Connie Hedegaard (KF), 2005-12-15:
Nu var hr. Per Clausen jo for et øjeblik siden meget venlig over for mit forslag, og jeg kan kun beklage, at jeg desværre ikke helt kan gengælde venligheden her.
Det er jo sådan set et lidt spøjst forslag fra Enhedslisten.
Jeg skal ikke sådan gå meget i dybden med elementerne i forslaget, men bare nævne tre af dem: Man foreslår, at man fjerner afskrivningsregler for alle butikker, man foreslår, at man pålægger butikscentre og store butikker en miljøafgift efter størrelsen på deres parkeringsareal – det må man da sige er rimelig kreativt – og man foreslår at oprette en statslig butiksfond, der skal overtage butikker og sådan leje ud til dem, der får lyst.
Jeg kan se, der sidder en skohandler her nede på første række, der får helt åndenød.
Det er altså lidt charmerende, når man en gang imellem synes, at forskellen ikke altid træder helt tydeligt frem i Folketinget, at man så kan sige, at her genkender man alligevel Enhedslisten.
Jeg må bare ganske kort afvise forslaget.
Regeringen går ikke ind for at fjerne afskrivningsregler for butikker.
Det ville svække investeringsgrundlaget i branchen, det ville sætte butiksmoderniseringen i stå, og nej, regeringen vil heller ikke pålægge en ny afgift som foreslået her.
Afgiften ville give konkurrenceforvridninger, og den ville heller ikke få den miljøeffekt, som Enhedslisten forestiller sig.
Til det her med en statslig butiksfond må jeg sige, at det altså ikke kan være en statsopgave at anskaffe sig sådan en ejendomsportefølje af mulige og umulige butikslokaler og så leje ud til folk, der bare får lyst til at få en butik.
Jeg mener, at Enhedslisten med en statslig butiksfond nærmest lægger op til en ordning med statsstøtte for butikker i nærområder, og det er altså åbenbart, uanset om det er i byernes brokvarterer, hvor der jo egentlig er butikker nok, eller om det er ude i landsbysamfundene.
Der må jeg bare sige, at regeringen er imod statsstøtte til butikker.
Jeg synes, der er én positiv ting i forslaget, og det er, at man i bemærkningerne selv skriver med henvisning til det Detailhandelsudvalg, jeg har nedsat, og som skal komme med dets rapfttm032.fm Page 2250 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
port til juni, at forslagsstillerne ser frem til den debat, der i den forbindelse bliver om den ønskede butiksstruktur, og det synes jeg jo er positivt.
Tak for alle de positive bemærkninger til forslaget.
Det er jo dejligt at kunne konstatere her, efter at vi har haft en miljømærkeordning i 8 år, at fttm032.fm Page 2248 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM den rent faktisk virker, at der kommer flere og flere miljømærkede varer.
Vi er nu oppe på flere tusinde forskellige varer, man kan vælge imellem.
Alligevel er baggrunden for det her forslag, at der har været en tendens til, at ordningen bliver for usmidig.
Vi tror, den kan gøres mere fleksibel, og derfor har jeg ment, at vi skulle lade sådan en reorganisering af hele miljømærkesystemet indgå bl.a. som led i initiativet om grønt ansvar, hvor vi jo har sat meget fokus på det med, at borgerne har et ansvar for at kunne træffe et bevidst valg og vælge det miljømæssigt fornuftige, men samtidig er det selvfølgelig indlysende, at det så er myndighedernes opgave at sørge for, at det er let at få sit produkt miljømærket, at der ikke er nogen unødvendige bureaukratiske barrierer dér.
Det mest synlige og succesrige eksempel, vi har på miljømærker,
er vaskepulver.
Forbrugerne kan i dag vælge mellem en række forskellige miljømærkede varer, og dem med Blomsten eller Svanen hører faktisk ofte til blandt de billigste.
Det er i hvert fald et eksempel på, at det indimellem er en myte, at de miljømærkede produkter er de dyreste.
Kl. 9.55
Vi ved også, at miljømærkning virkelig kan komme til at betyde noget.
Der er en engelsk undersøgelse, der viser det.
Den har undersøgt Blomstens potentiale, og det viser sig, at hvis f.eks. markedsandelen af blomstermærkede produkter steg 5 pct. i Europa, så ville man f.eks. spare, hvad der svarer til elforbruget i 3 millioner danske parcelhuse og 30 gange det danske forbrug af drikkevand.
