runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Til hr. Peter Hansen-Nord: Jeg vil bare bekræfte her, hvad jeg sagde i går, nemlig at der bliver forelagt et aktstykke i januar 2001, og vi kan så diskutere videre på grundlag af det aktstykke.
Til hr. Thorkild B. Fransgaard: Jeg blev spurgt, hvor jeg havde været, og jeg kunne godt have lagt en større liste på bordet.
Jeg var nu ikke forberedt på at skulle redegøre for min kalender her.
Men det er jo ikke sådan, at vi bare går rundt i et lukket rum herinde og ikke er en del af en hverdag.
Jeg måtte også svare fru Tove Fergo på samme måde i går.
Altså det er da muligt, at hr. Thorkild B. Fransgaard får de svar, han søger, når han besøger andre mennesker og besøger arbejdspladser eller taler med naboer, eller hvad han gør.
Jeg taler også med dem, og jeg hører meget ofte andet end det, der lige bliver fremført her.
: Nå, hvad sker der med den børnehave?
Hvornår går de i gang nede i skolen med at få den renoveret?
Kan det holde, det dér med hjemmehjælp?
Det er sådan noget, jeg hører, men det kan måske være, at den slags tror man ikke rigtig på at hr. Thorkild B. Fransgaard interesserer sig for.
Det er meget det, jeg hører, selv i en skurvogn - selv i en skurvogn.
absolut, det er interessant, hvem der skal betale
Vi har ikke alene ideologisk, men også praktisk et ønske om, at vi henter pengene dér, hvor de er, og at vi omfordeler, sådan at vi skaber de bedst mulige og lige betingelser for den enkelte.
Og jeg vil gerne være stolt af, at Danmark er et af de lande i verden, hvor vi har den bedste fordeling af indkomstmuligheder.
Vi er, tror jeg, næsten verdensmester i at fordele indkomster ligeligt, og det vil vi fortsat kæmpe for.
Vi har saneret meget.
Der er fjernet meget snavs, der er fjernet megen spekulation i denne regerings tid, og vi har konstant afvist også f.eks. konservative forslag om at fjerne mellemskatten isoleret og så finansiere det ved at fjerne fagforeningsfradrag og dermed sende en kæmperegning til kassedamen med lav indkomst.
Hr. Frank Aaen skal ikke være i tvivl om, at her er der en forskel mellem os og bl.a. Venstre og De Konservative.
Med Venstre er det jo svært at diskutere skattepolitik i øjeblikket, for der er ikke noget i det, ud over at der bare bliver sagt stop hver gang.
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen gjorde opmærksom på et helt rigtigt problem, nemlig at forskellen på dagpenge og det, man får udbetalt, hvis man kommer i arbejde, for mange mennesker er alt for lille.
Derfor støtter Enhedslisten, at skatten for lavtlønnede skal sættes ned.
Derfor synes vi, at lønnen for de laveste indkomster skulle sættes i vejret.
Jeg kan læse i Venstres udspil, at Venstres forslag er, at arbejdsløse under 30 år alle sammen skal have halveret deres dagpenge, altså halveret dagpengeydelse til alle arbejdsløse under 30. Hvis man tager en arbejdsløs under 30 år og sender i aktivering, ud at arbejde på en ganske almindelig arbejdsplads, så skal vedkommende have en tredjedel af den løn, kollegerne får.
Det, der er Venstres politik, er halve dagpenge og en tredjedel løn til dem, der er i aktivering
Velbekomme!
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
I Det Radikale Venstre er vi meget optaget af diskussionen om fremtidens velfærdssamfund, indretningen af det, hvordan man prioriterer, hvordan økonomien ser ud.
Jeg står her med et telegram fra Reuter Finans af 6. december, hvor det hedder, at Venstre har foretaget en fremskrivning af dansk økonomi, altså hvordan det danske velfærdssamfund ser ud i fremtiden, hvordan man vil reducere statsgæld, møde demografiske udfordringer og alle de store udfordringer, vi står over for, men at Venstre ønskede at holde den plan fortrolig.
Mit spørgsmål til ordføreren er: Kan ordføreren bekræfte, at Venstre har sådan en plan?
Og i bekræftende fald, hvorfor må vi ikke se den?
Det kunne da være utrolig nyttigt at diskutere velfærdspolitik på baggrund af Venstres ønsker også om 10 år.
