runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-27:
Hr. Villy Søvndal er jo en dygtig læser, og det er altid rart, men det er jo sådan, at regeringen er fuldstændig enig.
Han har sagt følgende: Det er klart, at Danmark ikke kan støtte terrorvirksomheden og terrorbevægelser.
Derfor afhænger det fuldstændig af, hvilken vej Hamas nu vælger.
Man kan jo håbe, at Hamas, hvis ansvarsåg begynder at tynge, så også vil vælge en ansvarlig vej, hvilket vil sige fred og forhandling.
Det sagde statsministeren i går, og det er udenrigsministeren fuldstændig enig med statsministeren i.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Jeg takker for svaret.
Men undskyld, debatter er jo til ikke for at drille, men for at skabe klarhed, og derfor blev det første spørgsmål stillet.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-27:
Hr. Villy Søvndal er selvfølgelig en kender af palæstinensisk politik, og derfor vil jeg da ikke bestride nogen af de ting, hr. Villy Søvndal måtte konkludere.
Derfor synes jeg, hvis Hamas danner regering, hvilket meget tyder på, at vi må se, hvad der kommer til at stå i deres regeringsprogram.
Det er jo afgørende for, hvordan Danmark skal støtte et fortsat palæstinensisk selvstyreområde.
Det synes jeg vi skylder os selv at vente på, inden vi laver mange spændende forudsigelser af, hvordan fremtiden kommer til at være.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Jeg vil også gerne spørge Venstres ordfører, om ikke man skal dømme situationen ud fra, hvad det er for et regeringsprogram, en kommende palæstinensisk regering kommer frem med.
Er det et program, som f.eks. forpligter sig til forhandling og en fredelig løsning på den her konflikt ud fra de principper, der ligger i køreplan for fred, eller er det et andet program?
I den forbindelse vil jeg spørge Venstres ordfører: Er det ikke lidt mærkeligt, at et parti som Dansk Folkeparti er med i flertallet bag vedtagelsen, når de har en fundamental anderledes opfattelse af situationen, ikke bare her i det danske Folketing, men også af f.eks. både EU, FN og selv USA, der jo har sagt, at man selvfølgelig må acceptere et demokratisk valg, og så må vi se, hvad der kommer ud af regeringsdannelsen?
Så er det ikke lidt mærkeligt, at Dansk Folkeparti allerede på forhånd har sat sit angreb ind over for et palæstinensisk folk i en situation, hvor i øvrigt den forhenværende amerikanske præsident Carter jo har betegnet valget, der er foregået i de palæstinensiske områder, som et fair valg?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-27:
Så derfor går jeg ikke ud fra, at hr. Jeppe Kofod har noget imod Dansk Folkeparti.
Det ville da være en ny kurs eller en tilbagevenden til en gammel måske.
Men det, der jo står tilbage, er, og det sagde jeg jo netop det i mit svar til hr. Villy Søvndal, at det er regeringsgrundlaget, der afgør, hvordan Danmark støtter det palæstinensiske selvstyreområde, ingen tvivl om det.
Men jeg tror heller ikke, at hr. Jeppe Kofods parti vil synes, at det vil være en god idé at støtte Hamas, hvis det er sådan, at det er en terrororganisation, og være med til at finansiere det for danske skattekroner.
Så jeg tror, vi er helt enige, og jeg synes sådan set bare, det er fint, at Dansk Folkeparti nu også kan støtte op om en bred vedtagelse.
Det er jo ganske udmærket, det er med til at sikre en bredde i det danske Folketing om noget så vigtigt som Palæstinaproblemet.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Men Dansk Folkeparti har jo lige præcis sagt, at de under ingen omstændigheder vil støtte det palæstinensiske selvstyre, hvis Hamas sidder i regering.
Deri er der en klar forskel på det flertal, der er bag vedtagelsen, og Dansk Folkeparti.
Det tror jeg Dansk Folkeparti selv kan bekræfte, når de kommer på talerstolen.
Derfor handler det jo om, hvorvidt regeringen i det her tilfælde kan tage klar og entydig afstand fra Dansk Folkepartis opfattelse i den her sag.
Det handler ikke om, hvorvidt vi mener Hamas er en terrororganisation eller ej.
Det handler om, hvad det er for en regering, som kommer til at dannes efter det palæstinensiske valg.
