runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2003-12-12:
Det er et spørgsmål til hr. Nicolai Wammen vedrørende nogle af de ændringsforslag, som Socialdemokratiet har stillet.
Jeg vil sådan set stille et meget kort spørgsmål til hr. Nicolai Wammen, som en lang række andre medlemmer her i salen også har stillet i dag, men ikke rigtig har fået noget svar på, og det går sådan set meget simpelt på: Hvorfor skal danskerne betale 8,7 mia. kr. mere i skat, hvordan har man tænkt sig at finansiere det, og hvad er det for nogle skatter, der skal stige?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Med hensyn til fru Aase D. Madsens spørgsmål må jeg sige, at Socialdemokratiet har meldt meget klart ud: Vi så gerne, at der blev lavet en aftale, men vi mente, at den skulle indeholde større ressourcer til det danske samfund, og vi har også sagt, at vi mener, at den aftale, der blev indgået, er dårlig på grund af den kompensationsaftale, der indgår som et led i den.
Det er ikke noget, Socialdemokratiet alene mener; det er noget, en lang række eksperter klart har meldt ud, senest på en konference.
Så vidt jeg husker, deltog fru Aase D. Madsen selv i den, og jeg er sikker på, at fru Aase D. Madsen lyttede opmærksomt til, at kritikken ikke bare var klar, men massiv.
Man anførte, at den form for aftaleindgåelse er hidtil uset i den vestlige verden.
Derfor har vi meldt klart ud, at den del af politikken har vi ikke lyst til at være med i.
Fru Birthe Skaarup spørger til det psykiatriske område.
Jeg er glad for, at fru Birthe Skaarup rejser spørgsmålet, for det er et af de områder, der også optager Socialdemokratiet meget.
Derudover vil jeg sige til fru Birthe Skaarup, at Socialdemokratiet jo er med i de psykiatriplaner, der har været lagt.
Socialdemokratiet har også målrettet arbejdet for, at enestuer skulle blive noget, som hørte til de psykiatriske tilbud, fordi vi her har at gøre med nogle af de allersvageste mennesker i vores samfund.
Birthe Skaarup (DF), 2003-12-12:
Jeg lyttede under hr. Nicolai Wammens tale ivrigt efter, om der blev nævnt noget om det psykiatriske system og de psykiatriske sengepladser, og det vil jeg godt lige grave lidt i.
Det var jo sådan, at under den socialdemokratiske regering lagde man meget stor vægt på distriktspsykiatrien, lokalpsykiatrien og de udfarende psykoseteam, men tror hr. Nicolai Wammen, at det var den rigtige politik?
Nu er Socialdemokratiet jo højt oppe på baggrund af en enkelt god meningsmåling, men jeg vil da godt høre, hvad der er hr. Nicolai Wammens bud angående de psykiatriske sengepladser. Har man ikke forsømt det område i den socialdemokratiske regeringsperiode?
Har man ikke lagt for meget ud til distriktspsykiatrien?
Jeg ved, at nu er der nogle eksperter, der råber og skriger og siger, at det var en forkert politik, og hvad vil hr. Nicolai Wammen stille i stedet for, hvis man får regeringsmagten igen?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-12:
Jeg har bedt om en kort bemærkning til hr. Nicolai Wammen, fordi jeg sådan set ikke synes, vi får nogen svar på skatteområdet.
Skulle det vise sig, at hr. Nicolai Wammen alligevel vil hævde, når han skal op og svare på min korte bemærkning, at det selvfølgelig er finansieret, vil vi da meget gerne have løftet sløret for finansieringen, men det er måske så hemmeligt, hvordan man finansierer det, at vi slet ikke kan få det at vide her.
Så har jeg hørt hr. Nicolai Wammen sige gentagne gange
, at Socialdemokratiet vil give erhvervslivet de bedst mulige rammer.
Der er simpelt hen ikke alt det gode, man ikke vil gøre for erhvervslivet, men jeg bliver bare nødt til at spørge hr. Nicolai Wammen om noget.
Jeg har opdaget, at Socialdemokraterne fastholder forslaget om, at det skal koste virksomhederne 50.000 kr. at afskedige en medarbejder over 55 år, og kan hr. Nicolai Wammen forklare mig, hvordan det kan være, Socialdemokratiet synes, det er en så god idé, der vil sørge for, at vi får mange flere i arbejde, når det er sådan, at virksomhederne faktisk bliver straffet, hvis de ansætter medarbejdere over 55 år?
