr. Brian Mikkelsen kan opklare mysteriet. Jeg kunne forstå, at man sådan set i hvert fald for 99 pct.s vedkommende fra Det Konservative Folkepartis side var enig i de forslag, der er fremført fra regeringens side i redegørelsen.
Jeg kunne også forstå - sådan udlagde jeg svaret; det kan være hr. Peter Duetoft kan komme det nærmere - at man ikke hos De Konservative har den opfattelse, at det, at man bliver dygtigere til at bruge sin kunst kommercielt, skal erstatte de offentlige midler, der er til at støtte den frie kunst.
Sådan forstod jeg det.
Hvad er det så, der gør, at Det Konservative Folkeparti ikke kan stemme for det af et flertal fremsatte forslag til vedtagelse?
Er det et udtryk for, at De Konservative er kommet i dårligt selskab i den her sag, eller hvad er det? Jeg har meget svært ved at forstå, at man ikke har mulighed for at give et tilsagn om at medvirke positivt til de initiativer, som er nævnt i det forslag til vedtagelse, som de fire partier har fremsat.
Ester Larsen (V), 2001-05-22:
... om ikke hr. Brian Mikkelsen er enig i, at det forslag, som bl.a. ligger i redegørelsen, nemlig at man gerne vil arbejde for at få en musikproducentuddannelse, er udtryk for et ønske om at kommercialisere musikken, et ønske om at styrke udbredelsen og eksporten af dansk musik.
Egil Møller (DF), 2001-05-22:
Jeg ved ikke, om hr. Ole Sohn hørte godt nok efter min ordførertale.
Det er vi ikke i tvivl om i Dansk Folkeparti.
Så får jeg et direkte spørgsmål
: Jamen er det så ikke en god idé, at man mindst anvender 1 pct. til kulturen og kunsten, fordi - påstås det - det kommer mangefold igen? Jamen det kan vi jo ikke vide hundrede procent, for hvis det synspunkt er rigtigt, skal vi jo ikke kun give 1 pct., så skal vi give 99 pct. næsten.
Altså vi må jo have sådan lidt erkendelse af, hvad hele statsbudgettet skal anvendes til.
Men i den udstrækning, kunsten og kulturen er med til at hive eksportindtægter hjem til forbedring af det danske velfærdssamfund, er det ganske fornuftigt.
Erling Christensen (S), 2001-05-22:
Jeg var da lidt ked af, at hr. Christian H. Hansen ikke også roste mig for kritiske bemærkninger.
Man må tænke sig om, når fremhæver andre.
Nå, jeg lever nok uden.
Dansk Folkepartis ordfører havde den opfattelse, at det her var mistillid til landbruget.
Sådan har jeg nu ikke opfattet det.
Nej, nej, det er det ikke.
Jeg mener, at landbruget er naturforvaltere på samfundets vegne, derfor skal de have nogle værktøjer i hånden for at gøre det på en god måde.
Dansk Folkeparti var jo med i vedtagelsen af landbrugsloven.
Nu forstod jeg, at Dansk Folkeparti ville stemme imod det her lovforslag, men kunne Dansk Folkeparti så ikke prøve at gøre op, hvad Dansk Folkeparti mener, der skulle rettes i det her lovforslag for, at Dansk Folkeparti kunne stemme for?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-22:
Som medforslagsstillere til det her beslutningsforslag, mener vi i Dansk Folkeparti, at det er vigtigt, at regionaliseringsproblematikken får optimal opmærksomhed, måske også ligefrem bliver taget lidt mere alvorligt i uddannelsesmæssig sammenhæng. Tønderområdet er blevet ramt uforholdsmæssigt hårdt ved de seneste uddannelsesmæssige reformer.
Det gælder faktisk for hele det sønderjyske område generelt.
Flere uddannelser er blevet fjernet fra området, og når de interessante uddannelser bliver flyttet væk fra et område, er det svært at opfylde det ønske, som vi egentlig alle sammen har, om, at man skal fastholde unge mennesker i området. Som medforslagsstillere ønsker vi i Dansk Folkeparti, at man gør det her til et forsøg på at forankre og forbedre et lokalt område, nemlig det sønderjyske, uddannelsesmæssigt.
Jeg tror også, at det med hensyn til uddannelsen generelt - i samarbejde med studerende fra andre lande - vil være en god placering, man kunne opnå igennem det her.
Så ved jeg godt, at man fra regeringens side hellere holder sig til, at man har lavet mange gode tiltag, og det har man da nok også igennem de reformer, der nu er lavet.
Men vi vil godt sige, at det sønderjyske område er blevet lidt af en hvid plet på det uddannelsesmæssige kort, og det, vi i Dansk Folkeparti meget gerne vil opnå med det her beslutningsforslag, er, at der bliver rettet op på det.
Helga Moos (V), 2001-05-22:
Jeg ved ikke, om hr. Aage Frandsen har set, at de lokale mennesker, som har arbejdet med det her forslag, også har lavet behovsanalyser.
Aage Frandsen (SF), 2001-05-22:
Er det alligevel ikke fornuftigt, at man undersøger lidt nærmere, hvordan man tror, det vil være i forhold til andre uddannelser, hvis man opretter en uddannelse i Tønder?
Er det ikke fornuftigt at se på, om de penge, man anvender i den her forbindelse, er anvendt rigtigt? Vi synes, det er glimrende, hvis man kan lave uddannelser i det sønderjyske område.
Vi synes, det var en meget stor skam, at man lukkede Tønder Statsseminarium, for det var sådan set uddannelsesstedet i Tønder.
Det stemte vi imod, og det stemte Venstre for.
Det var deres initiativ.
Vi synes, at ministeriet skal kigge nærmere på det, men vi kan ikke støtte et forslag, uden at det er forberedt fra forslagsstillernes side. Det er forberedt af de lokale mennesker dernede med hensyn til, hvordan indretningen kan være, men vi skal også kende behovet, inden vi går i gang.
Det synes vi at ministeriet under alle omstændigheder skal undersøge nærmere.