runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Socialdemokratiets ordfører spørger, hvem det er, der tegner Venstres skattepolitik.
Svaret er ganske enkelt: Det gør Venstres formand.
Med hensyn til brugerbetaling og til, at en række kommuner er uforstående over for Venstres holdning til det forslag, som regeringen er kommet med, og som går ud på at pålægge en gruppe af landets pensionister en ekstra skat, er der blot at sige: Jeg kan da godt forstå, at en række kommuner med lys og lygte leder efter nye finansieringskilder, for med den regering, vi har, er der jo tale om, at den har brugt enhver given lejlighed til at underminere kommunernes skattegrundlag.
Så jeg kan godt forstå, at der er nogle kommuner rundtomkring i landet, der har svært ved at få budgetterne til at hænge sammen.
Tænk bare på bruttoskatten: Hvor mange milliarder kroner var det ikke, den underminerede kommunernes skattegrundlag med? Så jo - sagt til hr. Buksti - den brugerbetaling, som regeringen lægger op til her, er intet andet end en ekstra skat, og det er Venstre imod.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til endnu en gang at understrege, at Venstres skattepolitik ligger fast.
Den er uforandret.
Den er klar.
Den blev senest fremført på vores landsmøde, og den går i al sin enkelhed ud på, at vi har lovet, vi har givet vælgerne et løfte om, at en kommende borgerlig-liberal regering vil indføre et skattestop, dvs. ingen skattestigninger, men vi vil naturligvis fortsat arbejde frem imod skattelettelser.
Jamen vi vil have styr på de offentlige udgifter.
Det er jo noget, som den nuværende regering ikke har formået at få.
Der har været en langt større stigning i de offentlige udgifter end det, som regeringen selv har påregnet, så vi vil få styr på de offentlige udgifter.
Så vil vi nedbringe statsgælden, og den rentebesparelse, vi opnår, vil vi bruge direkte til målrettede skattelettelser.
Så jo, Venstres linje er helt uforandret, og det er sådan set en ganske visionær politik.
Det er det, hr. Aaen efterlyser.
Så kan jeg se, at min taletid er slut.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
En smuk intention om bedre behandling, hvis der ellers var nogen pladser på de private hospitaler, som man kunne henvise til.
Men det afgørende er, hvilket jeg gerne vil have bekræftet at vi er enige om: Der er indført en garanti for, at hvis man lider af noget livstruende, så bliver man også behandlet.
Det var sådan set det, der var spørgsmålet.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Jamen jeg håber sådan set, at hr. Jørgen Estrup opfattede min bemærkning positivt, nemlig at vi tog et skridt i den rigtige retning med finanslovaftalen sidste år.
Det var noget, som vi lagde uhyre stor vægt på netop skulle være en del af aftalen, for at vi skulle indgå den med regeringen.
Men vi ønsker at komme videre.
Vi ønsker et system, hvor man har et helt frit sygehusvalg, for det har man jo ikke i dag.
I dag er det ene og alene pengepungen, der er afgørende for, om man kan blive behandlet på privathospital, og vel, jeg er da udmærket godt klar over, at de 250 sengepladser, eller hvor meget det nu er, der er på privathospitaler, alene naturligvis ikke gør det, men for mig er det vigtigt, at der er en rettighed, at den enkelte har en ret til at vælge frit.
Jes Lunde (SF), 1999-10-07:
Jeg må sige, at jeg er overrasket over de svar, vi får her.
Jeg havde regnet med, at fru Ulla Tørnæs med det samme ville sige, at det bare er hr. Brixtofte; det skal I ikke regne med, det er vildskud, det her.
Men det er jo ikke det, vi får at vide.
Det, vi får at vide her, er, at ordføreren fra Venstre, fru Ulla Tørnæs, ikke vil tage afstand fra de ting, hr. Brixtofte er ude med.
Det er altså åbenbart blevet Venstrepolitik, at man - for at citere fra Jyllands-Posten - skal have indbetaling af kontingent til a-kasserne sat op med 40.000 kr. om året for hver lønmodtager.
Ja, det er det, hr. Brixtofte siger.
Det skal nok passe, siger hr. Brixtofte.
40.000 kr. om året i øget a-kasse-kontingent.
Og hvis vi dertil lægger, at Venstre plejer at være tilhænger af, at det er opdelte a-kasser, hvor det er differentieret efter, hvilken arbejdsløshedsrisiko man har, hvis det stadig væk er Venstrepolitik, så går det her forrygende galt, for vi ved jo godt, hvad det er for a-kasser, man har den store ledighed i.
