runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2000-10-12:
SF kan i og for sig også tilslutte sig hovedsigtet med lovforslaget.
Det er jo vigtigt, at vi konstant har blikket rettet mod at udvikle vores lovgivning, så den kan leve op til den teknologiske udvikling.
Vi har imidlertid en lang række spørgsmål, som vi ønsker
at få behandlet under udvalgsarbejdet.
Vi er ligesom de foregående ordførere usikre på, om det er det rigtige snit, man retssikkerhedsmæssigt har lagt mellem rettighedshaveren og den, der formodes at krænke en rettighed.
Vi er usikre på, om man har valgt det rigtige, nemlig at samle reglerne om bevissikring med forskellige immaterialrettigheder i én lov, eller om man måske burde gøre som i Sverige. Jeg synes, det er en lang række immaterialrettigheder - det begreb skal man nok anvende her - der er samlet i lige præcis dette lovforslag.
Det drejer sig om mærker - bl.a. LEGO går jeg ud fra -
og det drejer sig om ophavsretslovgivning, radio- og fjernsynsvirksomhed, navne, patenter, brugsmodeller osv.
Kan man samle alle disse meget forskellige typer af rettigheder i lige præcis denne lovgivning, og har man fundet den rette afvejning?
Vi har tænkt os at bruge udvalgsarbejdet til at gennemgå lovforslaget nøje og få det sammenlignet med, hvad der egentlig er af rettigheder på de forskellige områder i den gældende lovgivning, for at se, hvordan man egentlig har valgt at løse lige præcis det konkrete problem, når det drejer sig om eksempelvis softwareprogram, eller hvad ved jeg.
Vi har en god tradition i Retsudvalget for at få kloge folk til at komme og fortælle os, hvad der kan tale for, og hvad der kan tale imod en given løsning, og så tror
jeg, vi i fællesskab kan komme frem til at få løst det ganske fundamentale problem, nemlig at det er en type kriminalitet, der i høj grad er omsiggribende. Vi skal finde det rigtige snit, fordi det er en ganske central lovgivning, vi her arbejder med, og derfor skal vi omgærde den med en høj grad af ydmyghed.
Det er ikke en lovgivning, som vi skal regne med, at vi kommer til at rette ret meget i de næste mange år.
Søren Søndergaard (EL), 2000-10-12:
Enhedslisten følger med stor interesse, formentlig som alle andre, konsekvenserne og følgevirkningerne af den eksplosive teknologiske udvikling inden for hele IT-området.
Vi er også opmærksomme på, at ikke mindst de mennesker, som kan påberåbe sig en ophavsret eller en immaterialret, er under pres.
Derfor kunne vi egentlig også godt tænke os, at regeringen var lidt mere konsekvent på det område, for i Kulturministeriet barsler man nu med et lovforslag, som nærmest giver op over for den ulovlige piratkopiering og underminering af rettighedshaveres interesser.
Og her behandler vi så et lovforslag, som skal gøre det lettere for myndighederne at løfte beviset for krænkelser af immaterialretten.
Vi har lidt svært ved at se den logiske sammenhæng mellem de to lovforslag, men måske kan justitsministeren prøve at give en mere overordnet beskrivelse af regeringens linje på det her spørgsmål.
Enhedslisten er enig i, at de nye teknologiske muligheder gør det nemmere at bryde og kommercielt udnytte rettighedshavernes produkter.
Vi mener imidlertid, det er vigtigt at sætte ind over en bred kam, f.eks. også i form af kompensation til rettighedshavere finansieret af afgifter på det udstyr, der anvendes: brændere, tomme cd-disketter osv. Men vi er også enig i, at der skal ske sanktioner, og at personer, der bryder loven, skal straffes, selv om vi finder det vigtigt, at der er proportion i de våben, vi giver myndighederne i hænde, f.eks. i form af ransagninger og beslaglæggelser. Jeg skal ikke gentage, hvad andre har sagt, men det er klart, at f.eks. det høringssvar, som ligger fra Det Danske Center for Menneskerettigheder, er noget, som vi må kigge dybere på under det kommende udvalgsarbejde, før vi endeligt kan give tilsagn om at støtte denne lov.
Sandy Brinck (S), 2000-10-12:
Jamen blot for at give hr. Søren Søndergaard et bud på logikken.
Det kunne da være et bud på en logisk sammenhæng.
Søren Søndergaard (EL), 2000-10-12:
Problemet er naturligvis, når produktionsmidlet er en simpel computer, som man kan have stående derhjemme, at så er det svært at lave den præcise afgrænsning mellem, hvad der er privat, og hvad der er kommercielt.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-12:
Derfor har vi også i CD stor sympati for tanken bag dette lovforslag, nemlig at give rettighedshavere en hjælpende hånd til at forfølge krænkere af ophavsret og derved sikre deres egne rettigheder.
Men man skal altså lige huske på, at den hjælpende hånd her er et tvangsindgreb, og derfor bør man naturligvis foretage en række afvejninger.
For vedtagelse af dette lovforslag taler efter CD's opfattelse, at der er tale om et lovforslag, som langt hen ad vejen bygger på en vel gennemarbejdet betænkning, som er lavet af et udvalg, hvor repræsentanter for forskellige interessenter har haft plads.
Det fremgår af såvel betænkningen som lovforslaget, at de retssikkerhedsmæssige aspekter er vægtet særdeles højt.
Derfor er bevissikringsmidlerne undergivet fuld domstolskontrol, og der er foretaget en nøje afgrænsning af, hvilke krænkelser reglerne kan finde anvendelse over for, og hvilke lokaler og ting, som kan blive gjort til genstand for undersøgelse
Der er ligeledes taget højde for, at undersøgelsen hurtigt skal følges op af en retssag, og at ubegrundede beskyldninger skal udløse erstatning og godtgørelse.
Men der er også nogle ting, som efter vores opfattelse taler for en vis besindighed.
For det første må man jo gøre sig klart, at den af fogedretten foranstaltede ransagning kan afsløre forhold af en sådan karakter, at der kan blive tale om, at en efterfølgende sag bliver en offentlig straffesag, og er de retssikkerhedselementer, som er indbygget i lovforslaget, så tilstrækkelige?
Man bør også være opmærksom på, at det vel reelt er en nyskabelse inden for den civile retspleje, at der ydes offentlig bistand ved fremskaffelse af bevismateriale - endda en bistand, som kun vil kunne bruges i disse særlige sager, og som sagsøgere i andre typer civile sager ikke kan have glæde af.
I CD er vi af den opfattelse, at også lovregler er nødt til at blive tilpasset den virkelighed, vi nu engang lever i, og for disse ophavsretskrænkelser, som der er tale om i dette lovforslag, gælder det altså, at det er utrolig vanskeligt for den krænkede at dokumentere, hvor stort et tab den pågældende har lidt som følge af piratkopiering og lign. Derfor er der behov for et særligt retsmiddel. Vi er altså positivt indstillet over for lovforslaget, men vi mener, at de retssikkerhedsmæssige indsigelser, som bl.a. Advokatrådet er fremkommet med, bør undersøges og afklares under udvalgsbehandlingen.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-24:
Nu er jeg fuldstændig klar over, at fru Vibeke Peschardt ikke er skattepolitisk ordfører, men derfor bliver jeg nødt til at gå op og sige, at jeg har været så frygtelig spændt på Det Radikale Venstres ordførertale.
Det var jo endda gruppeformanden, der udtalte
Og da et ja ville give erhvervslivet klare økonomiske fordele, mente vi, at det var forsvarligt at stramme lidt over for virksomhederne.
Nu blev det som bekendt et nej, og derfor er det klart, at vi bliver nødt til at se lidt mildere på erhvervslivet og derfor tage vores forslag op til ny overvejelse«, siger fru Elisabeth Arnold.
Den udtalelse blev bekræftet under åbningsdebatten, og derfor er jeg meget, meget forbavset over, at Det Radikale Venstre ikke har nogle helt andre signaler i sin ordførertale i dag.
Selv om jeg ikke skal hænge fru Vibeke Peschardt op på udtalelserne, så er jeg alligevel meget spændt på en kommentar.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-24:
I CD behøver vi ikke at bruge ordet solid.
