runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-12-03:
Det synes jeg lyder rigtig godt.
Jeg håber, at det så også helt konkret fører til, at ministeren indkalder til nogle forhandlinger om en vej frem, ikke for folkekirken alene, men også i forhold til, hvilke eventuelle ændringer der måtte ske.
Om det skal hedde et nationalt kompromis eller ej er ikke det afgørende for os.
Jeg kunne for så vidt have lyst til at lade det være ved det, for jeg synes sådan set, at det er en meget god afslutning på debatten.
Men jeg vil alligevel sige, at i det kirkelige udredningsarbejde, som Kristendemokraterne og andre partier i dag har foreslået igangsat, synes jeg ikke, at det skal være et must, at det så lige bliver med de toner, som ministeren har slået an.
Hvis vi ser bort fra selve udredningsarbejdet, er der så noget i indholdet, altså selve substansen, i de hovedpunkter, der er nævnt i forslaget til vedtagelse, der er ministeren meget imod?
Så kan man diskutere formen, hvorunder man skal drøfte de ting.
Men er der noget af substansen, som ministeren på forhånd synes er helt gal at drøfte?
Tove Fergo (V), 2004-12-03:
Jamen som jeg også sagde tidligere, så mener jeg, at det er utrolig vigtigt at holde sammen på så mange repræsentanter for folket, som er her i Folketinget, som muligt.
At have det brede flertal, der støtter folkekirkeordningen, giver bestemt anledning til at gøre de overvejelser, som hr. Jann Sjursen her fremfører.
Jeg kan derfor sige, at vi selvfølgelig fra regeringens side på alle måder er interesserede i, når der nu er den gode opbakning, som jeg synes har været glædelig at få belyst i dag, at vi sim pelt hen lytter til hinanden og finder det, der kan bære, også fremover.
Jamen det er helt korrekt.
Der står jo i grundlovens § 4, at den evangelisk-lutherske kirke er den danske folkekirke og understøttes som sådan af staten.
At det så var tvungent, indtil grundloven blev vedtaget, er så en anden sag.
Det er altså den evangelisk-lutherske kirke, staten skal støtte, det er ikke et kulturdepartement eller noget andet, der bliver støttet af staten.
Det er det, der står i grundloven, og det er sådan, grundloven efter min bedste overbevisning skal fortolkes.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-03:
For at kunne nå frem til, skal vi kalde det nationale kompromiser eller en bredere forståelse for den videre vej frem, vil det så ikke efter kirkeministerens opfattelse være hensigtsmæssigt, som det sker i andre politiske sammenhænge, at der bliver indkaldt til forhandlinger om det?
At regeringen måske ikke bare kommer med sit færdige udspil og siger, at så er det sådan, men at ministeren tilvejebringer et forum, hvor også de politiske partier over en bred kan mødes for at diskutere de folkekirkelige udfordringer og så måske komme ud med noget, der kunne ligne et bredt nationalt kompromis.
Det er sket i andre sammenhænge på andre politiske områder.
Det kunne vel i virkeligheden også ske på det kirkepolitiske område, sådan at det ikke med hr. Jesper Langballes ord bliver sådan en snæver borgerlig flok, der bliver enige om fremtiden, men bliver en bred politisk funderet aftale.
Jesper Langballe (DF), 2004-12-03:
Jeg ville da ønske, at jeg kunne dele ministerens optimisme.
Jeg har lidt svært ved det og lidt svært ved overhovedet at orientere mig i landskabet, for når man på den ene side vil selvstændiggøre folkekirken og på den anden side vil bevare den nuværende folkekirkeordning, så jeg kan simpelt hen ikke begribe en lyd af det.
Men jeg vil godt lige have det slået fast: Er kirkeministeren enig med mig i, at det i virkeligheden er § 4, der definerer ordet folkekirke, at det jo faktisk er dér, vi har ordet fra, og at det vil sige, at det er ordningen, der defineres, og at det samtidig vil sige – det vil jeg også gerne have ministerens svar på – at det, som staten er forpligtet på, er det evangelisk-lutherske?
Det er ikke museumsværdier, det er ikke kulturarrangementer, men det er lige præcis det evangelisklutherske indhold, som staten skal værne om.
Tove Fergo (V), 2004-12-03:
Til hr. Jesper Langballe: Jo, det er ordningen.
