runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Selv om vi har en lang dag for os, kan jeg nu alligevel ikke nære mig, når miljøminister Svend Auken taler om pligt på den måde, ministeren taler om pligt på.
Pligt er en udmærket ting.
Jeg blev også lidt forvirret, for da ministeren talte om de tre store borgerlige partier, så troede jeg et øjeblik, at jeg hørte med.
Så talte jeg efter; det gør jeg vistnok ikke alligevel.
Det er jeg ikke i tvivl om at borgerlige partier i al almindelighed synes.
Når man taler om pligt i denne her sammenhæng, vil jeg gerne sige, at vi ikke har haft pligt til at stille møller op, og vi har ikke haft pligt til så meget andet i denne her sammenhæng.
Og pligt kan i denne sammenhæng gøre, at man ikke tænker sig om, pligt kan i denne sammenhæng for nogle, der er lidt religiøse, og som har et godt teoretisk udgangspunkt, bruges til at sætte ting i gang, som ikke nødvendigvis hænger fornuftigt sammen.
Erik Mortensen (S), 2001-02-22:
Kun en lille praktisk bemærkning til hr. Søren Kolstrup: Der er faktisk ikke støttekroner til de projekter, der er omfattet af lovforslaget her.
Så de penge, vi har, går så til de oprindelige kendte private rundtomkring, som kan søge de 30 pct.s anlægstilskud.
Der er ikke penge i det her.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg vil gerne rette en personlig tak til ordføreren for Frihed 2000.
Jeg synes, det i meget høj grad var en smuk tale, og især glædede det sidste mig, at den offentlige sektor skal gå foran, netop f.eks. inden for solvarme; det kunne jo også være inden for en lang række andre af livets og samfundets områder.
Tak for de ord, hr. Kim Behnke.
Jann Sjursen (KRF), 2001-02-22:
Jeg tror, at der er en del barrierer for solvarme, når det kommer til stykket.
Arkitekterne har måske heller ikke altid været lige begejstret for at få det indpasset i forskelligt byggeri.
Jeg tror heller ikke, det er alle installatører, der måske har været lige opmærksomme på det på trods af de kampagner, der har været.
Men jeg mener altså, at der også har været en ret væsentlig barriere for at sikre, at det bliver billigere både for samfundet og for den enkelte forbruger, at der har været en modvilje i Folketinget, i regeringen for den sags skyld også, mod at træffe de nødvendige beslutninger.
Og den nødvendige beslutning er, at også privat nybyggeri er omfattet af den her pligt, som vi nu indfører i forhold til stat, amter og kommuner, i forhold til erhverv.
Gjorde man det, så vil priserne falde, og det er jo det, der var filosofien bag Kristeligt Folkepartis forslag i sidste folketingssamling.
Så ville man billiggøre solvarmeanlæggene, og man vil gerne kunne billiggøre det så meget, så man kan sige, at det statslige tilskud godt kunne afvikles.
Og det mener jeg sådan set er et mål også i forhold til at bruge de tilskudskroner på andre også vedvarende energikilder, som vi gerne vil være med til at løbe i gang og gøre kommercielt bæredygtige.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Jeg synes, at det kniber lidt med at få svar på, om det, at der har været et stort fald, er, fordi der er modvilje mod solvarme, eller det er, fordi det rent faktisk i mindre skala, pålagt enkeltbygninger osv., ikke hænger sammen økonomisk.
Og om det, når vi får både et statsligt tilskud, og hvis vi af det offentlige for alvor skal ind og fortrænge noget CO2, så ikke er at smide pengene i grams, hvis det ikke har den virkning.
Men jeg er overbevist om, at hvis der var en fornuftig sammenhæng i økonomien og investeringen, som hr. Jann Sjursen siger, så var det ikke faldet meget.
For viljen til solvarme har vi jo alle sammen.
Der er ingen tvivl om, at solvarme i sig selv er en fornuftig ting.
Vi skal bare passe på, at vi prioriterer rigtigt, og at vi laver de rigtige proportioner.
Og når vi laver tvang i denne her sammenhæng, så vil jeg gerne spørge hr. Jann Sjursen, om ikke vi kan komme i en situation, hvor der også kan komme modstand mod solvarme ud af det.
Jann Sjursen (KRF), 2001-02-22:
Jeg er selvfølgelig enig med hr. Ebbe Kalnæs i, at der er bedst miljøøkonomi i solvarmeinstallation i et storskalaanlæg, det er helt åbenbart.
Men jeg er ikke enig med hr. Ebbe Kalnæs i, at det er en så koloenorm belastning for private i område 4, hvis man gennemfører det, som var intentionerne bag vores beslutningsforslag i sidste folketingssamling.
Det siger jeg ene og alene af den grund, at vi faktisk fra Kristeligt Folkepartis side mener, at der er ganske god økonomi i solvarme, også for dem, der installerer det i privat boligbyggeri.
Vi er ikke dem, der som hr. Ebbe Kalnæs' parti mener, at det er den store dårlige forretning at installere solvarmeanlæg.
Det er det ikke.
Og det kan finansieres, samtidig med at man laver nybyggeri eller større renovationer, og så betyder det faktisk ikke den helt store belastning, ej heller for private i område 4, som hr. Ebbe Kalnæs siger.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Jeg vil gerne spørge hr. Jann Sjursen, om den drastiske nedgang, som hr. Jann Sjursen taler om i solvarmesektoren, altså dem, der laver solfangere, ikke skyldes, at det ikke hænger sammen; om det ikke skyldes, at det ikke kan bortforklares, at i en lille skala koster det 3.000-4.000 kr. at fortrænge en CO2-told; om ikke det er en fuldkommen vanvittig måde at bruge penge på, hvis man vil miljø; om ikke det, vi i CD normalt kalder miljømæssigt købmandskab, her virkelig er ude på kanten.
Det er ikke en afvisning af det, men samtidig vil jeg også spørge: Når Kristeligt Folkeparti argumenterer sammen med SF og Enhedslisten for at indføre tvang også i privat boligbyggeri ved nybygning og ombygning ude i område 4, hænger det så hænger sammen med Kristeligt Folkepartis holdning til regional- og landdistriktspolitik?
For der er vanskeligheder derude med at få det finansieret.
Der er vanskeligheder med at få kreditforeninger til at gå med til ombygninger osv. Er det måden at gøre det på, vil jeg spørge hr. Jann Sjursen.
Frank Aaen (EL), 2001-02-22:
Jeg er sådan set meget tilfreds med, at Det Konservative Folkeparti mener, at de indgåede aftaler, der er om forsvarets budgetter, skal holdes. Hvordan kan det så være, at vi i Finansudvalget får aktstykker overbragt, der er godkendt af forsvarsforligets partier, hvor vi noterer os, at man ikke kan holde budgetterne, og man så bare siger, at man blot forlænger betalingerne langt ud over forsvarsforligets rækkevidde?
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-23:
Men det betyder ikke, at vi ikke kan tilslutte os, at man nu laver, skal vi sige, en mere teknisk konsekvensændring.
Vi kan støtte forslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2001-02-23:
Den tekniske ændring, som lovforslag nr. L 157 er udtryk for, virker som et lille initiativ, der er nødvendigt.
Det allervigtigste for Kristeligt Folkeparti i denne sag er, at vanskeligt stillede og handicappede elever får den kvalificerede og professionelle hjælp, de har brug for, hvad enten det er i det offentlige eller private skolesystem. Under udvalgsbehandlingen er der dog visse spørgsmål og problemstillinger, vi ønsker lige at få afklaret.
Men vi vil gerne deltage i en positiv behandling af lovforslaget i udvalget.
Marianne Stentebjerg (RV), 2001-02-23:
Forslaget sikrer, at der stadig væk kan være specialundervisning på de frie skoler, og det støtter Det Radikale Venstre.
Der sker ikke nogen ændringer for hverken forældre eller elever.
Det er kun en administrativ ting, og det Radikale Venstre vil meget gerne anbefale forslaget til videre behandling.
Margrethe Vestager (RV), 2001-02-23:
Jeg vil gerne takke for den positive modtagelse af lovforslaget og vil også meget gerne under udvalgsbehandlingen medvirke til at opklare de spørgsmål, der måtte være.
Det er teknisk ganske kompliceret, men det, som er pointen, er, at de involverede myndigheder og bevillingshavere får en teknisk-administrativ struktur, som svarer til den, der blev gennemført i forbindelse med ændringen i forhold til den vidtgående specialundervisning i øvrigt sidste år.