Det er det, der er afgørende, så derfor savner man jo lidt her, at regeringen siger fra over for det, jeg betragter som en meget, meget farlig udmelding i den her situation, som Dansk Folkeparti åbenbart opfordrer regeringen til at komme med.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-27:
Så prøver vi igen: Først og fremmest kan jeg i hvert fald ikke finde et eneste ord heri om Hamas – det er jo da i hvert fald forudsætningen.
Det står der ikke noget om.
Vi ved jo ikke, om Hamas nu kommer i regering.
Det er der meget der tyder på, og det bliver sandsynligvis udgangspunktet for en ny palæstinensisk stat, men skylder vi så ikke os selv at se, hvad den nye regering ønsker at fremlægge?
Det er jeg da helt enig i, men det betyder da ikke, at man, hvad angår den vedtagelse, der er her, som er meget fornuftig, skal afholde et parti fra at kunne være med bare for at lave et indenrigspolitisk drilleri.
Det synes jeg hr. Jeppe Kofod skal holde sig for god til.
Nu skylder vi også at høre Dansk Folkepartis ordførertale.
Jeg har jo ikke hørt Dansk Folkepartis ordførertale.
Jeg har hørt nogle spørgsmål fra Dansk Folkeparti, som er meget naturlige, og hvor det er meget naturligt at stille spørgsmålet, hvis det er sådan, at Hamas ikke bekender sig til et demokrati: Hvad får det så af konsekvenser?
Der er hr. Jeppe Kofod da også, tror jeg, helt enig i, at vi da ikke med danske skattekroner kan finansiere en organisation, der opererer på baggrund af terror.
Det er jo sådan set det, Dansk Folkeparti har sagt.
Derom er vi helt enige, så lad nu være med at gøre et stort problem ud af noget, som ikke er blevet et problem endnu.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-27:
Jeg går ud fra, at ordføreren har den opfattelse, at den ulovlige besættelse må høre op, og derfor er det jo interessant at forholde sig til andre områder, hvor besættelsen er hørt op.
Jeg vil igen vende blikket mod Gaza, og jeg vil gerne høre, om hr. Jeppe Kofod ikke kan bekræfte, at den tak, palæstinenserne sendte Israel for at afslutte besættelsen af Gaza, var at bombe Samaria.
Jeg vil også gerne høre, om ordføreren kan redegøre for, hvad der er sket med de kæmpestore drivhusarealer i Gaza, som israelerne har opført, og som anslået kan brødføde omkring 1,3 millioner mennesker og i øvrigt har leveret en kæmpestor eksport til EU og til andre lande i Mellemøsten.
Hvad er der sket med de drivhuse?
Det vil jeg gerne høre om ordføreren kan svare på.
Jeg noterede mig, at hr. Jeppe Kofod bebrejdede hr. Troels Lund Poulsen for at stemme for en vedtagelse sammen med Dansk Folkeparti, så jeg kan kun sige, at jeg ikke kan understrege tilstrækkelig stærkt, hvor pinligt det må have været for hr. Jeppe Kofod at sidde sammen med Enhedslisten, som fniser og griner af det, der foregår i Gaza.
Jeg skal fortælle hr. Jeppe Kofod, nu hvor han ikke selv vil meddele det, at det, der foregår i Gaza, er, at hele den industri, som israelerne har bygget op, hele den industri, som eksporterede for millioner af kroner eller euro, eller hvad det nu måtte være, til hele verden, og som kunne brødføde omkring en million mennesker, er smadret.
Den er væk, den er udraderet, fordi den var jødisk ejendom, og tror hr. Jeppe Kofod virkelig, at den mentalitet, som får folk til at smadre det, de kunne leve af – folk, som i øvrigt får sympati fra hele venstrefløjen, fordi de er underernærede – kan danne udgangspunkt for en fredelig sameksistens med Israel?
Jeg tror, vi er mange, der stadig venter på et svar.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Jeg synes, det er en mærkværdig debat, hr. Morten Messerschmidt forsøger at starte, for jeg tror ikke, der er nogen i dette Folketing, som vil forsvare, at mennesker smadrer andre menneskers ejendom og ødelægger deres ting.
De andre partier kan selvfølgelig svare for sig selv, men vi vil i hvert fald ikke forsvare det.
Men det, der er interessant, er, at Dansk Folkeparti her i denne debat har givet udtryk for et synspunkt, som jo ligger langt fra ikke bare flertallets holdning her i Folketinget, men også fra den internationale opfattelse af den øjeblikkelige situation i det palæstinensiske område.
