runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2002-01-29:
Men jeg synes altså, at det, man overser hele tiden i den her debat, er, at hvert eneste af disse tusinder af navne er en lov, ganske vist bunkes de sammen i tusinder, men hvert enkelt er en lovgivning, og at tildele indfødsret til et menneske kan kun ske ved lov.
Det er jo derfor, forfatningsretten - både Peter Germer, Poul Andersen og andre autoriteter - udtaler, at hvis Folketinget uddelegerer denne enekompetence, og de henviser specielt til § 44 om indfødsret, så er det grundlovsstridigt.
Må jeg så spørge hr. Helge Adam Møller: Hvornår er det blevet sådan, at et cirkulære, i dette tilfælde et såkaldt kontorcirkulære, kan forpligte fremtidig lovgivning?
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-29:
SF støtter lovforslaget og vil også gerne benytte denne lejlighed til at byde vores nye medborgere velkommen.
I modsætning til integrationsministeren betragter SF ikke danskerne som en stamme.
Vi betragter heller ikke Danmark som et tilbagestående agerbrugssamfund baseret på nationalistiske og religiøse værdier, tværtimod ser vi Danmark som et internationalt og moderne samfund, solidt placeret som en vigtig del af Europa, og vi ser danskerne som et folk med udsyn og globalt ansvar.
Derfor er SF heller ikke helt tilfreds med de nuværende kriterier, som ligger til grund for tildeling af statsborgerskab, men selvfølgelig respekterer vi, at det er en del af et forlig, som SF også er en del af.
Jeg vil til enhver tid fortrække en demokratisk og humanistisk indstillet iransk sygeplejerske som medborger frem for en fundamentalistisk, religiøs abortmodstander fra USA.
Det skal der ikke være nogen tvivl om. SF vil i nær fremtid fremsætte sit eget forslag om statsborgerskabstildeling, som vi har gjort med vores udlændingepakke, og klart og præcist tydeliggøre, hvilke kriterier vi mener skal være afgørende for tildeling af statsborgerskab.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-29:
Jeg skal sådan set bare gentage, hvad jeg fik sagt tidligere,
nemlig at vores holdning er, at de retningslinjer, der er i dag for at få dansk indfødsret, på mange måder er alt for skrabede, men ikke alene det, det er også vores holdning, at de er vilkårlige
Det var sådan set vores væsentligste anke mod det forlig, der blev indgået, og som vi ikke var med i, at ting, som domstolene takserer ens i vurderingen, bliver takseret forskelligt, når det gælder indfødsret.
Indfødsretsudvalget satte sig og besluttede, at en bestemt type kriminalitet, der gav så og så lang straf, var værre eller var bedre end en anden type kriminalitet, som gav
nøjagtig den samme straf
Det sagde vi at det syntes vi ikke var opgaven.
Vi erkendte, at der var et flertal, som traf en beslutning.
Men så længe man overholder de retningslinjer, som et flertal har fastlagt for embedsværkets arbejde, eller man overholder de beslutninger, som er truffet i Indfødsretsudvalget af et flertal, er det klart, at så står Enhedslisten også bag det. Derfor vil vi også stemme for det forslag, som ligger her.
Jesper Langballe (DF), 2002-01-29:
Det var en kort bemærkning til hr. Kamal Qureshi, som altså nu her har defineret for os, hvad det er at være dansk.
Jeg syntes egentlig nok, det var en noget negativ definition.
Ifølge hr. Kamal Qureshi er det danske samfund ikke et, der er bygget på nationale og religiøse værdier.
Så vil jeg gerne spørge hr. Kamal Qureshi: Hvad er det danske samfund, Danmark, den danske befolkning, så kendetegnet ved?
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-29:
Jeg kan jo citere dronningens nytårstale, hvor hun siger, at det danske folk er et sammensat folk.
Det viser lige netop, at det at tale om danskerne som et nationalistisk og religiøst funderet folkefærd, og at det skulle være betegnende for en national følelse for det danske samfund, mener jeg ikke engang er ukorrekt, det mener jeg er en absurd tankegang i et moderne samfund.
Søren Krarup (DF), 2002-01-29:
Det er jo karakteristisk for den politiske korrekthed i dag, at når der er tale om noget nationalt, om det at være dansk, bliver det straks kaldt nationalistisk.
Det er afslørende for hele den politiske korrekthed, der er en ren ideologisk konstruktion.
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Her er vist efterhånden sagt alt nok.
Jeg vil blot bekræfte, hvad hr. Helge Adam Møller og andre har sagt, at dette lovforslag rummer ikke noget brud hverken på ånden eller meningen i den danske grundlov, og Folketinget gøres ikke med dette forslag til et gummistempel.
Folketinget har selv besluttet at fastlægge nogle kriterier for lov om indfødsrets meddelelse i det berømte kontorcirkulære.
Det har Folketinget gjort for at undgå vilkårlighed og for at undgå udstilling af enkeltpersoner, således som det hører sig til i en retsstat.
Det er det, der ligger bag kontorcirkulæret, og så er den sag sådan set ikke længere.
Vi kan fuldt ud være denne praksis bekendt i forhold til det, som er grundlovens ord, ånd og mening.
Hvis der er lagt bånd på nogle, så har vi selv gjort det her i Tinget.
Og forliget, der gælder frem til 1. juli, har vi også ganske frivilligt indgået, og det er ganske frivilligt, at vi har besluttet at overholde det.
Jeg vil derfor fraråde hr. Søren
Krarup og hr. Jesper Langballe at anlægge sag mod Folketinget.
Det vil virkelig være tidsspilde.
Til sidst vil jeg sige til hr. Kamal Qureshi, at jeg står ved min udtalelse om, at danskerne på godt og ondt har en stærk stammekultur.
Jeg er kritisk over for dele af denne stammekultur, det vil man kunne læse i en bog, jeg skrev for 3-4 år siden.
Jeg er altså ikke nationalist, som hr. Kamal Qureshi åbenbart tror.
Jeg er en frodig, frisindet europæer, men med stærke danske hjerterødder, og det er jeg stolt af.
Jesper Langballe (DF), 2002-01-29:
I et glimt i en enkelt sætning var det som om, integrationsministeren pludselig forstod, hvad det faktisk er, Dansk Folkeparti har gjort gældende i den her sag, nemlig at der ikke er nogen, der har gjort Folketinget til et gummistempel, for det er der naturligvis ikke nogen, der kan gøre.
Folketinget har gjort det selv.
Det er Folketinget, der har brudt grundloven ved at uddelegere en enekompetence, som ifølge sund fornufts læsning af grundloven og ifølge statsforfatningsretseksperterne ikke kan uddelegeres.
Jeg vil så lige samtidig henlede integrationsministerens opmærksomhed på, at der i spørgetimen blev stillet et spørgsmål om en vis tvetungethed hos integrationsministeren, når han taler til henholdsvis danske og udenlandske journalister.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-29:
Jeg må sige, at jeg vurderer folks sind og andet ud fra deres handlinger og ikke ud fra deres medlemskab af et liberalt parti.
Og hvis man udstikker rammer for personers ægteskabsmønstre, hvis man udstikker rammer for, hvordan de skal bo, hvis man udstikker rammer for, fra hvilke dele af verden, man ikke ønsker mennesker i det danske samfund, ja, så mener jeg, at det er en nationalistisk tankegang.
Og det mener jeg ikke, danskerne har.
Helge Adam Møller (KF), 2002-01-29:
Det kan et kontorcirkulære selvfølgelig heller ikke, men man må konstatere, at kontorcirkulæret er baseret på et forlig, som er indgået af et stort flertal i det gamle Folketing, og som man har sagt direkte i selve forligsteksten udløber den 1. juli 2002.
Der har jeg en forståelse, en stor forståelse, selv om jeg ikke er med i forliget og er uenig i forliget, for, at man så lever op til, at det først udløber den 1. juli, men det forhindrer jo ikke, at ethvert parti i dette Folketing selvfølgelig ikke alene kan, men også bør stemme efter sin overbevisning.
Kontorcirkulæret er baseret på et forlig, så derfor mener jeg også, at juraen på dette område er i orden.
Man kan være uenig i forliget, det er vi nogle der er, selv hr. Søren Søndergaard, men med lidt andre holdninger end dem, der er årsag til, at Det Konservative Folkeparti er uenig, og derfor har vi hidtil stemt, som vi har stemt.
Louise Frevert (DF), 2002-01-29:
Det virker højst besynderligt, at forslagsstillerne kommer med dette forslag, lige præcis når finanslovforslaget bliver bekendtgjort.
