runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-02-25:
Mener statsministeren, at det er acceptabelt, at en af hans fremmeste ministre de facto har afgivet falsk erklæring, der er omfattet af straffelovens § 162, og at den eneste forklaring, vi får i den henvisning til finansministerens redegørelse af 19. januar, er, at finansministeren ikke var bekendt med, at loven var ændret og strammet et år tidligere?
Det, at man ikke kender en lov tilbundsgående, når man i øvrigt er bekendt med, at det er under strafansvar, man underskriver, gør ikke nogen borger her i landet straffri, vel ej heller vores finansminister.
Derfor mener jeg ikke, at statsministeren kan klare sig med bare at sige: Nå.
Jeg vil tillade mig at vende tilbage til de hjemlige jagtmarker og følge op på et svar på et spørgsmål, jeg fik fra statsministeren i sidste uge.
Det drejer sig om hele spørgsmålet om finansministeren, der helt åbenbart har afgivet falsk erklæring, hvilket var en afgørende forudsætning for, at han kunne købe ejendom nummer to.
Det svar, jeg har fået fra statsministeren, er et rent referat af det, som finansministeren har oplyst.
Og det giver statsministeren - efter at han også har refereret en beklagelse fra finansministeren - anledning til at sige, at han ikke vil foretage sig yderligere.
På den baggrund vil jeg godt spørge statsministeren, om han virkelig mener, at det, at man de facto har afgivet falsk erklæring under henvisning til, at man ikke kendte loven, gør den pågældende straffri.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-02-25:
Men stadig væk er det sådan, at Frankrig foreslår 4 måneder yderligere.
Jeg kan kun forstå det sidste svar sådan, at man er imod det forslag.
Det, jeg så gør opmærksom på, er konsekvenserne.
Det, vi er på vej ud i i øjeblikket,
er, at USA fremlægger et resolutionsforslag, som alt tyder på kommer i mindretal i FN's Sikkerhedsråd.
USA har besluttet sig for at gå i krig.
Det, vi så er på vej ud i, er, at USA går i krig i modstrid med et FN-mandat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-25:
Det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Det var det, Hans Blix gjorde meget klart i sin seneste rapport til Sikkerhedsrådet, at hvis bare Irak lever op til sine forpligtelser, behøver våbeninspektørerne kun kort tid til at færdiggøre arbejdet med afvæbning af Irak.
Det er meget klart.
Det er jo også en understregning af, at beslutningen om, hvor meget tid våbeninspektørerne skal have, finder bedst sted i Sikkerhedsrådet på baggrund af de rapporter, våbeninspektørerne lægger frem.
Danmark har taget stilling dér, hvor Danmark skal tage stilling, nemlig dér, hvor vi sidder ved bordet.
Det er i EU, og der har vi besluttet den tekst, som jeg nu flere gange har læst op.
Den fastholder den danske regering, og den er meget klar.
Peter Skaarup (DF), 2003-02-25:
Det interessante er ikke nødvendigvis, om der er flertal for det ene eller det andet; det, der er interessant, er, hvad det fornuftige er.
Så vil jeg godt bede statsministeren bekræfte, at det jo er overflødigt at give Frankrigs forslag støtte, som siger, at våbeninspektørerne skal have yderligere 4 måneder, når Hans Blix som formand for våbeninspektørerne siger, at bare Irak samarbejder fuldt ud, er det ikke nødvendigt at give meget mere tid, så kan arbejdet afsluttes meget hurtigt.
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, at der er tale om ganske kort tid, før våbeninspektørerne kan afslutte deres arbejde, bare Irak gør det, de har skullet gøre i 12 år.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-25:
Jeg synes altså, svaret er meget klart - og nu har jeg givet det flere gange - nemlig, at den fælles EU-holdning, som vi er med i og holder fast ved, er, at det er FN's Sikkerhedsråd, der er bedst til at træffe beslutning om, hvor megen tid våbeninspektørerne skal have, og hvilke ressourcer der skal stilles til deres rådighed.
Derfor afventer vi nu forhandlingerne i FN's Sikkerhedsråd, og vi har tillid til, at der bliver truffet en fornuftig beslutning i samarbejde med våbeninspektørerne på baggrund af de rapporter, våbeninspektørerne lægger frem.
Irak har en sidste mulighed for at løse krisen med fredelige midler.
Det er da meget klart at sige »øjeblikkelig og i fuld udstrækning«.