Det synes jeg er dybt problematisk.
Man stemmer for en vedtagelse, hvor der refereres til folkeretten, som jo klart siger, at besættelsen er ulovlig, og samtidig hører vi hr. Morten Messerschmidt forsvare noget, som er ulovligt i henhold til folkeretten, f.eks. at bosættere har produceret varer i Gaza osv.
Jeg synes, der er en inkonsistens i Dansk Folkepartis politik, som må være helt åbenlys for enhver.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-27:
Jeg vil ikke lade mig intimidere af debatten.
Jeg kan understrege, at vi er dybt rystede, vi er dybt kede af, at situationen for både det israelske og det palæstinensiske folk fortsat er, at de hver dag lever i en konflikt, som de har svært ved at komme ud af, og som stadig bliver optrappet, både af den israelske stat og af de militser i Palæstina, som ikke overholder aftalerne i fredsplanen.
Hvad er det så, der gør, at Socialdemokraterne ikke ønsker at stemme for den vedtagelse, som Enhedslisten og SF har fremsat?
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Tak for spørgsmålet.
Derfor synes jeg, det er lidt mærkeligt at fremsætte en vedtagelse, hvor man f.eks. siger, at de palæstinensiske flygtninge skal have ret til at vende hjem osv.
Der har været nogle forhandlinger, og der ligger en proces i køreplanen for fred, som forpligter begge parter, både israelerne og palæstinenserne, og det synes jeg man skal respektere, fordi jeg tror, at vi kun får en langvarig, bæredygtig fredsløsning, hvis begge parter er med.
Derfor synes jeg, det er mærkeligt at nævne nogle ting, som man faktisk er ved at forhandle om for at finde frem til en ordentlig aftale mellem parterne, altså israelerne og palæstinenserne, under medvirken af den kvartet, jeg nævnte tidligere.
Jeg synes kort sagt, at selv om der er mange ting i vedtagelsen, der er rigtige og fornuftige, er der altså også ting i den, som jeg synes er en indblanding, der vil kortslutte processen, og det synes jeg i hvert fald ville være ærgerligt.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-27:
Skal jeg forstå det sådan, at den FN-resolution, som rent faktisk handler om flygtningenes ret til at vende tilbage, opfatter hr. Jeppe Kofod som en kortslutning?
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Det, jeg siger, er, at der er en proces i gang, og at der er en køreplan for fred, og hvis man skal nå frem til den varige fredsløsning, som vi er stærke tilhængere af i Socialdemokratiet, så Israel og palæstinensere kan leve fredeligt side om side, er det vigtigt, at fredsløsningen er forhandlet på plads på baggrund af de resolutioner, som vi også nævner i vores vedtagelse.
Jeg synes bare, det er lidt ærgerligt, når det er sådan, at man – som Enhedslisten og SF gør – nævner nogle ting, som er til forhandling i øjeblikket, i en vedtagelse, for så tager man stilling til spørgsmålene.
Jeg synes, det er vigtigere, at de to parter sætter sig sammen og forhandler sig frem til en løsning, og en forhandlingsløsning, som bliver accepteret af både israelere og palæstinensere, vil vi bakke op fra Socialdemokratiets side.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Jeg vil kvittere for en, synes jeg, meget klog tale fra hr. Jeppe Kofods side.
Jeg tror, hr. Jeppe Kofod sagde, at kernen i konflikten er de mange års ulovlige besættelser, og det er jo lige præcis også det, sagen drejer sig om.
Nu er det jo tit sådan i politik, at man deler sig efter anskuelser, og derfor må det altså være sælsomt at stå som socialdemokrat, når man efter at have hørt den ekstremt aggressive tone fra Dansk Folkepartis ordfører oplever en alliance, der strækker sig fra hr. Jeppe Kofod til hr. Messerschmidt.
Hr. Kofod siger, at grunden til, at man ikke kan støtte vores vedtagelse, er, at vi siger, at der skal tages udgangspunkt i FN-resolutioner.
Men hvad er forskellen?
Det siger man jo også i den anden vedtagelse.
Vi siger bare ikke, at de skal være hele grundlaget, vi siger, at man skal tage udgangspunkt i dem, og jeg kan kun forstå hr. Jeppe Kofods indlæg, hvis hr. Jeppe Kofod mener, at man ikke skal tage udgangspunkt i FN’s resolutioner.