Vi mener, at når vi er med til at gennemføre noget, så står vi også bag finansieringen, og det er faktisk det, vi også gør i den sag vedrørende pensionsopsparing. Der er rigelig med partier, der har sagt ja til det her. Indkald de partier, så skal vi nok finde finansieringen, vil jeg sige til hr. Aage Frandsen.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-24:
For at vi ikke skal misforstå hinanden, vil jeg godt sige til fru Sonja Albrink, at det ikke var CD's forslag om generationsskifte i forhold til nøglemedarbejdere, der var tale om.
Det var medarbejdere og styrede virksomheder, jeg tænkte på.
Det er et helt andet forslag.
Det er en idé, vi har.
Det svarer ikke til CD's tanker.
Det er i hvert fald under alle omstændigheder
en forudsætning for os, hvis vi overhovedet skal gå ind og støtte sådan nogle forslag.
Så for os er det helt afgørende, at det er det, vi kalder en »solid finansiering«.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-24:
Ja, jeg troede jo ikke, det skulle være nødvendigt at minde hr. Flemming Hansen om, at det skattetryk, regeringen efterlod i 1993, fuldt ud er på højde med det skattetryk, vi har nu, målt ud fra præcis de samme kriterier.
Præcis de samme kriterier.
Man måler det præcis på samme måde.
Nu skal hr. Flemming Hansen jo svare på det om lidt, og jeg kan se, at der gives god hjælp fra fru Mariann Fischer Boel. Jeg vil godt tilkendegive, at de oplysninger, der blev givet om, at skattetrykket ikke indbefatter de grønne afgifter, måske ikke er det mest fejlagtige, der er blevet sagt her fra Folketingets talerstol, men jeg kan sige, at det ligger i den kategori.
Flemming Hansen (KF), 2000-10-24:
Det er en diskussion, som er omsonst at tage med hensyn til skattetrykket, for der kan komme alle disse argumenter ind, som hr. Jens Peter Vernersen ganske rigtigt fremfører.
Men jeg går ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen også bevæger sig rundt i landet, som vi andre herinde i Folketinget gør.
Og jeg møder i hvert fald ingen mennesker, der ikke synes, at skattetrykket i Danmark er helt utrolig højt.
Og at det er det højeste i verden fremgår af hver eneste analyse, vi får fremlagt fra Folketingets Skatteudvalg.
Så uanset hvordan vi vender og drejer det, så går det kun én vej, og nu får vi altså et skatteløft igen på 2,275 mia. kr. for næste år.
En lille tak til, og så får vi også lidt af det forlig, som regeringen har lavet sammen med SF og Enhedslisten endnu en gang.
Det går kun én vej under denne regering.
Det er det ulyksalige.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-24:
Ja, men jeg må da så alligevel forstå, at hr. Flemming Hansen også kan se, at 38,6 pct. er højere end de 30 pct., vi får i Danmark.
Og netop derfor får vi jo et højere skattetryk, fordi vi har den bruttoficering.
Hvis vi trækker disse spørgsmål ud, ser det jo noget anderledes ud.
Flemming Hansen (KF), 2000-10-24:
Ja, det er jo en strid om kejserens skæg.
Summa summarum står, at det samlede skattetryk i Danmark er det højeste i verden.
Der står også, at selskabsskatten - det står også som en kendsgerning - er væsentlig højere i eksempelvis Danmark, end den er i Norge og Sverige og Finland, selv om vi nu sætter skatten ned.
Det ændrer ikke ved det forhold.
Og med hensyn til lokale skatter, så kan jeg sige som min erfaring, at man nu rundtomkring i kommunerne ganske godt er ved at finde ud af, hvordan man kan ramme erhvervslivet, også i Danmark.
Der er masser af opfindsomhed hos de lokale borgmestre.
Også jeg er bestemt bekendt med, at fru Vibeke Peschardt ikke er skatteordfører, og derfor kan det godt være svært at svare på sådan nogle spørgsmål.
Det ville jeg have, hvis jeg sad i et andet udvalg, det skal jeg medgive.
