runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Mortensen (S), 2001-05-10:
Kristeligt Folkepartis forslag er jo ikke nyt.
Det betyder imidlertid ikke, at det er uinteressant, det er interessant på mange områder.
Nogle af de områder, som har været fremme i debatten, og som vi også har hørt i udvalget på baggrund af de deputationer, der har været, er jo, at foderproduktet i forlængelse af rapsolieproduktionen kunne være ret interessant, ikke mindst netop nu.
Men det er ikke det, der er det primære i sagen her, det er det flydende brændstof og afgiftsfritagelsen af dette.
Hvis det nu havde været en oplagt sag over den ganske verden, så burde det jo have vundet langt større udbredelse, end tilfældet er i dag.
Det betyder selvfølgelig ikke, at vi ikke skal være interesserede i dem, men det kunne måske tyde på, at der er nogle hurdler, som ikke er så nemme at fjerne. Vi har jo også hørt ved høringen i Landstingssalen for nylig, at der er mange bud på, hvordan vi indretter os på det her.
Man kan også få det modsatte, hvis det er det, man gerne vil.
I den forbindelse vil jeg lige gøre opmærksom på, at regeringen selvfølgelig har en biomassehandlingsplan.
Den sigter så ikke på brændstof, men netop på afbrænding i forbindelse med kraftvarmeproduktion.
Og der er også et ekspertudsagn, der siger, at rent CO2-mæssigt er det stadig både den billigste og mest effektive måde at reducere CO2 på.
Jeg behøver ikke at gentage alle de argumenter, som ministeren har opregnet her, men selvfølgelig det helt centrale, som jo netop er afgiftslettelsen, fører jo over i det provenumæssige.
Vi skal altså forholde os til, hvordan vi skal finansiere det her.
Netop i dag har benzinprisen altså passeret de 9 kr. pr. l.
Spørgsmålet er, hvor meget vi kan forvente, at vi skal lade benzinprisen stige for at finansiere dette projekt her mere eller mindre.
Det er i hvert fald et meget reelt problem for mig at se.
Så fra Socialdemokratiets side finder vi det oplagt - som ministeren også nævnte - at den arbejdsgruppe, der er nedsat og beskrevet i trafikhandlingsplanen, også inddrager netop det område her i deres kommissorium, som jo netop er, at de skal belyse de skatte- og afgiftsmæssige virkemidler til effektivisering af trafikkens energiforbrug.
Så det vil være helt oplagt for os at sige, at det simpelt hen er en del af deres kommissorium også at vurdere virkningen af det forslag, som Kristelig Folkeparti her fremsætter.
Jeg mener også, det vil være et vigtigt signal
om, hvilken vej vi så i givet fald skal gå på området her. Og det betyder altså, at på det foreliggende grundlag kan Socialdemokratiet ikke støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2001-05-10:
Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag nr. B 165 om fritagelse af energiafgifter for planteolie og bioethanol til transportformål er et meget, meget interessant forslag, som vi i Venstre er meget positive over for.
Jeg vil gerne give udtryk for, at vi i høj grad sympatiserer med målsætningen i beslutningsforslaget.
I bemærkningerne til forslaget fremfører Kristeligt Folkeparti en række forhold, som vi i Venstre desværre kun kan nikke genkendende til.
Det gælder bl.a. anvendelsen af planteolie til fyringsformål, hvor der netop findes mange andre CO2-neutrale energikilder modsat transportområdet, hvor der kun er få CO2-neutrale energikilder til rådighed, stigning i CO2-udledningen og ikke mindst, at folk, der ikke forurener, betaler energiafgift.
Finansieringen, som den er foreslået af Kristeligt Folkeparti, er vi ikke umiddelbart så positive over for, men der er i substansen i forslaget nogle meget, meget spændende elementer.
Det er der med hensyn til forureningen i byerne og til reduktion af CO2 generelt.
Der er også nogle meget store og spændende industripolitiske perspektiver i dette her forslag.
Vi ved, der er verdensdele, hvor man har anvendt disse teknologier i rigt mål i mange, mange år.