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-12:
Hr. Nicolai Wammen forsøgte et elegant hovedspring ud i Nordsøen, men det endte med et sørgeligt maveplaster.
Man vil gerne være med til at bruge milliarderne, men man vil ikke skaffe dem og være ansvarlig og tage et ansvar for selve aftalen.
Det må være dybt frustrerende.
Så vil jeg gerne høre, om hr. Nicolai Wammen har været opmærksom på, at formanden for Dansk Metal i dagspressen har undsagt Socialdemokratiet.
Man er bange for de 3.000 arbejdspladser, der ligger i offshorevirksomhederne, og man tigger og beder næsten Socialdemokraterne om at gå med i aftalen, også den langsigtede del af aftalen - også den langsigtede del af aftalen, hvis hr. Nicolai ellers vil høre efter.
Hvis Socialdemokraterne ikke vil være med til hele aftalen, har man sat sig totalt uden for indflydelse på energiområdet og på nordsøpolitikken i mange, mange år
fremover
Men det er altså det, man har valgt at gøre, og så må man bare se i øjnene: Uden ansvar ingen indflydelse.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Jeg er meget glad for, at netop børnefamiliernes situation er blevet et af de helt store emner i denne debat, for arbejdsløshed, regeringens manglende vilje til at gøre noget ved den og den regning, der er blevet sendt til børnefamilierne, er det helt centrale. Vi har ingen planer om at fjerne nogen pladser i vore daginstitutioner.
Der er hårdt brug for dem, og det var derfor, vi var med til at skabe 170.000 af slagsen på et tidspunkt, hvor man under en borgerlig regering havde haft store vanskeligheder med at tilbyde forældre en plads til deres børn.
Vi vil sørge for, at folk kan få passet deres børn, og at deres børn har en mulighed for at være i trygge rammer, samtidig med at forældrene har en mulighed for at komme på arbejde.
Jeg synes egentlig, at Dansk Folkeparti skulle kvittere for det i stedet at gøre et problem ud af det. Angående sundhedspolitikken, sundhedsforsikringer osv. spørger hr. Jørgen Winther
: Hvad er Socialdemokratiets holdning til tre spørgsmål, privathospitaler, privathospitaler og privathospitaler?
Socialdemokratiets holdning er, at vi gerne vil satse på at styrke det offentlige sygehusvæsen med den lige adgang, men vi accepterer da også, at privathospitaler er en del af vores sundhedssystem.
Men det er bare ikke dér, vi fra socialdemokratisk side mener, man som samfund skal lægge hovedvægten af sine ressourcer.
Med hensyn til sundhedsforsikringer må jeg sige, at sundhedspolitik skal altså ikke søles ind i skattepolitik, og vi ønsker ikke et privat forsikringsprincip for behandling i sundhedsvæsenet.
Den ordning, hr. Mogens Lykketoft skulle have indført i Finansministeriet, og som der blev henvist til, drejer sig om noget andet end det, spørgeren henvendte sig om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Hr. Nicolai Wammen har sagt flere gange, at man skal kendes på sine handlinger og ikke på det, man siger, man vil.
Når vi kommer til børneområdet, vil Socialdemokratiet lige pludselig en hel masse.
Men en af de ting, der har været gode ved denne debat indtil nu, så det står fuldstændig krystalklart for alle borgerne, er jo, at når vi skal se på, hvad Socialdemokratiet rent faktisk gjorde, da de havde regeringsmagten, var det altså at lægge op til øget forældrebetaling i daginstitutionerne: Man gik fra 30 pct.s til 33 pct.s brugerbetaling i en aftale, der strakte sig over 3 år, nemlig fra 2000 til 2002. Så siger hr. Nicolai Wammen et eller andet med, at man gerne ville have nogle flere pladser, og at det indgik i aftalen.
Men så må den logiske følge jo være at spørge hr. Nicolai Wammen: Når man nu vil have forældrebetalingen ned igen fra det, man fik arbejdet den op på af egen drift, vil det så betyde, at man vil nedlægge nogle af de pladser igen?
Det håber jeg da ikke.
Men hvis man ikke vil det, kunne man jo lige så godt have gennemført det, man rent faktisk vil gennemføre, dengang man havde regeringsmagten, frem for at lave den sidemanøvre med, at man først hæver forældrebetalingen til mere, end man åbenbart selv synes er godt, og bagefter stiller forslag om, at den bliver sænket igen.
Hans Andersen (V), 2003-12-12:
Jeg vil takke for det bekræftende svar, jeg fik, der betyder, at Socialdemokratiet vil sende en skatteopkrævning til enhver medarbejder, der er omfattet af en sådan sundhedsordning, hvis Socialdemokratiet igen får indflydelse.
Det kan jo undre, at man i den grad tager afstand fra eksempelvis den ordning, som hr. Mogens Lykketoft lavede for medarbejdere i Finansministeriet, da hr. Mogens Lykketoft var finansminister.
Men hr. Nicolai Wammen lovede, at Socialdemokratiet vil gå en anden vej.
Er det vejen tilbage til længere ventetider til behandling?
Jørgen Winther (V), 2003-12-12:
247.000 ventede mere end 3 måneder på at blive indlagt, da Socialdemokratiet og regeringen måtte opgive regeringsmagten.
Nu er det sådan, at en patient med knæproblemer ikke mere skal vente 35 uger som dengang, men kun 17 uger, og en patient med hofteproblemer skal ikke mere vente 30 uger, men kun 15 uger
Det er virkelig en forbedring.
Spørgsmål nr. 1: Hvad mener Socialdemokratiet om privathospitalers rolle i samfundet?
Nr. 3: Hvad mener osv.
Det er, fordi jeg gerne vil høre, hvad Socialdemokratiet mener om privathospitaler, og om patienter kan få offentligt tilskud.
Nu spørger jeg igen.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Jeg kan forstå på hr. Jens Kirk, at han gerne vil invitere mig en tur til Jylland.
Det er jeg sådan set glad for, for jeg bor i Jylland, og det er rart en gang imellem også at kunne se sin hjemegn.
Men jeg vil så også sige til hr. Jens Kirk, hvis vi skal blive alvorlige et øjeblik, at denne regering har ført en politik, som har sendt massevis af mennesker ud i arbejdsløshed.
Den socialdemokratiske regering førte en politik, der skabte titusinder, ja, faktisk hundredtusinder af job.
Derfor er det fuldstændig grotesk at skulle høre på de her anklager.
Man kan gå tilbage og se, hvordan det gik under den tidligere borgerlige regering under hr. Poul Schlüter - jeg tror ikke, at vælgernes hukommelse er så kort - og den påstand om, at det, Socialdemokratiet har lagt frem, som jo bare er at ligestille landbrugserhvervene med andre erhverv, skulle betyde, at vi går ind og nærmest lukker dansk landbrug og vil sende arbejdspladser udenlands, er det rene vrøvl, og det ved ordføreren selvfølgelig udmærket.
Det kan undre mig med det normalt gode samarbejde, vi har i Fødevareudvalget, at man vil begynde at betvivle, at vi har en seriøs holdning til de her ting.
Jeg må bare sige, at de tal, der her kommer fra hr. Jens Kirk, er grebet ud af den blå luft.
Der er ikke dokumentation for dem.
Til fru Else Theill Sørensen vil jeg sige, at hele skattestoppets mekanisme jo er, at man ikke kan flytte rundt på noget som helst, at tingene stivner fuldstændig.
Det er jo også det, bl.a. vismændene har kritiseret, hvor de har sagt, at alting går i stå med det her skattestop.
Man kan ikke justere der, hvor der er behov for det.
Under den tidligere socialdemokratiske regering lavede vi to skattereformer, vi ændrede på skatterne, nogle gik op, andre gik ned.
Men det var ikke sådan, som Venstre altid påstår, at skattetrykket bare steg og steg.
Tværtimod skete der det, at skattetrykket lå stabilt og fast, i modsætning til situationen, når vi har haft borgerlige regeringer, og derfor ved fru Else Theill Sørensen også godt, at hun har en dårlig sag.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-12:
Er det den sidste, er det også den tredje, og jeg håber, at tredje gang er lykkens gang, så jeg kan få lidt indblik i den der liste over skatter, der skal hæves, hvis skattestoppet bliver fjernet.
Jeg kunne forstå, at ganske almindelige lønmodtagere får det bedre, virksomheder og erhvervsdrivende får det bedre, hvis Socialdemokratiet kommer til og afskaffer skattestoppet.
Skal det forstås sådan, at ingen indkomstskatter stiger, ingen virksomhedsskatter stiger, og i givet fald, hvor kommer pengene så fra?
De skattelettelser, de forbedringer i almindelige menneskers daglige økonomi, der nu begynder at vise sig på grund af skattestoppet og på grund af skattenedsættelserne, skal de fjernes eller hvordan?