Men jeg skal spørge: Er fru Vibeke Peschardt helt klar over, at hun med åben pande med sin ordførertale går ind og siger ja til, at vi forøger skatterne på erhvervslivet med 2,275 mia. kr. det første år og så derudad, og at der er tale om et stigende skattetryk? Jeg ville bare være helt sikker på, at Det Radikale Venstres ordfører her i dag er enig i, at det er dét, hun siger ja til.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-24:
Jamen jeg takker både fru Mariann Fischer Boel og hr. Flemming Hansen for de korte bemærkninger og for den forhåndstilgivelse, jeg har, hvis jeg ikke kan svare på de stillede spørgsmål i detaljer.
Jeg kan fortælle, at jeg efter fattig evne endnu en gang har forsøgt at gennemgå forslagene her i den radikale gruppe i dag, og ligesom der har været enighed i regeringen, var der enighed om, at den tale, jeg har holdt her, var den, der skulle holdes.
Så er den sag for så vidt ikke længere, ikke for mit vedkommende i hvert fald.
Til hr. Flemming Hansen vil jeg sige, at sådan som jeg forstod de korte bemærkninger, der var mellem hr. Flemming Hansen og den socialdemokratiske ordfører, er det jo ikke rigtigt, at der sker en skattestigning til næste år.
Jeg har ladet mig fortælle, også her i salen, at skatteprovenuet næste år bliver fuldstændig neutralt, og hertil må jeg sige - jeg læser jo aviser konstant - at der er jo ikke nogen, der ønsker, at skatterne skal stige i dette land, slet ikke, og det er dette her heller ikke udtryk for.
Erhvervslivet skal heller ikke have det dårligt, og det er det her jo sådan set heller ikke udtryk for.
Men jeg vil lige sige, at når man ser ønskesedlerne fra de forskellige partier, kan man jo godt begynde at spørge sig selv, hvordan ønskerne skal finansieres, hvis man i øvrigt i henhold til ØMU-kravene - og de er jo blevet skærpet nu - skal føre det, der hedder en sund, økonomisk politik.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-24:
Jeg er glad ved, at skatteministeren noterede, at der i Folketingssalen er nogle partier, der ved, at man ikke kan bruge uendelig mange penge, inden man har dem.
Tværtimod skal man have pengene først.
Jeg konstaterede også, at skatteministeren var opmærksom på, at vi havde en række bemærkninger, som primært gik på, at vi gerne vil gøre det her endnu mere solidt og endnu mere økonomisk forsvarligt, og at vi vil fjerne disse ubalancer, som vi mener der er, i form af at der er nogle, der får efter vores opfattelse utilsigtede gaver ved den her omlægning.
Og så til allersidst på linje med det, som hr. Frank Aaen sagde: Vi vil også diskutere, om der overhovedet er behov for at sætte selskabsskatten ned.
Kunne man ikke bare, som jeg selv nævnte i min ordførertale, tale om, at man nedsatte saldoafskrivningen fra de 30 pct. til de 27 pct.?
Så ville det efter mit regnestykke cirka harmonere med det provenu, som er her.
Flemming Hansen (KF), 2000-10-24:
Jeg kan godt forstå, at fru Vibeke Peschardt ikke kan tage stilling til det samlede skattetryk, for finansloven er jo ikke forhandlet på plads.
Men med de aftaler, der allerede er indgået mellem regeringen og SF og Enhedslisten,
kan man bare have en formodning om, at så vil det kun gå én vej, for det har aldrig gjort andet.
Men det er da korrekt, at de 2,275 mia. kr. - det står på side 9 i lovforslag nr. L 30 - er det, man tager ekstra fra erhvervslivet med denne pakke, og det må være meget svært at komme uden om, at det er det, Det Radikale Venstre siger ja til her.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-24:
Jeg vil da godt spørge, om ikke hr. Flemming Hansen har overset de oplysninger, der er givet til Skatteudvalget vedrørende beskatningen i Tyskland.
Hr. Flemming Hansen oplyste jo her fra Folketingets talerstol, at vi også til næste år vil have en højere beskatning i Danmark end i Tyskland.
Men sagen er jo, som det er oplyst til Folketingets Skatteudvalg, at den tyske selskabsskat består af 25 pct. statsskat og derudover af 13,6 pct., som opkræves i de enkelte forbundslande.
Den tyske selskabsskat er altså gennemsnitlig på 38,6 pct. mod det, som vi får i Danmark, nemlig en procent på 30.