Det blev sagt meget tydeligt fra fru Karen Klints side, og det må jeg forstå som en tilslutning til den nuværende folkekirkeordning.
At der så kan ske nogle justeringer, hørte jeg også godt.
Men til det grundlæggende, det, vi diskuterer først og fremmest i dag, hørte jeg fru Karen Klint sige, at Socialdemokratiet stadig væk kan tilslutte sig grundlovens § 4.
Det er det, jeg bygger min optimisme på.
Jeg synes, det var flot af fru Karen Klint så klart at sige det her.
Jeg må gå ud fra, at fru Karen Klint dækker Socialdemokratiets opfattelse af folkekirkeordningen, og så er der da virkelig noget at bygge på.
Så er der stadig væk et bredt flertal at bygge på herinde i Folketinget.
Jesper Langballe (DF), 2004-12-03:
Det er jo så også baseret på, at ministeren åbenbart er i stand til at forstå, hvad det er, fru Karen Klint siger om den folkekirkeordning, hun ønsker.
Og det synes jeg er godt.
Jeg synes, det er godt klaret.
Jeg vil gerne sige, at jeg virkelig beklager, at den gamle konsensus er gået tabt.
Den er uigenkaldeligt gået tabt, og jeg synes, det er sørgeligt, og jeg synes, det er tragisk, at folkekirken nu forsvares af et i denne sammenhæng spinkelt borgerligt flertal.
Jeg kan forstå, at ministeren ser lidt anderledes på det.
Altså folkekirken er pr. definition det, som § 4 siger, det er, nemlig forbindelsen mellem kirke og stat.
Tove Fergo (V), 2004-12-03:
Jamen jeg mener faktisk, at der er en vældig dialog.
En dialog betyder jo samtale mellem i hvert fald to og meget gerne flere parter.
Og der er jo en vældig dialog.
Der er mange, i hvert fald nogle, der kommenterer de her spørgsmål.
Der er også mange, der siger, det er for svært, at det er for vanskelige spørgsmål egentlig at kunne forholde sig til.
Men der er en dialog.
Jeg kan kun sige, at jeg i hele min ministertid har været i løbende kontakt både med Landsforeningen af Menighedsrådsmedlemmer på mange niveauer, med menighedsrådsmedlemmer ude i distriktsforeningerne, i sognene og deres bestyrelse, deres landsforening, deres årsmøde; jeg har regelmæssigt været i dialog med Provsteforeningen, med Præsteforeningen og haft møder med stifterne, med biskopperne.
Alle, der har noget at bidrage med, skal være velkomne til enhver tid til at komme med deres, til at komme ind og snakke med mig, til at invitere mig ud.
Jeg vil hellere end gerne ud og møde alle dem, som har noget at bidrage med.
Karen J. Klint (S), 2004-12-03:
Jeg tror, vi taler lidt forbi hinanden.
Det, mange af os efterlyser, er en fælles dialog.
Det er o.k. at have en netside, hvor folk kan skrive ind, men at man to gange har noget envejskommunikation, giver jo ikke en dialog, og det er dialogen, vi går efter.
Det er den fælles proces, hvor man sidder omkring det samme bord og snakker fremtid.
Det er den fælles proces.
Det kirkelige landskabs organisationer beder om et udredningsudvalg, og det er den fælles proces, vi andre politiske partier gerne giver dem opbakning til.
Der behøver ikke nødvendigvis sidde politikere ved det bord, men vi skal lovgive bagefter.
Men også i den proces tror jeg at dialogen, den aktive dialog, hvor man ser hinanden i øjnene, er vigtig.
Og hvorfor er det, at man ikke vil den aktive dialog, men kun envejskommunikationen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Jeg fik nu ikke helt svar på spørgsmålet, for det, jeg spørger til, er selve det at have en test, som ikke bliver offentliggjort, og som ikke er nogen form for prøve; en test, der er fremadrettet og diagnostisk, som alene anvendes som en sag mellem eleven, læreren og hjemmet og bruges aktivt i skole/hjemdialogen.
Hvorledes forholder fru Margrethe Vestager sig til lige præcis den type test beskrevet med de her ord?
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-07:
Det radikale gruppeværelse er ikke så stort, men det er stort nok til, at hr. Christian Lund Jepsen ville kunne være der, for det er ikke min fornemmelse, at der er så meget plads i Venstre til det, jeg faktisk er sikker på vi er enige om, nemlig den del af uddannelsestraditionen og oplysningsbilledet, som netop hidrører fra det folkeoplysende.
