runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Mikkelsen (S), 1997-11-27:
Internationaliseringen stiller krav til alle i samfundet om international orientering og om dygtighed, så man kan klare sig i den internationale konkurrence, og det gælder også for forskningsindsatsen.
Derfor er det en af de absolut væsentligste opgaver i forskningspolitikken at skabe rammer, der kan fremme en god forskning.
De har bare fået et problem, fordi succesen med regeringens økonomiske politisk har gjort, at man ikke længere kan disponere over den årlige indtægt, som man egentlig havde regnet med, da konstruktionen blev lavet.
Den indebærer nemlig, at man kun må anvende renterne, efter at man har inflationssikret sin grundkapital, og det vil halvere den årlige indsats, hvis vi ikke gør noget.
Og med de skærpede krav om internationalisering og med kvalitetskravene efter den internationale målestok i forskningsverdenen, samtidig med at vi har et velfærdssamfund, som vi ønsker at bevare og videreudvikle, og som er baseret på, at vi kan konkurrere på dygtighed i denne verden, så er der behov for, at vi investerer mere i forskning og ikke mindre.
Socialdemokratiet kan derfor støtte, at halvdelen af grundkapitalen i grundforskningsfonden i de kommende 8 år investeres aktivt frem for som hidtil passivt, sådan at det hidtidige aktivitetsniveau kan fastholdes.
Det er Socialdemokratiets vurdering, at de øvrige ændringer i forslaget skaber mere klarhed over, hvordan opgaven skal løses.
Det gælder adskillelsen af bestyrelsen og den daglige ledelse, og det gælder også samarbejdet med de eksisterende forskningsmiljøer og kravet om klarhed over finansieringen af enten afsluttede forløb eller indlejring i eksisterende institutioner.
Hvad angår forslaget om, at halvdelen af de projekter, der finansieres, skal ligge inden for de prioriterede områder som følge af den nationale strategi og de uddybende delstrategier, kan Socialdemokratiet også tilslutte sig dét.
Men jeg vil gerne understrege, at det for os indebærer, at der også skal ske en styrkelse af projekter inden for humaniora og samfundsvidenskab, så de også bliver tilgodeset.
Et hurtigt vue over de hidtil finansierede projekter, som jo netop er blevet evalueret med et positivt resultat, viser, at det næppe er sandsynligt, at en regel som den, man her har skitseret i forslaget, vil medføre nogen væsentlig indskrænkning af fondens hidtil frie dispositionsrammer, idet de i forvejen ofte vedrører områder, der har stor samfundsmæssig interesse.
Og det er vigtigt, at nogle af de forskningsprojekter og nye forskningsmiljøer, som Grundforskningsfonden støtter, kan medvirke til ny viden inden for områder, som vi samfundsmæssigt har behov for at få nye viden om for at løse påtrængende samfundsmæssige opgaver.
Med de bemærkninger kan jeg anbefale en hurtig udvalgsbehandling, også for at vi meget hurtigt kan få skabt klarhed over, hvilke vilkår fonden skal leve under i de kommende år.
Henning Urup (V), 1997-11-27:
Den borgerlige regering plantede i 1991 et træ, og træet voksede op og sprang i blomst og bærer i dag de flotteste frugter.
Men i stedet for at værne om træet og give det ny næring har den nuværende regering valgt at pille i barken og gnave af grenene, hvilket på længere sigt vil være fatalt for det frugtbare træ, for med dette lovforslag lægges der op til en afvikling af Grundforskningsfonden, som ellers i dette forår blev behængt med superlativer af et internationalt evalueringspanel.
Grundforskningsfonden har i sit femårige virke udført et fremragende stykke arbejde gennem opstart af 23 forskningscentre, hvoraf de fleste i perioden har betrådt jomfrueligt land, og fondens funktionsform er unik, idet fonden arbejder selvstændigt og er fuldstændig fri for politisk indblanding.
Det er rendyrket fri forskning til glæde for grundforskningen i Danmark, og sådan bør det efter Venstres opfattelse fortsat være.
I Venstre har vi meget svært ved at få øje på årsagerne til, at fonden ikke fortsat kan strukturere sin egen ledelse og tilrettelægge sin egen administration.
For tillid og engagement følges som regel ad, og det bør også være et grundlæggende element i en selvstyrende fond som Grundforskningsfonden.
Der lægges i lovforslaget op til en øget sikkerhed for, at projekterne kan gøres færdige inden for bevillingsrammen, eller at tilskudsmodtagererne via en skriftlig aftale er ansvarlige for videreførelse af projekterne.
Tanken er god, men da der er tale om at betræde nyt land og man derfor ikke på forhånd kan vide, i hvilket omfang en tilskudsmodtager efter nogle år kan have glæde af at videreføre et projekt, kan denne binding måske ligefrem blive en hindring for et centers opstart.
Politisk indblanding vil kun forringe kvaliteten.
Sidst, men ikke mindst, foreslås det, at Grundforskningsfonden for at kompensere for det forringede renteafkast og samtidig kunne sætte turbo på forskningen bruger halvdelen af sin grundkapital gennem de kommende 10 år.
Men at halvere grundkapitalen ville efter Venstres opfattelse være en skam, og når forskningsministeren tidligere har udtalt, at det er regeringens økonomiske succes, der på grund af en lavere rente er skyld i det forringede renteafkast, så må regeringen jo kunne finde en tilsvarende rentebesparelse på statsgælden, som så kunne tilføres Grundforskningsfonden.
Regeringen har jo også netop afhændet Tele Danmark for ca. 29 mia. kr., så her var der også en mulighed for at hente ekstra tilskud til øgning af grundkapitalen og dermed afkast og bevillinger, men Tele Danmark-provenuet var jo tiltænkt at gå med i forbrugsmøllen, samtidig med at andre grundkapitaler nu skal slides op.
Venstre er - som det kan høres - skeptisk over for dette lovforslag, og vi mener, at Danmarks Grundforskningsfond
Sonja Mikkelsen (S), 1997-11-27:
Jeg blev ikke ganske klar over, hvordan hr. Henning Urup ville finansiere denne tumleplads for grundforskning i fremtiden.
Forstod jeg bemærkningerne rigtigt: at hr. Henning Urup mener, at vi skal bruge af det provenu, som vi får fra salget af Tele Danmark, og som der mig bekendt har været enighed i Finansudvalget om at bruge til at nedbringe statens gæld?
Jeg vil altså gerne vide, om det betyder, at Venstre vil til at disponere over den indtægt, der her kommer, frem for at bruge den til at styrke Danmarks økonomi.
Henning Urup (V), 1997-11-27:
Det er da rigtigt, der er lavet en aftale om, hvordan man skal bruge provenuet, men det ændrer jo ikke ved, at det andet ikke har været på bordet.
Det forslag har jo end ikke været bragt frem.
Det kunne jo være, at hvis man fra regeringens side havde haft den tanke, så var det blevet en realitet.
Venstre har jo før vist, at vi ikke er bange for at investere i en privat fond, som så udnytter midlerne på en fornuftig vis.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-27:
Det er til hr. Peter Christensens bemærkninger om, at det er muligt at bruge halm i en fuldspaltestald i svineproduktionen.
Jeg vil ikke bestride, det er muligt.
Jeg håber, at der ligger mere bag statsministerens ønsker, end der ligger bag hr. Peter Christensens ønsker.
Når statsministeren lægger meget vægt på, at der skal bruges halm i svineproduktionen af hensyn til dyrevelfærd - det var jo noget af det, statsministeren lagde allermest vægt på i Holstebro - så er spørgsmålet til Socialdemokratiets ordfører: Er Socialdemokratiet enigt i, at når skal man anvende halm i svineproduktionen af hensyn til dyrevelfærd, så er man også nødt til at ophøre med at have fuldspaltestalde, eller finder Socialdemokratiet, at de to ting er mulige at forene? Det finder jeg ville være ret afgørende for en afklaring af, hvorvidt statsministerens ønsker kan blive opfyldt.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-27:
Jeg kommer tilbage til ministerens tale i mine afsluttende bemærkninger.
Når man afviser både det forslag, der er fremsat af hr. Kristen Touborg, og det forslag, der er fremsat af mig, så mener jeg egentlig ikke, at regeringen kan tages alvorligt. Det, der bygges i øjeblikket, er fuldspaltestalde, og det er store fabrikker med fuldspaltestalde til over de 250 dyreenheder, og det er sådan set det, som begge forslag prøver at line op.
Og hr. Peter Christensen ved jo udmærket, at der ligger amtsansøgninger om disse stalde.
