runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2004-06-01:
Som det også er blevet sagt tidligere, er det langtfra første gang, Enhedslisten fremsætter dette beslutningsforslag om at indføre kommunal anvisningsret i privat udlejningsbyggeri, og heller ikke denne gang kan Det Konservative Folkeparti støtte et sådant forslag.
Der er nemlig tale om ren og skær ekspropriation, når Enhedslisten vil fratage private udlejere råderetten over hver fjerde ledige lejlighed i deres ejendomme.
Vi har brug for flere private udlejningsboliger, og vi er derfor også glade for de mange tiltag, regeringen har iværksat for netop at sikre flere sådanne boliger.
Hvis forslaget fra Enhedslisten blev vedtaget, ville det derimod fuldstændig tage livet af den private udlejningssektor, og det ønsker vi på ingen måde.
Vi har dog intet imod, at der indgås frivillige aftaler mellem kommunerne og private udlejere om en eventuel anvisningsret, men der skal netop være tale om frivillighed, ellers står vi af.
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget, og jeg må sige, at jeg er en smule overrasket over at høre, at Socialdemokratiet støtter det.
Det kan godt være, jeg bare husker forkert, men jeg mener ikke, Socialdemokratiet plejer at gøre det, og jeg vil da sørge for, at de private udlejere får det at vide.
Jeg tror, at der er mange, som vil være interesserede i at vide, hvad de kan vente sig fra Socialdemokraternes side med hensyn til deres ejendomme, i hvert fald hvis Socialdemokraterne en dag får magt, som de har agt.
Lissa Mathiasen (S), 2004-06-01:
Jeg bemærkede, at ministeren sagde »når der bliver solgt nogle få i en afdeling«.
Jeg har egentlig siddet og funderet over det, for når man ser forslaget og ser de svar, der er kommet, hvordan sikrer man så, at der måske kun bliver solgt
nogle få lejligheder i en afdeling?
Hvordan sikrer man, at det ikke er dem alle sammen, der bliver solgt?
Vi har faktisk været inde på og fået det svar, at teoretisk kan man godt forestille sig, at i en lille afdeling bliver alt eller for den sags skyld 99 pct. solgt.
Hvilke forbedringer sker der?
Beboersammensætning er nøjagtig den samme, nu er de bare blevet ejere, og hvad er forskellen så?
Hvad er der sket med hensyn til at få et bedre fungerende boligområde?
Der er ikke sket andet, end at det nu ikke er lejeboliger, men ejerboliger.
Og i øvrigt: Hvordan vil ministeren sikre, at det kun bliver nogle få?
Søren Gade (V), 2004-06-01:
Først er jeg lige nødt til at svare fru Line Barfod på hendes spørgsmål eller bemærkninger omkring materialet fra kammeradvokaten.
Jeg vil også her under tredjebehandlingen lige fastholde det principielle standpunkt, som jeg gav udtryk for under andenbehandlingen, at udlevering af det notat, som kammeradvokaten har udarbejdet, ville betyde, at man brød den fortrolighed, der er mellem staten og statens advokat, og det er jo en fortrolighed, der er et naturligt element i ethvert advokat-klientforhold i sager, hvor staten kan risikere at blive sagsøgt.
Det er også blevet behandlet, det er rejst over for justitsministeren og for Folketingets Udvalg for Forretningsordenen.
Justitsministeren har afgivet et svar, der støtter min tilbageholdenhed - det er bare lige for at få det præciseret.
Så vil jeg gerne sige tak for den meget brede tilslutning til lovforslaget.
Jeg er ked af, at jeg måske har punkteret nogle af hr. Villy Søvndals forkerte myter om denne her regering.
Det er selvfølgelig beklageligt.
Jeg blev en lille smule nervøs over de pæne ord, hr. Villy Søvndal sagde, for det er jo ikke sikkert, at det sådan styrker min position internt i regeringen, men det må jeg så leve med.
Nej, jeg ville gerne sige, at jeg er glad for, at det er lykkedes at få enderne til nå sammen i denne her sag, som jo er vanskelig.
