runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 1999-12-07:
Tre bemærkninger.
Først en tak til hr. Kim Andersen for den skånsomme måde, hvorpå han meddelte, at Venstre ikke støttede forslaget.
For det andet en tak til det flertal, der har givet tilsagn om at støtte forslaget, og for det tredje er jeg vel nødt til lige at bruge et par ord på den vildledning, som hr. Kim Behnke gjorde sig skyld i.
Den såkaldte skyggeafgift er den afgift, som staten ikke opkræver på naturgassen, hvis det er sådan, at man bruger olie eller kul, eller hvis man bruger andre brændsler.
At fremstille det, som om det her er en speciel afgift, vi pålægger gasbrugerne, er forkert, og derfor er det også kun en meget, meget marginal del af den afgift, vi her taler om, der overhovedet kommer fra forbrugerne, for forbrugerne betaler en pris, der er sammenlignelig med den pris, man skal betale for en alternativ type brændsel.
Derfor, når hr. Kim Behnke siger, at skyggeafgiften aldrig har haft til formål at gå i statskassen: Jo, lige så hurtigt, som vi kan sige, at forrentningen af den kapital, der skal forrentes og afdrages og afvikles hos DONG, som i øvrigt er et rent statsligt selskab, giver plads til, at man kan pålægge naturgassen en afgift, der svarer til den, vi har på andre brændsler.
Ikke for at forhøje prisen hos borgerne, men fordi det statstilskud, som skyggeafgiften er udtryk for i forhold til naturgassen og afvikling af gælden hos naturgassen, efterhånden som gælden bliver nedbragt eller prisen på alternative brændsler stiger, skal ind og være med til også at deltage i finansieringen på lige fod med andre brændsler, der alternativt bliver anvendt.
Jamen det har ligget helt i sagens natur, ellers ville det da også være dybt mystisk. Og derfor hænger det her smukt sammen i forhold til den politik, som regeringen - og så vidt jeg har fornemmet egentlig støttet af et ganske bredt flertal i Folketinget - har haft med hensyn til, hvordan vi skulle håndtere afviklingen af skyggeafgiften.
Den skal håndteres, så vi tager hensyn til, at gælden kan nedbringes i overensstemmelse med den plan, der er lagt.
Men i takt med, at der bliver plads til, at der skal være sammenlignelige afgifter på naturgassen, har det også hele tiden været planen, at det var tilfældet, at skyggeafgiften skulle indskrænkes over tid.
Det har udviklingen i brændselspriserne gjort det muligt for her og helt naturligt, at vi gjorde, for ellers ville der ende ganske store summer i DONG's kasse, som det ikke efter den planlægning, der ligger, ville være forudsat endte i DONG's kasse.
Derfor skal de ende i statskassen og være med
til at finansiere de opgaver, vi i øvrigt skal udføre.
Flemming Hansen (KF), 1999-12-07:
Der er ingen grund til, at vi alle sammen står og gentager, hvad det handler om.
I øvrigt kan vi jo læse os til det.
Vi er fuldstændig enige i intentionerne i lovforslaget, og vi støtter det ubetinget.
Erik Mortensen (S), 1999-12-07:
Også lovforslag nr. L 121 er en del af finanslovkomplekset, der giver et provenu på 210 mio. kr. stammende fra skyggeafgiften på naturgas, som jo tilfalder gassektoren.
Ved at beskære med 10 øre pr. m3 kan man altså opnå det nævnte provenu.
Men som lovforslaget er formuleret, vil det på ingen måde betyde højere priser for forbrugerne.
Dangas skal udrede provenuet, for så vidt angår de 190 mio. kr., og det er med baggrund i den kraftige økonomi, som Dangas er i besiddelse af, som igen skal ses i lyset af de høje oliepriser, som har været stigende igennem længere tid.
De 20 mio. kr. fra 190 mio. kr. til 210 mio. kr. påhviler imidlertid forbrugerne under primært tre værker, H.C. Ørsted Værket, Svanemølleværket og Skærbækværket, som jo i øjeblikket har en rabat på afgiften, og det har noget at gøre med den relativt lave varmevirkningsgrad, de har på grund af den teknik, de anvender.
Men også i de tre områder er der stadig væk tale om en mindre afgiftsmæssig belastning for forbrugerne, idet man jo har fået dispensation fra det kendte cirkulære fra 1998 om fordeling mellem el- og varmeproduktionen.