Jeg synes godt, man kan tillade sig at bringe folkeskolen ind her, det er slet ikke det, men det var ikke det, ministeren gjorde.
Ministeren afrapporterede fra PISA-undersøgelsen, som om det her var et udvidet pressemøde i forbindelse med den undersøgelse, der kom i går, eller hvornår den nu kom.
Det synes jeg er mærkeligt.
Jeg synes, det er mærkeligt, når man spørger til uddannelsesstrategien, at det vigtigste er at tale om test og PISA.
De lærere, der som et led i deres pædagogiske arbejde i klassen vælger at bruge en test, har vores fulde opbakning.
Det er virkeligheden i dag, sådan er det i den danske folkeskole.
Jeg er sikker på, at fru Gitte Lillelund Bech kender de test, der bruges, der er forskellige af dem.
De er udviklet, og de er i brug i folkeskolen.
Det er de, ikke fordi ministeren siger det eller forligskredsen kræver det.
Det er de, fordi de er en del af det pædagogiske arbejde.
Det, som er det paradoksale ved den her diskussion, hvor Venstre har brugt anledningen til eller måske endda har fået placeret redegørelsen i dag for at få diskuteret den i stedet for at lave en forespørgsel om det, er, at man vil postulere, at man ved, hvordan folkeskolen skal være, i stedet for at sige noget om, hvem der kan løfte ansvaret, og hvem der i dag har redskaberne til faktisk at gøre det.
Den lærer, der vil det rigtige, har vores fulde opbakning.
Den minister, der tror, at man kan centraldirigere det fra Slotsholmen, må vi sige nej til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-12-07:
Fru Margrethe Vestager indledte selv sin ordførertale med at tale om test, og nu er det jo sådan, at det, regeringen rent faktisk foreslår, er profiltest.
Det er test, som ikke er til offentliggørelse, de er ikke en form for prøve, de er fremadrettede, de er diagnostiske, og de er en sag mellem elev, lærer og hjemmet, da de skal bruges aktivt i skole/hjemdialogen.
Derfor vil jeg spørge fru Margrethe Vestager, om fru Margrethe Vestager kan bakke op om den form for test med det indhold, som jeg lige remsede op her.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-12-07:
Fru Margrethe Vestager startede med at være lidt negativ over for den måde, ministeren havde besvaret forespørgslen på.
Når man nu beder om en forespørgsel og spørger, hvilken overordnet uddannelsespolitisk strategi der ligger bag regeringens politik, er det så ikke naturligt at tage udgangspunkt i folkeskolen?
Er det ikke det fundamentale?
Og så må man selvfølgelig bygge på de mange gode ting, som fru Margrethe Vestager også sagde, som jeg er helt enig med hende i, og som man måske kunne sammenfatte i digtet »Er lyset for de lærde blot«, nemlig at det ikke kun drejer sig om dette, men at det drejer sig fundamentalt om folkeskolen.
Helle Sjelle (KF), 2004-12-07:
Jeg opfatter det næsten mere som en kommentar end et spørgsmål, men jeg kan blot sige, at vi i hvert fald selvfølgelig vil gøre, hvad vi kan for, at vores unge mennesker får en kompetencegivende uddannelse.
Det er også derfor, vi har taget adskillige initiativer i denne her regerings tid for at råde bod på den situation.
Det vil der altid være.
Det var et ganske langt spørgsmål eller en kommentar, og der var mange elementer i det på en gang.
Jeg vil bare blot endnu en gang slå fast, at denne her regering ikke kan løse alle problemer på en gang, men at vi ved hjælp af adskillige reformer både inden for erhvervsuddannelsessystemet, inden for gymnasieområdet, inden for universitetsområdet og inden for grundskolen faktisk har prøvet på at sætte nogle skibe i søen, som forhåbentlig kommer i land på et tidspunkt, og som forhåbentlig er med til at hjælpe.
Denne her regering er i hvert fald med til at gøre sit til, at flere unge får en videregående uddannelse.
Og ja, vi ved godt, at der er nogle mennesker, som skal have en ekstra hånd, og dem prøver vi også på at give en ekstra hånd.