Det er så de mennesker, der i forvejen har det hårdeste arbejde, den laveste løn, den største arbejdsløshedsrisiko, der også skal betale et dramatisk højt kontingent.
40.000 kr. mere i a-kasse-kontingent om året i gennemsnit.
Det skal nok passe, siger hr. Brixtofte.
Hvad siger fru Ulla Tørnæs?
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Men Venstres svar på løsningen af de problemer, vi står over for, er ikke blot at hæve det danske skattetryk, sådan som vi nu har hørt at det er regeringens svar.
Nej, Venstres svar er, at vi skal have en effektiv, velfungerende offentlig sektor.
Og dér har vi peget på, at gennem udbud og udlicitering af offentlige serviceopgaver tror vi på, at vi kan få en bedre og mere effektiv offentlig service end det, som vi kender i dag.
Så nej, vil jeg sige til fru Mimi Jakobsen, det er ikke et spørgsmål om blot at gribe til den nemmeste af alle løsninger og gribe i borgernes lommer og tage de få midler, der fortsat er tilbage, dem, som skatteministeren ikke allerede har været ude efter.
Nej, det er ikke løsningen.
Løsningen er en mere velfungerende offentlig sektor, og det skal vi nå frem til gennem en modernisering og ved at turde bruge nogle nye værktøjer.
Det er det, det handler om.
Frank Aaen (EL), 1999-10-07:
Jeg tager bare ordet for at lykønske Venstre med førertrøjen.
Jeg gik lige over til hr. Kim Behnke før og spurgte, hvor meget Fremskridtspartiet foreslog sidst
Dér kan man jo se, at dér har Brixtoftes vision jo altså så overhalet Fremskridtspartiet fem gange.
Det synes jeg er ret godt gået, og det synes jeg da fortjener anerkendelse, og jeg vil da også sige, at vi er meget glade for, at vi igen har fået stenalderdragten frem i lyset, og at minimalstatsvisionen stadig væk er lyslevende i Venstre.
Mimi Jakobsen (CD), 1999-10-07:
Når man nu i omkring 22 år har hørt skiftende regeringer uanset farve og skiftende oppositioner uanset farve føre åbningsdebat på den måde, at regeringen laver det hele i alt for lyse toner: Der er ingen problemer, og det går jo godt, og oppositionen maler det hele dybt sort, så kan man jo næsten ikke andet end vælge at tage det lidt humoristisk. Så det vil jeg så også gøre, og jeg vil ikke gå ind i den debat, for den er overdrevet fra begge sider under alle omstændigheder.
Men da jeg faktisk som udgangspunkt er enig med fru Tørnæs i, at der er betydelige problemer i den offentlige sektor: Der er veje, der er nedslidte, der er kloakker, der er bygninger, der er skoler, der skal renoveres, der er ventelister, der stadig væk er for lange og utilstedelige, apparatur på sygehusene blev også nævnt, så er det bare, jeg spørger mig selv: Hvad søren laver alle de Venstrefolk rundtomkring i amter og kommuner?
For det er jo dem, der har med alt det her at gøre.
Det er jo amterne, der i meget stort omfang er ansvarlige for veje og for sygehuse osv.
Og jeg ved da godt, hvad svaret er: Nej, vi skal have styr på økonomien.
Det har jeg nu hørt 26 gange; hvis jeg hører det én gang til, så tror jeg, mit nakkehår rejser sig, selv om det er langt.
Er fru Tørnæs ikke enig i, at skal det her rettes op - og det bør det - så må vi til lommerne?
Har fru Tørnæs de store lommer på i dag?
De ser lidt tilsyede ud.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Nu så jeg godt nok ikke reportagen fra Venstres landsmøde, men jeg synes, jeg kan høre, at man ud på de små timer har siddet og sagt efter formanden: Venstres skattepolitik er uforandret.
Og så har man siddet og gentaget det så mange gange, at man til sidst kan lektien.
Men der er altså nogle af os, som er en lille smule forvirrede, for er det Venstres skattepolitik fra for 2 måneder siden, eller er det den fra for 1 måned siden?
Nu kan vi forstå også på det, der bliver sagt her fra talerstolen, at når det drejer sig om Venstres skattepolitik, skal vi ikke tro på Venstres skatteordfører, for han tegner i hvert fald ikke Venstre.