Jeg vil også godt kvittere for den konstruktive indstilling, som oppositionen har udvist i denne her proces.
Det er meget glædeligt, at vi nu står med et godt, solidt forankret fundament til en ny udvikling for hele Christianiaområdet.
Det lover godt for processen og arbejdet frem mod at finde den samlede løsning for Christianiaområdet.
Jeg må jo så også sige, at det, der også er enighed om i Folketinget, er, at Christiania fremover skal sikres ansvarlighed i forhold til gældende lovgivning, og at der skal ske en beskyttelse og genopretning af de historiske volde.
De smukke gamle bygninger skal renoveres og vedligeholdes.
Når det så er sagt, så må man sige, at vi med lovgivningen har lagt rammerne for udviklingen, og nu skal vi så i gang med at udfylde de rammer som den nye lovgiver for en ny organisations- og ejerform.
I den forbindelse er regeringen altså klar til at indgå i konkrete undersøgelser af de mulige ejerformer, inddrage sagkyndig bistand og gå i dialog med de relevante parter, og det vil jo først og fremmest sige christianitterne.
I den forbindelse vil jeg gerne endnu en gang pointere, at forudsætningen for at kunne have en konstruktiv dialog, og for at staten vil kunne indgå aftaler med beboerne, er, at beboerne organiserer sig på en sådan måde, at de er i stand til at indgå i forpligtende forhandlinger og aftaler.
Men jeg vil afslutningsvis sige, at de positive takter, som er blevet anslået her i Folketinget i dag i forbindelse med sidstebehandlingen af lovforslaget, mener jeg giver det bedst mulige oplæg til den videre proces, så vi kan finde frem til en bæredygtig og langsigtet løsning for Christiania til gavn for os alle.
Line Barfod (EL), 2004-06-01:
Vi er nået langt siden førstebehandlingen af dette forslag.
Det er en stor sejr for de mange, der har været med til at bakke op om Christiania.
Derfor er det, at det nu er lykkedes at skabe en mulighed for, at Christiania kan fortsætte, en stor sejr for alle de mange i dette land, der ønsker et mangfoldigt
samfund, et samfund, hvor der er plads til, at man kan indrette sig, som man selv har lyst til
Jeg synes, det er meget vigtigt, at det pres fortsætter.
Vi er nået langt, og lovforslaget giver mulighed for, at Christiania kan fortsætte.
Som andre ordførere har været inde på, skal der nu undersøges forskellige modeller.
Men vi har ikke med dette lovforslag nogen sikkerhed for, hvilken model der bliver valgt.
Vi har ikke nogen sikkerhed for, at Christiania kommer til at fortsætte.
Det er derfor, at Enhedslisten har valgt at sige, at vi ikke kan stemme for forslaget, at vi undlader. Jeg vil gerne sige, at det er meget vigtigt, at det store folkelige pres, der har været,
fortsætter.
Det er vigtigt, at Christiania fortsætter den udvikling, der har været i gang på Christiania, som har været helt afgørende for, at vi er kommet så langt.
Det skal fortsætte også under de kommende forhandlinger.
Vi skal opretholde presset; vi skal opretholde dialogen og vise, at Christiania ønsker at fortsætte, at Christiania ønsker at forhandle, så der er maksimalt pres på regeringen for at finde en fornuftig løsning.
Så burde det også kunne lykkes, hvis regeringen holder fast i de nye toner, der kom med den nye forsvarsminister.
Så vil jeg gerne afslutningsvis sige i forhold til lovgivningsarbejdet, at jeg stadig synes, det er et problem, at vi ikke har fået lov til at se det hemmelige notat fra kammeradvokaten, og jeg håber, at vi på et tidspunkt får en generel drøftelse, som det er besluttet i Udvalget for Forretningsordenen, om, hvorfor der er forskel på vurderinger af juridiske konsekvenser og vurderinger af økonomiske konsekvenser eller andet.
Det er uholdbart at behandle et lovforslag, hvor vi ved, at der ligger et notat fra kammeradvokaten, som vi ikke kan få adgang til.
Vi mener, at det er vigtigt, at vi sikrer, at det ikke kommer til at ske igen.
