runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Jeg vil gerne høre, om fru Tina Nedergaard kan bekræfte, at der er en række kommuner, der taber på det her.
Er det ikke korrekt, at man kan læse af de svar, som ministeren har givet til Folketingets Uddannelsesudvalg, at der er en række helt klare konsekvenser?
Jeg ved også, at bl.a. produktionsskoleforeningerne har sagt, at det ikke engang er sikkert, at det her er tilstrækkeligt, men lad det nu være.
Jeg forholder mig bare til ministerens tal.
Er det ikke rigtigt, at det er sådan, at Skagen Kommune vil tabe 245.000 kr., at Sejlflod Kommune vil tabe 329.000 kr., og at Skørping Kommune vil tabe 51.000 kr.?
Og er det ikke også korrekt, som jeg var inde på før, at Dronninglund og Brønderslev taber henholdsvis 215.000 kr. og 285.000 kr.?
Taletiden tillader ikke, at jeg kommer med yderligere tal, men det er rigeligt for mig.
Jeg har gjort op, at de kommuner, der taber på det, sætter 2,5 mio. kr. til.
Det skal retfærdigvis siges, at der er kommuner, som vinder på det her, bl.a. Aalborg og andre store byer.
Det mangler vi et svar på.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Forslaget lægger sådan set op til, at man går ind kommunalt og laver nogle lokale prioriteringer.
Man vurderer, hvad det er, man vil satse på i forhold til de unge mennesker, hvilket også ligger meget naturligt i forlængelse af kommunalreformen, som Socialdemokraterne så heller ikke kan støtte.
Vi giver nogle ressourcer, men giver også samtidig nogle muligheder for, at man lokalt kan lave nogle vurderinger af, hvad det er for et uddannelsesbillede, man ønsker.
Der vil fortsat være en forskel, men det, der vedtages i dag, er i forlængelse af L 3 en bevidstgørelse af de andre tilbud, som nu gives i form af 23 nye erhvervsuddannelser, og et skridt mod målet, altså at de flest muligt unge mennesker får en kompetencegivende uddannelse.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Det har vi ikke været vant til hidtil i debatten her i formiddag.
Jeg vil godt tage udgangspunkt i, at regeringen nu er kommet med et forslag.
Når man laver sådan noget, kan det være vanskeligt lige at gennemskue, hvad det er, det hele går ud på, men i et svar til Folketingets Uddannelsesudvalg – 24 tror jeg det er – fremgår det af en liste, hvad det betyder for de enkelte kommuner, og hvad det kommer til at betyde de steder, hvor man har produktionsskoler.
Nu er jeg jo valgt oppe i landets bedste kreds, Frederikshavnkredsen, og alle mine tre kommuner, Læsø, Skagen og Frederikshavn, kommer til at miste.
Det er måske, hvad det er, men jeg ved også, at man i fru Tina Nedergaards kreds, både i Dronninglund og i Brønderslev, også mister utrolig meget.
Det er altså flere hundredtusinde kroner, det drejer sig om.
Kommunen mister, skolen mister, men det store spørgsmål er: Hvad skal der blive af eleverne, hvis skolen lukker?
Fra nytår skærer man også 4.000 praktikpladser væk.
Hvad skal alle de her unge mennesker, som man ikke har fundet et job til, lave i stedet for?
Er alternativet kontanthjælp?
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Det lovforslag, vi her behandler, tager bl.a. højde for den situation, som vi har i dag, nemlig at kommunerne, når produktionsskolerne samlet når over deres måltal for antallet af elever, kollektivt afstraffes.
Det gælder ikke mindst de små landkommuner, også mange af de dårligt stillede kommuner, som netop har benyttet produktionsskolerne i vidt omfang.
Derfor tager det her lovforslag højde for en situation, som på mange måder er helt uholdbar, og derfor er det også et lovforslag, som er kommet i stand i forlængelse af aftaler med Kommunernes Landsforening, som selv har ønsket, at man fandt nogle bedre styringsinstrumenter.
Det, der ligger i selve lovforslaget, er intentionen om at styre aktivitetsudviklingen på produktionsskolerne.
Det skal også ses som et led i regeringens og Venstres tankegang om, at vi ønsker, at unge mennesker gennemfører en kompetencegivende uddannelse og ikke blot visiteres ind i uddannelser for nemheds skyld.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Nu strammer man den lidt.
