runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Nu er det jo sådan i denne verden, at man som regel ikke kan være sikker på noget, ligegyldigt om det er det ene eller det andet.
Der kan jo også godt være en situation, hvor der er kommuner, der siger, at de vil opjustere tilskuddet til musikskolerne.
Det kan jo være, at der er kommuner i Danmark, der ser en fordel i at styrke den musikalske undervisning og styrke deres musikskoler, når nu de bliver større.
Det ved vi jo ikke; der har vi jo ikke rigtig sikkerhed for, om det går i den ene eller den anden retning.
Både Socialdemokratiets ordfører og jeg selv ved jo godt, at de forhandlinger, der ligger på det økonomiske område, kommer i forbindelse med DUT-forhandlingerne.
Om det giver mere eller mindre, ved jeg ikke, det er jo en forhandling, der ligger på det tidspunkt.
Mogens Jensen (S), 2005-03-17:
Jeg er glad for, at ordføreren deler min opfattelse af, at det her er et utrolig vigtigt område, og at musikskolerne har stor betydning også for den øvrige musikudvikling i Danmark.
Så vil jeg bare lige bede ordføreren om at bekræfte, at det ikke er sådan, at regeringen har til hensigt at afsætte flere penge til det her område med lovgivningsinitiativet.
Det var det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan ordføreren ikke bekræfte, at med det her forslag kan musikskolerne ikke være sikre på at få det beløb til rådighed, som de har i dag til at drive musikskole for; de kan ikke være sikre på det, for det afhænger af, hvilken stilling kommunen tager til spørgsmålet?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Nu er det jo ikke sådan, at vi her i Folketinget skal fastsætte, hvad det skal koste at gå i musikskole og trutte i trompet eller spille på klaver eller slå på tromme i kommune x eller kommune y.
Det er jo en opgave, vi har lagt ud til decentral beslutning, og sådan skal det også fortsat være.
Men som det stadig fremgår af loven, må musikskoleelevernes brugerbetaling ikke overstige en tredjedel af bruttoudgifterne til skolens drift.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Ordføreren svarede ikke på mit spørgsmål, så jeg gentager det: Vil Venstre være med til at øge deltagerbetalingen på musikskolerne?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Som jeg sagde i min indledning, er musikområdet i Danmark i vækst.
Der er utrolig mange unge mennesker, der går og drømmer om at blive musikere, vore rytmiske spillesteder oplever en renæssance, og der er en masse unge mennesker, der engagerer sig i musik og ønsker at komme på musikskolerne.
Jeg er ret sikker på, at hvis kommunerne skærer ned på det niveau, der er i dag, vil det ikke bare være et par politikere fra oppositionen, der siger her i salen, at det er for dårligt.
Jeg er sikker på, at musikbranchen i Danmark vil påpege det, og at en lang række unge mennesker vil sige, at de vil have mulighed for at få den samme musikskoleundervisning som tidligere.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Jeg kan godt lide udtrykket en fleksibel minimumsordning, for det er vist det, lovforslaget lægger op til.
Jeg må blankt indrømme, at jeg har opfattet det, som om punkt A er røget ud af loven, så det er ikke korrekt, når jeg sagde tidligere, at der overhovedet ikke er nogen definition i musikloven, sådan som lovforslaget ligger nu, for det er der.
Men problemet er jo, at fra nu af skal musikskoleområdet finansieres via bloktilskuddene.
Tidligere var der en refusionsordning, som gav kommunerne et økonomisk incitament til at oprette musikskoler, fordi de fik nogle penge fra staten, men det incitament vil ikke være der i fremtiden, og derfor kan man frygte, at kommunerne vil lave en meget, meget skrabet løsning – ikke fordi kommunerne er onde, men fordi de faktisk mangler penge.
I den sammenhæng kunne jeg godt tænke mig at høre, om det er Venstres opfattelse, at en måde at løse det finansielle problem på er at øge deltagerbetalingen.
