runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-29:
Nu fik man næsten det indtryk fra ministeren, at V og K var gået til valg på nedlæggelse af 130 navngivne råd og nævn.
Sådan var det jo ikke.
V og K gik til valg på nedlæggelse af overflødige råd og nævn.
Det, vi så prøver at undersøge her, er, om vi har at gøre med et af de overflødige råd.
Er det et af de overflødige, hvor opgaverne kan varetages andre steder, så nedlægger vi det.
Er det ikke et af de overflødige, kan opgaverne ikke varetages andre steder, bibeholder vi det.
Vi er altså efter vores opfattelse i gang med en undersøgelsesfase.
Her overrasker det mig meget, at ministeren går herop og siger, at Udviklingsfondens bestyrelse ikke har levet op til de kvalitative krav, som man må stille.
Det sagde ministeren, og ministeren nikker.
Hvordan hænger det sammen med den skriftlige fremsættelse, som ministeren har skrevet, hvori der står: »Fondens bestyrelse har ud fra en meget grundig kvalitetsvurdering valgt at støtte en række usædvanlige kulturprojekter.«?
Jytte Andersen (S), 2002-01-29:
Der er jo ikke nogen af os, der vil forsvare eller argumentere for, at der er for mange til at administrere tingene, eller at organisationen er uhensigtsmæssig, umoderne og ikke lever op til ansvaret i forhold til formidlingen af kulturtilskud.
Det er der jo ikke nogen af os der vil stille op til.
Den vej, jeg synes, kulturministeren burde have gået, var at holde Kulturfondens bestyrelse fast på de hovedteser, de har for deres arbejde.
Hvis man skal tage deres sidste handlingsplan, er det professionalisme, talentpleje, kontinuitet, distribution, international dialog og samarbejde.
Det er nogle hovedteser, som jeg går ud fra også kommer ind i den nye struktur, og så jeg vil godt spørge ministeren: Hvorfor kunne man ikke sige, at det var med dét udgangspunkt, at man ville gå videre i forhold til en ny struktur?
Endelig synes jeg, at man måske skal være lidt varsom med i dag at sige, at der skal være bedre forhold for de skabende kunstnere i en ny organisation, når vi ved, at der på stort set alle områder vil være barbering på omkring 20-30 pct. af bevillingerne.
Det er jo det, der ligger i den finanslov, der netop er blevet offentliggjort.
Naser Khader (RV), 2002-01-29:
Nu er det ikke, fordi jeg er radikal ordfører, at jeg er imod, at fonden bliver nedlagt.
Jeg synes faktisk, at fonden har sin berettigelse, og jeg synes også, det er unfair over for fondens arbejde, at du fremhæver værtshusturen, for den fortæller ikke meget om fondens arbejde.
I øvrigt står der i evalueringsrapporten, at en stor procentdel af de projekter, der blev støttet, altså de der usædvanlige projekter, ikke ville være blevet støttet andre steder.
Du citerede også fra rapportens side 15, men jeg kan simpelt hen ikke finde dit citat på side 15. Jeg har side 15
her, og der står ikke noget om, at Kulturudviklingsfonden ikke kunne leve op til de kvalitative krav.
Der står meget andet på side 15 - det er en sammenfattende konklusion - og der står bl.a.: »Vi vurderer på et overordnet niveau, at KUF indfrier lovens krav om at sikre en aktiv udvikling af dansk kunst- og kulturliv ved at støtte og iværksætte initiativer, der er nyskabende eller tværgående.« Og der står meget mere.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-01-29:
Hvis vi tager det sidste først, er der lavet en stor sammenfatning, en stor evaluering, og på side 15, første spalte, fjerde linje, står der: »Men det har i praksis vist sig svært for KUF at leve op til sine egne krav,«
- bum, bum, og så kommer der nogle årsager, bl.a. fordi man ikke har haft dybtgående kendskab til den etniske kunstscene og bum, bum, bum; det står på side 15 i evalueringen.
Til hr. Ole Sohn: Det, regeringen forestiller sig, er en mindre bureaukratisk organisation - jeg kan ikke se hr. Ole Sohn, men jeg taler til hr. Ole Sohn alligevel, og jeg taler til hr. Aage Frandsen, som er her - hvor der er en direkte kontakt mellem kunstnerne og den støttende myndighed. Jeg kan nævne som eksempel, at inden for musikkens område giver vi mange millioner kroner til Musikrådet, og inden for Musikrådet har man valgt at give penge videre til forskellige organisationer, der så igen giver penge videre og penge videre igen.
Det vil sige, at det berømte armslængdeprincip, som vi vil praktisere fra regeringens side, er blevet til flere på hinanden følgende armslængder, og så er der altså langt fra dem, der giver penge, og ud til den enkelte kunstner.
Det vil vi have skåret ned, og det er bl.a. formålet med den nye struktur.
Jeg vil gerne have mig frabedt, at det er mine personlige præferencer, som får støtte.
Så ville vi da have et fattigt kulturliv i Danmark, tror jeg.
Det er ud fra kvalitative årsager, og det er ud fra, at det er mennesker, som ved noget
om det, som vil kunne være med til at give støtten videre.
Til hr. Søren Søndergaard: Jo, denne her regering gik til valg på, at vi skulle have mindre bureaukrati, en mindre offentlig sektor og færre råd og nævn.
Det gik vi til valg på.
Begge partier i regeringen har gået til valg på - og har sagt det før, under og efter valget - at Kulturministeriets Udviklingsfond skulle nedlægges.
Jeg har som ordfører sagt det de første ti gange før folketingsvalget.
Så de vælgere, der har stemt på Det Konservative Folkeparti og på Venstre til folketingsvalget, har vidst, at de to partier ville nedlægge fonden, hvis vi fik magt, som vi havde agt.
Det er så heldigt, at det er støttet af et flertal i Folketinget i dag, og det er jeg selvfølgelig glad for.
Til fru Jytte Andersen: Jeg var lidt inde på den nye struktur i forbindelse med snakken før.
Jeg glæder mig til at tage samtalen videre hen i forløbet.
Jeg forestiller mig, at vi er færdige med et udspil i løbet af nogle uger.
Vi vil snakke med miljøet om det, og bagefter er der en proces, hvor vi går ind i en politisk diskussion om det og forhåbentlig har en ny struktur færdig inden sommerferien, som jeg håber vi kan blive enige om også i Folketingssalen.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-29:
Jeg citerede før, hvad ministeren selv havde skrevet: »Fondens bestyrelse har ud fra en meget grundig kvalitetsvurdering valgt at støtte en række usædvanlige kulturprojekter.«
Og man forklarer oven i købet en del af fondens problemer med, hvor høje kvalitetskrav man har stillet.
Jeg citerer igen fra fremsættelsen: »En evaluering bestilt af fondens bestyrelse blev offentliggjort i foråret 2001.
Heri konkluderes det bl.a., at det har været vanskeligt at finde projekter, som lever op til bestyrelsens kvalitetskrav.
« Det er ikke mig, der har fremsat det her for Folketinget.
Det er ikke mig, der har skrevet det her.
Det er ministeren, der har skrevet det og fremsat det for Folketinget.
Og derfor føler jeg det ret overraskende, at samtidig med det kan ministeren gå herop og sige, at Udviklingsfondens bestyrelse ikke har levet op til de kvalitetskrav, man må stille.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-01-29:
Altså alt her i livet er jo ikke et spørgsmål om enten-eller.
Politik er jo ikke så konfrontatorisk, at det er sort-hvidt.
Vi har sagt omkring Kulturministeriets Udviklingsfond, at kvalitativt lever de ikke op til det, som regeringen mener med kulturpolitikken.
Det står vi ved.
Der har været formål, der har været beskrivelser, der har været eksperimenter, som vi tager dyb, dyb, dyb afstand fra, og som vi aldrig nogen sinde vil være med til at bevilge penge til.
På den anden side er der ting i fondens formålsparagraf - det er det, vi skriver i den skriftlige fremsættelse, det er det, vi skriver i svaret til hr. Søren Søndergaards partifælle, så derfor er der selvfølgelig sammenhæng og konsistens i det, vi siger, og det, vi gør, sådan er det med denne her regering - som vi kan støtte meget: det tværgående, det flerkulturelle og multimedierne.
Der har jo været mange gode projekter også fra KUF's side.