Så jeg må konkludere, at det ikke er at tage sagen
særlig alvorligt, når man ved, at der ligger store ansøgninger, som det er nødvendigt at stoppe.
Beboerne i de områder er også meget uenige i det, og så vil regeringen ikke gøre noget ved det.
Det er så en anden ting.
Det vender jeg tilbage til bagefter.
Men når hr. Peter Christensen kan sige, at man tager sagen alvorligt, er det ikke rigtigt.
Peter Christensen (S), 1997-11-27:
Jeg tror ikke, at hr. Bent Hindrup Andersen bør være bekymret over, at vi er optaget af det her problem, og at der vil ske et hurtigt arbejde.
Det, jeg gav udtryk for, var, at at afskaffelsen af spaltestalde ikke løste alle problemer, hvor jeg nævnte alle de andre faktorer.
Og jeg synes, at både ministeren og jeg har taget statsministerens udsagn alvorligt i vores indlæg.
Holger Graversen (S), 1997-11-27:
Med lovforslaget her lever regeringen op til den dagsorden, som alle Folketingets partier vedtog den 18. marts i år.
Den dagsorden pålagde regeringen at fremlægge en samlet og langsigtet økonomisk løsning til sikring af færgebetjeningen af de mindre øer, dvs. de 27 øer, der er med i Sammenslutningen af Danske Småøer.
Den samlede løsning skulle udarbejdes i samarbejde med de berørte parter i diverse relevante kommuner og amter.
Alt dette er nu sket, og lovforslaget indeholdt de ting, som man er blevet enig om.
Hele den tidligere østøttelov bliver nu administrativt lagt ind under indenrigsministeren.
Det gælder derfor også støtten til øfærgerne.
Selve driftsstøtten, som i øjeblikket er på 14,4 mio. kr. årligt, videreføres efter de hidtidige retningslinjer, men statsstøtten til investeringer i nye færger, ombygninger og færgelejer lægges om, så tilskuddet nu går til de årlige låneudgifter i stedet for - som tidligere - som et anlægstilskud.
Denne omlægning har været nødvendig på grund af det stærkt øgede behov for nye investeringer i færger, som primært igen var en følge af de skærpede sikkerhedskrav, der er stillet.
Det er så fulgt op af en lånemulighed for kommuner og amter til disse færgeinvesteringer.
Den nye støtteordning bygger på det såkaldte tredjedelsprincip, hvorefter stat, amt og kommune hver betaler en tredjedel af de årlige låneydelser.
Men de mange små kommuner med øfærger kan få svært ved selv at klare en sådan ekstra udgift.
Derfor giver den nye lov mulighed for et ekstra tilskud til disse kommuner, et ekstra tilskud, der reguleres via de årlige bloktilskud.
Regeringen mener hermed at have sikret færgebetjeningen, som jo alle ved er en livsbetingelse for vore mange små øer.
Socialdemokratiet støtter naturligvis lovforslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 1997-11-27:
I foråret var der politisk konsensus omkring følgende forespørgsel til regeringen: »Hvilke planer har regeringen om at forbedre færgebetjeningen til de mindre danske øer for derved at bevare dem som levesteder med beboere og arbejdspladser.«
Det var også et enigt Folketing, der pålagde regeringen at fremsætte en samlet økonomisk løsning for de mindre øers trafikproblemer i form af tredjedelsmodellen, og ved at få knæsat tredelingsprincippet ligger der nu en klokkeklar økonomisk løsning: Staten, amterne og kommunerne kommer hver til at bidrage med en tredjedel af støtten til de mindre øers færgeinvesteringer, herunder investeringer til færgelejer.
Nu bliver støtten ganske vist givet som en ydelsesstøtte og ikke, som det hidtil har været, som en investeringsstøtte.
Og så gives der særlige muligheder for tilskud til de kommuner, der økonomisk er dårligst stillede.
Det finder vi i Venstre positivt.
Vi synes dog, det er betænkeligt, at driftsstøtten forbliver uændret og ikke følger den generelle pristalsudvikling, for pristallet har rent faktisk været fastlåst siden 1994, og det betyder så, at støtten til de mindre øer bliver udhulet.
Det har derfor været nødvendigt for de mindre færgeselskaber at hæve priserne på billetterne, så det i løbet af de sidste 3 år gennemsnitligt er blevet 20 pct. dyrere at tage færgen til fastlandet
Men det kan være, at indenrigsministeren har et bud på en løsning af det problem.
Og endelig kan man måske undre sig lidt over, at Sammenslutningen af Danske Småøer ikke har været høringspart i denne sag, og vi mener, at det ville have været yderst naturligt, om regeringen havde givet sig tid til at lytte til det mest oplagte talerør, der har fingeren på pulsen, når det drejer sig om problemerne på de små øer.
Men Venstre kan støtte lovforslaget.
Og da jeg kan se, at Det Konservative Folkepartis ordfører ikke er i salen, skal jeg også meddele, at Det Konservative Folkeparti har samme holdning som Venstre.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-27:
Jeg er enig i det sidste: at det er lidt mærkeligt, at Sammenslutningen af Danske Småøer ikke er blevet spurgt i denne sag.
Ellers vil jeg sige, at vi er glade for, at der er kommet det lovforslag, der er.
Og som det er blevet sagt før, var samtlige partier enige om den dagsorden, der i sin tid forelå.
Og i den begrundelse, som jeg på daværende tidspunkt, da forespørgslen blev debatteret her i Folketingssalen, havde fra mit partis side, sagde jeg bl.a., at de danske øer holder vi jo alle sammen af, og selv om der ikke er mange folketingsmedlemmer, der kan blive valgt med baggrund i, at de har en god øpolitik - der var jo nogle her, der mente, at øerne ikke var politisk kraftige nok - så fandt vi alligevel på daværende tidspunkt frem til en dagsorden, som har haft stor betydning for øerne.
Og den direkte anledning var jo bl.a., at Sejerø Færgefart - i en lille kommune, der hedder Bjergsted - stod med nogle store, akutte problemer, da der skulle investeres en tredjedel eller i hvert fald ret meget af 50 mio. kr., og dér er man i hvert fald tilfreds med den dagsorden, der blev vedtaget på det pågældende tidspunkt.
Så fra SF's side hilser vi lovforslaget velkomment.
Dorit Myltoft (RV), 1997-11-27:
Under debatten i foråret sagde partiets ordfører dengang: »Det er en kollektiv forsyndelse, det er en kollektiv undladelse, og vi har kun ét at gøre, og det er at stemme for den dagsorden, der er fremlagt nu, og sørge for, at tingene bliver gjort gode igen, inden de løber helt af sporet.«
På den baggrund vil jeg takke indenrigsministeren for, at der allerede nu foreligger et lovforslag.
I Det Radikale Venstre vil vi især fremhæve, at der nu gives et særligt tilskud til små kommuner med store udgifter til færgeinvesteringer, og at det hidtidige anlægstilskud omlægges til et ydelsestilskud.
Det er vi tilfredse med.
Men der er også tredjedelsprincippet, sådan at stat, amt og kommune finansierer hver en tredjedel.
I Det Radikale Venstre ser vi frem til, at det her lovforslag går hurtigt igennem udvalget, og vi støtter det.
Aage Brusgaard (FP), 1997-11-27:
Hr. Holger Graversen nævnte, at alle partier har sagt ja til det i dagsordensforslag nr. D 65.
Da jeg opfatter hr. Graversen som en troværdig person, betyder det, at også Fremskridtspartiet har sagt ja til det nævnte driftsår og altså er enig i hensigten i dette lovforslag.
Jeg synes, det er godt, at kommunerne selv skal betale en tredjedel, hvis de ønsker en ny færge, for det er jo altid så nemt at kræve ind, hvis det er andre, der skal betale.
Lige et par spørgsmål til ministeren: Hvad siger KL til forslaget?
Jeg ved, der er en eller anden forening af de små øer.
Hvad siger den?
Men principielt er Fremskridtspartiet positivt over for forslaget.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-27:
Enhedslisten støtter forslaget.
Jeg skal dog gentage mit synspunkt fra debatten i marts 1997 om, at når der gives støtte til nybygning og ombygning af færger, bør det knyttes til en betingelse om, at modtageren af støtten skal være et offentligt nonprofit selskab for at undgå kapitalisering af støtten.
Jeg vil endvidere gerne høre, om regeringen i tilknytning til denne lovvedtagelse vil være med til at afsætte de 5 mio. kr., som kan finansiere en ordning, hvor færgetransporten bliver gratis for de fastboende på øerne.
Jeg anser en sådan ordning for et meget vigtigt instrument
til at fremme bosætningen på de 27 danske småøer.
