Henriette Kjær (KF), 2005-05-12:
Det vil vi jo indirekte, i og med at vi siger, at det her udspil koster omkring 600 mio. kr.
Vi rykker så rundt på nogle incitamentsstrukturer, som så også gør, at der kommer nogle penge i kassen, så vi også har noget at betale med.
Det synes jeg er den rigtige måde at gøre tingene på, at det lønner sig at gøre en indsats, og det er jo det, der er et bærende element i udspillet her.
Så ja, de kommuner, der virkelig vil gøre en indsats her og vil gøre det godt, vil kunne søge midler.
De vil blive belønnet, hvis de får udlændinge til at gennemføre sprogkursus eller får dem i job.
Til det sidste kan jeg svare klart nej.
Det vil vi ikke være med til.
Vi mener, at det er ejeren af boligen, udlejeren, der suverænt må bestemme det.
Men så må jeg også sige, at jeg er uenig med hr. Hüseyin Arac i, at det ikke er klogt at sælge nogen af de almene boliger.
Jeg mener virkelig, at det vil skabe den dynamik og styrke i en beboersammensætning, at nogle af boligerne bliver solgt.
Så er man mere loyal i forhold til at bo i boligen, vedligeholder den bedre, og vi fastholder også de ressourcestærke, dem, der har haft mulighed for at købe boligen, i de kvarterer, vi med et grimt ord kalder ghettoer.
Der er jeg så glad for, at regeringen kommer med et udspil her senere i år om, hvordan vi kan få sat gang i den proces.
Vi mener ikke, at vi skal sælge de velfungerende almennyttige boliger, for vi kan risikere, at nogle af de velfungerende afdelinger bliver købt, og så har vi endnu stærkere ghettoisering.
Jeg vil til et andet punkt, og det er, som fru Henriette Kjær har sagt, at der er nogle kommuner, der har gjort et godt stykke arbejde omkring integration, og der er nogle, der ikke har gjort det.
Nogle kommuner, især store kommuner, har et specielt problem, fordi nogle af vores flygtninge flytter fra de små kommuner til de store, og så får de store kommuner, som får flygtningene nu, lige pludselig en ekstra opgave.
Hvis den opgave skal løses hurtigt og på en god måde, er der brug for nogle ressourcer.
Kommunerne har nogle økonomiske problemer både med skattestoppet og også ved, at der kommer nogle ekstra opgaver til kommunerne.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til, at man yder en hjælpende hånd til de kommuner, der får nogle ekstra opgaver?
Det er jeg helt uenig i.
Der vil da være god fornuft, sund fornuft i, at det er kvinden, der er kommet på ægtefælletillægget, der prøver på at komme ind på arbejdsmarkedet, så hun slipper ud af at være på det tillæg, men kan få sig en reel løn, og manden kan så vedblive med at være på kontanthjælp.
Det ville så også være ønskeligt, at han fik sig et job, men det er da den vej rundt, vi tænker, og det er da sådan, vi håber på, at det vil gå.
Når man lytter til den konservative ordfører, er man enig i mange af punkterne.
Vi er også meget enige i, at der brug for de almennyttige boliger, vi har.
Derfor skal de hverken nedrives eller sælges efter vores mening.
Men en anden beboersammensætning kan tænkes og ønskes også fra vores side, og en af de måder, man kan gøre det på, er efter vores mening at få det private boligmarked med til at hjælpe.
Vil Det Konservative Folkeparti være med til, at kommunerne får henvisningsret til det private boligmarked for at løsne op for den ghettoisering, vi har på nogle af boligområderne i øjeblikket?