Så vi taler altså om noget, der har et ganske stort potentiale.
Forslaget her skal bane vejen for et Miljømærkesekretariat med mere kompetence til at fastsætte gebyrer.
Bl.a. vil der blive mulighed for at give rabatter ud fra forretningsmæssige overvejelser, f.eks. i forbindelse med Svanens anmeldelsesgebyr, når der er tale om produktgrupper, hvor fortjenesten udgør en meget lille del af omsætningen, og det gældende gebyr derfor udgør en barriere for licenser.
Sådanne rabatter har man gode erfaringer med andre steder, f.eks. i andre nordiske lande.
Således har man i Sverige f.eks. fået miljømærkede aviser.
Det siger sig selv, at det giver en stor og daglig eksponering af svanemærket og derfor også er en god markedsføring af mærket generelt i de pågældende lande.
Til hr. Jørn Dohrmann og også hr. Johs. Poulsen, som var inde på det her med, at nu måtte gebyrerne jo ikke antage en størrelse, hvor det bliver en barriere: Det er jeg naturligvis fuldstændig enig i.
Det er vigtigt, at miljømærkegebyrer fastsættes, så de ikke udgør en barriere for producenterne.
Det vigtigste er selvfølgelig, at der mærkes og sælges så mange miljømærkede produkter som overhovedet muligt.
Hvis gebyrerne så sættes for højt i forhold til, hvad producenterne synes de kan få ud af mærket, så vil resultatet jo blive færre licenser, og så ville konsekvensen altså også være, at Dansk Standard ikke lever op til sin resultatkontrakt med Miljømærkesekretariatet.
Jeg skal gerne uddybe de her ting i udvalget.
Jeg er enig i, at der ikke skal være en barriere.
Jeg kan også sige, at hvis vi sammenligner med de andre nordiske lande, er det sådan, at det danske ansøgningsgebyr for Svanen er på 3.500 kr.
Sverige tager 18.000 svenske kroner, Norge 12.000 norske kroner og Finland omkring 15.000 danske kroner.
Men der er nogle ting, vi kan uddybe her.
Vi har også nogle flere tal, der kan give noget dokumentation for det, så det vil vi selvfølgelig gerne uddybe under udvalgsarbejdet.
Både Blomstens og Svanens regelgrundlag er jo internationalt, og derfor skal det indpasses i dansk ret på den ene eller den anden måde.
Med det her forslag er regeringen gået efter den mindst ressourcekrævende måde.
I stedet for at ændre miljømærkebekendtgørelsen i takt med ændringer i de fælles regler for Blomsten og Svanen foreslår vi, at der indsættes en generel bestemmelse i miljømærkebekendtgørelsen, som forpligter Miljømærkesekretariatet til at administrere efter de til enhver tid gældende fælles regler for det europæiske og nordiske miljømærke.
Det har vi ingen betænkeligheder ved, fordi vi befinder os på et område, hvor danske interesser via Miljømærkenævnet er aktive deltagere i udarbejdelsen af de internationale regler.
Hr. Per Clausen var lidt inde på det her med udbud.
Faktum er, at vi nu to gange har udbudt opgaven som operatør for Miljømærkesekretariatet.
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
tanken at opretholde sekretariatets nuværende placering som en særskilt del af Dansk Standard.
Jeg tror, at det er en løsning, som er fornuftig, og det er i hvert fald også en løsning, som ganske mange andre lande har valgt.
Opgaverne er af samme karakter som dem, standardiseringsorganet i øvrigt befatter sig med, og en lokalisering samme sted kan støtte ikke bare miljømærkearbejdet, men også arbejdet med at få miljøhensynet ind i den almindelige standardisering på linje med sikkerhed og kvalitet, så der er ligesom en dobbelt effekt ved det.
Alt i alt forventer regeringen, at der kommer endnu flere miljømærkede varer på markedet, når vi laver den her ændring.
Det er selvfølgelig til gavn for miljøet, og det er til gavn for forbrugerne, som dermed får bedre mulighed for at foretage nogle aktive og miljørigtige valg i hverdagen.
Så det er glædeligt, at der allerede her ved førstebehandlingen tegner sig så positivt et flertal for forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning