runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-21:
Når vi kigger på forslaget som sådan, kan jeg godt blive lidt i tvivl om, hvor operationelt det er, men omvendt må vi også sige, at man må prøve at få dette blandt mange af de problemer, der er i de lande, der her er tale om, under en eller anden form for kontrol.
Det er klart, at overordnet hænger det selvfølgelig sammen med, at de mennesker, der lever de steder, skal have nogle andre vilkår, der gør, at de ikke behøver at fælde skov på denne helt uholdbare måde.
Jeg tror, at dér, hvor indsatsen skal gøres - det er selvfølgelig noget, vi tidligere har talt om i EU-sammenhæng og sideløbende internationalt, og jeg mener ikke, det er miljøimperialisme at forsøge ad den vej - er, at man laver nogle bytter, hvor man reelt siger: Vi må altså ofre noget på det her og så til gengæld gå ind i nogle bytteordninger, der gør, at man på en eller anden måde sikrer, at de får noget andet for det.
Det er meget, meget vigtigt at få standset denne trafik.
Omvendt skal vi også passe på, som vi har været inde på
tidligere, for
der er altså nogle mennesker her, som ikke har så mange andre muligheder.
Vi skal i hvert fald være forsigtige, når vi håndterer det, for vi kan komme i den situation, at vi går ind og laver noget, som sådan set bare trykker prisen hos dem, der er ringest stillede.
De har stadig væk ikke anden mulighed end at gå ind i denne her løsning, som jo er helt uholdbar.
Jeg vil gerne sige på samme måde, som andre har sagt det, at vi er meget positive.
Vi vil i øvrigt gerne under udvalgsarbejdet vide noget mere, lære noget mere om det her.
Mit overblik over det er i hvert fald begrænset.
Det eneste, jeg ved, er, at det på det her område går uhyggelig stærkt den gale vej, og der er ingen tvivl om, at det har noget at gøre med, at vi også på andre områder trænger til en ordentlig indsats, når det gælder om at lave bedre levevilkår og en bedre udvikling i de områder, der er tale om her.
Meldingen skal være, at vi meget gerne drøfter, hvad der kan gøres operationelt i denne sammenhæng mellem første og anden behandling.
Om det munder ud i en egentlig vedtagelse, skal jeg ikke kunne sige, men også her kunne vi måske finde en fælles vej på en anden facon, hvis ikke det bliver resultatet.
Som sagt: Intentionen med forslaget, områdets alvorlighed sætter vi ikke det mindste spørgsmålstegn ved.
Vi vil bidrage meget til den samtale, der skal være om det her.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-21:
I Det Radikale Venstre synes vi, at det er et meget sympatisk forslag, og vi kan se af bemærkningerne, at man tidligere for ca. 10 år siden har haft et tilsvarende forslag igennem Folketinget.
Man kan jo fra dansk side forsøge, om man kan flytte lidt på de skovkatastrofer, som man ved foregår rundt om på hele kloden, og det her er måske ikke noget af det, der vil flytte mest i den sammenhæng.
Til gengæld synes vi, at det hylder eller går ind i det princip om, at man prøver at feje for egen dør, og at man starter i den offentlige sektor.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Jeg skal takke ministeren, fordi han meget klart tydeliggjorde, at det grønne certifikatmarked ikke er en EU-nødvendighed, men er én blandt flere muligheder, en meget vigtig klarlæggelse.
Forudsætningerne er ændret.
så skal jeg i hvert fald tydeliggøre meget, at for Enhedslisten er den afgørende mekanisme selvfølgelig ikke, at det er statsfinansieret.
For os kan det være forbrugerfinansieret.
Det vigtige for os er fastprismarkedet eller en eller anden form for fastprismarked. Derfor kunne mit spørgsmål til ministeren være: Betyder det, at hvis Enhedslisten giver tilsagn om, at vi glemmer ordet stat, ud med ordet stat, men ind med ordet forbrugerfinansieret, så vil det ændre ministerens holdning?
For lad endelig ikke vore veje skilles på grund af ordet stat.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-21:
Jeg vil gerne spørge i det her tilfælde energiministeren, om ikke energiministeren tror, at hr. Søren Kolstrup er blevet bange.
