Arne Toft (S), 2006-01-11:
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor to medlemmer af samme sammenlægningsudvalg får forskellige vederlag, henholdsvis 15.000 kr. og 60.000 kr. om året, for samme arbejde?«
Jeg tror, det har overrasket mange nye medlemmer af sammenlægningsudvalgene, også mange borgere og folketingsmedlemmer, at man for det samme arbejde bliver aflønnet vidt forskelligt.
Det fremgår nemlig meget klart af den lovgivning, som Folketinget selv har vedtaget.
Mig overrasker det i hvert fald ikke, for jeg har jo gjort mig bekendt med den lovgivning, jeg selv har været med til at stemme for.
Jeg har jo allerede haft lejlighed til skriftligt i svaret på et spørgsmål og i øvrigt også direkte over for spørgeren at kommentere den her problemstilling.
Det, der er faktum, er, at et medlem af et sammenlægningsudvalg, der i 2006 også er medlem af en kommunalbestyrelse i en almindelig gennemsnitskommune, vil få et vederlag i størrelsesordenen 74.000 kr., mens det medlem, der er nyvalgt til sammenlægningsudvalget og kun er medlem af sammenlægningsudvalget, vil få ca. 59.000 kr.
Det er også baggrunden for, at lovgiveren, altså Folketinget, har ønsket at se denne opgavebelastning i en sammenhæng og definere et samlet honorarniveau, som er fornuftigt arbejdets omfang taget i betragtning.
Det er baggrunden for den her regel.
Jeg kan se her, at ministeren har udtalt til Ekstra Bladet: »De fortjener det.
Lars Løkke Rasmussen fastholder, at vederlagene er fastsat ud fra en beregning af, hvor meget de enkelte personer bruger af tid.«
Altså, hvis man har et arbejde, man får vederlag for, så får man et vederlag, der er beregnet ud fra, hvad man bruger af tid.
Så synes jeg, det er mærkeligt, at to personer, som bruger den samme tid, ikke får det samme honorar.
Det har ministeren ikke gjort.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvorfor fastholder man ikke, at byrådsmedlemmer får vederlag for det arbejde, der er, i stedet for at aflønne forskelligt?
Man kunne være gået den anden vej til den samme løsning ved at sige: Vi ser den samlede arbejdsindsats under et, altså det, at man er medlem af et byråd og nu også bliver medlem af et sammenlægningsudvalg.
Hvor vi i lovgivningen har lavet en ordning, hvor man får, kan man sige, det fulde honorar for det gamle byrådsarbejde og et fradrag for det nye i 2006, så kunne man have gjort det omvendt.
Det kunne man godt have gjort, og den overvejelse har vi da også haft i forbindelse med forberedelsen af det her lovforslag.
Det ville jo imidlertid for det første ikke rokke noget ved konklusionen, nemlig at byrådsmedlemmer ikke ville få to fulde honorarer.
Det ville for det andet betyde, at de byrådsmedlemmer, der altså for godt og vel 4 år siden lod sig vælge til byråd, og som på grund af kommunalreformen nu har fået en besked om, at de skal bruge yderligere 1 år til byrådsarbejdet, ville opleve, at de i 2006, hvor de sådan set ikke har bedt om at være byrådsmedlem, pludselig fik et mindre honorar.
Det synes vi ærlig talt ikke ville være en rimelig måde at tage afsked med de gamle kommunalbestyrelsesmedlemmer, der ikke har søgt eller ikke har opnået genvalg, på.
Det er derfor, vi har valgt den her ordning.
Men den fører jo samme sted hen, og jeg forstår, at vi sådan set også er enige om, at der er en vis logik i det.
Den måde, ministeren argumenterer på, gør jo ikke forståelsen større.
Med hensyn til poster som borgmester og formand for udvalg i København har ministeren argumenteret for, at de fortjener deres løn.
Trods det at det dokumenteres, at de ikke møder op til møderne, så fortjener de deres løn og skal selvfølgelig have fuld løn.
Man kan vel lige så vel her sige: Vi har nogle mennesker, som har en borgmesterpost og sidder i Folketinget, eller som sidder i Folketinget og sidder i et byråd.
De skal have et honorar, alt efter hvad de laver.
Vi ved godt det er dokumenteret – at man møder forskelligt til møderne, og nogle kommer slet ikke til møderne.
Var det så ikke rimeligt at sige: Lad os se på det, ministeren nu i sin visdom har fundet ud af er fornuftigt, når man skal aflønne sammenlægningsudvalg og de mennesker, som sidder i de byråd, som nu slutter deres virke ved udgangen af året, under et?
Jeg vil tro, den artikel, hr. Arne Toft henviser til, er en artikel, der handler om noget helt andet, nemlig en artikel, der handler om, hvorvidt man skal honorere udpegede byrådsmedlemmer for bestyrelsesarbejde osv.
Det har jo sådan set ikke noget med problemstillingen her at gøre.
Problemstillingen er: Man er valgt til byrådet i kommune et, der bliver slået sammen med kommune to.
Så sidder man i kommune ets kommunalbestyrelse og bliver samtidig medlem af sammenlægningsudvalget.
Skal man så have det fulde honorar for at være medlem af kommunalbestyrelse et, hvor arbejdets omfang i øvrigt vil tage af i løbet af året, fordi hovedvægten flyttes over i sammenlægningsudvalget, og et fuldt honorar for at sidde i sammenlægningsudvalget?
Nej, det har vi ikke syntes ville være rimeligt, for det ene er en delmængde af det andet, og det er ikke et dobbeltarbejde at besidde de to poster, for der er en synergi, der er en sammenhæng mellem de to opgaver.
Derfor har vi måttet finde en løsning, hvor man så kunne give et samlet fornuftigt honorar.
Det kan man logisk set
gøre enten ved at lave et fradrag i det gamle honorar eller et fradrag i det nye honorar.
Uanset hvad man vælger, så når man det samme resultat, nemlig et rimeligt, samlet honorar.
Det er det, som vi har valgt.