runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2005-05-24:
Tak for svaret.
Bortset fra selve overtagelsesloven, som jeg går ud fra er den justitsministeren henviser til, når hun taler om forslaget fra statsministeren, ved vi jo, at der længe har været arbejdet med en omstrukturering af også det færøske politi, og jeg vil spørge ministeren, om hun kan uddybe lidt mere, hvad de planer går ud på, eller om de planer er stillet i bero.
For jeg er fuldstændig enig med ministeren i, at vi bør overtage politiet i Færøerne, men det er nok ikke den siddende majoritets mening på Færøerne i øjeblikket.
M039s33743417tojo.fm Page 3380 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Jeg må sige til hr. Høgni Hoydal, og det skyldes mine egne manglende evner, at det simpelt hen ikke er et spørgsmål, som jeg er forberedt på at kunne uddybe i salen i dag.
Som minister skal man, når man bliver kaldt i spørgetime, kunne svare på mange spørgsmål, og jeg har altså ikke mulighed for at uddybe spørgsmål om politiets fremtidige vilkår på Færøerne yderligere.
Hr. Høgni Hoydal er meget velkommen til at stille et spørgsmål, og så skal jeg efter bedste evne forsøge at besvare det skriftligt, men jeg kan ikke komme det nærmere i dag.
Så vil jeg blot sige, at det er korrekt, at det var overtagelsesloven, som jeg henviste til i min første besvarelse.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-24:
Tak for svaret.
Den opfordring fra justitsministeren vil jeg da tage til efterretning.
Men i forbindelse med overtagelsesarbejdet var justitsministeren og jeg selv jo i gang med at forberede arbejdet med overtagelsen af politiet.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Det tror jeg er et anliggende, hvor først og fremmest Færøerne selv må beslutte sig for, om de ønsker at overtage det område.
Mig bekendt er der i den overtagelseslov, som statsministeren står for, meget, meget vide rammer for, hvilke områder Færøerne selv kan overtage fremtidigt, men jeg mener først og fremmest, at det må være noget, man beslutter på Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-24:
Jeg skal ikke pine ministeren med flere spørgsmål, som hun ikke vil svare på, men i forbindelse med det konkrete arbejde, der er lavet i forbindelse med overtagelsen af politiet, vil jeg spørge: Er det arbejde stillet i bero det seneste år – altså den konkrete embedsmandsforhandling om den konkrete overtagelse af politiet og anklagemyndigheden på Færøerne – eller er der nogle tegn på, at det arbejde fortsætter?
Og så lige et sidste tillægsspørgsmål: Hvis den her proces med en ændring af politiet på Færøerne fortsætter under dansk myndighed, vil ministeren så garantere, at de færøske myndigheder – og her mener jeg landsstyret – inddrages i de beslutninger, der i givet fald vil blive truffet om politiets fremtidige struktur på Færøerne?
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at jeg ikke tror, at jeg kan komme besvarelserne meget nærmere i dag, men det står da for mig som en fuldstændig naturlig politisk præmis, at hvis man ønsker at foretage forandringer i nogle forhold, så er de nærmeste, man kan spørge og forhandle med, vel dem, som beslutningerne vedrører.
Det må også være det, der er udgangspunktet for den fremtidige diskussion om politiets fremtid på Færøerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-24:
Jeg sidder med et ritzautelegram, som kom frem i går, om gmo, og jeg regner med, at ministeren er bekendt med det.
Firmaet Monsanto, som er vel nok den største initiativtager til gmo-produkter, har lavet en intern undersøgelse, som er kommet delvis frem, hvor man i rotteforsøg fordrer med gmo-majs og med konventionel majs og får et resultat med skader på indre organer og dermed, skal vi sige, sænket immunforsvar.
Kender ministeren undersøgelsen, og hvordan vil ministeren forholde sig til den?
Men jeg kender ikke til den, således at jeg er i stand til at redegøre for den.