Pointen med lovforslaget er, at hverken børn, forældre eller skole oplever, at der sker ændringer i deres vilkår, men at vi får en klar administrativ ordning.
Margrete Auken (SF), 2001-02-23:
Ja, vores ordfører er også blevet væk, og jeg har så lovet på hans vegne, fordi det jo ikke er så indviklet at gå ind i en sag, der, så vidt jeg kan forstå i det omfang, jeg kan forstå den, er en konsekvens af en række andre beslutninger, der er truffet.
Jeg vil så sige her, at man havde jo tiltrådt loven, selv om det ikke skete uden visse betænkeligheder.
Vi støtter forslaget, idet vi har bemærket os, at lovforslaget ikke berører, at staten yder tilskud til skolerne til dækning af ekstraudgifter til lærertimer, praktisk medhjælp, hjælpemidler og befordring af svært handicappede elever på baggrund af skolernes ansøgning vedrørende den enkelte elev.
Så det har vi bemærket os.
Med de bemærkninger støtter også SF forslaget.
Kaj Ikast (KF), 2001-02-23:
Da vores ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kan være til stede, er det mig en fornøjelse at kunne anbefale forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-02-23:
Da Venstres normale ordfører på området, fru Else Winther Andersen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse fru Else Winther Andersens ordførertale.
Dette lovforslag er jo en følge af lov nr. 485, som Folketinget vedtog i maj måned sidste år.
Dengang bakkede Venstre op om den nye lov, og derfor bakker vi også op om dette lovforslag, der er en teknisk konsekvens af lov nr. 485.
Lovforslaget er en følge af, at kompetencen til at træffe en afgørelse om, hvorvidt en elev har behov for en særlig hensyntagen eller støtte, pr. 1. august 2000 overgik fra amtet til elevens bopælskommune.
Venstre ser med stor tilfredshed på dette lovforslag, så der sker en ligestilling med de frie skoler.
Rent praktisk lægger vi vægt på, at der ikke sker en ændring af den pædagogiske vurdering af sagerne vedrørende specialundervisning og svært handicappede, således at sagerne varetages af personale svarende til det, som hidtil har arbejdet med sagerne.
Venstre vil gerne overordnet sige, at det altid er en god ting, at den, der bestiller varen, også betaler.
Det er princippet her, at det er kommunen, der bestiller varen, og dermed også kommunen, der på den måde bliver økonomisk ansvarlig.
Så Venstre bakker op om forslaget og ser frem til at finpudse det under udvalgsbehandlingen.
Thomas Adelskov (S), 2001-02-23:
Dette lovforslag er en teknisk konsekvens af lov nr. 485 fra sidste år, hvor Folketinget vedtog at overføre kompetence og betalinger fra amter til kommuner, når det drejer sig om hensyntagen til specialundervisning.
Formålet hermed var at sikre en god specialundervisning for de svageste elever, herunder de handicappede, samt at sikre en klar ansvarsplacering og få en kvalitetsudvikling af specialundervisningen, samtidig med at forældrene også blev inddraget i beslutningsprocessen.
I den forbindelse hævedes det kommunale takstbeløb, således at hovedparten af specialundervisningen, som overgik til kommunalt ansvar, også økonomisk blev et kommunalt anliggende. Hovedformålet med dette lovforslag, nr. L 157, er at præcisere i lovgivningen for de frie skoler, frie grundskoler, frie kostskoler, private gymnasier og hf-kurser, at de kommunale og amtskommunale bidrag til staten svarer til den ændrede byrdefordeling mellem kommuner og amtskommuner.
Lovforslaget berører således ikke indholdet af tilskuddene og administrationen deraf, men er kun en teknisk ændring.
De økonomiske konsekvenser af forhøjelsen af det kommunale takstbeløb er allerede indregnet i de kommunale og amtskommunale bloktilskud og er indarbejdet i finansloven for år 2000.
Socialdemokratiet kan på den baggrund godt støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2001-02-23:
Jeg ved ikke, om jeg skal starte med at sige, at jeg ikke er blevet væk.
Men jeg kan i hvert fald sige, at det her lovforslag jo er nogle tekniske konsekvensændringer som følge af en lov, som jeg så også kan gøre opmærksom på, at Dansk Folkeparti ikke støttede dengang.
