runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-12-17:
Der er ellers mange, der undrer sig, men jeg forstår, at det gør statsministeren ikke.
Sådan ville statsministeren også have rådet Bush, hvis Bush havde ringet, forstår jeg.
Men der er jo også folk, der traditionelt er meget tæt på den amerikanske administration, der har undret sig.
Jeg vil blot citere den canadiske vicepremierminister John Manley, der har påpeget, at hans regering har ydet store bevillinger til genopbygningen og til krigen mod terror, og han fortsætter så: Det bliver vanskeligt at retfærdiggøre over for vælgerne, hvis canadiske firmaer udelukkes.
Jeg citerer fra Ritzau.
Er det igen ikke lidt underligt, at der står en kreds af ledere, der sædvanligvis er tæt på, tror jeg, statsministerens opfattelse af verdens begivenheder - f.eks. fra et land som Canada, der traditionelt har et tæt forhold til Danmark, fra et naboland som Tyskland, der kritiserer skarpt - og er forbløffet og siger, at de ikke vil finde sig i det?
Det er jo statsministerens forklaring, at det kun er amerikanske penge, men den canadiske vicepremierministers ærinde er, at han kommer i et problem med sine penge.
Anfægter det heller ikke statsministeren?
Peter Skaarup (DF), 2003-12-17:
Jeg må indrømme, at jeg synes, det er en meget latterlig diskussion, hr. Villy Søvndal rejser, og mit spørgsmål til statsministeren må være: Synes statsministeren ikke, at det er helt på sin plads, at danske virksomheder nu kan tjene milliarder af kroner ved, at tingene foregår på denne her måde, når nu Danmark har deltaget i aktionen i Irak og bl.a. har været med til at sørge for, at Saddam Hussein er væk og tilfangetaget?
Det må da være i Danmarks interesse, at et land som Danmark, der har bidraget aktivt til aktionen, også får en indtægt som led i det, der er foregået.
Det burde hr. Villy Søvndal vel bare glæde sig over.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-17:
Det kan hr. Peter Skaarup have meget ret i.
Men af erfaring fra onsdag efter onsdag og tirsdag efter tirsdag ved jeg, at der er uendelig lidt i denne tilværelse, der overhovedet er i stand til at glæde hr. Villy Søvndal, så det er jeg sprunget helt over og har taget som et selvfølgeligt udgangspunkt, at hver gang jeg møder hr. Villy Søvndal hernede, møder hr. Villy Søvndal op og er trist og sørgeligt til mode ved udsigterne til, hvordan verdens fremtid vil forme sig.
Det er ligesom udgangspunktet. Så vil jeg bare sige til hr. Villy Søvndal, at det eneste, jeg siger, er, at jeg synes ikke, vi skal blande os i, hvordan amerikanerne vil bruge amerikanske penge, som er betalt af amerikanske skatteydere. Det, vi kunne få en positiv diskussion om, er, hvad vi skal gøre fra dansk side, og hr. Villy Søvndal stillede sig jo ikke til rådighed, da der skulle bevilges penge til genopbygning af Irak. Ud over at hr. Villy Søvndal burde glæde sig over, at danske virksomheder kan komme i betragtning, burde hr. Villy Søvndal også glæde sig over, at amerikanerne bruger milliarder på genopbygning af Irak, så meget mere som hr. Villy Søvndal her i Folketinget stemte imod, at Danmark skulle yde noget som helst til genopbygningen af Irak.
Villy Søvndal (SF), 2003-12-17:
Det er jo dejligt at høre et sådant synspunkt fra hr. Peter Skaarup: Når man har været på rov, deler man rovet.
Hr. Peter Skaarups opfattelse er der intet forkert i, den er fair nok, og det er jo forståeligt, at Dansk Folkeparti har den holdning.
Men jeg forstår, at statsministeren måske alligevel synes, den er lidt for tydelig.
Så vil jeg spørge statsministeren, om der har været en drøftelse af spørgsmålet i EU-kredsen, og hvad statsministerens holdning i givet fald var.
Har der været en diskussion på rådsmødet om, hvad den rigtige linje var?
