runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-14:
Jeg vil også godt kvittere for, at det er blevet en ret interessant debat, vi har her i dag.
Men det væsentlige er at få sikret, at der er en tilstrækkelig åbenhed og gennemskuelighed.
Selvfølgelig med de forbehold, som vi også har, som Venstres ordfører også har været inde på, at det kan være vanskeligt, jf. eksemplet med telefoner, fuldstændig på forhånd at gennemskue, hvad det egentlig er, man får, og hvis man ønsker det ene frem for det andet, så kan det betyde noget.
Sådan er det.
Men det må være et oplagt mål for Folketinget og Folketingets politikere, for regeringen, at sikre, at der kommer en til stadighed stigende og bedre gennemskuelighed, sådan at borgerne ved, hvad de har at forholde sig til, når de skal vælge.
Gennemskuelighed, sammenlignelighed og prisgennemsigtighed er tre nøgleord på det her område.
Det er jo også helt tydeligt, at i det omfang der var en tøven fra regeringspartiernes side over for at ville sætte ind på området og gøre en aktiv, offensiv indsats, så må man sige, at der er markeret et rimelig klart flertal uden om regeringen med den ordførertale, vi fik fra Dansk Folkepartis side.
Det var en meget markant, engageret tale, som jeg er sikker på at Dansk Folkepartis ordfører vil stå ved ved senere lejligheder og dermed også selvfølgelig bakke op om, hvad der eventuelt måtte komme af beslutningsforslag fra andre sider i salen.
Vi er bare interesserede i, og her følger vi selvfølgelig SF og også Socialdemokratiet, at den her gennemskuelighed kommer i højsædet, og at der faktisk foretages nogle aktive handlinger, for at vi kommer nogle skridt videre i den retning.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-14:
Kristendemokraterne finder også, at debatten om større valgfrihed i pensionsopsparing i det hele taget er ganske interessant og måske også burde gå forud for debatten om skjulte gebyrer, der er det egentlige tema for debatten her, for i mange tilfælde bliver det i virkeligheden de almindelige opsparere, der bliver tabere.
Ikke kun på grund af diskussionen om private opsparingsordninger kontra offentlige, men også i forhold til de mere valgfri placeringsmuligheder, der kan blive inden for de enkelte opsparingsordninger.
Det har vi tidligere udtrykt skepsis
over for, og det gør vi sådan set fortsat. Med hensyn til debattens tema her i dag er det klart, at det, der jo er helt afgørende i det nuværende regi, om jeg så må sige, er større gennemsigtighed, overskuelighed, og at man kan gennemskue de konkrete priser, og jo mere sammenligneligt et grundlag man kan gøre på det felt, jo bedre for forbrugerne, for borgerne.
Derfor er det det, vi skal tilstræbe, og jeg kan ikke gøre meget andet i den her debat end at tilslutte mig det jubelkor - jubelkor er måske så meget sagt - men så den tilfredshed, der har været over specielt en enkelt ordførertale i debatten her, som kunne tyde på, at der kan opnås yderligere fremskridt på det område ud over det, der allerede er opnået.
Der er rent faktisk brug for, at vi kommer til at se på valgfriheden ud fra opsparernes synspunkt og ikke så meget ud fra pensionsselskabernes synspunkt.
Det må være afgørende, og det afgørende er så i den sammenhæng, at vi får mere forenklede, overskuelige regler.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-14:
Der er flere ordførere, der var inde på spørgsmålet om, at vi i Venstre og regeringen derudover ikke ville tilgodese de enkelte pensionshavere, og der vil jeg bare lige gentage, hvad jeg sagde i mit første indlæg.
For Venstre er det helt afgørende, at pensionsordningerne som punkt 1 er gennemskuelige og som punkt 2 er sammenlignelige.
Vi skal kunne se prismærket, og det er set ud fra lønmodtagerens synspunkt.
Det sagde jeg meget, meget klart.
Det var om selve emnet for dagens debat, altså informationsområdet, men jeg har et spørgsmål om valgfrihed, og det vil jeg rette til Socialdemokratiet.
Ønsker man, at de bliver opretholdt?
Som supplement for dette spørgsmål kan jeg citere, hvad hr. Mogens Lykketoft har sagt til ATP's blad for 14 dage siden: For min skyld kunne man godt lukke det frie valg, i hvert fald den del der drejer sig om individuelle flytninger, ud af ordningen.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-14:
Der er ingen tvivl om, at ministeren og regeringen ønsker mere gennemskuelighed på området.
Det er klart kommet til udtryk i dag i debatten fra ministerens side, sådan som jeg oplever det.
Men alligevel synes jeg, at det bliver efter devisen, at man skal skynde sig langsomt.
For hvor regeringen på andre områder somme tider overhaler kommissionsarbejder og udvalgsarbejder indenom, så sker det ikke på det her område.
Der kan man så sige, at o.k., det er fair nok, men hvor svært kan det være, spurgte fru Colette Brix tidligere ministeren.
Jeg kunne måske stille ministeren det her spørgsmål
Men kunne man så i det mindste ikke komme med en klar opfordring i debatten til branchen selv om, at man rydder op og får sikret det, som måtte være en almindelig forventning fra både regeringens, Folketingets og borgernes side, nemlig at man ønsker at give borgerne et reelt frit valg gennem gennemskuelighed på de forskellige områder, som har været omfattet af debatten i dag.
Synes ministeren, at branchen selv, banker og pensionskasser, gør det godt nok?
Lene Jensen (S), 2004-04-14:
Det er jeg da glad for, for jeg oplever også netop, at hver gang vi snakker valgfrihed, så svinger hr. Flemming Oppfeldt sig op til nogle meget store og meget ideologiske taler, og det kan være godt nok.
Socialdemokratiet har det på den måde
med valgfrihed, at det kan være fint, hvor tingene er egnet til det. Når vi er for, at man kan flytte sine penge ud af LD, er det, fordi der for det første er nogle andre aspekter i det forslag, vi godt kan lide, men også, fordi det er en ordning under afvikling.
Det er ikke noget, der gør skade, og hvis det kan gøre, at der er nogle mennesker, der får et større ejerforhold til deres egen pensionsordning, så er det fint nok.
Når vi er imod, at man kan flytte penge ud af SP, er det, fordi det er en klodset konstruktion, som koster en halv bondegård, og som der stort set ikke er nogen der får gavn af.
Og det er nu, hvor man så oven i købet har valgt at suspendere indbetalingerne til den folkebørs, som man betaler 190 mio. kr. for, og som jeg er med til at betale, selv om jeg ikke har ønsket det.
Den slags valgfrihed er vi imod.
Vi er imod valgfrihed, der handler om tvang, og det gør det jo f.eks. i forhold til SP.
Ah, det var smart.
Jeg vil på mit minut forsøge at stille tre små konkrete spørgsmål til ministeren, idet det selvfølgelig glæder mig, at der vejen rundt i hvert fald i ord synes at være opbakning til større gennemskuelighed.
For det første: Jeg hørte ministeren sige om driftsherretillægget, at det ikke er en specifik omkostning, der kan henføres til den enkelte kunde.
Jeg har forstået det på den måde, at pengene faktisk tages fra den enkelte kundes konto, og hvis det er misforstået, så hører jeg selvfølgelig gerne om det.
Men jeg vil gerne spørge på baggrund af, at det er penge, der ikke kan henføres til den enkelte kunde, om ministeren finder det i orden, at der har været den her praksis omkring driftsherretillægget. For det andet: Finder ministeren, at det er i orden, at Finanstilsynet tilsyneladende har accepteret den her praksis?
For det tredje: Når ministeren taler om ensartede pensionsmål, og det synes jeg lyder rigtig spændende, agter ministeren så at arbejde for, at det er alle typer oplysninger, der skal ind, altså også konsekvenserne af de valg, der handler om, at man vælger ægtefællepension, børnepension, forsikring ved kritisk sygdom eller andet, og de valgs konsekvenser for alderspensionen?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-14:
Jeg vil gerne sige til fru Lene Jensen, at det her med driftsherretillæg ikke er noget, der er sket under den borgerlige regering.
Man kan direkte gå ind på Finanstilsynets hjemmeside og klikke sig frem til de her oplysninger.
Men som jeg har tilkendegivet tidligere under mit indlæg i dag, har vi Pensionsmarkedsrådet til at sidde og kigge på gennemskueligheden og på gennemsigtigheden i det her, og det er vi meget optaget af.
På samme måde: Når man går i Netto og køber 1 kg sukker, så tjener Netto et eller andet på det kilo sukker.
Så kan vi diskutere, om Netto skal til at annoncere med, hvad de tjener på at forhandle 1 kg sukker.
Har Finanstilsynet accepteret det?
Det er jo det, Finanstilsynet har sagt, ligesom der er lagt en overligger i dag.
Men jeg siger jo ikke, at vi ikke skal have mere gennemsigtighed.
Det arbejder vi på.
Nu kommer der en rapport den 1. juli, og så er vi klar til at gå om bord i den her diskussion.
Om konsekvensen kan jeg blot sige, at hvis en familie fravælger ægtefælledækning m.v., hvis man har lyst til at leve single hele livet, så synes jeg, det er fair nok, at man kan gå ind og vælge en sådan pensionsordning frem for at vælge den anden.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-14:
Jeg synes, at det er et meget, meget stort problem, at den danske befolkning ikke kan finde ud af, hvad de betaler i bankgebyrer, og ikke kan finde ud af, hvad de betaler i pensionsgebyrer.
Det kan da ikke være rigtigt.
Det må da være økonomi- og erhvervsministerens fornemste opgave at sørge for, at borgerne kan finde ud af, hvad de betaler.
Jeg vil også godt sige, at man så kan tage 100 pct. af pensionskunderne, og de betaler alle sammen f.eks. 0,6 pct. af den årlige opgørelse.
Og folk kan ikke engang læse, når de får papirerne, at de har betalt f.eks. 3.000 kr.
Det står ingen steder, vil jeg sige til ministeren.
Det må da være noget, der skal gøres meget hurtigt.
Nu hører jeg, at der kommer en rapport den 1. juli.
lang tid skal der gå?
Så kan folk få lov til at hamre rundt derude
stadig væk og ikke ane, hvad de betaler i gebyrer.
Jeg synes simpelt hen ikke, at vi kan være det bekendt.
Jeg synes, at det skal gå meget, meget hurtigere.
Folk, der er så kloge, at de sidder med det her, må nok kunne finde ud af at få regnet ud, hvordan folk kan klikke ind, som vi så gerne vil have dem til, og se, hvad fru Jensen betaler i gebyr i sin bank, hvad fru Jensen betaler i gebyr på sine pensioner?
Hvor svært kan det her være?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-14:
Jeg kunne egentlig gøre mit svar meget kort og sige, at jeg er meget enig.
Jeg er meget enig i, at der skal være den fulde åbenhed om det her, den fulde gennemsigtighed.
Netop ved at vi får mere åbenhed og mere gennemsigtighed, får vi også mere konkurrence på det produkt, som det omhandler.
Jeg er også bare nødt til at sige til fru Colette Brix, at jeg godt vil have et ordentligt materiale at træffe de beslutninger ud fra, som der skal træffes oven på det her.
Det får vi med Pensionmarkedsrådets rapport, der kommer.
Så til det der med, hvor hurtigt det kan gå, må jeg blot sige, at jeg godt vil afvente, at den rapport kommer, inden vi tager fat i de håndtag, der skal til for at øge gennemsigtigheden på det her område.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-14:
Essensen i mit indlæg var jo, at der, hvor problemet reelt er, er, at vi skal have bedre gennemskuelighed og bedre overblik for den enkelte.
Derfor er det glædeligt, at der i den regering, der nu er og forhåbentlig vil fortsætte i mange år endnu, netop er sat gang i at få bedre gennemskuelige informationer.
Det får vi nu en rapport om midt på året, og så kan vi arbejde videre ud fra den.
Men ellers synes jeg, at debatten jo viser, at der er nogle forskelligheder, men ikke omkring gennemskuelighed og overblik, for det tror jeg egentlig vi alle samme er enige om skal være bedre.
Det er et problem, og derfor tror jeg også, at alle kan tilslutte sig, at vi arbejder videre ud fra Pensionsmarkedsrådets rapport, der snart kommer.
Men der, hvor problemerne er, eller hvor forskellen jo findes, er, at der er nogle socialistiske partier, der i den grad er imod valgfrihed.
Det er jo tydeligt nok.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil udtalte sig med bemærkelsesværdig tydelighed og sagde, at det var helt umuligt, at der overhovedet var mulighed for at lade sin pensionsopsparing forvalte af private selskaber.
Så er det sagt klart og tydeligt, og så ved vi, hvor de socialistiske partier står.