Men vi kan godt se, at det her er den nødvendige konsekvens af noget, et flertal i Folketinget har besluttet.
Så derfor kan vi selvfølgelig støtte det her.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-27:
Jeg har nu ellers forstået det sådan, at Venstre ville bruge undtagelserne til at forhindre forslag om flygtninges rettigheder og bedre regler for familiesammenføring.
Men jeg forstod da også oprindelig, at Venstres ordfører på EU-området har en anden opfattelse end Venstres formand
, så der er nok lidt kaos.
Fru Charlotte Antonsen fremhævede, at programmet for det svenske formandskab ligesom alt andet, der kommer fra EU, handler om markedsliberalisering.
Men når man så fra Venstres side underlægger sig en socialdemokratisk vedtagelse, hvor man ligesom forsøger ikke at snakke for meget om det, er det så udtryk for, at man fra Venstres side har godkendt regeringens dagsorden?
Det faktiske forhold er jo trods alt, at det, der sker i EU, er borgerlig, liberal politik, yderligere markedsliberalisering, deregulering osv., som jeg var inde på i et indlæg, og jeg lagde mærke til, at der er en ganske betydelig enighed mellem fru Charlotte Antonsen og mig i bedømmelsen af, hvad det er, der foregår i EU.
Det kunne jeg godt tænke mig at få uddybet lidt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-27:
Med hensyn til forslaget til vedtagelse, som jo også taler noget om en fælles indvandringspolitik, kunne jeg godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, hvad Venstre egentlig mener om den sag.
Vi får jo på et senere tidspunkt en særskilt diskussion
om det område og det danske forbehold, og nu siger fru Charlotte Antonsen med brask og bram, at Venstre er tilhængere af, at undtagelserne skal stryges.
Men jeg har forstået en udtalelse fra Venstres formand til Ritzaus Bureau på den måde, at vi skal bruge vore undtagelser aktivt, og at vi faktisk kan bruge netop dette forbehold til at undgå nogle regler, der muligvis er på vej i EU, og som er skadelige for Danmark.
Jeg synes, det ville være befriende at høre, at Venstre på det område er på vej til at lave sin politik om.
Eller vil Venstre sammen med bl.a. Dansk Folkeparti være med til at bruge undtagelsen aktivt til at sikre de bedst mulige regler her i Danmark?
Anne Baastrup (SF), 2001-02-27:
Det var en rigtig »vvv-tale«: Venstre ved man, hvor man har.
Alle steder, alle holdninger ligger i Venstre.
Venstre har tilsyneladende i dag sagt ja til at deltage i en vedtagelse sammen med bl.a. SF, og noget af det, der står i den vedtagelse, er de hovedprioriteringer, det svenske formandskab har beskrevet.
Men hvad var det, Venstre sagde?
Venstre kom med et eller andet stort, liberalt indlæg, og jeg havde meget, meget svært ved at forstå, hvad det var i indholdet, der rent konkret havde relation til det svenske formandskab.
Derudover sagde Venstre igen noget vvv: Venstre er imod statsstøtte - vvv igen!
Venstre går ind for en fælles asylpolitik - vvv igen!
Venstre vil have droppet undtagelserne, osv. Kan vi dog ikke på et eller andet tidspunkt måske få hr. Anders Fogh Rasmussen herop, så vi i det mindste kan få én, der er valgt direkte på kongressen eller ved en urafstemning, til at fortælle, hvad er det, Venstre vil, for det virker
ganske besynderligt?
Og vil Venstre overhovedet stemme for den vedtagelse?
Ja, jeg spørger bare, for den slutter med et punkt om en fælles asylpolitik med udgangspunkt i Tamperemødet - med udgangspunkt i Tamperemødet.
Er Venstres formandskabs udtalelser baggrund for det, fru Charlotte Antonsen har sagt her i dag?
Charlotte Antonsen (V), 2001-02-27:
For det første kan jeg erklære mig enig med hr. Keld Albrechtsen i, at EU i meget høj grad handler om markedsliberalisering, og det gør det stadig.
Det er det, der er udgangspunktet, det er også afstandtagen fra statsstøtte, så derfor er der en vis logik i, at Enhedslisten står uden for, og at Venstre er inden for.
Hr. Thulesen Dahl spørger om vores syn på asylpolitikken.