Så er det et spørgsmål om, hvem der egentlig tegner Venstre.
Hvordan skal det her skattestop finansieres?
Og hvordan og hvorledes med kommunerne?
Jeg har forstået, at det også gælder kommuneskatterne.
Jeg tror, at der er mange også af Venstres kommunalfolk, som gerne vil høre, om det kommunale selvstyre skal sættes ud af kraft.
Hvordan og hvorledes skal man holde styr på kommuneskatterne i fremtiden?
Og endelig om brugerbetaling
: Gør det indtryk på Venstre, når det er sådan, at ledende Venstrefolk siger, og jeg citerer fra Berlingske Tidende i dag: »Folketingsgruppen har et meget stort problem.
Nu har den udstedt et løfte om nul skattestigninger, og hvis det løfte overhovedet skal holdes, så skal der nogle andre redskaber til.
Og jeg kender ingen anden realistisk vej end brugerbetaling, som jo overhovedet ikke er en ekstra skat, siger Søllerøds borgmester...«
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Nej, det er naturligvis fuldstændig rigtigt, at domstolene ikke dømmer ud fra Venstres finanslovoplæg.
Det er der måske nogle der er meget glade for ikke er tilfældet, men Venstres lovkatalog er det ikke et udtømmende katalog over Venstres politik.
Hr. Kim Behnke har muligvis også noteret sig, at Venstres formand ved flere lejligheder har annonceret, at den kommende borgerlig-liberale regering vil lave en straffelovsreform, hvor der kommer en bedre balance imellem de forskellige kriminalitetsformer.
Det er ikke noget, som vi har indarbejdet i vores lille lovkatalog, og som sagt er det ikke noget udtømmende katalog over Venstres politik, så langt fra.
Jeg er meget glad for, at hr. Kim Behnke har studeret vores lille lovkatalog, men der er bare én ting, hr. Kim Behnke har glemt, og det er, at Venstre jo også har fremlagt et finanslovoplæg, og deri ville man tydelig kunne se, hvad det er, Venstre ønsker.
Vi ønsker en styrkelse af dansk politi.
Vi ønsker en styrkelse af det, som vi kalder nærpolitiet.
Det er utrygt, at man kan møde bander på gadehjørnet.
Det er med til at skabe en usikkerhed i befolkningen, at naboen har været udsat for indbrud og andet, så vi vil gerne styrke nærpolitiet.
Vi vil have et synligt politi.
Det tror vi på vil være med til at skabe en større tryghed i befolkningen.
Så må jeg henlede opmærksomheden på Venstres finanslovoplæg?
Deri vil hr. Kim Behnke kunne se, hvad vi vil på politiområdet.
Kim Behnke (FP), 1999-10-07:
Jeg blev så glad, da jeg hørte fru Ulla Tørnæs betegne statsministeren og regeringen som handlingslammede, for så må den naturlige konsekvens af det jo være, at Venstre ikke er handlingslammet.
Jeg har med interesse fulgt de mange meldinger, der er kommet fra Venstrefolk igennem sommeren, når der har været problemer med kriminalitet, bandevold, andengenerationsindvandrere.
I det hele taget hele indvandrerområdet har Venstre været meget optaget af igennem sommeren.
Derfor undrer det mig, at når nu Venstre ved starten af samlingen kommer med sådan et katalog - 45 konkrete lov- og beslutningsforslag fra Venstre - hvorfor er hverken kriminalitet eller udlændingeområdet nævnt deri som noget, hvor Venstre har tænkt sig at tage initiativer.
Efterlader det så ikke nøjagtig det samme indtryk som det, fru Ulla Tørnæs gav af regeringen, nemlig at Venstre også er handlingslammet?
Nu var det lige præcis ikke politiet, jeg spurgte til.
Det, jeg spurgte til, var de problemer, som Venstres mangfoldige ordførere har været ude med meldinger om i løbet af sommeren; om, at der skal være ændringer på straffelovområdet, der skal være ændringer i strafferammerne osv. Og meget kan man sige om de danske domstole og deres manglende lyst til at bruge straffeloven, men de dømmer altså ikke efter finansloven.
Så hvis Venstre virkelig vil gøre alvor af det, må der vel i dette katalog over de 45 initiativer fra Venstre være et bud på, hvor der skal ske ændringer i straffeloven.
Og præcis det samme gør sig gældende på udlændingeområdet.
Hvorfor er de to områder ikke taget med?