Det er det, der er den danske regerings linje.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-02-25:
Så vender statsministeren hele tiden tilbage til, at det er FN's Sikkerhedsråd.
Jamen pointen er jo dér, at der kommer til at ligge to forslag i FN's Sikkerhedsråd.
Det er jo det dramatisk nye; der kommer et udspil fra USA og Storbritannien og et udspil fra Frankrig og Tyskland.
Der må regeringen da på et tidspunkt tage stilling til, hvilken linje man vil følge dér.
Så er det bare, at jeg i al stilfærdighed gør opmærksom på, at som det ser ud i øjeblikket, er det det fransk-tyske udspil - formentlig støttet af Rusland og Kina - som går ud på at forlænge våbeninspektørernes arbejde med 4 måneder, der har flertal.
Så spørger jeg igen regeringen: Kan den danske regering virkelig holde til at støtte et forslag fra USA og Storbritannien, som kommer i mindretal, og på den måde også medvirke til at falde store EU-lande i ryggen, som man gør i den her sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-25:
Jeg har ikke mere at føje til, hvad jeg allerede har svaret hr. Ole Stavad skriftligt.
Jeg har refereret sagen, som jeg ser den, og den giver mig ikke nogen anledning til at foretage mig yderligere.
I modsætning til hr. Holger K. Nielsen, som altid tager sorgerne på forskud, gør jeg det altså ikke.
Det er livet for kort til.
Så får man alt for mange sorger.
Jeg tager stilling til den givne virkelighed.
Foreløbig er det altså sådan, at der i FN arbejdes på at få truffet en beslutning i FN's Sikkerhedsråd.
Så vidt jeg kan forstå på alle de debatter, vi nu har haft mange gange
her i Folketinget, er det jo lige præcis det, jeg tror alle partier her i Folketinget tilslutter sig, nemlig at fortsatte skridt i Iraksagen skal være forankret i FN's Sikkerhedsråd. Derfor hilser vi det velkommen, at der er lagt op til en sådan beslutning i FN's Sikkerhedsråd.
Det er også det, EU-landene siger, at det er dér, man bedst i samarbejde med våbeninspektørerne kan træffe beslutning om, hvor meget tid våbeninspektørerne skal have til rådighed.
Og der siger Hans Blix, at de ikke behøver meget tid, bare Irak samarbejder, som Irak skal.
Det er også det, EU har sagt, nemlig at Irak må samarbejde fuldt ud og øjeblikkelig lade sig afvæbne.
Jeg synes, det er en meget klar tekst.
Jacob Buksti (S), 2003-02-25:
Nu anerkender jeg jo fuldt ud, at hr. Helge Adam Møller er overordentlig kyndig på dette område, ikke mindst i sin egenskab af tidligere formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Derfor er jeg også sikker på, at hr. Helge Adam Møller godt ved, at når vi sammenligner med udviklingen i Sverige, i Finland, i Storbritannien, er det faktisk næsten lykkedes at få antallet af trafikdræbte ned på det, som er målsætningen i Danmark.
Det er også rigtigt, som hr. Helge Adam Møller siger, at der sker spring i antallet af dræbte - jeg var lige ved at sige naturligvis.
Jeg sagde heller ikke noget om, at der var en direkte sammenhæng med det, der er sket nu, jeg sagde
bare, at det var bemærkelsesværdigt.
Jeg synes selv, det interessante er, at da Færdselssikkerhedskommissionen først opsatte mål i 1988 for udviklingen frem til år 2000, sagde man, i år 2000 skulle antallet af trafikdræbte være 427.
Det måtte vi konkludere at vi ikke nåede.
Men efterfølgende synes jeg da, det er interessant at konstatere, at i 2001 var vi på 431.
Det kan selvfølgelig også være tilfældigt, men det synes jeg da er interessant, og det viser altså, at det virker.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Jeg vil godt sige til hr. Helge Adam Møller, at hans påstand om, at han ikke har intelligens nok til at forstå mit spørgsmål, kan jeg simpelt hen ikke acceptere, for det ved jeg han har.
Jeg ved, at hr. Helge Adam Møller er en meget, meget intelligent mand, og at han sagtens kan gennemskue mit spørgsmål, men jeg forstår godt, hvis han ikke har lyst til at besvare det, for hvis han besvarede mit spørgsmål, ville han blive nødsaget til at opgive motorvejen hen over Gudenåen, og det vil han ikke, så derfor har han ikke lyst til at besvare mit spørgsmål, men at henvise til manglende intelligens - den kommer man altså ikke igennem med.