Er Venstre parat til at acceptere, at man simpelt hen kommer til at betale mere for at gå i musikskole?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Ligesom alle de andre emner, der er nævnt, er det selvfølgelig et emne, som vi også gerne vil diskutere.
Vi har jo taget fat på hele det begreb, der hedder moderne dans og dansescene, og har bl.a. været med til at sætte skub i de projekter, som hedder »Dans i Uddannelse«, hvor vi simpelt hen ansætter hjælpelærere, som tager ud på skolerne og på pædagogisk vis fortæller om fordelen ved dans.
Vi har puttet penge i Dansens Hus, i Dansescenen og i Grand Teateret i Århus, så vi har meget øje for det vækstlag, som moderne dans er en del af.
Det bruger vi mange ressourcer og mange kræfter på.
Med hensyn til Schaufussballetten betragter jeg den som en af vores helt store succeshistorier.
Schaufussballetten får med forskellige fortolkninger af egne stykker og andre stykker, også ikonstykker, motiveret en masse mennesker til at se moderne dans og ballet i det spændingsfelt, som Schaufuss lægger op til, og den succes vil jeg da kraftigt anbefale at vi fastholder og fortsætter med.
I tusindvis af mennesker har jo fået en øjenåbner til dans, som de aldrig havde fået uden Schaufuss, så det er da en succeshistorie, som vi gerne vil fortsætte ihærdigt med.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Som jeg sagde i min tale, vil vi få et fremskridt i forhold til situationen i dag, i og med at vi i dag af landets 271 kommuner kun har 234 kommuner, der driver musikskole.
Med forslaget gør vi det lovpligtigt for kommunerne at drive musikskole.
Det synes jeg er et langt skridt fremad i forhold til den situation, vi har i dag, hvor vi oplever, at der er 37 kommuner i Danmark, der ikke har taget ansvaret alvorligt.
Nu har vi gjort det lovpligtigt.
Det betyder, at i alle de 99 nye kommuner kommer der en musikskole.
Det er da et gevaldigt skridt fremad.
Lad os så gå konstruktivt ind i udvalgsbehandlingen og sikre, at det, der åbenbart er vores alle sammens intentioner på området, at vi får styrket den musikalske fødekæde i Danmark, også er det, der kommer til at stå i teksten, i stedet for at vi bliver ved med at kigge på, om der står det ene eller det andet, om der står »kan« eller »skal«.
Jytte Andersen (S), 2005-03-17:
I et af de mangfoldige høringssvar, som vi har fået tygget igennem, udtrykkes der stor glæde over løsningen for Peter Schaufuss Balletten, men der peges også på, at det er et relativt snævert begreb.
Vi har tidligere diskuteret dansescene og udvikling for dansen, og spørgsmålet er, om der kan fyldes noget på.
Skal det være en permanent nationalt turnerende dansescene, eller har en lidt bredere definition og dermed en bredere ramme for hele dansens udvikling været med i ministerens overvejelser?
Jeg synes, det kunne være spændende, hvis det kom med i vores diskussioner.
Det lyder ikke, som om vi har snakket os fra hinanden i disse mange timer.
Det er jo kun dejligt, og derfor vil vi da også gerne sige tak for indbydelsen til forhandlinger, hvor vi forhåbentlig kan komme helt til vejs ende.
Jeg vil godt anholde udsagnet – det er ikke nødvendigvis alene ministerens, men det har været oppe – om at det nationale ansvar for egnsteatrene forsvinder, og at det bliver et lokalt ansvar.
Jeg mener faktisk også, at vi har et nationalt ansvar for egnsteatrene, og man kan sige, at det kommer til udtryk i lovforslaget, når der tales om rammestyring.
Jeg vil egentlig godt spørge ministeren, om ministeren ikke kunne have lyst til at overveje, om vi også skulle tage et ansvar for udviklingen af egnsteatre.
