runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-10-06:
Fru Pia Kjærsgaard ynder jo at beskrive Dansk Folkeparti som et socialt parti, men det at være et socialt parti kræver jo mere end bare, at man siger, at man er det.
Det skal man faktisk også bevise i praksis.
Før i tiden var der jo et grønt flertal her i Folketinget, og derfor vil jeg gerne invitere fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti til at være en del af det ægte sociale flertal her i Folketinget.
Det kan man jo passende bevise i de kommende dage, hvor vi skal til at diskutere finanslov, for Socialdemokraterne har fremlagt et forslag, hvor vi vil give et ægte løft til førtidspensionisterne, sådan at de, der er på den gamle ordning, kan komme op på niveau med dem på den nye ordning.
Var det ikke en god idé, at Dansk Folkeparti sagde: Ja, det er en god idé, vi vil gerne ofre de penge, gerne allerede fra næste år, og hvis det ikke kan lade sig gøre fra næste år, så laver vi en flerårsaftale om, at vi giver et ordentligt løft til førtidspensionisterne?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-06:
Nu vil jeg lige have lov til at sige, at en løgn jo ikke bliver sand af, at man gentager den, og i Det Konservative Folkeparti er vi kommet med vores udmeldinger, og vi vil komme med de samme udmeldinger, når Velfærdskommissionen har talt.
Jeg synes altså, at der er behov for at få at vide, hvem der har bukserne eller nederdelen på i Socialdemokratiet.
Er det fru Mette Frederiksen, når hun taler om, at vi skal mindske ulighederne som følge af noget mere boligbeskatning?
Eller er det hr. Henrik Sass Larsen eller fru Helle Thorning-Schmidt, når de taler om, at vi ikke vil til at brandskatte boligejerne?
Hvem er det, der bestemmer i Socialdemokratiet?
Hvad er det for en linje, der lægger for?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Det kan godt være, at det er sådan en test af, om oppositionen kan finde ud af at lade være med at trække deres udtalelser tilbage eller ej, for nu har vi jo en regering, der hele tiden trækker deres udtalelser tilbage, når de kommer til at sige, hvad de mener.
Vi har også oplevet det i hr. Jakob Axel Nielsens eget parti, hvor vi hørte, at hr. Brian Mikkelsen, kulturministeren, sagde, at De Konservative kommer med velfærdsreformer i december.
Så blev han sat på plads af den konservative politiske ordfører.
Jeg vil godt sige det samme, som jeg ret mange gange har svaret på det samme spørgsmål: Vi mener ikke, at husejerne skal betale mere i skat.
Vi har tværtimod fremlagt to ting, der gør, at vi mener, at det her samfund kan hænge sammen på sigt.
Hvis hr. Jakob Axel Nielsen synes, det er træls at høre det samme svar endnu en gang, skal han lade være med at stille det samme spørgsmål, men jeg vil godt gentage det.
For det første mener vi, at der er behov for velfærdsreformer.
Vi har modsat De Konservative fremlagt et forslag.
For det andet mener vi, at der er behov for at investere i uddannelse og forskning for på den måde at sikre, at Danmark hænger sammen også på sigt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-06:
Ved passende lejlighed vil jeg på hele Det Konservative Folkepartis vegne gerne have lov til at overrække fru Lotte Bundsgaard en pakke gær.
Det er derfor, jeg gerne vil give fru Lotte Bundsgaard en pakke gær.
Men det var nu ikke lige det, der bragte mig til at sige noget.
Og nu synes jeg, vi må have at vide: Hvor står Socialdemokraterne?
Vil man udligne gennem boligbeskatning, eller vil man ikke udligne gennem boligbeskatning?
Vi har jo hørt hr. Henrik Sass Larsen sige, at der ikke er nogen svage, der bliver fattigere af, at hans hus stiger i værdi.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Det bliver jo meget spændende at se, hvor meget indflydelse De Konservative har på den her regering, for
når hr. Jakob Axel Nielsen siger, at De Konservative har fremlagt deres forslag til velfærdsreformer, må det være det med, at man helt skal afskaffe efterløn.
