runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2004-05-25:
Jeg er egentlig godt tilfreds med det arbejdsmiljøforslag, vi har lavet her. Til hr. Bjarne Laustsens orientering kan jeg da oplyse hr. Bjarne Laustsen om, at med hensyn til de grupper, det blev omtalt ikke er med, er det jo netop aftalt, at de er sideordnet med BST-grupperne.
Det eneste, vi kan konstatere her, er, at hr. Bjarne Laustsen gang på gang på gang ikke har ønsket at forholde sig til, hvad der er indholdet i arbejdsmiljøreformen, men udelukkende taler om, hvad hr. Bjarne Laustsen har af mening til det.
Der er ikke noget konkret i det, hr. Bjarne Laustsen siger.
Det er en påduttet holdning, som jeg egentlig ikke tror er hr. Bjarne Laustsens egen.
Dansk Folkeparti er godt tilfreds med det her, og vi har jo sikret, at de grupper, der er omtalt, skal screenes sideløbende med BST-grupperne.
Det er det, der ligger i det, og det er det, hr. Bjarne Laustsen påpeger ikke er det, der ligger i det, men det er det.
Og så ville jeg bede hr. Bjarne Laustsen om at læse forslaget grundigt igennem, inden vi hører mere af den slags.
Lene Garsdal (SF), 2004-05-25:
Jeg vil da også gerne starte med at sige, at SF ikke kan støtte det samlede lovforslag, men at vi støtter Socialdemokratiets ændringsforslag og naturligvis også vores eget.
Derfor er det væsentligt, både for retssikkerheden og for at screeningen kan komme til at fungere som et incitament til at øge arbejdspladsens egen indsats, at det endelige resultat af det gennemførte screeningsbesøg er en afgørelse, der kan forelægges virksomhedens sikkerhedsorganisation, og som kan ankes, både af virksomheden og af repræsentanter for medarbejderne i virksomheden.
Arbejdstilsynets vurderinger i forlængelse af screeningsbesøget, hvis der kommer et tilpasset tilsyn, vil have umiddelbare konsekvenser for virksomheden og dens medarbejdere.
For de virksomheder, der hidtil har været pålagt BST-pligt, vil et resultat indebære, at virksomheden frigøres for denne pligt, og for alle virksomheder gælder det, også for dem, der er blevet pålagt BST-pligt, at resultatet af en gennemført screening kan have betydning for, hvilken smiley virksomheden tildeles, herunder også af det, som man i mangel af bedre kan kalde en ufarvet smiley, nemlig en karakteristik af de virksomheder, der ikke har så meget uorden i arbejdsmiljøet, at de tildeles en gul eller en rød smiley.
Det er derfor vigtig information til sikkerhedsrepræsentanter og eventuelle jobansøgere på virksomheden, at afgørelsen er i orden, fordi det jo netop har betydning for både virksomheder og medarbejdere.
Derfor håber vi på Folketingets tilslutning til ændringsforslag, som vi har stillet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-05-25:
Målet med lovgivningen er, at de ledige skal have ordinære job.
Derfor fremgår det af lov om aktiv beskæftigelsesindsats, at arbejdsformidlingen kan tilbyde løntilskudsjob hos private arbejdsgivere til ledige, der er fyldt 30 år og har været ledige i sammenlagt mere end 12 måneder eller mere end 6 måneder, hvis de er under 30 år.
Derudover kan AF tilbyde løntilskud i private virksomheder til personer med under 12 måneder henholdsvis 6 måneder, hvis den ledige ud fra et individuelt skøn vurderes at have særlig risiko for langtidsledighed. Jeg går ud fra, at AF sikrer, at løntilskud til private virksomheder sker efter lovgivningens regler.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Fru Marianne Pedersen omtalte i sit indlæg udjævningen i den skattepligtige indkomst.
Jeg går ud fra, at fru Marianne Pedersen er enig i, at den udjævning faktisk startede under SR-regeringen i 1992, hvad man også kan se af redegørelsen, og at den fortsatte i hvert fald frem til 2002.
Dermed er det jo ikke noget, man kan hænge op på den politik, som VK-regeringen har ført.
Jeg vil også godt spørge, fordi man også er inde på den kommende kommunalstruktur: Når nu man samler kommunale job i storkommuner, vil det så betyde større eller mindre aktivitet i regionalområderne?