På den ene side siger man fra Socialdemokraternes side, at hvis det er sådan, at vi gennemfører det her, så vil kommunerne lukke produktionsskolerne, for nu koster det pludselig penge at have dem, og på den anden side skal vi så forsvare, at vi skulle have en mistillid til kommunerne, og derfor indfører vi det her.
Jeg kan sige, at vi har tillid til kommunerne, og derfor tør vi godt overlade det økonomiske ansvar i større grad til kommunerne.
Vi finder, at det er meget, meget væsentligt – også i forlængelse af den kommunalreform, som vi i Venstre er så glade for – at man i de større kommuner får et stærkt lokalt uddannelsestilbud, og at kommunerne går ind og vurderer, hvor de vil sende eleverne hen, ikke ud fra nogen økonomiske udgangspunkter, men ud fra: Hvad tjener eleven bedst, hvad er der lokalt af muligheder?
Og vi er også glade for, at de er opmærksomme på, at der er kommet nogle nye, gode tilbud, siden denne regering kom til.
Jan Petersen (S), 2004-12-16:
Det var for lige at aflevere et par bemærkninger til det indlæg, hr. Lars Barfoed kom med.
Jeg forstår lovforslaget sådan, at det handler om at fjerne en revisionsbestemmelse, og det betyder i princippet, at hele det fundament jo er til debat.
Mit forslag om at afbryde forhandlingen skyldes så, at der var elementer inden for det samlede problemkompleks, som den her lovgivning indeholder, som ikke er blevet belyst under udvalgsarbejdet, på trods af at det var blevet til kendegivet under førstebehandling, at vi skulle drøfte den problemstilling.
Så jeg mener sådan set, at det er en selvstændig begrundelse for, at vi afbryder forhandlingerne, at det notat, vi er blevet lovet, er inden for rammerne af lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Ole Sohn (SF), 2004-12-16:
Jeg vil sige, at jeg synes, det er underligt, at hr. Lars Barfoed ikke tilkendegiver en støtte til det af hr. Jan Petersen stillede forslag om at få sagen udsat.
Der mangler det lovede notat fra beskæftigelsesministeren, det er ikke kommet.
Det fremgår af betænkningen, at der er lavet en aftale med Dansk Folkeparti, men vi ved ikke, hvad den går ud på.
Og der er ikke noget hastværk i forhold til at få lovforslaget vedtaget; der er ikke noget, der kræver, at det skal vedtages inden jul.
Derfor mener jeg, at det ud fra nogle saglige og parlamentariske grunde ville være mest fair, at man støttede det af hr. Jan Petersen stillede forslag om at få sagen udsat.
Jeg kan se, at der har været et lille, kort ordførermøde, så jeg vil tro, at fornuften kommer til at råde – også i regeringskredsene.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-16:
Det er rigtigt, at der er kommet nogle stramninger af konkurrenceloven – det vil jeg godt anerkende på SF's vegne – men én ting er at have redskaber i værktøjskassen, noget andet er at få dem til at fungere og bruge dem rigtigt.
I starten af processen var Dansk Folkeparti med på en ordentlig stramning, som kunne sikre, at der blev gjort noget ved monopolerne, og også sikrede de små virksomheder.
, betyder tidsfaktoren rigtig meget.
Det kan ikke hjælpe noget, at der er en monopolsituation, hvor det går ud over nogle små virksomheder, og at man først nogle år ud i fremtiden kan gøre noget ved det.
Man skal kunne gøre noget ved det her og nu.
Hr. Jens Hald Madsen er nervøs for, at monopolerne bliver jagtet, men monopolerne skal jagtes, når de er ude i ulovligt ærinde – ingen tvivl om det.
SF er nødt til at stemme imod forslaget.
Vi kan godt anerkende, at der er kommet nogle rigtige ting ind i loven, men når redskaberne til at gøre arbejdet med er taget ud, fordi Dansk Folkeparti har skiftet holdning, bliver vi nødt til at stemme imod og i øvrigt stole på ministerens tilsagn om, at vi inden for et par år får lov til at tage sagen op igen, og at den sidste streg ikke er trukket.
Der kan selvfølgelig altid ske noget, og når vi kigger tilbage i historien, kan vi jo se, at vi har vurderet og ændret konkurrenceloven ca. hvert andet år, siden den blev vedtaget.
