runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2005-01-14:
Jeg kan måske også komme til at skuffe den radikale ordfører med, at det, jeg vil sige i dag, ikke afviger så meget fra det, jeg sagde sidst, vi havde forslaget til behandling.
I Socialdemokratiet mener vi ikke, at det er rigtigt at bruge et sted mellem 2 og 3 mia. kr. på at lempe kapitalbeskatningen.
Vi er enige med Det Radikale Venstre i, at der er en kompleksitet i nogle af de regler, vi har i dag, der klart bør pålægge os at finde nogle ændringer.
Kompleksiteten vedrører først og fremmest aktiebeskatningen, som for en masse mennesker er næsten umulig at finde ud af.
Vi ved faktisk objektivt, at der er mange mennesker, der er kommet til – i citationstegn – at snyde uden at ville det, og derfor er det selvfølgelig også en barriere i forhold til aktiemarkedet.
Jeg mener, at der er nogle ganske glimrende udredninger, hvor folk faktisk også anviser ganske udmærkede veje til inden for en provenuneutral ramme at finde nogle langt, langt bedre løsninger end dem, vi har i dag.
Men den måde, regeringen har skruet sit skattestop sammen på, forhindrer, at man, uanset hvor intensivt man arbejdede på opgaven, som skatteministeren siger, nogen sinde ville kunne præstere noget.
Vi kan også tilslutte os den finansieringsdel, som ligger i det, men vi mener, at vi skal bruge de midler, der kommer ind der, til at lette på arbejdsindkomsten.
Vi kan sige, at der sker en vis stramning i beskatningen eller mulighederne for at få fradrag i forbindelse med det fysiske kapitalapparat, og det vil vi sådan set godt føre over som en lettelse af den humankapital, der er i vore virksomheder.
Vi mener faktisk, at det endda passer ret godt til den tid, vi lever i: at hvis vi ser på virksomhedernes behov for at kunne udvikle sig, er det – ikke mindst når vi ser på den virksomhedstype, vi satser på, og det, vi i det hele taget vil omkring erhvervsudvikling – måske ikke mindst humankapitalen, vi bør tænke ind i det her.
Jeg vil godt sige til den radikale ordfører, at jeg mener, at man begår en grundlæggende fejl i det her forslag ved den måde, hvorpå man lægger op til at blande aktieafkast og beskatningen af aktieafkast sammen med beskatningen af almindelige renteindkomster.
Derfor vil der med den konstruktion, som Det Radikale Venstre her har skruet sammen, helt i modsætning til det der er hensigten, er jeg sikker på, kunne foretages en ganske massiv spekulation imod beskatningssystemet og konverteres løn, der er højt beskattet, til et kapitalafkast, der er meget lavt beskattet.
Derfor mener jeg, at der er en systemfejl i den her konstruktion – også selv om man så måtte være parat til at bruge et stort beløb til at lempe på kapitalafkastbeskatningen – som forbyder sig selv, og som jeg er helt overbevist om at fru Margrethe Vestager med den klogskab, hun normalt har, og den anstændighed, hun står for, aldrig ville være med til at gennemføre i det virkelige liv, når hun ser, hvad det her vil kunne bruges til.
Og hvis vi i øvrigt kan skabe en endnu bedre sammenhæng inden for hele området for kapitalafkastbeskatning, vil vi også meget gerne være med der.
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Han åbnede jo op for, at der arbejdes på modeller på det her område, og det er klart, at hvis regeringens skatteminister fremkommer med modeller, som han vil kunne gå ind for, er der stor sandsynlighed for, at det vil Venstre nok også.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Hvis man er flere, der er sultne, kan man jo finde en restaurant, der tilfredsstiller det fælles behov, i stedet for partout at gå hen på den, som den første, der er sulten, finder på.
Vi er jo ikke på nogen måde, hvad skal man sige, ultimative i vores finansieringsforslag.
Derimod er vi meget fokuserede på, at det kræver en fælles indsats at skabe en forenkling på det her område, og frem for alt kræver det en vilje til at gøre det.
Derfor kan man – selv om ordføreren er enig med ministeren i, at det skal være på dagsordenen – spørge: Betyder fremhævelsen af skattestoppet så, at det reelt i al overskuelig fremtid, hvis Venstre har regeringsmagten, er umuligt at foretage forenklinger på det her område af hensyn til skattestoppet?