Når man har haft plads til 45, så havde det vel ikke betydet noget, om der også var plads til 47 punkter.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Der skal være tid til en grundig debat om dansk medlemskab af ØMU'en, og det er Venstres budskab, at vi ikke får en indholdsmæssig debat, førend vi får en dato for en dansk folkeafstemning.
Og det er jo lige præcis derfor, vi har anmodet statsministeren om at komme med en dato.
Vi har oven i købet foreslået ham, at han skulle have været kommet med den i åbningsredegørelsen, men det har statsministeren altså ikke haft den nødvendige handlekraft til.
Vi ligger fast på, at en folkeafstemning passende kunne finde sted i efteråret år 2000.
Det betyder, at vi kunne være med i ØMU'en fra 2002, det vil sige den dag, hvor valutaen kommer på gaden, og det er fortsat Venstres tidsplan.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-07:
Jeg har forstået på Venstres ordfører, også ved tidligere lejligheder, at Venstres budskab er, at vi først får den egentlige debat om euroen i det øjeblik, der er fastlagt en dato og danskerne ved, at nu skal man ud og stemme på et eller andet tidspunkt.
Og derfor vil jeg spørge fru Ulla Tørnæs
: Hvad er Venstres mindstekrav til den tidsperiode?
så vi kan være sikre på, at Venstre ikke pludselig sammen med regeringspartierne laver en korridoraftale om at tage en hurtig afstemning i en eller anden pludselig opstået situation.
Og derfor vil jeg gerne have fru Ulla Tørnæs til at forholde sig til, hvor lang den minimumsperiode er, der ifølge Venstre skal gå, fra man udskriver folkeafstemningen, og til den kan afholdes, så vi er sikre på, at der inden for det tidsrum kan afholdes en ordentlig debat.
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Også på det punkt er Venstres politik så at sige klar.
Vi har tonet rent flag hele vejen igennem.
Vi har på intet tidspunkt lagt skjul på, at vi mente, at undtagelserne var til skade for Danmark.
Og derfor har vi også udtrykt et ønske - et meget stort ønske - om, at regeringen kom med en afstemningsdato; en dato for, hvornår vi kan tage stilling til ØMU-forbeholdet.
Og det står så at sige fast.
Vi mener fortsat, at Danmark skal være medlem af Den Økonomiske og Monetære Union, og det ser vi gerne sker fra år 2002.
Jeg er enig med hr. Thulesen Dahl i, at der naturligvis skal være tid til debat, og det er jo netop derfor, at vi har efterlyst en dato fra regeringen.
Vi ønsker debatten.
Vi mener netop ikke, det skal være meningsmålinger eller andre særlige omstændigheder, der skal være udslagsgivende for, hvornår vi skal have en folkeafstemning.
Vi skal have en folkeafstemning, vi skal have en dato for en folkeafstemning, men vi har desværre en handlingslammet regering, og derfor får vi ikke en grundlæggende debat om dansk medlemskab af ØMU'en, og det er en katastrofe.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-07:
Jeg er glad for, at hr. Estrup og fru Mimi Jakobsen nåede at komme op før mig, for ellers kunne jeg jo blive beskyldt for at ville afspore debatten fra den her interessante skattedebat om hr. Brixtoftes udtalelser.
Det ville jeg selvfølgelig nødig.
For det, jeg vil spørge Venstres ordfører om, er omkring en eurofolkeafstemning.
Eller ønsker Venstre sammen med os i Dansk Folkeparti at opstille nogle fælles spilleregler for en fair afstemning, der bl.a. betyder - og det er så også noget, jeg gerne vil have at fru Ulla Tørnæs forholder sig til - at der skal være en minimumsperiode, fra man udskriver en folkeafstemning, og til den kan afholdes, så vi undgår spekulation i udefra kommende begivenheder eller pludselige skift eller tre meningsmålinger i rap, der siger et eller andet bestemt?
Ulla Tørnæs (V), 1999-10-07:
Det er bestemt en misforståelse, hvis fru Mimi Jakobsen har fået den opfattelse, at vi tror på, at den offentlige sektor kan blive gratis ved, at vi udliciterer, og ved, at vi laver udbud af offentlige serviceopgaver.
Det er jo ikke det, det handler om.
Der er midler at hente, hvis vi tør bruge nogle nye værktøjer eller nogle andre værktøjer end dem, vi bruger i dag.
Allan Andersen, formand for statens udliciteringsråd, har jo regnet sig frem til, at der er et tocifret milliardbeløb at hente, hvis blot vi tør gribe til de nye værktøjer.