- og endda lidt mindre under Skærbækværket, så det er jo i sig selv ikke nogen alarmerende nyhed at komme med.
Men et gedigent og gennemtænkt forslag, som Socialdemokratiet kan støtte.
Kim Behnke (FRI), 1999-12-07:
Den såkaldte skyggeafgift på naturgassen blev indført af én eneste grund, nemlig for at investere et tocifret milliardbeløb i naturgassektoren.
Det skulle derfor være sådan, at naturgasselskaberne havde en mulighed for at få et merprovenu i forhold til, hvad gassen reelt koster, og det merprovenu skulle gå til at finansiere afbetalingen af de betydelige milliardlån, der var optaget.
Når nu skyggeafgiften som en øjebliksbetragtning på grund af høje oliepriser giver et ekstra provenu til DONG, burde konsekvensen af det jo være, at man brugte det merprovenu til at nedskrive gælden med.
Således at når der kommer perioder - og dem har der jo været nogle af - hvor dollarkursen er lav, hvor olieprisen går helt ned i 11 dollar pr. tønde, og hvor man ikke har noget særligt merprovenu, så har man den mulighed at glæde sig over, at man har fået nedskrevet gælden, da pengene gik lidt nemmere i kassen.
Men den mulighed fjerner regeringen, i og med at man går ud med støvsugeren og henter det merprovenu, der er der, ind i statskassen.
Det var ikke det, der var meningen med skyggeafgiften.
Skyggeafgiften har aldrig haft til formål at skulle forbedre statens finanser.
Så bliver der fra forligspartierne brugt det argument, at pengene går til et godt formål.
Ja, bevares, der er brug for betydelige merinvesteringer i DSB, men hvorfor skal det lige præcis være gaskunder og fjernvarmekunder, der skal betale for det?
Burde det ikke være sådan, at lige præcis DSB
er et samfundsanliggende for os alle sammen, sådan at de borgere i Århus, som nu skal glæde sig over forbedringer på nærbanen, men som hverken aftager naturgas eller fjernvarme fra de berørte værker, også var med til at betale for den forbedring?
Eller er det blevet sådan, at man udvælger nogle enkelte borgergrupper og siger, at det er deres pligt at betale.
For mig at se savner det enhver logik, og det er udelukkende et forsøg på at bortforklare, at man går ind og hugger disse penge fra naturgasselskaberne.
For der burde ikke være nogen som helst sammenhæng mellem naturgasafgifter og finansieringen af DSB.
Hvis man fra Folketingets flertals side mener, at der ud over de betragtelige milliardbeløb, der hvert eneste år hældes i DSB, skal tilføres yderligere penge, så burde det politiske flertal tage ansvaret for at udskrive den regning til samtlige borgere og ikke kun til dem, der tilfældigvis er berørt af naturgassektoren.
Kim Andersen (V), 1999-12-07:
Vi er så nået til den del af finanslovaftalerne, der vedrører et delforlig mellem regeringen og Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten i det berømte kludetæppe, der udgør årets finanslovaftaler.
Man må sige, at regeringen er fantasifuld og meget kreativ, når det drejer sig om at presse citronen, så man får tingene til at gå op.
Nu har man haft et gældende regelsæt om afgiftssatser på naturgas frem til 2008, og så kommer man og vil forhøje afgiften på naturgas med en 10-øre.
Det giver 210 mio. kr. om året.
Det vil sige, det fjerner nogle forudsætninger for naturgasselskaberne, og det betyder, om end det er for en lille del, dog en afgiftsforhøjelse, som vil slå igennem i forhold til de i forvejen hårdt prøvede aftagere af fjernvarme fra kraftvarmeværkerne.
En yderligere afgiftsforhøjelse helt i forlængelse af de kraftige forhøjelser, de i forvejen har fået som følge af den nuværende regerings politik på området.
til at meddele, at Venstre ikke støtter lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 1999-12-07:
Jeg taler på vegne af vores ordfører, fru Gitte Seeberg, i denne sag, og hun meddeler mig, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte lovforslaget.
Det er jeg glad for.
Vi ser ingen grund til at trække penge ud af DONG på den måde, og vi støtter heller ikke den indgåede aftale for DSB
og vejområdet
Denne finansiering er aftalt, og det må regeringen og dens lyksalige forligspartier selv klare.
