runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Nu er det jo ikke det, der er til debat i dag.
Det, der er til debat i dag, er primært Forsvarets Dag og enkelte andre småjusteringer i gældende lovgivning.
Jeg forholder mig til Forsvarets Dag.
Der er sikkert mange ting, der på andre områder er blevet bedre, end det har været i den kolde krigs tid, ingen tvivl om det.
Jeg ved jo, at Det Radikale Venstre – godt nok med nogen tøven trods alt – har været kritisk over for og været imod den første fase af Irakkrigen og har været kritisk over for den anden fase af Irakkrigen, som vi er involveret i.
Så jeg synes, det må være oplagt, at Det Radikale Venstre støtter, at skal man have sådan en dag, så skal der også være en reel debat.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-10-11:
Det kunne være interessant, hvis hr. Frank Aaen ville svare på spørgsmålet fra spørgeren, ellers skal vi måske bytte plads?
Det kunne selvfølgelig også være en nyskabelse i forretningsordenen her.
Det, vi diskuterer i dag, er Forsvarets Dag, og formålet med den er at øge antallet af frivillige.
Er det ikke en god ting, hr. Frank Aaen?
Synes Enhedslisten ikke, at det er en god ting, at folk melder sig frivilligt, frem for at vi har den gamle model med tvang?
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Det har jeg faktisk svaret på ved det tidligere indlæg: Hvis det er sådan, at det her kun går ud på at lave reklame og propaganda for den måde, militæret i dag er indrettet på og bliver brugt på, så er det at vildlede folk, hvis man bare får dem til at melde sig frivilligt.
Vi går ind for, at hvis man skal have sådan en dag, hvor der skal være en mulighed for, at folk kan melde sig frivilligt, så bør det selvfølgelig indeholde en reel diskussion – også om de kontroversielle spørgsmål vedrørende militæret.
Jeg synes, at hr. Morten Helveg passende kan bede om en anden ordførerrunde, for den mulighed er der jo ifølge forretningsordenen, og gå op og redegøre for, om Det Radikale Venstre er enig i, at sådan en dag selvfølgelig skal indeholde reel oplysning, og herunder altså også mulighed for debat om, hvorvidt det, vi f.eks. går rundt og laver nede i Irak, er klogt.
Det er jo trods alt de mennesker, Det Radikale Venstre med denne her dag vil rekruttere frivilligt, som risikerer at blive sendt ud næste gang.
Per Kaalund (S), 2005-10-11:
Jeg takker for ministerens positive tilkendegivelser, men ud over det ville vi, som jeg antydede, gerne have en efterfølgende samtale om Værnepligtsrådet.
Det er spørgsmål om nogle mere tekniske ting, der ikke behøver at optage Folketingets tid.
Nu har forsvaret jo meget med symboler og en lang række andre ting, og en af de ting er bl.a. navngivning, hvor der i en pressemeddelelse fra ministeriet af 29. september står, at Værnepligtsrådet ændres til et sekretariat.
Det, at det ændres til et sekretariat, har hos flere fået den mening, at Værnepligtsrådet som sådan nedlægges og erstattes af et sekretariat.
Søren Gade (V), 2005-10-11:
Jeg kan sige til hr. Per Kaalund, at der ingen intentioner er om at ændre navnet Værnepligtsrådet.
Det er rigtigt, at symboler og historik er noget, som vi normalt dyrker i forsvaret.
Og der har ikke været nogen intention om at fjerne navnet Værnepligtsrådet, og ifald man har en stor interesse i, at det hedder Værnepligtsrådet, vil det fortsat hedde Værnepligtsrådet.
Jeg er selvfølgelig villig til igen at diskutere Værnepligtsrådets fremtid.
Det er i hvert fald min helt klare intention, at Værnepligtsrådet også fremadrettet skal spille en rolle, det er jo netop linket mellem de frivillige eller de værnepligtige, hedder det, og forsvaret.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-11:
Dette lovforslag bevirker, at den nuværende bonusordning omlægges fra den årlige udbetaling til én samlet bonus, der udbetales, efter at eleven har gennemført en uddannelse.
Der ændres ikke på, hvilke uddannelser der er omfattet af bonusordningen.
Den nuværende bonusordning blev indført i forbindelse med finansloven for 2001 og havde til formål at kompensere elever for virkningen af uændrede personfradrag i 2000 og 2001.