Bodil Kornbek (KD), 2004-12-07:
Jeg forventer heller ikke, at man skal kunne løse alle udfordringer på en dag eller på meget kort tid.
Så nævner man erhvervsuddannelsen, der har man gjort en hel masse.
Ja, man har bl.a. været med til at reducere antallet af skolepraktikpladser i den grad og dermed taget nogle unge, som ikke kan få en plads, som gidsler en gang til.
Så et eller andet sted må man sige: Mulighederne for at komme i uddannelse og få en kompetence eller mulighederne for at komme ind i et kompetencegivende uddannelsesspor er altså i den grad formindsket og indsnævret under denne regering.
Jeg må bare sige, at uanset om man siger erhvervsuddannelser og rummelighed, fleksibilitet og alle de her fine ord, så er det jo handlingerne, der tæller i sidste ende.
Og jeg må bare konstatere, at antallet af unge, der ikke får en kompetencegivende uddannelse, er steget under denne regering stik imod det mål, man har sat.
Det bør man i hvert fald stoppe op og reflektere over og spørge: Gør vi det så ret?
Jeg kunne forstå, at man gerne ville råde bod på det, men hvordan vil man så gøre det?
Og det kan så undre mig, at man er med til nu at ville reducere elevoptaget på produktionsskolerne.
Jeg har stor forståelse for, at man har et mål, der hedder, at de unge skal have en kompetencegivende uddannelse.
Det mål synes jeg er rigtig godt.
Men igen er vejen til at nå det mål i hvert fald ikke uinteressant, det er temmelig vigtigt.
Og der må vi sige, at de unge, der har svært ved at komme ind på det kompetencegivende spor, og som har brug for nogle andre muligheder, har fået færre muligheder med denne regering.
Jeg synes, det er meget positivt, at De Konservative gerne vil gøre noget.
Jeg vil godt have det præciseret lidt nærmere: Hvad er det præcis, man så vil gøre, og hvad er det, man vil råde bod på?
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-07:
Nu er logik jo en meget sådan underlig disciplin, for man kan have forskellige former for logik.
Det, man blev spurgt om i rapporten, var jo: Hvis ikke den fri ungdomsuddannelse var der, hvad ville du så have gjort?
Og så svarer en stor mængde af dem, at så ville de da enten have forsøgt sig med en kompetencegivende uddannelse eller have fundet et arbejde.
Deraf synes jeg altså ikke, man kan udlede, at den fri ungdomsuddannelse er overflødig, for det første fordi der så også var en halvdel, der ikke ville tage hverken en kompetencegivende uddannelse eller finde sig et arbejde.
Når man så dertil lægger, at vi jo ved, der er unge, som ikke klarer sig igennem hverken en af de krævende studieforberedende ungdomsuddannelser eller nogle af de stadig væk krævende erhvervsuddannelser, hvad er det så, man mener, der skal være?
Hvad skal være en mulighed?
For under strukturforhandlingerne kunne vi jo ikke få regeringen til at gøre det til et indsatsområde og sørge for, at der også var uddannelsesmuligheder for de unge, som ikke er nogen stor gruppe, men som er en gruppe, der reelt ikke har mulighed for at tage en kompetencegivende uddannelse, som de måske kan støtte sig til, men som har det som meget lange udsigter.
Jeg er i den situation, at jeg ikke er helt sikker på, at jeg hørte den konservative ordfører rigtigt.
Jeg mener, at jeg hørte, at den konservative ordfører sagde, at der skal være gode muligheder også for de unge, der ikke kan tage en kompetencegivende uddannelse.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-12-07:
Jeg kan nu betro fru Margrethe Vestager, at jeg har det udmærket, hvor jeg er, også med mine folkeoplysende traditioner.
Det har vi ingen problemer med i Venstre.
En af de ting, fru Margrethe Vestager også kom ind på i sin ordførertale, var uddannelsesbudgettet, hvor fru Margrethe Vestager sagde, at regeringens uddannelsesbudget var statisk.
Det kan da godt være.
Vi har brugt 3 mia. kr. mere på uddannelse, men jeg vil godt spørge fru Margrethe Vestager, hvad det er, man vil bruge pengene til.
Jeg husker da bl.a. en nuværende partileder, fru Marianne Jelved, der i hvert fald på et tidspunkt sagde, at hun ikke ville bruge en krone mere på folkeskolen.