Det har jo ikke været spild af penge, heldigvis, men overordnet lever det ikke op til de kvalitative krav, vi stiller, når vi giver kulturpenge, samtidig med at vi ikke mener, det er nødvendigt med en sådan konstruktion, når man nu kan støtte kulturen på andre og bedre måder.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-29:
Jeg har selv haft fornøjelsen af at besøge bl.a. NEG Micon, og jeg synes, det er flotte virksomheder.
Det er virksomheder, som vi i Danmark kan være stolte af.
De er førende på området.
Det har jeg heller ikke sagt er forkert, vil jeg gerne sige til spørgeren.
Jeg er faktisk stolt af, at vi har nogle virksomheder, der er verdensførende på det her område.
Men det betyder jo ikke, at vi skal fortsætte den politik med yderligere støtte, der betyder, at vi forringer dansk konkurrenceevne, når vi taler energipriser.
Det drejer sig også om forbrugerne.
Når jeg har sagt, at vi er optaget af de 40 pct., så må jeg sige, at jeg er optaget af, at vi skaber et samfund, hvor der er plads til alle.
Jeg er optaget af, at det ikke kun er industrier, der er meget videntunge, der skal være frontløbere.
Det er sådan set holdningen, og så kan man causere over og lave demagogi i forhold til de 40 pct.
Det var et udtryk for, at vi har en social ansvarlighed i regeringen, at vi også i regeringen ser på, at der er nogle virksomheder, som vi gerne vil tilgodese, så der er et job til alle.
Jens Rohde (V), 2002-01-29:
Nej, må jeg sige til hr. Søren Søndergaard, jeg støtter fuldstændig de argumenter, som er kommet frem, og jeg sagde faktisk også i min tale, at nuvel, der har været eksperimenterende aktiviteter, som så kan nyde fremme i andre fora.
Ellers vil jeg fastholde, at der selvfølgelig her samlet set på finansloven også er tale om en klar prioritering.
Vi ønsker at bruge flere penge på ældrepleje, flere penge på forskning, flere penge på en bedre barselorlov, flere penge på vore sygehuse, og så er der andre steder, der må holde for, og det her er altså også en del af det.
Vi prioriterer.
Lovforslag nr. L 53 foreslår nedlæggelse af Kulturministeriets Udviklingsfond.
Venstre støtter lovforslaget, vi var imod oprettelsen af fonden i 1998, og mange af de aktiviteter, som har fundet sted i fondens regi, har absolut ikke medvirket til at gøre vores skepsis mindre.
Nuvel, der har været eksperimenterende aktiviteter, der så i øvrigt kan nyde fremme i andre regi, som har haft deres berettigelse, men når dele af fonden har kunnet bruges til at finansiere aftenskolekurser i alkohol, diskussionsfora om forskellen på danske og svenske pornofilm, hvorvidt nordiske folk er mere krigeriske end folkene på Balkan og kurser i tango for mænd, ja, så gavner det i hvert fald ikke vores forståelse. Venstre finder heller ikke, at det er en statslig opgave
at udvikle danske computerspil, sådan som den tidligere kulturminister lagde op til.
Det kan være fornuftigt at se multimedier som et redskab for den eksperimenterende kunst, men multimediedelen finder vi fint kan henlægges under f.eks. Det Danske Filminstitut.
Overordnet set er der tale om en klar prioritering, sådan som vi lovede vælgerne at foretage den, såfremt vi fik mandatet.
Regeringen ønsker at bruge flere penge på ældrepleje, på sygehuse, på forskning og på en bedre barselorlov, og da vi samtidig vil holde skatterne i ro, ja, så skal pengene selvfølgelig findes andre steder.
Venstre prioriterer disse kerneydelser i velfærdssamfundet højere end de aktiviteter, som Kulturministeriets Udviklingsfond har finansieret, og derfor støtter vi kulturministerens forslag om nedlæggelse af fonden.
Søren Søndergaard (EL), 2002-01-29:
Jeg blev lidt i tvivl om, hvorvidt Venstre egentlig støttede forslaget, eller i hvert fald, om Venstre støttede de argumenter, som regeringen har for at nedlægge fonden, for regeringens argumenter er jo nogle helt andre. For det første skriver man direkte i bemærkningerne til lovforslaget, at en række af de aktiviteter jo passende kan komme ind under andre områder, kan støttes ad andre kanaler, hvor det, der er hr. Jens Rohdes argument, er, at de overhovedet ikke skal have støtte. For det andet benægter man jo i det svar, Enhedslisten har fået på et spørgsmål, vi har stillet, at det her handler om at tage nogle penge fra kunsten, man skriver direkte, at det handler det ikke om, men det var et argument, som hr. Rohde lagde meget vægt på.