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Spørgsmålet er udformet på en sådan måde, at det overstiger mine evner at besvare det, så derfor undlader jeg det.
Så har jeg 50 sekunder tilbage, og så kan jeg da ikke lade være med at sige, at det undrer mig, at der slet ikke var nogen oppe med bemærkninger om L 2, regeringens motorvejsforslag, som forhåbentlig snart kommer.
Så vil jeg godt lige læse op fra Jyllands-Posten den 20. januar, hvor der står: »Svenskerne vil om kort tid sætte den maksimalt tilladte hastighed op til 130 km/t. på udvalgte veje, hvor midterstriberne er suppleret med autoværn.
Sidste år blev hastigheden på de udvalgte, særligt sikre motorvejsstrækninger hævet til 120 km/t., hvilket fik modstanderne til at frygte flere uheld.
Det er imidlertid ikke sket, tværtimod har det vist sig, at antallet af sammenstød er faldet.«
Men det var fra Sverige.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Nu har jeg jo ikke foreslået, at man skulle til at bygge jernbaner hen over Gudenåen, men det er rigtigt, at en jernbane fra Silkeborg til Århus skal over Gudenåen der, hvor jernbanen i dag går over Gudenåen ind i Silkeborg by.
Men det, jeg godt vil spørge hr. Helge Adam Møller om, er: Hvis vi bruger disse penge, som regeringen har tænkt sig at bruge til at bygge motorveje ved Silkeborg, til i stedet for at bygge en jernbane mellem Silkeborg og Århus direkte, som jo altså vil give en meget stor forøgelse af det antal passagerer, vi har, der pendler mellem Herning, Silkeborg og Århus - nu er jeg ikke sikker, for hvis Arriva skal blive ved med at køre, bliver det nok ikke tilfældet, men hvis vi nu lige ser bort fra det problem - er hr. Helge Adam Møller så ikke enig i, at hvis vi går efter at mindske antallet af trafikdræbte, er togløsningen i den situation klart at foretrække frem for motorvejsløsningen? Så er der andre grunde til, at hr. Helge Adam Møller absolut vil have motorvejsløsningen, det er hans politik, han kan godt lide motorveje, men han skal bare ikke bruge det i færdselssikkerhedssammenhæng, for der duer argumentet ikke.
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Hr. Keld Albrechtsen vil godt have svar på følgende: Hvis det alene var trafiksikkerhedsmæssige forhold, der afgjorde det, hvad var så bedst, at bygge en motorvej over Gudenåen eller en jernbaneforbindelse over Gudenåen, hvis jeg forstod det
Men det, der er det afgørende for mig i det spørgsmål, er, at det jo ikke alene drejer sig om trafiksikkerhed, hvad enten vi bygger jernbaner eller laver sejlruter.
Det drejer sig om sikkerhed for dem, der skal sejle, dem, der skal køre i tog, dem, der kører i bil, men det drejer sig også om fremkommelighed, det drejer sig også om erhvervsudvikling, det drejer sig om at pendle osv.
Og det er alt det, der skal ses i en sammenhæng, og så vælger man indimellem at udbygge den kollektive trafik og indimellem motorvejene og indimellem færgeforbindelserne, og indimellem vælger man alle tre dele.
Så der kan ikke gives noget entydigt svar på, hvad der er bedst.
Jeg kan i hvert fald ikke.
Så til hr. Jacob Buksti: Det er da rigtigt - det gjorde jeg jo sådan set også lidt ud af at fremhæve - at den tidligere regering på en række områder havde foretaget fornuftige beslutninger vedrørende færdselssikkerheden.
Og en af de beslutninger var en del af de motorveje, og det var der en opposition, der hjalp regeringen med, dels ved at presse den eller overtale den, dels ved at stemme for det.
For vi synes, det generelt er godt at få flere motorveje også i fremtiden, fordi det giver større trafiksikkerhed og større fremkommelighed.
Men om det er den ene eller den anden regering, det spiller ingen rolle, bare de kommer.
Jacob Buksti (S), 2003-02-25:
Nu hører jeg til dem, der ikke har tænkt sig at angribe hr. Helge Adam Møller, fordi han godt kan lide motorveje.