Men det betyder ikke, at jeg regner med at tage den op til revision inden for det næste års tid, som det blev konkluderet af SF.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Jens Hald Madsen (V), 2004-12-16:
Jeg vil blot sige, at jeg ikke kan genkende den kritik af processen, der kommer fra venstrefløjens side.
Jeg synes rent faktisk, vi er nået frem til et ret flot kompromis.
Man skal ikke jagte virksomhederne, men det, det handler om, er, at hvis virksomheder har en dominerende stilling, skal de opføre sig ordentligt over for de andre virksomheder på området, og her er der kommet nogle brugbare værktøjer til, at det påbud kan håndhæves.
Det, det sådan set handler om, er, om de værktøjer bliver brugt, og at den tid, der bruges på at kontrollere virksomhederne, ikke bliver for lang.
Vi skal ikke over i diskussionen om omvendt bevisbyrde, for det er dog det mest forfærdelige, jeg nogen sinde har hørt, at virksomhederne skal dokumentere og bevise, at de er uskyldige.
Nu har vi fået en værktøjskasse, og der er masser af muligheder for kontrol, så derfor synes jeg faktisk, det er et flot resultat, vi er nået frem til – et rigtig, rigtig godt kompromisforslag.
Jan Trøjborg (S), 2004-12-16:
Ministeren er sådan set afslappet i dag, i hvert fald i påklædningen, men måske ikke helt i argumentationen, og det kan måske skyldes, at det ikke er lykkedes for ministeren at få det, som jeg faktisk tror ministeren stræbte efter under sommerens forhandlinger, nemlig bred opbakning til lovforslaget.
Når man læser vores ændringsforslag, kan det virkelig undre, at det ikke lykkedes, for
så stor er forskellen jo heller ikke.
Men netop derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om den blokpolitik, ministeren nu har fundet tryghed i angående konkurrenceloven, er udtryk for, at det er den politik, ministeren stadig vil føre på det erhvervspolitiske område, når det gælder de rigtig store sager.
Vil ministeren fortsat krybe i ly i sikker havn hos Dansk Folkeparti?
Jeg beklager, at Socialdemokratiet ikke stemmer for det forslag til konkurrencelov, vi skal stemme om lige om lidt, for det indeholder jo helt klart markante stramninger af den eksisterende lovgivning.
Men jeg vil bare tilkendegive, at der kommer store sager på andre områder inden for Økonomi- og Erhvervsministeriet, og vi vil finde brede flertal for dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Skal det virkelig forstås sådan, at der nu igen skal gå 2 år, selv om der formentlig ikke går ret lang tid, før den næste skandale dukker op?
Vil ministeren bare sidde passivt og erkende, at han er magtesløs og ikke kan gøre noget, fordi det lovforslag, han får gennemført om lidt, ikke kan leve op til situationen?
Jeg tror ikke, ministeren bare vil kunne sidde passivt og se til.
Jeg er ked af, at ministeren mener, at han nu har sat punktum for diskussionen, men jeg kan give tilsagn om, at det vil vi i hvert fald ikke affinde os med.
Når den næste skandale på området kommer, og de kommer jo med jævne mellemrum, vil vi rette henvendelse til ministeren med henblik på at få lavet en revision af loven meget hurtigt.
Jeg vil bare sige til ministeren, at han har opfattet vores melding fuldstændig korrekt: Vi synes ikke, det er godt nok, og vi synes, at de ændringer, der nu bliver lagt op til, kun har kosmetisk karakter og ikke vil ændre noget som helst ude i virkeligheden.
Det, der var problemet, og som gjorde, at ministeren nu kan slippe af sted med at komme med et lovforslag, der ingenting ændrer ude i virkelighedens verden, er – det er jeg enig med hr. Trøjborg i – at Dansk Folkeparti sprang op som løver, men faldt ned som lam og affinder sig med, at ministeren i realiteten ingenting foretager sig, og derfor vil jeg godt spørge ministeren: Vil de drøftelser, som vi havde, blive genoptaget med henblik på at få lavet en ordentlig konkurrencelov?
Eller betragter ministeren lovforslaget her som punktum i sagen?
Hvis ministeren gør det, står det skralt til.
Det er jeg nødt til at sige.
Men konkurrenceloven ser vi jo jævnligt på, vi har faktisk revideret den hvert andet år.
Vi kommer her med nogle klare skærpelser, der gør, at vi forbedrer konkurrencevilkårene.
At Enhedslisten ikke er enig i det kunne jeg næsten forstå, da vi hørte Enhedslisten under første- og andenbehandlingen.
