runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 1999-05-27:
Det mangler jeg svar på.
Er det, fordi Clinton har blokeret for en landkrig, og mener hr. Anders Fogh Rasmussen, at det vil være lettere at få gennemført i europæisk sammenhæng, eller er det, fordi hr. Anders Fogh Rasmussen synes, at bombardementet af Serbien har været for lempeligt?
Skulle der have været bombarderet så at sige mere beslutsomt, også mere beslutsomt i forhold til civile mål, eller hvad er det indholdsmæssigt?
Det vil være rimeligt at spørge hr. Anders Fogh Rasmussen, som netop argumenterede for, at det skulle være en konkret indholdsdebat og ikke en debat om forbehold.
Pia Christmas-Møller (KF), 1999-05-27:
Nej, det tal, det må kunne give, hr. Jørgen Estrup ...
Jeg vil gerne sige, at under de parlamentariske forhold, som vi har i det nuværende Folketing, jamen så var det det bedst opnåelige resultat, og det er vi tilfredse med.
Men det indebærer ikke, at vi løber fra, hvad vi gerne havde set, hvis vi havde haft magt, som vi havde agt.
At hr. Jørgen Estrup gerne nærmest vil afvikle dansk forsvar,
er ikke nogen hemmelighed for Tinget her.
Med hensyn til beløbene vil jeg gerne sige, at regeringens egne tal førte til en samlet besparelse over en 4-årig periode på 3,2 mia. kr. Der har vi fået et forlig over en 5-årig periode, hvor indrømmelsen fra regeringen til os, fandt vi, var tilfredsstillende, i og med at den lå på 2,2 mia. kr.
Dertil kommer 400 mio. kr. i forbindelse med salg af forsvarets bygninger, som går tilbage til forsvaret.
Så alt i alt er vi ganske godt tilfreds med vores resultat; det skal ikke være til diskussion.
Så vil jeg gerne sige til fru Elisabeth Arnold: Jeg kunne ikke drømme om at sætte spørgsmålstegn ved vores tredeling af magten, domstolenes uafhængighed.
Men kommer domstolene frem til nogle resultater, som fortæller, at det er den lovgivning, vi har her og nu, og at vi ikke er tilfredse med den lovgivning og de virkninger, så har vi en pligt i Folketinget til at stille ændringsforslag, komme med nye forslag.
Det, der ligger i denne sag, er, at Landsretten havde dømt udvisning af de to pushere, og det, der også ligger som en kendsgerning, er, at den type sager skulle føre til udvisning.
Det var den politiske forståelse, der lå bag vedtagelsen af den nugældende lov.
Det blev så ikke kendsgerning efter Højesterets behandling.
Jeg må vende tilbage til hr. Jan Petersen.
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Fru Pia Christmas-Møller beskæftigede sig indgående med forsvarsforligsforhandlingerne, og jeg må indrømme, at jeg var lidt overrasket over den massive kritik af de parter, man netop har indgået forlig med, og jeg kunne ikke genkende tonen fra de forligsforhandlinger, vi har haft.
Nu er den konservative ordfører, hr. Hans Engell, jo ikke til stede her i dag, men man kunne fristes til at tro, at kommunikationen ikke har været fuldstændig perfekt på det her område.
I hvert fald må jeg sige, at når fru Christmas-Møller siger, at regeringen mødte op med massive besparelser: Ja, det er rigtigt, sådan har det været fremstillet fra konservativ side.
Man har sagt, at 8 mia. kr. adskilte regeringspartierne og bl.a. Det Konservative Folkeparti.
Men jeg vil spørge fru Christmas-Møller: Er det ikke rigtigt, at det, vi endte på, var at give en indrømmelse på 2 mia. kr. til bl.a. Det Konservative Folkeparti
, så det, som fru Christmas-Møller nu er gået ind for med piber og trommer, det er 8 mia. kr. minus 2 mia. kr., altså 6 mia. kr., så vidt jeg kan regne ud?
Jan Petersen (S), 1999-05-27:
Fru Pia Christmas-Møller indledte sit indlæg med at beskæftige sig med emnet lovkvalitet, og det skal være det, jeg nøjes med at kommentere.
Undervejs i beskrivelsen af regeringens dårlige lovkvalitet
omtalte fru Pia Christmas-Møller et lovforslag, som jeg har fornøjelsen af at være ordfører på, nemlig om personoplysninger, og der blev sagt - og jeg tror, jeg citerer nogenlunde ordret: At selv juridisk uddannede medlemmer af dette Ting ikke var i stand til at gennemskue forslaget.
