runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margot Torp (S), 2004-11-19:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om vi kan forvente, at Det Konservative Folkeparti vil være med til at indhegne disse ministerbemyndigelser noget mere i det udvalgsarbejde, der kommer.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at ordførertalen lagde op til, at det udelukkende er en teknisk tilpasning til EU-lovgivningen.
Det kan godt være, det snarere er ministeren, der bliver nødt til at svare, men jeg har lidt på fornemmelsen, at der også har indsneget sig en del andre ting.
En af de ting, jeg har hæftet mig ved, er, at § 23 om forbud mod ommærkning af fødevarer, der har overskredet sidste salgsdag, er taget ud af lovforslaget, og det foruroliger os.
Det kan være, det har forputtet sig et andet sted, men efter hvad jeg har kunnet se, er det simpelt hen taget ud, og betyder det, at regeringen synes, det er o.k. at ommærke noget, der er blevet for gammelt?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Nu ligger der jo netop det i, at der er en høringsfase, og at der sker en offentliggørelse, at der så kan blive taget offentlig stilling.
Der er altså offentlighed i processen, og det er jo ikke sådan, at vi er afskåret fra efterfølgende at tage en debat i Folketingen om de ting, der måtte ligge i en bekendtgørelse.
Vi er heller ikke afskåret fra på et senere tidspunkt at lave lovgivning om noget, som står i bekendtgørelser.
Der bruges jo også bekendtgørelser på mange andre områder, og det er derfor, jeg taler om det som noget generelt.
Men det forhindrer jo ikke, at man også kan lave lovgivning på området.
Christian H. Hansen (DF), 2004-11-19:
Ja, men den politiske proces forsvinder altså stadig, og den forsvinder også i forbindelse med direktiver.
Den forsvinder, hver gang noget bliver defineret som noget, ministeren bare selv kan afgøre.
Når der står i lovforslaget, at det er noget, ministeren bare selv kan afgøre, er der ingen grund til at inddrage Folketinget.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Jeg vil sådan set bare læse et par linjer fra talen op.
Jeg læste: Netop derfor er der også fastlagt en klar procedure for udstedelse af bekendtgørelser, hvor der stilles krav til bekendtgørelsens hjemmel, indhold, høring og offentliggørelse.
Christian H. Hansen (DF), 2004-11-19:
Jeg vil starte med at sige, at jeg har fuld forståelse for, at fru Charlotte Dyremose ikke er ordfører på sagen.
Jeg havde udformet min bemærkning lidt skarpere, men nu har jeg ændret den lidt, og jeg kunne forstå på formanden, at vi godt kan føre en slags dialog.
Fru Charlotte Dyremose nævnte noget om, at når det gjaldt bekendtgørelser, ville der være stor åbenhed om dem.
Hvor ligger det i lovforslaget?
Jeg kan ikke se det, men det kan være, at vedkommende, der har skrevet talen til fru Charlotte Dyremose, har gjort en bemærkning om, hvor det står i lovforslaget.
Det bliver sådan fremover, at ministeren på området kan beslutte, at det er i orden med vildledning af forbrugerne i de næste 4 år.
Men så får vi en ny minister, som måske har en anden opfattelse, og så kan det bare køre.
Det giver en total usikkerhed for forbrugerne.
Jeg erkender, at fru Charlotte Dyremose måske ikke er gået dybt ind i selve lovforslaget, men mit spørgsmål er bare: Er fru Charlotte Dyremose ikke dybt bekymret?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Nu har vi jo normalt en god tradition for, at man ikke begynder på tekniske diskussioner med en person, der ikke er medlem af udvalget, men jeg gjorde mig alligevel den ulejlighed at svare i overordnede linjer og henvise til, at jeg er sikker på, at den konservative ordfører, som er medlem af udvalget, vil tage debatten med hr. Albrechtsen i udvalget, for vi er ikke bange for at tage den debat i Det Konservative Folkeparti.
Men jeg vil meget gerne sige, at vi netop lægger meget stor vægt på, at vi har indflydelse på, hvad der foregår i EU, og hvilke retningslinjer vi får, bl.a. for at sikre, at der ikke laves sundhedsskadelige fødevarer, og at der er en retvisende vejledning på fødevarerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-19:
Nu kan jeg forstå, at fru Charlotte Dyremose ikke har lyst til at drøfte den konkrete vitamin sag, og det forstår jeg sådan set godt, for den viser jo lige nøjagtig, hvad problemet er: Vi kan ikke længere beskytte forbrugerne mod dårlige produkter og vildledende reklame.
Så siger man fra konservativ side, at der skal gøres en indsats mod vildledning.
Jamen hvorfor er vildledning så røget ud af lovforslaget?
Lovforslaget overlader alene til ministeren at gøre noget, hvis der overhovedet skal gøres noget mod vildledning i fremtiden, Folketinget er sat ud af spillet i den sag.
Hvad mener fru Dyremose egentlig med, at der skal gøres en indsats mod vildledning, når lige præcis det er røget ud af lovforslaget?
Det er da helt fantastisk, at man kan sige sådan noget fra talerstolen.
Derfor er der simpelt hen ikke hoved og hale i det, som Det Konservative Folkeparti siger om denne sag.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-19:
Jeg er sikker på, at den konservative ordfører meget gerne vil tage en lang debat om det spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Men jeg skal da gerne sige her, at som der også er lagt vægt på i den tale, jeg læste op for fru Carina Christensen, lægger vi netop vægt på, at der utrolig megen åbenhed i bekendtgørelsesfasen, og vi lægger naturligvis også vægt på det vigtige, nemlig at vi fra dansk side sætter nogle væsentlige fingeraftryk på den lovgivning, der laves i EU.
Og som jeg også læste op, lægger vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis også megen vægt på, at vi har nogle regler, der beskytter forbrugerne mod både sundhedsfare og vildledning på fødevareområdet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Her i foråret var beskæftigelsesministerens ministerkollega, integrationsministeren, jo ude med forslag om, at den gamle mesterlære skulle genindføres, og der er jo også et stærkt ønske fra Dansk Folkepartis side om at få mesterlæren genindført, fordi der er mange, der kan klare sig bedre ad den vej.
Jeg ville bare lige høre, om beskæftigelsesministeren kan sige noget om, hvordan det står til med det, for jeg synes ikke rigtig, jeg har hørt noget om det siden.
Der skal vi da gøre alt, hvad vi kan for at åbne alle døre for, at den vej også kan betrædes.
Der er jeg enig med hr. Bent Bøgsted i, at det er et af de spørgsmål, der presser sig meget på, når man er til møder ude i landet, nemlig at åbne op for muligheden for, at folk kan komme en anden vej ind til en faglig uddannelse end via skolebænken lige fra starten.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg har ikke nævnt noget om det.
Jeg bad bare om at få bekræftet, at der er frit redskabsvalg.
Der kan svares ja eller nej.
Derudover spurgte jeg: Hvilke initiativer vil man tage for at sikre, at det stigende antal langtidsledige kommer i arbejde?
Antallet af langtidsledige stiger og stiger og er nu steget med 13 pct. – oven i købet efter regeringens egen nye definition.
13 pct. flere langtidsledige.
Det må da give nogle ideer, nogle tanker hos en regering, som har et ansvar for at skabe job ikke bare til de langtidsledige, men til de 170.000, der er.
Men der er altså nogle, der hænger mere yderligt og er ved at blive fuldstændig marginaliseret.
Så kan man da ikke sige: Vi har brugt alle virkemidler.
Hvis man har det, jamen så har man ikke nok virkemidler, og så må regeringen komme med nye initiativer.
Og det er det, vi nu har forsøgt at efterlyse i de sidste 6-7 timer, i hvert fald de sidste 5 timer.
Det kan måske blive nødvendigt at bruge 7 timer, inden vi får løftet bare en lille flig af sløret for, hvad regeringen agter at foretage sig.
Og derfor er der jo en forklaring på, hvorfor der har været en stigning i langtidsledigheden.
Det, vi kan gøre, er jo at sætte ind med uddannelse for mennesker, der skal over i et andet erhverv.
Og det er vel en af de problemstillinger, som vi kommer til at diskutere meget i de kommende år herinde, at det, vi taler om, opkvalificering, måske skal have en videre betydning, så det ikke bare er opkvalificering i det job, man har i øjeblikket, men at man skal lave brancheskift, måske lave en helt ny karriere.