Ulempen ved den nuværende ordning er, at der ikke er nogen gulerod for at gennemføre en uddannelse; den nuværende ordning er altså ikke særlig uddannelsesmotiverende.
Bonus i den nuværende ordning afregnes, når uddannelsesforholdet ophører, altså også selv om man ikke er færdig med en uddannelse.
Samtidig er ordningen administrativt tung, ved at der løbende skal foretages afregninger for ydelser.
Fordelen ved dette lovforslag er, at der med omlægningen af bonusordningen vil skulle foretages én samlet bonusafregning, og samtidig opnår man større motivation blandt de unge til at færdiggøre den påbegyndte uddannelse.
Incitamentet til den forestående ændring af bonusordningen og de forventede administrative lettelser vil slå igennem allerede for den bonus, som eleverne kan optjene i perioden fra marts 2005.
Der foreslås dog en overgangsordning for de elever, som afbryder uddannelsen inden lovens ikrafttræden.
Venstre går ind for administrative forenklinger og at flere unge gennemfører en uddannelse, som de påbegynder.
Vi anbefaler derfor også at støtte lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Jeg vil spørge hr. Kurt Kirkegaard: Kalder man det blot en administrativ ændring, når eksempelvis handicappede, der dropper ud af uddannelsen, ikke mere kan få den her kompensation?
Kalder man det administrative ændringer, når egu-elever ikke mere kan få den kompensation, som er indeholdt i lovforslaget?
I sin tid var det et spørgsmål om, at man sagde: Her kompenserer man nogle elever, for at de kan få et højere skattefradrag.
Men nu går man så til at ændre formålet til at være uddannelsesbestemt, altså fra at være sådan en kompensation til at være uddannelsesbestemt.
Er det bare administrative ændringer, når der er en lang række grupper, der fremover ikke kan få den kompensation?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-11:
Der er i det her lovforslag ikke lagt op til ændringer i kompensationen i forhold til uddannelse.
Det vil være de samme uddannelser, der fortsat kan få en kompensation, som det har været hidindtil.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Er det ikke korrekt forstået, at de, som dropper ud af uddannelsen, når lovforslaget er indført, ikke kan få kompensation?
Er det ikke korrekt forstået, at egu-elever, der går på landets produktionsskoler, som i dag får kompensation, ikke kan få det fremover?
Der er altså nogle grupper, som skulle have en skattemæssig kompensation, som ikke vil få det fremover.
Jeg vil spørge hr. Kurt Kirkegaard: Er det bare en administrativ ændring?
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Nu kan man godt diskutere længe, hvorvidt det er motiverende at få en bruttobonus på 3.000 kr., hvis man nu alligevel ikke har lyst til at være tarmrenser eller automekaniker, eller hvad det nu kan være.
Men lad det ligge et øjeblik.
Det, som undrer os, er, hvorfor den bonus, som de elever, der falder fra uddannelsen, ikke får, skal tilfalde statskassen i stedet for at tilfalde de andre elever.
Det virker jo mærkeligt, hvis man virkelig tror på, at økonomi motiverer, at man så ikke sørger for en større bonus finansieret af den bonus, der ikke blev udbetalt for de elever, der falder fra, i stedet for at statskassen bare scorer det overskud.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-10-11:
Mit spørgsmål til Enhedslistens ordfører går egentlig på, om Enhedslisten synes, det vil være en fordel at vende tilbage til den gamle værnepligtsmodel med 9 måneder og tvang.
Er det at foretrække frem for det forslag, vi har på bordet her i dag?
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Men hvad er begrundelsen for, at statskassen skal have den bonus, altså den skattekompensation, som var elevernes skattekompensation?
Det er ret store beløb, vi taler om her.
Vi taler om 53 mio. kr. i 2006 og 32 mio. kr. i 2007.
Det er jo ret væsentlige summer.
Hvad har gjort, at de elever ikke længere har behov for en skattemæssig kompensation, når det ikke engang er sådan, at andre elever drager nytte af det?
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Jeg synes, det er helt i orden, at man forsvarer den politik, regeringen lægger frem, og det er selvfølgelig Venstres ordførers opgave, men det er ikke forsvarligt at benægte det, der står i lovforslaget.