Nu er den også relativt ny, men det er altså et ritzautelegram fra i går, som fortæller, at Monsanto har lavet den her undersøgelse, men kun har givet konklusionen til EU, fordi det at få gmo-majs ud på markedet er en proces, der er i gang i EU lige nu.
Så har EU's kontrolorgan lavet nogle opfølgende resultater for at finde ud af, om det er korrekt eller ikke korrekt, og de har fået nogle divergerende resultater i forhold til Monsantos, skal vi sige, uddrag af deres resultater, hvilket giver anledning til at være meget kritisk.
Men jeg forstår på ministeren, at ministeren godt vil tage affære, og at ministeren, hvis det her viser sig at holde vand, er parat til, håber jeg, at være med til at udsætte processen i EU vedrørende udsætning.
Det er vigtigt, at forbrugerne har tryghed omkring fødevarer, derunder også tryghed og fuld gennemsigtighed omkring anvendelse af gmo.
Men som sagt må det bero på et nærmere kendskab til den konkrete sag, før jeg kan sige, om det skulle give anledning til, at vi fra dansk side tager skridt til at påvirke den proces, der er i gang i EU for tiden.
Jeg er tilfreds med ministerens svar.
Men jeg takker for ministerens tilsagn om at tage det her rigtig alvorligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 61
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-24:
Da vi ikke har kapacitetsproblemer med hensyn til slagterier – vi lukker jævnligt nogle – går jeg ud fra, at ministeren er enig i, at vi sådan set havde rigelig kapacitet til at slagte de dyr her i Danmark, og at vi så kunne eksportere dem efterfølgende.
Det står jo også at læse i regeringsgrundlaget, at man vil gøre noget ekstra, så det skylder den os.
Det kunne bare lige mangle andet.
Jeg vil godt spørge: Hvis nu den lokale landbetjent ovre på Præstø på vejen fra gården ned til færgen havde opdaget et eller andet, han syntes så mistænkeligt ud, fordi det var en ret stor overvægt, der var på den pågældende lastbil, hvilke muligheder havde den lokale landbetjent så for at stoppe den transport og eventuelt tjekke, om der var overensstemmelse mellem de papirer, som chaufføren måske i givet fald havde med, og så den last, som vedkommende havde om bord på grisebilen her?
Hvilke kontrolmuligheder er der?
Jeg er meget interesseret i at undersøge, om der ikke er behov for en opstramning her.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-24:
Jeg står her med en avisartikel fra i går den 23. maj, hvor sundhedskonsulent Frede Bräuner, som i mange år har studeret sammenhængen mellem kost, adfærd og indlæringsevner, udtaler, at den væsentligste forklaring på, at svenske og finske børn klarer sig bedre i skolen end danske, er de obligatoriske madordninger i skolen, fordi sund og regelmæssig kost har en positiv effekt på indlæringsevnen.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge, om ministeren kunne tænke sig på den baggrund at indføre obligatoriske gratis madordninger i folkeskolen.
, så der kan man jo ikke en hverdagseftermiddag her i Folketingssalen forholde sig til, om det nu fagligt set er korrekt, hvad den pågældende forsker har konkluderet.
Men jeg vil godt sige, at jeg under alle omstændigheder finder, at man i alle daginstitutioner og skoler burde have tilbud om mad til børnene midt på dagen.
Det er både ud fra en familiepolitisk synsvinkel og et ernæringspolitisk synspunkt en rigtig målsætning at have.
Det gør det i dagligdagen lettere for familien at vide, at børnene får et sundt måltid mad henne i skolen, og ud fra en ernæringsmæssig synsvinkel er man mere sikker på, at alle børn får sund mad midt på dagen.
Der er da ingen tvivl om, at det i hvert fald er rigtigt så langt, at med hensyn til at kunne følge med i skolen, være koncentreret osv. betyder det noget for indlæringen.
Så et eller andet sted gør det naturligvis en forskel, både at man får en fornuftig morgenmad, og at man får noget fornuftig mad midt på dagen.
M039s33743417tojo.fm Page 3382 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Jeg kan oplyse, at det er sådan, at der ikke er noget, der er gratis i denne verden, heller ikke et måltid mad midt på dagen i skolen.
