runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Fru Rikke Hvilshøj har en fornemmelse af, at man passer bedre på tingene, når man selv ejer dem.
Jeg har i øvrigt også vanskeligt ved at forestille mig, at det skulle ændre på den sociale sammensætning, ud over at man selvfølgelig kan forestille sig, at man driver nogle mennesker fra hus og hjem, i hvert fald ved at tvangssælge boligerne.
Jeg ved godt, det ikke var sagt i nogen grim mening, at man passer bedre på tingene som ejer.
Jeg har bare vanskeligt ved at forstå, hvad det er for et gen, der gør den forskel på folk, at hvis man er ejer, passer man bedre på tingene.
Jeg er sådan set enig med hr. Keld Albrechtsen i, at boligstandarden i den almene sektor er væsentlig højere, end man ser andre steder, også på det private marked, og jeg ønsker bare en forklaring: Når nu de boliger skal sælges, hvorfor skal det så ske alene ud fra et ønske om at få folk til at passe bedre på tingene og ikke ud fra nogle andre perspektiver?
Det ville jeg egentlig gerne høre noget om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg håber så, at når fru Rikke Hvilshøj - i modsætning til ministeren, da han startede debatten - nu understreger, at lejere er lige så gode som ejere, kan vi fremover slippe for at høre noget vrøvl om, at der skal puttes ejere ind i boligafdelingerne for at få en bedre beboersammensætning.
Men så antyder fru Rikke Hvilshøj alligevel, at vedligeholdelsen nok bliver lidt bedre, hvis vi skifter lejere ud med ejere.
Fru Rikke Hvilshøj skal være meget velkommen til at komme hjem til mig i Holmstrup og se, hvordan vedligeholdelsen er hjemme i min boligafdeling, hvor der udelukkende er lejere.
Jeg kan godt garantere fru Rikke Hvilshøj, at den er bedre end i mange parcelhusområder.
Jeg skal ikke sige, at parcelhusfolk er dårligere mennesker end lejere.
Jeg vil bare gøre gældende, at vedligeholdelsen i en afdeling, som den jeg bor i, er i top, og jeg fornemmer, at der er et stort lag af vrøvl og ukendskab i hele den borgerlige tankegang om, hvordan man skal løse problemerne i nogle boligområder, som man stort set aldrig besøger.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Hr. Keld Albrechtsen spørger, om jeg mener, at ejere er bedre end lejere.
Nej, det mener jeg ikke.
I løbet af livet kan folk jo opnå at være både lejere og ejere.
Personlig har jeg selv været ude for det, og det har ikke ændret min person. Men jeg har indtryk af, at der - dog måske ikke hos hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten - er en bred erkendelse af, at når man ejer noget, har man et større ansvar for det, og så tager man vare på det på en anden måde.
Det synes jeg også er en helt fair og reel ting.
Ikke dermed sagt at lejere er fuldstændig ligeglade med de omgivelser, de bor i, men der er altså en forskel.
Men det er ikke et spørgsmål om gode mennesker eller dårlige mennesker.
Her forsøger hr. Keld Albrechtsen at lægge os nogle ord i munden.
Kort til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Vi vil bygge flere almene boliger, og som hr. Lars Kramer siger, har vi været med til nogle af initiativerne, men vi vil bare også bygge flere private boliger.
Flere boliger skal der nemlig til.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg må indrømme, at tankegangen for mig lyder fuldstændig fantastisk.
Har man en eller anden forestilling om, hvad det er, man vil i Venstre på det her område?
Nu taler man om nogle afdelinger, der er meget hårdt finansieret.
Det vil sige, at hvis man overførte disse boliger til salg, ville det for det første ikke være dem, der bor i dem i dag, som ville kunne købe dem.
Det har de jævnt hen ikke råd til.
For det andet ville de være ukristeligt dyre, fordi de er meget hårdt finansieret.
De ville formentlig være usælgelige.
Jeg er bange for, at hele Venstres idé bygger på rent borgerlig ideologi og totalt ukendskab til, hvad det er, der konkret foregår i netop disse boligområder.