Klaus Kjær (DF), 1999-12-07:
Efter forslaget falder afgiftsfordelen med 10 øre fra 41 øre til 31 øre pr. rummeter.
Forslaget medfører en årlig provenugevinst for staten på 210 mio. kr. - hovedsagelig til skade for naturgasselskaberne.
Varmekunderne, der berøres af forslaget, vil opleve konsekvensen af forslaget som en stigning af varmepriserne på ca. 50 kr. for en typisk lejlighed.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 1999-12-07:
Det er helt fair, at når vi er med til at bruge de penge, som kommer ind ved denne her lejlighed, så skal vi selvfølgelig også være dem, der vedtager det.
Det skal hr. Flemming Hansen og hr. Kim Andersen naturligvis ikke belastes med.
Når vi vurderer, at vi gerne vil stemme for det her forslag, er det, fordi vi mener, det ikke i sig selv er et problem.
Det er penge, som vi henter ud fra DONG.
Der er nogle forbrugere, der får en lille bitte prisstigning, og det må vi sammenholde med, hvad vi får til gengæld.
Vi får bl.a. det, at vi kan køre med tog.
Det finansierer ikke det hele i et trafikforlig, men det finansierer noget af det.
Det sørger for, vi får nogle nye tog.
Det sørger for, at vi får de skinner repareret, som ikke er blevet repareret ordentligt de senere år.
Vi kan alle sammen mærke, når vi kører med tog, at de i høj grad trænger til at blive repareret. Det medvirker til, at der sker forbedringer på Hovedbanen i København, og det medvirker til, at der kan investeres i nærbaner i Århus og Aalborg.
Det er kun en del af denne her finansiering, men det er en del af det.
Sådan er det altså, at hvis man vil have noget godt ud af det inden for den kollektive trafik, inden for DSB og inden for jernbanevæsenet, ja, så må man finde nogle finansieringskilder, og det her var en finansieringskilde, som regeringen foreslog.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-12-07:
Forslaget skal selvfølgelig ses i sammenhæng med finanslovaftalen og dermed også alle de gode ting, der sker
på trafikområdet
Hvis ikke man er med til at finansiere det, går det jo galt.
Vi har her forslaget foran os, der er med til at finansiere alle de gode investeringer i kollektiv trafik, som laves i forbindelse med finanslovaftalen, og det gør alt sammen, at Det Radikale Venstre selvfølgelig også kan støtte det her forslag, der finansierer gildet.
Frank Aaen (EL), 1999-12-07:
Som nævnt er det her en del af trafikaftalen, som giver det største løft for DSB i mands minde, som retter op på alle de år, hvor det var Venstre og De Konservative, der havde andel i aftaler om DSB.
Det betyder bedre og billigere tog og en lang række andre ting, og det her er en af de mest fornuftige og mest fredsommelige måder at skaffe en del af finansieringen på.
På et tidspunkt i drøftelserne overvejede vi, om det kunne gå ud over nogle varmekunder, men da vi så, at det drejede sig om 4 kr. om måneden f.eks. dér, hvor jeg selv bor, men i øvrigt for varmekunder i områder, der i forvejen har meget billig varme, mente vi nok, at 4 kr. om måneden var værd at betale for at få så vældig godt et løft for DSB.
Og mon ikke Venstres hr. Kim Andersen også glæder sig den dag, han noterer, at nogle af de penge, der skaffes med det her lovforslag, bruges til en nærbane i Århus Amt.
Sonja Albrink (CD), 1999-12-07:
Da CD ikke er med i trafikforliget, skal jeg blot på CD's vegne tilkendegive, at vi ikke kan støtte det foreliggende lovforslag.
Pia Christmas-Møller (KF), 1999-12-08:
Det er rart, at hr. Kristian Thulesen Dahl nu har indset, at de fire danske forbehold er til gene for Danmark.
Det kvitterer jeg for.
Vi ønsker en folkeafstemning om ØMU'en så hurtigt som muligt.
Vi ønsker en folkeafstemning om det forsvarspolitiske forbehold, om det retlige forbehold, så hurtigt som muligt.
Det er klart i Danmarks interesse, at vi får afviklet de forbehold.