Det virker temmelig hysterisk pludselig at skulle tromle et forslag fra oppositionen igennem på denne her måde.
Dog mener Dansk Folkeparti, at der er gode initiativer i dette beslutningsforslag.
F.eks. er det ganske rigtigt, at der er et stort efterslæb, hvad gælder it-løsninger inden for samtlige kunstneriske uddannelser.
Forslaget har også initiativer, som Dansk Folkeparti
ikke kan acceptere.
Bl.a. mener forslagsstillerne, at man bør gøre en ekstra indsats for at tiltrække elever med anden etnisk baggrund.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti ikke bryder sig om nogen form for særbehandling, så hvorfor i alverden skulle der være det, når det drejer sig om de kunstneriske uddannelser?
Hvis man besidder en kunstnerisk åre og det uanset etnisk oprindelse, vil man med sikkerhed gøre alt for at få den til at pible frem.
Et talent kan ikke købes for penge, det kan heller ikke udvikles alene ved subventionering.
Til gengæld vil et talent blomstre og gro, når man kan komme med sit produkt. Dog skal det måske hjælpes på vej, og det er her, de kunstneriske uddannelser kommer ind i billedet, netop ved at være på et højt niveau, så de uddannelsessøgende kan få et professionelt afsæt til det videre forløb på deres kunstneriske bane. Dansk Folkeparti mener også, at der skal ses gevaldigt på skuespilleruddannelsen i Danmark.
Spørgsmålet er, om der ikke bliver udklækket for mange skuespillere, i forhold til hvad behovet egentlig er.
Der er stor arbejdsløshed inden for mange af de kunstneriske uddannelser, men i særdeleshed inden for skuespillerfaget.
Efter at Statens Teaterskole blev etableret i 1968, var det slut med den gammeldags dramatiske mesterlære, som man havde på elevskolen ved Det Kgl. Teater.
Dansk Folkeparti er af den overbevisning, at mesterlæren er en ganske strålende måde at gøre sig professionel på, og man burde måske overveje at etablere en skuespillerskole i Det Kgl. Teaters regi og lukke nogle af de andre skuespillerskoler.
Vi mener også, at arkitektskolerne, Kunstakademiet og andre uddannelsesinstitutioner inden for kulturområderne skal inddrages meget mere aktivt i udformningen af vores by- og boligkvarterer.
Vi tror på, at der kan være et klart samspil mellem de kunstneriske uddannelser og amter og kommuner, så man igennem det praktiske arbejde med kommuner og amter vil kunne give eleverne et hurtigere og bredere indblik i det praktiske arbejde inden for deres uddannelse.
Desuden skal der være mulighed for, at man kan arbejde inden for sit fag i deltidsjob, idet en del af uddannelserne kunne være deltagerbetalt.
Dog er vi i Dansk Folkeparti helt klar over, at der i perioder under en videregående uddannelse ikke vil være tid til at have erhvervsrettet arbejde, og derfor skal uddannelserne have en anden fleksibilitet, end de har på nuværende tidspunkt; eksempelvis kunne man forestille sig modulordninger.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-29:
Jeg sad et kort øjeblik og ventede, om ikke ministeren tog ordet sådan på det her tidspunkt, og grunden til, at jeg gjorde det, var, fordi der blev sagt en ting, som meget let kan komme til at afspore debatten.
Det, som hr. Søren Krarup siger, er jo sådan set, at embedsværket ikke opfylder de opgaver, det er blevet stillet af det politiske flertal, for hvis embedsværket udfører de opgaver, det er blevet stillet af det politiske flertal, så vil alle de folk, der står på listerne, jo opfylde de krav, der er stillet til dem.
Derfor synes jeg måske nok, at der er behov for, at ministeren med det samme giver til kende, om embedsværket løser den opgave, og dermed at hr. Søren Krarup tager fejl, eller om hr. Søren Krarup har noget at have sin påstand i, og at der dermed ligger en meget alvorlig sag for embedsværket, som ministeren må tage fat på.
Christian Lund Jepsen (V), 2002-01-29:
Kvaliteten i de danske uddannelser er vigtig for Venstre, og det gælder naturligvis også kvaliteten af de kunstneriske uddannelser.
Danmark har på en lang række områder en god tradition for kunstnerisk uddannelse og dermed også et godt fundament for en kvalitetsmæssig fremadrettet udvikling.
Det er også vores klare fornemmelse, at der ikke alle steder er et lige højt niveau, og at der er behov for forbedringer på nogle uddannelserne for at leve op til de krav, fremtiden vil stille.
B 23 indeholder en lang række positive elementer i den retning.
Vi er enige i, at der er behov for at styrke undervisningen og den forskningsmæssige basis herfor, at uddannelserne i opbygning bør være væsentlig mere sammenlignelige med de uddannelser, der er i Undervisningsministeriet, at der er behov for mere fleksibilitet og mulighed for at overføre merit til andre uddannelser, at der bliver behov for øget internationalisering, at der skal ske en faglig specialisering, og at der fortsat skal være en geografisk spredning af uddannelserne.
Vi synes også, at det er godt, at der vil komme en flerårig aftale for de kunstneriske uddannelser.
Ser man lidt fremad, tror jeg, at der er et stort potentiale i de kunstneriske uddannelser, hvis de bliver lidt mere erhvervsorienterede.
Kulturerhvervene vil helt sikkert få en stor udvikling i de kommende år, og ved at erhvervsrette dem lidt mere kan man styrke beskæftigelsesmulighederne, hvis ellers kvaliteten er i orden.
Kvalitetskravene vil uden tvivl komme ud for stadig større udfordringer, efterhånden som tingene bliver internationaliseret.
En forudsætning for, at uddannelserne kan have et niveau, som kulturerhvervene kan anvende, er naturligvis, at man har tidssvarende it- og produktionsudstyr.
Det nytter ikke noget, at uddannelsesinstitutionerne halter uhjælpeligt bagefter i den tekniske udvikling, og det må der tages hånd om.
Når vi nu kigger på tingene, må vi naturligvis også kigge på beskæftigelsesmulighederne, og på nogle af fagområderne synes jeg også, man skal se på, at beskæftigelsessituationen jo ikke ligefrem er positiv.
Dette perspektiv bør også indgå i det videre arbejde.
Til slut vil jeg da også undre mig lidt over, at de to tidligere regeringspartier få uger efter valget har fundet ud af, at nu skal der ske noget med de kunstneriske uddannelser.
Hvorfor satte man ikke det i gang, da man havde regeringsmagten?
Det havde da været nærliggende.
Nå, men det er måske dybest set uinteressant nu.
I Venstre ser vi frem til, at de initiativer, kulturministeren vil tage, vil medføre en højnelse af kvaliteten af de kunstneriske uddannelser.
Vi finder sådan set ikke nogen grund til at fremme B 23.
I stedet vil vi opfordre oppositionen til at være med i det arbejde, som kulturministeren har sagt, han vil igangsætte.
Det væsentlige er, at vi kommer i gang med det nødvendige kvalitetsløft over de næste år.
Margrete Auken (SF), 2002-01-29:
Under valgkampen var det ganske umuligt at få opklaret, hvordan det der skattestop skulle komme til at hænge sammen, og nu prøver statsministeren at lave det der, hvad skal vi kalde det, vildledningsnummer igen.
Der er en række udgifter til lønninger f.eks. Det så vi bl.a. i det svar, der kom omkring DSB.
Der er lønudgifter, som ikke kan holdes i ro, uanset hvordan man gør.
Når man har punktskatter, der ikke må reguleres, når man har ejendomsskatter, der ikke må reguleres, så bliver der simpelt hen et hul, og det er jo derfor, vi oplever den massakre, vi oplever i øjeblikket.
Den skyldes jo, at der er en række forhold, som statsministeren, finansministeren osv. med de systemer, vi i øvrigt har i landet, er nødt til at acceptere.
Der sker nogle udgiftsstigninger.
De kan ikke standses uanset hvordan.
Jo, ved at man fyrer folk selvfølgelig, og det er så det, man er i gang med at gøre.
Derfor synes jeg, det er lidt unfair at få det beskrevet, som om det bare er nogle socialdemokrater, der vil kradse flere penge ind, mens der er sådan en rigtig hæderlig statsminister, der sidder her og holder skatterne i ro.
Det er jo ikke det, der er foregået.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-29:
Jeg beklager meget, at jeg specielt har hængt Socialdemokratiet ud for det.
Jeg tager gerne fru Margrete Auken med, for jeg tror såmænd, fru Margrete Auken er lige så optaget af det.