Men det er interessant, at det nu er disse boligområder, man bringer frem i forbindelse med det her forslag, for det viser jo, at det hele bygger på uvidenhed om, hvad det rent faktisk er for nogle boligområder, og om, hvordan de er indrettet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-15:
Med hensyn til puljen på de 15 mio. kr. og de midlertidige boliger vil jeg sige, at vores opfattelse er - og det er også underbygget af materiale fra det tidligere By- og Boligministerium - at det, at kommunerne indretter midlertidige boliger i spidsbelastningsperioderne, fungerer utrolig flot faktisk overalt i landet.
Jeg nævnte i min ordførertale både Aalborg og Lyngby, og man kan også nævne Frederiksberg, så vores holdning er, at det fungerer fint, og at vi skal lade det køre videre på kommunernes ansvar.
Så vil vi hellere bruge krudtet på lejeboliger til unge.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-15:
Jeg kan sige, at puljerne på de 15 mio. kr. skal løbe i 3 år, nemlig 2000, 2001 og 2002.
Det vil sige, at der skulle være 5 mio. kr. tilbage.
Jeg skal ikke kunne sige, hvad finansministeren gør, men jeg tror ikke, puljen fortsætter, og jeg mener faktisk, at kommunerne selv må betale malingen, hvis de ønsker at renovere.
Det er svaret angående restpuljen.
Det er rigtigt, at der har været den pulje, og der er 5 mio. kr. tilbage, men jeg har ikke i sinde at videreføre den.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Jag kan forstå, at fru Rikke Hvilshøj og tilsvarende også ministeren tilsyneladende ikke har læst lovforslaget, L 20, som er til behandling her i dag.
Det er jo fair nok.
Men til nr. 10 er der faktisk i det her lovforslag lagt op til, som jeg før nævnte, at man kan bruge en andel af den pulje på de 15 mio. kr. til at gå ind og understøtte og give kommunerne en håndsrækning i forhold til at lette presset, lige når de unge starter.
Vi ved, at der er et ekstraordinært pres, lige når uddannelsesinstitutionerne starter.
Men må jeg forstå det sådan, at i og med man tilsyneladende ikke har læst hele lovforslaget, vil man i hvert fald love os så meget, at man under udvalgsarbejdet vil gå ind og læse det her og eventuelt overveje, om man måske vil støtte den her del af lovforslaget?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Jeg beklager det med det konkrete spørgsmål.
Det er, fordi formandens ur går så hurtigt.
Den røde lampe lyser for tidligt.
Årsagen til at der opstår sociale ghettoer - det er dér, vandene skilles, vil jeg til gengæld sige -
er da ikke de lejeboliger, folk bor i.
Det er ikke dem, der er problemet.
Det er i virkeligheden i højere grad det, at der mangler lejeboliger, som gør, at der opstår sociale ghettoer.
Så synes jeg, at det vil være på sin plads at sige, selv om jeg ikke ved, om man må sige det fra Folketingets talerstol, at det da i hvert fald forslår som en skrædder et vist sted, at man siger: Jamen så sælger vi da bare nogle lejeboliger, for så løser vi problemet.
Det er da en logik, som man vist skal tilbage til Erasmus Montanus' tid for at finde fornuften i, nemlig at sige at ved at sælge en bolig løser vi nogle sociale problemer. Vi ønsker i Socialdemokratiet at få gang i byggeriet.
Vi ønsker i Socialdemokratiet at få gang i byggeri af almene boliger, fordi vi tror, at ved at bygge almene boliger bygger vi også boliger til almindelige mennesker.
Det kunne jeg godt tænke mig at få en kommentar til fra fru Rikke Hvilshøj.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg vil godt alligevel prøve, om jeg kan få fru Rikke Hvilshøj til at forklare mig noget.
Hvad nu, hvis jeg bliver spurgt i min boligafdeling hjemme i Holmstrup, om jeg kan forklare - jeg er jo medlem af Folketinget og må formodes at kende noget til de boligpolitiske diskussioner - hvorfor fru Rikke Hvilshøj gerne vil sælge nogle af lejlighederne hjemme i Holmstrup?
Der er naturligvis meget få af beboerne i Holmstrup, der kan - for slet ikke at sige vil - købe disse lejligheder.
Det ligger uden for rækkevidde.
Så antyder ministeren, at det ville være godt at få nogle ejere ind.
