Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-25:
Dansk erhvervsliv opererer på et mere og mere internationaliseret marked, og den udvikling vil i højere grad også komme til at påvirke dansk lovgivning om virksomheders aflæggelse af årsregnskaber.
Det handler om gennemsigtighed i virksomheders regnskaber på tværs af landegrænser.
Dette lovforslag sikrer en tilpasning til internationale regnskabsstandarder, som fra den 1. januar 2005 betyder, at børsnoterede selskaber skal anvende disse standarder
ikke blot i deres koncernregnskaber, men også i deres årsregnskaber.
Det er til stor fordel for regnskabsbrugerne.
Alle andre virksomheder kan frivilligt vælge, om de vil benytte disse IAS-forordninger, og det er en fornuftig afbalancering, da standarderne er meget omfattende og derfor ikke bør pålægges alle, men primært de virksomheder, som har en særlig offentlig interesse.
Venstre støtter dog, at der arbejdes på en light udgave, som kan benyttes af de ikkebørsnoterede virksomheder, så gennemsigtigheden også her kan blive øget.
Lovforslaget indeholder også et andet vigtigt element, nemlig en række forenklinger i regnskabsaflæggelsen, særlig for de små og mellemstore virksomheder.
Det er et led i regeringens regelforenklingsplan, og det er en stor lettelse
Således forventes forslaget at medføre en løbende administrativ lettelse på ca. 50 mio. kr. om året og derudover spare virksomhederne for en omstillingsomkostning på 25 mio. kr.
For hver gang vi kan lette erhvervslivet for omkostninger og administrative byrder, kan virksomhederne bruge flere ressourcer på at drive virksomhed, skabe arbejdspladser og indtjening til Danmark.
Der skal selvfølgelig findes den rette balance mellem de byrder, vi pålægger den enkelte virksomhed at oplyse om, og relevansen for regnskabsbrugerne, og den balance mener vi bedre er fundet i dette lovforslag end i den eksisterende lov.
Vi hilser derfor med tilfredshed, at vi får justeret størrelsesgrænserne for de små, mellemstore og store virksomheder, så de svarer til det nuværende EU-direktivs grænser.
Grænserne er afgørende for, hvilke oplysninger en virksomhed skal give i sine regnskaber. Jo større virksomhed, jo flere oplysninger.
Med denne tilpasning til direktivet stilles de danske virksomheder bedre i konkurrencen.
Det er værd at være opmærksom på, at de nuværende grænser ikke har været justeret siden 1994.
Ud over de forenklinger, som de virksomheder, der rykker en virksomhedsklasse ned, vil opleve, er der yderligere lempelser for de små virksomheder.
Venstre ser ingen grund
til at kræve, at små virksomheder skal oplyse om ledelsesvederlag, specificere personaleoplysninger og oplyse om fordeling af nettoomsætning på aktiviteter og markeder.
Derfor er vi tilfredse med, at små virksomheder med dette lovforslag ikke skal oplyse om dette i fremtiden.
Her er det måske værd at understrege, at mellemstore og store børsnoterede selskaber fortsat skal give oplysninger om ledelsesvederlag samt specificere personaleomkostninger.
Store virksomheder og børsnoterede virksomheder skal i fremtiden redegøre for ikkefinansielle forhold, herunder miljø og personalespørgsmål i det omfang, det er nødvendigt
Det er et rigtig godt lovforslag til fordel for både regnskabsbrugerne og virksomhederne, og Venstre kan derfor støtte lovforslaget.