Her vil jeg for det første sige, at det er jo et af de områder, hvor Danmark har en undtagelse, og det er stadig vigtigt for os at fremhæve - som jeg også sluttede min tale med at sige - at Venstre går ind for at afskaffe undtagelserne, jo før, jo hellere.
En af grundene til, at vi gerne vil afskaffe undtagelserne, er, at vi mener, at Danmark har indflydelse på de områder, hvor vi ikke har undtagelser, fordi vi sidder med ved bordet.
Vi mener faktisk, det spiller en rolle.
Jeg ved godt, at en række nejpartier og -bevægelser mener, at det er flintrende ligeyldigt, om Danmark er med eller ej, men det mener vi ikke.
Vi mener, der er stribevis af eksempler på, at Danmark faktisk har spillet en rolle, og at forslag er blevet ændret på grundlag af dansk argumentation, og med hensyn til asylpolitikken er vi heller ikke i tvivl om, at Danmark ville få indflydelse på den fælles asylpolitik, og derfor ønsker vi den danske undtagelse afskaffet. Til fru Anne Baastrup
: Naturligvis taler jeg på Venstres vegne, når jeg taler her, ellers var det jo meningsløst, at jeg optrådte for Venstre.
Men når jeg lagde så megen vægt på fremtiden i EU, er det faktisk i virkeligheden - også så vidt jeg har kunnet høre på fru Anne Baastrup og se af de skriverier, der har været forud for i dag - også udtryk for optagethed af østudvidelsen.
Det er klart, at der med Nicetraktaten er taget det første skridt til at lukke ansøgerlandene ind, men det er for os at se lige så klart, at der er behov for større ændringer, hvis vi ønsker et EU for hele Europa med 30-40 medlemslande.
Så skal der altså større ændringer til, og det er derfor, jeg har hæftet mig ved den del af det svenske formandskabs oplæg, som jeg synes
er interessant, altså ud over østudvidelsen og beskæftigelsespolitikken, som jeg også talte om.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-02-27:
Jeg vil gerne sige til fru Charlotte Antonsen: Jeg synes sådan set, det er lidt ærgerligt, nu vi sådan set er bredt enige om en vedtagelse om det svenske formandskab, at der skal lidt indenrigsfnidder og lidt mistænkeliggørelse af regeringen ind i billedet.
Jeg synes egentlig, der gøres ganske meget.
Det Digitale Danmark, investeringsplanen, indsatsen i folkeskolen, innovation i erhvervspolitikken, uddannelse osv. - der gøres meget for ikke bare at leve op til EU's målsætninger, og EU bruger rent faktisk Danmark på en lang række felter i forbindelse med hele den strategi, der er fastlagt for udviklingen.
Derfor er det lidt ærgerligt, at vi skal have den diskussion i forbindelse med det svenske formandskab.
Så vil jeg lige spørge fru Charlotte Antonsen: Nu bruger man jo i Venstre ordet liberal, men er det ikke korrekt, at man faktisk godt kan være liberal i sin tilgang til mange ting i denne tilværelse uden nødvendigvis at være liberalist?
Fordi man synes, at fordelene ved markedsøkonomien skal udnyttes, er det vel ikke det samme som at sige ja til et totalt markedsstyret samfund, hvis der er nogle andre hensyn, man også godt vil varetage?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-27:
Det er godt, vi fik slået fast, at Venstre fortsat går ind for, at de danske undtagelser skal fjernes i en fart.
Men indtil Venstre måtte få flertal for det ved den folkeafstemning, som jeg stadig går ud fra, at Venstre anerkender, vi skal have for at fjerne forbeholdet - og det kan jo have lange udsigter, kan vi se af de seneste meningsmålinger om det spørgsmål - vil Venstre så sammen med os andre bruge det danske forbehold aktivt til at sikre så gode regler for den danske befolkning som overhovedet muligt, for det er i virkeligheden det, jeg læser ud af det pågældende Ritzautelegram, jeg tidligere har citeret fra? Eller vil Venstre lægge sig tilbage på sin gamle kurs, nemlig at Danmark skal lægge sig fladt ned for de andre EU-lande og sige, at hvad de end måtte lave på det område, kopierer vi de regler?