Er det sådan, at hr. Rohde i virkeligheden er dybt uenig i de argumenter, som regeringen har for det her forslag?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-29:
Jeg kan sige, at hvis vi fortsætter udbygningen af de havvindmølleparker, vil den vedvarende energi ramme 31 pct., når vi regner den med, i stedet for 27 pct.
Man kan jo stille et regnestykke op, sådan som man har lyst til.
Det er klart, at hvis vi yder støtte til vindmøller, kan man producere flere til hjemmemarkedet
, hvis vi laver nationale støtteordninger.
Det behøver vi ikke at lave et regnskab over.
Selvfølgelig kan hr. Jørn Jespersen få det regnestykke til at passe, ligesom han har lyst til. Men det er klart, at vi altså også ser på den øvrige konkurrenceevne for den øvrige industri herhjemme - på, at de skal have en konkurrenceevne, hvor de ikke skal belastes af højere energipriser.
Men jeg skal få lavet et regnestykke over, hvad havvindmøllestoppet koster i kroner og øre i dansk energipolitik.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-29:
Nu er det normalt ikke særlig godt at diskutere komplicerede sager ved hjælp af enkelteksempler, uanset om ministeren har besøgt en virksomhed eller ej.
Derfor vil jeg gerne spørge, om der foreligger en samlet beregning af, hvad det her stop for havmølleparker betyder for konkurrenceevnen de steder, hvor man får lavere energipriser, og for konkurrenceevnen de steder, hvor man producerer danske vindmøller.
Foreligger der sådan en samlet beregning omkring beskæftigelseseffekt, påvirkning af eksporten og de miljømæssige konsekvenser?
Hvis svaret er bekræftende, at der rent faktisk foreligger ordentlige beregninger bag beslutningen, er det så sådan, at de kunne blive sendt over til Folketinget i løbet
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Fru Birthe Rønn Hornbech er en frit tænkende og en frit talende kvinde, som jeg ingen ambitioner har om at kontrollere hverken på den ene eller den anden måde.
Derfor agter jeg heller ikke her i Folketinget at sige, om jeg er enig med hende eller uenig.
Hun kan tale for sig selv, og jeg tror, hun meget gerne tager en debat med hr. Kamal Qureshi.
Jeg ser gerne, at han stillede nogle spørgsmål til hende i stedet for at stille så ufattelig mange spørgsmål til mig.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-29:
Nu vil jeg meget gerne bede om, at man fra ministerens side også tager de spørgsmål, som kommer her i spørgetimen, som er afsat til det samme formål, alvorligt.
Jeg spurgte ikke, om fru Birthe Rønn Hornbech havde ret til at stille det spørgsmål.
Jeg spurgte ikke, om ministeren var enig med fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg spurgte ministeren, om fru Birthe Rønn Hornbechs udmelding er udtryk for regeringens holdning.
Det kan vel ikke være så svært at forestille sig, når nu Venstres retspolitiske ordfører kommer med en udmelding, at der så er behov for en udredning om, hvorvidt fru Birthe Rønn Hornbech udtaler sig på sine egne vegne, eller om hun udtaler sig på regeringens vegne.
Det kan vel ikke være så svært for ministeren, når jeg i det her spørgsmål giver ministeren lejlighed til at sige, at det ikke er udtryk for regeringens holdning.
Det er reelt set bare det enkelte spørgsmål, jeg stiller.
Det kan ikke være så svært at svare på.
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Regeringens holdning er udtrykt ved de meget lange og meget klare udmeldinger, som jeg har givet på regeringens vegne.
De dækker regeringens politik.
Fru Birthe Rønn Hornbech har lov at sige tingene på sin egen måde.
Hun kan selv forsvare det, og jeg er ikke forpligtet til her at komme med lange redegørelser for, om jeg nu er enig trefjerdedele eller kun totredjedele, eller om jeg vil føje lidt til eller trække lidt fra.
Det har jo ikke skortet på udmeldinger fra regeringen.
Det har heller ikke skortet på svar fra mig til hr. Kamal
Qureshi
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-29:
Kan ministeren så bekræfte, at der ikke foregår en kolonisation af Danmark fra indvandrernes side?