Men jeg bad bare hr. Helge Adam Møller om at bekræfte, at samtlige de motorvejsstrækninger, hr. Helge Adam Møller nævnte heroppefra som eksempler på regeringens indsats, er besluttet af den tidligere regering, og at pengene er afsat før.
Der er en anden ting, som jeg også gerne bare vil oplyse hr. Helge Adam Møller om i forbindelse med den særlige anlægspulje, som hr. Helge Adam Møller mener er på 1,5 mia. kr., og der vil jeg bare læse op fra regeringens investeringsplan:
Regeringen vil derfor afsætte en særlig pulje på 1 mia. kr. i perioden frem til 2012 for at sikre, at der løbende er mulighed for fleksibelt at tilpasse infrastrukturen, så den kan udnyttes både bedre og mere sikkert.
Der er tale om en merbevilling, der supplerer den rådighedspulje til mindre anlæg, sikkerhed og miljø på 50 mio. kr. årligt, der allerede er afsat på finansloven under Vejdirektoratet.« Det vil sige i alt 0,5 mia. kr. over investeringsplanens
Det er altså 1 mia. kr., og den sidste halve milliard kroner er afsat efter regeringens egen plan.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Nu nævner hr. Helge Adam Møller alle de motorveje, man vil bygge i regeringens trafikplan.
Lad mig tage et eksempel, som jeg godt vil spørge hr. Helge Adam Møller, hvad han mener om.
Hr. Helge Adam Møller vil jo have en motorvej hen over Gudenåen.
Det vil jo ikke hjælpe på trafiksikkerheden, men det betyder, at man kan komme 2-3 minutter hurtigere mellem Århus og Herning, hvis man kører i bil, end man kan i dag.
For de 2,6 mia. kr. kunne man bygge en jernbane direkte mellem Silkeborg og Århus og flytte folk over i den jernbane.
Så vil jeg godt spørge hr. Helge Adam Møller: Hvis nu det alene var trafiksikkerheden, man skulle tilgodese, hvad er så bedst, at ødelægge Gudenåen med en motorvej eller at bygge en jernbane direkte til Århus, så man kunne mindske biltrafikken og få flere mennesker over i en sikker transportform?
Margrete Auken (SF), 2003-02-25:
Hvis hr. Helge Adam Møller citerer sig selv korrekt, er det rigtigt, at så hørte jeg det ikke, og så siger jeg, at så er vi fuldstændig enige.
Kunne vi få alle til at køre ad motorveje i stedet for - det ville blive en noget bunden opgave.
Det er fuldstændig rigtigt.
Men så vil jeg sige, at så hørte hr. Helge Adam Møller altså heller ikke efter, hvad jeg sagde, for så tror jeg ikke, at han havde fortsat - trods alt.
For det, jeg sagde, var, at hvis det skulle bruges til færdselssikkerhedsforanstaltninger - det kunne jeg jo næsten høre at hr. Helge Adam Møller var på nippet til at mene, selv om vi allerede har asfalteret, hvad der svarer til Lolland i Danmark; det er sådan set det mest asfalterede land, der findes - så er det sådan ifølge de gamle tal fra Vejdirektoratet, og de er i hvert fald ikke blevet mindre, at hvert sparet trafikuheld koster 45 mio. kr. ved motorvejsbyggeri, 30 mio. kr. ved motortrafikvejsbyggeri og 1,5-2 mio. kr. ved sortpletbekæmpelse.
Og det var det, jeg sagde var Knold og Tot, hvis man så byggede motorveje af færdselssikkerhedsmæssige grunde.
At hr. Helge Adam Møller skal ud og nusle for sine vælgere og Socialdemokraterne siger asfalt til folket osv.,
er en anden sag.
Det er et ideologisk slagsmål.
Asfalt til folket, og om vi skal asfaltere Danmark, er et helt andet slagsmål, men færdselssikkerhedsmæssigt er det altså en Knold og Tot-investering, hvis det er derfor, man gør det.
Helge Adam Møller (KF), 2003-02-25:
Jeg kender godt fru Margrete Aukens synspunkt om det med at flytte trafik fra landeveje over til motorveje.
Det sagde jeg slet ikke noget om, så det var nok fru Margrete Auken, der ikke hørte det rigtigt.
Jeg sagde, at generelt er det sådan, at jo flere motorveje, man får bygget, så mere af trafikken afvikles på en motorvej frem for på en landevej, jo færre ulykker vil der selvfølgelig ske.
Det er da helt klart, for vi ved, at sikkerheden ved at køre på en motorvej, selv med 120 km/t., er fire gange så sikker som at køre på en landevej med 80 km/t.
Så hvis man tænker sig, sagt til fru Margrete Auken - og det er ikke et forslag - at samtlige danske landeveje blev erstattet med motorveje, ville vi virkelig opleve et drastisk fald i antallet af dræbte og kvæstede.
Logikken er jo, at selv om man kører betydelig hurtigere på en motorvej, laver man ikke frontale sammenstød som det, der kostede fire dræbte for et par dage siden, fordi det er umuligt.
Man kommer ikke over i den modsatte side.
Der er heller ingen vejtræer langs motorvejene, og de steder, hvor der er noget, man kan støde ind i, er der lavet autoværn.
Så det er altså årsagen til det.
Så siger fru Margrete Auken, at det er Knold og Tot at lave flere motorveje.
Jeg synes nærmest, at det burde være en karakteristik af de argumenter, fru Margrete Auken selv bruger.
Jeg føler mig i hvert fald ikke ramt.
Jeg går varmt ind for at bygge flere motorveje både af hensyn til trafiksikkerhed og af hensyn til fremkommeligheden.
Så til hr. Jacob Buksti: Det er nu altså 1,5 mia. kr., der afsættes på trafikinvesteringsplanen, så vidt jeg ved, og de skal bruges til to kategorier: initiativer til kapacitetsfremmende tiltag, det er bl.a. rundkørsler, og til trafiksikkerhedsmæssige tiltag.
Jeg kan garantere - det lægger trafikministeren i hvert fald op til - at man forhandler den pulje med alle partier i Folketinget med henblik på at få størst mulig effekt.
Jacob Buksti (S), 2003-02-25:
Hr. Helge Adam Møller fremhæver, hvordan den nuværende regering forbedrer færdselssikkerheden ved bl.a. at bygge flere motorveje.
Så nævner hr. Helge Adam Møller Ønslev-Sakskøbing, Odense-Svendborg og motorvejene syd for København, Køge Bugt-motorvejen.
Han kunne for den sags skyld også tage motorringen med for nu at gøre det komplet.
Vil hr. Helge Adam Møller ikke godt bekræfte, at samtlige eksempler, som hr. Helge Adam Møller nævner, var den tidligere regerings beslutning? De er vedtaget med trafikaftalen fra januar 2001.
Så hvis det er sådan, at det er noget med indsatsen for færdselssikkerheden, så falder det altså ikke ind under regeringens aktiviteter. Så vil jeg gerne bede hr. Helge Adam Møller forsøge at forklare, hvad den anlægspulje på 1 mia. kr., som vi har hørt om, skal anvendes til.
Vi får at vide, at den skal bruges til trafiksikkerhed, men når man kigger i selve planen, står der jo altså, at den skal bruges til kapacitetsforbedrende foranstaltninger på statsvejene.
Og de eksempler, der nævnes i planen, er Videbæk Omfartsvej, det en er ny bro over Hillerødmotorvejen, det er krydsombygning i Virum, det er Grenaabanen, det er Hedensted Station samt elevatorer på nogle stationer.
Hvor er færdselssikkerheden henne i det?
Margrete Auken (SF), 2003-02-25:
Så fik vi igen den der med, at hvis vi sætter hastigheden op på motorvejene, så kører folk på motorveje i stedet for at køre på landevej.
Nu har jeg altså spurgt nogle gange til, hvad det er for nogle landeveje, man vælger, fordi man ikke må køre hurtigt på motorvejene.
Og det kunne der jo helt åbenlyst ikke svares på.
Der er jo ikke tale om, at man flytter trafik ved at øge hastighederne på motorvejene.
Og hvis man bruger motorveje - de kan bruges til andre ting - som en færdselssikkerhedsinvestering, er der altså bare lige det at sige til det, for nu kan jeg huske de gamle tal fra Vejdirektoratet tilbage til midten af 1990'erne, og det er i hvert fald ikke blevet billigere siden, og dér var det sådan, at hvert sparet personskadeuheld ved motorvejsbyggeri kostede 45 mio. kr., ved motortrafikveje 30 mio. kr. og ved sortpletbekæmpelse 1,5 mio. kr. Så det er altså rent Knold og Tot at bygge motorveje for at lave færdselssikkerhed.
