Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Hvis det er sådan, at to sygehjælpere eller rengøringsassistenter ikke kan få arbejde på Nakskov Sygehus, fordi de hver dag skal tage toget til Nykøbing for at få undervisning på sprogcenteret, så er der altså brug for at få brudt sprogcenterets monopol, sådan at den undervisning kan finde sted i Nakskov.
Hvis ikke de kan det, så er der jo dansklærere i Nakskov - der er pensionerede dansklærere, der er dansklærere på erhvervsskolen og på gymnasiet og i folkeskolen - og så må man altså have den frihed, som skal til, for at man kan indrette danskundervisningen, så den passer med jobbet.
Derfor skal sprogcentrenes monopol brydes.
Men jeg tror, at det eksempel, jeg her har givet, understreger, at det, vi taler om, er noget marginalt.
Det er noget, der forhåbentlig vil tilskynde sprogcentrene til at være fleksible.
Og til gengæld for, at de får brudt monopolet, bryder vi jo også arbejdsformidlingens monopol, sådan at sprogcentrene også får lov at formidle arbejde.
Jeg vil nemlig gerne kortslutte det paradoksproblem, vi har, hvor man lige ved siden af et sprogcenter ...
... har en virksomhed, der mangler medarbejdere.
Og hvorfor ikke gøre det muligt at ringe direkte til sprogcenteret for at få de medarbejdere?
Nu er det jo ikke en beskyldning, jeg vil rette mod fru Anne-Marie Meldgaard, men hun tænker altså usandsynlig socialdemokratisk.
Undskyld, jeg siger det.
Det her drejer sig om, at vi nu har fået nogle udlændinge, som kommer ud til kommunerne på nedsat ydelse.
Jeg har gentaget ved enhver lejlighed, senest på Venstres landsmøde, hvor der var masser af borgmestre til stede, at meningen jo ikke er, at de skal gå rundt på nedsat ydelse og lave ingenting.
Meningen er, at de, hvis de ikke kan tjene en almindelig løn, så skal i fuldtidsaktivering, sådan at de ved siden af danskundervisningen også har noget at tage sig til.
Hvis de dér kan få en løn for dette deltidsarbejde, så kan de beholde 28 kr. i timen pr. arbejdstime oven i deres ydelse.
Hvis det er virksomhedspraktik uden løn, ja, så bliver der altså ikke noget at lægge oveni, men til gengæld vil virksomhedspraktikken så forhåbentlig føre til, at de kvalificerer sig til et job.
Men der er ingen, der har lovet nogen noget her, for det fine ved hele modellen er jo altså, at den enkelte også selv skal levere noget.
Og det, vi lige har talt om, de alt for store forsømmelser på danskkurserne, understreger jo mere end noget andet, at der er brug for, at også den enkelte gør, hvad han eller hun kan, for det er der alt for mange, der ikke gør i dag.
Jeg kan da ikke udelukke, at der bliver nogle overgangsproblemer, og at der på et sprogcenter eller tre kan være tale om, at man skal bruge færre lærere, end man ellers skulle have brugt.
Det kan jeg ikke udelukke, specielt ikke, eftersom antallet af nytilkomne jo også falder.
Så det at beskæftige sig med udlændinge, der kommer til Danmark, er at beskæftige sig med noget, der varierer fra år
Og det tror jeg man på sprogcentrene er fuldstændig opmærksom på og accepterer.
Men ministeriet vil være behjælpeligt.
For der er ingen, der er ude efter sprogcentrene.
Mit eneste ønske er, at sprogcentrene kan benytte deres ekspertise på en måde, der bedre kan kombineres med det job, som gerne skulle være formålet med undervisningen. Hermed sluttede spørgsmålet.