I lovforslaget står der, at der det første år spares 53 mio. kr. og på sigt mere end 10 mio. kr. om året.
Heraf er kun en meget lille del besparelse på administration, og resten betyder, at man ikke udbetaler den bonus, som ellers skulle være udbetalt; altså en besparelse.
Kan vi ikke få den indrømmelse, at det her betyder, at man tager penge fra landets lærlinge?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-11:
Det kan hr. Frank Aaen ikke få mig til at bekræfte, for sådan er virkeligheden ikke.
Der kommer jo bare de flere penge til udbetaling efter år 3.
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
I 2006 sker der en likviditetsforskydning, det er klart, og i 2007 sker der også en likviditetsforskydning, men i 2008 og 2009 er der en rendyrket besparelse på 11 mio. kr.
Kan vi ikke få den indrømmelse?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-11:
Det vil være sådan, at de mennesker, der gennemfører en uddannelse, vil kunne få den her uddannelsesbonus, der er lagt op til, og i det her forløb, indtil de uddannelsesbeviser bliver udstedt, vil der være en likviditetsforskydelse for den danske stat.
Carsten Hansen (S), 2005-10-11:
Der var engang et folketingsmedlem, der hed hr. Kristen Poulsgaard, der sagde: Hvis dette er fakta, benægter a fakta.
Det er jo sådan set det, vi har hørt hr. Kurt Kirkegaard stå og gøre nu.
Fra Socialdemokratiets side vil jeg godt sige, at det, at man ændrer fra at give nogle grupper, som ikke har ret mange penge i forvejen, en kompensation for et manglende fradrag til at ville have et uddannelsesmæssigt sigte, betragter vi som en dårlig måde at gøre det på, og samtidig når man skal diskutere: Hvad er det, de her grupper skal?
Havde man så i virkeligheden sagt, at de penge bruger vi på at lave forbedrede skolepraktikordninger og andre ting, havde vi måske villet overveje at være med.
Samtidig er det selvfølgelig et forkert princip at tage fra dem, som ikke har så meget, og så give skattelettelser til de rigeste mennesker i det her land.
Jeg tror ikke, at en, der skal være rørlægger som eksempelvis undertegnede og bliver træt af det undervejs, bliver på uddannelsen for en nettogevinst på en 1.400-1.500 kr.
Det er rent vrøvl det, der står i forslaget, det er ikke det, der får unge mennesker til at bevare uddannelsesmotivationen.
Det er ganske andre ting.
Jeg kan ikke forstå, at man, når man gennemfører en sådan ordning, siger, at man gør det én gang om året.
Det vil sige, at man, hvis man bliver færdig på et uheldigt tidspunkt, kan gå i 11 måneder og vente på at få sin bonus på 1.4001.500 kr. udbetalt.
Det er da helt hul i hovedet, hvis det skulle være uddannelsesmotiverende.
Set i lyset af den der ligheds- og ulighedsdiskussion, som Venstre ikke må mene noget om og alligevel mener noget om inderst inde, kan vi sige, at det her forslag falder meget godt i tråd med det, nemlig at man tager fra de svageste og er ude at afsøge alle kroge og hjørner.
Nu skal de handicappede, der ikke kan gennemføre en uddannelse, og de, som af mange forskellige årsager falder ud, ikke have kompensation for manglende fradrag i skatten, men det skal de, der gennemfører, og de, der gennemfører, skal vente et helt år på at få den.
Det er for os underligt, at man ændrer et formål, som Folketinget var enigt om, til noget helt andet.
Derfor skal jeg meddele, at Socialdemokratiet faktisk ikke kan støtte det her lovforslag.
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Må jeg begynde med en lille historisk korrektion.
Det var ikke hr. Kristen Poulsgaard, der sagde: Hvis det er fakta, så benægter a fakta.
Det var venstrepolitikeren J.K. Lauritzen, der gjorde en kortvarig, men lysende karriere her i Folketinget i 1880'erne.
Så meget om det historiske.
Lad mig gå til sagen, som synes mig, eller synes os i enhver henseende at være en lille sag, både hvad angår det bonusbeløb, der er tale om, og hvad angår ændringens betydning.
Det er i enhver forstand småpenge.
Når jeg tænker på de beløb, som unge mennesker ofte disponerer over i dag, finder jeg 88,33 kr. pr. måned nærmest komisk, og det samlede bonusbeløb ved uddannelsens afslutning er jo tilsvarende beskedent.
Jeg kan ligefrem frygte, at denne bonus vil blive betragtet med overlegen foragt.
Men det skal ikke afholde os fra at udtale vores tilslutning til det princip, der bærer det foreliggende lovforslag, nemlig at man vil præmiere den afsluttede uddannelse, og at man således vil tilskynde eleverne til at gøre deres uddannelse færdig i stedet for at hoppe fra den i utide.
Lad os blot skubbe på de unge mennesker, lad os belønne dem, der søger resultat og afslutning.
Dette princip er både rigtigt og tiltalende, og vi støtter derfor denne meget lille lovændring.
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Kan vi få den erkendelse fra Dansk Folkeparti, at man ved at støtte det her lovforslag tager et sted mellem 10 mio. og 50 mio. kr. fra landets lærlinge, på samme måde som man om nogle dage vil støtte, at man tager penge fra børnefamilierne ved at ændre på børnechecken, på samme måde som man om nogle dage tager penge fra familier, der får boligsikring, og forringer boligydelsen til pensionister, altså at man fra Dansk Folkepartis side tilslutter sig en lang række forslag, der tager penge helt nøjagtigt fra dem, der har mindst i forvejen?
Søren Krarup (DF), 2005-10-11:
Jeg kan jo forstå, at der stilles mig de samme spørgsmål, som blev stillet til hr. Kurt Kirkegaard.
Og jeg kan forstå, at de hænger sammen med, at oppositionen, i dette tilfælde hr. Frank Aaen, betragter det her som en sociallovgivning.
Det er faktisk uddannelse, det er faktisk et spørgsmål om at ville præmiere dem, der vil gøre deres uddannelse færdig.
Jeg vil sige, at jeg vælger at fastholde det som en uddannelsesmæssig debat, hvor det sikres, at man præmierer dem, der gør deres arbejde færdigt.
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Så vil Dansk Folkeparti måske også foreslå, at vi skærer lidt i uddannelsesstøtten og samler pengene sammen og giver dem i en pulje til folk, når de er færdige, hvorimod de, der ikke bliver færdige, snydes for pengene?
Det er jo logikken i det her forslag.
Man tager fra en løbende ydelse og sparer op og får en besparelse.
Men jeg spurgte nu ganske enkelt efter, om hr. Søren Krarup vil erkende, at Dansk Folkeparti med sin støtte til det her lovforslag er med til at tage et millionbeløb fra landets lærlinge, på samme måde som man om nogle dage er med til at tage penge fra dem, der får boligsikring, fra dem, der får boligcheck, fra pensionister, der får boligydelse, altså at man bare tager penge, hvor regeringen anviser at der kan tages nogle penge, fra dem, der har mindst i forvejen.
Margrethe Vestager (RV), 2005-10-11:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, hr. Ole Glahn, ikke kan være til stede, kan jeg på hans og den radikale gruppes vegne meddele, at vi støtter forslaget.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-11:
De beløb, som fru Margrethe Vestager fremkommer med her, er beløb, som i første omgang er sparet, men som vil komme til udbetaling efter år 2, idet der kommer de flere uddannelsesaftaler, som bliver gennemført.
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Det der med en objektiv orientering om forsvaret tror jeg ikke rigtig på.
Jeg tror ikke engang, at forsvarsministeren vil påtage sig at komme med en objektiv orientering om forsvaret.
Det er et holdningsmæssigt spørgsmål.
Den oplysning, som der i givet fald kunne komme ud af sådan en dag, kan jo kun blive reel, hvis man også får præsenteret de forskellige syn, der er på forsvarets rolle og opgaver, herunder hvad det er, vi hidtil har brugt forsvaret til, når vi har sendt soldater ud i verden.
Jeg forstod ikke helt, om hr. Kaalund var enig eller ikke.
Det var bare en tak for svaret, men det er jo ikke altid det samme som at sige, at man er enig.
Jeg mener i virkeligheden, at hvis Socialdemokratiet mener det her med Forsvarets Dag alvorligt, så bør der gives et klart tilsagn om, at der selvfølgelig også må være en debat om de kontroversielle emner vedrørende forsvaret.
Men lad os da vende tilbage til det i udvalgsarbejdet.
Det kunne være interessant at høre, om vi kan få reelle oplysninger og ikke kun propaganda.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-10-11:
Det vil være sådan i fremtiden, at de, som gennemfører en uddannelse og får et uddannelses bevis, vil kunne få en bonus, få en kompensation.
Det er sådan, det er.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-11:
I SF skal vi heller ikke komplicere den her sag yderligere.
Jeg vil sige ligesom hr. Jens Peter Vernersen fra Socialdemokraterne, at det nok lige er på kanten at kalde det regelsanering, men det er simpelt hen to ikke brugte love, som vi hermed sletter, og det er vi med på.
Per Kaalund (S), 2005-10-11:
Tak for svaret i første omgang, og så vil jeg blot sige: Finder hr. Frank Aaen det rigtigt, at man f.eks. skulle dyrke Irakproblematikken på Forsvarets Dag som hovedtema?
Er der noget, som den danske ungdom efter min opfattelse har kendskab til og ved noget om, så er det bl.a. Irak.
Det er de meget optaget af, og det diskuterer de meget.
Det, der ligger i tankerne omkring Forsvarets Dag, er jo, at der gives en generel og en bred orientering, og så måske med specifikke eksempler i form af Irak eller Afghanistan eller Kosovo eller noget andet.
At der gives en bred, objektiv orientering må det vel være klart også for Enhedslisten er det, der er formålet.
Per Clausen (EL), 2005-10-11:
Jeg skal gerne give fødevareministeren den uforbeholdne kompliment, at det her er et af de klogeste lovforslag, jeg har set fra regeringens side i den tid, jeg har siddet i Folketinget.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-10-11:
Tak for den positive modtagelse af lovforslaget fra samtlige ordførere.
Lovforslaget er altså et led i regeringens regelsanering, for man skal huske, at det bl.a. har til formål at reducere antallet af love ved at ophæve de love, der ikke længere har nogen funktion.
Og mit ministerium har faktisk fundet to love, en tørkelov fra 1992 og konsulenttilskudsloven fra 1988, som ikke længere finder anvendelse og derfor kan ophæves.
Jeg skal endelig love Fødevareudvalget, at jeg vil bidrage til, at det kan blive en hurtig lovbehandling.
Til Enhedslistens ordfører vil jeg bare sige, at jeg håber, vi får mange gode lovforslag, som vi kan mødes om sammen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-10-11:
I Venstre er vi glade for den nye værnepligt, som vi jo i forligskredsen blev enige om, da vi lavede aftalen om forsvarets ordning 2005-2009.
Forsvarets Dag er tænkt til at skulle afløse den almindelige session og skal rent faktisk bruges til at præsentere ansættelses- og karrieremuligheder inden for forsvaret til både mænd og kvinder.
I Venstre håber vi på, at Forsvarets Dag kan være med til at øge antallet af frivillige værnepligtige, og samtidig har vi også en forventning om, at Forsvarets Dag kan bidrage til en øget rekruttering af kvinder.
Vi mener nemlig, at forsvaret har det bedst, hvis man har en generelt bred rekruttering, fordi vi den vej igennem kan afspejle befolkningssammensætningen rent generelt.
Og som det er i dag, er der knap 1.000 kvinder i forsvaret, heraf 750 fastansatte, men jeg så da meget gerne, at der var væsentlig flere.
På Forsvarets Dag skal der gennemføres den allerede kendte session for mændene, hvor det afklares, om man er egnet til værnepligt, og man skal altså så som mand trække nummer, ligesom man skal i dag.
Det skal kvinderne ikke.
Endelig skal Forsvarets Dag som nævnt præsentere forsvaret, redningsberedskabet og hjemmeværnet.
I Venstre lægger vi vægt på, at præsentationen er fokuseret på den brede målgruppe, dvs. både mænd og kvinder, og at der gives et godt indtryk af de muligheder, der er for ansættelse og karriere i forsvaret, uanset hvilken del af forsvaret eller beredskabet der er tale om.
Hvis præsentationen er god, har vi en forventning om, at antallet af frivillige vil blive højt.
Med lidt god vilje kan man vel sammenligne Forsvarets Dag med åbent hus, hvor det gælder om at give det bedste, men også det mest realistiske indtryk af forsvaret.