Per Kaalund (S), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen ved jo, at Socialdemokratiet går ind for frihed og personlig udfoldelse og selvfølgelig også med sikkerhed for, at vi har et velfærdssamfund.
Se, her i Danmark er det ikke forbudt at benytte private sygehuse, heller ikke betalingssygehuse.
I over halvdelen af landets amter er Venstre den politisk dominerende kraft sammen med andre borgerlige partier.
De kan efter de regler, der er, benytte private betalingssygehuse.
Hvorfor gør de det ikke?
Og hvorfor gør de det ikke i stigende omfang?
Med hensyn til udbud og udlicitering dominerer Venstre sammen med andre borgerlige partier i over halvdelen af landets kommuner og også amter.
Hvorfor udliciterer man ikke?
Hvorfor benytter man sig ikke af de muligheder, der er, når Venstre her på Christiansborg taler så varmt for disse ting?
Er det, fordi der på det kommunale område er flere realistiske folk, som har problemerne inde på kroppen og ved, hvad det drejer sig om, frem for at ride ideologien så højt?
Man slår altså ikke engang igennem i egne rækker.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-12-14:
Venstre vil bedre velstand og velfærd på alle områder.
Det skal også være billigere, for skatteindtægterne tømmes jo gradvis ud.
Samtidig skal private virksomheder have mulighed for at tjene penge.
Det hænger ikke sammen.
Jeg synes, det er fair, at Venstre vil demontere det offentlige og gøre det til en privat forretning. Er sandheden ikke, vil jeg gerne spørge hr. Thor
Pedersen, at når Venstre ikke kan få det, man helst vil, nemlig et minimalstatssystem, så vælger man en »minimalstat light« ved at lave parallelsystemer ved siden af det offentlige?
Er sandheden ikke, at noget sådant i virkeligheden bliver dyrere, og at skattestopideer heller ikke hænger sammen, og at det derfor bliver et skatteflop, og at valgfriheden bliver valggas uden finansiering? Og så hiver man op af hatten, at man kan tage lidt fra ulandsbistanden, og så kan man hive fat i udlicitering. Jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen vedrørende udliciteringsspørgsmålet: Lad os få en finansieringsplan.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen nævnte, at Venstre ikke havde råd til at informere om alt det, Venstre gerne vil.
Jeg ved ikke, om hr. Thor Pedersen kan offentliggøre, hvor meget Venstre har i deres valgfond, for der må jo være råd til at annoncere.
Det ser vi jo i øjeblikket.
Men jeg har så et gratis forslag til hr. Thor Pedersen: Jeg har lige hørt - det blev sagt fra talerstolen af hr. Thor Pedersen - at Venstre ikke skjuler noget; der er ikke nogen hemmelige beregninger.
Derfor vil jeg gerne have lov at citere fra et interview fra Reuters Finans 31. oktober, hvor der står: »Fortrolige, men realistiske beregninger.
Venstre har på samme måde som regeringen til bevarelse af velfærdssamfundet lavet en fremskrivning af dansk økonomi
for, hvordan beskæftigelsen, skattetrykket, gælden, opsparingen vil udvikle sig - men med Venstres økonomiske politik.
Rapporten er fortrolig, men Fogh Rasmussen oplyser, at Venstre er enig i regeringens mål om og behov for at øge arbejdsstyrken med 80.000 personer frem til 2005 og øge den private opsparing med 2,5 pct. til 19 pct. af BNP i samme periode.« Jeg vil gerne spørge hr. Thor Pedersen: Kan vi få det offentliggjort?
Det er mit spørgsmål.
Hvad er det, Venstre har at skjule?
Kan vi få tingene på bordet frem for det der hemmelighedskræmmeri?
Bjarne Laustsen (S), 2000-12-14:
Jeg synes, at Venstres ordfører, hr. Thor Pedersen, holdt en meget visionsløs tale om, hvad der var Venstres bud, ud over at man fik det klare indtryk, at Venstre vil skære ned på en lang række strækninger.
Noget af det, som andre også har været inde på, er spørgsmålet om arbejdsmiljø.
Det er et af de her konkrete eksempler.
Når man i Venstre så bliver stillet over for, hvad man egentlig vil på en række områder, ja, så vil man kun forringe, og jeg forstår simpelt hen ikke, at Venstre ikke vil være med til at lave en forbedring af arbejdsmiljøet.