Men som sagt: Vi er meget glade for, at det er lykkedes at komme så langt, som vi er, men vi mener ikke, at der med dette ligger en sikkerhed for, at Christiania kan fortsætte, og derfor kan vi ikke stemme for lovforslaget.
Men vi vil fortsætte arbejdet for, at vi finder en løsning, så Christiania kan fortsætte, og vil arbejde for, at der ikke gennemtrumfes nogen løsning, som Christiania ikke selv er med i.
Vi håber, at det lykkes, når dette lovforslag er vedtaget.
Ulrik Kragh (V), 2004-06-01:
Jeg vil da også gerne benytte lejligheden til at takke alle dem, som har ønsket at deltage i at få skabt de bedste rammer for, hvordan fremtidens Christiania kan udvikle sig.
Det har været en proces, hvor vi egentlig langt hen ad vejen har været enige om nogle grundlæggende ting, der lovgivningsmæssigt skulle holdes inden for rammerne af den almindelige lovgivning i Danmark, men samtidig med det var der også en proces, hvor vi alle sammen har erkendt, at den særegenhed og de specielle mennesker, specielle på den gode måde, som bor på Christiania, også skulle have mulighed for at blomstre.
Nu er vi i en situation, hvor vi ved at give en mulig tidsfristforlængelse, såfremt christianitterne vælger at tage ansvaret - hvis de vælger at indgå konstruktivt i processen i den dialog, der skal være mellem christianitterne, Københavns Kommune og den statsinstitution, der skal forestå overgangsprocessen - har muligheden for at kunne forlænge den tidsperiode, vi har til at finde den rigtige løsning for Christiania i.
Men om halvandet år, når den vilkårsaftale, den rammeaftale, som har fungeret for Christiania, er udløbet, skal vi have et nyt og ansvarligt Christiania, hvor det nu er christianitterne, der har bolden og skal løfte opgaven, og det håber vi så de kan. Det, der så er planen, er, at man på lige vilkår undersøger de forskellige muligheder, der er for Christiania.
Alle modellerne vil blive undersøgt på lige vilkår, og man vil dermed skaffe sig det bedst kvalificerede beslutningsgrundlag for fremtidens Christiania.
Når det beslutningsgrundlag er til stede, vil regeringen fremlægge beslutningsgrundlaget for de partier, der vælger at stemme for i dag.
Pia Gjellerup (S), 2004-06-01:
Med denne meget ukontroversielle afstemning, Folketinget netop har gennemført - endda uden at røre knapperne - står vi i en ret enestående situation, og jeg skal gerne kvittere for de mange, der har givet tilsagn i udvalget om nu i anden omgang at stemme for det ændringsforslag, som vi just har vedtaget.
Det er vigtigt, at det kommer i den rækkefølge og ikke omvendt, som der jo var lagt op til i regeringens forslag,
hvor man i virkeligheden først skulle slås om rettighederne, så skulle man derefter have lavet beslutningen om organisering og så derefter nogle undersøgelser, hvis samlede rækkevidde var tvivlsom, da vi stod her ved andenbehandlingen.
Nu får vi den rigtige rækkefølge, og det vil sige, at vi faktisk leder frem til en afstemning om lidt, som bliver forholdsvis enestående, nemlig ved at en meget, meget stor del af Folketinget stemmer for et grundlag for et fortsat levedygtigt, ordentligt, mangfoldigt og blomstrende Christiania.
Det synes jeg er vigtigt at markere her ved tredjebehandlingen
jeg skal sige, at det måske er et resultat, som vi, selv om det kun er første etape, ikke havde troet muligt, da vi så, hvilket folketingsflertal der blev frembragt efter sidste valg, hvor det var et folketingsflertal, som hellere så Christiania nedlagt, koste hvad det ville.
Nu er vi i en situation, hvor der åbnes for saglige undersøgelser af mulige kollektive ejermodeller, men også andre modeller, herunder almene løsninger, mulige kombinationsløsninger, og vi er fra Socialdemokratiets side åbne i forhold til at træffe et valg, når vi har fået de saglige undersøgelser gennemført.