Det har været lidt inde i billedet.
Så har jeg et efterfølgende spørgsmål.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Det har vi sikret.
Vi sikrer, at det amtstilskud, som er blevet givet til egnsteatrene, ikke bliver flyttet ud af blokken, men i størst muligt omfang bliver flyttet tilbage til de pågældende teatre og givet direkte til egnsteatrene, så de bliver altså ikke spredt.
De penge, som amterne tidligere har givet til teatre, er jo hovedsagelig blevet givet til landsdelsscenerne.
Her flytter vi hver eneste krone og øre tilbage til landsdelsscenerne, og det samme sker med tilskuddet til Det Danske Teater, Den Jyske Opera og Schaufuss, som har været de primære aktører, amterne har givet penge til.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Med hensyn til amtstilskuddene, som nu bliver givet til nogle teatre, har jeg desværre ikke styr på, hvor mange penge vi taler om.
Men kan vi ikke få et problem, når disse penge efter en årrække overføres til kommunernes bloktilskud?
Kan vi så være sikre på, at netop de små egnsteatre rent faktisk får de penge, som de tidligere har fået fra amterne?
Hvordan sikrer vi det?
Kunne vi lave en særlig paragraf i teaterloven, så pengene stadig bliver delt ud af staten?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Jamen regeringen vil meget gerne indbyde til forhandlinger, både om teaterlovforslaget her og også om de øvrige lovforslag.
Vi noterer os selvfølgelig alle de forslag, der er, og vi har også ud fra den konstruktive ånd, der har været i debatten her, lyttet til de forslag, der er.
Så er det også tilladt at være uenig i nogle af de forslag, der kommer, som jeg signalerer at vi er på det her område.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-17:
Jeg vil selvfølgelig gerne rose regeringen, når det er muligt, og selvfølgelig er vi også i Det Radikale Venstre taknemlige for, at man ikke fra regeringens side valgte at overlade ansvaret for egnsteatrene til kommunerne.
Det er også det, egnsteatrene er enormt glade for.
Det er det, de har frygtet, og derfor er de meget glade for, at de bevarede den ordning, vi kender.
Man kan sige, at Det Radikale Venstres forslag er et forslag, vi har lagt frem tidligere, og som regeringen i hvert fald i første omgang har afvist, men jeg håber, at vi måske kunne komme tilbage til det engang, hvor vi alligevel skal tale teaterlov.
Det går ud på at give et løft til de egnsteatre, der gør det vældig godt, og dem har vi altså nogle stykker af rundtom i landet, f.eks. Odin Teatret og Cantabile 2.
Det er nogle, der virkelig knokler og også betyder virkelig meget for den pågældende region.
Vores idé er at lade disse teatre få et løft ved et øget økonomisk tilskud og ved at indgå i en struktur som den, vi kender fra det, der nu bliver kaldt Hovedstadens Teater, og som jeg synes er vældig god.
Også på det område vil jeg gerne rose regeringen.
Men det, jeg opfordrer til, er at gentage den udmærkede ordning ud over det ganske land.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Der er ingen som helst forskel, heller ikke på det område, mellem det, som Venstres ordfører siger, og det, jeg siger som kulturminister.
Der er præcis den samme intention og det samme mål.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Det er selvfølgelig kedeligt, at kulturministeren ikke kan garantere på sidste decimal, for det gav jo bedre mulighed for at efterprøve, om det, kulturministeren siger her, også holder i virkelighedens verden efterfølgende, end at det er intentionen.
Men hvis vi ikke kan komme længere med det, vil vi så konstatere, at når Venstres ordførers udsagn på det område har været gennem den kulturministerielle mølle, så er det blevet til, at det i hvert fald er intentionen, at der ikke er nogen egnsteatre, der skal stilles økonomisk dårligere, og det må vi jo så følge tæt efterfølgende.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Det er jo en af de forbedringer, vi har gennemført i hele processen her.
I et af de første udkast, der var, i nogle af de tidlige politiske udmeldinger fra forskellige partier var det jo sådan, at egnsteatrene for øvrigt skulle være kommunale, men regeringen valgte at sige nej.
Vi valgte at sige, at vi ville påtage os vores del af finansieringen.
Vi har så også valgt at ville sige, at vi vil overtage amternes finansiering af egnsteatrene og flytte dem så vidt muligt direkte til det pågældende egnsteater, så det altså ikke kommer ud i blokken.
Når der står i videst muligt omfang, så er det jo, fordi vi ikke hundrede procent kan garantere på kroner og øre, at det bliver det beløb, men jeg kan godt garantere heroppe fra talerstolen, at det er vores intention, at det beløb, man fik før, får man også, efter at strukturreformen er blevet gennemført.
Vi kan jo ikke garantere det på den sidste decimal, men vi vil gøre alt, hvad vi kan for det.
Per Clausen (EL), 2005-03-17:
Jeg tror, jeg har forstået, at kulturministeren, hvad angår sammenhængen mellem at betale og bestemme, også er præget af gode, borgerlige værdier, og det er jo fair nok.
Jeg har et andet lidt mere konkret spørgsmål.
I lovforslaget står der, at for at sikre, at de egnsteatre, der i dag modtager amtskommunale tilskud, ikke som udgangspunkt stilles væsentligt ringere økonomisk, når staten overtager osv.
Det tolkede Venstres ordfører sådan, at egnsteatrene ikke skulle stilles ringere økonomisk, og jeg håber, at kulturministeren kan bekræfte den tolkning, for så skal vi jo bare lige have rettet teksten lidt til, så det ikke kan give anledning til misforståelser,
man kunne jo godt tolke den tekst, der står her nu, som om de her teatre kunne opnå ganske væsentlige økonomiske forringelser, selv om det godt nok ikke var udgangspunktet, eller at det måske netop var udgangspunktet, at de godt kunne opnå økonomiske forringelser, bare de ikke er væsentlige.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Jeg vil da lige kommentere, at det jo er rigtigt og meget glædeligt, at både de rytmiske spillesteder og mange, mange børn gerne vil spille.
Det er sådan, at vi har ca. 140.000 børn i Danmark i dag, der spiller i musikskolerne.
Men der er også 10.000 på venteliste i dag, fordi kommunerne allerede i dag ikke har midler nok til at sætte alle børn i gang, der gerne vil spille.
Det var en kommentar.
Nu kommer spørgsmålet.
Jeg er vældig glad for, at fru Ellen Trane Nørby er positiv over for musikundervisning.
Så nævnte ordføreren, at kommunerne vil være gode til selv at definere, hvordan de vil have deres musikskoler.
Hvis fru Ellen Trane Nørby mener det, så vil jeg gerne spørge, om hun selv har gjort sig tanker om, hvad en musikskole skal indeholde for at kunne kaldes en musikskole.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Det, vi taler om her, er jo bestyrelserne til landsdelsscenerne.
I dag bliver bestyrelserne til landsdelsscenerne udpeget af amtsrådene i de tre amter, hvor vi har landsdelsscenerne, og Det Danske Teater får udpeget sin bestyrelse af de politiske systemer i amterne.
Det, vi vil sikre nu, er, at der kommer de teaterfaglige kompetencer ind i de bestyrelser, og det er derfor, det er vigtigt, at Kulturministeriet også er med i de udpegninger, så vi sikrer, at der kommer forskellige kompetencer ind.
Det kan være kompetencer, som er lokale, det kan være kompetencer, som er faglige, det kan være kompetencer, som er mere rettet mod det mere prmæssige, hvis teateret har brug for det, og der er det vigtigt, at der er en koordinering af de ting.
Det, der er ens opgave, er at udpege faglige mennesker, som kan være med til at sikre bredde og en indsats på den pågældende institution.
Jeg udpeger f.eks. medlemmer til Kunstfondens 3-mands-udvalg.
Jeg tror roligt, jeg kan sige, at der er ingen af de medlemmer, som ikke laver deres egne ting og har deres egen autonomi, og det gør de ved hjælp af armslængde.
Kulturministeren udpeger medlemmer, og de medlemmer sidder der og udfører deres hverv.
Det er armslængde i al sin enkelhed.
Det er et spørgsmål, man må tage op under de årlige finanslovforhandlinger, det har bare ikke noget som helst at gøre med det her forslag.
Det her forslag handler om kompetencer: Hvor hører musikskolerne til?
Der sikrer vi nu som en positiv nyskabelse, at der skal være en musikskole i alle kommuner.
Det er et stort fremskridt.
Hvis man vil give flere penge til musikskolerne, så må man foreslå det under finanslovforhandlingerne, og det er man meget velkommen til.
Så er det en finanspolitisk forhandling, man må have til efteråret.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Bloktilskud er bloktilskud.
Det, jeg fisker efter, er at få en form for tilskud til musikskolerne fremover, der også er aktivitetsafhængigt.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Musikskolerne er en kolossal succes.
De udfører et fantastisk stykke arbejde over hele Danmark og tilbyder over 100.000 børn og unge nogle helt unikke muligheder for at udvikle sig musikalsk og nogle oplevelser og glæder, de kan bruge senere hen i deres liv.
Det er en stor succes, ikke alene som idé, men også personligt for i hundredtusindvis af børn og unge.
Så det er altså udgangspunktet.
Så giver staten ifølge de sidste tal, vi har, en refusion på 15 pct.
Det er altså de 15 pct., der skulle være afgørende for, om musikskolerne er store succeser og kæmpegode ideer?
Nej, det er det jo ikke.
Det er det kommunale engagement, den kommunale idé, den kommunale – hvad skal man sige – indsats i det her spil.
Vi flytter så alle pengene, hver en krone, over til bloktilskuddet, så de stadig væk kan bruges på fortsat musikskoleundervisning, og spørgsmålet var helt konkret, om vi kunne forestille os, at man flyttede det ud til den enkelte kommune.
Nej, og det tror jeg heller ikke Det Radikale Venstre kunne.
Det har jeg i hvert fald aldrig hørt Det Radikale Venstre foreslå.
Vi har bloktilskud som udligning i det her samfund, og jeg har ikke hørt Det Radikale Venstre foreslå nogen anden form for udligning i det her samfund.
Bente Dahl (RV), 2005-03-17:
Ministeren nævnte, at det var meget få midler, det drejede sig om med hensyn til refusionsprocenten, der er omkring 16.
Man skal nu ikke undervurdere den refusionsprocent.
Den var i udgangspunktet i loven af 1991 25, hvilket den jo aldrig kom op på, fordi det var så stor en gulerod, at der forholdsvis hurtigt, inden for et år eller to, åbnede 100 musikskoler.
Der var 100 kommuner, der i 1992 fik en musikskole på baggrund af det lille beløb – altså det beløb, som ministeren betegner som lille – og som syntes, det var en stor en gulerod, og det er jo en af baggrundene for musikskolernes succes, at vi har kunnet dække hele landet på baggrund af den refusionsordning.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren, om man kunne forestille sig, at der kunne komme en fordelingsnøgle, så det ikke kun blev lagt over til bloktilskuddet.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Det vil aldrig blive en sag, så længe den her regering sidder, at vi fastsætter takster for fritidsundervisning af nogen som helst slags.
Det vil altid være op til kommunerne selv, altid.
Vi har kommunalt selvstyre i det her land.
Det er en interesseorganisation, og det er jo deres opgave.
Det må man have respekt for.
