runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2005-04-26:
I Det Konservative Folkeparti går vi ind får, at mennesker har et frit valg, og derfor mener vi også, at det er fundamentalt, at forældrene selv finder ud, hvorledes de ønsker, deres barselorlov skal være, men vi synes da, det er positivt, at både mor og far er med til at tage en del af den barselorlov.
Det skal der da ikke være tvivl om.
Og derfor er vi da også villige til at være med til at se på, hvordan man kan få flere fædre til også at tage en del af barselorloven.
Det synes vi at familierne selv må finde ud af.
Det her er et område, som faktisk optager os ganske meget.
Vi synes, det er ret vigtigt, at vi netop får skabt ligestilling også ude i virksomhederne, men der er jo ikke nogen, der har en enkel og fiks løsning på det her spørgsmål, og det var faktisk det, jeg problematiserede lidt før: at tingene ikke bare er så enkle, som de nogle gange kan lyde, når vi står heroppe og fremfører dem.
For os i Det Konservative Folkeparti handler det ganske enkelt om, at der selvfølgelig er en god dialog.
Det, man kan sige, er selvfølgelig umiddelbart, at hvis man ser på, hvad ministeren skal tage af initiativer, så synes vi, det har været udmærket, at der har været en god dialog mellem ministeren og erhvervslivet omkring de her problemstillinger.
Det, man jo også må sige, er, at det ikke nytter noget, at vi bare kommer med en fiks og færdig lovgivning, som vi trækker ned over hovedet på virksomhederne.
Og derfor mener vi faktisk, at det er meget vigtigt, at virksomhederne tager et medansvar på det her område.
Mange virksomheder har jo faktisk også allerede planer for, hvordan man kan få flere kvinder ind i erhvervslivet, også ind på topposter, men det er klart, at man er nødt til ligesom også at have fundamentet med, før man kan gå ind og lige pludselig gøre kvinder til topdirektører.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Det synes jeg var en dejlig, klar melding.
Det er jeg glad for, og jeg vil bakke meget op om, at man også på andre områder genovervejer sine holdninger i Det Konservative Folkeparti.
Fru Helle Sjelle spurgte mig, om jeg ville lukke erhvervslivet, fordi jeg syntes, der skulle være flere kvinder i bestyrelser og ledelser, men nu var fru Helle Sjelle jo selv inde på, at det rent faktisk giver gode resultater på bundlinjen, når man får flere kvinder ind i ledelsen og i bestyrelserne.
Men jeg hørte ikke i fru Helle Sjelles oplæg noget omkring konkrete initiativer ud over, at man bakker op om handlingsplanen, hvori jeg ikke rigtig kan se nogle helt konkrete initiativer ud over nogle konferencer og en rapport og et projekt og en analyse og en hjemmeside.
Hvad er det for nogle konkrete tiltag, som man vil tage?
Er man f.eks. indstillet på, sådan som den konservative ligestillingsminister sidste år også lovede at kigge på, at oprette en database over kvinder, som kunne indgå i bestyrelser og i ledelser?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-26:
Ja, vi sagde faktisk allerede sidste sommer, at vi syntes, det var en god idé, så det er ikke bare en valgkampsgimmick fra vores side.
Vi synes faktisk, at ligelønsstatistikker måske, vi ved det jo ikke endnu, eventuelt godt kan være med til, at vi fik åbnet for nogle af de dis kussioner vedrørende ligeløn, som så igen kunne være med til, at vi fik skabt klarhed og åbenhed om, hvorfor der er nogle områder, hvor mænd og kvinder, selv om de udfører samme stykke arbejde, alligevel ikke får den samme løn.
Og derfor er vi også glade for, at regeringen kommer med et forslag til det her.
Vi er simpelt hen blevet klogere, det er svaret på det.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-26:
Ja, nu skal jeg sætte mig, det kan jeg godt se.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Men jeg kunne godt tænke mig at høre den konservative ordførers forklaring på, hvorfor man har skiftet holdning til det her spørgsmål, siden vi sidste år havde redegørelsesdebatten, hvor den daværende konservative ligestillingsminister gjorde meget ud af at sige, at det her ikke var noget, man troede på ville virke.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-26:
Jeg tror, at det, der er det væsentlige at fokusere på i denne her sammenhæng, og det var faktisk også det, jeg brugte en del af min ordførertale til at fokusere på, er, at vi faktisk får indarbejdet, at vi får lavet denne her holdningsændring i vores samfund, at det er o.k., at der er ligestilling.