Og vi ved også, at der er lande, der ikke ligger langt fra os, hvor man teknologisk er meget langt fremme i udviklingen af bioethanol og planteolier.
Det er en teknologi, en knowhow og en industrikultur, som vi i Venstre er sikre på, at vi med fordel kunne dyrke også i vores land.
Der vil være valutaindtjening i det, der vil være arbejdspladser, og der vil være udvikling af knowhow, og det er bestemt noget, som vi skal fremme.
Også for landbruget er der spændende tankegange i sammenhængen i relation til udnyttelse af de store brakarealer, vi har, med øget produktion og beskæftigelse til følge.
Også i forhold til de afledede produkter, der vil blive fra oliefremstillingen i form at proteinrige oliekager til foderbrug i kvægbruget.
Vi er meget positive over for at indgå i et konstruktivt udvalgsarbejde om Kristeligt Folkepartis forslag, som jo afspejler nogle holdninger og nogle tanker, som Venstre tidligere har været fremme med.
Initiativer, som vi tog for 4-5 år siden, og som vi meget gerne sammen med Kristeligt Folkeparti og gerne et flertal ønsker at forfølge og realisere. Jeg skal så blot til sidst spørge Kristeligt Folkeparti, om - når man snakker om koldpresset planteolie - det så ikke retteligen også burde dække over biodiesel, som jo er en planteolie, hvor glycerinen er fjernet, og som kan anvendes umiddelbart i en række dieselmotorer uden konvertering.
Sådan tror jeg det skal forstås.
Det vil vi i hvert fald foretrække.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-10:
Jeg hørte, at hr. Kim Andersen var positiv over for en diskussion omkring finansieringen, men det er jo at vælte nye afgifter på det traditionelle brændstof, altså benzin og diesel.
Nye afgifter er altså også et spørgsmål om at vælte nogle afgifter over på de erhverv og de private, som fyrer med planteolie, nogle afgifter, som de ikke har i dag.
Hvordan harmonerer det med Venstres udmelding om et skattestop?
Erik Mortensen (S), 2001-05-10:
Den kan jo blive meget kort, for det var lige nøjagtig i forlængelse af hr. Klaus Kjærs bemærkninger her.
Jeg mener også, at Venstre har en politik omkring landdistrikterne osv. og mobiliteten.
Jeg nævnte i mit indlæg benzinpriser på nu 9,05 kr. for en gængs oktantype.
Rent principielt er det selvfølgelig Venstres problem, men jeg vil også gerne høre, hvordan man forholder sig til mobiliteten.
Det har jo været noget, der har optaget Venstre mange gange.
Kim Andersen (V), 2001-05-10:
Det var egentlig et par ret interessante indlæg fra hr. Klaus Kjær og hr. Erik Mortensen.
Det er, som om de to ordførere har slået automatpiloten til og i virkeligheden har glemt at høre, hvad jeg sagde, og nu udlægger det som det, de ønskede, at jeg sagde.
Jeg sagde netop, at vi var positive over for intentionerne i forslaget, over for substansen i det omkring det industrielle, omkring CO2-fortrængning, omkring landbrugets muligheder.
Jeg gjorde jo netop udtrykkelig opmærksom på, at elementet omkring finansieringen af forslaget ikke lige var vores kop te, men at det var noget, vi kunne diskutere og se nærmere på i udvalgsarbejdet.
Men godt forsøgt de herrer!
Klaus Kjær (DF), 2001-05-10:
Hertil kommer en yderligere gevinst for samfundet, når vi selv er i stand til at fremstille disse brændstoffer, frem for at vi skal importere traditionelle oliebaserede brændstoffer.
Så vidt så godt.
Men Dansk Folkeparti kan ikke støtte beslutningsforslaget, som det foreligger, idet forslaget forudsætter, at det mistede provenu som følge af, at folk måske vil gå fra traditionelt brændstof og over til biobrændstoffet, væltes over på det traditionelle brændstof.
Det vil med andre ord sige, at den, der har råd til at investere 15.000 kr. i en omstilling af sin bilmotor til at kunne køre på dette biobrændstof, får afgiftslettelser, mens andre i forvejen hårdt belastede og trængte bilister får yderligere afgifter lagt oven i benzinprisen.