Så er der ellers sagt meget vrøvl om driftsherretillægget, som nogle vil gøre til et gebyr.
Jeg ved ikke, hvordan det er endt med, at man gør et driftsherretillæg, som jo er en forrentning af en investeret kapital, til et gebyr.
Men det er altså ikke et gebyr, som kunderne skal betale.
Nu tillader min taletid ikke at gå videre med det, men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Flemming Oppfeldt: Hvornår var det egentlig, at det her driftsherretillæg sådan blev formaliseret?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-14:
Jeg takker for spørgsmålet.
Vi kan så notere her i dag, at det er under den nye regering, at kunderne kan få fuldkommen indsigt i, hvor stort driftsherretillægget er, og hvordan beregningsmodellen er derfor.
Ole Sohn (SF), 2004-04-14:
Det er altid sjovt at se sådan nogle arrangerede spørgsmål.
Men jeg synes, det er interessant, at ministeren i sit første indlæg refererer til, at driftsherretillægget ikke nødvendigvis er noget, man skal oplyse om, fordi det kan være for kompliceret.
Jamen det sagde ministeren.
Det var derfor, at hele debatten opstod. Det er muligt, at det blev udtrykt anderledes end det, der står på papiret.
Men så kan vi få bekræftet, at ministeren og dermed regeringen, selv om det ikke helt kan lyde sådan på regeringspartiernes ordførere, i hvert fald kan sige: Jo, det er for galt, at kunderne, opsparerne, bliver nappet for nogle penge, som de ikke aner, de bliver nappet for.
Naturligvis skal det hul lukkes
jo før jo bedre
, sådan at man får et klart overblik som pensionsopsparer.
Det er det ene spørgsmål.
De andet er: Finanstilsynet siger foranlediget af de to tv-kanaler, da sagen kom frem i medierne, at der muligvis også var andre tillæg/gebyrer, som man ikke direkte meddelte pensionsopsparerne.
Så er mit spørgsmål: Vil ministeren undersøge og få frem i offentligheden, hvad det i givet fald kan være? For det tredje: Synes ministeren, det er rimeligt, at Finanstilsynet siger, at de vil have åbenhed om pensionerne nu, men åbenbart ikke af sig selv har taget fat i det, før sagen blev bragt frem i offentligheden?
Synes ministeren i øvrigt selv, at det der eksempel med sukkeret og folks pensionsopsparinger sådan er to lige størrelser?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Sohn, at jeg nøjagtig ved, hvad jeg har sagt i mit indlæg under det her punkt.
Det må stå for hr. Ole Sohns egen regning, og det kan han gå tilbage i Folketingets forhandlinger og se.
Problemstillingen i den her sag i dag er jo netop, at det, vi diskuterer, det, der er emnet for i dag, er gennemsigtigheden.
Der har jeg markeret maksimal åbenhed fra regeringens side i det arbejde, der foreligger, når vi får den rapport, hvor vi har folk fra branchen siddende, hvor vi har forbrugere siddende, og det er det, det går ud på.
Når man taler om driftsherretillægget, er det jo ejernes andel af årets overskud i virksomheden, og det var jo det, jeg var inde at markere i mit første indlæg.
Jeg har jo også klart markeret, at denne regering i sin levetid med flere forskellige elementer har forsøgt at klargøre en masse. Jeg er også nødt til at sige, at det også er denne regering, der har bibragt Bremerrapporten, der har sat fokus på specifikke transaktionsomkostninger, som vil komme for dagen, som selskaberne så efterfølgende har rettet ind.
Det synes jeg er rimeligt, og det er fairness for at komme videre i den her debat, vil jeg sige til hr. Ole Sohn.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-14:
Det afgørende i sagen her er jo tilsyneladende ikke, hvorvidt man har vilje til at få sikret en større gennemskuelighed, for som jeg hører det, er der bred enighed om, at det skal vi have igennem.
Politikens leder fra forleden, den 6. april, stillede det ganske enkle krav op, at det såkaldte driftsherretillæg, som for hovedparten af danske pensionskunder løber op i flere tusinde kroner om året, bør frem i lyset, og det kræver jo en lovændring, at vi får det frem, så det ikke er en skjult omkostning.
Hvis jeg har forstået det her korrekt, så kræver det det.