Det er nogle af de ting, som jeg tror vi kommer til at bruge mange kræfter på.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg er glad for, at ministeren lige nævnte, at det også var danskere, der skulle ind under den ordning, for når vi kommer væk fra storbyerne og ud i landdistrikterne, har vi altså ikke så mange flygtninge/indvandrere, der går på produktionsskolerne rundtomkring, i hvert fald ikke i Nordjylland; så er det mest danskere, der har behov for at få den vej ind.
Men jeg kan love, at der vil komme et resultat af det udvalgsarbejde, der vil åbne op for mere praktiske indgange til uddannelserne.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Ministeren kunne ikke rigtig forstå, at det her med løntilskud blev til en debat.
Er ministeren ikke enig i, at den måde, man lavede sin oprustning, sin kampagne på, jo godt kunne give det indtryk, at man ville manipulere med ledighedstallene?
Der var jo et sammenfald her, og derfor er det vel en oppositionsopgave at finde ud af, om man manipulerer med tallene over for befolkningen for at give et bedre resultat.
Vi har jo også hørt, at det resultat, den forbedring, der har været, er blevet brugt meget, meget kraftigt her under debatten.
Så jeg håber, at ministeren forstår, at der nok mangler lidt tillid partierne imellem i forståelsen af, hvordan vi håndterer den stigende arbejdsløshed, der har været.
Jeg forstår da godt, at Socialdemokratiet vil fremstille denne her regering som uduelig og nærmest sådan satanisk ond.
Det er jo et led i den almindelige politiske kamp.
Men jeg synes bare, vi er nødt til at holde linjerne rene, når vi taler om de beskæftigelsesredskaber, som vi har til at hjælpe ledige ind på arbejdsmarkedet.
Det er bare det, jeg har prøvet at appellere til.
Og derfor har jeg jo også taget det dybt seriøst, hver gang det er blevet påstået, at vi bare manipulerer med det her og presser folk ind i job, hvor det er sådan, at enten opfylder virksomhederne ikke kriterierne for at modtage en person i løntilskudsjob, eller også er personen ikke kvalificeret til det.
Jeg må indrømme, at i de 16 sager, jeg har set, er der et par stykker, hvor der er fejl.
Det har jeg også sagt; der er direkte fejl.
En række af de andre sager befinder sig i en gråzone, hvor man må diskutere, om den person ellers ikke kunne få en fast tilknytning til arbejdsmarkedet.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-23:
Det har været en lang og grundig debat, og jeg vil godt forsøge at føre den lidt længere frem i tid og rette blikket mod 2010.
Beskæftigelsesministeren nævnte, at arbejdsstyrken skal øges med 40.000, og hvis det skal lykkes, skal indvandrerne og de ældre ud på arbejdsmarkedet.
Men hvad har regeringen gjort?
Hvad har regeringen gjort for at få de grupper ind på arbejdsmarkedet?
Hvis vi skal have indvandrerne ind på arbejdsmarkedet i løbet af de næste 3-4 år, er det altså noget, vi skal gøre noget ved nu.
Hvis vi ser på gruppen af ældre, kan man, hvis man er 58 år og bliver arbejdsløs faktisk blive tvunget på efterløn.
For at forebygge misbrug kan man opleve at blive tvunget på efterløn, og det er jo ikke ligefrem en ordning, som gør, at de ældre bliver på arbejdsmarkedet.
Når de først er blevet parkeret på efterløn, kommer de ikke tilbage.
Det kunne være rart at høre, hvad regeringen har gjort sig af overvejelser med hensyn til at fastholde de 60-65-årige på arbejdsmarkedet.
Beskæftigelsesministeren har sagt, at regeringen har gjort noget for at få beskæftigelsen op, bl.a. ved nogle offentlige investeringer og skattelettelser.
Men det fjerner jo ikke strukturledigheden, og det løser heller ikke det problem, at de ældre bliver skubbet på efterløn.
Så kan jeg ikke lade være med at sige her til sidst, at når nu skattelettelserne er blevet kaldt en skattereform op til flere gange, kunne det egentlig være meget rart at høre, om det, at man annullerer SP-bidraget og hæver bundgrænsen for mellemskatten, virkelig er en skattereform efter regeringens mening.
Ole Stavad (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne starte med at understrege, at jeg ikke anser ministeren for at være eller ønsker at tegne et billede af ministeren som værende hverken satanisk eller ond, men jeg synes, at der måske var ting, der skulle give anledning til lidt overvejelser om, hvorvidt den politik, ministeren og skiftende borgerlige regeringer har stået for, nu også er den rigtige.
Giver det ikke grundlag for eftertanke, at de borgerlige regeringer, vi har haft de sidste 30 år, hver gang har måttet forlade regeringsbænkene med en højere ledighed, end den, der var, da de kom til?
Er det ikke bekymrende også for den nuværende minister, at sidste gang vi fik en socialdemokratisk ledet regering, havde man de foregående 5 år mistede mellem 130.000 og 140.000 private arbejdspladser?
I løbet af de sidste godt 2 år har vi mistet omkring 50.000 private arbejdspladser.
Siger det ikke noget om, at der er noget galt med den politik, som regeringen står for, når vi ser på erhvervspolitikken, når vi ser på uddannelses- og forskningspolitikken, når vi ser på beskæftigelses- og uddannelsespolitikken osv.?
For Hans Jensen har jo klart givet udtryk for, at Danmark ikke kan leve som en isoleret ø i nedgangskonjunkturer, at vi lever i en åben verden, der påvirker, hvordan beskæftigelsen er i Danmark.
Det er jo nogle af de ting, som man må forholde sig til som regering, at vi altså påvirkes af det, der sker i verden.
Det var jo også derfor, jeg i min indledning nævnte 11. september, SARS-epidemi, faldende dollarkurs osv. som ting, der påvirker beskæftigelsen i Danmark.
Men jeg er bare nødt til at sige, at jeg ikke tror, der er nogen sammenhæng, når dårlige internationale konjunkturer indtræder, hver gang der vælges en borgerlig regering i Danmark.
Dertil tror jeg altså, at Danmark er for lille set i den store sammenhæng.
Så jeg tror, at den sammenhæng, hr. Ole Stavad ser, nok er svær for andre at få øje på.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Så er den sag jo løst.
Det er det ene.
Det andet er: Når ministeren gør opmærksom på, at vi har en særlig forpligtelse over for folk, der bliver langtidsarbejdsløse, så forstår jeg simpelt hen ikke, hvordan det kan lade sig gøre, at antallet af langtidsledige i regeringens egen definition er steget med 13 pct., og at regeringen ingen initiativer har til at nedbringe det – ingen initiativer.
Vi har spurgt og spurgt og spurgt, men der er ingen initiativer til at nedbringe antallet af langtidsledige, og det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det eneste, der står i vedtagelsen, er, at man vil følge udviklingen nøje, men det er jo ikke noget, man kan bruge, hvis man er langtidsledig.
Der er hverken private jobtræningspladser eller andre initiativer.
Så hvad agter regeringen at gøre for at sikre, at der genereres nye private arbejdspladser, så de langtidsledige også får en reel chance for at komme ind på det ordinære arbejdsmarked?
Så alle de initiativer, der kan sættes i værk i første ledighedsperiode, går uden for den 50 pct.s beregning, som vi talte om tidligere.
Det, jeg prøver at holde fast i i beskæftigelsespolitikken, er, at når vi iværksætter en foranstaltning, uddannelse, så skal der være en sandsynlighed for et job i den anden ende.
Derfor vil jeg godt gøre lidt op med det mantra, der hedder, at alle mennesker altid har bedst af at komme i uddannelse.
Nogle har godt af at komme i praktik, nogle har godt af at få et job med løntilskud, og sådan kan vi se på virkemidlerne at det hænger sammen.
Så den der sang om, at uddannelse altid og under alle omstændigheder er det bedste, er ikke rigtig.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-11-23:
Jeg vil sige tak for svaret.
Men jeg håber også, at ministeren forstår, at vi andre jo også kommer rundt i landet og får nogle meldinger fra forskellige sider om, hvordan situationen opleves.
De ledige har jo krav på, at der bliver gjort noget for at få dem tilbage i job, og derfor skal vi da ikke afskrive noget.
Jeg vil bare sige, at jeg også synes, vi kan sætte en parentes omkring denne her diskussion, og jeg skal ikke træde rundt i det her.
Jeg havde bare behov for at sige, at det altså er et legitimt redskab i beskæftigelsespolitikken at få folk ind via et løntilskudsjob, specielt når vi kan se, hvor god effekten er af det redskab sammenlignet med så mange andre redskaber, vi har.