Helle Sjelle (KF), 2004-12-07:
Det er også fuldstændig korrekt, at vi selvfølgelig godt er klar over, at der er nogle mennesker, som faktisk ikke er i stand til at tage en kompetencegivende uddannelse, men det må dog være målet, at så mange som overhovedet muligt gør det.
Det var jo bl.a. en af begrundelserne for, at man nedlagde den fri ungdomsuddannelse, nemlig at der faktisk var mange, der gik der, som lige så godt kunne have taget en kompetencegivende uddannelse.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-07:
Jeg er faktisk helt sikker på, at hr. Christian Lund Jepsen er klar over, at det citat er taget ud af en sammenhæng, og det tror jeg der vil blive rig lejlighed til at drøfte med fru Marianne Jelved.
Det Radikale Venstre har ikke noget problem med den politik, som vi stod for på folkeskoleområdet, nemlig at bedre økonomi i sig selv ikke er vejen til alt godt.
Det, som bare er det meget store problem, er, når det bliver gjort til et bannerflag og der satses på test og tidsforbrug, hvilket kan vise sig at være fuldstændig overflødigt, og der ikke er så meget som tilløb til at tale om skolekultur, om børnene, om at se dem i deres egen sammenhæng, eller nogle af de andre ting, som man ville tro det ville falde Venstrefolk let at tale om, hvis de faktisk var i kontakt med deres folkeoplysende tradition.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Det, jeg tror jeg har sagt, eller i hvert fald det, jeg har forsøgt at sige, er, at der er sket nogle forskydninger i aktiviteten, sådan at der er sket et fald inden for it-efteruddannelsesaktiviteten, og det har sådan set været helt bevidst, fordi der har været gratis adgang til nogle kurser, som vi ikke mente skulle finansieres over den del af de offentlige midler, som egentlig burde målrettes arbejdsmarkedets behov, og vi har ønsket en afprøvning af efterspørgslen.
Det har vi fået.
Ser vi på deltagerbetalingens størrelse, ser vi, at den udgør 10 pct. af de samlede omkostninger, så der er jo ikke tale om et voldsomt beløb i forhold til den ydelse, som man så får, altså i forhold til det kursus, som man deltager i, og vi kan også med glæde konstatere, at der jo er en villighed til netop at yde den deltagerbetaling, som vi har introduceret.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Jeg synes, det er godt, at vi får større sikkerhed for, at de ressourcer, som vi bruger, de offentlige midler, som vi bruger på voksen- og efteruddannelse, bruges der, hvor der er et reelt behov.
Det, som fru Pernille Blach Hansen ser bort fra, er, at vi jo rent faktisk har besluttet os for at tilføre flere midler, som bliver målrettet voksenog efteruddannelse der, hvor der er et behov.
Vi har besluttet os for at afsætte 400 mio. kr. med finanslovforslaget, som vedtages her i næste uge.
Derudover afsatte vi 100 mio. kr. i forbindelse med forårspakken, og de midler afspejles jo ikke i de tal, som er referencer i nogle tidligere svar, jeg har givet i Folketingets Uddannelsesudvalg, da de ikke er udmøntet i aktivitet på nuværende tidspunkt.
Helle Sjelle (KF), 2004-12-07:
Jeg synes ikke helt, at man kan drage de konklusioner, som fru Pernille Blach Hansen gør, på nuværende tidspunkt.
Jeg vil blot henholde mig til, at denne her regering faktisk har investeret over 3 mia. kr. i vores samlede uddannelsessystem og har prøvet på at målrette tilbuddene mere, og det er altså den vej, vi prøver at gå for at skabe et bedre uddannelsessystem end det, vi har på nuværende tidspunkt.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Men jeg synes bare, at det bliver stadig sværere at få det til at hænge sammen.
Hvordan kan ministeren stå og sige, at der er brug for mere uddannelse, mere efteruddannelse – det er jo sådan set godt nok – når konsekvensen af regeringens politik de første 3 år er, at der er blevet markant mindre efteruddannelse?
Så tager vi gerne en diskussion om, hvorvidt det skulle have været dirigeret det ene eller det andet sted hen, væk fra it og over til noget andet, men fakta er jo, at i den tid, undervisningsministeren har været undervisningsminister, er antallet af efteruddannelsesuger faldet markant.
Synes ministeren, at det er positivt, at efteruddannelsen i Danmark generelt, uden at vi diskuterer teknik, er faldet med 106.000 kursusuger de sidste 3 år?