Men forud for en folkeafstemning skal gå en ordentlig debat.
Befolkningen har krav på en ordentlig information om, hvad det er, der skal tages stilling til.
Derfor skal der være en ordentlig debat.
Men vi er klar, lige så snart vi kan skaffe et flertal til en folkeafstemning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-08:
Jo, men jeg har forstået, at de der danske forbehold ifølge De Konservative ikke er i dansk interesse, og derfor skal de afskaffes.
For det er jo det, der har været mest oppe at vende hele tiden, og det er det, man har presset på for igennem lang tid, at nu skulle vi kvitte kronen.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-08:
Jeg synes, det er lidt spændende, når fru Charlotte Antonsen inddrager Tjetjenien, og vi kan ikke være uenige om, at det er noget, vi skal tage afstand fra, det der sker derovre nu.
Men tingene hænger jo sammen.
Det, der er det foruroligende ved Tjetjenien og det, der sker i Rusland nu, er jo, at der faktisk er folkelig opbakning til det. Noget af det hænger også sammen med noget af det, vi har lavet i Kosovo, hvor Rusland faktisk blev ydmyget af den militære styrke, vi satte ind.
Og hvis vi fortsætter med at bruge militære kræfter, tror jeg at den folkelige opbakning i Rusland til sådan noget som Tjetjenien faktisk også vil blive styrket.
Jeg synes, det er et eksempel på, at det er nødvendigt at agere på anden vis, for det er utrolig svært at styre de store kræfter, der er oppe imod os.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-08:
Men så må jeg også kunne konkludere, at det ikke efter konservativ tankegang var i dansk interesse at have de fire forbehold.
Det har det aldrig været, og det var det heller ikke i 1992, da man altså anbefalede Maastrichttraktaten.
Det kan man jo lige så godt sige rent ud.
Men det, der så er mit spørgsmål, som jeg gerne vil give fru Pia Christmas-Møller yderligere taletid til at kunne besvare, er: Hvornår ønsker De Konservative en folkeafstemning om euroforbeholdet?
Pia Christmas-Møller (KF), 1999-12-08:
Det Konservative Folkeparti anbefalede Maastrichttraktaten.
Det er ikke nogen hemmelighed, og det står vi gerne ved den dag i dag, fordi vi mente og mener
Men vi kender jo, hvordan tingene udviklede sig.
Vi fik et nej til Maastrichttraktaten i 1992, og prisen for fortsat at være med i EU var de fire forbehold.
Derfor anbefalede vi de fire forbehold, som var en direkte følge af Edinburghaftalen.
Det gjorde vi op til afstemningen i 1993.
Det står vi også fuldt og helt ved.
Det var i Danmarks interesse, at vi fastholdt vores EU-medlemskab, men så med de fire forbehold.
Det var den situation, vi stod med i 1993.
Men Europa har forandret sig siden, og nu oplever vi, hvordan vi på område for område bliver hæmmet i kraft af vores forbehold.
Vi er ikke med til at pleje vores egne interesser.
Det er ikke i Danmarks interesse, det er ikke til vores fordel bare at sidde ude på sidelinjen og lade andre om at tage vare på vores interesser.
Derfor er det vi mener: Nu haster det med at få afskaffet de fire forbehold, først og fremmest forsvarsforbeholdet, det retlige forbehold og euroforbeholdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-08:
Den konservative ordfører, fru Pia Christmas-Møller, dækkede sig i sin argumentation for at fjerne de danske forbehold ind under, at de ikke længere tjente danske interesser.
Derfor bliver jeg egentlig nødt til at spørge: Har De Konservative nogen sinde ment, at de danske forbehold tjente danske interesser, for det virker som sådan en ny formulering, jeg i hvert fald ikke har hørt før fra konservativ side.
Jeg havde altid troet, at man lige fra starten, da de kom, havde været modstandere af dem, og ikke mente, at de tjente danske interesser, i modsætning til hvad vi f.eks. mener i Dansk Folkeparti.
Så vil jeg gerne spørge fru Pia Christmas-Møller
: Hvad er den konservative tidsplan for afskaffelse af forbeholdene?