Jeg har en gang imellem anklaget hr. Søren Kolstrup for at være en fjende af miljøet, når vi taler om de her ting, nemlig at det nu er lykkedes at få det her til at virke, få det til at fortrænge noget, nå op på de 27 pct.
osv., altså fordi der er gået lidt marked i det, så det rigtigt virker
Derfor er Søren Kolstrup blevet bange.
Tror ministeren ikke, at hr. Søren Kolstrup er i den situation, at det i virkeligheden er blevet farligt, fordi nogle rent faktisk kan få det til at virke og også risikerer at tjene penge?
Vi kan i hvert fald ikke støtte det her forslag, for det er helt modsat det, der egentlig er i miljøets tjeneste.
Svend Auken (S), 2001-05-21:
Ja, ganske kort.
Vi skal jo have ordførerrækken.
Jeg vil bare sige til hr. Kolstrup: Jeg tror simpelt hen, det var en fejl, at forslaget indeholdt 1 mia. i merudgift.
Det tror jeg simpelt hen var en fejl, og det vil jeg gerne godskrive, og det er selvfølgelig fint, at man indrømmer sine fejl.
Men jeg tror omvendt, at hr. Kolstrups tankegang ligger fjernt fra min, for vi lever i en markedsøkonomi, og hvis man skal have den til at fungere tilfredsstillende på miljøets vegne, er man nødt til at sætte grænser, så er man nødt til at have regler, så er man nødt til at gøre priserne ægte, kostægte, indarbejde de miljøomkostninger, der er i selve priserne.
Man er nødt til at skabe en stabil efterspørgsel og alt det der.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-21:
Jeg kan starte med at konstatere, at Socialdemokratiet selvfølgelig er helt enig med miljø- og energiministerens klare præcisering af, hvad det her handler om, så for Socialdemokratiet er det faktisk ikke et problem, at Danmark med VE-beviser er forud på området i forhold til de øvrige EU-lande.
For, som forslagsstillerne rigtigt pointerer, så har den hidtidige ordning i Danmark jo været en bragende succes, som har sikret Danmark en høj og måske næsten den højeste andel
af vedvarende energi
Så det er at vende virkeligheden på hovedet, når Enhedslisten afviser den revision af systemet, som et bredt politisk flertal har lagt op til, som jo netop er en konsekvens af, at vi er kommet så langt i anvendelsen af vedvarende energi.
Det er jo netop i kraft af bedre effektivitet,
en mere rationel produktion, at vi har nået de resultater, vi har
Fordelene ved VE-beviserne er, at man, som ministeren har været inde på, sikrer, at vi ikke sætter markedsmekanismerne ud af kraft.
Det er samtidig vigtigt, synes jeg, at konstatere, at den nye ordning jo ikke bare er et helt frit marked, hvor der kan ske alverdens ulykker.
Det er jo netop sikret, at producenterne som minimum kan få 10 øres tilskud pr. kWh og forbrugerne maksimalt kan komme til at betale 27 øre.
Så der er jo lagt nogle rammer for det marked, der vil opstå.
Desuden betyder indførelsen af VE-beviserne, at der skabes grundlag for i første omgang på nationalt plan at få fri konkurrence.
Det finder vi i Socialdemokratiet er en nyttig vej til en fortsat udvikling af større effektivitet og en rationel produktion.
Mindre omkostninger betyder jo lavere forbrugspriser på vedvarende el.
En mere omkostningseffektiv produktion er samtidig en af de vigtigste forudsætninger for, at det også fremover er attraktivt at udbygge VE-produktionen.
Den nye ordning er altså, som jeg ser det, og som Socialdemokratiet ser det, både mere holdbar og bæredygtig.
Dernæst betyder ordningen, at støtte til VE ydes efter elforbrug.
Det giver et nyttigt incitament til at begrænse sit elforbrug både hos private og hos erhvervslivet og understøtter dermed en større miljøbevidsthed.
I dag da forventer Energistyrelsen jo, at vi vil nå 27 pct. af elforbruget med vedvarende energi i år 2003.
Det er faktisk betydelig mere end de 20 pct., som er målsætningen for elreformen.
Det er en flot placering i det europæiske felt.
Vi er således nået meget længere med at omlægge til vedvarende energi end Tyskland og Frankrig, som forslagsstillerne henviser til i beslutningsforslaget.