Så det bliver egentlig interessant at se – hvornår det nu ellers bliver, om det bliver til februar, marts, april eller maj, at regeringen får taget sig sammen til at komme med deres udmeldinger – om De Konservative har indflydelse i den her regering eller ej.
Til hr. Jakob Axel Nielsens sidste spørgsmål kan jeg kun gentage endnu en gang: Vi mener ikke, at husejerne skal betale mere i skat.
Vi har fremlagt vores finanslovforslag.
Vi har fremlagt forslag til velfærdsreformer.
Det er jo en helt ny tid, vi befinder os i, hvor SF konkurrerer med Venstre om at mene, at vi er økonomisk uansvarlige.
Jeg vil godt sige, at når man læser vores finanslovforslag, vil man se, at vi har meget, meget gode bud på, hvordan vi får det her land til at hænge sammen også i fremtiden.
Hvis man tænker lidt tilbage, var der, dengang Socialdemokraterne kom til regeringsmagten, ikke den borgerlige politiker og heller ikke mange økonomer, der mente, at det var en økonomisk uansvarlig politik, man førte.
Det var det jo ikke.
Og det, vi fremlægger her, er heller ikke økonomisk uansvarligt.
Vi siger nemlig to ting.
For det første siger vi: Vi holder så meget af det her velfærdssamfund, så vi også for fremtiden vil sikre det.
Derfor har vi – modsat regeringen – fremlagt forslag til velfærdsreformer.
For det andet siger vi: Vi er et rigt land.
Når man er et rigt land og det går godt, skal man gøre gode tider bedre.
Det skal man gøre ved dels at investere i forskning og uddannelse, dels at tage fat på de sociale problemer, vi har i vores land, og sikre, at mennesker, der går på arbejde hver dag, også oplever en offentlig sektor, der fungerer.
Morten Homann (SF), 2005-10-06:
Det var så den lange måde at sige på, at man ikke vil gøre noget ved uligheden.
Pointen er jo, at medmindre man også vil gå ind og kigge på skattepolitikken, har Socialdemokratiet jo reelt ikke pengene til at gøre alle de ting, som fru Lotte Bundsgaard står og lover her.
Den eneste løsning er jo, at man enten må tage fra fremtidige generationer eller skære ned på velfærdsydelserne for nogle af dem, der har behov for dem.
Jeg kan ikke finde ud af, om det er Socialdemokratiets politik i den her uge.
Faktum er, at Socialdemokraterne har været benhårde modstandere af og virkelig har kritiseret skattestoppet ikke mindst på ejendomsværdiskatten, som virkelig gavner de velstillede, lige indtil for ganske nylig, hvor man vendte på en tallerken og lige pludselig blev tilhænger af det.
Det kan man ikke længere acceptere.
Så på bundlinjen står altså, at Socialdemokratiet vil holde hånden over dem, der har tjent millioner, og ikke har penge til at gøre noget for dem, som virkelig har brug for en hjælpende hånd ...
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Altså jeg vil godt for hr. Jacob Jensen gentage ...
Jeg vil godt sige endnu en gang: Vi mener ikke, at boligejerne skal betale mere i skat.
Vi mener, at vi skal gå op imod den stigende ulighed ved at give førtidspensionisterne 3 mia. kr.; ved at fjerne kontanthjælpsloftet; ved at fokusere på de mennesker, som ikke har nær de samme muligheder som du og jeg.
Det gør vi ved at sætte ind over for den negative sociale arv; det gør vi ved at give de børn, der i dag vokser op i socialt belastede familier, et håb om, at de kan få en anden fremtid, end deres forældre har haft; det gør vi ved at sikre alle en uddannelsesgaranti; det gør vi ved at investere i de skoler, der ligger i de mest socialt belastede boligområder; og det gør vi ved at sætte ind i forhold til de børnehaver, hvor der i dag er alt for mange børn, der har sociale problemer, altså ved at hjælpe netop de børnehaver med at kunne være med til at ændre den negative sociale arv, så vi på den måde giver mennesker langt flere muligheder, end de har i dag.
Morten Homann (SF), 2005-10-06:
Jeg kan forstå på Socialdemokraterne, at man er vældig optaget af uligheden.