Man troede ikke, der kunne laves raids ude i virksomhederne, man troede ikke, redskaberne var til stede.
Men her er et ekstra værktøj, og det er vel i øvrigt rimeligt nok, at der stilles nogle krav, inden man slipper folk løs.
Selv om hr. Keld Albrechtsen ikke mener, at § 10 a er god nok, er det vel ikke sådan, at hr. Keld Albrechtsen mener, at f.eks. politiet skal kunne løbe rundt i samtlige danske hjem, uden at der er nogle regler, der skal overholdes.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-16:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, det er beklageligt, at regeringen ikke har villet indgå i forhandlinger om at få præciseret bestemmelserne om disse rammebeløb, så de kommer til at passe til virkeligheden og ikke bliver en hindring for det almene nybyggeri.
Det har regeringen ikke ønsket, og det synes jeg er beklageligt.
Det vil formentlig meget hurtigt vise sig, at de beløb, man nu har fastsat, kommer til at virke særdeles uhensigtsmæssigt, fordi der er tale om et akademisk skrivebordsprojekt og ikke noget, der er ordentligt tilpasset forholdene udeomkring og de prisniveauer, der er osv.
Vi håber dog, at ministeren vil følge udviklingen nøje og være indstillet på at ændre loven, hvis det viser sig, at vores fornemmelse af, at tingene ikke er ordentligt gennemarbejdet, holder stik.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-16:
Jeg har jo under tidligere debatter nøje tilkendegivet, at jeg selvfølgelig vil følge det her område, og i og med at det er en forsøgsbestemmelse, der nu rækker over 4 år, vil jeg naturligvis nøje følge, hvordan det går med forsøget.
Nu prøver vi på at få billigere byggeri ved, at vi effektiviserer, og det kommer jo så lejerne til gode i form af en lavere husleje.
Det er jo netop understreget, at vi ikke på nogen måde går på kompromis med kvaliteten, men vi prøver faktisk at opnå en effektiviseringsgevinst, som så er det, der medfører en lavere husleje.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lars Barfoed (KF), 2004-12-16:
Jeg vil gerne tilkendegive, at jeg er enig med hr. Jan Petersen i det principielle synspunkt.
Det tilkendegav jeg også under førstebehandlingen og har gjort det ved andre lejligheder, nemlig at det er fuldstændig urimeligt, hvis virksomheder indgår aftaler med hinanden om, at man ikke vil ansætte hinandens medarbejdere, og medarbejderne ikke er orienteret om det.
Jeg satte også ved førstebehandlingen spørgsmålstegn ved, om det overhovedet var lovligt i henhold til gældende retsregler.
Det er naturligvis en problemstilling, vi må have afdækket, og som hr. Jan Petersen ganske rigtig har sagt at man har bedt ministeren om at afdække.
Ministeren er i gang med at undersøge det forhold, og så må vi vurdere det.
Jeg mener bare ikke, at det har noget at gøre i øvrigt med det lovforslag, som vi behandler i øjeblikket.
Og derfor mener jeg ikke, at det er rimeligt at bede om at få sagen tilbage til udvalget baseret på den problemstilling.
Det vil ministeren vende tilbage til Arbejdsmarkedsudvalget med et notat om, og så må vi forholde os til den problemstilling, når det kommer.
Men det ligger som sagt uden for indholdet af det lovforslag, vi behandler nu, og derfor mener jeg ikke, det er rimeligt at sende det tilbage til udvalget og ikke vedtage det i dag.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-16:
Det Radikale Venstre mener også, at den logiske konsekvens af, at man har erkendt, at de her regler nok ikke er helt, som de burde være, må være, at vi går ind og reviderer de her regler.
At man beslutter sig til på forhånd at sige, at man ikke vil gøre noget ved reglerne, men godt vil sætte sig ned og snakke om, hvad man kan gøre bedre, synes vi ikke rigtig hænger sammen.
Så derfor må det da være sådan, når vi har konstateret, at de her regler er et problem, at vi så går ind og reviderer dem.
Lad mig lige give et lille indtryk af, hvad det her egentlig drejer sig om.
Vi taler om ca. 80.000100.000 lønmodtagere, der er bundet af de her regler.
Vi har store medarbejdergrupper, som overhovedet ikke er dækket af de her regler.
Og det, der så bliver sagt, er, at der er en passende balance imellem lønmodtagerinteresser og arbejdsgiverinteresser.
80.000-100.000 medarbejdere er bundet.
I 2002 var der 118 konkurrenceklausuler, der gav betaling – arbejdsgiverne betalte for 118 konkurrenceklausuler, men der var ca. 80.000 medarbejdere, der var bundet af dem.
Det synes vi ikke er en passende balance imellem dem.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Jo, men der er jo ingen problemer i, at hr. Bent Bøgsted fortæller om, hvor besværlig verden er, når man ikke en gang tidligere har været med i et forlig.
Det er jo helt fair.
Det ændrer jo ikke ved det faktuelle forhold, at vi bare beder Dansk Folkeparti om at forholde sig til et enkelt forslag.
Hvordan har man det med, at der er nogle, der skal betale i 30 år, når der er nogle andre, der kun skal betale 25 år?
Det er sådan set bare det, det handler om.
Der kunne Dansk Folkeparti jo sige, at ja, vi er ikke med i et forlig, men hvis det er sådan, det kommer frem, så vil vi støtte det.
Jeg synes, det må undre den store offentlighed, at man ikke er i stand til på bare et lillebitte punkt at sige, hvordan man har det med at støtte et konkret lovforslag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Lovforslaget vedtoges enstemmig med 103 stemmer.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
Jeg vil godt lige bede hr. Bjarne Laustsen bekræfte forholdene om de her fleksydelsesændringer.
Før forligskredsen skulle indkaldes til møde, hvor hr. Bjarne Laustsen fremlagde, at der var nogle punkter, der skulle ændres, talte vi sammen.
Bagefter fik jeg en bekræftelse af, at nej, Dansk Folkeparti er ikke med i forligskredsen, derfor kunne jeg ikke komme med til det møde.
Er det ikke sådan, det forholder sig?
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-16:
Jeg har desværre et par bemærkninger at gøre her i anden runde, fordi hr. Bent Bøgsted taler udenom og foregiver, at han ikke kendte til problemstillingen om de to faktuelle punkter.
Nu bliver der jo lavet mange forlig herinde i Folketinget, og jeg husker om »Flere i arbejde«, at da var Dansk Folkeparti heller ikke med, men det forhindrer dem jo ikke i at sidde ude i ministerens bagkontor og blive underholdt om, hvor langt man er kommet, og så efterfølgende kunne tiltræde et forlig.
Det kan man selvfølgelig også, hvis man vil på det område her.
Men jeg vil henlede hr. Bent Bøgsteds opmærksomhed på et spørgsmål, som jeg har rejst i Arbejdsmarkedsudvalget.
Der har ministeren så ud over de syv ændringsforslag, der var i lovforslag nr. L 18, fuldstændig korrekt fundet ud af, at der er 16 punkter, som er forskellige på ministerens område.
Vi har fået løst dem alle sammen undtagen et, og det er det, der er debat om i dag.
Så er der to andre på andre ministres områder, men regeringen er vel en slags kollektiv, og derfor kunne man jo selvfølgelig tale sammen.
Det drejer sig om betaling af ejendomsskatter, og det drejer sig om, at de folk kan bo i deres sommerhus, som både efterlønnere og pensionister kan.
Så det er den del af det.
Så synes jeg, at jeg en gang til vil sige til både Venstre og De Konservative: Nu har en fremragende avis i Nordjylland lagt dokumentation frem her i dag, hvor der står, at Venstre oversælger sin socialpolitik.
Vi hørte her i går, at Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, fortalte, hvor mange milliarder man har givet ekstra.
Man snyder på vægten, for man tager de midler, der ligger i satspuljen, lægger dem sammen og finder ud af, at man har brugt adskillige milliarder kroner mere.
Det findes der ikke dokumentation for, fremgår det af artiklen.
Når vi dykker ned i det og bare spørger til et lillebitte punkt, der drejer sig om nogle folk, som har over 20 pct. arbejdsløshed, for det er der blandt fleksjobberne, de bærer en meget stor procentdel af arbejdsløsheden, så skal de fortsætte 5 år mere, når de kommer frem til 60-årsalderen.
Bare det lillebitte punkt kan man ikke forholde sig til i Venstre.
Man har end ikke en bemærkning om det.
De Konservative har heller ingen bemærkning om det.
Ministeren sidder bare på hænderne.
Der foregår ingenting overhovedet.
Det kan godt være, at man vil prøve at tie det her forslag ihjel, men det synes jeg ikke skal lykkes.