Socialdemokratiet finder, at forslagsstillernes ønske om en fastprisordning som den franske og den tyske vil være et klart tilbageskridt og medføre en risiko for, at omkostningerne ved VE-produktionen fastholdes, så de danske borgere på sigt kan risikere at komme til at betale en høj og måske uacceptabel høj pris for vedvarende elektricitet.
På Socialdemokratiets vegne skal jeg derfor meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Ministeren understregede meget klart, at det handlede om, at teknologier blev modne.
Giver dette udsagn ikke den socialdemokratiske ordfører anledning til en refleksion?
Altså virkelig i en kuvøse og dermed jo har behov for al mulig pleje.
Præcis den pleje, som vi jo tidligere har givet vindenergi.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører om, hvad det er, der gør, at Socialdemokratiet tror, at markedet bliver stort nok?
Hvad er der sket her på det sidste?
Markedet har jo været undervejs siden år 2000.
Selvfølgelig bliver der mere og mere vedvarende energi, der kommer flere og flere vindmøller, men der må da være andre lande.
Lige fra starten har der været stor bekymring for, om volumen ville blive stort nok.
Er der andre lande, der har meldt, at de vil være sammen med os, eller er det kun et nationalt VE-marked, man har i tankerne?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-21:
Først til hr. Søren Kolstrup: Jo, det er da klart, at der kan komme andre energier, og der er allerede nogle i kuvøsen, og der må vi så konkret sag for sag tage stilling til, hvordan vi kan fremme dem.
Det her skal ikke være noget, der gennemføres af teknologifjendskhed.
Og til fru Aase D. Madsen: Det er da rigtigt, at sådan som udviklingen er blevet og efter EU-dommen, må vi i første omgang satse på et nationalt marked, men de andre lande har det jo også som målsætning, og på sigt vil de også opnå en større produktion af vedvarende energi, og så vil markedet jo også åbnes op.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-21:
Hr. Søren Kolstrup bliver ved med at tale om afmægtighed.
Sandheden er jo, at afmægtigheden er fuldstændig på hr. Søren Kolstrups side.
Det er hr. Søren Kolstrup, som på grund af sit partis EU-linje ikke er i stand til at spille med der, hvor der virkelig kan flyttes noget, men hele tiden bliver nødt til at lave håbløse, nationalistiske løsninger og derfor ikke kan påvirke virkeligheden. Vil hr. Søren Kolstrup ikke bekræfte, at det forslag, som vi her har til behandling, har ingen løsninger på det problem, at en masse af vores elektroniske udstyr, fjernsyn, computere, indeholder bromerede flammehæmmere, som bliver afgivet løbende undervejs, medens det bliver brugt, og som er dybt sundhedsskadelige? Det problem løser forslaget overhovedet ikke.
Det beskæftiger sig ikke engang med det.
Kan hr. Søren Kolstrup ikke bekræfte, at problemet med alle de skadelige stoffer, der er i tekstiler, som jo for langt den overvejende dels vedkommende bliver importeret til Danmark, løser hr. Søren Kolstrup ikke, fordi han ikke er i stand til at lave internationale regler?
Kan hr. Søren Kolstrup ikke bekræfte, at hvis man tager sine kosmetik- og husplejeprodukter, kigger på dem og ser, at det er importerede varer, så løser Enhedslistens forslag ingenting?
Det vil sige, at afmægtigheden består i, at hr. Søren Kolstrup lukker øjnene for, at vi lever i et internationalt samfund med en stor varehandel, og vil ikke gøre noget ved det, der kommer ind over landets grænser, fordi han kun vil beskæftige sig med Danmark.
Det synes jeg ikke befolkningen kan være tjent med. Så vil jeg gerne sige om EU og at rette sig efter reglerne, at det er altså ikke desto mindre sådan, at når Danmark er medlem af det indre marked, så er det, fordi et stort flertal af den danske befolkning har sagt ja til det ved en folkeafstemning, og derefter er det ratificeret i det danske Folketing, som består af lovligt valgte folketingsmedlemmer.
Hvis man her vil vedtage noget, som ikke er i overensstemmelse med folketingsvedtagelser og med befolkningens flertal, som hr. Søren Kolstrup ikke er begejstret for, så er der en hylen og en skrigen og med rette.