Forslaget forudsætter endvidere, at når forenklede og billigere produktionsmetoder fremover vil gøre biobrændstoffet billigere at indføre, skal der gradvis indføres en afgift på biobrændstoffet, altså en skatteskrue, der starter igen. Endvidere foreslår forslagsstillerne, at der lægges en afgift på biobrændstof, der anvendes til fyringsformål,
hvilket naturligvis ikke tilskynder til, at man anvender dette mere miljørigtige brændstof, for så vidt angår opvarmning, og derfor får forslaget heller ikke den ønskede effekt. Hvorfor i alverden skulle private eller virksomheder omlægge deres fyring til biobrændstof, når de i forvejen har et velfungerende traditionelt oliefyr? Og hvad med de mange virksomheder, herunder gartnerier, som på grund af afgiftsfriheden i dag har lagt deres produktion an på opvarmning med den miljøvenlige rapsolie? Hvad med disse virksomheders konkurrenceevne?
Aage Frandsen (SF), 2001-05-10:
Man kunne vel sige, at man jo godt kunne arbejde med begge dele samtidig, men det, der er helt afgørende, er, at vi ikke går med til, at man begynder at producere planteolie til energiformål i en situation, hvor det koster forfærdelig meget rent miljømæssigt.
Og det vil sige, at sådan som forslaget ligger her, er det uaktuelt for os.
Det forudsætter, at man producerer på en anden måde.
Vi har ikke overvejet, om man skulle gå så drastisk til
Men det er ikke så langt fra, at jeg kan svare ja til det, som hr. Søren Kolstrup stiller som et ledende spørgsmål.
Så langt er det ikke fra det.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-10:
Hr. Aage Frandsen kunne ikke tilslutte sig det her forslag, hvis det indebar, at man skulle dyrke raps ved hjælp af flere pesticider.
Vil SF som forudsætning for overhovedet at gå ind på denne her tankegang sige, at en afgørende forudsætning er, at alle forestillinger om overskudshalm, overskudskorn osv. først skal bidrage til at styrke et økologisk jordbrug, og når vi så har gjort det, kan vi tage denne her overvejelse ind?
Aage Frandsen (SF), 2001-05-10:
Der er i det her beslutningsforslag flere interessante elementer: Det er et beslutningsforslag, som er grundigt bearbejdet, og det er et beslutningsforslag, som har den kvalitet, at man anviser, at et manglende provenu et sted skal indhentes et andet sted.
Det er i øvrigt noget, som altid karakteriserer Kristeligt Folkepartis forslag i modsætning til en række andre partiers forslag: at man fra Kristeligt Folkepartis side kommer med indtægtsforslag, når man begrænser indtægt.
Det, som vi synes i den her forbindelse er interessant, er to dele.
Vi vil i den forbindelse også henvise til den høring, der var for nylig, som Teknologirådet arrangerede, hvor man netop også sagde, at det kunne være værd at arbejde videre med fremstilling af bioethanol på affaldsprodukter, netop fordi bioethanol er et erstatningsprodukt for mange uheldige tilsætningsstoffer, som er i benzinen, samtidig med at produktionen af den skulle være CO2-neutral. For at fremme sådan en udvikling kan det være rimeligt at se på det afgiftssystem, som vi har i øjeblikket.
Der kan også være tale om, at man indfører direkte produktionsstøtte, hvis man vil fremme de der ting. I det hele taget er vi ofte tilhængere af, at man giver noget ad fordøren i stedet for ad bagdøren i forhold til fritagelse for afgifter.
Vi vil heller ikke afvise den anden del, som vi synes er interessant, nemlig spørgsmålet om at fremme planteolie til energiformål, men dér er så efter vores opfattelse nogle helt klare forudsætninger, hvis det skal være interessant, og det er, at vi skal sikre, at produktionen af det foregår på en miljømæssigt rigtig måde.