Der var f.eks. en HK-analyse for et stykke tid siden, der viste, at kombinationen af tilknytning til en privat virksomhed kombineret med uddannelse giver meget gode resultater.
Og det er da nogle af de ting, vi skal udforske og arbejde videre med i beskæftigelsespolitikken.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-23:
... og hvordan kan man tale om, at man vil gøre noget for beskæftigelsen, når man faktisk med sit eget forslag vil fjerne 27.000 arbejdspladser?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Nej, det er det bestemt ikke.
Man skal altid forsøge at afvikle virksomheder på den bedst muli ge måde, og den bedst mulige måde at afvikle en virksomhed på er, at man samtidig giver mulighed for, at medarbejderne kan komme videre i deres liv i en ny virksomhed og finde nye jobmuligheder.
Det er også derfor, jeg siger, at man er nødt til at skabe dem.
Markedskræfterne i Danmark og for den sags skyld heller ingen andre steder i verden skaber ikke tilstrækkeligt med nye arbejdspladser, for det er slet ikke markedets opgave.
Markedet har kun interesse i at have en reserve af arbejdskraft, som kan træde til, når markedet har brug for det, og derfor er det en fantastisk stor forpligtelse og et ansvar, der ligger på os som lovgivere og ikke mindst på regeringen og i øvrigt også på regeringens parlamentariske grundlag.
Man skal være et hestehoved foran og tage ansvar for at generere ny privat beskæftigelse.
SF er kommet med en række forslag til, hvordan der kan skaffes 20.000 nye job.
Jeg lægger dem gerne frem, selvfølgelig også til Dansk Folkeparti, og jeg vil gerne sige, at SF vedtager gerne sine forslag sammen med hvem som helst og når som helst, bare vi kan samle 90 stemmer.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg ved, at hr. Ole Sohn altid har gode ideer, og derfor kan jeg ikke forstå, at hr. Ole Sohn binder sig op på Socialdemokratiet, for jeg ved, at hr. Ole Sohns ideer har svært ved at slå igennem her.
Jeg er sikker på, at hvis det var hr. Ole Sohn, der havde lavet den vandmiljøplan, der er så meget snak om, havde den nok ikke set sådan ud, som den gør i dag.
Jeg var bange for, at hr. Ole Sohn mente, at når der kommer en sådan masseafskedigelse, skal vi tage fat i arbejderne, og så skal de væk fra firmaet med det samme, så de kan få efteruddannelse.
Det ville jo bare betyde, at i stedet for at afskedigelsen skete i maj, kom den her og nu, og så kom de folk hurtigere ud i arbejdsløshed og i en uddannelsessituation.
Men jeg kan forstå, at det ikke er det, hr. Ole Sohn er ude på.
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Jeg vil lige først rette en misforståelse.
Hvis der er nogen, der tror, at jeg er ved at vågne op her sidst på dagen, må det være virkelighedsstridigt, for jeg er A-menneske, så jeg burde være træt.
Men jeg vil gerne sige, at når man nu bruger Ringsted som eksempel, er jeg selvfølgelig fuldstændig enig med hr. Bøgsted.
Jeg forlanger ikke, at regeringen eller Dansk Folkeparti skal have en løsning på, hvordan man skaber 300 job til de fyrede, men det er alligevel et godt eksempel.
Enhver ved jo, at der ikke kommer et nyt slagteri i Ringsted, og enhver kunne næsten have forudset, at når Danish Crown, som jo optager nogle af arbejdspladserne, bygger et kæmpestort slagteri i Horsens, gør de det for at rationalisere.
Ergo vil andre slagterier før eller siden blive nedlagt.
Derfor burde man tænke fremadrettet og sige: Hvordan kan vi være med til at sikre, at der skabes nye jobmuligheder for de folk, som bliver fyret på slagteriet eller andre steder, hvor virksomheder flytter til tredjeverdenslande eller Østeuropa?
Globaliseringen betyder jo, at der flyttes job, og derfor kan man ikke give den enkelte tryghed i jobbet.
Man må give den enkelte tryghed på arbejdsmarkedet, og det betyder, at vi skal komme med ideer til, hvordan vi kan efteruddanne folk.