Og så skal jeg da også minde om, at de tyske afskrivningsregler jo er betydelig ringere end dem, vi har i Danmark.
I Tyskland kan man afskrive 20 pct. mod den ændring, der foreslås her, til 25 pct. Så mon det trods alt ser så sort ud, som hr. Flemming Hansen giver udtryk her fra Folketingets talerstol?
Det er spørgsmålet.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-24:
Det vil da være interessant at få en sådan politisk melding.
Men ellers er det hr. Viggo Kampmann, jeg tænker på.
Han gennemførte noget, som vi begge er enige i var meget klogt i 1950'erne, men når vi går over i informations- og videnssamfund, ja, så skal der købes pc'er og megen teknologi af forskellig art, som jo bliver forældet endnu hurtigere, som trænger til en udskiftning, skal nedskrives hurtigere end det kapitalapparat, man havde i 1950'erne.
Så jeg synes faktisk, hvis man skulle knytte til og vi er enige om præmissen med hr. Kampmann, at der faktisk er brug for de stik modsatte regler.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-24:
Jeg er også dødtræt, vil jeg sige til skatteministeren.
Jeg er dødtræt af at blive kaldt økonomisk uansvarlig, bare fordi vi fra Venstres side ikke finder, at Socialdemokratiets finansiering af de forskellige skatteforslag er det mest hensigtsmæssige, det mest elegante eller det mest visionære.
Det er jeg dødtræt af.
For det ligger jo således, at i det ændringsforslag til finansloven, som Venstre stillede, var der klar finansiering krone til krone også for en skattenedsættelse fra 32 pct. til 30 pct. Og som en slutbemærkning kan man jo undre sig over, at det går så godt for dansk erhvervsliv på trods af regeringen.
Jamen jeg må konstatere, at fru Vibeke Peschardt og Det Radikale Venstre er på vild flugt fra de udtalelser, som partiets gruppeformand kom med her fra talerstolen i forbindelse med åbningsdebatten.
Er der ikke dækning for de udtalelser, som fru Elisabeth Arnold er kommet med?
Flemming Hansen (KF), 2000-10-24:
Det er aldrig noget, der er kommet til udtryk i hans adfærd i Folketinget.
Men jeg kan ikke lade være med at kommentere, at skatteministeren siger, at højresiden gerne vil efterlade ubetalte regninger.
Jeg har hørt debatten lige så meget som skatteministeren, og det, som højresiden har harceleret over - i hvert fald gjorde jeg det i min ordførertale - var: Hvorfor skal der de 4 første år 6 mia. kr. ind, når ministeren gerne ser, at det skulle være omkostningsneutralt?
6 mia. kr. ekstra skal skatteyderne, deriblandt og først og fremmest erhvervslivet, betale.
Så kan man ikke sige, at det er os, der vil efterlade ubetalte regninger.
Vi ville gerne være med, hvis det var omkostningsneutralt de første 4 år, men det er det jo ikke.
mia. kr., hvis man lægger det sammen, der står på side 9, hvis jeg husker ret, i L 30; det er, hvad det koster erhvervslivet.
Så lad være at komme og sige, at vi gerne vil efterlade ubetalte regninger.
Prøv at komme med nogle forslag, der siger, at det her er omkostningsneutralt, så kan vi tale om det.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-10-24:
Til hr. Flemming Hansen: Skatteministeren har lige oplyst mig om, at det samlede skattetryk vil falde til næste år, og det er så min kommentar til det punkt.
Fru Elisabeth Arnolds udtalelser her fra talerstolen under åbningsdebatten skal jeg selvfølgelig ikke kommentere, for jeg hørte ikke hele åbningsdebatten, og de har ikke været drøftet i det radikale gruppemøde i dag.
Men som jeg sagde før, og som jeg har sagt tidligere, står Det Radikale Venstre
bag de forslag, der her er fremsat.
Frank Aaen (EL), 2000-10-24:
Hvis vi spoler tilbage, er det vist rigtigt, at jeg kom til at sige kapitalpension.
Jeg skulle have sagt ratepension.