Betyder det, at det bliver nemmere at nå ministerens mål?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Jeg er af den klare opfattelse, at der bliver brug for mere efteruddannelse, det bliver der over en bred front, og man bliver stadig, heldigvis, mere og mere opmærksom på, at har man taget én uddannelse, er man nødt til løbende at holde sine kvalifikationer ajour og måske også erhverve sig helt nye kvalifikationer.
Så derfor er jeg faktisk ikke et sekund i tvivl om, at der i fremtiden bliver brug for endnu mere efteruddannelse.
Derfor har vi jo valgt at nedsætte et trepartsudvalg; det er faktisk efter regeringens opfattelse en så stor opgave, at det ikke er en opgave, som staten alene kan løfte, uagtet de ændringer, som vi har gennemført, hvor vi får brugt de statslige ressourcer bedre set ud fra det behov, som egentlig er der.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-07:
Hvis nu ministeren forsøgte at sætte sig ud over teknikken og i stedet forholdt sig til den grundlæggende substans i det her spørgsmål, er der så efter undervisningsministerens opfattelse brug for mere eller mindre efteruddannelse i fremtidens Danmark?
Det synes jeg er ret centralt.
Ministeren står og taler om, at der er sket forskydninger, men hvis det bare var forskydninger fra det ene til det andet, så var det jo ikke sikkert, at der var noget problem, men de her forskydninger har jo resulteret i et markant fald i efteruddannelsen i Danmark.
Derfor vil jeg gerne spørge, om der efter regeringens opfattelse er brug for mere eller mindre efteruddannelse i fremtiden til gavn for den enkelte dansker og til gavn for samfundet.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-07:
Det er vel ikke kun på it-området, der har været et fald, det er vel også på andre områder.
Og det kan vel ikke undgås, at der er ting, som på grund af brugerbetalingen falder væk, simpelt hen fordi arbejdsgivere eller lønmodtagere eller andre ikke har råd til det eller føler, at det vil man ikke bruge penge på.
Det er jo ikke sådan noget med, at regeringen hele tiden bruger efterspørgselsstyring, der er jo en masse ting, som stadig væk er gratis, trods alt, og derfor har man valgt voksenuddannelse som noget, der skal være efterspørgselsstyret, nemlig markedsstyret, og det rammer jo bl.a. mennesker, som ikke har trukket på uddannelseskontoen tidligere.
Men regeringen indrømmer heldigvis det, der er sket i virkeligheden, nemlig at regeringen har været med til at skabe et fald.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Jeg kan bekræfte, at der, hvor der er sket et fald, er på EUD-området, på EUD-enkeltfag, og det er primært it-kurserne, hvor der tidligere har været en eksplosiv vækst, også under den tidligere regering.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-07:
Uanset at ministeren i sin replik for et øjeblik siden sagde, at man havde tilført penge til voksenuddannelse, så forstår jeg nu, at ministeren også indrømmer, at der er tale om et fald både i kursusuger og også med hensyn til, hvor mange offentlige midler der anvendes på området.
For arbejdsgiveren betaler jo lidt mere, hvilket har kompenseret for noget af det fald, som regeringen har været med til at skabe.
Så jeg synes, det er godt, at vi trods alt har fået konstateret, at regeringen med den prioritering, man har valgt, har bidraget til, at der er mindre voksenuddannelse, forstået som både efter- og videreuddannelse, end der var, da regeringen kom til.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-07:
Flere af ordførerne har været inde på, at vi har omlagt hele systemet, sådan at vi får et efterspørgselsstyret system frem et udbudsstyret system, og vi kunne sikkert få en lang drøftelse om kvantitet kontra kvalitet.
Men for mig er det helt afgørende, at de ressourcer, vi bruger på voksenog efteruddannelse, også bruges der, hvor der er et reelt behov.
Det får vi afprøvet med den deltagerbetaling, som vi har indført, det vil sige, at vi får et mere efterspørgselsstyret system end det, vi har kendt til hidtil.
Så må jeg i øvrigt sige, at vi har lavet en aftalemodel med de forskellige uddannelsesinstitutioner.
Så det vil sige, at der altså ikke er et behov for den omflytning, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil efterlyser, da skolerne i gennemsnit ligger på 93 pct. af budgetmålet.