Dér er jo virkelig penge at spare, når de her arbejdsskader koster ca. 20 mia. kr. for samfundet om året.
Vi forstår heller ikke, hvorfor Venstre ikke vil være med til at give hjemmehjælperne og sygeplejerskerne et løft.
Så er der spørgsmålet om overførselsindkomsterne.
Efterløns- og folkepensionstaksterne stiger - også antallet af folk på efterløn og folkepension stiger - bare fra 1999 til 2001 er der en stigning på 6 mia. kr. Spørgsmålet er: Hvordan kan disse grupper være sikre på, at de også kan få de ydelser som et minimum, som vi kender i dag, når Venstre vil sætte skatten ned for dem, der tjener mest, altså topskatten, og hvordan kan vi så være sikre på, at der bliver noget til overførselsindkomstmodtagerne?
Carsten Hansen (S), 2000-12-14:
Jeg må sige, at under hr. Thor Pedersens tale var der jo
En stor del af disse skader kommer faktisk som følge af et dårligt arbejdsmiljø.
De mest ædruelige undersøgelser, jeg har set på området, viser, at det koster 21 mia. kr. om året, men hvor er Venstre henne i det spil?
Ja, Venstre har jo fremsat 3 beslutningsforslag, der betyder, at de forringer arbejdsmiljøet, bl.a. for de hjemmehjælpere, hvor de vil effektivisere og forbedre og ændre forholdene, således at der ikke kan foregå tilsyn i private hjem.
Er det den vej, Venstre vil trække, når de skal forbedre og effektivisere, således at vi faktisk forringer arbejdsmiljøet ude i private hjem?
Til hr. Thor Pedersens verdensbillede med Mercedeser og BMW'ere kan jeg da oplyse, at der også var vesttyskere, der kørte i Polo og Golf dengang.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-14:
Venstre vil ikke bruge tid på at angribe Socialdemokratiet, hvorefter hr. Thor Pedersen fortsatte sin tale med, jeg vil næsten fristes til at sige en nærmest besudling af ordet velfærd.
Det sker endnu en gang ved at gøre det hele til en diskussion om frit valg, udlicitering og borgere, der skal løbe rundt efter en pose penge, som Venstre vil kaste ud til dem.
På sygehusområdet er det jo nærmest blevet et mantra for Venstre med den her pose penge.
Gad vide, hvor befolkningen egentlig tror, der er størst chance for at blive behandlet.
Så er der en hemmelig plan i Venstre, kan vi forstå i dagens aviser, en hemmelig plan, som vi tilsyneladende ikke må se.
Pressen må ikke se den, og jeg kan forstå, at Venstres finanspolitiske ordfører heller ikke må se den.
Han kender den i hvert fald ikke.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Til hr. Flemming Kofod-Svendsen: Den letteste forståelse, når man taler om skattestop er at vende problemfeltet og sige:
Hvis staten har et problem, man skal finansiere, så er den løsning, vi vil vælge, ikke at gå ud og sige, at nu skal borgerne betale flere skatter og afgifter.
Vi løser altså ikke fremtidens opgaver ved at øge skatter og afgifter.
Men det er klart, at der kan være tale om - det kan være i fællesskabet med de andre lande i Europa, EU - at vi er tvunget til at ændre på nogle satser, men så er det sådan, at hvis vi ændrer på en sats, så gør vi det også på en anden, så hvis en sats betyder, vi får et større provenu, så får vi tilsvarende mindre provenu på en anden sats, og sådan er det også med indkomsten.
Borgeren som begreb kommer ikke til at betale mere, end han egentlig betalte før.
Til hr. Thulesen Dahl, der spørger om integration, vil jeg svare lidt af det samme som til hr. Henrik Svane.
Vi vil gøre det, som man skal i et ansvarligt, demokratisk samfund, nemlig sikre, at de borgere, man tager imod udefra, bliver behandlet anstændigt.
Sådan må det være.
Alle de intentioner, der kan ligge i integrationsloven om at behandle folk anstændigt, støtter vi.
Dernæst: Vi ønsker at hjælpe i nærområdet.
Det optimale er, at folk bliver tæt ved, hvor de egentlig har boet hidtil, så det er lettere at komme tilbage, og vi støtter i nærområdet.