Jens Kirk (V), 2003-12-12:
Man føler sig næsten fristet til at invitere hr. Nicolai Wammen med på en tur til Jylland, og det også gerne om dagen, for når man hører de svar, der kommer fra hr. Nicolai Wammen, skulle man ikke tro, at vi sad i samme udvalg og fik de samme papirer, for så kunne han ikke give så uvidende et svar, som han giver.
Men det var vel for meget at spørge om en gang mere, om man har en aftale der.
Men er sagen, at man ønsker en masse af disse arbejdspladser flyttet til udlandet, hvor arbejdskraften er meget billigere end i Danmark, i stedet for at bevare mange af disse gode arbejdspladser her i landet ved at give hovederhvervet måske også rimelige vilkår?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-12:
Vi hørte lige, at der var bevillinger til det ene og det andet fra Socialdemokratiet, men vi får aldrig at vide, hvor pengene skal komme fra.
Men det er det samme som altid
Allerførst vil jeg lige slå en ting fuldstændig fast:
Der er ingen, der det sidste halve års tid er blevet arbejdsløse i Danmark på grund af regeringens strammere regler, på grund af ekstra byrder, for sådan er det ikke, tværtimod har vi fjernet byrder fra erhvervslivet.
Det er en mølle, som Socialdemokratiet er ved at skabe, som man ikke har set før, og som kan få uoverskuelige konsekvenser for det danske samfund.
For 30.000 flere arbejdsløse i den private sektor skaber sådan set mindre basis for 60.000 offentligt ansatte.
Så det er beviset for, at når man kommer over 100 pct.s beskatning, som man er på dette område, er pengene der ikke, ej heller i landbruget.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Hr. Eyvind Vesselbo må virkelig have en tilværelse med mange udfordringer for at stille sig op her og påstå, at Socialdemokratiet ikke vil noget på miljøområdet, mens regeringen vil.
Det, vi har set fra regeringen på miljøområdet, har været massive besparelser.
Det er fuldstændig forkert, svarede jeg hr. Eyvind Vesselbo.
Når man hører hr. Eyvind Vesselbo, lyder det, som om vi ikke bare skal have et Lomborginstitut, men også et Vesselboinstitut, for det her er den største fordrejning, jeg længe har hørt fra hr. Eyvind Vesselbos side.
Jeg forventer straks et ændringsforslag fra regeringen, så vi kan få oprettet et sådant institut.
Til hr. Jens Rohde, der spurgte til daginstitutionerne:
Jeg tillod mig den frihed at gå ud fra, at også Venstres politiske ordfører havde læst det her glimrende dokument »Vi vil investere i fremtiden«, hvor vi klart gør rede for, hvordan vi vil finansiere det, bl.a. ved at børnechecken skal bidrage til finansieringen, og resten indgår som en integreret del af vores skatteudspil.
Så svaret er klart: Børnefamilierne får en gevinst, men der er også et bidrag fra børnefamilierne selv.
Det har vi ikke lagt skjul på.
Det var i øvrigt også den besked, hr. Jens Rohde fik fra hr. Frank Jensen i åbningsdebatten.
Så der er intet nyt for hr. Jens Rohde i det her.
Sådan er det, og det ved hr. Jens Rohde jo også godt.
Men godt forsøgt, vil jeg sige til hr. Jens Rohde.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-12:
Nu må vi så håbe, at hr. Jens Rohde får sit ønske opfyldt om at få bare ét svar, for så er der kommet ét svar i dag fra hr. Nicolai Wammen.
Men hr. Nicolai Wammen ser også lidt presset ud, og der er jo heller ikke så mange af kammeraterne til stede til at hjælpe hr. Nicolai Wammen, som interesserer sig for denne her debat, så det er lidt svært at få lidt hjælp, kan jeg forstå.
Det er jo sådan, når man er specielt presset og ikke kan svare på spørgsmålene, at så prøver man at sige, at det var vel nok et sjovt indlæg, ham der kom med for lidt siden, og så slipper man for at tage det seriøst.
Men jeg havde egentlig indtryk af, at Socialdemokratiet mente, at miljøpolitikken var seriøs, og at man tog det seriøst.
Men der kan jeg så forstå, at det bare er sjov det hele, og det er måske derfor, der slet ikke er nogen miljøpolitik i Socialdemokratiet, for der er ikke kommet noget fra hr. Nicolai Wammen.