Addi Andersen (CD), 1997-11-27:
Lovforslaget, som indenrigsministeren fremsætter i dag, om trafikstøtte til de mindre øer kan CD kun støtte.
Løsningsmodellen er udarbejdet i samarbejde med Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen, og vi mener, at løsningen er den bedst mulige for de mindre øer.
CD ser med tilfredshed på, at de små samfund ikke bliver ladt i stikken.
Poul Nødgaard (DF), 1997-11-27:
At der er lutter enighed, kan nok ikke overraske nogen, når man tænker på, at den dagsorden, der blev vedtaget i sin tid, netop byggede på det, som dette lovforslag indeholder.
Derfor synes vi i Dansk Folkeparti, at det er et godt lovforslag, og mest af alt synes jeg, at de, der må glæde sig allermest, er de mennesker, der bor ude i øsamfundene, og som nu ser, at Folketinget lever op til de ting, det i sin tid har vedtaget.
Der er ingen grund til at stå og gennemgå
alle de nye bestemmelser.
Man går over til det dér med ydelsestilskud; jeg så hellere, at man betalte tingene kontant, det er sådan set den livsvej, jeg normalt har valgt, men o.k., nu kan det altså lade sig gøre at lånefinansiere de projekter, der er tale om, og så betales der altså efter den samme gamle model, nemlig af stat, amt og kommune med hver en tredjedel.
Det virker meget fornuftigt, men mest fornuftigt af alt er, at øsamfundet er klar over, at det har dette høje Tings bevågenhed.
Sonja Mikkelsen (S), 1997-11-27:
Mig bekendt var et af kravene fra både Venstre og De Konservative netop, at provenuet fra Tele Danmarks-aktierne ikke måtte gå til en fornyet indsats og heller ikke til en fornyet indsats på forskningsområdet.
Så vil jeg gerne spørge: Er det hr. Henning Urups opfattelse, at Venstre og De Konservative har bragt forslaget om en styrkelse af Grundforskningsfondens grundkapital ind i forhandlingerne om finansloven?
Det er mig bekendt ikke sket.
Thorkild Simonsen (S), 1997-11-27:
Jeg takker for den meget velvillige modtagelse, dette forslag har fået, og jeg skal ikke gøre så forfærdelig mange bemærkninger ud over at sige, at det var inspirationen fra Folketinget, der gjorde, at regeringen optog forhandlinger i forbindelse med de kommunale forhandlinger med KL og Amtsrådsforeningen og fik det her bragt på bane.
Jeg ved ikke, om jeg skal beklage, at Sammenslutningen af Små Øer ikke er blevet hørt, men på en vis måde synes jeg
nok, at det havde været rimeligt.
Regeringen har på det tidspunkt ment, at når den forhandlede med de to organisationer, som repræsenterer de samme kommuner, var sagen i orden.
Men jeg vil da meget gerne ved en senere lejlighed møde den forening, og det kunne jo godt blive aktuelt, når man kommer til spørgsmålet om driftstilskud.
Lovforslaget indebærer jo - som det også er sagt fra ordførerens side - at driftstøtten til ruterne til de mindre øer i første omgang - og jeg siger i første omgang - fastsættes uændret. Driftstøtten er jo hidtil blevet ydet i henhold til lov om støtte til små øsamfund, som på det tidspunkt administreredes af Skov- og Naturstyrelsen under Miljø- og Energiministeriet.
Den statslige driftstøtte skulle samlet være opgjort til 14,4 mio. kr., og jeg vil gerne sige, at det forventes, at Indenrigsministeriet på et eller andet tidspunkt tager det her op til revision, og i den forbindelse vil det være passende også at høre de berørte kommuner.
Så spurgte Enhedspartiet, om jeg ville støtte et forslag, som jeg forstår tidligere har været fremsat om fuldstændig gratis adgang til de øer.
Det kan jeg sige, at det synes jeg ikke jeg vil.
Det ville ikke alene få konsekvenser for de øer, der bare er lidt større, men det ville også få mange andre konsekvenser.
Jeg har ikke tidligere hørt, at et sådant forslag har været fremme, men det kan jo være min fejl.
Jeg er derimod enig i, at det her selvfølgelig skal være offentlige driftselskaber, og de fleste af dem er nu, så vidt jeg ved, også tænkt som sådan, eller også er de kommunale eller selvejende.
