Jacob Buksti (S), 1998-06-10:
Eftersom Socialdemokratiet er et regeringsparti, er vi fuldstændig enige i udenrigsministerens udlægning. Socialdemokratiet er tilhænger af den mest effektive behandling af EU-sager i Folketinget og den størst mulige åbenhed i den forbindelse under hensyntagen til Europaudvalgets særlige rolle og EU-sagernes karakter.
Ikke mindst Amsterdamtraktatens bestemmelse om de nationale parlamenters inddragelse i EU-beslutningsprocessen giver disse problemstillinger en ny og afgørende betydning.
Vi mener, at det er afgørende, at Europaudvalgets særlige rolle i den danske EU-beslutningsproces fastholdes.
Det vil sige, at den overordnede EU-politik og koordinering heraf samt en række sager, der knytter sig til EU-politikken, f.eks. WTO-problemstillinger, behandles i Europaudvalget, og at den særlige mandatgivning fastholdes i Europaudvalget.
Det er styrken i den danske model.
Men arbejdet i Europaudvalget og den almindelige behandling af EU-sagerne må løbende tilpasses de nye vilkår.
Derfor har Socialdemokratiet også været i front, når der, som det fremgår af den seneste beretning fra Europaudvalget, lægges op til offentlige høringer i forbindelse med EU-Kommissionens grøn- og hvidbøger, og når der lægges op til at inddrage de enkelte fagudvalg tættere i beslutningsprocessen.
Hvad angår fagudvalgenes arbejde med EU-sager, har det været meget forskelligt fra udvalg til udvalg.
Men det synes at være et problem, at man i en række udvalg under indtryk af det almindelige arbejdspres kun beskæftiger sig perifert med EU-sagerne.
Derfor har vi også stillet forslag om, at fagudvalgenes behandling som en videreudvikling af den nuværende procedure gøres obligatorisk.
Med hensyn til åbenhed og offentlige møder mener vi, at man skal arbejde hen mod den størst mulige åbenhed om behandlingen af EU-sagerne i Folketinget.
Men da bestræbelsen går ud på at inddrage fagudvalgene mere i arbejdet, kan det ikke kun være et spørgsmål om åbenhed i Europaudvalgets arbejde.
Det må være det naturlige.
Hvordan sikrer man sig, at nogle punkter kan foregå for lukkede døre?
Hvordan kan de fysiske rammer for folketingsudvalgenes arbejde klare en sådan åbenhed?
Hvordan skal møderne i givet fald tilrettelægges, og skal forretningsordenens taletidsbestemmelser i givet fald også finde anvendelse i udvalgene?
Det er blot nogle af de spørgsmål, som trænger sig på.
Man kunne seriøst overveje at installere faste kameraer i en række udvalgslokaler med tilhørende mikrofonanlæg.
Herefter kunne de åbne møder så sendes ud på internt eller for den sags skyld eksternt tv, så alle interesserede kunne følge med.
Ved beslutning om at drøfte punkter for lukkede døre kunne man så blot afbryde kameraerne.
Vi mener derfor, at såvel Enhedslistens som Dansk Folkepartis forslag er for snævert i deres sigte, selv om vi er enige et langt stykke ad vejen. Vi kan derfor ikke støtte de to forslag, som de ligger nu, men vi vil opfordre Udvalget for Forretningsordenen og Folketingets Præsidium til i samarbejde med Europaudvalget at foranstalte en nærmere udredning af de forskellige problemstillinger omkring åbenhed om folketingsudvalgenes arbejde og omkring EU-sagernes behandling i Folketinget, herunder også fagudvalgenes inddragelse i arbejdet.
Derudover må det i Europaudvalget drøftes, hvorledes møderne kan tilrettelægges og sagerne behandles mere effektivt, også hvis der skabes mere åbenhed om udvalgets arbejde.