Det er helt klart det ene, og det andet er, hvordan vi kan skabe nye konkrete jobmuligheder.
Her har SF, som jeg lige har redegjort for, fremlagt en meget konkret jobplan, der kan skabe 20.000 nye job, hvis der er politisk vilje til det.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-23:
Jeg kan godt høre, at nu er hr. Ole Sohn ved at være godt varmet op, og det er da herligt, når vi er kommet ud på aftenen.
Jeg kan forstå på hr. Ole Sohn, at hr. Sohn ikke mener, at der bliver gjort noget for folkene på Tulip.
Nu har vi jo først fået det at vide i dag, så vi kan af gode grunde ikke lige pludselig smide noget på bordet.
Men der ligger jo i reglerne vedrørende masseafskedigelser, at de kan få 8 ugers kursus i opsigelsesperioden og de kan få 2 gange 6 uger, når de er ledige, så der er masser af muligheder i det første ledighedsår.
Jeg vil godt høre, hvad det egentlig er, hr. Ole Sohn helt konkret vil vedrørende efteruddannelse.
Vil hr. Ole Sohn have, at når de nu har fået at vide på Tulip, at der skal afskediges 300, skal alle 300 på skolebænken med det samme, for at de kan blive opkvalificerede til et nyt job?
Og skal der så findes nye job til dem?
Er det det, hr. Ole Sohn vil?
Ole Sohn (SF), 2004-11-23:
Nu ved jeg, at hr. Eyvind Vesselbo ikke er tunghør, så han kan godt høre, hvad jeg siger.
Det er utrolig væsentligt, at man lytter til det, der bliver sagt.
Jeg siger, at hvis man udlægger store områder, hvor der er beskæftigelse, til grønne områder, kan det isoleret set have beskæftigelsesmæssige konsekvenser, men man skal jo se tingene i en sammenhæng, og sammenhængen er naturligvis, at det parti, som gerne vil have et renere miljø og et grønnere samfund, har en forpligtelse til at komme med andre forslag.
Jeg er nødt til at gentage: Hr. Eyvind Vesselbo er nødt til at høre på mig eller læse SF's alternative 2010-plan, vores plan for grøn omstilling og vores plan for grøn beskæftigelse osv. osv. for netop at se, at vi faktisk – som det eneste parti, det anerkender jeg, men jeg forstår bare ikke, hvorfor man ikke forholder sig til det konkrete i vores forslag – er kommet med en lang række beskæftigelsesforanstaltninger for både her og nu og for opgaver, der skal løses fremover.
Vi siger også, at der skal investeres i fremtiden, der skal satses på uddannelse, der skal satses på forskning, og der skal satses på langsigtede investeringer i fremtidens arbejdspladser.
Hvad gør regeringen?
Ingenting.
Vi vil gerne forlænge dispensationsordningen for at være i jobrotation i et års tid, og selvfølgelig ....
Til det første: Det har vi diskuteret hundrede gange, det er en standardbemærkning fra Venstre og De Konservative, og det synes jeg er helt fair, selv om den er lidt fattig.
Til det sidste: Det synes jeg er seriøst.
Det er klart, at jo flere områder der bliver udlagt til grønne områder eller naturområder, desto større betydning har det helt bestemt for jobmulighederne.
Det er derfor, det er så utrolig afgørende, at man som ansvarlig regering hele tiden har for øje, at man skal udvikle, før man afvikler, og derfor skal Venstre også se SF's politik i en sammenhæng.
Vi er det eneste parti, som har fremlagt en alternativ, sammenhængende 2010-plan.
Vi er det eneste parti, som har lavet en massiv jobplan for grøn omstilling, netop fordi vi ved, at på nogle enkelte af de politikområder, vi arbejder for, kan konsekvensen være jobreduktion, men på både kort, mellem og lang sigt skal vi selvfølgelig have et svar klar til de medarbejdere, der i givet fald bliver berørt.
Nu bliver der 300 arbejdsløse på grund af lukningen af slagteriet i Ringsted, og hvad er svaret?
Vi følger udviklingen nøje.
Ville det ikke være væsentligere at sige: Vi sætter noget efteruddannelse i gang, vi sætter nogle nye jobinitiativer i gang osv. osv., så folk kan se, at der er håb for enden af tunnelen, og at det ikke er ...