Vi synes, det er en første etape, sådan som jeg bemærkede det lige før.
Det er en første etape, som er gået godt, men der kan være yderligere etaper.
Så jeg kan også spå, at vi vender tilbage til sagen, og jeg tror, at vi under alle omstændigheder kommer til at se på noget lovgivning, for der vil være behov for, uanset hvilke modeller vi måtte ende med at vælge, at fuldføre en ordentlig proces, og så vil der formentlig være behov for adgang til en række dispensationer, hvis man anvender i forvejen meget regulerende lovgivning, som ikke ville passe til området.
Men det tager vi til den tid.
Det fornøjelige arbejde giver vi os i kast med, og vi vil fra Socialdemokratiets side gerne markere, at vi er glade denne dag, hvor et helt Folketing faktisk bakker op om, at Christiania skal undersøges grundigt.
Vi skal have lagt de rette modeller på bordet og taget de valg politisk så vel som sagligt, der for hvert parti bliver de afgørende.
Vi har med dagens ændringsforslag og den lovgivning, der bliver vedtaget med et meget bredt flertal om lidt, taget en meget spændende første etape mod en ordentlig fremtidssikring af et rigtigt Christiania.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-01:
Der er meget langt fra den bulldozerretorik i synet på Christiania, der var fremme her i Folketinget lige efter valget, til det, vi nu skal stemme om om lidt.
Det er meget langt væk fra den retorik, de førte i sin tid.
Nu står vi med et betænkningsudkast og to ændringsforslag, der understreger en række ting, som jeg finder væsentlige at fremhæve.
Det ene er, at dialog vel er et af de ord, der forekommer hyppigst i det betænkningsudkast, der ligger.
Man erkender altså, at man ikke kan bulldoze sig igennem, men at en fremtid for Christiania skal bygge på dialog, skal bygge på samtale.
Den anden store ændring i forhold til tidligere er, at det også er understreget i betænkningen, at der kan arbejdes med forskellige ejerformer.
Der er ikke med loven udelukket nogen ejerformer, står der i betænkningen, og det betyder, at fondsmodellen, som jo er foretrukket af christianitterne, igen er bragt i spil.
Det er direkte nævnt i betænkningen.
Den tredje store ændring er, at man anerkender, at Christiania er noget særligt, at Christiania skal forblive noget særligt.
Nu anerkender man i betænkningen, at Christiania kan bestå som et område, hvor der er plads til at leve på en anden måde.
Det er noget helt andet.
Det er faktisk det stik modsatte af at normalisere. Der er også understreget det, som var en af SF's store bekymringer, nemlig at der skal sikres rammer for botilbud til de svage grupper.
Så langt så godt.
Men det er også rigtigt, at vi dermed ikke er ved vejs ende.
Nu forestår der et forhandlingsforløb.
Det muliggøres af, at der åbnes op for fondsmodellen.
Det muliggøres af, at der gives 6 måneder til at anmelde rettigheder, så man søger en forhandlet løsning, inden man bevæger sig ind i et meget langt og indviklet juridisk cirkus.
Jeg synes, der er grund til at pege på tre forhold, som jeg tror har bragt partierne på en anden kurs end den meget hårde kurs.
Det ene er, at jeg tror, mange partier langt ud på højrefløjen er blevet overrasket over, hvor stor den folkelige opbakning til Christiania er.
Alle de meningsmålinger, vi har set, tyder jo på, at to tredjedele af befolkningen synes, at der skal være rum til den mangfoldighed, den forskellighed, den hittepåsomhed, der er en del af Christiania.
Det andet er, at vi har haft et bevægeligt Christiania.
Christiania har på en række områder også flyttet sig, flyttet sig med hensyn til omfanget af hashhandelen, flyttet sig i forhold til at indgå aftaler, osv. osv.
Det synes jeg også man skal kvittere for.
Det sidste, jeg synes man skal kvittere for, er en bevægelig forsvarsminister, som har forstået, at betingelsen for at få et bredt forlig også var villigheden til at flytte sig.
Det synes jeg bestemt tjener den nye forsvarsminister til ros.