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Jeg vil gerne som udgangspunkt slå fast, at det ikke lige er i dag, vi konstaterer, at Venstre er uenig med ministeren.
Når det så er sagt, er jeg da villig til at tro på, at det selvfølgelig kan lade sig gøre at holde flere bolde i luften på samme tid, men jeg har på vegne af Venstre det samme problem, som ministeren har, nemlig for det første at finansieringsdelen er fuldstændig uspiselig, og for det andet at det forslag, der er fremsat af Det Radikale Venstre, vil indebære et afgørende brud på skattestoppet, og det er ikke på dagsordenen nu og her.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Vi har nu fået at vide, at Venstres førsteprioritet er nedsættelse af skatten på arbejdsindkomst.
Jeg tror også, at det er klart for de fleste, som følger skattediskussionen, at det er en meget høj prioritet for Det Radikale Venstre.
Men vi tror godt, at man kan have to ting på dagsordenen på samme tid, uden at man derved fjerner ambitionen om at nedsætte skatten på arbejde.
Når vi gerne vil have en forenkling på det her område til at være en levende del af vores arbejde, er det, fordi vi oplever, at det er et meget stort problem med den kompleksitet, der er i beskatningsreglerne.
Den måde, det fungerer på, er ikke kun et problem for den enkelte, det er sådan set også et problem for hele vores kapitalmarked.
Derfor er jeg usikker på, om Venstres holdning egentlig er, at man er uenig med ministeren i, at der bør ske noget på det her område, altså om man er uenig i, at der skal arbejdes med det og fremlægges en model, som har en forenkling indbygget i sig.
Mikkel Dencker (DF), 2005-01-14:
Som de foregående ordførere har været inde på, behandler vi igen Det Radikale Venstres forslag om at forenkle kapital- og aktiebeskatningen.
En forenkling af skattesystemet tror jeg ikke der er nogen her i salen der som udgangspunkt har noget imod, og det har vi heller ikke i Dansk Folkeparti.
De Radikales forslag går ud på, at al kapitalindkomst og aktieindkomst fremover skal beskattes med en og samme skattesats, nemlig kommuneskattens.
Dertil kommer, at man vil indføre en progression, sådan at kapitalindkomst og aktieindkomst på over 100.000 kr. om året beskattes med 10 pct. i tillæg.
Det faktum, at De Radikales forslag medfører, at mange aktionærer, som i dag er skattefri af deres aktieindkomst, fremover vil skulle betale skat af indkomsten, betyder, at en gennemførelse af det radikale forslag er et brud på skattestoppet.
Alene af den grund kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Ser man isoleret på den del af De Radikales forslag, som går ud på at forenkle beskatningen, medfører det et provenutab på ca. 2,2 mia. kr.
Det er med andre ord en skattelettelse til kapitalindkomster.
Dansk Folkeparti går da ind for skattelettelser, men vi har altså en anden prioritering end Det Radikale Venstre, idet vi går ind for, at skattelettelser, i hvert fald i første omgang, skal komme indkomsterne til gode.
Det Radikale Venstre har også indtænkt en finansiering i forslaget, og de penge vil Det Radikale Venstre have skal komme fra erhvervslivet ved at forringe erhvervslivets afskrivningsmuligheder.
Heller ikke den del kan Dansk Folkeparti støtte.
Vi må dermed blankt afvise forslaget som helhed.
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Der er ingen tvivl om, at reglerne for beskatning af kapitalindkomst er komplicerede og godt kunne fortjene et eftersyn og en forenkling.
På den anden side er det af mange grunde Venstres opfattelse, at der først bør fokuseres på mulighederne for nedsættelse af skatten på arbejdsindkomst.
Og forslaget er allerede af den grund i strid med regeringens skattestop, som Venstre naturligvis bakker helt op.
For det andet vil forslaget om at nedsætte afskrivningssatsen på produktionsbygninger og afskaffelse af straksfradraget for udgifter til ombygning m.v. af afskrivningsberettigede ejendomme pålægge erhvervsvirksomhederne større byrder og skat, hvilket er i lodret modstrid med Venstres erhvervspolitik og skattestoppet i øvrigt.