Ligestilling skal diskuteres i skolerne, det skal diskuteres i hjemmene, det skal diskuteres alle steder i vores samfund, og det skal også gennemsyre alle steder i vores samfund.
Jeg tror stadig væk ikke på, at bare fordi man laver en fiks og færdig lovgivning og tvinger manden til at gå hjemme, så kan manden med loven i hånden gå op til sin arbejdsgiver og sige: Se, jeg skal hjem nu, og jeg har lov til de her ting.
Jeg tror ikke på, at det egentlig i bund og grund hjælper så forfærdelig meget.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-26:
Personligt er jeg overbevist om, at det er der, vi skal ende.
Men jeg vil også sige, at vi i øjeblikket har en diskussion i partiet om prostitution og en løbende debat om det, hvor vi selvfølgelig også diskuterer de prostitueredes forhold, hvordan man kan sætte ind over for en lang række prostituerede, der virkelig har svært ved at vende tilbage til, om jeg så må sige det almindelige liv, om vi kan give en social amnesti, eller hvad vi nu kan finde på.
Men vi mener også, at det er nødvendigt at kigge på efterspørgeren.
Det er jo fuldstændig illusorisk at mene, at man fjerner prostitution bare ved at sætte ind over for kvinderne, hvis der stadig væk er en efterspørgsel, og det, vi må konstatere, er, at Danmark er blevet et eldorado med hensyn til kvindehandel, bl.a. fordi situationen er ændret i Sverige.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Et andet af de punkter, hvor man måske kunne blive klogere, handler jo om barselorloven, som har en meget nøje sammenhæng med ligeløn på det danske arbejdsmarked.
Det har jo vist sig efter den udvidede barselorlov, at det har betydet, at en endnu større procentdel af barselorloven bliver taget af kvinder, som så på den måde kommer til i længere perioder at være uden for arbejdsmarkedet med, hvad det har af konsekvenser.
Så er det, jeg godt kunne tænke mig at vide fra den konservative ordfører, om det ikke kunne være en anledning til, at man overvejede at sige, at en større del af den barselorlov simpelt hen skulle tilfalde mændene, også for i stadig større udstrækning at motivere mændene til at tage en større del af barselorloven og i øvrigt også som et redskab til, at de rent faktisk kunne stille det som et krav over for deres arbejdsgiver.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-26:
Ja, det er jeg for så vidt overbevist om, men jeg sagde meget tydeligt, at vi i øjeblikket har en diskussion i partiet.
Jeg personligt går ind for, at der sker en eller anden form for forbud.
Jeg synes, det er et udtryk for et kultursyn, som er uacceptabelt.
Vi har så kun 14 pct. her i landet, og jeg synes, det skal bringes ned.
Jeg synes ikke, at det er acceptabelt, at man bare kan købe en kvinde.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Jeg bryder mig ikke om det kultursyn, og jeg vil i hvert fald gøre, hvad jeg kan for at påvirke det kultursyn, som altså også fører til vold, voldtægt osv.
Louise Frevert (DF), 2005-04-26:
Ja, jeg synes ikke, det var sådan et helt klart svar, jeg fik af fru Lone Dybkjær.
Jeg kan ikke rigtig forstå den der sådan lidt tågede snak, og at der ikke er et konkret ja eller nej.
For med det kendskab, jeg har til Det Radikale Venstres holdninger eksempelvis på skoleområdet og på uddannelsesområdet i det hele taget, er der en stor frihedstænkning bag.
Men i det her konkrete tilfælde lyder det, som om fru Lone Dybkjær, der selvfølgelig taler på Det Radikale Venstres vegne, mener, at man kan dæmme op for prostitution ved straf.
Mener fru Lone Dybkjær så, at straf vil dæmme op for problemerne med prostitution?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Jeg må jo bare stille mig undrende over for det.
Problemet er jo, at vi har en gruppe kvinder, som er helt isoleret i det her samfund, og dér mangler jeg også nogle konkrete bud fra ministeren.