Men det kan jeg slet ikke forestille mig hr. Jeppe Kofod mener.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Tak for de pæne ord fra SF’s ordfører.
Jeg synes, at den vedtagelse, vi er med i, er både kort, præcis og stringent set i lyset af situationen.
Den nævner f.eks. køreplanen for fred, og så vidt jeg kan se, er den plan ikke nævnt i SF’s forslag, og det synes jeg f.eks. er en stor fejl.
Jeg synes, det er en god vedtagelse, og det er derfor, vi er med i den.
De ting, der er nævnt i vedtagelsen, står vi bag, og jeg synes egentlig, SF burde stemme for den vedtagelse, hvis man mener noget med det, man siger.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Grunden til, at vi har været lidt optaget af at være konkrete, er jo, at jeg ikke tror, processen kan lykkes, medmindre der bliver skubbet på udefra.
Jeg tror simpelt hen ikke, parterne selv kan løse konflikten – det tror jeg også var en del af hr. Jeppe Kofods ræsonnement – og det betyder, at man er nødt til at være lidt konkret i sin anvisning af, hvad man mener er de store barrierer, der i øjeblikket spærrer for, at udviklingen kan bevæge sig fremad.
Jeg tror, det har været slående for dem, der har besøgt området, hvor svært det vil være at skabe en bæredygtig palæstinensisk økonomi med de barrierer, der findes overalt, og derfor tror jeg også, at hvis den negative spiral, vi ser i øjeblikket, skal brydes, er man altså nødt til at være lidt mere konkret i sine anvisninger.
Det har været vores baggrund.
Socialdemokraterne har altså valgt anderledes, og det er fair nok.
Men jeg vil spørge hr. Jeppe Kofod: Når Dansk Folkeparti kan støtte den, er det så, fordi de ikke har læst den, eller fordi de ikke har forstået, hvad der står i den?
Har hr. Jeppe Kofod nogen antagelse om det?
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Jeg vil overlade til Dansk Folkeparti at svare på det sidste spørgsmål, for det gør de sikkert bedst selv.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i vores vedtagelse netop skriver, at vi ønsker oprettelse af en uafhængig, demokratisk, økonomisk og socialt bæredygtig og sammenhængende palæstinensisk stat.
Det synes jeg summerer op, hvad der er kernen i vores ærinde i denne tostatsløsning, og det håber jeg hr. Villy Søvndal er enig i.
Det drejer sig jo om at skabe en stat, som også er demokratisk.
Jeg vil gerne understrege, at det er et element, som jeg mener er meget vigtigt, og hvis det lykkes at skabe en sådan stat, skabe tostatsløsningen og skabe fred mellem Israel og Palæstina, vil det – som jeg også nævnte i min ordførertale – måske være det største enkeltbidrag til skabelse af fred og stabilitet i Mellemøsten.
Det vil oven i købet ikke bare bidrage til fred og stabilitet, men også til, at der kan komme gang i reformprocessen i de omkringliggende lande.
Denne konflikt er jo i virkeligheden en stor blokering for det, vi ønsker, nemlig at hjælpe mennesker i Mellemøsten til at få mere frie og demokratiske samfund, så derfor synes jeg egentlig, det er en god vedtagelse, og jeg håber, at SF vil stemme for den, når det kommer til afstemning.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Hr. Jeppe Kofod fremstiller det sådan, at Israel har et stort medansvar, kan jeg høre.
Men har Israel ikke hovedansvaret for situationen, når det er Israel selv, der er besættelsesmagten?
Det er f.eks. fjernelse af muren, som er inde på palæstinensisk territorium og adskiller folk fra deres skoler, fra deres sygehuse og fra deres jord.
Det skal være et element, og det er en af de ting, som vi nævner i vores vedtagelse, men som ikke er nævnt i den anden vedtagelse.
Her siges det bare, at man skal holde fast i køreplanen for fred, som er en af de mange fredsprocesser, der er blevet sat i gang, men hvor palæstinenserne på forhånd ikke er blevet lovet noget og ikke ved, om der er nogen, der vil bakke deres retfærdige krav op.
Er det ikke netop det, som mangler?
Mangler der ikke, at der er nogle, der vil bakke palæstinensernes retfærdige krav op?