Hvorfor skjuler man sin miljøpolitik?
Jeg vil bede hr. Nicolai Wammen om at komme herop og svare.
Er det ikke sådan - erkend det nu - at hr. Nicolai Wammen og Socialdemokratiet egentlig er meget godt tilfredse med den miljøpolitik, der føres, når nu pressen ikke er til stede.
Erkend det!
Vi er jo bare her alene, det bliver mellem os her i salen.
Erkend det blankt!
Jens Rohde (V), 2003-12-12:
Hvem skal nu betale?
Hvem har råd til det?
Hr. Nicolai Wammen har mange, mange penge, han har råd til det.
Sådan lyder det i hvert fald herfra.
Men vi får aldrig nogen sinde et svar på, hvor alle pengene skal komme fra.
Man stiller sig op her, og så siger man frisk og frejdigt: Vores skattereform finansierer det hele, det er fuldt finansieret.
Hr. Nicolai Wammens svar var faktisk, at man på finansieringsområdet samtidig lavede personskattelettelser.
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at hænge sammen.
Kan vi dog ikke bare få et par svar.
Nu spørger jeg helt konkret til det her område, der hedder daginstitutioner. 1.000 kr. for en plads i daginstitution er et forslag, som mange sikkert vil synes er en spændende idé.
Hvem skal betale?
Og er man enig med Det Radikale Venstre om det her forslag?
Hvis man ikke er det, hvor hårdt vil man så insistere på, at det kommer igennem?
Kan befolkningen regne med, at det bliver til noget?
Bliver det til noget, og hvem skal betale?
Ét svar må dog kunne gives.
Hans Andersen (V), 2003-12-12:
Jeg vil gerne spørge til et af Socialdemokratiets ændringsforslag til finansloven.
Et af dem indeholder en afskaffelse af de meget populære sundhedsforsikringer, som rigtig mange medarbejdere i dag har fået.
Flere hundredtusinder medarbejdere er faktisk omfattet af disse sundhedsforsikringer.
Hvis man afskaffer dem, vil det jo betyde, at folk får en ekstra skattebillet tilsendt, hvis deres arbejdsgiver har taget et socialt ansvar og betalt for behandlingen. Vil Socialdemokratiet virkelig genindføre denne skat på sundhed?
Og er det inklusive de 8,7 mia. kr., eller er denne afskaffelse af sundhedsforsikringerne noget, vi skal lægge oven i de 8,7 mia. kr.?
Helga Moos (V), 2003-12-12:
Jeg kan kun sige, at jeg virkelig undrer mig over den miljøpolitik, som åbenbart mangler i Socialdemokratiet.
Hvorfor i alverden er der ikke kommet nogen som helst ændringsforslag omkring jordforureningsloven?
Er det sådan, at man har været så tindrende glad for den lov, der blev lavet, at det kun er os, der er interesseret i at få den lavet om?
Der er jo ikke sat penge af til det.
Det er, som om de borgere, der er kommet i klemme, ingenting betyder for
Socialdemokratiet
Hvad med partikelfiltrene, hvor er ændringsforslagene?
Er der virkelig sådan, at man i virkeligheden er så smaddergodt tilfreds?
Det lyder da godt, for jeg synes, vi har en god miljøpolitik, og det ser ud til, at vi har opbakning til den.
Så håber jeg, at vi får opbakning til vores forslag til ændring af jordforureningsloven.
Er man virkelig kun utilfreds, når fjernsynet er på?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Som en, der ikke har deltaget så meget i debatten indtil nu, har det været påfaldende at se Socialdemokratiets forståelse af det her med meningsmålinger.
Hvis regeringen baserer sin politik på Gallup, så er det noget svineri, men hvis Socialdemokratiet baserer sin politik på GFK, så er det helt fint.
Jeg tror, vi alle sammen må sande, at vi bruger meningsmålinger på den måde, at når det går godt, så tror vi på dem, og når det går skidt, så tror vi ikke så meget på dem.
Det er måske det, der kommer til udtryk her fra
Men grunden til, at jeg tager ordet nu på det her tidspunkt, er sådan set for at udstede en meget, meget stor tak til Socialdemokratiet og specielt hr. Nicolai Wammen.
For hr. Nicolai Wammens facon under finanslovforhandlingerne gav jo Dansk Folkeparti en enestående mulighed for at søge indflydelse på finanslovforslaget over for regeringen.
Man insisterede i den grad på at ville forhandle som en blok.