Jeg synes, det er afgørende at få slået fast her i dag, om der er nogen ny politik på det område, eller om Venstre efter lidt siksakkurs gennem nogle uger desværre er vendt tilbage til det gamle synspunkt, nemlig at vi skal lægge os fladt ned for de andre EU-lande.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-27:
Umiddelbart kunne man jo godt få den fornemmelse, at det forslag til vedtagelse, fru Charlotte Antonsen er med til at fremsætte, indeholder en klar underkendelse af hr. Anders Fogh Rasmussen i spørgsmålet om rettigheder til asylsøgere og reglerne for familiesammenføring.
Derfor vil jeg godt spørge: Skal det, fru Charlotte Antonsen nu siger, og det, der ligger i forslaget til vedtagelse, forstås sådan, at hvis der indføres fælles EU-regler om fremrykket ret til familiesammenføring, hvis der indføres appelret for flygtninge, der søger asyl, så de kan gå til domstolene med deres sag, så vil Venstre være indstillet på, at den danske undtagelse skal ophæves og ikke gå ind og være med til at vedtage de ting, Europa-Kommissionen kommer med?
For det må man jo forstå.
Ellers er der jo ingen logik i det, fru Charlotte Antonsen siger.
Det kunne faktisk være interessant at få afklaret, hvad Venstres politik er på det her område, om man skal stå udenfor, eller man skal ophæve undtagelsen og dermed gå ind på Europa-Kommissionens forslag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-02-27:
Ja, jeg må nok erkende, at jeg synes, at det flimrer utrolig meget, efter at vi nu har hørt Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, nogle gange her på talerstolen
omkring det her med retsforbeholdet.
Altså, jeg kan heller ikke finde hoved eller hale på det.
Er det korrekt forstået, at Venstre arbejder for at ophæve et forbehold, som man vil bruge til at sikre Danmark imod nogle regler, som vi vil blive omfattet af, hvis vi ophæver forbeholdet?
Er det ikke rigtigt forstået, at det er Venstres EU-politik på det her område, og at når Venstres formand, hr. Anders Fogh Rasmussen, går ud og siger, at vi ikke behøver at gennemføre det her nye forslag, Kommissionen arbejder med omkring familiesammenføring, for vi har jo vores undtagelse, som betyder, at vi ikke behøver det, sagde hr. Anders Fogh Rasmussen, så er det i virkeligheden udtryk for præcis det, som også hr. Keld Albrechtsen er inde på, at vi siger nej med henblik på at ophæve forbeholdet
, så reglerne alligevel kommer til at gælde i Danmark?
Jamen det er jo hamrende inkonsekvent.
Jeg efterlyser altså et svar.
Og det fik jeg ikke med det, fru Charlotte Antonsen sagde for lidt siden om respekt for forbeholdet, at man må respektere det, og at det har man altid gjort.
Det var ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede, og som jeg hermed har gentaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-27:
Det er der muligvis ikke, for nu begynder det at gå op for mig, hvad det egentlig er, der er Venstres plan.
Først skal man bruge undtagelsen til at blokere for, at Europa-Kommissionens forslag om bedre regler om familiesammenføring og appelret for asylansøgere kommer til at gælde i Danmark.
Derefter skal man have en folkeafstemning, hvor man ophæver, håber Venstre, den danske undtagelse, og så kommer de regler alligevel til at gælde i Danmark.
Jamen anderledes kan Venstres politik ikke forstås.
Man vil først bruge undtagelsen til at gå imod EU, og derefter vil man ophæve undtagelsen ved en folkeafstemning, som man håber, man vinder, og så gælder de regler alligevel i Danmark.
Jamen altså sådan er Venstres politik indrettet.
Den er uden hoved og hale.
Og derfor må man jo så også rette det spørgsmål til Socialdemokratiet og SF og Det Radikale Venstre: Hvordan i alverden har man kunnet finde på at lave et forslag til vedtagelse sammen med Venstre på et spørgsmål, hvor det er helt åbenlyst, at Venstres politik og den borgerlige politik på det her område fuldstændig er uden hoved og hale og da forhåbentlig fuldstændig imod, hvad regeringen kunne finde på at være med til?
Det havde ærlig talt været klogt at drøfte det forslag til vedtagelse til den anden side i salen sammen med Enhedslisten; men man kan jo forhåbentlig nå at vende tilbage
til sund fornuft, inden det er for sent.