Det kan ikke være gratis.
Et eller andet sted koster det nogle penge.
Det ville være skatteyderne, der skulle betale den pågældende mad, så den ville ikke være gratis.
Det ville ikke være en foræring.
Jeg mener, at vi skal holde fast i familiernes ansvar for, at børnene får noget mad.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Jeg vil sige, at det er en sag, som regeringen ser på med meget stor alvor.
Ikke kun var det nogle meget, meget ubehagelige billeder at se på fjernsynet, men den vidner jo ikke alene om et svigt fra de personer, som har tilladelsen til at transportere de pågældende dyr.
Jeg er naturligvis også orienteret om, at Fødevarestyrelsen er i gang med at undersøge, om myndighederne ikke har udført den kontrol, der skulle ske, på en forsvarlig måde, og der må vi afvente Fødevarestyrelsens undersøgelse for at se, hvilke konsekvenser det måtte have for berørte myndigheder, som har været involveret i den pågældende kontrol.
Men jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi allerede har iværksat masser af opstramninger, og vi er faktisk også i gang med at gennemføre yderligere.
Et af de steder, hvor reglerne er skærpet, er transportegnetheden, altså der, hvor man går ind og vurderer, hvor mange dyr der overhovedet skal udsættes for transport.
Der har Fødevarestyrelsen nu gennemført en meget mere restriktiv praksis, der gør, at der er mange dyr, der bliver sorteret fra, og som slet ikke får lov at komme ud på transporten.
Det andet er så, at vi fremadrettet, når den nye transportforordning træder i kraft, vil iværksætte et endnu mere restriktivt regime, så vi helt kan undtage de allermest udsatte dyr, nemlig udsatte søer, fra muligheden for transport.
Endelig vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen som det sidste, at vi er i gang med at stramme op på de regler, der er bl.a. på samlestederne, og det er jo for at, om man så må sige, fange de dyr, der ikke skal have lov at fortsætte transporten, men naturligvis også sikre, at de vogne, der bliver benyttet til den endelige transport fra samlestederne, er fornuftigt indrettet og indrettet efter gældende regler.
Det var, fordi spørgsmålet om den kriminelle lavalder blev bragt ind i diskussionen.
For mig er det meget væsentligt at skelne imellem, om den kriminelle er over eller under 15 år gammel.
Mit eksempel gjaldt altså børn, der var under 15 år gamle, og der er mig bekendt tale om en meget, meget lille gruppe, hvis man taler om de virkelig hårdhændede kriminelle.
Det er fuldstændig korrekt, at når vi kommer over 15-års-alderen, så er der desværre en gruppe unge, som det er meget, meget, meget svært at få ud af den kriminelle løbebane.
Over for dem bliver vi altså nødt til at være konsekvente og resolutte, og der er der jo skabt en lang række, synes jeg, meget, meget gode redskaber, som målretter sig mod den denne her gruppe, herunder bl.a. ungdomssanktioner.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 58
Steen Gade (SF), 2005-05-24:
Ministeren sagde, at vi var det første land, der havde en politik af den her art.
Jeg kunne godt have lyst til at spørge ministeren, om ministeren ikke er enig i, at vi er ved at miste terræn, og at M039s33743417tojo.fm Page 3396 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM en række andre lande faktisk i dag er længere fremme, end vi er.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-24:
Der er lige kommet et afslag på miljøzoner i Københavns Kommune, selv om der er et lovgrundlag for en undtagelse, og i begrundelsen fra Justitsministeriet hedder det, at det er ekspropriationslignende forhold, der gør, at det ikke kan lade sig gøre.
Skal det forstås sådan, at vi ikke længere kan indføre miljøafgifter, fordi den ekspropriation altså er set fra vognmændenes side, altså dem, som skaber forureningen derinde, men der er jo en masse borgere, som også har en ret til frisk luft?
Betyder det her, at vi har en ny praksis i indførelsen af miljøafgifter?