Nu spørger jeg ministeren direkte uden henvisning til fru Birthe Rønn Hornbech.
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Jeg har tidligere hørt socialdemokratiske borgmestre tale om kolonisering i forbindelse med systematiske familiesammenføringer.
Også de socialdemokratiske borgmestre må kalde det, hvad de vil.
Vi har ikke kaldt det sådan i regeringen.
Vi har sagt tingene på vores måde, og det står vi fast på.
Kamal Qureshi (SF), 2002-01-29:
Så forstår jeg det sådan, at ministeren ikke mener, at der foregår en kolonisation af Danmark fra indvandrernes side.
Er det rigtigt forstået, at ministeren ikke mener, at der er tale om dette, uanset om der er socialdemokrater, der har sagt alt muligt andet?
Jeg står jo ikke her som socialdemokrat, så hvad Socialdemokraterne har sagt, kan jeg vel næppe anklages for.
Hvis ikke ministeren er enig i min forståelse af ministerens udsagn, bedes ministeren tilkendegive det.
Jeg har en pressemeddelelse fra Venstres retspolitiske ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, som siger: »Desuden kan det ikke være meningen, at Danmark fortsat skal stå model til en kolonisation af Danmark fra indvandrernes side.« Jeg vil gerne spørge integrationsministeren, om det her er et udtryk for regeringens holdning.
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Hr. Kamal Qureshi kan sige, hvad han vil, bare jeg også får lov at sige, hvad jeg vil og sige det på min måde.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-29:
men jeg kan bare alligevel se et problem, hvis man siger, at det eneste problem er det med forsørgelsen, er det med de offentlige ydelser, for hvis man accepterer den forklaring, så accepterer man i virkeligheden også, at vi kunne få 100.000 nye udlændinge her til landet, som har en vidt forskellig kultur i forhold til, hvad vi har her i det område, vi nu bor i. Altså vil den holdning, ministeren som udgangspunkt har her med, at det bare er ydelserne, det bare er forsørgelsen, der er problemet, ikke betyde, at man kunne forestille sig, at der kom 100.000 specialister til Danmark, som har et fuldstændig forkvaklet og anderledes syn på kvindekønnet, end vi har her i landet, som har det kvindesyn, at kvinden skal holde sig hjemme ved kødgryderne, skal blive uden for arbejdsmarkedet, skal gå med slør, at der skal være særlige vaskeforanstaltninger, når man er i svømmehal?
Vil det ikke være et problem, hvis man siger, at de lever godt nok ikke af offentlig forsørgelse, men de har et fuldstændig andet kulturelt syn, multietnisk syn, end vi har i Danmark?
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Jeg står ved alt, hvad jeg har sagt.
Når regeringen gerne vil udstede arbejdstilladelser, såkaldte grønne kort, til eksperter, som har viden og kunnen, som der er brug for i Danmark, har vi jo dermed sagt meget klart, at udlændinge i arbejde ikke i sig selv er et problem i Danmark, og derfor kan det ikke være nogen overraskelse, at jeg også siger det til den internationale presse.
Det er den dårlige integration; det er det, at Danmark sammen med Sverige er dårligst til at integrere i hele verden; det er det, at den nordiske velfærdsstat tilsyneladende er ude af stand til at give plads til folk, som kommer med dårlige kvalifikationer, dårlige sprogkundskaber, også fordi det er svært at komme ind på arbejdsmarkedet, og fordi de sociale ydelser er sådan, at det bedre kan betale sig at holde sig uden for arbejdsmarkedet.
Det er alle disse problemer, der gør, at vi har haft brug for at begrænse tilstrømningen gennem familiesammenføringer og gennem asyltilkendelser.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-29:
Jeg synes ikke, ministeren sådan er helt klar i talen.
Det er lidt svært at finde ud af præcis, hvad ministeren siger her. Når nu der bliver sagt til den internationale presse, at det ikke handler om færre udlændinge, men færre på velfærd, kunne man godt få det indtryk, at man er rendt fra de løfter, man kommer med i udlændingeudspillet, om, at der skal være tusinder færre.
Men kan ministeren ikke godt forstå, at vi er nogle, der kan blive forvirrede, når man her i landet over for danske journalister og offentligheden siger, at det bliver tusinder færre, men når så den internationale presse er til stede, siger man, at det ikke kun handler om færre udlændinge, det handler først og fremmest om færre på velfærd?