Hvis man forestiller sig, at aktiviteterne på Lolland samles i én storkommune, hvad vil det så betyde af udtynding i de øvrige kommuner, også når man tænker på andre job som servicejob, købmand, bager, og hvad der ellers er i disse småområder?
Bjarne Laustsen (S), 2004-05-25:
Vi nåede ikke at blive helt færdig, for der er nogle spørgsmål, som udestår.
Ministeren siger, at vi ønsker at afskaffe certifikatet.
Overhovedet ikke.
Vi synes, certifikatet er en god ting.
Ministeren har haft lidt problemer med at forklare, hvorfor nogle virksomheder, som har fået et certifikat, efterfølgende har fået så mange påbud, men det har ministeren jo lovet at tage hånd om, så det har vi stor tiltro til at han gør.
Så synes vi i lighed med regeringen, at hvis en virksomhed har gjort meget af egen kraft og fået erhvervet et arbejdsmiljøcertifikat, er det o.k., at man ikke er omfattet af BST-pligten.
Derfor er der ikke så meget at komme efter på punkt.
Det skulle da lige være det, at Dansk Folkeparti og regeringen i sidste finanslovforslag vedtog, at de penge ikke skulle gå til det område, så virksomhederne kunne få pengene tilbage, hvis de fik et certifikat.
Hele motivationen og incitamentet til at lave et certifikat
har regeringen og Dansk Folkeparti ødelagt.
Jeg må måske ikke bruge et ord som, at man har tyvstjålet pengene.
Regeringen beskyldte jo SR-regeringen, for at opkræve penge, der bare skulle gå i statskassen, men det er denne regering, der har gjort det umuligt for virksomhederne at få pengene tilbage, hvis virksomhederne erhverver sig et arbejdsmiljøcertifikat.
Når ministeren siger, at det er en fremadrettet arbejdsmiljøaftale, så lader det meget tilbage at ønske.
Alle lønmodtagerrettighederne er fuldstændig væk.
Hvis der kommer en screening, er der ingen lønmodtagere, sikkerhedsrepræsentanter, der skal være involveret i sådan en sag, og de kan heller ikke klage over det.
Overhovedet ikke, de bliver bare fejet til side.
Så er der spørgsmålet om uddannelsen.
Alle de mennesker, der skal tage sig af arbejdsmiljøet derude, får forringet deres uddannelser.
Hvorfor er det lige, at man på HK-området kun skal have 30 timers uddannelse, men på alle de andre områder 37 timer?
Mener ministeren, at HK'erne er klogere end andre?
Hvorfor skal de have 7 timer mindre?
Det må der være et klart svar på.
Dernæst er det sådan, at ministeren ønsker andre aktører ind på alle mulige felter.
Det kan selvfølgelig være meget godt, men vi har nogle velfungerende bedriftssundhedstjenester, der løser opgaven derude, men ministeren vil altså hellere have, at der er nogle konsulenter - måske fra arbejdsgiverne, så de kan sætte ræven til at vogte gæs.
Det kan være fint nok, men hvorfor skal kvalitetskravene og normerne til en privat udbyder ikke være de samme som dem, man stiller til en BST?
Hvorfor er det sådan? Det er helt tydeligt, at det her er for at tilgodese arbejdsgiverne hele vejen igennem.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Det vil altså sige, at når jeg dokumenterer fra regeringens egen redegørelse, at den skattepligtige indkomst var stigende under Nyrupregeringen, så var det sådan set bare en almindelig udvikling, hvorimod når vi kigger på udviklingen under VK-regeringen, så er det noget, VK-regeringen har stået for.
Er det ikke en lidt besynderlig form for diskussion?
Så vil jeg godt spørge, om fru Marianne Pedersen selv tror på, at de nye offentlige kommunekontorer vil blive placeret i yderområder, om ikke fru Marianne Pedersen finder det ganske sandsynligt, at de bliver placeret i de stærkeste kommuner.
Jeg kan måske nå et lille spørgsmål mere: Man taler om den vækstpakke, som giver mulighed for uddannelse.
Jeg går ud fra, at fru Marianne Pedersen er klar over, at for 100 mio. kr. kan man få omkring 2.000 uddannelsespladser.
Det er 100 i Viborg Amt, det er 200 i Århus Amt
I Århus er der i øjeblikket 20.000 arbejdsløse, i Viborg Amt er der i øjeblikket 6.000 arbejdsløse.