Her kan man så vælge at vente på, at der kommer en rapport, så vi får et samlet overblik over en række ting.
Men man kan vælge en anden strategi og sige, at de ting, vi allerede nu har kendskab til, og som vi kan få frem i lyset, vil vi have frem i lyset. Agter ministeren at tage et initiativ for at imødekomme det krav fra Politikens lederskribent, at det, som vi altså kender til nu, driftsherretillægget, får vi faktisk synlighed om allerede inden sommerferien for nu at følge op på Dansk Folkepartis ordførers ønske om at få gang i tingene?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Anders Samuelsen, at jeg som minister med ansvar for det her område klart har markeret, at regeringen ønsker mere gennemsigtighed, vi ønsker mere åbenhed hele vejen igennem.
Jeg mener ikke, at der, inden Folketinget lukker grundlovsdag, skal laves en eller anden hovsaløsning på det her område, for der kan være andre elementer i det her, som vi er nødt til at tage fat på.
Men jeg vil blot tilsige, at det, et flertal her i dag er enigt om, også er regeringens politik, nemlig at vi får maksimal åbenhed hele tiden.
Lige hvordan det skal gøres, det er jeg klar til at se på.
Jeg har ingen problemer i at rette henvendelse til nogen om tiltag, men jeg mener bare, at vi anstændigvis, når vi har givet Pensionsmarkedsrådet en opgave, et kommissorium, som de sidder og arbejder med, bør vente og høre på, hvad de siger, inden vi farer ud med bål og brand på baggrund af en leder i Politiken.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
I første omgang må jeg lige komme med en kommentar til hr. Lars Barfoed, der siger, at i de socialistiske partier er vi imod frit valg.
Nej, det er vi sådan set ikke.
Det, vi er imod, er, at aktieejere skal sidde og tjene styrtende med penge på bekostning af pensionisterne.
Det er fuldstændig, som hvis du tager det fri skolevalg i Danmark.
Der er det sådan, at borgere frit kan vælge mellem skoler af forskellig karakter med forskellige profiler; de må selv bestemme, hvor deres unger skal gå henne.
Men kendetegnende for samtlige skoler er, at der ikke er nogen, der tjener penge på skolerne.
Der er ikke nogen aktieejere, der sidder og skovler penge til sig på bekostning af undervisningen.
Det er sådan set det samme, vi gerne så på pensionsområdet.
Vi har ikke noget imod, at der er
forskellige pensionskasser, som investerer på forskellig vis med forskellige profiler, hjertens gerne!
Vores problem er, at når jeg kigger på Danica Pensions regnskab, kan jeg se, at de i 2003 tjente 2,2 mia. kr.
Det er penge, som ellers ville være faldet i lommen på pensionisterne, hvis man havde sparet op i f.eks. ATP eller lignende ordninger.
Ordninger, hvor det ikke er aktieejerne, der skal tjene penge, men pensionisterne, der skal have et højt afkast.
Det er sådan set vores udgangspunkt.
Hele den her diskussion om gebyrer viser jo bare, hvordan pensionsselskaberne fuldstændig ligesom bankerne skovler penge ned i lommerne på aktionærerne til skade for den almindelige forbruger og i det her tilfælde til skade for pensionisterne.
Så frit valg er fint for os, men der er ikke nogen, der skal tjene penge på velfærdsgoder.
»Vil ministeren fremsende en fuldstændig liste over de henvendelser, som Skatteministeriet har fået fra såvel FSR som individuelle revisorer, der påpeger skattehuller, betænkeligheder ved lovgivningen og muligheder for kreativ skattetænkning?«
Begrundelse
I Jyllands-Posten den 26. januar 2004 bekendtgør Jørgen Peter Bærentsen, formand for FSR, at der er et samarbejde mellem FSR og Skatteministeriet hvad angår eventuelle problemer med lovgivningen.
Line Barfod (EL), 2004-04-14:
»Kan ministeren bekræfte, at oprettelse af flere stillinger som f.eks. hjemmehjælpere og lignende stillinger på andre velfærdsområder giver langt større beskæftigelse for et givet beløb sammenlignet med f.eks. en skattelettelse til høje indkomster?«
Carsten Hansen (S), 2004-04-14:
Jeg kan nu også finde studieture, jeg har været på, som fru Louise Frevert ikke har været på, men det vedkommer for så vidt ikke debatten.