Vi har de konkrete bud, vi er klar til at fremlægge dem, og jeg kan forsikre om, at vi vil fremsætte en række beslutningsforslag i Folketinget på baggrund af vores konkrete bud på, hvordan vi forbedrer ligestillingen her i Danmark.
Vi bakker i øvrigt også op om øget barsel til fædrene.
Det er også noget af det, vi har slået på tromme for i meget lang tid.
Så jeg kan love ministeren, at vi meget gerne vil fremlægge noget til konkret debat med alle Folketingets partier.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-26:
Det sagde jeg ikke noget om.
Jeg sagde, at – og vi er jo også bag satspuljeforliget – selvfølgelig er det nødvendigt, og det bruger jeg faktisk en hel del tid på, at sætte ind over for de prostituerede.
Jeg sagde, at der kommer nye prostituerede, hvis ikke vi kigger på efterspørgerne.
Det er ren logik, om ministeren vil: markedslogik.
Det er mere for at få det præciseret.
Derfor mener jeg, at man også oplysningsmæssigt, men det har ministeren jo også sagt at ministeren mener, skal gå ud og kigge på efterspørgeren i forbindelse med oplysninger og undersøgelser, og hvad ved jeg.
Derfor kan vi måske starte der, for jeg tror, det er vigtigt, at vi starter med oplysningen.
Personligt tror jeg så, at vi skal endnu videre, men vi kan jo se, hvordan udviklingen bliver i de første par år.
Det andet er om mainstreaming: Der er problemer med kommunalstrukturreformen og de ansatte i kommunerne.
De vil få længere til arbejde, og derfor vil der være nogle ligestillingsmæssige konsekvenser, al den stund tre fjerdedele af de ansatte er kvinder.
Derfor mener jeg stadig væk, at det havde været nødvendigt at foretage en ligestillingsvurdering af kommunalstrukturreformen inden for ministerens eget område, men også inden for en lang række af de andre områder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Altså, fra Enhedslistens side går vi ikke ind for, at der er nogen, der skal rykke tilbage, og nogen, der skal rykke frem, for vi mener faktisk ikke, at det er at gøre ligestillingen en tjeneste at sige, at der er nogle, der skal vælges eller være noget blot på grund af deres køn.
Det, vi mener, er, at vi ved hjælp af forholdene i vores eget parti, hvor kønskvotering er et godt redskab, kan sørge for, at så vel mandlige som kvindelige talenter kommer frem.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at vi mangler politisk talent i Enhedslisten, det er bare et spørgsmål om, at de ikke lige aktuelt er fremme.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Det vil jeg da sætte pris på, vil jeg sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr.
Men spørgsmålet er jo, at hr. Jørgen ArboBæhr står og taler om vigtigheden af at sikre, at der er en ligelig repræsentation, men når man så ser virkeligheden, er den jo en helt anden end det, som han står og taler om.
Hvorfor sikrer Enhedslisten ikke, at man i det tilfælde, at man ikke har en ligelig fordeling, giver de mennesker, der er valgt, et pålæg om, at de må trække sig for en kvinde.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-04-26:
Jeg syntes jo lige, jeg var nødt til at tage ordet igen med de kommentarer, som ministeren havde til min ordførertale.
Nu er det jo altså ministerens ligestillingsredegørelse, som vi er her for at debattere i dag,
og det var derfor, jeg i min ordførertale havde taget udgangspunkt i, hvad der var af indhold i ministerens redegørelse
Hvordan Socialdemokraterne forestiller sig et mere ligestillet samfund, har vi sådan set fremlagt i de tre ligestillingsoplæg, som jeg står med her, der er fyldt med gode, dejlige og konkrete forslag til, hvor vi gerne vil sætte ind med handling i forhold til det her, for som jeg også sagde i min ordførertale, handler det her altså om, at vi er villige til at sætte ind med konkret og direkte handling.
Med hensyn til kvinder på topposter var det, jeg påpegede ved at fremlægge nogle forskellige løsningsmodeller for ministeren, at der mangler nogle løsningsmodeller i den her handlingsplan fra ministerens side.
Altså, hvad er det, man konkret vil?
Så fik vi et bud her til morgen på, at man vil lave en uddannelse.
Det synes vi ikke er godt nok.
Vi er klar til at bakke op om bl.a. det forslag, vi skal behandle om et øjeblik, nemlig at man laver nogle forpligtende aftaler fra ministeriets side med virksomhederne, hvor de forpligter sig til en bestemt målsætning for kvindelig repræsentation i ledelse og bestyrelse.
Det synes vi er et minimum i forhold til, hvad man skal gøre.
Man kunne så også vælge at følge op på det, som den tidligere ligestillingsminister gav løfte om sidste år, nemlig at oprette en database over kvinder, som kunne tænkes at indgå i bestyrelser og ledelser, som virksomheder så kunne opsøge, hvis de syntes, at de ikke rigtig kunne se, hvor de her kvinder befandt sig.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-04-26:
Jamen det giver jo håb for fremtiden, at når bare debatten strækker sig over lang tid nok, så bliver Socialdemokratiet også mere konkret i mælet om, hvad det er, der skal ske.
Det, der jo er interessant, er, at man gennem årene overhovedet ikke har ønsket at sætte fokus på f.eks. problemerne med manglende ligestilling i de etniske miljøer, det er jo først noget, VK-regeringen for alvor har taget fat på.
Vi har gjort det med voldsproblematikken, vi har nu gjort det med rettighedskampagnen, og vi har gjort det på uddannelsesområdet.
Jeg har også i efteråret haft konferencer med gode rollemodeller på området, som i øvrigt, skal jeg sige til Enhedslistens ordfører, var en kvindelige tandlæge, en kvindelig taxachauffør, en kvindelig butiksindehaver og lignende, for netop at vise, at kvinderne absolut kan de samme ting som mændene.
Det er jo kun fint, at Socialdemokratiet så følger det op og yderligere overvejer, hvad man også kunne sætte ind med.
Jeg må bare sige, at det, at man skal have pligt til at modtage besøg af en sundhedsplejerske, er ikke lige den linje, som regeringen står for, og det, at alle, også ambassadørfruer, apropos debatten tidligere i dag, skal gennem et undervisningsforløb, synes jeg er at overdrive vel meget fra Socialdemokratiets side.
Men jeg hilser det velkommen, at man nu i det mindste bliver en lille smule konkret i forhold til, hvad det egentlig er, Socialdemokratiet i det hele taget vil gøre på integrationsområdet, for dér har der jo netop kun været talt i overskrifter.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-04-26:
Det er til Enhedslistens ordfører og går på, hvad Enhedslisten har gjort rent konkret for at sikre, at der er en mere ligelig fordeling af folketingsmedlemmer af kvindeligt køn i Enhedslistens folketingsgruppe.
Hvad er det lige præcis, man har taget af initiativer for at sikre det?
Det er jo en af de vigtige ting, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr har talt meget for, i hvert fald hvad angår den offentlige sektor.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-26:
Nu var det jo sådan i den sidste folketingssamling, at der faktisk var 50 pct. af medlemmerne, der var kvinder.
Det er rigtigt, at det er blevet dårligere i denne her omgang, og det har jo også medført, at vi på vores netop afholdte årsmøde faktisk har haft en meget intens diskussion – jeg ved ikke, om hr. Troels Lund Poulsen fulgte den – om f.eks. kønskvotering i vores ledende organer.
Det er ikke, at jeg mener, at kønskvotering i sig selv løser problemerne, men det er med til at sætte fokus på den diskussion, sådan at vi kan udnytte de mange talenter, og hr. Troels Lund Poulsen kan være fuldstændig sikker på, at også i den kommende tid vil der komme nye kvindelige folketingsmedlemmer i Enhedslisten, som han kan få nogle gode diskussioner med.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-27:
Den holdning kan man selvfølgelig godt have, men jeg mener nu, at det afgørende er, om der en form for sygdom, som på den ene eller den anden måde gør, at man faktisk ikke er i stand til at få børn, og jeg betragter faktisk ikke det at være lesbisk som en sygdom.
Kamal Qureshi (SF), 2005-04-27:
Jeg er fuldstændig enig med fru Helle Sjelle i, at det egentlig burde være sådan, at børn har ret til omsorgsfulde forældre, frem for at forældre har ret til at få børn.
Det er så et spørgsmål, hvordan man opnår det.
Påstanden om, hvad der er naturligt, og hvad der ikke er naturligt, har vi jo hørt mange gange i disse debatter.