Det er den type, man opererer med, og det vil det sikkert også blive fremover.
Jeg takker for velvillig modtagelse, og jeg håber på en hurtig behandling i udvalget.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-27:
Det skulle ikke undre mig, at der var nogen, der synes, at det er i orden, at færgefarten til de små øer skulle være gratis; det ville være unaturligt andet.
Kan man så ikke få at vide, hvordan Enhedslisten stiller sig til alle andre transportformer?
Der er jo mange andre, der bliver transporteret hver dag.
Bornholmstrafikken står over for en investering på godt og vel 450 mio. kr., og jeg tror, den har en omsætning på 125 mio. kr.
Ærlig talt: Vi har haft møder med øboerne, og de har aldrig sagt det her.
De har sagt, at de godt ville være med til, at deres produkter - korn, grise, fisk, og hvad det er - fik det billigere, så de bedre kunne konkurrere med andre.
Det synes jeg er fornuftig snak, men det andet er overbud af den værste art.
Det svarer også til den romantik, den samme ordfører i går gav udtryk for, at nu skulle coasterne altså bare sejle rundt i de danske farvande.
Hvis coasterne skal sejle, og hvis færgerne skal sejle, skal der altså nogle penge ind på en eller anden måde.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-27:
Det er jo ikke noget nyt standpunkt fra hr. Tommy Dinesens side, men derfor bliver det jo ikke mere sandt.
Det er jo heller ikke et nyt standpunkt fra hr. Tommy Dinesens side, at han anfægter beløbsstørrelsen.
Men jeg kan henvise til et spørgsmål til ministeren, som svarede, at det koster de her små 5 mio. kr., at de fastboende beboere på de 27 småøer fik gratis transport. Det er en helt afgrænset problematik, som jeg ikke synes det er værd at bruge så mange ord på mere, for det lader til, at hr. Tommy Dinesen har haft den opfattelse i 20 år, at sådan skal det være, og sådan skal det ikke være.
Hr. Tommy Dinesen hører ikke efter, når der begynder at komme røster ikke fra formanden for øsammenslutningen, men fra visse øer, om, at de gerne vil have det, og når man refererer til, at der er et eksempel i Stockholm, der fungerer glimrende, så hører hr. Tommy Dinesen heller ikke efter. Vi fastholder, at det er en god ting, men som så mange andre ting kræver det selvfølgelig noget tid, før man får andre overbevist.
Vi kan ikke acceptere, at man skal være udsat for en særlig belastning, fordi man bor på en af de små øer, i modsætning til når der bliver lavet en bro over til den.
Vi synes, det er helt urimeligt, at det kun skal være gratis, når der er broer, men ikke, når der er færger.
Tommy Dinesen (SF), 1997-11-27:
Altså de 5 mio. kr. passer jo ikke nogen som helst steder.
Bornholmerne skal bruge over 100 mio. kr. Skal bornholmerne ikke have de samme goder som alle andre?
Læsø Færgefart er heller ikke med i det her.
Skal det så ikke være gratis at tage til Læsø, Marstal og alle de andre steder?
Hvis ministeren har sagt 5 mio. kr., så har ministeren i hvert fald løjet eller sagt noget sludder.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-27:
Jeg ved ikke, om det er, fordi hr. Tommy Dinesen ikke har læst, hvad det er for et forslag, vi behandler, og hvad det er for en ordfører, der er på talerstolen.
Det er et forslag til trafikstøtte til de 27 små øer, og der er stillet et spørgsmål, som er blevet skriftligt besvaret. For at følge det op: Det er også de færger, vi snakker om i dag.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-27:
er en større miljøbelastning end en gris, der står i en lille besætning.
Det bliver ikke fra SF, hr. Peter Christensen får den bevisførelse.
Men vores holdning er, at de store bedrifter fastlåser strukturen meget kraftigt, og det indebærer jo så, at hvis man først har fået oprettet et meget stort antal store bedrifter, er det meget vanskeligt at lave en ændring af harmonibegrebet f.eks. fra 1,7 dyreenhed pr. ha til 1,4.
Så opstår der et virkelig stort problem for de store bedrifter, for det vil være meget, meget vanskeligt at skaffe den jord, der er nødvendig, inden for en overskuelig tidsramme.
Jeg vil godt spørge Socialdemokratiet, om den del ikke bekymrer Socialdemokratiet