Nu har jeg også stillet nogle skriftlige spørgsmål i sagen, så jeg skal lige prøve at gå uden om dem.
Men skal jeg forstå svaret sådan, at et af elementerne er, at det er en kort årrække, og at hvis vi snakkede en mere permanent ordning, så var der en bedre mulighed?
Og vil ministeren også give en vurdering af brugerinteressen, altså borgerinteressen, sat op imod erhvervsinteressen, for den kan jeg ikke se andet end også skulle være stor, men den ligger ikke inde under den juridiske vurdering, og er det ikke et problem?
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Da man indførte hjemmel til at gennemføre denne her ordning, var det jo ud fra en overvejelse om, hvor indgribende foranstaltninger man må lave i det her tilfælde over for erhvervslivet for noget, som er en forsøgsordning.
Det er naturligvis altid op til SF, hvis man ønsker at ændre ordningen, så det ikke længere er en forsøgsordning, men en ordning, der skal gøres permanent, at gøre sig tanker omkring det.
Men jeg synes sådan set ikke, der er nogen som helst grund til at gå så drastisk til værk.
Jeg tror sådan set stadig væk, at det er muligt at indføre en fornuftig miljøzoneordning, også i Københavns Kommune.
En af mulighederne er at indskrænke ordningens geografiske område, så der tilvejebringes en ordning med partikelfiltre, men uden at det er så byrdefuldt for erhvervet.
En anden mulighed er at prøve at tænke i alternativer.
Nu skal man jo ikke bare hæfte sig op på, at der kun er én løsning, der gælder.
Jeg er bekendt med, man i Århus er i gang med at etablere en anden miljøzoneordning, som også lyder meget spændende.
Så regeringen er meget positiv over for, at vi gør noget.
Det skal bare være noget, der kan M039s33743417tojo.fm Page 3376 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM hjemles inden for de regler, der nu engang gælder.
Det mener jeg altså der er mulighed for, så jeg er konstruktiv i forhold til Københavns Kommune, og jeg mener ikke, at man sådan som udgangspunkt skal sige, at hvis det drejer sig om, at det er en forsøgsordning, så er det der, man skal tage fat.
Jeg tror nærmere, man skal prøve at gå ind og se på, om ikke vi kan finde en løsningsmodel, der er knap så drastisk, men hvor man stadig væk opnår næsten det samme formål.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-24:
Noget af den ekspropriationslignende karakter, som det her har, kunne jo afbødes med f.eks. statsgaranti.
Altså, staten kunne gå ind og sige: Jamen o.k., for at få det her vigtige forsøg til at køre er vi parate til at ofre nogle penge på det.
Har ministeren gjort sig en overvejelse omkring den vinkel?
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Nej, det har jeg ikke gjort mig overvejelser om, og jeg tror nu også, at en sådan sag må være noget, som Folketingets partier først og fremmest må drøfte med miljøministeren i forbindelse med en finanslov, hvis man ønsker at opprioritere det her område og stille midler til rådighed fra staten.
Det, der er mit budskab, er, at jeg mener, vi inden for den gældende lovregulering og de hjemler, der er, rent faktisk kan medvirke til, at der bliver mulighed for at etablere miljøzoneordninger, men der skal findes en model, der ikke er så byrdefuld for erhvervslivet, og der mener jeg altså bestemt ikke, at mulighederne er udtømte for nu at sige det mildt.
Derfor vil ikke kun Københavns Kommune, men naturligvis også Miljøstyrelsen, der har viden på det område, blive indkaldt til et møde, for at vi kan drøfte det videre forløb.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 57
Kim Christiansen (DF), 2005-05-24:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge justitsministeren: I dagens aviser kan man læse, at der sidder for mange unge mennesker i landets arresthuse på grund af, at man ikke har sikret pladser nok.
Jeg kunne da godt tænke at spørge justitsministeren, hvilke tanker man har gjort sig om at løse den situation.
I dag er det således, at der mangler plads til 86 unge kriminelle, som sidder.