Så alt i alt giver det her mulighed for, at vi kan nå en mindelig løsning om Christiania.
Det er ikke afgjort endnu.
Der forestår formentlig en række slagsmål også fremover.
Men alt i alt en god dag i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Jeg hæftede mig bare ved, at ministeren nu siger, at han ikke er tilhænger af tvangsløsninger.
Men nu forstod jeg, at ministeren ikke er tilhænger af tvang, og så fik jeg bare den antagelse, at det heller ikke gælder over for de almene boligselskaber.
Men det gør det måske alligevel.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Det er imponerende, at hr. Keld Albrechtsen stadig har kræfter til at diskutere denne sag, men jeg vil blot sige, at det jo er den enkelte boligafdeling og den enkelte lejer, der kan være med til at beslutte, om man ønsker at gå om bord i den løsning.
Der er ikke tale om tvang over for afdelingen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-01:
Det er bare til den bemærkelsesværdige udtalelse om, at regeringen nu ikke er tilhænger af tvang.
Betyder det, at regeringen ikke vil tvinge et alment boligselskab til at medvirke til salg af sine boliger?
Torben Hansen (S), 2004-06-01:
Jeg forstår det sådan, at Venstres ordfører er enig med økonomi- og erhvervsministeren, og det er sådan set fuldstændig fint, for
når man ser Jyllands-Posten den 12. maj 2004, kan man jo se, at Venstres gruppe har besluttet, at i 2006 skal dansk benzin gerne være tilsat 2 pct. bioalkohol.
Men hvis man kigger på det udkast til redegørelsen og implementeringen af EU's brændstofdirektiv, som ministeren også nævnte i sin besvarelse, er der dér lagt op til en 0-målsætning, så jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad Venstres politik egentlig er.
Er det, som gruppen åbenbart står for, 2 pct. i 2006, eller er det det, der ligger i redegørelsen fra ministeren om implementering af EU's biobrændstofdirektiv?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-06-01:
Jeg vil godt svare nu og blot sige, at vi kommer jo med en energihandlingsplan på det tidspunkt, jeg nævnte, og jeg mener, det er vigtigt, at den bliver til i pagt med, at vi i fremtiden både skal se på, hvordan vi skal tilrettelægge hele vores energiinfrastruktur, og på, hvordan vi vil målrette de forskningsmidler, som er til rådighed.
Jeg synes, det er for tidligt at skære af og sige, at den kun skal indeholde det og det, men vi ser frem til en bred vifte af initiativer på dette område.
Kim Andersen (V), 2004-06-01:
I Venstre har vi den opfattelse, at der er mange positive elementer i bioethanol, både energiforsyningsmæssigt, miljømæssigt, industrielt og muligvis også i et eller andet omfang teknologisk.
Der er altså nogle fordele, og vi er derfor indstillet på at indgå i et arbejde, hvor vi ser på muligheden for at anvende bioethanol fremover i dansk energipolitisk sammenhæng.
Men vi er naturligvis enige i den plan, som økonomi- og erhvervsministeren har lagt frem på regeringens vegne, og vil blot allerede nu berede grunden for, at der i et længere perspektiv kan arbejdes for mulighederne for at få indført bioethanol til iblanding i benzin.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-01:
Det var uklart for mig, om den strategi, ministeren vil fremlægge ved årsskiftet, udelukkende er en strategi for forskning og udvikling, eller om den også omfatter anvendelse af brint og biobrændsler i transportsektoren.
Det var i øvrigt også uklart for mig, om strategien handler om både brint og biobrændsler eller kun en af delene, og det vil jeg gerne have at vide.
Det har jeg måttet tidligere, men jeg venter.
Det er meget trist, men o.k.
Det ved jeg godt, men jeg må da godt fremsætte nu.