I en hastigt globaliserende verden er højere erhvervsskatter og byrder på erhvervslivet det sidste, der er brug for.
Det går ud over virksomhedernes konkurrenceevne, og i sidste instans går det ud over lønmodtagerne og forbrugerne, som er de eneste til at betale de forøgede omkostninger.
Og risikoen for, at danske erhvervsvirksomheder flytter deres produktion til udlandet, vil øges, ligesom det må forventes at blive sværere at tiltrække udenlandske virksomheder.
Alt i alt indeholder forslaget, trods den gode intention, så mange hurdler i forhold til Venstres erhvervs- og skattepolitik, at vi ikke kan give det vores støtte.
Kristian Jensen (V), 2005-01-14:
Det er der ingen dato for.
Det er der ikke, for vi har ikke en model i dag, som er klar, og jeg har ikke nogen intentioner om at have en sådan model liggende i skuffen en eneste dag længere end nødvendigt.
Derfor er det stadig væk min interesse og min indstilling, at der skal arbejdes med at finde modeller, som kan give en forenklet beskatning på det her område.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Det er et svar, jeg er meget glad for, specielt fordi skatteministeren undervejs i sin talerække strammede sin formulering fra det at have sympati for at lave et forslag til det at arbejde intenst på at kunne fremsætte det.
Derfor vil jeg bare afslutningsvis i den her runde spørge, om der er en dato for, hvornår vi kan forvente, at regeringen vil fremsætte et forslag på området.
Kristian Jensen (V), 2005-01-14:
Jeg har netop stået og erklæret mig enig i en række af de målsætninger, som Det Radikale Venstre har på det her område.
Derfor er det naturligvis noget, som vi også forsøger at undersøge og forfølger mulighederne for at kunne gennemføre.
Lad mig starte med at sige: Vi har ikke ret meget sympati for de finansieringsdele, som Det Radikale Venstre har i forslaget.
Men vi har sympati for, at man arbejder videre med modeller for, hvorledes aktiebeskatningen og også kapitalbeskatningen kan gøres mere enkel og mere forståelig.
Vi har ikke nogen færdig model, og vi har ikke noget, som umiddelbart kan trækkes op af skuffen og lægges frem, men vi arbejder intenst på at kunne præsentere et forslag, som lever op til, at der kan foretages forenklinger, uden at det betyder, at vi foretager den finansiering, som Det Radikale Venstre her foreslår.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Jeg kan ikke love, at spørgsmålet bliver kort, men i hvert fald at bemærkningen bliver det af hensyn til forretningsordenen.
Vi er sådan set ikke optagede af, om regeringen synes, at vi med beslutningsforslaget har fundet de vises sten.
Det, vi er interesserede i, er, om vi kan få en forenkling af hele det her område.
Der har været forlydender forskellige steder i pressen om, at man har arbejdet på forskellige modeller, som ville medføre, at man kunne få en forenkling.
Der vil være en lang række ting vundet ved en forenkling af det her område.
Det andet er, at folk kan investere efter, hvad de finder hensigtsmæssigt, og ikke efter skattereglerne.
Det tredje kunne derefter være, at vi fik en egentlig aktiekultur i Danmark.
Det synes vi ville være tre ting, som det ville være meget hensigtsmæssigt at arbejde hen imod, og som man burde arbejde på uanset skattestop og uanset andre prioriteter for lempelser: at man så på det i forhold til at kunne opnå de tre ting inden for den eksisterende provenumæssige ramme.
Er det en overvejelse, som regeringen er enig i, eller er det et stykke arbejde, som den slet ikke er interesseret i at gøre?
Kristian Jensen (V), 2005-01-14:
Forslaget er en genfremsættelse af et tidligere forslag, som regeringen har afvist.
Og for ikke at holde forslagsstillerne hen i unødig lang spænding skal jeg starte med at sige, at regeringen afviser forslaget.
Regeringen er ikke uenig med Det Radikale Venstre i, at det er godt at forenkle kapitalbeskatningen, men mener, at det bør ske, uden at det får så store skattemæssige konsekvenser og så store konsekvenser for erhvervslivet, som B 51 har.