Der vil jeg da i hvert fald takke socialministeren for at være helt sikker på at have fremkaldt Socialdemokratiets holdning til den.
Men jeg undrer mig lidt, for når Socialdemokratiet er så optaget af ulighed, kan det nok undre ikke bare mig, at man så er så lidt optaget af at gøre noget for at få gjort uligheden mindre.
Når man ser hen over, hvad den her regering har gjort på f.eks. skatteområdet, er det jo noget, som har skabt stor ulighed, og som Socialdemokratiet har valgt at låse fast, f.eks. på boligområdet, hvor man har fået kæmpestore gevinster.
Men Socialdemokratiets svar på den voksende ulighed i samfundet er så: Vi vil frede de boligejere, vi vil ikke gøre noget som helst aktivt for at få lavet om på den uholdbare situation, vi har lige nu, hvor uligheden bare vokser og vokser.
Kan det virkelig passe, at Socialdemokratiet ikke har ...
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Undskyld.
Jeg vil godt for hr. Jacob Jensen endnu en gang gentage, hvad jeg sagde lige før.
Vi mener, at skattestoppet er skruet skævt sammen.
Vi står stadig væk på skatteloftet.
Men loftet betyder jo ikke, at man bare skal lade skatterne stige.
Vi mener ikke, at skatten på huse skal stige.
Derimod mener vi, at det, når regeringen er så glad for sin skattepolitik og man i kommunen Brovst gerne ville sænke skatten – det var hele kommunalbestyrelsen enig om – er lidt besynderligt, at regeringen siger: Nej, det må I ikke.
Er det den skattepolitik, Venstre er så glad for?
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg mener ikke, at der er et nyt spørgsmål.
Jeg forholder mig til, at det tyske mindretals skoler i forvejen får mere fra den danske stat, end vi giver til de øvrige friskoler, og jeg ser dermed ikke et problem i befordringen.
Men vi har jo en udvalgsbehandling foran os, så vi må se på det.
Bente Dahl (RV), 2005-10-11:
Altså, selv om fru Tina Nedergaard ikke kan svare direkte på det, vil jeg dog gentage, at det handler om befordringsgodtgørelse, at det handler om en aftale om lighed mellem flertal og mindretal syd og nord for grænsen og ikke om, at regeringen måske allerede på nuværende tidspunkt giver et beløb af en slags til de tyske skoler.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg er ikke tilstrækkelig bekendt med de aftaler, der foreligger mellem den danske og den tyske stat på dette område og vil derfor ikke svare på den del af det.
Men så vidt jeg er bekendt med støtten til det tyske mindretals skoler i Sønderjylland, er det således, at staten i forvejen på trods af dette lovforslag allerede betaler en større andel af driften af disse skoler, end det er normalt for friskoler.
Bente Dahl (RV), 2005-10-11:
Jeg vil høre, hvad ordføreren for Venstre vil gøre for at tilgodese den særlige problemstilling, der er med hensyn til det tyske mindretals skoler, som i lovens forstand er frie skoler.
Ifølge aftaler mellem Tyskland og Danmark, Bonn-København-Erklæringerne fra 1955, skal mindretal og flertal nord og syd for grænsen have samme vilkår, og det kan man ikke sige er tilfældet, når befordringsgodtgørelsen fratages det tyske mindretals skoler fra 1. januar 2006, samtidig med at det danske flertals skoler beholder befordringsgodtgørelsen.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Lovforslaget, som vi skal behandle nu, er en opfølgning af regeringens finanslovforslag.
Lovforslaget lægger op til, at staten fremover ikke længere dækker befordringsudgifter for elever i friskoler og privatskoler.
Det betyder i praksis, at en forælder, der vælger en folkeskole f.eks. i en anden kommune end den, man bor i, selv skal betale for transporten, mens en forælder, der vælger en friskole samme sted, friholdes for transportudgifterne.
Det er helt i tråd med Venstres politik, at borgerne skal have et frit valg, men det er også helt i tråd med vores politik, at samfundet stiller ét godt tilbud til rådighed gratis, og det er i dette tilfælde den lokale folkeskole, mens frit valg kan medføre egen finansiering, herunder f.eks. til transport.