Statsministeren var ved det forrige spørgsmål inde på vigtigheden af samstemmende europæiske synspunkter, og synes statsministeren, det er prisen værd igen at lægge sig så tæt op ad USA, når det skaber konflikt med de øvrige EU-lande, inklusive Tyskland og Frankrig?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-17:
Der har ikke været nogen drøftelse på EU-topmødet af denne sag, og jeg vil gerne sige til hr. Villy Søvndal, at det har
ikke noget at gøre med at lægge sig op ad nogen amerikansk holdning
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2003-12-17:
»Kan ministeren oplyse, om det er i overensstemmelse med reglerne for statslig ansættelse, at der gives personer, der selv opsiger deres stilling, som f.eks. kirkeministerens tidligere pressemedarbejder Henrik Gade Jensen, en fratrædelsesgodtgørelse på et halvt års løn?«
Thor Pedersen (V), 2003-12-17:
Om den konkrete sag, der henvises til i spørgsmålet, har Kirkeministeriet oplyst, at pressesekretær Henrik Gade Jensen var ansat efter statens akademikeroverenskomst og standardvilkårene for særlige rådgivere.
Efter standardvilkårene ophører rådgiverens ansættelse med 6 måneders varsel ved udnævnelse af en ny minister.
Rådgiveren fristilles i denne periode, og i øvrigt gælder overenskomstens almindelige regler om afskedigelse.
Kirkeministeren har oplyst, at Henrik Gade Jensen tilkendegav over for hende, at han ønskede at fratræde sin stilling med den begrundelse, at han ikke ønskede at blive en belastning for hendes virke som kirkeminister.
Denne vurdering var kirkeministeren enig i, og de 6 måneders løn til Henrik Gade Jensen er herefter ydet i henhold til en konkret aftale mellem kirkeministeren og den pågældende medarbejder efter kirkeministerens vurdering af, hvad hun har fundet rimeligt og anstændigt på baggrund af de særlige omstændigheder i den konkrete sag. Det er Finansministeriets opfattelse, at med hensyn til den tekniske udmøntning af aftalen mellem kirkeministeren og Henrik Gade Jensen burde der være valgt en anden løsning.
F.eks. kunne der være ydet et engangsvederlag, eller fratrædelsen kunne være sket ved udgangen af maj 2004 kombineret med en fristilling i perioden indtil da.
KL. 13.35
Klaus Hækkerup (S), 2003-12-17:
Jeg vil godt høre, om det er kutyme, at man i staten aftaler at yde et engangsvederlag til folk, der selv vælger at opsige deres stilling og fratræde stillingen.
Er det noget, der er godkendt af Statens Lønningsnævn?
Er det noget, der står i overenskomsterne?
Er det overhovedet noget, man bruger?
Jeg vil gerne spørge finansministeren, om det er kutyme ifølge de gældende overenskomster, at man kan yde et halvt års løn, når folk selv siger deres stilling op.
Thor Pedersen (V), 2003-12-17:
Hvad er det, de har fået for pengene?
Et fantastisk flot projekt, noget fremadrettet, som man vil få glæde af i meget lang tid, noget, der er med til at løfte hele hovedstaden og binde Frederiksberg sammen med København.
Det er virkelig en tanke, der er visionær, og jeg synes, at hele grundlaget og ideen viser sig at bære frugt i virkelighedens verden, i og med at man i et land som Danmark er i stand til at køre projektet igennem.
Så spørger man til selve driften.
Nu er det sådan, at jeg forstår, at der også i dag er stillet en masse spørgsmål til trafikministeren, og der synes jeg
, at fru Margrete Auken altså skal give det den tid, det tager, for at ministeren, der er ansvarlig på området, også kan tilfredsstille spørgeren med at give svarene, for det er ikke mig, der skal komme med dem.
Sådan er kortene ikke fordelt.
Jeg har jo ikke det bevillingsmæssige ansvar.
Jeg ville ikke have noget imod at have det, hvis det var, men vi har fordelt kortene sådan, ligesom den tidligere regering gjorde, at det ligger hos trafikministeren, og det er jeg helt tryg ved.