Det er værd at nævne, at med Forsvarets Dag indskrænker vi antallet af steder, hvor der er session.
Det betyder, at nogle unge vil få længere transporttid, end de har i dag.
For kvindernes vedkommende vil der til gengæld i mange tilfælde være tale om kortere transporttid, idet der i dag kun er ét sted i landet, hvor man kan melde sig, hvis man som pige gerne vil være værnepligtig.
For Venstre har det været vigtigt – og det vil jeg gerne nævne her – at alle, både mænd og kvinder, får dækket deres transportomkostninger, og det er også det, som lovforslaget lægger op til.
Den resterende del af lovforslaget er primært konsekvensrettelser, og dem vil jeg ikke bruge min taletid på, men jeg vil bare afslutningsvis sige, at Venstre kan støtte lovforslaget.
Og så ser jeg personligt meget frem til at kunne besøge Forsvarets Dag i foråret 2006.
Per Kaalund (S), 2005-10-11:
Forsvarsforliget for 2005-2009 medfører som bekendt store ændringer, og det gælder også for værnepligten.
Nutidens krav til det danske forsvar med deltagelse i mange og meget forskellige internationale opgaver forudsætter veluddannede og professionelle soldater.
Det er da også Socialdemokraternes opfattelse, at værnepligten, som jo er foreskrevet i grundloven, burde være suspenderet og forsvaret opbygget med fastansat og kontraktansat personel; en udvikling man har set i alle de vesteuropæiske NATO-lande, hvor Tyskland og Norge ud over Danmark er de eneste, der opretholder værnepligten.
Forsvarsforliget omfatter som bekendt en nedsættelse af værnepligten til 4 måneder for de flestes vedkommende.
Det vil vi som forligspart selvfølgelig respektere, og vi erkender da også, at der er tale om en væsentlig reduktion af tjenestetiden fra de tidligere 8-12 måneder.
Efter de 4 måneders tjenestetid skal de værnepligtige efter visse regler stå til rådighed for det nye totalforsvar i en 3-årig periode.
Vi har den opfattelse, at tidligere kontraktansatte soldater, veluddannede og med erfaring, langt mere kvalificeret ville kunne indgå i totalforsvaret.
Som argument for opretholdelse af værnepligten er det blevet anført, at det vil styrke rekrutteringen til forsvaret generelt.
Det er givet rigtigt, men det må vist betegnes som en overordentlig dyr rekrutteringsmetode.
Karrieremuligheder, løn og arbejdsvilkår m.v. bør være således, at det i sig selv vil være attraktivt at søge ind til forsvaret.
Det viser sig da også, at antallet af frivillige værnepligtige er temmelig stort.
Indførelsen af Forsvarets Dag – i al beskedenhed et socialdemokratisk forslag – nærer vi store forventninger til.
Det er vigtigt, at alle unge mennesker får en orientering om det danske forsvar og dets opgaver.
Unge mænd har pligt til at deltage i Forsvarets Dag, mens det nye er, at også alle kvinder i en overgang inviteres til at deltage.
Da det er et mål i sig selv at øge antallet af kvinder i det danske forsvar, håber vi selvfølgelig, at de i stort antal vil tage imod opfordringen og møde op.
Værnepligtsrådet, som varetager de værnepligtiges interesser, skal sikres ordentlige arbejdsvilkår, selv om det er vanskeligt at opretholde kontinuiteten for talsmænd med kun 4 måneders værnepligt.
Det er vores indtryk, at forsvarsministeren gerne ser en fornuftig ordning, men en række henvendelser på det seneste tyder på, at forsvarets top måske er knap så positiv over for Værnepligtsrådet.
Vi vil derfor snarest tage en drøftelse i forligskredsen for at sikre, at Værnepligtsrådet kan fortsætte sit arbejde på gode vilkår.
Når værnepligten opretholdes, er det selvfølgelig også nødvendigt at have en ordning for militærnægtere.
Men set i lyset af de mange fri villige værnepligtige kunne der måske anlægges en mere smidig administrativ praksis over for militærnægtere, som i det nye finanslovforslag for 2006 er anslået til i antal at være mellem 400 og 600 på årsbasis, altså i 4 måneder, det er nemlig meget dyrt at opretholde administrationen for et så begrænset antal militærnægtere i en kun 4-måneders-periode.