Mogens Jensen (S), 2005-03-17:
Jeg tror, at ministeren vil mene, at det vil være et problem, der kommer op i Folketinget, hvis det er sådan, at deltagerbetalingen bliver af en sådan beskaffenhed på det her område, at det kun er børn af forældre med visse indkomster, der har mulighed for at gå til undervisningen.
Så det tror jeg også ministeren vil komme til at høre om, hvis det er tilfældet, således som vi oplever det sker i øjeblikket.
Det andet er: Kan ministeren ikke løfte sløret for, hvorfor KL har sagt til ministeren, at det er en dårlig idé, at der indføres minimumsbestemmelser?
Har det noget at gøre med, at man ikke vil levere den økonomi, der skal til for at leve op til de her minimumskrav?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-03-17:
Hvis vi tager det første spørgsmål først: Kommunerne har ansvaret for musikskolerne i dag, og det vil de også have i fremtiden.
Det er stadig væk bekendtgørelser om musik, der gælder, og som også definerer en musikskole, og vi har aftalt med KL, at det nuværende aktivitetsniveau som minimum fastholdes.
Det vil vi løbende evaluere og sørge for også bliver overholdt.
Det så at gå skridtet videre har KL jo i høringssvaret anført at de synes er en umådelig dårlig idé.
Det her samfund fungerer altså på den måde, at Folketinget indgår nogle aftaler med KL, som implementerer tingene ude lokalt.
Vi har fra Folketingets side normalt tiltro til, at kommunerne er i stand til at løfte deres opgaver.
Ellers havde vi ikke kommuner i det her samfund.
Ellers havde vi kun rent statsstyre.
Det var den ene del af det.
Den anden del af det er, at det jo ikke er Folketinget, der fastsætter deltagerbetalingen i musikskolerne.
Det fastsætter heller ikke deltagerbetalingen i mine børns fodboldklub, håndboldklub, badmintonklub eller svømmeklub.
Det er kommunerne, der fastsætter den deltagerbetaling, og jeg har fuld tiltro til, at den vil blive på et fornuftigt niveau, for det er en service over for borgeren, lige så vel som det er en service, at der også er tilskud til øvrigt lokalt foreningsliv; spejder, idræt og hvad der ellers er for noget.
Det fastsætter vi heller ikke kontingenter for herinde i Folketinget, og det vil vi, i hvert fald så lang tid den her regering er til, heller ikke komme til.
Mogens Jensen (S), 2005-03-17:
Ministeren siger, at langt de fleste kommuner lever op til de vejledende retningslinjer og lægger et fornuftigt niveau på musikskoleundervisningen.
Så er det, jeg simpelt hen ikke forstår, hvorfor ministeren ikke vil være med til, at vi også får skrevet nogle kvalitetskrav ind i lovgivningen, der kan understøtte det, der allerede foregår, og det, der allerede er i dag.
Og det andet, jeg vil spørge om,
er: Vil ministeren acceptere, at deltagerbetalingen stiger væsentligt på det her område?
Ellen Trane Nørby (V), 2005-03-17:
Der bliver jo ikke ændret på det med lovforslaget, idet det stadig væk er en bekendtgørelse fra ministeriet, som går ind og definerer, hvordan standardvedtægterne for musikskolerne kommer til at se ud.
Som jeg også sagde, så mener jeg ikke, der skal et totalt krav, en total definition til på området, fordi det ikke nødvendigvis er samtlige instrumenter, der skal undervises i alle steder.
Det kan være, at man på én musikskole vil lægge særlig vægt på noget og dermed have en konkurrencefordel på et område.
Men vi kunne tage en diskussion om, hvordan man på en fornuftig måde i forbindelse med udvalgsbehandlingen kunne gå ind og kigge på, hvordan man så udformer et minimum, som selvfølgelig skal omhandle den rytmiske musik, den klassiske musik, eneundervisning, samspilsundervisning, sådan som det også tidligere har været diskuteret.