Men uanset den fortalelse ændrer det jo ikke ved, at det, der er foreslået, de kommende år årligt koster statskassen ½ mia. kr. og på lang sigt et varigt dræn på 130 mio. kr. om året til mennesker, der i forvejen har en formue.
Det synes jeg er forkert anvendelse af vores penge.
Det er jo penge, der skal tages fra andre skatteydere.
De, der støtter forslaget, vil godt nok ikke sige, hvor de skal tages, men der er jo ikke nogen penge, man kan tage op, uden at nogen betaler.
Og jeg forstår ikke - nu var fru Sonja Albrink her ikke, da jeg holdt min ordførertale - at CD synes, det er så vigtigt, at man præcis forgylder mennesker, der i forvejen har mange penge.
Det synes jeg ikke er særlig socialt. Så med hensyn til de 30 pct.: Der er jo ingen tvivl om, at gør vi det, vil det jo i de andre lande blive brugt som argument for yderligere nedsættelser i deres lande.
Og derfor vil jeg godt sige, at skal Enhedslisten overhovedet bevæge sig i retning af det, regeringen her foreslår, kan det kun være i en sammenhæng, hvor skattenedsættelsen i procent er fulgt af en stramning af beskatningen generelt, altså at vi får flere penge ind samlet set, at der er et varigt overskud
på en skattenedsættelse af procenten, fordi vi laver nogle stramninger f.eks. på afskrivningsreglerne.
Så kan vi overveje det.
For så er det signal, der sendes, at vi strammer beskatningen i Danmark.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-24:
med den forespørgsel, der var i forrige folketingssamling,
Vi er klart tilhængere af, at danske kunstneres mulighed for at sælge deres produkter er så gode som muligt.
Vi er tilhængere af, at man fra det offentliges side støtter kunsten.
Vi er på den anden side altid bekymrede for, at man skal putte for meget ind i skattesystemet.
Det er uheldigt, hvis man mener, at det er via skattesystemet, man skal løse alle problemer, også kunstens problemer.
Men i denne forbindelse må vi sige, at her er så en afvejning. Kan man lave en konstruktion som f.eks. den, ministeren nåede frem til, som både tilgodeser kunsten og i et vist omfang også tilgodeser, at man har et rimeligt stringent skattesystem, så er det i orden. Under alle omstændigheder må man sige, at det er kun at tilgodese kunsten i et vist omfang, for det er jo ikke ret meget ad den her vej; det må man helt åbent sige, at det er det ikke.
Det er ikke noget særligt i forhold til det, som kunstnerne kunne være interesseret i, og som de helt berettiget kunne være interesseret i, men spørgsmålet er bare: Hvad er det, der skal klares over skatteregningen?
Når vi kan sige ja til det, er det også ud
fra en, skal vi sige, mere principiel betragtning om, hvad det i virkeligheden er, man i en virksomhed skal kunne afskrive.
Er der tale om borde og stole, som måske har en eller anden møbeldesignkunstner bag sig, så er det jo noget, som er afskrivningsberettiget.
Er der tale om noget, som hænger på væggen, jamen så er det det efter de gældende regler ikke.
Derfor er der nogen afgrænsning allerede nu: Hvad er kunst, og hvad er ikke kunst, og hvad er noget, som er til brugsformål, og hvad er ikke til brugsformål?
Men det er klart, at vi tager et skridt, og det skal man være opmærksom på.
Vi havde meget gerne set, at man ud over det også havde lavet andre ting, som kunne have tilgodeset kunsten og kunstnernes mulighed for at sælge deres produkter - en mere direkte form for offentligt engagement i de her sammenhænge.
Men det, som vi kan gøre i den her forbindelse, er det, vi kan gøre i forbindelse med dette lovforslag, nemlig at betragte det som noget, som er på linje med andre ting, som virksomheder kan afskrive på.
Og så er det også vigtigt, at realiseres det til privat formål senere, jamen så kommer det under normal beskatning.
Det her er et lille bitte skridt til gavn for kunstnerne, men det er vigtigt at understrege, at det er altså et lille bitte skridt.
Men vi mener, at det er rigtigt, at det kun er et lille bitte skridt, man kan løse via skattesystemet.
Kunsten skal primært støttes ad anden vej og også mere direkte via det offentlige.