Men så snart Enhedslisten er uenig i befolkningens afgørelse, så behøver man åbenbart ikke at overholde den.
Det er et besynderligt demokratisyn.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-21:
Da Dansk Folkepartis ordfører på dette beslutningsforslag, hr. Peter Skaarup, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Dansk Folkeparti kort komme med partiets holdning til dette forslag. Dansk Folkeparti har med interesse læst Enhedslistens forslag om forbud mod våbentransporter.
Vi er også bekendt med, at Justitsministeriet nu har nedsat en arbejdsgruppe, som skal se på området.
Der er tale om en arbejdsgruppe med embedsmænd fra fem ministerier, der tilsyneladende skal gennemgå reglerne om eksportkontrol, idet lovgivningen bygger på en lov fra 1930'erne.
I Dansk Folkeparti kan vi støtte, at en sådan lovgivning føres ajour, men dog ikke ud fra de meget faste principper, der lægges op til i Enhedslistens beslutningsforslag og de fire punkter, der er listet op i dette.
Vi skal huske på, at Danmark har en stor og aktiv handelsflåde, som på alle måder er et plus for landet.
Den blev bl.a. brugt under Golfkrigen, hvor A.P. Møller generøst stillede transport til rådighed for de allierede styrker.
Ny lovgivning på dette område må under ingen omstændigheder bremse for den slags fornuftige og vigtige initiativer fra den danske handelsflåde.
I Dansk Folkeparti er vi således bekymrede, hvis den nye lovgivning kommer til at betyde, at man ikke fremover kan hjælpe allierede styrker, der har brug for hjælp.
Men vi stiller os naturligvis positive over for, at der skal skabes et regelgrundlag for våbentransporterne, hvis det er nødvendigt.
Men det må på ingen måde have den konsekvens, at danske skibes muligheder for indtjening og manøvrerum ikke er i orden. Dansk Folkeparti vil således betinge sig, at støtten til nye regler på dette område er afhængig af, om branchen bliver taget med på råd på en rimelig måde, så der ikke bliver snærende bånd på vigtige danske arbejdspladser såvel her i landet som i udlandet.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-05-21:
Allerførst skal jeg sige, at vi absolut er meget opmærksomme på hele Cardiff-processen.
Det er klart, at vi også vil følge op på det principielle niveau og prøve at gøre, hvad vi kan, så Kommissionen lever op til beslutningen fra 1999 om at få ændret komitologiprocedurerne.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Det var ministerens anvendelse af et ord, et begreb, der fik mig til at tage ordet.
Ministeren nævnte Bichel-udvalget, der slår på mangfoldighed, og som også slår på økologisk omstilling.
Er det ikke korrekt, at hvis man fortsætter den nuværende investering i de eksisterende staldsystemer, så indebærer det en meget klar fordyrelse, en meget stærk omkostning ved omlægning til andre systemer, herunder til økologisk drift?
Det medfører, at man kan forsinke den økologiske drift.
Bygninger er jo ikke noget, man fjerner, vupti.
Det er virkelig nogle investeringer, der rækker langt.
Er det så ikke en korrekt analyse, at den eksisterende investering i de eksisterende staldsystemer er en alvorlig barriere for omstilling til økologisk drift?
Den hindrer i ret høj grad omstilling til økologisk drift og spænder dermed ben for en del af Bichel-udvalgets anbefalinger om mangfoldighed m.m.
Svend Auken (S), 2001-05-21:
Jeg tror, det er klart, at når man har en bygningsmasse tilpasset en bestemt produktionsform, og man så prøver at omlægge den, så vil den eksisterende bygningsmasse i et eller andet omfang, og det kan godt være stort, udgøre en sådan barriere.
Helen Beim (S), 2001-05-21:
Da Socialdemokratiets ordfører i denne sag, hr. Erling Christensen, desværre ikke kan være til stede i dag, skal jeg meget kort sige, at Socialdemokratiet i det hele henholder sig til indholdet af den tale, som miljøministeren netop har holdt.
Med udgangspunkt i det afviser vi beslutningsforslaget.