Disse forbedringer medfører merudgifter for det offentlige til folkeskolen, hvilket på sigt også vil have effekt på friskolernes taxameter, som jo udregnes på baggrund af udgifterne til folkeskolen.
Dermed opnås også parallelitet på dette område.
Samtidig er det væsentligt for Venstre, at der i forslaget fastholdes støtte til befordring af syge og invaliderede elever, mens tilskuddet til friplads og opholdsstøtte også øges.
Venstre støtter lovforslaget.
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Så jeg har ingen problemer med høringssvarene.
Dem kan jeg anbefale alle at læse.
Signe Færch (EL), 2005-10-11:
Jamen når bl.a. skolelederne fra de tekniske skoler mener, at det her ikke får nogen konsekvens, så er her altså tale om et forslag, som tager nogle penge i det daglige fra de her elever, men som ikke får flere elever igennem.
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Jeg kan kun henvise til høringssvarene.
Jeg synes, de er gode inklusive det svar, vi har fået fra de tekniske skoler, som jo ikke udråber det her til at være nogen katastrofe.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Jeg skal bare være helt sikker på, at jeg forstår, hvad det er, fru Tina Nedergaard siger.
Derfor vil jeg spørge, om fru Tina Nedergaard ikke kan bekræfte, at det, der er konsekvensen af det her forslag er, at de, der vælger friskoler, kommer til at betale mere, og at der bliver en større forskel i egenbetalingen, end der er i dag, og at det, der ligger bag, i virkeligheden er, at regeringen ikke tror på, at de tiltag, man vil gøre på folkeskoleområdet, vil give folkeskolen det løft, der gør, at man af den grund kan få flere til at vælge folkeskolen frem for friskolerne.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg kan i hvert fald ikke bekræfte, at vi ikke har tiltro til de ting, vi som parti stemmer for her i Folketingssalen.
Derudover vil jeg gerne holde fast i det, der var udgangspunktet for min ordførertale, nemlig at vi sidestiller frit valg af friskole med frit valg af folkeskole, for så vidt angår befordringen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Det er muligvis klædeligt, det er jo så en smagssag, at lade, som om man bliver belært, men det skal jeg ikke tage stilling til.
Nu ved Venstres ordfører jo godt, hvad der er grundene til de betalingsordninger, vi har, nemlig bl.a. at ligestille dem, der vælger friskole, uanset hvor de bor i forhold til den friskole.
Indtil man introducerede et friere valg af folkeskole, har det været sådan, at man gav en befordringsgodtgørelse, sådan at folk var friere stillet af hensyn til den egenbetaling, der var.
Derfor er det fuldstændig uforståeligt for os, hvorfor det, at man introducerer en mulighed for én gruppe, betyder, at man skal ødelægge muligheder for en anden gruppe, og det er især uforståeligt, når vi kan se, hvor ujævnt det vil ramme, og hvor meget det risikerer at gå ud over skoler i tyndt befolkede områder.
Man skulle tro, at også Venstre fandt, at det var meget vigtigt, at der var et bredt skoletilbud til de mennesker, der vælger at bosætte sig der, og jeg tror, der er bred enighed i Folketinget om, at vi ønsker, at folk også skal kunne bosætte sig der.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Altså, det er jo i hvert fald slet ikke korrekt, for det, der bliver henvist til her, er, at hvis kommunalbestyrelsen træffer beslutning om at lukke den lokale kommuneskole, åbnes en lokal friskole, og der kan befordringsudgiften næppe være særlig stor for hverken elever eller forældre.
Det er ikke et problem, som vi har berørt i Venstre eller, så vidt jeg er bekendt med det, i regeringen.
Men det, der også er vigtigt at holde fast i, er, at når man siger, at forældrene sættes i en dårlig situation, så er det ingenlunde tilfældet, for under VK-regeringen er familiernes økonomi blevet forbedret betydeligt.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Vi, Venstre og Socialdemokratiet, har jo sammen et folkeskoleforlig, der er nogle konsekvenser af med hensyn til fritvalgsordning osv.
Vil fru Tina Nedergaard ikke erkende, at der er nogle mennesker, der ved det her hovsaforslag kommer i klemme?