Men jeg er da glad for, at fru Louise Frevert har været på studietur. Det er jo altid nyttigt at lære noget nyt.
Det, som jeg vil spørge om, er: Er det ikke sådan, at det for Dansk Folkeparti giver anledning til en vis bekymring, at der er så mange, der er imod det her?
Er det ikke sådan, som fru Margrethe Vestager sagde, at man faktisk i dag sagtens kan lave CVU'er uden studiebestyrelser?
Så hvad skulle grunden være til at centralisere mere og gøre noget, som medarbejderne, hvad enten de er på store institutioner eller på seminarier, er utrygge ved?
Det vil jeg godt høre fru Louise Frevert om.
Louise Frevert (DF), 2004-04-14:
For lige at blive ved den med studieture, skal jeg ikke have siddende på mig, at det skulle være for at fremhæve en studietur frem for andre.
Det, jeg fremhæver ved den, er lige præcis det, at jeg har kunnet drage nytte af en studietur, som omhandler det specifikke emne, vi diskuterer her, nemlig CVU'erne.
Det er derfor, at jeg fremhævede, at den havde været meget nyttig, og der er stadig væk ikke så meget som skyggen af tvivl i mit sind om, at det har været den korrekte beslutning.
Det, som vi ser som det primære i det her lovforslag, er, at det er en kan-bestemmelse, der er blevet foranstaltet her, og ikke en skal-bestemmelse, og det er vi meget, meget, meget fortrøstningsfulde ved.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-14:
Bedre end vi egentlig havde forestillet os. De mange små uddannelsesinstitutioner har gavn af de alliancer på regionalt og fagligt niveau, som CVU-systemet har skabt rammerne for.
CVU-strukturen kan nemlig være med til at skabe bedre sammenhæng og højere kvalitet af uddannelserne gennem samarbejde inden for gængse faggrænser, men også hvor det er relevant på tværs af faggrænserne.
Nøgleord er stordriftsfordele og synergieffekter, kvalitetsløft og gensidig inspiration
Målet er selvfølgelig at forstærke den enkelte enhed til gavn for de faglige miljøer.
I mit parti lægger vi stor vægt på at følge udviklingen i CVU'erne nøje, så vi om nødvendigt kan justere lovgivningen og gerne forenkle den, hvor det er muligt.
Vi er meget opsat på, at CVU'erne faktisk også bliver en succes, nu når vi har lavet dem, og derfor er vi også meget tilfredse med det her fremsatte lovforslag fra regeringen, som indeholder justeringer, der skal få systemet til at fungere mere hensigtsmæssigt.
Helt konkret ser vi det som en fordel, at centrene efter ekstern, sagkyndig vurdering fremover kan få et internationalt kvalitetsstempel.
Vi mener, at det bl.a. vil hjælpe til at gøre CVU'erne mere attraktive.
Vi er også meget glade for, at institutionerne får større frihed til at indrette sig efter behovet i forhold til studiebestyrelserne og ledelsesstrukturen. Der er således ingen tvivl for mig om, at der bør være størst mulig politisk lydhørhed over for at give CVU'erne de videst mulige rammer for udvikling af kvalitetsuddannelser med et højt, fagligt niveau.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor lovforslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Nu er jeg jo fuldstændig klar over, at Enhedslisten sådan set ikke ønsker forskellighed.
Det var også derfor, det var meget magtpåliggende for Enhedslisten i sin tid, da vi forhandlede CVU-loven, at man lige præcis skulle sikre at opretholde studiebestyrelserne alle steder.
I Venstre er det sådan, at vi jo ser på, hvordan udviklingen har været, og det er sådan, at udviklingen inden for CVU'erne rent faktisk har været, at der er blevet oprettet CVU'er, som geografisk ligger stort set samme sted, og hvor de siger, at nu synes de sådan set, at de har så tæt et samarbejde, at de måske ikke nødvendigvis har et behov for at have en studiebestyrelse.
Synes Enhedslisten så ikke, at det er en god idé at sige, at så lad dem dog lige præcis ude lokalt finde ud af, om man skal have en studiebestyrelse eller ej, i stedet for at det er op til ministerens forgodtbefindende?
Kan Enhedslisten og fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke give mig ret i, at hvis man ikke ønsker at nedlægge sine studiebestyrelser, så kan man fuldstændig lade være?