Regeringen ønsker stadig at sænke skatterne, præcis som vi allerede har gjort det, når og hvis det økonomiske råderum tillader det.
Men regeringen prioriterer fortsat en nedsættelse af skatterne på arbejde højest.
Regeringen har imidlertid sympati for de foreslåede nedsættelser og støtter Det Radikale Venstre i, at en mere lempelig og ensartet kapitalbeskatning vil kunne være til gavn for hele samfundet.
Regeringen er imidlertid af den opfattelse, at det eventuelt vil have en endnu mere gavnlig effekt at målrette eventuelle skattelettelser mod yderligere nedsættelser af skatten på arbejde for almindelige mennesker og dermed styrke de økonomiske incitamenter til både at tage et arbejde og til at gøre en ekstra indsats.
Regeringen er imod de foreslåede stramninger for erhvervslivet, der strider direkte imod regeringens målsætning om, at dansk erhvervsliv skal blive mere konkurrencedygtigt og dermed bidrage til at understøtte og øge væksten i det danske samfund til gavn for hele landet.
Regeringen vil derfor anbefale, at beslutningsforslaget afvises.
Min opfattelse var sådan set, at det, vi er i gang med her, bl.a. er at prøve argumenterne af over for hinanden.
Jeg må sige til hr. Ole Stavad, at man fra ministeriets side og også jeg selv op til flere gange har vendt spørgsmålene om revisorerklæringer netop for at se, hvad der tæller på plussiden, og hvad der måtte tælle på minussiden, hvis vi måtte vælge at indføre en sådan.
Det har vi naturligvis gjort på baggrund af de høringssvar, der er kommet ind.
Og når hr. Ole Stavad nævner, at Foreningen af Statsautoriserede Revisorer måske ikke er så interesseret i sådan en revisorerklæring, kunne man jo også vende det om og sige, at de da måske netop burde være interesserede i det, da det er dem, der skal udarbejde den, for det ville dermed betyde en stor omsætningsfremgang for dem, ifald den blev vedtaget.
Det er interessant at lægge mærke til, at Foreningen af Statsautoriserede Revisorer har sagt, at sådan en erklæring ville være unødig, besværlig og dyr i forhold til det, der er målsætningen.
Jeg synes, at det vigtige er, at vi får en lov, der lever op til et fælles mål, som jeg tror at alle i Folketinget deler, nemlig det mål at sikre, at virksomheder, der er skattepligtige i Danmark – uanset størrelse – betaler en korrekt skat, hverken for meget eller for lidt.
Det er regeringens mål, og det er det, jeg har tænkt mig at forfølge.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Ole Stavad (S), 2005-01-14:
Jeg er selvfølgelig enig med ministeren i, at der skal være en konsekvens for dem, der snyder og forsøger at unddrage.
Men det må vel være vores fælles bestræbelse at prøve at skrue regelsættet sådan sammen, at der egentlig bliver færrest mulige situationer, hvor der er behov for at tænke i bøder og konsekvens.
Der synes jeg jo, at nogle af de regler, ministeren foreslår, men i kombination med en revisorerklæring ville være med til at skabe en større sikkerhed for, at – i citationstegn – lysten til og muligheden for at foretage den form for unddragelse vil blive begrænset.
Vi ved alle sammen, at det her er vanvittig tunge sager.
Derfor har vi behov for at få skruet reglerne sammen, så vi får de rigtige oplysninger, og for at vi har nogle, der i hvert fald i princippet gerne skulle være uvildige, og som også står inde for det.
Og det er det, vi har revisorerne til.
Jeg forstår sådan set godt, at Foreningen af Statsautoriserede Revisorer måske ikke er så begejstret for at komme til at stå med et ansvar, fordi det kan skabe nogle konflikter imellem den virksomhed, de er revisorer for, og det ansvar, de må påtage sig.
Det gør jo, at de må stille nogle krav, en sikkerhed for, at dokumentationen er i orden, inden de skriver under.
Jeg forstår altså ikke, at ministeren ikke vil være med til, at vi får den sikkerhed ind.
Jeg lyttede mig til, at der var et vist gran af åbenhed, men jeg var lidt i tvivl om, hvor meget der var af reel åbenhed i det.