Det nylig overståede valg i Palæstina var vel til en vis grad også en folkeafstemning om de fredsprocesser, som ikke har ført palæstinenserne til noget, og et bevis på, at nu vil man faktisk have gennemført nogle af sine krav for at kunne indgå i fredsprocessen.
Det var valget vel også et udtryk for, og er det så ikke nødvendigt at bakke palæstinensernes retfærdige krav op?
Er det ikke rigtigt?
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Jeg nævnte jo i min ordførertale, at der er mange elementer, der har gjort, at situationen er så desperat i det palæstinensiske område, og jeg mener helt klart – det nævnte jeg også i min ordførertale – at den langvarige, ulovlige besættelse ikke kun er et af kerneproblemerne, men kerneproblemet i konflikten.
Men der er heller ingen tvivl om, at det valgresultat, vi så i onsdags, også afspejler en frustration blandt palæstinenserne over deres eget tidligere styre, altså Fatahbevægelsen, og den korruption osv., det er blevet beskyldt for.
Man kan sige, at ansvaret er manges.
Hr. Jesper Kiel sagde, at hovedansvaret ligger hos israelerne, og det er klart, at et ophør af besættelsen vil være nøglen til fred og forsoning mellem det israelske og palæstinensiske folk.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Angående muren er det jo klart, at hovedproblemet er, at den er opført på ulovligt besat område.
Hvis muren var blevet placeret på den oprindeligt anerkendte grænse mellem Israel og Palæstina, kunne man have diskuteret fornuften i at placere en mur, men der var ikke nogen, der havde brokket sig på den måde, som det sker i dag, og som jeg faktisk synes er retfærdig.
Vi tager afstand fra det, og vi tager afstand fra militante angreb på civile og skyldige, det er klart.
Herom er der ingen uenighed mellem Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet.
Men jeg synes, det er interessant, når hr. Morten Messerschmidts parti tidligere i debatten f.eks. har forsvaret, at Israel placerer en mur eller et hegn, eller hvad man nu vil kalde det, på ulovlig besat grund, og det samme parti samtidig kan stemme for en vedtagelse, hvor der refereres til sikkerhedsrådsresolutioner, der netop slår fast, at en fredsløsning selvfølgelig skal opbygges på grundlag af de oprindelige grænser, altså den grønne linje.
Derfor er muren ulovlig, men Dansk Folkeparti forsvarer den.
Hvordan kan man stemme for en vedtagelse, som refererer til folkeretten, der helt klart siger, at muren ikke er lovlig?
Jeg synes, Dansk Folkeparti har et kæmpestort forklaringsproblem.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Hvis man går ind og ser på de tal, som f.eks. Folkekirkens Nødhjælp opgiver om, hvordan tabene fordeler sig, så har de palæstinensiske tab været på omkring 197, 118 af dem var civile, og israelerne har haft tab på 50, heraf 41 civile.
Hamas har i den her periode faktisk overholdt våbenhvilen.
Hvem er så den største, kan man sige, terrororganisation?
Er det den israelske hær, eller er det de palæstinensiske militsgrupper i den situation, vi i det sidste år har stået i?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-27:
Nu ved jeg jo, at hr. Morten Messerschmidts parti lægger meget stor vægt på ytringsfrihed og pressefrihed, og det går jeg også ud fra hr. Morten Messerschmidt gør, når det gælder at få lov til at udtrykke sig i den arabiske verden.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-01-27:
Det er fremtiden.
Nej, da var det Fatah, og det er altså på det tidspunkt, at det palæstinensiske hjemmestyres officielle tv-kanal videregiver en så hadefuld, en så antijødisk tale fra en fremtrædende imam, og der spørger jeg bare i al stilfærdighed: Anser ordføreren det for at være et udtryk for, at den palæstinensiske officielle linje, som vel i et eller andet omfang må ligge til grund for, hvad der kommer ud på de officielle tv-kanaler, er forsonende over for Israel?
Per Stig Møller (KF), 2006-01-27:
Jo, det er fuldstændig rigtigt.
Det har været skiftende israelske regeringers politik.
Det, der er det nye her, er, at der er tale om en reel tilbagetrækning fra Vestbredden, hvor man så vil bevare nogle områder, hvor der bor mange israelere.
Det er ikke noget ukendt synspunkt i forhandlingerne.
Det synspunkt er palæstinenserne totalt bekendt med.