Og der må fru Margrete Auken jo få svar på de spørgsmål, hun har stillet.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Nu kunne statsministeren måske forledes til at tro, at vi har rejst den her debat for at holde liv i en svunden debat.
Så kommer der en Velfærdskommission, og så skal vælgerne have noget at vide forud for et valg, og så er vi faktisk to valg fremme i tiden.
Vi har den opfattelse, at selvfølgelig kan det være relevant at diskutere regeringens gøren og laden i forhold til valgløfter, men vi mener faktisk, at der omkring dagpengesystemet er behov for, at man får taget fat på en debat, som gør, at vi sikrer, at flest muligt er medlemmer af en a-kasse - det er jo et forsikringsprincip - at vi holder forsikringsprincippet ved lige og også anerkender, at en stor del af arbejdsløshedsdagpengene finansieres af de forsikrede.
Dermed kan man ikke bare betragte dagpengesystemet som en social ydelse, sådan som man næsten kunne forledes til at tro lå til grund for regeringens beslutning her under de overståede finanslovforhandlinger om at foreslå et indgreb i dagpengesystemet.
Så det er sådan set et forsøg på også at sikre, at vi kan få en debat, som er lidt fremadrettet og ikke kun skuer tilbage, men det er klart, at for at kunne skue fremad er man selvfølgelig også nødt til at have historien med i bagagen.
Besvarelse
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Det lyder jo meget godt og meget sødt alt sammen, men det er for nemt.
Det er alt for nemt at gå her op på talerstolen og først anklage regeringen for nu at putte det hele i en syltekrukke, den vil ikke debattere noget, og så sige som svar på det, at man vil have debatten fastholdt, at der er brug for en finansieringsreform, og at der er brug for at gøre noget ved administrationen.
Men der kommer intet bud på, hvad SF egentlig vil.
Har man det i SF, ligesom man har det hos Socialdemokraterne, at det er os, der har serveretten, hver gang der skal tages et initiativ, eller har man egentlig selv nogen holdninger eller nogen ideer til, hvordan sådan nogle reformer, som man åbenbart ønsker, skal udmøntes?
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Nej, må jeg sige til hr. Jens Rohde, vi er dybt uenige med Socialdemokratiet om, at det er regeringen, der har serveretten.
Det mener vi simpelt hen er for fattigt, for vi har jo konstateret, at der ikke er noget serveinitiativ fra regeringen.
Derfor har SF i øvrigt meddelt, at vi i begyndelsen af det nye år fremlægger en alternativ 2010-plan
med en lang række reformforslag.
Vi mener slet ikke, man kan vente på, at Velfærdskommissionen kommer.
Jeg vil gerne sige om a-kasse-regler, at jeg synes sådan set, jeg skitserede nogle af ideerne til, hvor man skulle sætte ind, og det kan jeg forstå at vi bliver nødt til at drive.
Vi drev også initiativet omkring forenkling af a-kasse-systemet, som så småt er ved at blive sat i gang.
Det var også et initiativ fra SF.
Den type initiativer vil vi selvfølgelig fortsat tage, fordi der er behov for reformer
ikke mindst på dagpengeområdet
Vi gør bare opmærksom på, at den måde, regeringen greb det an på ved at sige, at nu skal der bare skæres et eller andet rundt tal, 800 mio. kr., ned, er fuldstændig hovedløst.
Det har kun et formål, nemlig at ramme nogle arbejdsløse, som i forvejen er dårligt stillet.
De er til rådighed for et fleksibelt arbejdsmarked til gavn
for erhvervslivet
Derfor er det en helt forkert vej at gå, og derfor kritiserede vi det. Jeg glemte i min tale tidligere at fremsætte et forslag
til vedtagelse
Det er ganske kort, så det kan jeg se jeg får lov til.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer, at regeringens forslag om forringelser af dagpengesystemet ikke var i overensstemmelse med statsministerens løfter under partilederrunden i DR1
den 18. november 2001, hvor statsministeren udtalte: »Jeg er nødt til at gentage: Vi har ingen forslag om at forringe dagpengesystemet.«
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Ja, så kom det i hvert fald frem, hvad det var, der egentlig var formålet med den her forespørgsel.
Selv om hr. Ole Sohn går herop og starter med at benægte, at det er det, der er dagsordenen, så blev det da i hvert fald tydeliggjort med det forslag til vedtagelse, som kom her. Men fred nu være med det.
Det er oppositionen selvfølgelig i sin gode ret til.
Jeg synes bare, det er utrolig fattigt, at hr. Ole Sohn jo dybest set ikke selv kommer med noget som helst forslag eller noget som helst målrettet, som kan være med til f.eks. at forenkle systemet. Der må mit spørgsmål så være: De tanker, som hr. Ole Sohn måtte have gjort sig, hvis han har gjort sig nogen af en mere fremadrettet karakter, er det så om noget, der vil komme til at koste markant flere penge?
I så tilfælde hvordan skal det finansieres?
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jeg kan meddele hr. Jens Rohde, at de initiativer til forenkling af dagpengesystemet, som SF har lagt frem, og som Folketinget har tilsluttet sig, så vidt jeg husker enstemmigt, indebærer besparelser,
administrative forenklinger af en sådan karakter, at det vil give store besparelser, også blandt ansatte, måske så store besparelser, at de ansatte uden at belaste budgettet kan tage fri den 14. maj, hvis det skulle være nødvendigt for at se fjernsyn.
Så selvfølgelig kan man foretage besparelser.
Det, der er pointen, og det, som Venstre og hr. Jens Rohde ikke helt er opmærksom på, er, at a-kasse-systemet faktisk er et forsikringssystem.
Det er et system, som bygger på, at der er en stor forståelse, en stor sammenhængskraft og en stor accept også fra parlamentet af at understøtte dagpengesystemet, fordi, som statsministeren sagde, vores dagpengesystem er bygget op for at sikre et fleksibelt arbejdsmarked.
Der findes ikke andre lande i Europa, hvor erhvervslivet har så generøse forhold omkring arbejdskraften som i Danmark.
Man kan hyre folk hurtigt og fyre dem hurtigt.
Systemet bakker det op.
Men det er jo ikke staten, der er hovedfinansieringskilde til det, det er faktisk medlemmerne selv.
Den respekt mangler, og derfor var det ekstraordinært ubehageligt og forhåbentlig også uigennemtænkt, hvad det så i øvrigt også viste sig at være, at regeringen bare kom og sagde: Vi skal bruge 800 mio. kr. til finansloven og så siger, at det tal er et måltal, man skal finde.
Så ødelægger man systemet, og derfor er der sådan set også en vis ræson i selve forslaget til vedtagelse.
Debatten skal være fremadrettet, og derfor er jeg også glad for, at statsministeren erkender i dag, at vi har et godt system, og at det skal vi holde fast i, ligesom vi skal sikre, at det også er fleksibelt fremover.
Der, hvor vi så går ind, er, at vi siger, at det også er vigtigt, at regeringen og Venstre anerkender, at det er et forsikringsprincip, så vi kan være med til at sikre den respekt, der er nødvendig for at undgå, at flere og flere melder sig ud.
Problemet er, at jo flere, der melder sig ud, jo dyrere bliver det for samfundet. Derfor mener jeg sådan set, at Venstre også har en interesse i at være med til at fastholde og styrke interessen for at være med i a-kasse-forsikringssystemet.
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Jamen lad os så få det på bordet: Er det et tvangsmedlemskab
af a-kasserne, som hr. Ole Sohn og SF ønsker indført?
Det er jo fair nok at have den holdning og derved påføre befolkningen en ekstra skat.
Det er helt fair, men så kom dog herop og sig det og sig det lige ud.
Jeg synes, hr. Ole Sohn i sin argumentation nærmer sig en lille smule, at det er der, man vil hen.
Det er meget muligt, at jeg misforstår det, men så har hr. Ole Sohn jo en mulighed for at komme herop og afkræfte den teori, som jeg kaster på banen her, nemlig at det er et spørgsmål om, at SF ønsker tvangsmedlemskab og at påføre befolkningen en ekstra skat. Er det det, man vil, så kom herop og sig det klart og ærligt, så kan vi debattere derudfra.