Derfor vil jeg godt spørge: Er ministeren parat til at argumentere helt åbent, altså til, at vi prøver argumenterne af på hinanden med den indgangsvinkel, at vi på begge sider er parate til at lade os overbevise?
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Hvis man kan lave et forslag, der – set i lyset af Dansk Folkepartis ønsker om en anden forståelse af skattestoppet – er enklere i sin konstruktion, er det så noget, Dansk Folkeparti vil gå fra ikke at have noget imod til faktisk at arbejde aktivt for?
Det er jo ganske mange mennesker, som er fanget i det her komplicerede regelværk.
Og som Socialdemokratiets ordfører var inde på, er det jo faktisk udemokratisk, hvis man kan komme til at begå en overtrædelse af vores skattelovgivning, fordi man simpelt hen ikke kan gennemskue det regelværk, der er, hvis man er en ganske lille aktieejer og derfor synes, det er helt urimeligt, at man skal gå til en revisor for at få det udredt.
Lars Barfoed (KF), 2005-01-14:
Vi er jo mange, der undrer os over den fuldstændige forandring af Dansk Folkepartis holdning til den personlige frihed og foreningsfriheden, der er kommet til udtryk både under debatten i dag og under tidligere debatter.
Dansk Folkeparti havde inden sidste folketingsvalg en klar målsætning om at forbyde eksklusivaftaler.
På det tidspunkt kan det da ikke have været nogen hemmelighed for Dansk Folkeparti, at vi stod over foran en udvidelse af Den Europæiske Union med de østeuropæiske lande, og derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at udvidelsen kan betyde, at nu har Dansk Folkeparti pludselig fået et nyt syn på eksklusivaftaler.
Det har man jo vidst hele tiden.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Jeg ved ikke helt, om jeg skal le eller græde over det her forslag.
Så jeg har valgt lidt at gøre begge dele.
Jeg synes, der er gode elementer i forslaget, det skal ikke være nogen hemmelighed, det nævnte jeg også, da forslaget sidste gang var til behandling i Folketinget.
Jeg synes, at de finansieringselementer, som Det Radikale Venstre har valgt ud, er valgt med omhu, og dem vil vi gerne bakke op.
Når det er sagt, vil jeg sige, at det at gå ud og lave en skattelettelse på mellem 2 og 3 mia. kr. på kapitalindkomsten på den her måde ikke bliver med SF’s stemmer.
Det må stå for De Radikales helt egen regning, at man vælger at lade være med at give skattelettelserne til folk med de laveste indkomster i det her land.
Man lader i det hele taget være med at give det på arbejdsindkomst, men giver det på kapitalindtægter i stedet for.
Der er mange velfærdsopgaver, der skal løses bedre, specielt efter at regeringen har massakreret den kommunale velfærd.
Efter SF’s opfattelse burde man måske først og fremmest bruge pengene på at få nedsat indkomstskatten for de mennesker, som har de laveste indkomster i samfundet.
Så fine ideer til finansiering fra Det Radikale Venstre, men SF vil under ingen omstændigheder være med til at klatte pengene væk på skattelettelser på kapitalindkomsten.
De penge kan bruges langt, langt, langt bedre.
Mikkel Dencker (DF), 2005-01-14:
Der er ingen tvivl om, at de meget komplicerede regler for aktieavancebeskatning virker som en hæmsko på udbredelsen af en egentlig aktiekultur i Danmark.
Det er der overhovedet ingen tvivl om.
Vi har da også ved flere lejligheder udtrykt, at vi meget gerne ser, at der tilvejebringes nogle meget enklere regler, end det er tilfældet nu.
Men samtidig har vi også det hensyn at tage, at der er et skattestop, og vi tager det højtideligt, at der ikke er nogen i dette land, der skal komme til at betale mere i skat, end de gør på nuværende tidspunkt.
Så det hensyn skal der tages.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg trygt ser vælgernes dom i møde, når det drejer sig om skattepolitikken.
De kan mærke det i deres lommer, de kan mærke på deres bankbog, og dertil kommer, at det godt kan være, at man ikke kan få en ærlig og oprigtig diskussion med Socialdemokraterne om skattepolitikken og om skattetrykket, men man kan altså godt – langt om længe ganske vist – få det med den radikale leder.
