Aage Frandsen (SF), 2002-02-28:
Når man skal begrunde en nedskæring, sker det tit med en begrundelse i, at nu foretager man en forenkling, nu gør man det mere overskueligt, nu gør man det lettere for de pågældende mennesker at finde ud af, hvilke tilbud der er.
Det er selvfølgelig rigtigt, at hvis man fjerne noget, bliver der et tilbud mindre og dermed mindre at tage stilling til, men det betyder ikke nødvendigvis, at det er godt. Jeg vil i forhold til det, ministeren sagde, koncentrere mig om to dele, nemlig det, der vedrører de unge og specielt unge, som ikke umiddelbart passer ind i uddannelsessystemet, og det, der vedrører kortuddannede voksne.
Med hensyn til de unge var der jo op til folketingsvalget og i forbindelse med finanslovdrøftelserne i efteråret en interesse i retning af, at denne gang skulle erhvervsskolerne have nogle ekstra penge.
De har igennem årene måttet lide under det, som vi alle sammen har accepteret, men ikke syntes var ideelt, nemlig nogle procentuelle besparelser ud fra nogle effektivitetebetragtninger.
Men så var der almindelig enighed
om, at nu skulle det altså være slut; nu skulle der ske et løft.
Alle partier havde det med i de forskellige udspil til finansloven, og når det specielt drejede sig om handelsskolerne, lovede alle partier noget.
Det, der så sker i forbindelse med denne her finanslov, og som stadig væk står tilbage, er, at man godt nok har tilført 50 mio. kr. til hf-området, men til gengæld har man opretholdt besparelsen på 1,2 pct., dvs. sammenlagt er det lig nul.
Det vil sige, at det løft, som også statsministeren sagde at han ville give på området, ikke kommer.
Netto er det uændret.
Og for de tekniske skolers vedkommende er det forringet for dette år i forhold til sidste år. Det er det, der skaber et problem i forhold til den troværdighed, politikere gerne skal have: Vi siger noget, vi lover noget, men vi gør noget andet.
Ikke mindst når man har magten, har man mulighed for at gennemføre det, og derfor er der et troværdighedsproblem i forhold til det, regeringen sagde, da den var i opposition, og det, den gør nu som regering.
Der har ikke været tale om, at regeringen har sagt, at den ville nedlægge denne uddannelse.
Man har sagt, at man vil spare på denne uddannelse med henblik på, at den skulle være mere målrettet.
Vi synes, den er målrettet nok.
Regeringen sagde inden valget, at den skulle målrettes mere, men ikke at den skulle nedlægges.
Nu foretager man så en nedlæggelse - og til hele argumentationen om, at det skulle betyde en forenkling: Ja, man har en uddannelse mindre, men de unge mennesker, som har benyttet sig af den uddannelse, har jo benyttet sig af den, fordi de syntes, at det var en god uddannelse.
Når det drejer sig om de voksne, er det først og fremmest arbejdsmarkedsuddannelserne, AMU-uddannelsen, som vil blive ramt af, at regeringen ikke vil gennemføre en generel beskatning af arbejdsgiverne, men godt vil gennemføre en brugerbetaling for den enkelte arbejdsgiver, som ønsker at bruge uddannelsen.
Og derfor er det også klart en forringelse for de kortuddannede. Det er det samme, vi ser, når det drejer sig om daghøjskolerne, hvor jeg ikke er i tvivl om, at vi om nogle år vil opleve, at det daghøjskolemiljø, vi har kendt, ikke eksisterer mere.
Det er selvfølgelig godt, at regeringen har fjernet det dér forfærdelige noget, som man gjorde i forhold til de handicappedes mulighed for at bruge oplysningsloven.
Det er udtryk for et menneskesyn, som er forfærdeligt, for jeg går ikke ud fra det kan være af uvidenhed at man havde foreslået det.
Vi ser, at det, regeringen gør nu, konsekvent er at forringe vilkårene for de kortuddannede og vilkårene for dem, der kommer fra uddannelsesuvante miljøer.
Og det er også en konsekvent bryden løfter i forhold til de grupper, fordi man enten ikke har sagt noget eller har sagt noget andet end det, man gør.
På den baggrund skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget konstaterer, at regeringens finanslov fortsat indeholder alvorlige nedskæringer på uddannelsesområdet efter indgåelse af finanslovforliget med Dansk Folkeparti, bl.a. gennem: - nedskæringer på erhvervsuddannelserne, - nedskæringer og indførelse og individuel brugerbetaling på AMU, - nedlæggelse af den fri ungdomsuddannelse, - nedskæring og kommunalisering af daghøjskolerne og - fordobling af brugerbetaling på aftenskolerne, opfordres regeringen til inden næste folketingssamling at fremlægge en redegørelse for, hvilke konsekvenser denne politik vil få for kvaliteten og mulighederne for, at alle unge kan få en ungdomsuddannelse, og at så mange voksne - ikke mindst kortuddannede - som muligt kan udvikle deres kompetencer gennem forskellige former for videre- og efteruddannelse og folkeoplysende undervisning.