Aase D. Madsen (DF), 2003-11-14:
I Dansk Folkeparti er vi positive over for det foreliggende lovforslag, der reelt består af to dele.
Den ene del omhandler bortfald af statens elproduktionstilskud til nye industrielle kraft-varme-værker på 7 øre pr. kWh.
Tillige bortfalder tilskuddet på 2 øre pr. kWh, der bliver ydet i forbindelse med renovering af de eksisterende anlæg.
Bortfaldet af tilskuddene indebærer et merprovenu for staten, der over en årrække frem til 2020 vil være på 90 mio. kr., hvoraf 1 mio. kr. er medtaget i finansloven for 2004.
Det er nævnt i lovforslaget, at bortfaldet af de nævnte tilskud ikke vil være altafgørende for, om der sker en udskiftning, som det må forudses skal ske i de kommende år.
Dette er ikke ligefrem sammenfaldende med de høringssvar, vi har modtaget.
Men mon ikke alt andet lige, at der vil være en økonomisk fordel ved at udskifte en gammel motor med en ny, der har en højere elvirkningsgrad.
Det vil Dansk Folkeparti naturligvis se på i forbindelse med de spørgsmål, som høringssvarene giver anledning til. Den anden del af forslaget indebærer, at elforbrugerne skal betale de meromkostninger, der er forbundet med, at elproducenterne tager deres elproduktionsanlæg ud af produktion, når elpriserne er lavere end omkostningerne ved produktionen eller der er for meget vindmølleel i systemet.
For at dette ikke skal kunne påvirke forsyningssikkerheden, kan de to systemansvarlige selskaber - mod betaling - kræve, at anlæggene er til rådighed, og at der skal sættes gang i elproduktionen, når det kræves af systemansvaret, som får tillagt denne nye kompetence til at yde betaling for at kræve, at anlæggene holdes driftsklare.
Det kræver efter Dansk Folkepartis mening, at systemansvaret er meget omkostningsbevidst, og at Energitilsynet, som er den kontrollerende myndighed, meget hurtigt får et nyt regelsæt at arbejde med.
Tillige mener jeg, at det er et problem, når Energitilsynet i sit høringssvar anfører, at det vil være vanskeligt at tage stilling til omkostningerne ved at opretholde forsyningssikkerheden.
Det har bl.a. med kompetenceforholdet til Energistyrelsen at gøre.
Elforbrugernes elomkostninger i forbindelse med denne aftale kan være meget store, og det vil naturligvis også give anledning til, at Dansk Folkeparti vil stille mange opklarende spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Systemansvarets nye kompetence i henhold til § 27 b, stk. 3, har ministeren pillet ud af lovforslaget om markedsbaseret el fra de decentrale kraft-varme-værker.
I Dansk Folkeparti finder vi det stærkt beklageligt, at lovforslaget, der har været til høring allerede i september måned, ikke er blevet fremsat.
Dette på trods af, at kraftværkerne, erhvervslivet og hele elsektoren så at sige næsten på deres grædende knæ har bedt om, at forslaget kunne blive færdigbehandlet inden den 1. januar 2004, som det oprindelig var hensigten.
Dette har bl.a. medført stor usikkerhed for erhvervslivet med hensyn til indgåelse af kontrakter om elkøb tillige med manglende volumen på elmarkedet, og dette vil naturligvis have økonomiske omkostninger.
Men ministeren har desværre også i denne sag tilsyneladende valgt igen at køre i det socialdemokratiske energipolitiske slæbespor.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti se nødvendigheden af, at systemansvaret skal have mulighed for at opretholde forsyningssikkerheden, og at regeringen vil reducere de statsbetalte elpristilskud, men i den forbindelse kunne Dansk Folkeparti godt ønske, at regeringen med samme ildhu ville reducere de forbrugerbetalte elpristilskud, de tilskud, der betales direkte over elregningen.
Her har elforbrugerne desværre tværtimod fået en ekstra regning på ca. 1 mia. kr. under den nuværende regering.