Den radikale leder har erkendt, at skattetrykket steg under SR-regeringen.
Det er en kendsgerning, som hr. Jens Peter Vernersen også burde forholde sig til og erkende, frem for at stå med nogle tal, som ingen kan genkende fra det virkelige liv.
Det korte af det lange er: Skattetrykket er steget under SR-regeringen, mens vi har evnet at gennemføre mærkbare skattelettelser.
Jeg kan også garantere den socialdemokratiske ordfører, at hvis der er noget, Det Konservative Folkeparti forholder sig til, så er det virkeligheden.
Og kendsgerningerne er, som jeg fortalte før, 500 kr. i merbeskatning for en ganske almindelig SiD-arbejderfamilie med et lille hus og en lille bil, mens vi giver skattelettelser til en ganske almindelig familie i størrelsesordenen 1.000 kr. om måneden.
Det er kendsgerningen.
Hun er tidligere økonomiminister i SR-regeringen.
Hun har offentligt erkendt, ganske vist først for nylig, at der har været tale om en stigning i skattetrykket under SRregeringen.
Det har hun erkendt.
Hun har forholdt sig til dokumenterne, til dokumentationen, til kendsgerningerne, til facts og har erkendt det åbent.
Det burde Socialdemokratiet også gøre.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-01-14:
Jeg vil godt sige til fru Pia Christmas-Møller, at det ville kvalificere debatten her i Folketinget, hvis det var sådan, at man forholdt sig til den udvikling, der har været i skattetrykket, dels under den socialdemokratisk ledede regering, dels efterfølgende.
Jeg har her liggende, og jeg har ofte brug for det, fordi den slags usandheder gang på gang kommer frem, hvordan udviklingen af skattetrykket har været.
Og der er ingen udvikling i skattetrykket fra 1993 til 2001 – ingen.
Derimod kan vi se, når vi kommer frem til 2004 med det sidste, der er sket her, at det igen lykkedes for regeringen at få skattetrykket over 50 pct.
Det er virkeligheden.
Alt det andet er kun taget fra De Konservatives og Venstres propagandaapparat.
Det burde man være for klog til.
Det er Skatteministeriets egne oplysninger, der ligger her.
Jeg synes simpelt hen, det er urimeligt, at man ikke forholder sig til den virkelighed.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Men vi kender vores prioritering.
Og til historiebøgerne, til referatet og til beskrivelsen af det virkelige liv, som hr. og fru Jensen jo kender, er det jo en kendsgerning, at den samlede merbeskatning under SR-regeringen blev i en størrelsesorden omkring 500 kr. for en ganske almindelig lille familie med et lille hus, en lille bil og en SiD-arbejderindkomst.
Der var den samlede merbelastning inklusive grønne afgifter 500 kr. om måneden.
Det er forskellen til den radikale/socialdemokratiske skattepolitik.
Der er en skattestigning i størrelsesordenen 500 kr. om måneden.
De borgerlige med Konservative og Venstre sikrer skattelettelser på omkring 1.000 kr. om måneden.
Det er håndgribeligt, det er kendsgerninger, det er facts.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Det er jo sådan en af de der halve sandheder, vi meget tit får leveret, at SRregeringen leverede skattestigninger, men ingen lettelser.
Sandheden er jo faktisk, at der var balance i tingene, også dengang, og der var en lang række lettelser i skatten – det er bare til historiebøgerne og til referatet.
Det, som jeg er i tvivl om, er, om det stadig væk er en konservativ prioritet at få lavet forenklinger af aktieavancebeskatningen.
Finansordfører hr. Lars Barfoed har jo sagt, at hvis ikke det kan ske inden for skattestoppet, så må man diskutere en ny formulering af skattestoppet.
Også fru Charlotte Dyremose har været meget, synes jeg, positivt langt fremme i forhold til, hvordan man kunne lave forenklinger og med en meget stor tillid til, at ministeriet kunne levere det.
Er det her et spørgsmål, som har forladt den konservative dagsorden?
Er det noget, som man ikke længere er interesseret i?
Er det noget, som man ikke vil stille som et konservativt krav, hvis man mod forventning skulle skrive regeringsgrundlag igen?