Jens Kirk (V), 2001-05-21:
Da Venstres ordfører på området ikke kan være til stede, skal jeg fremsige følgende: Dansk landbrug har i de senere år gennemgået et meget stort antal reguleringer. Reguleringer, hvor man kan se en effekt, og hvor man stadig ikke kan se det endelige resultat.
Lad mig blot nævne lov om indendørs hold af drægtige søer og gylte fra 1998, lov om indendørs hold af smågrise, avls- og slagtesvin fra 2000, nye EU-bestemmelser for dyrevelfærd for svin, skærpede krav til placering, ændring og udvidelse af husdyrbrug fra december 2000 og de netop aftalte stramninger for VMP II og den af regeringen fremlagte ammoniakhandlingsplan.
Disse nye reguleringer får stor betydning for både vandmiljø, sårbare naturtyper, arbejdsmiljø og dyrevelfærd.
Og for ligesom at sætte ovennævnte i relief må det jo ikke glemmes, at der investeres milliarder hvert år i dansk landbrug for at opfylde ovennævnte.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten bygger på nogle forkerte oplysninger og fejlantagelser.
Set over de seneste år er det ikke rigtigt, at stigningen i antal producerede svin ikke opvejes af nedgang i de andre husdyrproduktioner.
Det er heller ikke rigtigt, at krav om delvis fast eller drænet gulv, dvs. fuldspaltestalde, i loven om indendørs hold af smågrise, avls- og slagtesvin først gælder fra 2015.
Det har været gældende for nybyggede stalde siden den 1. juli 2000 og skal gælde for alle stalde fra 2015.
I praksis vil den renovering, som foretages frem mod 2015, medføre, at ændringerne sker meget hurtigere.
Det er heller ikke rigtigt, at gødningssystemerne med gylle nødvendigvis giver et stort ammoniaktab.
Med kravet om delvis fast eller drænet gulv og kravene til gyllens opbevaring og håndtering er gylle den gødningsform, som totalt set giver mulighed for den bedste udnyttelse af kvælstoffet.
Det er heller ikke rigtigt, at spaltestalde giver det dårligste indeklima og arbejdsmiljø, hvis de ellers er rigtigt indrettet.
Blandt andet bidrager de nye lovkrav om overbrusning til bedre hygiejne i stierne og dermed mindre ammoniakfordampning, lugt og støv.
Der er ikke holdepunkter for at antage, at spaltestalde giver flere tilfælde af kronisk lungehindebetændelse end andre staldtyper.
Det er til gengæld rigtigt, at megen strøelse, frilandsdrift og økologisk produktion opfattes som bedre dyrevelfærd, men det giver helt sikkert dårligere kvælstofudnyttelse end andre måder at holde svin på.
Det er ikke rigtigt, at størstedelen af halmen i dag afbrændes i kraftvarmeværker.
Ifølge Danmarks Statistik var det samlede halmudbytte i 1999 knap 6 mio. t, hvoraf godt 1 mio. t blev anvendt til halmfyring.
Det skønnes, at knap ½ mio. t afbrændes i kraftvarmeværker.
Beslutningsforslag bygget på forkerte præmisser er måske det bedste at gå i panik over, men det er ikke det bedste at handle ud fra.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg har lovet at sige fra den konservative ordfører, da han er forhindret i at være til stede, at De Konservative tilslutter sig Venstres holdning til forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Jeg skal nok undlade at spørge hr. Jens Kirk - vi har jo den kutyme, at det gør vi ikke, når vi er delegerede - men jeg vil godt komme med et statement omkring et tema, som vi gang på gang har haft herinde, og det er spørgsmålet om kvælstofbehandlingen i det økologiske jordbrug. Jeg skal ved den her lejlighed nøjes med at sige, at der findes forskellige oplysninger om kvælstoftabet, og det afhænger meget af, hvordan man gør det og behandler det, både i det konventionelle og i det økologiske, men det er interessant, at de økologiske kan opvise meget flotte resultater, men det er på nogle ganske bestemte præmisser, og det er Enhedslisten altid interesseret i at drøfte.
Jørn Jespersen (SF), 2001-05-21:
Jamen jeg er da glad for ministerens tilsagn om at prioritere det her meget højt politisk.
Det var sådan set også det, jeg gerne ville have tilkendegivet.
I det ligger der jo, at man også må slås for at se det her i den sammenhæng, hvor det hører hjemme.