I stedet for at være på en sikret institution sidder de altså i et fængsel sammen med hårde kriminelle.
Det er jo næsten en fordobling af pladserne.
Er det noget, man har gjort sig nogen tanker om?
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Ja, det er det.
Jeg vil sige, at det her er et område, som regeringen prioriterer meget højt.
Jeg synes, det er ekstremt vigtigt særlig i forhold til unge kriminelle, at man der sætter ind så tidligt som muligt og reagerer som samfund over for dem.
Da det her jo ikke er et område, der hører under min ressort alene, men også noget, der hører under socialministerens ressort, er det selvfølgelig også noget, hvor vi har en tæt dialog om, hvordan vi så sikrer, at der er tilstrækkeligt med institutioner til rådighed til, at der også er plads til de pågældende.
Men der kan jo være sager, og der kan være vilkår, der medfører, at der er behov for at sikre de unge på andre steder.
Vi er for øjeblikket i gang med at se på, hvordan man kan speede processen op, således at de unge ikke skal vente så lang tid på at få deres sager afklaret.
Den arbejdsgruppe er så i gang med at prøve at se på, hvad vi kan lave af ændringer i vores regelsæt i dag, der gør, at de unge tidligere kan få en dom, hvis det er det, de skal have, og så få en mulighed for at afvikle den, samt hvad der yderligere kan stilles af initiativer.
Men jeg ser med meget stor alvor på denne her sag, og derfor mener jeg også, det er rigtigt, at vi har igangsat alle disse initiativer.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-24:
Det lyder jo alt sammen glimrende.
Det, jeg måske kunne frygte en lille smule, er, at der er en del kassetænkning i det her.
Det er jo amterne, der etablerer mange af de her sikre institutionspladser.
Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM at etablere de her pladser, om det er det, der er grundlaget for det – om det bunder i økonomi.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Det er jeg i hvert fald ikke bekendt med, men det er hr. Kim Christiansen jo velkommen til at stille yderligere spørgsmål om.
Det vil nok også berøre andre ministre.
Men jeg er i hvert fald ikke bekendt med, at der skulle være et økonomisk problem, og at det er det, der er årsagen til, at der ikke skulle være ressourcer til stede.
Tværtimod tror jeg også meget, at det skyldes det helt overordnede problem, at der er nogle af disse unge mennesker, der begår meget alvorlig kriminalitet, og det er jo en problemstilling, man bliver nødt til at håndtere – også hvordan de så efterfølgende skal sidde og afsone en eventuel dom.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-24:
Jeg er sådan set glad for, at justitsministeren svarer på det her.
I sidste uge havde vi jo en debat om, hvorvidt man skulle sænke den kriminelle lavalder, og ministerens svar underbygger jo i hvert fald lidt Dansk Folkepartis påstand om, at man burde have mulighed for på et langt tidligere tidspunkt i de unge menneskers liv – altså allerede nede omkring de 13-14 år – at gribe ind i deres kriminelle løbebane.
Så kunne det være, man måske kunne nedbringe antallet i den her gruppe.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Nu vil jeg sige til hr. Kim Christiansen, at vi jo havde en fremragende debat om det emne for meget kort tid siden i Folketingssalen, og regeringens position har ikke ændret sig på det punkt: Vi ønsker ikke at sænke den kriminelle lavalder.
Men det betyder jo ikke, at den 12-, 13eller 14-årige, som begår kriminalitet, ikke skal mødes med sanktioner.
Vi har allerede i dag nogle meget, meget bredspektrede og forskellige redskaber, man kan bruge over for de unge.
Men jeg vil sige til hr. Kim Christiansen, at når det gælder den meget lille gruppe af unge, som vel er et par håndfulde, ca. 10 stykker, som er dybt kriminelle, som begår væbnede røverier, selv om de end ikke har nået den kriminelle lavalder, skal man selvfølgelig sætte ind meget resolut og konsekvent over for dem, og det skal man jo selvfølgelig først og fremmest gøre lang tid før, de bliver hårdhændede kriminelle.
Men over for den gruppe er man jo i gang med at etablere særligt sikrede institutioner, der gerne skulle være med til at sikre, at de så ikke stikker af undervejs, men at de er under ordnede, men også meget fastlåste forhold, så de ikke kan smutte af sted efter forgodtbefindende, sådan som medierne har beskrevet det.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-24:
Det er bare sådan lige afslutningsvis for at få rettet en misforståelse.
Det kan være, jeg hørte forkert, men jeg mener, at justitsministeren nævnte, at det var en håndfuld, vi talte om.
Så det er da en lidt stor håndfuld, er det ikke?
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-24:
Vi har alle sammen gennem de seneste dage set billeder på tv og i aviserne af den forfærdelige dyretransport sydover fra Sjælland.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren: Hvilke kontrolmuligheder og sanktionsmuligheder har man på justitsministerens område?
Og kan man i givet fald sige noget om den konkrete situation?
For M039s33743417tojo.fm Page 3378 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
det, jeg tror, vi alle sammen er optaget af, er, at vi skal undgå de situationer i fremtiden.
Det er et område, hvor Danmark har haft en meget høj profil.
Vi har været efter de andre lande og sagt, at vi gerne vil have nogle skrappere regler her, fordi vi synes, det er usympatisk med de lange transporter – det er ikke godt over for dyrene – bare for at opnå, hvad der kunne kaldes ussel mammon.
Jeg synes, det er stærkt utilfredsstillende, at man accepterer at køre med dyr over flere landegrænser i mange, mange timer, og at de stuves sammen på den måde, som det er sket.
Der vil jeg gerne høre justitsministeren, hvilke sanktionsmuligheder og kontrolforanstaltninger der er i givne tilfælde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-24:
Nu vil regeringen jo i mange andre henseender, også når det gælder folks ernæring og børnenes indlæring,
gå ind og tage et ansvar, og nu siger ministeren så, at her skal det være forældrenes ansvar mere eller mindre alene.
Men er det ikke korrekt, at som sagerne står, så får et stort antal skolebørn ikke den ernæring, som de bør få?
Det kan man se på den store stigning i antallet af børn, der er ramt af fedme.
Og er det ikke rigtigt, at de her ordninger i Sverige og Finland, selv om ministeren måske sætter spørgsmålstegn ved Frede Bräuners forskning, har eksisteret siden 1940-50'erne, og at i både Sverige og Finland klarer skolebørnene sig bedre?
Det problem, vi har med, at flere og flere børn og unge er overvægtige, hænger bl.a. sammen med dårlige kostvaner.
Så det har altså ikke løst problemet i Sverige, at man har en sådan madordning, for de har det samme fedmeproblem blandt børn og unge, som vi har.
Det gør det ikke mindre rigtigt, at vi bør have en ordentlig madordning på skolerne.
Jeg gør bare opmærksom på, at der altså ikke er nogen forklaring der.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Nej, jeg vil sige til hr. Poul Henrik Hedeboe, at denne her sag jo drejer sig om, hvilke typer tiltag man kan gøre inden for de rammer og den hjemmel, der er, for så vidt angår miljøzoner.
Og der er der jo to forhold, der skal opvejes mod hinanden.
Dels kan man nævne de gode tiltag, man gerne vil iværksætte af hensyn til miljøet, men på den anden side er der den omkostning, man ad den vej så påfører grupper i det danske samfund, fordi man vil lave en forsøgsordning over en kort årrække, og der har den juridiske vurdering – og jeg understreger, at det jo er en juridisk vurdering og ikke en politisk vurdering i den forstand – været, at der er den model, som Københavns Kommune lagde op til, meget, meget indgribende og meget vidtgående i forhold til, at det er en forsøgsordning, man taler om.
Derfor vil jeg også indbyde Københavns Kommune til et møde, så vi sammen kan drøfte, hvad der så kan ske, så man kan lave en miljøzoneordning, men altså uden at det har så voldsomme økonomiske konsekvenser og set i relation til, at det er en forsøgsordning.