Man kan jo godt risikere, sådan som produktionen er i øjeblikket, at man, hvis man netop fremmer det at bruge planteolie til energiformål, på den ene side måske gavner miljøet, men på den anden side skader man også, fordi produktionen af f.eks. raps kan være ganske omkomstningsrig i forhold til miljøet både med hensyn til pesticider og med hensyn til, at man også skal bruge en masse kunstgødning; og det vil sige, at regnskabet så kan blive helt forkert.
Derfor er det altså i høj grad et spørgsmål om, hvordan man fremstiller den planteolie.
Derfor er vores svar til forslaget, at vi synes, der er elementer i det, der er interessante, men vi kan selvfølgelig ikke stemme for forslaget, som det ligger her, fordi der er en masse ting i det, som man nærmere skal overveje, hvis man skal gå ind i det.
Efter vores opfattelse er det vigtigt, at man bruger afgiftssystemet til at fremme bestemte formål, men en anden mulighed er jo også mere direkte tilskud.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-10:
Jeg kunne forstå, at den radikale ordfører var ret positiv over for det her, men jeg ved også, at Det Radikale Venstre er positiv over for økologisk jordbrug.
Men vi har en gæld til landbruget, vi har en gæld til jorden, som først skal betales, inden vi bevæger os ind på de her tanker.
Eva Møller (KF), 2001-05-10:
Jeg skal da glæde mig over, at hr. Erik Mortensen trak lidt i land - sådan opfatter jeg det i hvert fald - i anden omgang, og sige, at jeg synes, det ville være rimeligt, at Danmark også på dette her område var foregangsland i endnu højere grad, end vi ellers har været, også i relation til at give dansk industri nogle muligheder.
Og så vil jeg bakke helt op om det, som hr. Kim Andersen sagde, og sige, at det jo endda er i sådan en grad, så én ting er, at Sverige i EU-sammenhæng er karakteriseret som et arktisk land, for det har noget at gøre med, at når man blander bioethanol i brændstoffet, sker der noget med damptrykket, men selv England, som vi jo dog ved ligger væsentlig sydligere end Danmark, er jo af samme grund også karakteriseret i EU som et arktisk land for netop at kunne bruge bioethanol i deres benzin.
Så det er såmænd lidt mærkeligt, at vi her i Danmark ikke kunne gå med til, at Danmark kunne karakteriseres på samme måde og vi derved kunne få de lettelser og dermed også få klaret en del af problemet i relation til EU.
Erik Mortensen (S), 2001-05-10:
Jeg beklager selvfølgelig, hvis jeg har udtrykt mig uklart.
Jeg mener helt klart, jeg sagde, at hvis konceptet her var så godt, kunne man selvfølgelig undre sig over, at det ikke har fået en større udbredelse over den ganske verden, inklusive Danmark. Så det var ikke et spørgsmål om, at vi ikke ville medvirke til at udvikle teknologien osv. - det må jeg selvfølgelig beklage - det var en generel betragtning over, at hvis det nu var så vældig godt alt sammen, jamen så burde det også have haft en større udbredelse.
Kim Andersen (V), 2001-05-10:
Ja, nu er det jo ikke afgiftsstigninger på benzin, vi har til behandling her.
Det er et forslag fra Kristeligt Folkeparti om bioethanol og planteolie til brændstofforbrug.
Vi behøver ikke gå ind for en afgiftsstigning på benzin.
Det gav jeg også klart udtryk for tidligere ikke er et element i forslaget, som vi er positive over for.
Men der kan jo findes andre finansieringskilder, når vi snakker om at fortrænge CO2-miljøvenlig transport i byerne og alle de andre positive afledede effekter, der er i de tankegange her.
Men en afgiftsforhøjelse på benzin går vi ikke ind for.
Men jeg anerkender hr. Erik Mortensens ihærdighed.
Erik Mortensen (S), 2001-05-10:
Men jeg synes stadig, vi skal have et helt klart svar, for det her harmonerer jo ikke godt med det, vi har hørt indtil nu i det, som Venstre kalder en valgkamp, som allerede er startet.
Helt konkret: Vil man acceptere en afgiftsstigning på benzin?
Det må der kunne svares ja eller nej på.
