Gitte Lillelund Bech (V), 2004-02-24:
Jeg kan ikke give fru Margrethe Vestager et præcist svar på, hvilke kommuner det er, men det er mit indtryk, at der er forskel på, hvor meget og hvorledes man registrerer selve fraværet, og derfor synes vi i Venstre, at det er meget naturligt, at vi får nogle ensrettede regler.
For godt et års tid siden stod jeg på denne talerstol og var glad, rigtig glad.
Da havde vi første behandling af det, som dengang hed L 130, som indebar en lang række ændringer af folkeskoleloven på baggrund af det netop indgåede folkeskoleforlig.
Jeg var glad, fordi det faktisk endelig blev muligt at implementere mange af de ønsker og visioner, som vi i Venstre har for fremtidens folkeskole.
Derfor er jeg faktisk også glad for at stå her i dag, for det her lovforslag, nr. L 154, er faktisk en opfølgning og en udvidelse af sidste års ændringer.
Vi ved alle, og det er, så vidt jeg husker, også undersøgt af bl.a. Evalueringsinstituttet, at hvis et fag ikke er prøvefag i folkeskolen, så er elevernes faglige interesse ikke så stor, som hvis det er et prøvefag.
Det kunne selvfølgelig ændres, hvis undervisningen er tilstrækkelig spændende, men for os i Venstre har det været naturligt at ønske, at også geografi skal være et prøvefag i folkeskolen, da det er med til at signalere en vis seriøsitet
om faget
Den valgte model med selvstændige skriftlige prøver i henholdsvis fysik/kemi, biologi og geografi og derefter en fælles mundtlig prøve i alle tre fagområder synes vi er yderst fornuftig.
Det er endog meget vigtigt for os at pointere, at den mundtlige prøve i forhold til fysik/kemiprøven i dag ikke må blive udvandet, at der fortsat skal være laboratorieøvelser, og at den mundtlige prøve skal vægtes, så fysik/kemi, der timemæssigt har væsentlig flere timer end geografi og biologi, også vægtes tilsvarende i den mundtlige prøve fremover.
De øvrige dele af lovforslaget vil jeg også knytte et par kommentarer til.
Den første del er fritagelse for undervisning i kristendom, og det har optaget os en smule i Venstre de seneste år.
For 3½ år siden var Folketingets Uddannelsesudvalg på studietur i Århus, hvor vi besøgte et par skoler i Gellerupplanen.
Det var slående, at på den ene skole gav skolelederen med venstre hånd fritagelse for undervisning i kristendom uden forudgående samtale med forældrene, mens skolelederen på naboskolen tog dybtgående samtaler med forældre, der ønskede deres barn fritaget for kristendomsundervisningen.
Hvilken skole havde størst fritagelsesprocent?
Det havde den første, for på den anden skole, hvor forældrene via samtalerne blev klar over, at kristendomsundervisningen i den danske folkeskole ikke er forkyndende, men i stedet er et fag, som det er naturligt at følge, hvis man skal forstå det danske samfund og den danske kultur.
I Venstre ønsker vi at opretholde fritagelsesparagraffen, men ønsker samtidig ens regler for fritagelse, og det giver det her lovforslag altså mulighed for.
Tilsvarende finder vi det yderst fornuftigt, at alle folkeskoler registrerer fravær på samme måde, samtidig med at der skal være regler for, hvordan skolerne håndterer elevernes fravær.
Vi tror på, at det kan være med til at sikre, at man hurtigt kan iværksætte initiativer for de elever, som måtte have en høj fraværsprocent.
Endelig er det et stort punkt i lovforslaget, at man kan etablere madordninger i folkeskolen med fuld forældrebetaling.
Det kan vi bifalde, men vi ønsker også her fra Folketingets talerstol at præcisere, at i bund og grund ser vi det som en del af forældreansvaret, at man sørger for sine børns forplejning, også når børnene er i skolen.
Samlet set kan Venstre støtte lovforslaget.