Vi bliver nødt til at have den her debat også fremover.
Det er sådan set bare det, vi spørger om.
Så kan vi da måske få debatten om det, og så kan vi høre, om der er nogen, som har social ansvarlighed og vil være med til at ændre det.
Hvis der er nogen, der kommer i tanke om det her hen over julen og synes, at det dog trods alt er en uretfærdighed, så stiller vi gerne op til forhandlinger, så vi også kan få ændret det punkt her.
Ole Sohn (SF), 2004-12-16:
Jeg kan da lige indledningsvis sige til hr. Bent Bøgsted, at selv om man ikke er med i forliget, så er det nu ikke nogen forbrydelse at komme med gode input og ideer til forligskredsen, hvis man har nogle konkrete forestillinger.
Dem vil vi da gerne lytte til.
Når jeg har bedt om ordet som ordfører, så er det, fordi jeg under andenbehandlingen opfordrede beskæftigelsesministeren til at indkalde forligskredsen på ny, da der var uklarhed om spørgsmålet om betalingen til fleksydelsesordningen i forhold til efterlønsordningen, som Socialdemokratiet har ønsket at få belyst nærmere, og det syntes jeg ville være mest fair at vi havde fået klaret af inden tredjebehandlingen.
Så var der også et par af de andre udeståender, som er kendt under andre områder, men hvor det ville være rimeligt at få lavet den reelle ligestilling mellem fleksydelsespersoner og efterlønnere.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor beskæftigelsesministeren ikke har indkaldt til et nyt forligsmøde.
Det er selvfølgelig en god konstatering, når vi nu nærmer os valgkampen.
Jeg må blot konstatere, at vi nok ikke kommer videre heller ikke med beskæftigelsesministeren i dag.
Jeg kan se, at der ikke er lavet mange notater til replik.
Så vil jeg bare sige, at vi naturligvis støtter lovforslaget med de ændringer, vi er blevet enige om, men vi havde ønsket, at vi kunne gå videre, og vil da sammen med Socialdemokraterne arbejde for, at vi får forligskredsen indkaldt efterfølgende i det nye år.
Så må vi jo se, hvornår det nye arbejdsår starter i Folketinget.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
Jeg er nødt til at gentage det samme over for hr. Ole Sohn: Da Dansk Folkeparti ikke er med i aftalen om førtidspension og fleksydelse, har vi accepteret det, som forligskredsen kommer frem med.
Vi har også accepteret, at det var udelukket for os at få ændringer igennem, medmindre forligskredsen var enig.
Derfor har vi selvfølgelig ikke fremsat nogen konkrete forslag til ændringer i denne her forbindelse.
Det, der så er sket, er, at Dansk Folkeparti har meldt ud, at vi vil se på, hvordan vi kunne støtte førtidspensionister uden om førtidspensionsreformen.
Det er den udmelding, der er kommet.
Men vi har fuldt ud accepteret, at vi er lukket ude, at vi skulle acceptere det, som forligskredsen nåede frem til og fik aftalt i forbindelse med ændringer i førtidspensionsreformen og fleksydelse, og det er det, vi har gjort.
Ole Sohn (SF), 2004-12-16:
Jeg har sådan set lyttet med interesse til debatten mellem hr. Bent Bøgsted og de socialdemokratiske ordførere, og jeg kan konstatere, at hr. Bent Bøgsted og Dansk Folkeparti ikke vil støtte de forslag, som Socialdemokratiet har.
Men jeg bed også mærke i, at hr. Bent Bøgsted indledte med at sige, at Dansk Folkeparti havde en række forslag om fleksydelsespersonerne og om førtidspensionsreformen.
Der synes jeg da, det kunne være interessant at høre hr. Bent Bøgsted: Hvad er det for nogle forslag, som Dansk Folkeparti har om fleksydelsespersonerne og om førtidspensionisterne?
Det vil jeg da gerne høre, det synes jeg kunne være interessant.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-16:
Jamen når man læser betænkningen, hvad er det så for nogle forslag, vi skal tage stilling til?
Jeg har ikke set nogen, jeg har ikke set nogen konkrete forslag, vi skal tage stilling til.
Hvis hr. Ole Stavad har nogle forslag, jamen så kom da med dem, så vi kan se på dem.
Jeg har ikke set nogen, og derfor har jeg svært ved at udtale mig om noget, jeg ikke har set.