Kim Andersen (V), 2001-05-10:
Jeg vil gerne spørge fru Eva Møller, om fru Eva Møller ikke er enig med mig i, at den socialdemokratiske ordfører her er ude i en vildfarelse.
Der er jo netop tale om en produktion og et miljørigtigt brændstof, som har stor udbredelse i verden.
I Brasilien f.eks. er det et meget væsentligt og udbredt brændstofmiddel, i Sverige har man anvendt bioethanol og plantebaserede olier i mange år og har en udviklet teknologi på området, og vi kender også til fremstillingsprocessen herhjemme, har råvaregrundlag og har ret nemt ved at omstille produktionskapacitet til fremstilling af disse produkter.
Det, der er problemet, har ene og alene været afgiftsproblematikken, som Socialdemokratiet ikke har villet høre tale om at ændre på.
Og det er jo grotesk, at vi fra hr. Erik Mortensen skal høre en argumentation som den, vi netop har hørt, på en dag, hvor prisen på benzin aldrig nogen sinde har været højere.
Aldrig har benzinpriserne i Danmark været højere end under den nuværende skatteminister
Frank Jensen (S), 2001-05-10:
Jeg skal først sige til hr. Jann Sjursen, at når jeg angreb eller tog udgangspunkt i, at hr. Jann Sjursen selv brugte udtrykket, at »uanset om det virker som en legalisering eller er en legalisering - for mig at se kommer det ud på det samme, om det fremstår eller det er - så opleves det jo af befolkningen stort set som det samme«, så er det meget vigtigt for mig at sige, at de almindelige straffebestemmelser for hashhandel, hashrygeri, andre former for narkokriminalitet over til rufferi, alfonseri, ulovlige hasardspil osv., er det naturligvis en almindelig politimæssig opgave effektivt at retshåndhæve de bestemmelser.
Det mener jeg politiet gør.
Når vi kommer dertil, at vi har en organiseret virksomhed af hashhandel, af rufferi, bordelvirksomhed osv., hvor rufferen står for driften af det her, så antager det en anden karakter, som ud over det, at det er strafbare handlinger, også er meget, meget stærkt generende for andre beboere i en ejendom i et kvarter.
Og så er det, at de almindelige, individuelle straffebestemmelser, vi har over for den, der kan straffes, ikke er nok til at bringe det til ophør, og det er dér, hvor det at kunne nedlægge forbud mod, at andre kommer i de lokaler, kan sikre, at denne her systematiske virksomhed, i hvert fald med større sikkerhed, kan bringes til ophør end de bestemmelser, de indgrebsmuligheder, som politiet har efter straffelovgivningen og retsplejeloven i dag.
Jeg håber, at Kristeligt Folkeparti vil gå med ind i den logik og den tankevirksomhed, for jeg synes, at den anden, som hr. Sjursen gav udtryk for, var at forvilde sig ud på et vildspor.
Til de to spørgere fra Dansk Folkeparti skal jeg sige, at strafniveauet jo fastlægges af domstolene.
Hvor domstolen vil lægge bødeniveauet er jo altså et anliggende for domstolene, det skal jeg ikke som justitsminister her fra Folketingets talerstol gå ind og fastlægge.
Til spørgsmålet om Christiania: Jeg tror, at enhver ved, at det, der er behov for på Christiania, er, at vi gennemfører det, som et meget stort flertal i Folketinget er enige om, nemlig lovliggørelsen af Christiania.
Det er en proces, der er langsigtet.
Nogle kan have større tålmodighed
end andre, men jeg kan for mit eget vedkommende sige, at min tålmodighed ikke er stor. Jeg støtter fuldt og helt op om den indsats, Københavns Politi udøver i forhold til Christiania for at understøtte lovliggørelsen, men jeg tror, at enhver ved, det ikke er nok.
Denne lov vil heller ikke have den store indvirkning på den ulovlige hashandel fra Christiania.
Det har den almindelige politimæssige indsats, som foregår, og så den lovliggørelsesproces, som finder sted under det arbejde, som foretages af forsvarsministeren og Forsvarsministeriet.