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Jamen hr. Jens Rohde er et venligt menneske, som jeg ikke har noget imod sådan navnemæssigt at blive forvekslet med.
Navnemæssigt!
Jeg vil sige til hr. Jens Rohde, at jeg ved, at Det Radikale Venstre har foreslået det, og jeg synes i øvrigt også, det er en tanke, man skal overveje.
Man skal nemlig være opmærksom på, at alt andet lige koster det jo penge, uanset om der er mange medlemmer eller færre medlemmer. Hvis Venstre kan oparbejde en debat, som gør, at a-kasse-systemet kommer i et dårligt lys, og dermed at flere og flere melder sig ud, så bliver det dyrere for staten, og de penge skal hentes ind enten ved stigende skatter eller ved skattestop med sociale nedskæringer.
Intet er gratis.
Vi mener faktisk, at sammenhængskraften i dagpengesystemet, som er til fordel for erhvervslivet og selvfølgelig også for de medlemmer, som har har en vis sikkerhed for, at de kan få en økonomisk dækning i tilfælde af ledighed, bliver bedst jo flere, der er med i systemet, og det gør det i øvrigt også billigere for samfundet.
Det er klart, at jo højere beskæftigelse og jo lavere arbejdsløshed der er, i jo højere udstrækning bliver det selvfølgelig betalt af medlemmerne.
Sådan er det.
I 2002 var det to tredjedele af udgifterne til dagpengesystemet, der blev finansieret af medlemmerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-17:
Først til det fremsatte forslag til vedtagelse: Hvordan skal det her samarbejde konkret forstærkes, når Told og Skat har været udsat for massive besparelser?
Hvad er det for nogen penge, hr. Jens Rohde mener, at man lige pludselig har til rådighed?
Endvidere var det et af de spørgsmål, der blev rejst i forbindelse med politiforliget fra vores side, men her blev det ikke anset for at skulle have en særlig prioritet.
Hvorfor denne forandring i holdningen på så kort tid?
Er det, fordi man føler, at man var nødt til at komme med noget til den her debat?
Ole Sohn (SF), 2003-12-17:
Syntes Venstre, at det var gode forslag, eller syntes Venstre, at det var mindre gode forslag?
Det svar har vi faktisk aldrig fået, men nu er Venstres politiske ordfører her, og så går jeg ud fra, at vi kan få et klart svar.
Syntes man, det var gode forslag, der blev trukket, fordi folkestemningen var imod det, eller hvad? Så til det øvrige: Hvad angår andre aktører og AF har man lavet en reform, som giver muligheder.
Synes Venstre, det er en god idé, at arbejdsformidlingerne har meddelt a-kasserne, at der kan gå mellem 7 og 14 dage, fra et medlem kommer i problemer, udebliver fra et møde, glemmer det, eller hvad det nu kan være, til vedkommende bliver indberettet?
Derved kan medlemmet miste dagpengene i op til 3 uger, måske endda mere; der har været eksempler på op til 2 måneder på grund af de nye aktørers sendrægtighed.
Er det noget, Venstre støtter?
Det sidste er det med østarbejderne, med det sorte arbejde.
Der mener jeg sådan set, at Folketinget har vedtaget en fælles dagsorden om at bekæmpe sort arbejde i forbindelse med østarbejderne.
Altså hvor mange gange skal man vedtage det?
Skal man ikke bare handle?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-17:
Jeg synes da bestemt også, det var fornuftigt gjort, at regeringen trak sit forslag.
Jeg kan bare stå undrende over for den måde, som det blev trukket på, på grund af folkestemning eller udtalelser om forligsbrud.
Jeg må også fortsat undre mig over, hvad der ville være sket - jeg ved godt, det ligger lidt på kanten af forespørgslen - hvis man havde haft 180 mio. kr. at gøre godt med i finanslovforhandlingerne, inden man havde vippet
store dele af oppositionen af.
Det er i hvert fald et tankeeksperiment, jeg har gjort mig efterfølgende.
Så til det konkrete om det forslag til vedtagelse, der er fremsat: Hvad betyder det, når der i forslaget står, at der ikke skal ske grundlæggende ændringer i dagpengesystemet?
Hvad er ændringer, og hvad er grundlæggende ændringer?