I øjeblikket har vi gang i den såkaldte Cardiff-proces, som indebærer, at alle sektorministerier i alle EU-lande skal indarbejde miljøhensyn i deres overordnede strategier i deres politikker.
Hvis ikke man kan forsvare det økologiske koncept, så giver det jo ingen mening at tale om at indarbejde miljøhensyn i fødevare- og landbrugspolitikken.
Det er derfor, det er så grotesk, at en række embedsmænd kan sidde og foreslå ændringer i lovgivningen på basis af ganske snævre, faglige kvalifikationer på et dybt politisk område.
Det er det, der er helt absurd.
Derfor bliver vi jo nødt til på det politiske niveau at sige, at det her ikke kun er en faglig vurdering af nogle enkelte stoffer.
Det er et overordnet politisk projekt om at fremme økologien som led i en overordnet miljøpolitik, og derfor skal der slås for det.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-21:
Allerførst vil jeg sige, at jeg synes, det var flot af den minister, der kom for sent, at han gav Folketinget en undskyldning for at komme for sent.
Men vi skal nu til Enhedslistens forslag, hvor jeg vil sige, at vi i Dansk Folkeparti godt kan følge nogle af de elementer, der ligger i forslaget - nogle af dem - men synes nok også, at der er mange ting, som gør, at det skal have en grundig udvalgsbehandling, og at der igennem udvalget bliver stillet en masse spørgsmål til belysning af det.
De store diskussioner, der har været om stop for udvidelse af svinebesætninger, har vi i Dansk Folkeparti da også forståelse for.
Der har været eksempler på landsbyer, der har været på den anden ende, fordi det nu simpelt hen rykkede for tæt på, og vi er i Dansk Folkeparti da heller ikke tilhængere af denne stordrift inden for det her område.
Jeg tror også, at man i høj grad skal drage forbrugerne ind i det, for meget af det her handler jo - i hvert fald for mig - om dyrevelfærd.
Og det tror jeg også, det handler om
for Enhedslisten i det her forslag.
Der er det vel også noget med, at forbrugerne skal gøres mere bevidste om, hvilken produktionsform det er, der ligger bag det, som de indkøber i forretningerne.
Dér kommer der så også et andet spørgsmål ind, og det er konkurrencehensynet over for udlandet.
Det aspekt skal man også have med ind her.
Jeg vil sige, at i Dansk Folkeparti kan vi følge nogle af de tanker, der ligger i forslaget, men synes, at der måske skal nogle flere spørgsmål til igennem udvalget til at belyse nogle af tingene.
Bl.a. står der noget i forslaget om Arbejdsmedicinsk Klinik på Århus Kommunehospitalet, og at Arbejdstilsynet faktisk mener, at man kan lukke de fleste svinefarme.
Jeg ved ikke, om det er så grelt; det kan da godt være, men så er det da mærkeligt, at der ikke er blevet taget hul på det noget før.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Kan Dansk Folkepartis ordfører give mig ét eksempel på ét redskab, som man kunne tænke sig at anvende for at skabe bedre dyrevelfærd?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-21:
Ja, der var bl.a. vedtagelsen af loven om indendørshold af svin, som jeg mener var et element, som i hvert tilfælde trækker i en rigtig retning.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-21:
Indebærer det synspunkt, at Dansk Folkeparti, når det drejer sig om den stressende rejse til slagteriet, vil være indstillet på at arbejde for nogle helt elementære, rimelige regler: Overbrusning, ro, hvile, passende klima osv., således at man ikke får stresset kød, som de fleste mener er lig dårligt kød, og som jo i øvrigt også giver dårlig velfærd for dyrene?
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-21:
Jeg må indrømme, at jeg ikke helt kan huske ordlyden af det beslutningsforslag, men det kan Enhedslisten nok selv.
Vi var også positive over for det element i Enhedslistens forslag.
Det er vi fortsat; det har weekenden ikke ændret på.
Vi synes faktisk, at den diskussion, der er i EU - i det samlede EU - på det her område, bør højnes.
Vi bør arbejde for, at vi får nogle bedre forhold på det her område i hele EU, men vi synes så sandelig også, at vi herhjemme skal have nogle meget bedre nationale krav på området.