Transportsektoren sluger en stadig voksende del af vores samlede energiforbrug, men i modsætning til, hvad der er tilfældet, når vi producerer el og varme, bruger vi stort set ikke vedvarende energi i transportsektoren, og denne udvikling er uholdbar af i hvert tilfælde to årsager. For det første har vi brug for at få nedbragt udslippet af drivhusgasser - ikke kun til det niveau, vi har bundet os til i den første Kyotoperiode, men til det niveau, som FN's klimapanel peger på som nødvendigt, hvis uoverskuelige klimakonsekvenser skal undgås i dette århundrede.
Her er det ikke muligt at se bort fra transportsektoren, som om den var en særlig ikke se og ikke høre-sektor.
Transportsektoren forbruger i dag ca. en fjerdedel af de fossile brændsler, der anvendes i Danmark, og der er vækst i forbruget, både herhjemme og internationalt.
Den anden årsag til, at det er vigtigt at få gjort noget ved transportsektoren, er, at olien i løbet af kort tid vil rinde ud, i hvert fald den del af olien, der er billig.
Det er de kendsgerninger, vi må se i øjnene.
Vi må lægge en strategi, som er baseret på, at vi over en årrække gør brint til hovedbrændstoffet i vores transportsektor og i den mellemliggende fase supplerer med biobrændsler, primært baseret på en produktion med affald, restprodukter og spildevand som råstoffer.
På baggrund heraf vil jeg gerne på vegne af SF, Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget opfordrer regeringen til at droppe sin 0 pct.-udmelding til EU ...
Aase D. Madsen (DF), 2004-06-01:
Jeg har bare sagt, at man ikke skal betale to gange for den samme vare.
Hvis vi efter det første år kan konstatere, at kvotepriserne har en væsentlig indflydelse på meromkostningerne, og hvis vi kan konstatere, at der sker en dobbeltregulering, er det enhver regerings pligt og ret og i hvert fald pligt at sige: Vi kan ikke tjene pengene to gange.
Vi har en CO2-afgift, som indgår i et kvotesystem, så vi kan ikke sige, at vi tjener på både gyngerne og karrusellerne, og så lader vi fem være lige.
Nej, vi giver selvfølgelig et løfte om, at fra et givet tidspunkt tilbageregulerer vi på den ene eller den anden måde, hvis vi kan konstatere, at der er sket en dobbeltregulering.
Ingen regering med respekt for sig selv kan bare se på, at der sker en dobbeltregulering på dette område, og det vil Dansk Folkeparti i hvert fald ikke være med til.
Torben Hansen (S), 2004-06-01:
Det skal blive meget kort.
Man kan forstå Venstres ordfører på den måde, at udmeldingen den 12. maj ikke længere er gældende.
Venstres ordfører lægger afstand til Venstres gruppe og lægger sig op ad økonomi- og erhvervsministeren.
Skal det forstås sådan?
Kim Andersen (V), 2004-06-01:
Jeg skal ikke gå ind på den socialdemokratiske spørgers evner og muligheder for at tolke og fortolke; det vil jeg lade være fuldstændig op til spørgeren.
Det er sådan, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem Venstre og økonomi- og erhvervsministeren med hensyn til regeringens udmelding på spørgsmålet fra EU om iblanding af ethanol.
Men samtidig er det sådan, at vi har haft en drøftelse og rejst spørgsmål om noget, vi synes er interessant af de grunde, jeg nævnte indledningsvis, og som vi vil arbejde politisk med og forfølge med henblik på, at det ad åre bliver muligt at anvende bioethanol i Danmark.
Sådan er det.
Det er naturligvis et langsigtet projekt, det er noget, der kræver store investeringer og megen planlægning, og derfor skal man naturligvis i sådan en sag arbejde med en vis tidshorisont.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-01:
Jeg forstod hr. Kim Andersen sådan, at hele spørgsmålet om transportsektoren, brint og biobrændstoffer skal i virkeligheden indgå i den handlingsplan, der er en del af aftalen mellem regeringen og oppositionen.
Det synes jeg da er virkelig godt.
Derfor vil jeg gerne vide, om den aftale, vi har indgået også indebærer, at der skal laves en strategi for transportsektoren om forsyningssikkerhed og nedbringelse af udslip af drivhusgasser fra transportsektoren.
Er det sådan?
Det ville jeg da synes var dejligt, men er det virkelig sådan?