Jens Rohde (V), 2003-12-17:
Til hr. Mogens Nørgård Pedersen, der taler om, hvad der var sket hvis, såfremt, ifald, og hvis det ene og det andet havde været en realitet: Det er der jo ikke nogen, der kan svare på, og det giver jo ikke nogen mening at tage den diskussion.
I forhold til fortolkningen af udtrykket grundlæggende ændringer kan jeg kun sige, at vi ikke har - det redegjorde jeg jo for i min tale - nogen planer om at lave nogen grundlæggende ændringer i dagpengesystemet, men der kan være situationer, som tilsiger, at man er nødt til at gå ind og lave småjusteringer i systemet - det kan f.eks. være på grund af en dom eller andet - og derfor skal man jo ikke afskrive sig den mulighed.
Men vi har ikke nogen aktuelle planer om at gøre det.
Længere er den sådan set ikke.
Det behøver man ikke sådan at lave nogen overfortolkning på.
Til hr. Ole Sohn med hensyn til, om forslagene var gode eller ikke gode: Vi fremlagde forslag, som vi synes var socialt afbalancerede, selvfølgelig gjorde vi det.
Men det giver jo ikke rigtig nogen mening at diskutere på nuværende tidspunkt, eftersom forslaget er trukket, og derfor er den diskussion jo stort set ligegyldig.
Når hr. Ole Sohn så står heroppe og flere gange i sit eget indlæg siger, at han ønsker en fremadrettet debat, må jeg sige, at jeg ikke ligefrem synes, at de spørgsmål, han stiller her, er udtryk for, at han ønsker en fremadrettet debat.
Til Hr. Ole Vagn Christensen: Jamen det er et spørgsmål om på bedst mulige måde at optimere samarbejdet mellem myndighederne, og der bliver jo også allerede i dag foretaget en lang række kontrolaktioner.
Og jeg går da ud fra, at hr. Ole Vagn Christensen også synes, at sort arbejde og dagpengesvindel skal bekæmpes med alle de til rådighed stående midler.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-17:
Det var vel ikke, fordi der var de store overraskelser i hr. Jens Rohdes ordførerindlæg, for det konkluderer, at heller ikke på det her område har regeringen planer om at lave noget særligt om.
Det har regeringen jo generelt ikke på noget område.
Bliver den her regering ikke bare den regering, der går over i historien som værende en kæmpemæssig parentes, der kun formåede en eneste ting, og det var at gennemføre Dansk Folkepartis udlændingepolitik?
Og tillykke med det.
Jeg spørger bare.
Jeg har yderligere et spørgsmål: Jeg kunne forstå på det spørgsmål, hr. Jens Rohde var oppe at stille til SF's ordfører, at tankerne om et obligatorisk medlemskab af en a-kasse var ganske vederstyggelige.
Kunne hr. Jens Rohde ikke lige uddybe: Hvad var den store vederstyggelighed i det forslag?
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-17:
Er det ikke korrekt forstået, at i hvert fald statsministeren - og jeg tror også beskæftigelsesministeren, og måske også hr. Rohde selv - har udtalt, at de forslag til dagpengeændringer, man lagde frem i forbindelse med finansloven, ikke var forslag, man selv opfattede som løftebrud?
Det var altså ikke noget, man selv opfattede som grundlæggende ændringer.
Man blev så opmærksom på det, da mange andre påstod, at det var det, og så trak man det så tilbage.
Men udgangspunktet for Venstre var, at Venstre ikke selv opfattede det som grundlæggende ændringer.
Hvis hr. Jens Rohde kan bekræfte det, kan hr. Jens Rohde så ikke også bekræfte, at hvis det forslag til vedtagelse, som hr. Rohde har fremsat sammen med Dansk Folkeparti og De Konservative, går igennem, så kan et forslag, der er præcis magen til det, man trak tilbage i forbindelse med finanslovforhandlingerne, fremlægges igen uden nogen problemer, da der netop står, at det eneste, man ikke vil lave, er grundlæggende forandringer, og det opfattede man heller ikke det tidligere forslag som?
Kan hr. Rohde ikke bekræfte det?