Så det er bestemt ikke et spørgsmål om, at vi siger, at den offentlige service bliver gratis ved, at vi laver udlicitering.
Det er naturligvis nonsens og halleluja, det er jeg fuldstændig enig med fru Mimi Jakobsen i.
Så var jeg glad for, at fru Mimi Jakobsen understregede, at det politiske ansvar naturligvis aldrig kan udliciteres; det vil altid, uanset hvor meget vi udliciterer i amter, stat og kommune, være et politisk ansvar at sætte niveauet for den ydelse og for den service, som borgerne skal have.
Det er jeg fuldstændig enig med CD i.
Mimi Jakobsen (CD), 1999-10-07:
Jeg er ikke særlig teknisk kyndig, det må jeg indrømme.
Men jeg spørger bare mig selv om, hvad det er for nye værktøjer, man skal bruge for at bygge nye skolegårde og nye skoler og nye alle mulige nedslidte ting, vi har liggende rundt omkring, veje og alt det, jeg nævnte før. Altså, hele det dér med at bilde folk ind, at fordi der bliver inddraget nogle private virksomheder i et eller andet, så er det pludselig gratis, hold nu op!
Det bliver det da ikke gratis af.
Jeg synes, statsministeren forleden dag opmuntrede mig lidt ved at sige, at der ikke skulle løbes hurtigere; der skulle arbejdes klogere.
Jeg vil meget gerne senere i debatten have et svar på, hvad det betyder. Men undskyld, det er jo nonsens.
Tingene bliver da ikke gratis af, at de bliver private.
Men at gå ud og bilde folk ind, at det bliver gratis, og så har vi ingen problemer; så kan vi få alt det apparatur, vi vil have, og nye skoler og halleluja.
Hold nu op!
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-10-12:
Hvis jeg må starte med at korrigere statsministeren, vil jeg sige, at jeg jo ikke har gjort mig til talsmand for at give skolerne karakterer.
Det her handler helt konkret om, at der er lavet en undersøgelse, der viser, at i de dårlige kommuner er det kun én ud af fire elever, der er i stand til at læse
sikkert i 1. klasse, men i de gode kommuner er det fire ud af fem, og undersøgelsen konkluderer i øvrigt, at der ikke er nogen sammenhæng mellem ressourceforbrug eller antal tosprogede elever eller andet, som man kunne tro var den sandsynlige forklaring.
Spørgsmålet er derfor: Når der foreligger en sådan undersøgelse, hvorfor skal befolkningen så ikke have indseende i den?
Jeg er med på, at skolerne har forskellige forudsætninger, og det tror jeg også danske restaurationsejere har.
Ikke desto mindre er det jo sådan, at hvis man går ind på Københavns Kommunes hjemmeside, kan man se, at Al Capones Pizzabod på Tomsgårdsvej sidste år havde besøg af Levnedsmiddelkontrollen og dumpede på fire ud af otte målepunkter.
Det kan der være mange forklaringer på, men jeg vil personlig hellere løbe risikoen for at spise en pizza, der er slynget af et par uvaskede hænder, end jeg vil forholdes oplysninger om, hvordan det står til med de konkrete læsefærdigheder i min egen drengs skole, så jeg kan bruge det som et afsæt til en dialog med skolen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-10-12:
Hr. Lars Løkke Rasmussen
... og de rette er kommunerne og de, der nu har ansvaret for den undersøgelse.
Det er ikke noget, jeg vil gøre til et stort politisk issue, men jeg vil sige konkret, som jeg sagde før, at jeg synes, det er en dårlig idé, at vi tilrettelægger samarbejdet på folkeskoleområdet for at forbedre forholdene i vore folkeskoler på grundlag af et system, hvor hver enkelt folkeskoleklasse skal have karakterer.
Jeg tror, vi kommer til at gå galt i byen, og jeg tror, at vi opnår det modsatte af, hvad vi gerne vil.
Lad det bero på et godt, positivt samarbejde, hvor vi udveksler de positive erfaringer fra de bedste skoler i vort land.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-10-12:
Jeg kan forstå, at statsministeren nu siger, at det er de rette parter, der skal beslutte, om denne undersøgelse skal offentliggøres.
Jeg tror, at sagens rette parter vil være interesserede i at høre statsministerens anbefaling.
Statsministeren er jo leder af en regering, som hersker i et land, der mig bekendt er det eneste land i verden - det eneste land i verden - hvor der er et decideret forbud mod f.eks. at offentliggøre karakterergennemsnit på gymnasieniveau.