Specielt i forhold til euroforbeholdet synes jeg, det er interessant, for der synes jeg, at der har været nogle skiftende meldinger.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-12-08:
Jeg bemærkede, at SF's ordfører fremhævede, at SF synes, forbeholdene er vigtige, og at der også i det forslag til vedtagelse, som nu bliver omdelt, står, at overholdelse af forbeholdene er vigtig for Danmarks deltagelse i det fremtidige EU-samarbejde.
Det, der ikke var helt klart, var imidlertid, om forbeholdene er vigtige for SF, fordi de skal overholdes, fordi vi nu engang har dem, og så længe vi har dem, så kan vi ikke diskutere det gode i dem.
Eller er det indholdet i dem, der er ubehageligt for SF - eller er det indholdet i dem, der er vigtigt for Danmarks deltagelse i EU? Når jeg spørger måske sådan lidt vanskeligt forståeligt, så er det, fordi der var to forbehold, som hr. Knud Erik Hansen overhovedet ikke nævnte, nemlig over for borgerskabet og over for de retlige og indre anliggender.
Og jeg synes, at det stedse står mere klart, at er der noget, der er vigtigt for EU, så er det at få et samarbejde om flygtninge og indvandrere og menneskerettigheder og de retlige og indre anliggender.
Det er der, hvor vi virkelig har brug for at sætte hælene i og bremse de højrekræfter, der er rundtomkring i Europa, som ikke mere lægger vægt på menneskerettighederne og FN's flygtningekonvention som rygraden i hele vores flygtningepolitik.
Jeg vil gerne have nogle kommentarer fra SF's ordfører på det område.
Pia Christmas-Møller (KF), 1999-12-08:
Det var en kendsgerning, at vi havde fået nej til Maastrichttraktaten.
Alle partier, der havde anbefalet Maastrichttraktaten, gik jo ind for den.
Ingen tvivl om det.
Men prisen for, at vi kunne fastholde et fuldgyldigt medlemskab af EU var, at vi fik de fire forbehold.
Så på det tidspunkt var det i Danmarks interesse.
Derfor anbefalede
Det Konservative Folkeparti også, at man stemte ja til Edinburghaftalen.
For det var i Danmarks overordnede interesser at fastholde vores placering i det europæiske fællesskab.
Vi vidste på det tidspunkt, at det kunne skabe store problemer ude i fremtiden.
Vi kunne ikke sige præcis, hvori de problemer ville bestå, men vi kunne forvente, at der ville komme store problemer.
Nu står vi midt i suppedasen, og nu oplever vi, hvordan forsvarsforbeholdet, euroforbeholdet, det retlige forbehold bliver spændetrøje for danske interesser.
Så er det da rimeligt, at vi går ud til befolkningen og siger: Venner, nu er der en ny situation.
Er det virkelig meningen, at vi skal trække vores styrker hjem fra Kosovo, hvis det bliver sådan, at EU kommer til at lede kommandoen?
Kan det virkelig være rigtigt, at Norge skal være længere fremme i det europæiske forsvar end Danmark?
Kan det være rigtigt, at grækerne bliver mere integreret i økonomien end Danmark?
Jacob Buksti (S), 1999-12-08:
Jeg synes, jeg hørte hr. Knud Erik Hansen sige, at regeringen ikke var interesseret i, at der fremkom analyser af ØMU'en, og det var SF den store forkæmper for.
Nu har jeg selvfølgelig fulgt med i de senere dages debat med nogen undren, men jeg kan forstå, at SF føler sig sådan frelst til ligesom at komme folk til redning.
Jeg går ud fra, at det drejer sig om det projekt, som er stillet op af Rådet for Europæisk Politik, og derfor forstår jeg ikke rigtig, hvad det er, hr. Knud Erik Hansen mener.
Og jeg har sagt, at det, der er sket, er, at man har henvist Rådet for Europæisk Politik til at søge Nævnet for EU-oplysning, og før der ligger noget resultat af det, kan man jo ikke konstatere, hvor meget det er, der i givet fald skal skaffes.
Derudover er der sket det, at udenrigsministeren har meddelt, at udenrigsministeren ikke kan levere 800.000 kr., men der er mig bekendt ikke nogen, der har sagt, at man ikke er interesseret i det.
Men det naturlige må være, at de 15 mio. kr., som EU-oplysningsnævnet har fået pr. år, bl.a. bruges til sådan noget her.