Problemet er bare, at hvis man skal forholde sig til naturens dagsorden, altså hvad der er naturligt eller ej, burde vi vel endelig slet ikke tilbyde kunstig befrugtning, og kan fru Helle Sjelle ikke give mig ret i, at så skal vi vel ikke tilbyde kunstig befrugtning til de par, der ikke kan få børn, uanset om de er homoseksuelle eller heteroseksuelle?
Man må vel sige: Jamen det er fra naturens side bestemt, at I ikke kan få børn sammen.
Der kan være mange genetiske årsager til det.
Det kan være, fordi de genetisk ikke passer sammen, så de børn, de får, kan få en eller anden defekt, og whatever.
Der kan være mange naturlige årsager til det, og skulle vi så ikke bare holde fingrene væk og lade naturen køre sit eget spil?
Så ville nogle par jo kunne få børn, mens andre ikke kunne få det.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-27:
Jeg tror nok, at der er andre end lige religiøse argumenter for, at der fra naturens side er lagt op til, at der skal være en mand og en kvinde, for at man kan få nogle børn.
Og det er den tankegang, vi gerne vil forfølge, også når det handler om kunstig befrugtning.
Det er derfor, vi holder fast i den argumentation, og at det er det udgangspunkt, vi har i den her sammenhæng.
Vi mener stadig væk, det er bedst, hvis der både er en mor og en far, som barnet kan vokse op hos.
Men vi anerkender, at der er masser af andre måder, folk kan leve deres liv på her i Danmark, og det synes vi er helt fint.
Kamal Qureshi (SF), 2005-04-27:
Man kan sige, at det forslag, som Enhedslisten har fremsat, sådan set går ud på at få nogle tilbud fra det offentlige eller fra det private og det, at man fjerner et forbud.
Det handler jo ikke nødvendigvis, som fru Helle Sjelle siger, om retten til at få børn.
Det handler sådan set om retten til at kunne få kunstig befrugtning.
Det fører jo ikke nødvendigvis til børn.
Men det, jeg egentlig vil spørge om, ligger lidt i forlængelse af hr. Jørgen Arbo-Bæhrs argumentation.
Når nu fru Helle Sjelle nævner, at det er barnets tarv, man sætter i centrum, hvad er det så, man bruger som begrundelse for, at barnets tarv varetages bedre af en mand og en kvinde end af to voksne omsorgsfulde forældre, som ikke nødvendigvis er en mand og en kvinde?
I og med at al dokumentation peger på, at der ikke er forskel, så er der vel ikke andre end de religiøse argumenter tilbage, som kan dokumentere noget som helst.
Det er jo det, kunstig befrugtning handler om.
Fru Birthe Skaarup snakker om børns vilkår og det, at man siger, at det er vigtigt, at børns vilkår bliver sat i centrum, og i den sammenhæng er det jo interessant, at lige præcis foreningen Børns Vilkår har været ude med en pressemeddelelse, som fru Birthe Skaarup selvfølgelig også har læst, om, at der ikke er nogen dokumentation for, at børn, der vokser op i homoseksuelle familier, har ringere opvækstvilkår, end børn i heteroseksuelle familier har.
Hvorvidt forældrene er homoseksuelle eller ej, har ikke nogen betydning for børns opvækstvilkår.
Det er nogle andre faktorer, der har betydning, f.eks. om forældrene har overskud til at tage sig af deres børn osv. osv., men det, at de er homoseksuelle, har ikke nogen betydning.
Hvordan kan fru Birthe Skaarup stadig væk bruge børns vilkår som et argument, når al dokumentation peger på, at homoseksuelle er lige så gode forældre som andre eller lige så dårlige forældre som andre?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-27:
Jeg har ikke set det før, men jeg vil da gerne høre om det.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-27:
Det er fuldstændig korrekt forstået, at vi som udgangspunkt faktisk mener, at børn bør have en mor og en far.
Vi anerkender, at der er andre familieformer.
Vi synes, det er fint, at folk lever på andre måder end lige at leve sammen mand og kvinde.
Men det, det handler om for os, er altså barnets tarv i den her sammenhæng, og der mener vi, det er bedst, at man har en mor og en far.
Når man taler om kunstig befrugtning, bevæger man sig ind på et meget vanskeligt og ømtåleligt område.
Man er nødt til at gøre sig klart, hvem man vil tage hensyn til, og hvad mennesker har ret til og krav på.