Der er altså nogle mennesker, der har valgt en friskole efter ideer og værdier, der ligger længere væk end sådan henne om hjørnet, og som kommer i klemme med den her ordning.
Er Venstre indstillet på, at vi får lavet nogle gradvise overgangsordninger, således at det her ikke kommer til at betyde, at der er nogle børn og nogle forældre, der kommer i klemme her?
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg tror, at det er vigtigt at holde fast i proportionerne i lovforslaget.
Det er sådan, at de samlede besparelser, der lægges op til på friskoleområdet, svarer til 1,2 pct. af de bevillinger, der går til friskoleområdet.
Det vil sige, at hvis der er nogen, der kommer i klemme, så er det jo glædeligt, at lovforslaget åbner mulighed for, at skolerne kan yde individuel støtte.
Derudover er der jo afsat over 1 mio. kr. til støtte til syge og handicappede elever, plus at man udvider med 6 mio. kr. til fripladsordning, således at der er familier, der i dag måske ikke kan vælge en friskole, som i fremtiden vil kunne gøre det.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Jeg synes også, det er interessant med fripladsordningerne.
Det er jo overhovedet ikke beskrevet, hvor de økonomiske grænser går, hvor mange der vil være dækket ind osv.
Jeg synes, det er ærgerligt, at på nogle områder, hvor vi ellers er enige, kommer man med et forslag over natten og sikrer ikke en ordentlig afvikling, også af respekt for friskoleverdenen og især for de børn og voksne, det handler om.
Derfor beder jeg til, at Venstre ikke er så voldsomt kategorisk i sin afvisning af at diskutere nogle af præmisserne for det her, for der kommer altså nogle mennesker i klemme, og jeg kunne forudse, at de økonomiske fripladsgrænser ikke dækker det hele.
Derfor vil det være afgørende for vores støtte til det her forslag, at vi kommer i dialog, og der vil jeg så spørge: Er Venstre slet ikke indstillet på det?
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Altså, man kunne jo sagtens have en lang og måske endda givtig diskussion med hr. Carsten Hansen også om dette, men det er jo, fordi vi ser forslaget på forskellig vis.
I Venstre ser vi det således, at det er en ligestilling mellem folkeskolen og friskolen, altså ikke et angreb på friskolen, men at frit valg af folkeskole er identisk med frit valg af friskole, for så vidt angår befordring.
Der er noget bizart i, at et forældrepar, som vælger en folkeskole måske ud fra, at den er tættere på deres arbejdsplads, og at barnet derfor kan blive hentet tidligere, eller for på anden vis at tilrettelægge familiens dagligdag, skal finansiere transporten
, men hvis de vælger en friskole, ja, så har der hidtil været statsstøtte til det.
Det er derfor, at jeg hænger mig en del i princippet om, at det er en ligestilling af de to skoleformer.
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Jeg vil sådan set gerne medgive Venstres ordfører, at argumentationen formelt holder, hvis det nu var sådan, at vi opfandt frie skoler og det friere valg af folkeskoler i dag.
Nej, sikke en dag.
Hvis vi havde opfundet to så fundamentale ting på samme dag, så skulle de selvfølgelig principielt også have det samme.
Må jeg så introducere virkeligheden for Venstres ordfører, der er, at vi har 150 års skoletradition, hvor folk har truffet beslutning om frie skoler og oprettet frie skoler i bevidstheden om, at man kan have et opland, og at børnene kan komme dertil, og at de kan blive transporteret dertil også af hensyn til farlige skoleveje.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan det forhold, at en gruppe får nye muligheder, nemlig et friere valg af folkeskole, betyder, at en anden gruppe skal straffes, for ellers må logikken i ordførerens ræsonnement være, at alle de, der har valgt en friskole i dag under de givne regler, skal blive ved med at have befordringsgodtgørelse, og det er jo ikke sådan, forslaget er.
Tina Nedergaard (V), 2005-10-11:
Jeg takker for indførelsen i traditionerne på skoleområdet.
Jeg vil dog alligevel have lov at drage i tvivl, om befordringstilskud til friskolerne er en hundredårgammel tradition; men lad det nu ligge.