Jacob Buksti (S), 1999-12-08:
Nu er der den forskel på hr. Kristian Thulesen Dahl og mig blandt så mange andre forskelle, at jeg har den fornøjelse at være med i den kampagne eller den oplysningsvirksomhed, som Socialdemokratiet har i vores interne partidebat.
Jeg er også med til at planlægge den såkaldte oplysningsvirksomhed og den kampagne og den debat, og jeg skal bare konstatere, at det billede, hr. Kristian Thulesen Dahl giver heroppe af den, har overhovedet ikke noget med virkeligheden at gøre, overhovedet ikke, af den simple årsag, at hr. Thulesen Dahl overhovedet ikke kender til interne socialdemokratiske beslutninger.
Så derfor vil jeg bare sige: Det passer ikke.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-08:
Jamen, jeg er naturligvis fuldstændig tryg ved, at man i Socialdemokratiet klarer sine ting, og at hr. Buksti også er involveret i at udforme tingene.
Altså jeg kan jo ikke gøre andet end det, som alle andre, som jo er uden for Socialdemokratiet, kan gøre, at følge med i dagspressen og se, hvad der kommer frem.
Og der har det altså for mig været helt, helt tydeligt, at statsministeren har påbegyndt sådan en turné rundt i landet til forskellige arbejdspladser for at forklare omkring euroen. Jeg mente, vi havde sådan et løfte om, at det jo var objektivt, at det både skulle handle om fordele og ulemper, men det er nok ingen tilfældighed, at den der turné netop er startet på arbejdspladser, hvor man har forsøgt at få fat på såkaldt skeptiske kvinder, Men altså jeg kan bare sige, at det jo ikke er mit bord.
Det må Socialdemokraterne jo selv finde ud af, det er jo ikke mit bord, men derfor kan jeg jo godt forholde mig til det, der fremgår af pressen.
Altså der er jo massiv dækning på, når statsministeren tager rundt, så vi har jo en chance for lige at se lidt med.
Jacob Buksti (S), 1999-12-08:
Jamen der fremgår så meget af pressen, men som altid er det ikke sikkert, det giver et dækkende billede af virkeligheden, og slet ikke den virkelighed, som hr. Kristian Thulesen Dahl forsøger at forholde sig til, men som hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har nogen forudsætninger for at danne sig et indtryk af af den simple årsag, at hr. Kristian Thulesen Dahl er slet ikke med.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-08:
Jamen altså, hr. Buksti behøver ikke at blive så oprørt.
Man bliver jo helt nervøs for, hvad det er for en ligtorn, man har trådt på.
Altså jeg troede, at man i Socialdemokratiet var begejstret for, at pressen dækkede bl.a. statsministerens besøg rundt på de arbejdspladser så kraftigt, som man gør.
Jeg troede, det var en del af formålet med, at statsministeren tog rundt for at forsøge at skrotte kronen.
Jeg troede altså faktisk, det var det, der var hele ideen.
Og at vi så er nogle fra et andet politisk parti, Dansk Folkeparti, der kigger med på skærmen, når de dækker statsministerens besøg rundtomkring, ja, det kan hr. Buksti i hvert fald ikke gøre så meget ved. Og jeg kan da også love, at vi da fortsat vil gøre det, for vi følger da med stor interesse, hvad statsministeren gør.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-12-08:
Ja, det var jo lidt af nogle overraskende bemærkninger.
Jeg ved ikke, om statsministeren hørte efter.
Vi har sagt, at det er utrolig vigtigt med udvidelsen.
Jeg nævnte noget omkring miljøet, hvor vi skal samarbejde.
Jeg nævnte noget omkring udvikling med flertal.
Jeg nævnte noget som svar om asylpolitik.
Vi kan gå videre, jeg kan nævne mange flere ting, hvor der klart er nogle ting i Europa, hvorom SF klart har sagt, at det synes vi altså er spændende at være med i.
Der, hvor forskellen går, og som vi har sagt flere gange - og det er dér, vi måske i stedet for at diskutere formaliteter omkring forbeholdene kan diskutere indholdet om forbeholdene - er, at vi er uenige i ØMU'en, vi er uenige i nødvendigheden af ØMU'en.
Og vi tvivler på dens gavn for EU.
Tilsvarende er vi uenige i den militære opbygning, der er ved at ske nu, uanset om det er krisestyring eller hvad og dens gavn for EU, altså.