Begrundelsen for Enhedslistens forslag, som vi behandler her i dag, er, at alle kvinder bør have den samme ret til at få børn, uanset om de er gift, ugift, samboende, har indgået registreret partnerskab eller for den sags skyld bor alene.
Forslaget begrundes altså med, at det er kvindens ret at få et barn, og kvinden ses som den, hvis behov skal imødekommes.
I Det Konservative Folkeparti er vi dog som udgangspunkt af den opfattelse, at kravet om parforhold bør opretholdes.
Derudover synes vi, man skal være opmærksom på, at spørgsmålet om parforhold jo kun er et ud af mange, når det drejer sig om kunstig befrugtning.
Der er mange andre etiske dilemmaer, der kommer frem i lyset, når man diskuterer kunstig befrugtning generelt.
For mig at se er det derfor ikke hensigtsmæssigt at tage problematikken omkring parforhold ud og behandle den særskilt på nuværende tidspunkt, og vi støtter derfor ikke forslaget.
Naser Khader (RV), 2005-04-27:
Det Radikale Venstre støtter Enhedslistens forslag.
Vi vil gerne af med § 3, for vi går ind for fuld ligestilling.
Men i går var alle ordførerne til et møde med ministeren, og her blev vi enige om, at nu er der en proces i gang, så lad os vente på et samlet udspil.
Det er bedre at vente og tage det hele samlet.
Vi er ikke imod forslaget, vi støtter forslaget, men vi synes, man skal vente, til der kommer et samlet udspil om revision af hele loven om kunstig befrugtning.
Birthe Skaarup (DF), 2005-04-27:
Nu nævner hr. Kamal Qureshi Børns Vilkår, men der er altså også andre i det her samfund, der fraråder det, vil jeg gerne sige.
Hr. Kamal Qureshi skal se Dansk Folkepartis politik ud fra, at vi ønsker det bedste.
Der er altså en grund til, at der er skabt en mand og en kvinde, og det er altså også sådan, som jeg sagde før, at hvis man først åbner op for, at lesbiske skal have lov, så åbner man måske også op for, at bøsser skal have lov til at få et barn, og det bliver via en rugemor.
Hele vores familiemønster glider, og det er det, vi i Dansk Folkeparti er modstandere af.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-27:
Nu skal jeg nok udlægge, hvad det er, Det Konservative Folkeparti mener.
I denne forbindelse mener vi, som jeg sagde før, at vi synes, det er bedst, at man har en mor og en far som udgangspunkt, og det er det, som vi forholder os til.
Det er barnets tarv, det er ikke forældrenes tarv i den her sammenhæng.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-27:
Jeg forstod på ordføreren, at Det Konservative Folkeparti mener, at alle børn har ret til så vidt muligt at have en mor og en far.
Kamal Qureshi (SF), 2005-04-27:
I dag henvender en stor del af de par, som ikke kan få børn, sig, fordi deres infertilitet simpelt hen skyldes, at manden ikke er i stand til at gøre hustruen gravid, der behøver ikke at være nogen sygdom involveret, og de har i dag adgang til at få kunstig befrugtning på det offentliges regning, så det, hr. Kim Christiansen anfører som sin argumentation, er ikke korrekt.
Fra SF’s side anerkender vi, at vi befinder os i 2005, og i 2005 vælger voksne mennesker at bo sammen på mange forskellige måder.
Jeg tror, vi alle sammen har nogle i vores omgangskreds, som har fået børn, og hvor vi egentlig tænker, at de burde aldrig have fået de børn, for de er ikke i stand til at varetage børnenes tarv.
Det kan selvfølgelig typisk være heteroseksuelle, fordi de har lettere adgang til at få børn, end homoseksuelle har, men omvendt har vi sikkert også nogle homoseksuelle venner i vores omgangskreds, som vi betragter som omsorgsfulde voksne, og som også ville være gode forældre, men som i dag ikke har adgang til de samme behandlingstilbud, som heteroseksuelle par har.
Denne ubalance, denne manglende anerkendelse af, at børns tarv ikke kun skal varetages af heteroseksuelle forældre, men af omsorgsfulde voksne, er udgangspunktet for, hvordan vi forholder os, og vi støtter Enhedslistens forslag, som det foreligger, fordi det er fuldstændig på linje med SF’s politik.