Jeg har siddet og drøftet det med både Arafat og Mahmoud Abbas og med Sharon i vores bilaterale møder dernede.
Det er overhovedet ikke noget nyt synspunkt.
Der er her tale om, at det, der ligger i køreplanen, er, at man skal lave en fred baseret på 1967grænserne, men der er ingen, der har talt om, at det absolut skal være præcis den linje.
For det har hele tiden fra starten været sagt, at der var det, der hedder swaps, nemlig at man kunne bevare nogle områder på den ene side og så til gengæld give noget på den anden side.
Det er så der, der kan være forhandlinger, og det er derfor forslaget til vedtagelse her taler om en forhandlet løsning.
Lad dog nu parterne selv finde ud af det.
Hvis der er et område, som klart er blevet israelsk i tidens løb, og det kan aftales under fredsforhandlingerne, at det så bliver israelsk, men til gengæld får man nogle landområder på den anden side af 1967-grænsen, så lad dog parterne finde ud af det.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Da vi anmeldte denne forespørgsel, vidste ingen af os jo, at den ville blive behandlet i en så aktuel situation, som tilfældet er.
Onsdagens valg betegnede et jordskred, der fuldstændig har ændret det politiske billede i Mellemøsten.
Det var en stor sejr til Hamas og et valg, der bestemt ikke efterlader lette svar på situationen.
Det var det formentlig.
Var det er desperat råb fra det palæstinensiske folk i en stadig mere økonomisk og social umulig situation?
Det var det givetvis.
Eller var det et udtryk for protest mod omverdenens svigt, hvor Israel har fjernet de politiske ledere, der kunne forhandle politiske løsninger hjem, og systematisk har svækket den palæstinensiske ledelses muligheder for at finde politiske svar, hvor USA har bakket op om Sharon, og EU har forholdt sig meget passiv og meget afmægtig?
Det palæstinensiske folk står som dem, der for alvor svigtes i disse år, og vi står med risikoen for en endnu værre udvikling: et Israel, der trækker sin helt egen grænse under dække af USA’s stiltiende accept, og et selvvalgt afmægtigt EU.
Det er vel det mørke billede, som det ser ud lige nu, og derfor er der brug for at bryde det ned og komme med bud på, hvordan vi kan bryde den negative spiral.
Jeg er spændt på forespørgslen i dag, og jeg er spændt på udenrigsministerens svar på, hvordan den danske regering vil bringe tingene videre.
Besvarelse
Søren Espersen (DF), 2006-01-27:
SF’s ordfører siger og roser udenrigsministeren for at sige: Vi skal ikke straffe det palæstinensiske folk for det her.
Jeg spørger: Hvorfor egentlig ikke?
Er det ikke en overvældende stor majoritet af det palæstinensiske folk, der har bragt landet ud i den suppedas, de står i nu?
Er det ikke et demokratisk valg, der har medført det her?
Har man ikke et ansvar, når man foretager sig en handling?
Skal vi også til at se anderledes på det nu?
Skal vi også til at støtte Zimbabwe, fordi det folkeslag jo ikke skal undgælde for, at de har en sindssyg leder?
Er der ved at ske et skred i det her?
Mit afgørende spørgsmål er: Er det ikke det palæstinensiske folk, der har det totale ansvar for den suppedas, de har bragt sig selv i?
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Efter at have hørt hr. Søren Espersen kan jeg næsten være bekymret over, at jeg startede med at rose udenrigsministeren.
Jeg håber ikke, at det giver udenrigsministeren problemer senere i livet, men man må sige, at der jo er en betydelig forskel.
Hr. Søren Espersen nævnte Zimbabwe, som har en frygtelig leder i Mugabe, helt enig.
Jeg synes faktisk, spørgsmålet er: Hvorfor skal man, fordi de har en leder, som de ikke kan komme af med, og som er en diktator, straffe den zimbabwiske civilbefolkning endnu en gang ved at fratage dem støtten til de civile støtteting, de får?
Hvorfor skulle man bidrage yderligere til radikalisering i Palæstina ved at fjerne endnu flere af mulighederne for, at de kan få det liv og det håb, alle vi andre har som liv og håb, og som rækker fremad?
Det vil jo være konsekvensen af hr. Søren Espersens forslag om at fjerne støtten, at man vil bidrage til en voldsom forøget negativ spiral af øget økonomisk og social tilbagegang, så det kan jeg ikke se perspektivet i.