Jeg får lyst til at spørge fru Pia Christmas-Møller, om det forudsætter juridisk kendskab til tingene, at man kan vedtage det, eller er det nogle selvstændige garantier, at man er juridisk uddannet, at man forstår et lovforslag?
Jeg vil så sige, at jeg synes i øvrigt, eksemplet var malplaceret.
Det direktiv, som Europaudvalget tog stilling til - og jeg skal ikke gøre mig klog på, hvad der var De Konservatives position i den sag - det direktiv blev grundigt behandlet i Folketingets Europaudvalg.
Regeringen forhandlede direktivet på plads, det kom hjem, blev placeret i et lovforberedende udvalg.
Dér blev det grundigt gennemarbejdet af landets fremmeste eksperter.
Herefter er det fremlagt for Folketinget, og dér har det så ligget i et år.
Man kan ikke bringe det ind i sammenhæng med en afstemningsrække på et antal lovforslag i den sidste uge herinde.
Det har ligget til behandling i Folketinget et år.
Eksemplet er afvist.
Derimod kunne det være, vi skulle diskutere lidt oppositionskvalitet indimellem ...
Pia Christmas-Møller (KF), 1999-05-27:
Jeg skylder hr. Jan Petersen et svar, som jeg ikke fik tid til i den sidste runde.
Hr. Jan Petersen mener tilsyneladende, at vi skal lovgive, som om alle borgere har en eller anden form for juridisk uddannelse.
Hr. Jan Petersen synes åbenbart, at det er helt legitimt, at man skal have en juridisk uddannelse for at forstå, hvad der er lov og ret i det danske samfund.
Jeg vil bare sige, jeg er dybt uenig.
Jeg mener, vi skal tilstræbe, at alle og enhver, der gør sig den mindste ulejlighed, kan sætte sig ind i, hvad der er ret, og hvad der er pligt. Sådan må det være.
Til fru Anni Svanholt: Jamen altså lad os dog sige tingene, som de er.
SF har hele vejen igennem kæmpet for et lille storamt bestående af København, Frederiksberg og Københavns Amt.
Det Konservative Folkeparti har været lodret indædte modstandere af den model.
Vi mener ikke, at den løser noget som helst.
Vores holdning, vores forslag har i flere år været, at vi nedlagde amterne, lagde langt de fleste af de nuværende amtsopgaver over i primærkommunerne og etablerede nogle større regioner.
Vi har plæderet for den store regionsløsning, det har vi gjort hele vejen igennem.
Det var der ikke flertal for her i Folketinget.
Tværtimod kunne vi se et flertal for det lille storamt.
Jeg synes, det er et flot resultat, vi er kommet igennem med, Hovedstadens Udviklingsråd, som har mulighed for at tage fat på de overordnede planlægningsmæssige opgaver, som skal til, for at København og hovedstadsområdet kan udnytte de enorme muligheder, der ligger i forbindelse med bl.a. etableringen af Øresundsbroen.
Jeg vil gerne sige det ligeud: Det er en konservativ vision, at vi får en Ørestad, at København skal konkurrere ikke bare med Oslo og Stockholm og Hamborg, næ, det skal være en metropol, som konkurrerer med Paris, London, Rom, Bonn, Berlin.
Det er dem, vi skal konkurrere med.
Vi skal turde tænke stort, og det er nu, toget kører.
Det er nu, vi har mulighederne for virkelig at løfte denne region til gavn for hele landet.
Det er også mit svar til Fremskridtspartiet.
For til denne vision om hovedstaden, om Ørestaden, hører, at vi også har nogle kulturinvesteringer, som synliggør Danmark.
Hvorfor skal vi til Sidney for at få øje på, at Danmark har en arkitekt af Utzons kaliber?
Det er for ringe.
Christian Jensen (FP), 1999-05-27:
Fru Pia Christmas-Møller roste sig af at have været med til at lave et forlig om Det Kongelige Teater, der, når alt er ført ud i livet, vil koste skatteborgerne ca. 1,5 mia. kr. For det samme beløb kunne man have fået ca. 2.000 ældreboliger. Vi har jo et teater, som fungerer rimelig godt, der er bare ingen på sæderne.
Røde sæder i Det Kongelige Teater giver røde tal, sagde direktøren den anden dag.
Men vi mangler ældreboligerne.
Vil det sige, at fru Pia Christmas-Møller og Det Konservative Folkeparti prioriterer Det Kongelige Teater højere end de problemer, vi har med ældreboliger og de gamle i dette samfund?
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Jeg synes, det er skuffende, at fru Lone Møller prioriterer en så alvorlig lidelse som brystkræft så lavt.
Men når fru Lone Møller så spørger, hvad det egentlig er, Venstre vil med frit valg af hospital, så må jeg altså sige, at jeg aldrig nogen sinde har forstået Socialdemokratiets hårdnakkede modstand mod frit valg på hospitalsområdet.
Det er, som om det for socialdemokrater er vigtigere at kæmpe imod de private hospitaler end imod ventelisterne.
Det, Socialdemokratiet står vagt om, er valgfrihed for de rige.
Det, Socialdemokratiet står vagt om, er, at de, der har penge nok, til enhver tid skal kunne købe sig en operation på et privathospital eller kunne rejse til udlandet for at blive opereret.
Det, vi står for, er valgfrihed for den lille mand.
Det er valgfrihed, der betyder, at pengene følger patienten, sådan at enhver får råd til at gøre brug af det frie valg.
Til hr. Jens Peter Vernersen, som jeg jo også ville have savnet, om ikke hr. Jens Peter Vernersen kom på talerstolen for at tale om skattetrykket,
skal jeg bare sige: Bedømmelsen af, om skatterne stiger, overlader jeg trygt og roligt til befolkningen.
Man behøver bare at mærke på tegnebogen.
Pinsepakken betød, at over de næste 4 år skal
Man lovede i sin tid, at indkomstskatten skulle ned, for at de grønne afgifter skulle op.
Ja, de grønne afgifter er kommet op, men indkomstskatten er ikke gået ned, den er steget, og nu kan jeg se i avisen, at økonomiministeren truer med, at også de sidste rester af rentefradraget skal væk.
Det kunne så også være interessant at høre, om Socialdemokratiet står bag økonomiministerens udsagn om, at rentefradraget skal fjernes helt.
Endelig til hr. Anders Samuelsen: Jeg er enig med hr. Samuelsen i, at udlicitering jo i virkeligheden bare er et rent teknisk og administrativt redskab.
Det er fantastisk, at der kan gå så meget ideologi i det.
Men jeg skal ikke lægge skjul på, at vi i Venstre har glædet os utrolig meget over, at Socialdemokratiet brugte en hel kongres i september sidste år på at diskutere Venstres politik om udlicitering.
SF har lige brugt et landsmøde, ikke bare over to, men over hele tre dage, på at diskutere Venstres politik om udlicitering.
Jamen kan vi ønske os mere?
Nu rokkede de to partier sig ikke så voldsomt, men det er da betagende at høre venstrepolitik diskuteret på så mange landsmøder.
Anders Samuelsen (RV), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen var inde på spørgsmålet om, hvordan vi får mere for de samme midler i den offentlige sektor.
Et middel, mange partier, også Venstre, diskuterer i den sammenhæng,
Her er der i salen tilsyneladende bred enighed om, at hvis vi skal have udlicitering, så skal der selvfølgelig nogle meget klare detaljerede og præcise krav med, som kan sikre, at opgaverne bliver løst på lige nøjagtig den måde, som vi politikere ønsker det.
hr. Anders Fogh Rasmussen, om det kan være rigtigt, at diskussionen om udviklingen af velfærdssamfundet kun er et spørgsmål om, hvorvidt kommunen udliciterer eller ej, eller om der er frit valg mellem en privat og en offentlig leverandør.
Er der ikke en tredje vej?
En tredje vej, som stiller store krav til os christiansborgpolitikere, nemlig en vej, der kræver, at vi blander os lidt mindre i, hvordan opgaverne konkret bliver løst i kommunerne?
Fra Det Radikale Venstres side har vi peget på, at vi bør give de ansatte i det yderste led af den offentlige sektor større indflydelse på, hvordan de ville løse opgaverne.
Hvis vi vælger den vej, så vil politikernes rolle i fremtiden ændre sig fra det kontrollerende og det administrative til en rolle, hvor vores opgave primært bliver at udstikke rammer, der bygger på holdninger.
Er Venstre enig i, at udlicitering i sig selv blot er et administrativt middel, blottet for holdninger, og som i sig selv kun fører til mere kontrol og standardisering, hvis vi ikke også tager holdningerne med?
Jens Peter Vernersen (S), 1999-05-27:
Da jeg hørte oppositionslederens indlæg her, kom jeg til at tænke på tiden, da hr. Anders Fogh Rasmussen var næstformand i Venstre.
Det var præcis det, det var i dag.
Alt det, som hr. Anders Fogh Rasmussen i sin tid kritiserede regeringen for, var det, som oppositionslederen gav udtryk for.
Skattetrykket efter finansredegørelsen i 1994 var 49,8 pct.
Det var i 1998 44,2 pct.
Det står på den bageste side i finansredegørelsen.
Det stiger i 1999 på grund af ATP-opsparingen, som også er en skat.
Det er virkeligheden.
Lad mig så nævne for en ordens skyld: Fra 1993 til 1994 steg skattetrykket fra 45 pct. til 50 pct.
Lone Møller (S), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde ikke en, men flere gange, at Venstre var et klart alternativ til regeringen.
Jeg lyttede jo meget nøje efter - specielt på sundhedsområdet - hvad alternativet nu var.
Alternativet var i henhold til hr. Anders Fogh Rasmussen, at syge skulle behandles. Det mener jeg nu også de bliver i dag.
Men de nye mål, der så blev sat af Venstre, var, at vi skulle have mere frihed til at vælge.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Vælge hvad?
I dag er det jo ikke ukendt, at man har mulighed for at vælge inden for det offentlige sundhedsvæsen.
Hvis det er det eneste alternativ, Venstre har til sundhedspolitikken, må jeg nok sige, at det er på et meget lille plan.
Det eneste initiativ, Venstre har taget i denne samling på sundhedsområdet,
er at få gennemført et forslag, ikke om at vi skal behandle syge, men at vi skal undersøge raske, endda selv om vi på forhånd ved, at der hverken er apparatur eller personale til rådighed.
Er det alternativet, så siger jeg: Velbekomme.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Fru Pia Kjærsgaard spørger, hvordan Venstre ser på de tanker, der har været fremme om at indføre betaling for hjemmehjælp.
Hvis brugerbetaling bare er en ny skat, der lægges oven i de skatter, vi i forvejen betaler, så er vi imod det.
Lodret imod det.
Så svaret er i og for sig klart nok.
Hvis man kombinerer forskellige valgfrihedsordninger på velfærdsområdet med betalingsordninger, ja, så må man tage stilling fra sag til sag, om det er fornuftigt.
Men hvis man bare lægger brugerbetaling oven i den skat, vi i forvejen betaler, og i virkeligheden smugler en skattestigning ind under overskriften brugerbetaling, så er vi imod det.
Jeg kan godt have en mistanke om, at finansministeren i virkeligheden har en interesse i det, for det lyder lidt pænere at kalde det brugerbetaling, men det er bare en skat.
På sin vis deler jeg fru Pia Kjærsgaards mistanke og bekymring.
Hr. Frank Dahlgaard spørger, om jeg kan være sikker på, at euroen bliver en succes.
Kernen i det her, vil jeg sige til hr. Dahlgaard, er, at jeg ønsker, at Danmark skal være med rundt om bordet, så vi kan gøre vores indflydelse gældende, for så kan vi gøre det til en succes.
Jeg tror i øvrigt helt sikkert, at euroen er og vil forblive en succes.
Når hr. Frank Dahlgaard siger, at der er høj arbejdsløshed i eurolandene, så er det efter min opfattelse overhovedet ikke euroens skyld.
Det skyldes stive strukturer
Hr. Frank Dahlgaard siger, at det jo er et tegn på, at euroen ingen succes er, at den er faldet i værdi.
Det interessante er jo sådan set, at det fald i euroens kurs jo i og for sig skulle gøre det nemmere at nedbringe den arbejdsløshed, som hr. Frank Dahlgaard er så bekymret for.
Så skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg er imod politisk bestemte lønlofter, også et 2 pct.s- eller et hvilket som helst andet lønloft.
Det er ikke noget, Venstre går ind for.
Keld Albrechtsen (EL), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen gav tilsagn om, at hvis der skal være en folkeafstemning om euroen, så skal den annonceres i god tid.
Det er et ønske, unionsmodstanderne har haft.
Derfor håber jeg på baggrund af den melding, Venstre er kommet med i dag, at statsministeren her ved afslutningen af debatten også vil give det tilsagn.
Så er den sag jo i hvert fald på plads.
Hr. Frank Dahlgaard har jo ret i, at euroen ikke just er blevet nogen succes, men hr. Anders Fogh Rasmussen mener, at man mister noget indflydelse, hvis man ikke er med i denne euro.
Nu er det jo ikke sådan, at Folketinget vil få nogen som helst indflydelse på, hvad der foregår i Centralbanken, det er jo alene embedsmænd, så på den måde er det jo en lidt forvrøvlet betragtning, hr. Anders Fogh Rasmussen kommer med.
Men er det sådan nogle forslag som f.eks. det tyske udspil om et 2 pct.s lønloft i alle EU-lande, Venstre vil have gennemtvunget ved hjælp af euroen?
Er det den slags politik?
I så fald synes jeg, man skylder at sige det rent ud til befolkningen.
Frank Dahlgaard (KF), 1999-05-27:
Jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Anders Fogh Rasmussen om Den Økonomiske og Monetære Union, og når jeg gør det, så ved enhver, at jeg desværre ikke taler på min partigruppes vegne.
Hvordan kan hr. Anders Fogh Rasmussen være så sikker på, at euroen og ØMU'en bliver en succes?
Altså, der har været meget propaganda om det her, men hvordan kan hr. Anders Fogh Rasmussen være så sikker på det, at han allerede nu siger, at vi må have en afstemning til september næste år, og så skal det køre?
Den Økonomiske og Monetære Union
Det er godt og vel det dobbelte af, hvad vi har herhjemme i lille kroneland.
Derfor er spørgsmålet: Er det nu så sikkert, at vi skal med i den euro, og at den bliver en succes?
Eller bliver det en slatten, usikker valuta, som vi skal holde os væk fra?
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-05-27:
Dansk Folkeparti har en helt klar målsætning på det sociale område.
Bliver man boende i eget hjem, når man bliver ældre og ikke længere så godt kan klare sig selv, ja, så skal man selvfølgelig have den hjemmehjælp, man har behov for, både til den private, personlige pleje og til rengøring. Jeg vil godt høre, hvordan Venstre stiller sig til meldingerne i dag om, at det ikke længere skal være vederlagsfrit, sådan som Dansk Folkeparti ønsker at det fortsat skal være, men at der måske nu ser ud til at komme en aftale i stand mellem regeringen og kommunerne om, at man skal betale måske helt op til 90 kr. pr. time.
Det synes Dansk Folkeparti ikke om, må jeg sige, men vil Venstre godkende den aftale, hvis den kommer i stand, hvad der jo er noget, der tyder på, at det godt kunne ende med?
Det er et centralt punkt for os, må jeg sige, at man ikke ved alle de her besparelser begynder at gå ind på området omkring vore ældre og svage.
Det kan simpelt hen ikke nytte noget.
Men hvordan stiller Venstre sig egentlig til det spørgsmål?
Anders Fogh Rasmussen (V), 1999-05-27:
Hr. Søren Søndergaard spørger, når jeg siger, at menneskeret må stå over statsret,
om det så ikke skal være et generelt princip.
Jo, men med en vigtig tilføjelse: at man er nødt til at se praktisk fra sag til sag på, hvordan det så er rigtigt at gribe det an i det enkelte tilfælde.
I sagen Milosevic prøvede vi i lang tid med fredelige midler, økonomiske sanktioner, langstrakte politiske forhandlinger, og at NATO så som yderste udvej griber til en militær aktion, ja, det er den beklagelige nødudvej.
Det er det yderste, man griber til.
I andre situationer er det Menneskerettighedsdomstolen, man kan føre sag ved.
Der er mange forskellige midler, og det må man tage stilling til fra sag til sag. Her var der gjort alt muligt for ad fredelig vej at løse problemerne, og intet af det lykkedes.
Hr. Estrup spørger, om jeg virkelig kan mene, at bare Milosevic og hans regime bliver fjernet, er problemerne løst.
Nej, selvfølgelig ikke.
Og læg mærke til, at jeg jo også sagde i mit indlæg, at der skal meget mere til.
Det vil være nødvendigt den dag, der er skabt en fred, at have stationeret en international styrke til at garantere og sikre freden i mange, mange år.
Alt det hører med.
Men jeg tror, hr. Estrup må give mig ret i, at så længe der er et nationalistisk styre af Milosevics tilsnit ved magten i Beograd, så er meget af det her urealistisk at gennemføre.
Det at fjerne Milosevic er ikke nok, men det er den første forudsætning for overhovedet at komme i gang
med det, der kan bære fremad.
Endelig til hr. Aage Frandsen: Det er en typisk, ja, socialistisk tankegang, en statisk tankegang, en bagudskuende tankegang, at man kun kan skabe bedre service ved absolut at skulle indkræve flere penge i skat.
Prøv at tænk dynamisk på det, få noget mere ud af pengene.
Jeg har lige været på en turné rundt i landet, hvor jeg har besøgt forskellige typer hjemmehjælp, hospitaler, børnepasningsinstitutioner og andet og set, hvordan man kan lave en masse spændende ting, hvor man får mere ud af pengene, bedre service, uden at sætte skatterne i vejret, hvis man giver frihed til lokalt initiativ.
Aage Frandsen (SF), 1999-05-27:
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde meget sympatisk, at syge skal behandles, når de er syge, og gamle skal have hjemmehjælp, når de har brug for det.
Og hvad var svaret så fra hr. Anders Fogh Rasmussen på, hvordan de kan få det?
Ja, de kan få frihed til at vælge - og så kom der bagefter det om sund kappestrid.
Men hvis man har frihed til at vælge at komme ind på forskellige sygehuse, og ventelisterne ad den vej jo så skal forsvinde, så må det da koste noget.
Der skal da nogle penge til for at sørge for, at de pladser er på sygehusene.
Hvis hr. Anders Fogh Rasmussen nu alene har svaret, at det klarer kappestriden om den frie konkurrence, så tror jeg altså, at man skal være superliberalist for at tro på, at det er svaret.
Det koster da nogle penge, hvis alle skal have tilbudene.
Og hvor er det så, hr. Anders Fogh Rasmussen vil skære ned?
Jørgen Estrup (RV), 1999-05-27:
Jeg skal ikke bebrejde hr. Anders Fogh Rasmussen, at han brugte megen tid på Kosovokonflikten og problemerne på Balkan.
Det beskæftiger os alle sammen.
Det er der god grund til.
Men jeg må indrømme, at jeg var forbløffet over nogle af analysens resultater.
Hr. Anders Fogh Rasmussen sagde, at Milosevic er ondets rod.
Vi får ikke varig ro, før Milosevic og hans regime er fjernet.
Er det virkelig udtryk for den analyse, som hr. Anders Fogh Rasmussen kan stille til skue: at bare vi får Milosevic væk, så har vi løst problemerne i Kosovo?
Jeg tror, at hr. Anders Fogh Rasmussens forgænger kunne hjælpe en lille smule med til dybden i den analyse.
Må jeg så også minde om, at når hr. Anders Fogh Rasmussen siger, at krigsforbrydere ikke kan være forhandlingspartnere, så nej, krigsforbrydere afgør den særlige domstol, hvem er.
Jeg tror, vi er flere, der kan huske, hvordan man afsluttede konflikten i Golfen.
Og jeg tror, der er flere af os, der synes, at den person, som var hovedparten på den anden side, også i høj grad havde begået forbrydelser, som vi ikke brød os om.
Ikke desto mindre kunne man sagtens, og det var hr. Anders Fogh Rasmussens forgænger, træffe en aftale med den pågældende.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-27:
Jeg skal ikke kritisere Venstres ordfører for, at han her fuldstændig undsiger NATO's officielle politik i forhold til krisen på Balkan.
Det kunne vi sådan set selv finde på, måske med modsat fortegn, men vi kunne i hvert fald finde på det.
Vi må sætte menneskerettigheder over statsretten, sagde hr. Fogh Rasmussen.
Det lyder godt, men vel ikke kun i Kosova, det er vel et generelt princip, og derfor vil jeg godt høre, hvad det får af konsekvenser for lad os bare tage Kroatien, som har fordrevet 600.000 serbere, for Tyrkiet, for Israel, for Algeriet osv.
Det var uheldigt med EU's skænderi om flygtningene, sagde hr. Anders Fogh Rasmussen.
Men er det ikke korrekt, at Venstre i hele denne her periode har støttet regeringens politik?
Først ved at sige, at man ikke skulle tage nogle flygtninge fra området, fordi det var at gå Milosevics spil, og så ved at acceptere en latterlig lav kvote.
Hvis det er uværdigt, vil hr. Anders Fogh Rasmussen så være med til, at vi i det mindste tilbyder at tage det samme antal, som Norge har tilbudt?
Eller er det bare tomme ord?