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-10:
Det var justitsministerens bemærkning om, at dette lovforslag på ingen måde legaliserer hashklubber eller de kriminelle aktiviteter, der foregår dér.
Det er jeg sådan set med på, og det er selvfølgelig vigtigt at fastholde et begrebsapparat, alle er enige om, hvis indhold er.
Men når jeg alligevel sagde, at det i praksis kan virke som en legalisering, så er det, fordi vi er af den opfattelse, at det kan det i praksis komme til at virke som, uanset lovgivningen i øvrigt, forstået på den måde, at i de hashklubber m.v. og i de klubber, hvor der spilles hasard, og på de massageklinikker, som endvidere kan findes på forskellige lejemål, hvor tingene foregår i det, man i gåseøjne kunne kalde i god ro og orden, ja, der finder lovgivningen her ikke anvendelse.
Og det var sådan set bare det, der var min pointe, hverken mere eller mindre.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-10:
Hele medicinområdet og -tilskuddet har jo givet problemer, siden vi omlagde det, men det er jo ikke præcis den solidariske model, som vi kalder den for, vi skal diskutere
nu, vi skal diskutere årsagen til, at vi suspenderede reglerne - og afløsningen heraf - om europæiske gennemsnitspriser.
Og det var, fordi der var utrolig mange henvendelser, og det virkede ikke efter hensigten.
Der var folk, der havde alt for høje medicinudgifter.
Vi har samtidig også en limit på i tid, for vi skal jo være færdige i denne her samling, og vi har jo derfor også i udvalget vedtaget en meget stram plan.
Der vil jeg sige tak til ministeren for den tekniske gennemgang, vi har haft af forslaget.
Det har været meget hjælpsomt, for det er et kompliceret område.
Men det, der er godt, er, at der står et enigt udvalg bag, og der synes jeg, det er utrolig godt, at det har været så bredt sammensat.
Vi har også haft invalideorganisationer og forbrugerorganisationerne inde, vi har haft industrien og apotekerne og stort set alle, som har haft part og andel i det, og ud af det er der kommet nogle anbefalinger til et forenklet system, som også vil være mere forståeligt for brugerne, hvor vi tager tilskudspriserne på det billigste produkt.
Og det mener jeg jo så skulle sikre en holdbar model fremover, så vi ikke kommer ud i de problemer, som forårsagede suspenderingen.
Så har vi fået den aftale med lægemiddelindustrien, at priserne bliver holdt i ro.
Det vil også give os en større mulighed for at se, hvilken indflydelse det, vi vedtager her i dag, har, fordi der går 1 år, og der kan vi så evaluere på det.
CD er glad for, at licitationsmodellen faldt væk, og det er vi, fordi den må være utrolig vanskelig at håndtere især i de tilfælde, hvor et firma har vundet en licitation og deres produkt bliver markedsført, og der så kommer nogle andre og gerne vil byde under.
Det synes jeg var vanskeligt, for
det burde man jo tage imod med kyshånd.
Så den er væk, og så er vi i hvert fald færdige med de problemer.
Så er der selve landesammenligningen.
Så skal man også være opmærksom på, at sydeuropæiske priser er noget andet, og nogle lande har statsfastsatte priser. Så er der nogle anbefalinger fra udvalget, og jeg skal sige, at der er nogle, der har fået meget høje udgifter til deres medicin i marts måned, hvilket er naturligt, da loven trådte i kraft sidste gang i marts.
En af anbefalingerne her er jo anbefalingen i nr. 6, hvor man går ind fra udvalgets side sammen med Apotekerforeningen og De Samvirkende Invalideorganisationer og påpeger det dér problem med: Kan man dog ikke få fordelt de her udgifter over et helt år, som vi har talt om før, så man er sikker på ikke at have de store udgifter i starten?
Det, jeg så gerne vil appellere til, er, at ministeren tager det under overvejelse og ser, om han ikke kan tage det med ind i et mere forenklet system, for det giver altså stadig væk nogle mennesker problemer, at det er mange penge i begyndelsen af tilskudsperioden.
Den stramme køreplan, jeg omtalte før, som udvalget har lagt, ser CD ikke nogen grund til at trænere.