Så det, mit spørgsmål går på, er: Er det de udenlandske journalister eller den danske offentlighed, der har fået det refereret rigtigt?
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Disse eksperter kan antagelig tælles i hundreder, men de er på den anden side meget nødvendige, og det er vigtigt, at vi for erhvervslivets skyld kan udstede disse arbejdstilladelser på en mere ubureaukratisk måde, ved at vi på forhånd tilkendegiver, på hvilke områder der er mangel, så vi derved kan gøre det mere sikkert for en virksomhed, som er på jagt efter en ekspert, om det nu kan lade sig gøre, eller om det ikke kan lade sig gøre.
Men det, vi taler om her, er altså ikke 100.000, og det er heller ikke 10.000, det er noget, der kan måles i hundreder, og der er ikke tale om nogen sluse.
Så vil jeg blot gentage, at jeg håber, at hr. Skaarup vil anerkende, at i det oplæg, vi er kommet med, sker der altså en kursændring, sker der altså en opbremsning for tilstrømningen, både gennem familiesammenføringer og gennem asyltilkendelser, og derved begrænser vi lige præcis tilstrømningen af dem, som har utrolig vanskeligt ved at klare sig i det danske samfund.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-29:
Jeg skal lige forstå det helt rigtigt, for jeg tror, det er noget, mange følger med i, om det her så betyder noget i forhold til antallet, eller det ikke gør.
Som jeg hører ministeren sige det her, så er det største problem ikke så meget antallet, men antallet, der lever af offentlig forsørgelse.
Skal man forstå ministeren og regeringen derhen, at man så i virkeligheden mener fra regeringens side, at det egentlig kunne være fint nok, hvis det var meget liberalt, og at der kunne komme et meget stort antal af udenlandske statsborgere, også fra Mellemøsten og også fra de områder, hvor der kan være problemer med kulturforskelle?
Skal jeg forstå ministeren derhen, at det ikke vil være noget problem at acceptere mange udlændinge på det her område, bare de kan klare sig selv, bare de ikke lever af offentlig forsørgelse?
Så vil jeg lige sige til ministeren, at i det referat, jeg har set fra Berlingske Tidende, fortsætter ministerens udsagn så hen i retning af, at man snakker om hundreder, der ikke skal komme til Danmark, og ikke tusinder.
Så ved jeg ikke, om det er refereret forkert, eller det er refereret rigtigt.
Jeg kunne godt tænke mig ministerens svar herpå.
Bertel Haarder (V), 2002-01-29:
Det ligger i regeringens oplæg, at vi ønsker en opstramning af asyltilkendelserne og af familiesammenføringerne, og jeg har sagt, at det vil føre til, at et antal, som man kan udtrykke ved ordet »tusinder«, færre vil komme til Danmark.
Det sagde jeg også til den internationale presse.
Jeg tror, det blev refereret af den journalist, som spurgte mig.
Så var det, jeg svarede, og der er der måske smuttet et par ord i referatet, at det største problem ikke er antallet, det største problem er antallet, som er ude af stand til at klare sig selv i det danske samfund.
Det er derfor, vi har fået et integrationsministerium og en integrationsminister.
Peter Skaarup (DF), 2002-01-29:
Vi har i Dansk Folkeparti bemærket, at regeringen er kommet med sit udlændingeudspil, og vi synes, der er mange positive takter i det.
Der er også nogle ting, hvor vi er kritiske over for, om det så også får den virkning, som det først og fremmest skal have over for det antal af flygtninge, der kommer til landet.
I den forbindelse vil jeg godt stille integrationsministeren et spørgsmål.
Jeg har læst i Berlingske Tidende den 15. januar, at ministeren fastslår, at antallet af flygtninge er et problem i sig selv.
I regeringens udlændingeudspil står der også meget klart den 17. januar, at antallet af udlændinge, der kommer til Danmark, skal begrænses.
Det hænger meget godt sammen med regeringsgrundlaget.
Der siger ministeren så, som de refererer det: Det handler ikke om færre udlændinge, men om færre på velfærd.
Mit spørgsmål til ministeren er så: Skal antallet af udlændinge begrænses væsentligt, eller skal det ikke?