Jeg ved ikke, om fru Marianne Pedersen føler, at det er noget, der flytter noget.
Colette L. Brix (DF), 2004-05-25:
Jeg ved altså ikke, hvorfor det skal gøres til noget negativt.
Hvis det har gjort noget godt for nogle tusinde mennesker, er det så ikke rart, at man kan sige, at der er lavet noget, der har hjulpet nogle mennesker i yderområderne, uanset om det er 2.000 eller 5.000?
Hvorfor er man altid negativ over for ting, der er vedtaget, hvis de er gjort i en god og fornuftig ånd, som det her jo er?
Det er jo ikke gjort for at skade nogle pendlere, det er faktisk gjort for at gøre det godt for dem.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Jeg kan sige, at i det område, hvor jeg bor, er det altså ikke ret mange, som får glæde af det, men det bliver brugt igen og igen som et eksempel på noget, der har været med til at give udkantsområderne et gevaldigt løft, og det er efter min bedste mening ikke sandt.
Colette L. Brix (DF), 2004-05-25:
Jeg kan ikke stå heroppe og love, at jeg vil garantere dit, og jeg vil garantere dat, men tal med vores ordfører om det til den tid, så finder vi nok ud af, hvordan tingene skal skæres.
Jeg vil ikke stå heroppe og love noget som helst, for jeg ved, at det kan jeg ikke.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Ordføreren var inde på, at nye statslige arbejdspladser skal placeres udeomkring i landet, så jeg vil godt spørge: Der vil opstå nye statslige arbejdspladser i forbindelse med en strukturudvikling, hvis man nedlægger amterne og laver nogle store sygehusregioner og flytter en række områder fra amterne til staten.
Vil Dansk Folkeparti være garant for, at de arbejdspladser bliver lagt udeomkring, eller skal de også centraliseres?
Colette L. Brix (DF), 2004-05-25:
Der skal da ikke være nogen tvivl om, at vi synes bestemt, at de små sygehuse skal bevares. Nu kan jeg jo ikke spå om fremtiden, men hr. Touborg ved udmærket, at endnu er vi jo slet ikke enige om, hvordan resultatet skal se ud.
Der ligger ikke noget endeligt resultat endnu, så lad os vente og se, og lad os nu ikke begynde en strukturdebat i dag.
Den kører alle mulige steder uden for og inden for lukkede døre, og hvad ved jeg, så skal vi ikke vente og se, hvordan skemaet kommer til at se ud, og så diskutere sagen igen?
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
I regeringens forslag til en kommunalreform er der lagt op til skabelse af fem nye sygehusregioner under skarp statslig kontrol.
Hvilken betydning tror Dansk Folkeparti det får for fremtidens sygehusstruktur?
Vil det sikre bevarelsen af funktioner i de mindre sygehuse i provinsen og dermed sikre nogle af de største arbejdspladser i yderområderne?
Personligt kan jeg jo godt være bange for, at det bliver den endelige dødsdom over en række små sygehuse.
Dansk Folkeparti har jo slået sig vældig op på at være en stærk garant for de små sygehuse.
Vil Dansk Folkeparti stadig kunne gøre det efter en sådan eventuel reform?
Colette L. Brix (DF), 2004-05-25:
Med hensyn til hvad min indstilling var, da der sidst skulle flyttes en statslig styrelse, har jeg da overhovedet ikke noget imod at stå her og sige, at jeg synes, at Storstrøms Amt havde været utrolig velegnet.
Men sådan blev det jo ikke.
Der var flertal for at vælge et andet sted, og det kan jeg jo ikke begynde at tude over, for så kommer vi jo aldrig videre.
Men vi er altså kommet videre.
Med hensyn til hvordan turismepengene blev delt ud, er det da muligt, at hovedstaden har fået noget mere end udkantsområderne.
Til det sidste spørgsmål, altså om man flytter, fordi man får pendlerfradraget: Det er altså sjovt, at herinde vil man altid både blæse og have mel i munden.
Hvis der endelig sker et eller andet rigtig godt for dem, der bor i yderområderne, piller man sig lidt i navlen, for at det skal gøre ondt.
Der må ikke gøres noget, der er rigtig godt, men det fradrag var et tiltag, der har gjort noget godt for yderområderne.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-25:
Jeg erindrer, at fru Colette L. Brix var meget optaget af, at Sikkerhedsstyrelsen skulle flyttes til Sydsjælland eller Vestsjælland, men tingene kan jo selvfølgelig ændre sig, når tiden går.
Når det gælder turismen, var det faktisk sådan, at de midler, som var sat af til turismen, var udspecificeret på finansloven, så der var ikke noget med, at andre fordelte dem efterfølgende.
Bare til almindelig oplysning.
Når det gælder kørselsfradraget, er det fru Colette L. Brix' opfattelse, at det høje kørselsfradrag i nogle områder medfører, at folk flytter længere væk fra deres arbejde.
Jeg troede, der skulle skabes noget vækst i yderområderne, men kan man ikke forestille sig, at det virker omvendt, fordi folk ikke har deres arbejde i de områder?
Colette L. Brix (DF), 2004-05-25:
Det vil jeg da gerne svare på.
Med hensyn til om vi giver større bidrag til Københavnsområdet end til yderområderne, er det altså ikke mig, der har fordelt pengene, og det ved hr. Mogens Nørgård Pedersen også godt. Til det andet spørgsmål om, hvorvidt Odense og Esbjerg er udkantsområder: Jeg regner med, at det er Sikkerhedsstyrelsen, der er på banen igen, men jeg er jo ikke med, når det besluttes, hvor en styrelse skal ligge, og jeg vil tro, at når man flytter en sådan styrelse, bliver den lagt der, hvor det er mest hensigtsmæssigt, så man ikke kun ser på, om det er i et udkantsområde.
Det kan jo ikke nytte noget, at man flytter en statslig arbejdsplads til et bestemt område, bare fordi det er et udkantsområde, hvis der bliver kaos, fordi der ikke er den nødvendige kompetente arbejdskraft til stede.
Så skal pengepungen bare være endnu større, og det er jo ikke ligefrem den vej, vi skal.
Men jeg regner som sagt med, at de mennesker, der administrerer tingene og beslutter, hvor de forskellige statslige styrelser skal placeres, træffer de rigtige beslutninger.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-25:
Naturligvis er Dansk Folkeparti godt tilfreds med de udflytninger, der sker, men er det efter fru Colette Brix' opfattelse sådan, at Esbjerg og Odense er udkantsområder, når det gælder udflytning af statslige arbejdspladser?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er vedrørende turismen.
Jeg forstår, at fru Colette Brix går meget op i turismen og mener, at det er et vigtigt erhverv, og det er vi også andre der mener.
Men er det derfor, at Dansk Folkeparti i forbindelse med den sidste finanslov gav større støtte til turismen i Københavnsområdet end til den i yderområderne?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Ja, for der er jo ikke nogen som helst tvivl om, at Venstre og dansk landbrug har gjort sig meget store anstrengelser for at lave et skræmmebillede af Socialdemokratiet for at dække over den meget ringe miljøindsats, som blev sat i værk med vandmiljøplanen.
Den er helt utilstrækkelig, og stort set alle fagfolk beskriver den jo også som noget, der ikke løser de problemer, som er på vandmiljøområdet.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
På baggrund af hr. Jens Kirks spørgsmål vil jeg gerne spørge, om hr. Vernersen kan bekræfte, at oppositionens tal i forbindelse med vandmiljøplan III blev groft overfortolket af regeringen, som derfor i første omgang nåede frem til, at 25.000-27.000 arbejdspladser ville gå tabt, mens det i virkeligheden kun var en femtedel af det tal.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Det har jeg nu ikke særlig svært ved, for det er jo sådan set bare at læse op af redegørelsen.
Men må jeg minde fru Theill Sørensen om, at netop i dag har vi haft besøg af repræsentanter fra Lolland-Falster, og der foreligger materiale, der dokumenterer, at man synes egentlig ikke, at det, der er sat i gang, har nogen særlig virkning.
Det troede jeg egentlig alle var bekendt med.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Så gentager jeg: Det citat står i et af afsnittene, og lige ovenover står der: »Regeringen har ... iværksat en særlig indsats i en række udpegede regioner.«
Det er denne indsats, der omtales nedenunder, som endnu ikke har givet resultat i statistikerne.
Det er altså en indsats, der er sat i værk i anden halvdel af 2003.
Det er ikke den samlede indsats, der henvises til, så hr. Vernersen må lære at læse indenad.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Det er sådan set et citat fra den redegørelse, som ministeren selv har lagt frem, at man ikke under de 2½ år, vi har haft en VK-regering, har kunnet se nogen synlige resultater, i hvert fald ikke på dette område.
Det var sådan set bare et citat, og jeg troede da, fru Theill Sørensen var glad for, at jeg citerede fra regeringens egen redegørelse.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Ja, men det lyder, som om det er det, der kan redde yderområderne, og det er det altså ikke.
Den sidste nye statslige arbejdsplads, jeg kan huske lige nu, er det nye Institut for Miljøvurdering, og der var kun én kommune, der bad om at få det lagt hos sig, nemlig Hadsund i Nordjylland, så det havnede i København.
Er det så noget værd, at man siger, at nye statslige arbejdspladser skal lægges i de svage områder, når man bare anbringer dem i København?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Ordføreren læste op fra side 7, hvor der er en sætning om, at indsatsen er i gang, men den kan endnu ikke måles i statistikken.
Jeg går ud fra, at ordføreren er opmærksom på, hvad det er for en indsats, der her omtales.
Det er den særlige indsats i en række udpegede regioner, og jeg vil minde om, at de initiativer er blevet sat i værk i efteråret 2003 som opfølgning på noget, der blev lagt frem i maj 2003, så det er vel ikke forventeligt, at man allerede nu skulle kunne aflæse dem i statistikker.
Langt de fleste statistikker i denne redegørelse går kun frem til og med 2002, så er det så underligt, at indsatsen endnu ikke kan aflæses i statistikken?
Colette L. Brix (DF), 2004-05-25:
Jeg sagde før, og jeg vil gerne gentage det: Når man skal udflytte en statslig arbejdsplads, er man jo nødt til at tage hensyn til, hvilke kompetencer der skal indsættes, og hvordan man får dem til at fungere i det regionale miljø sammen med de erhvervsvirksomheder, som eventuelt findes dér. Sådan må det være.
De mennesker, der træffer beslutningerne, lægger jo ikke noget i København for at drille Hadsund.
Der må være en eller anden mening med det, for ellers gør man det da ikke.
Jens Kirk (V), 2004-05-25:
Jeg er faktisk ikke ked af, at jeg skal spørge fru Else Theill Sørensen om noget, for det går sådan set tilbage til hr. Kristen Touborgs spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen om tabet af arbejdspladser på grund af vandmiljøplan III.
Kan fru Else Theill Sørensen bekræfte, at oppositionen fremlagde deres forslag til vandmiljøplan III uden selv at regne på det, og at de løb fra deres skygge, da de opdagede, hvor mange tusinde arbejdspladser og hvor mange milliarder det ville koste?
Det var først derefter, de kom med deres sidste, tillempede forslag, hvor de godkendte nogle af regeringens fremlagte forslag, og derfor blev antallet af arbejdsløse knap så stort, men lige godt stort.
Med hensyn til det, vi snakker om nu: Hvis det skulle stå til troende med 30 pct. natur, og sukkerstøtten samtidig skulle afskaffes, ville det så ikke være utrolig hårdt for bl.a. Lolland-Falster?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Nu sagde ministeren, at Socialdemokratiet var skosende med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser.
Det mener jeg nu er et forkert udtryk, for det, det drejer sig om, var den prioritering, man havde valgt, da man flyttede en stor statslig arbejdsplads til Esbjerg, hvor man af regionalpolitiske hensyn godt kunne have lagt den andre steder.
Det var egentlig det budskab, der lå.
Derfor synes jeg ikke, der er grund til, at ministeren bruger udtryk som skosende.
Det var bare et almindeligt led i debatten, og det håber jeg også at ministeren opfatter på den måde.
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Først vil jeg sige, at jeg godt kan tillade mig at stå her og glæde mig over, at vi har en udjævning af indkomsterne.
Jeg kan ikke klandre Socialdemokratiet for, at man ikke havde det i deres tid, for det er den almindelige udvikling, der har gjort det.
Så lad os dog sammen glæde os over, at der er en udjævning af indkomsterne for borgerne i Danmark.
Med hensyn til at samle job i storkommuner: Det kommer
Det har vi jo ikke dikteret noget om.
Dernæst har kommunerne også frihed til at placere deres forvaltninger, hvor de har lyst til det efterfølgende, og der kunne man da forestille sig, at nogle af rådhusene, også i udkantsområderne, blev bibeholdt, som man har gjort på Bornholm, og så lægger man nogle af forvaltningerne der.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Nu bliver der jo også med den nuværende kommunestruktur nedlagt små skoler, og det er jeg i øvrigt ikke i tvivl om vil fortsætte. Med hensyn til købmanden har jeg egentlig den opfattelse, at det, der er afgørende for, at købmanden lukker, er, om den befolkning, der bor der, handler hos købmanden.
Hvis befolkningen bare synes, det er hyggeligt og dejligt at have købmanden derude, så kan det jo godt være, at han ikke rigtig kan leve af den sympati, hvis folk i øvrigt kører ind til storbyens center og køber ind. Så det er helt op til den derboende befolkning at sikre, at købmanden har sit eksistensgrundlag.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Så vil jeg godt prøve at spørge, om fru Else Theill Sørensen ikke er enig med mig i, at hvis man slår fire kommuner sammen, der har deres egne strukturer, forretninger spredt ud over hele kommunen, små institutioner, små skoler, vil noget af det nære forsvinde, og at det ikke er alle, der bor i det område, der synes, at det er en fordel, at deres institution forsvinder, at deres købmand forsvinder, at deres skole forsvinder.
Der må man nok være ærlig og sige, at det er konsekvensen.
Det er meget lettere at sidde i et byråd med fire kommuner og lave noget i en kommune, man ikke selv kommer fra.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Jeg er overbevist om, at en kommune med et befolkningsunderlag på 30.000 eller 35.000 indbyggere betydelig bedre vil kunne tackle en erhvervsudvikling og en udvikling i det hele taget end fem, seks kommuner på 5.000-6.000 indbyggere.
Det kan man jo diskutere.
Det kan være et spørgsmål om tro, men jeg tror på, at stærkere kommuner, der dækker et større område og har mange flere indbyggere, står betydelig stærkere end de mange små.
Arne Toft (S), 2004-05-25:
Fru Else Theill Sørensen sagde, at en ny struktur også vil blive til gavn for yderområderne.
Der er vel ingen, der er i tvivl om, at hvis to, tre eller fire små kommuner bliver lagt sammen, bliver det et kæmpe areal.
Der er vel ingen, der er i tvivl om, at det bliver en centralisering.
Jeg vil godt bede fru Else Theill Sørensen om at fortælle mig, hvad det er, regeringen og De Konservative vil gøre, for at de kan sige, at det bliver en fordel for yderområderne.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-25:
Med hensyn til de arbejdspladser, der blev sat over styr, vil jeg godt minde om, hvordan verdenssituationen så ud lige præcis på det tidspunkt, da den forrige statsminister valgte at udskrive valget.
Det var i november 2001.
Det var lige efter katastrofen i New York den 11. september 2001.
Det var på et tidspunkt, hvor udsigterne for hele verdensøkonomien så
ganske forfærdelige ud, og Danmark er jo ikke det eneste land, hvor det opsving, vi alle sammen ventede på, blev udsat for en tid.
Nu ser det ud, som om det er på vej igen.
Med hensyn til at afdrage på gælden er det rigtigt, at der blev afdraget på statsgælden i den forrige regerings tid.
Det gør der i øvrigt også nu, og hvis man tager engangsindtægterne fra, så bliver der afdraget mere nu end under den tidligere regering.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-25:
Under SR-regeringen steg beskæftigelsen rent faktisk med 200.000.
Jeg synes, at man skal være lidt forsigtig med at drage den slags konklusioner.
Jeg vil godt spørge fru Else Theill Sørensen, om ikke hun er enig i, at det faktisk lykkedes at afdrage på gælden, men at det nu ikke sker i samme omfang som tidligere.
Det ligger faktisk rimelig præcist dokumenteret.
Hvad angår skatten på arbejde, må fru Else Theill Sørensen vel give mig medhold i, at de 7,8 mia. kr., der skal finansiere det, har lønmodtagere og andre danskere selv betalt, fordi man har stoppet indbetaling til den særlige pension, som løber op i store beløb. Man har endda overfinansieret, fordi skattelettelsen kun koster omkring 6 mia. kr., men man har taget 7,8 mia. kr. ind.
Det er faktisk det, der er tilfældet.
Det er måske derfor, at folk, når de ser deres skattekort, spørger: Hvad var det for en narresut, vi fik her?