Situationen er jo den, at der er et frit valg også i dag, men der er ikke en total ligestilling af de to skoleformer, for var det tilfældet, så skulle fru Margrethe Vestager jo allerede, da hun selv var undervisningsminister, have indført, at statstilskuddet, det samlede offentlige tilskud til friskolerne, var identisk med det gennemsnitlige forbrug, der var i folkeskolen.
Det har man ikke valgt, og det antager jeg at man ikke har valgt ud fra en betragtning om, at man anerkender, at vi har ét gratis tilbud, som samfundet stiller til rådighed for barnet og forældrene, og det er den lokale skole.
Jeg skal ikke gøre mig klog på, hvordan Det Radikale Venstre ser på det lovforslag, det er jo helt legitimt at have den opfattelse.
Jeg har dog imidlertid den opfattelse, og det har Venstre også, at det må virke besynderligt på den forælder, der benytter sig af frit valg inden for folkeskoleområdet, at man der ikke kan få befordringsgodtgørelse, men at man kan, når man vælger friskolerne.
Skulle man følge fru Margrethe Vestagers ræsonnement, skulle det jo være sådan, at man skulle indføre befordringsgodtgørelse, også for så vidt angår folkeskolen.
Der må jeg bare sige, at det skridt er vi ikke villige til at tage i Venstre, for de midler, vi bruger i folkeskolen, vil vi målrette til at bruge på øget faglighed, på, at de unge mennesker får en kvalitet med sig, som de kan bruge til at komme videre i ungdomsuddannelsessystemerne, således at vi kan nå op på en højere frekvens af unge, der får en uddannelse.
Det er helt afgørende for os, at vi bruger de flere midler til folkeskolen til at understøtte fagligheden.
Signe Færch (EL), 2005-10-11:
Jeg vil gerne høre, om ministeren vil kommentere på, at flere af høringsparterne har svaret, at de ikke vurderer, at det her på nogen måde vil være en fremmende foranstaltning for at få flere til at gennemføre uddannelsen, fordi der simpelt hen er tale om så lille et beløb, og fordi man samtidig fattiggør eleverne undervejs.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Vi er altså enige om, at det her forslag forringer vilkårene for dem, der vælger friskole.
Det er jeg glad for.
Det andet, jeg vil sige, er, at en af forklaringerne på, at man vælger den her måde at forringe vilkårene for friskolerne på, ikke er, at det jo netop er særlig vigtigt at ramme friskolerne i landdistrikterne, for Venstres ordfører ved jo udmærket godt, at en af konsekvenserne af den strukturreform, man laver, bliver, at der bliver nedlagt skoler i landdistrikterne, og at den måde, forældrene typisk forsvarer sig mod det på, er ved at etablere friskoler.
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Hvis fru Margrethe Vestager stod her, så ville hun sige nøjagtig det samme som jeg, for hun er nemlig – næsten – lige så erfaren som jeg.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Jeg må konstatere, at ordførerne fra de to regeringspartier ikke er enige, for hr. Allan Niebuhr erkender, at der faktisk ligger en besparelse i det her lovforslag.
Derfor spørger jeg mig selv, hvorfor man, når der nu er likviditetsforskydninger, ikke har sagt, at der er en samlet besparelse – og så overdriver
jeg ikke – på ca. 11,5 mio. kr.
Og hvorfor bruger man dem ikke på at få sikret nogle bedre skolepraktikordninger, hvorfor bruger man dem ikke på lærlingene frem for bare at putte dem i regeringens kasse?
Hvad er det, de skal finansiere?
Jeg vil gerne spørge hr. Allan Niebuhr: Er det i virkeligheden ikke bare et skjult besparelsesforslag?
Bertel Haarder (V), 2005-10-11:
Det vil jeg hverken svare ja eller nej til.
De forhandlinger er jo ikke begyndt endnu.
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Selve det grundlæggende princip finder vi fuldstændig berettiget; det vil vi støtte.
De forskellige detaljer, har jeg sagt, at jeg lige vil have kigget på først, før jeg udtaler mig, men jeg gentager, at selve det grundlæggende princip, at dette er et uddannelsesforslag og ikke et socialpolitisk forslag, er det, vi støtter.