Så kan man gøre det af andre grunde, men ikke af færdselssikkerhedsmæssige grunde.
Per Dalgaard (DF), 2003-02-25:
Til hr. Jacob Buksti om de unge, der kører for stærkt: Det skal forstås på den måde, at de unge selvfølgelig er ligeglade med, hvilken hastighedsbegrænsning der er.
Og derfor er der et problem, uanset om vi fokuserer på at sætte hastigheden drastisk ned.
Det er også derfor, jeg synes
, det er en fortrinlig idé med det der klippekort, hvor kortet ryger tredje gang, og hvis man napper dem en gang mere i et køretøj, må de have det pågældende køretøj konfiskeret.
Det næste lille problem i den forbindelse er så, hvis det er fars bil.
Hvad gør man så?
Ja, så må man måske sige til faderen, at han får en chance mere, men næste gang, sønnen nupper fars bil uden kørekort, kommer den til at stå et eller andet sted i et antal uger.
Jeg ved ikke, hvordan det skal være, men en eller anden form for løsning skal der selvfølgelig findes på det.
Jeg er ked af at høre, at der konkret er skåret ned i skolepatruljerne.
Det må jeg sige at jeg er ked af at høre.
Hvis det er tilfældet, er det i hvert fald noget, jeg er ret sikker på at vi eller konkret vores trafikpolitiske ordfører, som jo ikke lige er mig, vil være opmærksom på.
Til fru Margrete Aukens spørgsmål om, hvordan vi skal fange dem, når de kører for stærkt: Vi skal undgå de det automatiske trafikkontroller, hvor der hele tiden skal tages billeder af biler, der kører.
Sådan som det er i dag, og sådan som det næsten altid vil være, fanger man dem jo, når der sker ting og sager.
Det gør man jo.
I de tilfælde, hvor de kører for stærkt og der ingenting sker, kan man jo sige, at så er det godt, det var heldigt, at så skete der ingenting.
Men konsekvensen af fru Margrete Aukens bekymring og aktion, nemlig at fange alle, der kører for stærkt, er jo netop, at der skal sættes overvågningskameraer op overalt. Simpelt hen overalt.
Det er muligt, at fru Margrete Auken synes, det er en god idé, når hun kommer kørende i sin Morris 1000 derudad med 60 km/t.,
Til hr. Keld Albrechtsen: Med hensyn til de 15 mio. kr. vil jeg ikke begynde at gøre rede for, hvor de kommer fra, og hvorledes de konkret skal bruges.
Det tror jeg at jeg vil overlade til ministeren, når hun senere kommer op og svarer.
Margrete Auken (SF), 2003-02-25:
Tredje og sidste korte bemærkning, ja.
Vi ville da gerne komme hr. Helge Adam Møller til undsætning.
Og så står vi jo med det problem i forhold til de svenske oplysninger - og det er det, jeg tror jeg ikke kan få at vide af hr. Helge Adam Møller: Hvad var gennemsnitsfarten?
Én ting er, hvad hastighedsgrænsen er - i Danmark er den 110 km/t., men da man ikke vil gøre noget for at få den overholdt og ministre signalerer, at det også kan være det samme, og man ikke sætter ind i øvrigt, så er gennemsnitsfarten meget, meget højere, og så får man ulykkerne.
Det er altså ikke skiltene, der afgør det.
Det er, hvordan kontroller og hele kulturen er omkring det, og der er der en langt bedre kontrol i det svenske system, og der er en langt bedre kultur i det svenske system, og derfor går jeg ud fra, at gennemsnitshastighederne på de svenske motorveje ligger betragteligt lavere.
At man så sandsynligvis nok med en øgning til 130 km/t. vil få flere ulykker alligevel, alt andet lige - det ville være meget underligt, hvis ikke det skete.
Det skete i USA, det er sket alle steder, men alle tallene skal man sammenligne med, hvad man i øvrigt har gjort.
Så spørger man: Hvorfor gjorde det det, selv om hastigheden øgedes?
Det gjorde det på grund af kampagner og på grund af en enormt intensiveret overvågning, og det gav et generelt resultat i hele området.
Det er sådan nogle ting, som vi er bange for, at denne regering bare skærer væk og så måske sender nogle gyldne ord af sted.
Vi er bange for, at vi kommer i den ulykkelige situation.