Og derfor vil jeg bare netop afslutningsvis spørge statsministeren: Hvad er statsministerens anbefaling til sagens rette parter?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-10-12:
Jag tror ikke, Lars Løkke kan slutte så direkte.
Jeg synes, de rette parter skal tage stilling til det spørgsmål, Lars Løkke ...
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-10-12:
Jeg har forstået, hvad statsministeren klart har sagt og svaret på, men det er desværre ikke det spørgsmål, jeg har stillet.
Jeg har spurgt helt konkret, om statsministeren synes, det vil være en god idé at give offentligheden indseende i den Danlæsundersøgelse, der er lavet, give offentligheden indseende i, hvad det er for 75 kommuner, der er undersøgt, og hvad resultatet er i de konkrete kommuner.
Jeg forstår, at statsministeren synes, det er en god idé, at erfaringer udveksles; men jeg må så konstatere, at erfaringerne altså skal forbeholdes de få.
Det minder mig om noget forhistorisk, hvor der også var nogle, der på massernes vegne gjorde sig tanker om, hvilke oplysninger befolkningen kunne tåle at få indseende i.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-10-12:
Jeg tror, der er grænser for, hvor meget vi kan udlede af selve den målemetode.
Men når det er sagt, synes jeg, det naturlige er, at kommunerne drøfter, hvordan de kan sammenligne de bedste erfaringer, hvordan de kan drage nytte af de bedste erfaringer med skolevirksomheden her i landet, og her ser jeg ingen problemer i, at kommunerne samarbejder. Vi kan jo alle blive bedre til vores job, uanset om det nu er som amtsborgmester eller det er andre job, så fornuftige sammenligninger og fornuftig udveksling af erfaringer, så vores folkeskole kan blive bedre år for år og de gode erfaringer kan brede sig til hele landet, synes jeg er helt fint.
Jeg har bare sagt, at jeg tror, man skal være forsigtig med at give hver enkelt klasse et bestemt antal karakterpoint, fordi man glemmer at tage hensyn til de enkelte elevers særlige baggrund og særlige forudsætninger.
Det ville være et stort stykke arbejde at sætte sig ind i, men skulle der være brug for bistand, hjælper vi gerne til, for det er jo iøjnefaldende resultater, også på børneområdet.
Til det konkrete spørgsmål må jeg sige, at selve ideen, som hr. Lars Løkke Rasmussen lancerer, altså at vi skulle begynde at give de enkelte skoler og skoleklasser point, synes jeg simpelt hen er en dårlig idé.
Enhver, der er her til stede, ved jo godt, at børn, der starter i folkeskolen, har forskellige forudsætninger, og at børn, der deltager i folkeskolen, opnår forskellige resultater, simpelt hen afhængigt af, i hvor høj grad de er sammen med forældre, i hvor høj grad forældre læser sammen med dem, og i hvor høj grad de kommer fra en boglig baggrund eller fra en arbejderbaggrund.
Derfor giver selve karaktergivningen til den enkelte folkeskole og den enkelte klasse os ikke et fair indtryk af, hvordan den pågældende folkeskole fungerer.
Jeg synes, vi skal lade folkeskolen blomstre på folkeskolens præmisser med den lovgivning og de rammer, vi har, og jeg synes, at vi også her kan gøre det lidt bedre, hvis det vel at mærke ligesom på børneområdet omfatter alle, dvs. lærerne, forældrene, børnene og det lokale miljø.
Der er så mange forhold, der spiller ind her, at jeg vil sætte meget store spørgsmålstegn ved selve målemetoden, og det tror jeg simpelt hen er baggrunden for, at man har den diskussion, man har nu, om der overhovedet er nogen måleinstrumenter, man kan bruge til noget som helst, frem for om befolkningen forholdes noget eller ej.
Jeg tror slet ikke, det er det, der er i centrum.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-12:
Jeg kan trøste hr. Aaen med, at det står på vores hitliste til finanslovforhandlingerne, men det kan da godt ske, at vi skulle omfordele nogle af de midler, vi dér har på ønskesedlen, til det specielle formål her og ikke bare til økologi, for de naturlige vækstfremmere er jo ikke absolut økologiske; det er der jo ingen der siger de er.
Så det er ikke helt sikkert, det er den samme betegnelse, det kommer ind under, men det er faktisk samme formål, tror jeg.