Må jeg bare sige til fru Margrete Auken, at det jo er helt forkert at beskrive det sådan, at der ikke kommer flere penge i kassen med et skattestop.
Selv om man holder satserne uændret, vil der ved større økonomisk vækst og ved om end beskeden, så dog alligevel den inflation der er, hvert år komme flere penge i kassen, som bl.a. går til at dække de øgede udgifter til lønninger. Derfor er det også forkert, når fru Margrete Auken siger, at skattestoppet nu fører til en massakre for den offentlige sektor.
Det er der overhovedet ikke tale om.
Det, der er tale om, er, at regeringen laver en omflytning af statens midler inden for en ramme på 1,75 pct. - 1,75 pct. - som går til, at regeringen bruger 5 mia. kr. på at opfylde en række af de løfter, vi gik til valg på, bl.a. flere penge til sygehuse, til de ældre og til barselorlov, og så skal vi altså bruge 2 mia. kr. for at fjerne de skatter og afgifter, den tidligere regering havde planlagt.
Det er, hvad det drejer sig om.
Det er ikke nogen massakre.
Det er en omflytning af pengene.
Jacob Buksti (S), 2002-01-29:
Jeg har tidligere også her i salen understreget, at jeg er en stor beundrer af statsministerens helt exceptionelle demagogiske evner, men jeg synes altså, statsministeren skulle tage at fralægge sig valgkampdemagogien.
Når nu statsministeren siger, at der ingen grænser er for alle de skatter, Socialdemokraterne har sat op, så ved statsministeren jo godt, at der altså også er nogle, vi har sat ned, og når de to ting bliver lagt sammen, så er billedet altså ikke det, statsministeren fremhæver her.
Statsministeren kan jo heller ikke som tidligere skatteminister være uvidende om, hvordan og hvorledes indekseringen af skatter og afgifter i det her land er, og derfor er det jo ikke et spørgsmål om, om det er Socialdemokraterne eller andre, der vil sætte skatterne op, men at en fastlåsning, som den nuværende regering laver, fører til en udhuling og dermed svækker grundlaget for også i fremtiden at lave fornuftige skattereformer.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, om statsministeren er uenig i de vurderinger, der er kommet fra OECD, fra Den Internationale Valutafond, fra vismændene osv., om, at regeringens skattestop lægger gift for fremtidige fornuftige skattereformer, der nedbringer skatten på almindelig arbejdsindtægt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-29:
Det er tværtimod sådan, at skattestoppet er første skridt på vejen til på sigt at kunne få en reel sænkning af skatter og afgifter og ikke bare de der omflytninger af skatter og afgifter, som hr. Jacob Buksti og hans partifæller er eksperter i, hvor man tager skattebyrden og flytter den fra én lomme over i en anden lomme.
Det, der bare er problemet, når socialdemokrater flytter skattebyrden fra en lomme over i en anden lomme, er, at de tager sig grueligt betalt for den ulejlighed, det er at flytte skattebyrden, og derfor kommer der altid netto større skat ud af det.
Og det overlader jeg ganske roligt til vælgerne selv at bedømme.
Aage Frandsen (SF), 2002-01-29:
Først lige en serviceoplysning: Det er ikke SF's opfattelse, at vi bare vil hæve skatterne.
Det er ikke vores opfattelse, og derfor gælder bemærkningen til fru Margrete Auken ikke.
I den forbindelse vil jeg godt spørge statsministeren, om ikke det er sådan i den periode, der er gået, siden statsministeren var skatteminister, at skattetrykket, den del af vores samlede indtjening, som vi afleverer til det offentlige, stort set er uændret, lidt op og ned, i perioden fra 1993 til i dag.
Man kan udregne det på forskellig vis, men i bedste fald er det konstant.
I det mest positive fald kan man endda sige, at det er faldende, hvis man regner indeksering og forskelligt andet med.
Er det ikke korrekt, at skattetrykket er konstant?
Så har jeg et sidste spørgsmål.
Hvis statsministeren taler korrekt, så må det, finansministeren har svaret, som hr. Vernersen læste op, jo være ukorrekt eller en uhensigtsmæssig måde at udtrykke sig på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-01-29:
Nej, jeg tror, at hvis der er noget her, der er uhensigtsmæssigt, er det hr. Jens Peter Vernersens brug eller misbrug af finansministerens svar.
Hvis hr. Aage Frandsen alene interesserer sig for det, som jeg vil kalde systemets skattetryk, så er det rigtigt, for hvis man snakker systemskattetryk, har det holdt sig sådan nogenlunde uændret.
Da er det helt klart, at beskatningen af den enkelte borger - som borger - er vokset i de sidste 8-9 år.
Også her overlader jeg det ganske trygt til den enkelte borger, den enkelte vælger, selv at bedømme, hvem der har ret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jacob Buksti (S), 2002-01-29:
Vi har tidligere her i salen diskuteret og spurgt til regeringens forhold til indgåede aftaler.
Det har vi haft en lang diskussion med statsministeren om.
Derfor vil jeg gerne spørge om, hvilket forhold økonomi- og erhvervsministeren har til indgåede aftaler, og hvorvidt de skal holdes.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-29:
Jeg kan sige, at de aftaler, som vi har indgået, dem holder vi.
Jacob Buksti (S), 2002-01-29:
Man kan jo blive imponeret over ministerens klarsyn.
Derfor vil jeg spørge: Hvad indebærer det egentlig?
Helt konkret vil jeg gerne spørge, hvad det har af konsekvenser i forhold
til denne konkurrenceevnepakke, som økonomi- og erhvervsministeren har præsenteret sammen med skatteministeren.
I den indgår i hvert fald efter vores opfattelse tre elementer, som klart er omfattet af aftaler med bl.a. Socialdemokratiet.
Det drejer sig om forslaget om hensættelsesordning for goodwill, det drejer sig om ændringer
i etableringsordning, og det drejer sig om spørgsmålet om efterbetaling for udenlandske nøglemedarbejdere. Jeg vil gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren: Betyder det klare udsagn om, at aftaler skal holdes, at man naturligvis forhandler med forligspartierne, og er det sådan, at der, hvis der ikke kan blive enighed, så ikke kommer mere ud af den forhandling?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-29:
Jeg vil gerne sige, at jeg jo også håber på, at man i Socialdemokratiet modtager den konkurrenceevnepakke lige så vel, som den er blevet modtaget i offentligheden.
Vi ved, at der er behov for mere vækst i Danmark, hvis vi skal sørge for, at der skaffes midler til sygehuse, ældrepleje m.v.
Det er klart, at der, som det også er nævnt af skatteministeren, er nogle forhold, hvor der ligger nogle aftaler.
Så skal vi ud at forhandle, men det betyder jo ikke, at regeringen ikke har et mål.
Jeg tror også på, at man i Socialdemokratiet er interesseret i, at man skaber vækst på nogle områder i dansk erhvervsliv, så vi får skabt både flere arbejdspladser og flere midler til at ordne opgaverne.
Mere klart kan jeg ikke sige det.
Jacob Buksti (S), 2002-01-29:
Det er jeg naturligvis glad for.
Det er klare tilsagn.
Jeg skal heller ikke lægge skjul på, at der også er mange ting i den konkurrenceevnepakke, som vi på vores side ser positivt på, også fordi en række af elementerne faktisk er elementer, vi selv arbejdede på.
Vi synes også, at der er elementer, som gør, at det jo efterhånden er svært for hæderlige virksomheder at komme til at betale skat her i landet.
Men jeg vil gerne sige, at jeg opfatter det sådan, at der er forlig, og det accepterer ministeren, og det betyder, at man forhandler sig frem til en eventuel enighed, og hvis det ikke er tilfældet, så må man finde ud af: hvad så?
Jeg opfatter det sådan, at vi ikke forhandler med en pistol for panden, hvor man, hvis ikke vi makker ret, bryder forliget.
Man holder indgåede aftaler.
Sådan har jeg forstået ministerens udsagn her i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-29:
Jeg vil endnu en gang sige, at vi holder indgåede aftaler.
Nu har der jo i den forløbne uge været sagt, at jeg løb fra en aftale om havvindmøller.
Jeg må sige, at der ifølge vores optik ikke er aftalt et forlig på det område.
Jeg noterer mig de bemærkninger, der ligger i aftalerne.
Det betyder ikke, at vi ikke kan forhandle og vil forhandle på de områder inden for konkurrenceevnepakken, hvor der helt klart er nogle elementer, som vi nok skal tale sammen om.