Alle de øvrige oppositionspartier, altså ud over Dansk Folkeparti,
ville fremtræde som en blok og forhandle som en samlet flok.
Når man valgte at forhandle på den måde, vidste man jo godt, at man gik efter at undgå et forlig med regeringen, og det gav jo Dansk Folkeparti en mulighed for at sætte et lidt større fingeraftryk, end vi ville have haft, hvis hr. Nicolai Wammen havde ageret anderledes.
Så tusind tak for det, vil jeg sige til hr. Nicolai Wammen.
Freddy Dam (V), 2003-12-12:
Jeg har forstået, at Socialdemokraterne genfremsætter deres forslag om en skattereform, hvad man på sin vis kan undre sig over i betragtning af, at Finansministeriet tidligere har beregnet, at forslaget er underfinansieret med ca. 15 mia. kr. på lang sigt.
Det må efter min opfattelse betyde, at Socialdemokraterne har besluttet sig for en af tre løsninger på finansieringsproblemet: Enten vil de opgive 2010-målsætningen om at halvere den offentlige gæld, altså gennemføre et generationstyveri, som vi plejer at kalde det, eller også vil de afskedige 30.000 offentligt ansatte, og det er jo i strid med alles beskæftigelsesønsker, eller også vil de sætte skatten op med 5.000 kr. pr. familie pr. år, sådan som de plejer.
Hvad for en af løsningerne er det, Socialdemokraterne har besluttet sig for?
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige, at vi er meget optaget af, hvad der kommer af input fra alle egne af landet, og den meget klare melding, der er kommet fra fagbevægelsen som helhed, har været, at den her regering og det finanslovforslag, den har fremsat, har været fuldstændig uspiseligt, og jeg kan fortælle hr. Kristian Jensen, at Dansk Metal vil være i front, når vi skal forsøge at se, om vi ikke kan få en anden regering efter næste valg. Hr. Kristian Jensen kan være helt rolig, og med dagens meningsmålinger behøver hr. Kristian Jensen ikke at være så sur, for der er slet ikke brug for al den polemik.
Der er en velvilje i befolkning over for de synspunkter, som oppositionen kommer med.
Det glæder os.
Til fru Eva Kjer Hansen: Vi vil gerne have midler, der bliver brugt på de ældre og ikke på bureaukrati.
Jeg synes egentlig, det er lidt overraskende at høre netop Venstres ordfører i den sag.
Man siger altid, at Venstre så gerne vil af med bureaukrati, og her forsvarer man bureaukratiet.
Det er klart, at der skal gå noget til bureaukrati.
Vi vil have, at de penge, der bliver afsat til de ældre, skal gå til de ældre, og ikke at de skal forsvinde i systemerne.
Derfor har jo også en lang række bl.a. Venstreborgmestre været ude og kritisere den måde, de her midler bliver anvendt på, og det synes jeg da at Venstre skulle lytte til.
Til hr. Jens Vibjerg
: Vi vil meget gerne støtte, at dansk erhvervsliv har de bedst mulige rammer, og en af forudsætningerne for det er, at vi får uddannet vores arbejdskraft, at vi får uddannet vores befolkning, så vi kan opnå det, som var et kendetegn for den regering, som var før den, vi har nu, nemlig at vi fik folk i arbejde frem for at sende folk ud i arbejdsløshed.
Det er jo lige præcis sådan, at vi har en regering nu, som er kortsynet, og som afholder sig fra de nødvendige investeringer.
Vi vil lave de nødvendige investeringer, og derfor vil vi også, når den dag kommer, kunne få folk tilbage i arbejde, og jeg synes, at regeringen skulle lytte til vores mange gode forslag.
Jens Vibjerg (V), 2003-12-12:
Et er, at Socialdemokraterne med en række ændringsforslag vil sende store milliardregninger til de danske skatteydere, det kender vi jo, men den socialdemokratiske kreativitet udfolder sig jo rigtigt, når der skal hentes penge til statskassen.
Nu vil man sågar lægge en afgift på at ansætte folk, altså en lønsumsafgift på 2 promille.
Jeg vil godt spørge Socialdemokraterne: Har man lavet beregninger over, hvor mange flere arbejdsløse det giver at lægge en skat på at ansætte arbejdskraft?
Det er i hvert fald uden sammenhæng, at man, når man siger, at man vil gøre noget for ledigheden, så i praksis straffer de virksomheder, der ansætter arbejdskraft.