Det må altså være nogle andre beboere end dem, der i al væsentligt er der nu, for de er ligesom bedre end os andre. Man siger også nu, at det er for at ændre beboersammensætningen hjemme i Holmstrup.
Jamen der må jo ligge nogle overvejelser i det, når man kommer med sådan nogle meldinger fra Venstres side.
Jeg synes, at det lyder som et meget ubehageligt menneskesyn, det må jeg sige til fru Rikke Hvilshøj.
Men kunne vi ikke få en forklaring på, hvad den egentlige dagsorden er i Venstres projekt?
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Der hersker ikke nogen tvivl om, at hr. Keld Albrechtsen og jeg ser meget forskelligt på dansk boligpolitik.
Vi har i Venstre ikke lagt os fast på, om halvdelen af Gjellerupparken skal sælges, eller hvordan det her skal konstrueres, for vi tager faktisk det her lidt seriøst.
Der er nedsat et udvalgsarbejde, netop fordi vi ved, at det er kompliceret, og vores ønske er, at vi kan få den bedst mulige løsning ud af det her.
Udgangspunktet er, at vi vil give lejerne en mulighed.
Vi vil give dem en valgfrihed til, at de, hvis de har lyst til at overtage deres bolig, skal have mulighed for det.
Det er udgangspunktet.
Hvordan det ellers skal udmøntes, vil vi i Venstre se nærmere på i det år, som vi nu er gået ind i.
Det bygger hverken på uvidenhed eller andet, men et grundsynspunkt om - hr. Keld Albrechtsen kan kalde det ideologi, det opfatter jeg ikke som et skældsord, tværtimod - at de lejere, der har lyst til det, skal have mulighed for at overtage deres bolig på ejer- eller andelsbasis.
Men jeg har så lyst til at kommentere, at jeg egentlig ikke ser, at baggrunden for Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres forslag om en medejerbolig og Venstres og Det Konservative Folkepartis forslag om at overtage på ejer- eller andelsbasis er så meget forskellig.
Bevæggrunden er den samme: at få skabt en mere blandet beboersammensætning.
Så det kan vi vel ikke være uenige i. Så til fru Lissa Mathiasen: Jeg havde forstået, at de 15 mio. kr. var en ekstra pulje, der skulle ind, og som ministeren tidligere har varslet, er det ikke noget, der ligger lige for i finanslovudspillet.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Det er vedrørende det svar, jeg fik fra Venstre på baggrund
af det lovforslag om ungdomsboliger, der hedder L 20. Jeg spurgte ministeren, og jeg kunne forstå, at man måske ikke helt forstod mit spørgsmål.
Så nu vil jeg godt prøve i forhold til Venstres ordfører.
Det, jeg spurgte til, var: Vi har i dag en forsøgsordning, hvor man kan gå ind og skaffe alternative boliger og etablere alternative boliger til unge.
En forsøgsordning, der kører over en 4-årig periode, hvor der ligger 15 mio. kr. I det her lovforslag er der lagt op til, at man har mulighed for ikke blot at gå ind og skaffe de alternative boliger, som det ligger i dag i den nuværende lovgivning, men at gå ind og bruge nogle af de her penge til midlertidigt hver sommer, hvor presset er størst på ungdomsboligerne, at udnytte det og give en håndsrækning til kommunerne op til maksimalt 5.000 kr. pr. bolig.
Det kan være nedlagte kaserner, det kan være nedlagte plejehjem, det kan være andre ting.
Man kan gå ind og leje vandrerhjem midlertidigt.
Vil man heller ikke engang her, hvor der rent faktisk ligger penge i en pulje, være med til at give en håndsrækning til de unge?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Regeringen vil prioritere byggeri af boliger.
Ja, nu kan man jo sige, at man startede flot, for man startede med at nedlægge Boligministeriet; det er jo en interessant nyskabelse. Jeg vil med hensyn til de 11.000 boliger sige, at jeg ligesom ministeren er begejstret for den aftale, som den socialdemokratiske regering lavede med kommunerne, for derfor kommer der så mange boliger i år, og det er vi selvfølgelig, ligesom ministeren, tilfredse med i Socialdemokratiet.
Fælles 4'eren vil jeg gribe fat i igen, for vi synes
faktisk i Socialdemokratiet, at det er en nyskabelse.
Jeg har svært ved at se, hvor reglerne og alle de her ting er - jeg kan ikke huske alle de der ord, som spindoktorerne har lært ministrene.
Derfor vil jeg ikke bruge det med regelstyring mere i mit indlæg, men blot sige, at unge mennesker kan vælge at flytte ind i sådan en fælles 4'er.
De kan altså også vælge andre boligformer, men hvad er der egentlig galt i at skabe og give dem muligheden for at bo under den her form?
Der er nogle, der ikke ønsker at bo på den måde, der er formentlig også mange, der godt kunne tænke sig at bo på den måde.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg vil godt spørge, om Venstre har andet konkret at byde på end det lovforslag, som ligger her, og som regeringen har lånt fra den foregående regering.
Det er jo lidt at pynte sig med lånte fjer, kan man sige.
Jeg sad og lyttede efter, om der reelt var mere.
Nu kunne man forstå, at der skulle bruges en masse penge på at udbetale støtte til forskellige boligejere i den private sektor. Men konkrete bud på mere boligbyggeri syntes jeg ikke jeg hørte noget til.
Jeg har forstået det sådan, at regeringen senere på dagen vil vende sig imod nogle af de socialdemokratiske forslag, der ligger, om mere byggeri.
Så jeg synes, at ordførertalen lidt var et forsøg på at tilsminke det faktum, at regeringen møder tomhændet frem til den her debat.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Jeg synes ikke, der er så meget forandring over regeringens boligpolitik, hvor det eneste konkrete forslag, man har, som kunne skaffe flere boliger, er et forslag, der er bred enighed om i Folketinget, og som stammer helt tilbage fra den gamle regerings tid.
Man har ikke et eneste konkret nyt forslag, som gør, at når vi når frem til sommer, står der nogle nye boliger, som danskerne kan vælge imellem - ikke et eneste konkret nyt forslag.
Jeg synes, det er meget, meget sølle at kalde det for et højtprofileret område i regeringsgrundlaget, hvis man ikke har et eneste konkret forslag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-15:
Undskyld.
Hr. Morten Homann siger, at man mister valgmuligheden.
Der må jeg sige, at jeg har den holdning, at det lige nøjagtig er omvendt.
Og når der samlet set bliver flere boliger via nedsættelse af den kommunale grundkapital og nybyggeri, så er der samlet set langt flere boliger i udbud og derfor langt større valgfrihed.
Først til hr. Keld Albrechtsen: Forslaget om at nedsætte den kommunale grundkapital anslås at give ikke mindre end et sted mellem 11.000 og 12.000 nye almene boliger.
Derudover kommer så det nybyggeri, der kommer til via frigivelsen af kapital, når en del lejere får mulighed for at overtage deres lejebolig på ejer- eller andelsvilkår.
Og så til hr. Morten Homann: Du siger, at ...
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Det er fuldstændigt korrekt, at der ikke kommer færre boliger i Danmark af, at man sælger nogle eksisterende lejeboliger.
Men ikke desto mindre betyder det, at danskernes valgmuligheder bliver indskrænket.
Hvor man i dag har muligheden for at vælge imellem leje- og ejerboliger - og man skal stå på venteliste længe for at komme i lejebolig - så er Venstres og regeringens forslag altså at gøre ventelisterne til lejeboliger længere, fordi man vil få færre lejeboliger. Det er derfor, jeg siger, at hvis man virkelig så vil påstå, at man vil løse det problem, så må man have en fantastisk stor mængde forslag i ærmet til at få skabt noget mere lejebyggeri. Og jeg synes, det er lidt pauvert, at det eneste forslag, hvori man ser på, hvordan man får løst det her problem, er forslag, som der er bred enighed om og som stammer fra den tidligere regering.
Man har ikke noget som helst selvstændigt bud på, hvordan man løser det her problem.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg vil godt spørge, om vi kan være enige om, at det, det handler om, er at skaffe boliger til dem, der i dag står på ventelisterne i det almene byggeri, og dem, som står hos kommunerne og skal have en bolig.
Kan vi også være enige om, at det ikke er ejerboliger, det dér handler om, for det er jo ikke ejerboliger, de er i stand til at købe?
Altså skal der skaffes flere boliger til ventelisterne i det almene byggeri.
Det går jeg også ud fra vi kan være enige om.
Men det eneste, Venstre har at byde på i den her debat, er, at der skal laves nogle flere ejerboliger.
Nogle af de lejeboliger, der er, og som kunne bruges til løsning af boligsociale problemer, skal fjernes, således at det bliver endnu vanskeligere at komme frem på ventelisten til at få en almen lejlighed.
Det er da på bundlinjen konsekvensen af det, Venstres ordfører står heroppe og siger.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-15:
Jeg vil gerne allerførst slå helt fast: Der bliver ikke færre boliger i Danmark, fordi man lader lejerne overtage deres egen bolig.
Derudover vil jeg sige, at forslaget om, at lejerne kan overtage deres egen bolig på ejer- eller andelsbasis, jo frigiver kapital til, at der kan bygges yderligere.
Og så synes jeg altså ikke, at vi skal underkende det her forslag om at nedsætte den kommunale bundkapital, for det er voldsomt mange meldinger, der kommer tilbage fra kommunerne om, hvor meget nyt der bliver bygget.
Og det synes jeg i og for sig er godt, og det er flot, og det er det, vi vil.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Jeg vil da forvente, at i hvert fald Venstre og den nye regering har en fantastisk masse forslag om det her i ærmet, som man lancerer på et eller andet tidspunkt.
Jeg savner også konkrete bud.
Men ikke nok med det, så vil det her forslag om, at lejere i alment boligbyggeri skal have lov til at købe deres lejlighed, skabe færre boliger, og der er i forvejen stor mangel på lejeboliger i Danmark.
Så det eneste konkrete, jeg har hørt, er, at man vil nedsætte antallet af lejeboliger i Danmark.
Der må være en utrolig masse planer, som Venstre og regeringen har i ærmet i denne diskussion.
Og jeg synes, at det ville klæde diskussionen, hvis man allerede nu løfter bare lidt af sløret for, hvad det er for nogle ting, vi har i vente, for der må være utrolig mange planer, hvis ikke man bare vil begrænse borgernes frie valg i Danmark.
KL. 14.15
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Jeg havde jo desværre nok den mistanke, at det var den plan, der lå bag - en plan om, at man vil give nogle ejere af boliger nogle skattefradrag.
Det går jeg ud fra vi er enige om at der ikke kommer en eneste bolig mere ud af.
Der bliver jo ikke bygget noget, fordi man giver skattefradrag i eksisterende boliger.
Så vil man sælge nogle eksisterende almene boliger.
Det skaber en masse sociale problemer, men jeg går ud fra, at vi er enige om, at det ikke skaber mere byggeri.
Hvordan i alverden skulle det skabe mere byggeri?
Jeg stiller bare de her spørgsmål, fordi jeg synes, at det ikke passer sammen, når regeringen kommer og siger, at den gerne vil have mere boligbyggeri, for regeringen møder tomhændet frem til den her debat.
Det eneste, regeringen har, er en række ideologiske markeringer til støtte for ejerboligtanken.
Men det har altså ikke noget med nybyggeri at gøre.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-01-15:
I forhold til at få gang i mere byggeri synes jeg bestemt ikke, min ordførertale var tom.
Der pågår drøftelser med den private sektor om, hvilke ændringer der skal til, for at der kommer gang i byggeriet.
Der vil regeringen og dermed for sin del Venstre fremlægge, hvilke ændringer det er, når vi får de her drøftelser tilendebragt i forbindelse med finanslov 2002.
Derudover pågår der jo også udvalgsarbejde, i forhold til at man ændrer ejerforholdene i de almene boliger.
Den nye regering er meget optaget af, at der skal gang i byggeriet både i den almene sektor og i den private.
Nedsættelsen af den kommunale grundkapital, som er en aftale med kommunerne i kommuneaftalen, som vi også er meget optagede af at overholde, er et stort skridt på vejen til mange flere nye boliger.
Allerede på nuværende tidspunkt er der særdeles positive meldinger fra kommunerne, som forventer en kraftig stigning i byggeriet.
Forslaget vil sætte gang i byggeriet både inden for familie-, ældre- og ungdomsbyggeri, hvilket er helt i tråd med regeringens mål, nemlig at der skal være et bredt udbud af både leje- og ejerboliger i Danmark.
Især vil jeg fremhæve, at dette forslag vil give et større og mere varieret udbud af ældreboliger
, da forslaget også gælder de selvejende ældreboligorganisationer. Dette forslag er meget positivt, men Venstre vil gå flere skridt videre: Der skal meget mere gang i det private udlejningsbyggeri.
Derfor ser vi meget frem til, at den private sektor bliver inviteret til drøftelser i forbindelse
I flæng kan jeg nævne andre skridt, som regeringen og dermed for sin del Venstre vil tage for at øge antallet af boliger: forøgelse af andelsboligkvoten, der vil sætte gang i byggeriet af mange flere private andelsboliger; større bundfradrag ved privat udlejning af værelser, hvilket især vil tilgodese unge og studerende; tiltag, der vil øge konkurrencen i byggesektoren, så effektiviteten og kvaliteten kommer i fokus til gavn for de boligsøgende.
Nedsættelsen af den kommunale grundkapital er derfor kun et af mange tiltag, som den nye regering vil iværksætte for at skabe flere boliger både til familierne, de ældre og de unge.
Venstre kan derfor støtte dette forslag.
Tove Fergo (V), 2002-01-15:
Det er rigtigt, som jeg også tidligere har sagt, at der er muslimske afdelinger på en lang række kirkegårde i landet.
Der er ingen problemer for muslimer med at blive begravet i Danmark.
De ønsker så også deres egen begravelsesplads.
Det er der ingen, der kan forbyde dem, hvis de kan betale grunden, og hvis der kan findes en grund.
Til alt held er der jo fundet den grund.
Problemet er løst fra statens side og fra Kirkeministeriets side.
Og jeg giver hr. Søren Krarup fuldstændig ret: Der er intet problem i det her.
Der er intet problem, men der er nogle, der måske åbenbart ønsker at gøre det til et problem, men der er intet problem i det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-15:
Dansk Folkeparti kan støtte det af regeringen fremsatte forslag om nedsættelse af grundkapitalen fra 14 til 7 pct. af anskaffelsessummen både til almene familieboliger, ungdomsboliger og ældreboliger.
Nedsættelsen af grundkapitalen fra 14 til 7 pct. vil tilskynde kommunerne til at sætte noget mere byggeri i gang og derved afhjælpe de alenlange ventelister, kommunerne har, til gavn for de boligsøgende.
Vi vil også tilslutte os forslaget om gældende dato for kommunernes indgåelse af aftalen fra den 15. juni 2001 og frem til den 14. juni 2004.
Carina Christensen (KF), 2002-01-15:
I mange kommuner oplever man i de her år et behov for et større boligudbud.
Manglen på boliger hænger sammen med, at kommunerne selv har været tilbageholdende med at bygge nye almene boliger, samtidig med at det private boligbyggeri er faldet.
Ifølge kommunerne har ikke mindst den høje, kommunale grundkapital været en barriere for deres byggeri af nye boliger.
Den forrige regering indgik derfor sidste år en aftale med kommunerne om en 3-årig nedsættelse af den kommunale grundkapital fra 14 pct. til de 7 pct., der var gældende før 1. januar 1998.
Lovforslaget her er en udmøntning den aftale, og den aftale skal vi naturligvis ikke løbe fra.
Kommunerne vil med forslaget her få en håndsrækning til en mere lempelig finansiering af det almene boligbyggeri.
Det vil give dem et godt incitament til hurtigst muligt at få bygget flere almene boliger, herunder både flere familieboliger, flere ældreboliger og flere ungdomsboliger.
I Det Konservative Folkeparti vil vi gerne understrege, at det altså ikke er tilstrækkeligt kun at sikre, at der bliver bygget flere almene boliger.
Det er mindst lige så vigtigt, at vi snarest muligt også får gjort det attraktivt
for private bygherrer at investere i privat udlejningsbyggeri.
Det er den eneste måde, hvorpå vi sikrer et bredt og varieret boligudbud.
Her og nu har vi dog brug
for, at der bliver bygget flere boliger, og lovforslaget er bestemt et skridt i den rigtige retning. Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.