I øvrigt er det fornemmeste jo også i
FN's præambel repatriering: at sikre, at fordrevne kommer tilbage til deres fædreland. Så siger hr. Henrik Svane, at vi vil halvere ulandsbistanden.
Næh, det, vi har sagt, er, at vi ikke vil være med til at give penge til korrupte systemer.
Vi vil ikke støtte statsterrorisme i Zimbabwe.
Vi vil ikke betale for, at et uland finansierer militære operationer i nabolandene, fordi vi indirekte finansierer de opgaver, som landet ellers selv skulle løse.
Det vil vi ikke!
Samtidig har vi et ønske, som har været formuleret i mange år: en ekstern evaluering af nytten af dansk ulandsbistand i det hele taget.
Og indtil vi har den evaluering, vil vi fastfryse det niveau, vi kender fra 1999.
Henrik Svane (RV), 2000-12-14:
Der er selvfølgelig ikke noget tankevækkende i, at Venstre har en plan - det har vel mange partier - for, hvordan de vil indrette fremtidens samfund, hvis de får magt, som de har agt.
Det er heller ikke tankevækkende, at planen er hemmelig for os andre, men jeg synes, det er tankevækkende, at planen tilsyneladende er så hemmelig, at Venstres finanspolitiske ordfører ikke kender til den.
Hvis ikke den finanspolitiske ordfører kan klare det selv, kan det være, at Venstres ledelse kan gøre det, for vi er meget interesseret i, hvad den plan måtte indeholde.
Hvis man skal fremskrive et samfund, hvad er det så for pejlemærker, man vil gå efter, hvis Venstre virkelig får magten?
Når vi nu ved, at 95 pct. af verdens flygtninge findes i nærområderne, så er det tankevækkende, at Venstre stadig væk tror på, at vi kan sørge for at holde dem hjemme, og er det så solidaritet med de lande, der i den grad er trykket af en stor flygtningeindsats, at Venstre først vil halvere ulandsbistanden, som skal være med til at finansiere hjælpen i nærområderne, og dernæst ønsker at afskaffe de facto-begrebet for at kunne sætte antallet af flygtninge i Danmark ned med to tredjedele?
Er det solidaritet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Jeg tror ikke, det kommer helt overraskende for hr. Thor Pedersen og Venstre, at Dansk Folkeparti ønsker en anden flygtningepolitik, en flygtningepolitik, der går ud på i højere grad at hjælpe i nærområderne frem for at hjælpe ved integrationen af udlændinge i det danske samfund.
Derfor vil jeg spørge om Venstres holdning til integrationspolitikken og udgifterne som følge
af den
, og når jeg spørger, er det jo på grund af to ting: For det første, fordi Venstre ved at undlade at stemme til integrationsloven hjalp regeringen igennem med loven i sin tid, og for det andet, fordi fru Birthe Rønn Hornbech under en debat, vi havde for nylig omkring det her område, sagde, at nu kunne man godt betragte Venstre som et parti, der stod bag integrationsloven.
Og det er ikke helt uinteressant at få det her på det rene i forhold til, at vi altså har at gøre med et område, hvor udgifterne for statens vedkommende er fordoblet på under et år.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Jeg vil gerne høre lidt om Venstres skattestop i relation til skattenedsættelser.
Nu forstod vi i går, at Det Radikale Venstre er meget optaget af topskatten, men hvad er Venstres målsætning?
Hvad betyder det konkret med skattestop?
Kan man så ikke forestille sig, at på nogle områder kan skatten stige, hvis den sættes ned andre steder, eller er det et totalt skattestop, så man ikke kan sætte én eneste skattesats op? Skal det ses i en helhed i løbet af et halvt eller et helt år, eller hvordan?
Er det så topskatten, eller er det bundskatten, eller er det mellemskatten, eller er det et helt fjerde område, Venstre er optaget af, og hvilken plads har gældsafviklingen i forhold til skattelettelser?
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Hr. Jes Lunde er jo en glimrende fortaler for det, jeg nævnte før med Trabanten over for en Mercedes.
Der skal i hvert fald ikke være konkurrence, uden at den, der ønsker at vælge noget andet, skal betale det hele selv.
Er du ikke tilfreds med det plejehjem, du er på, gå et andet sted hen, betal det hele selv.
Jamen det er jo præcis det system, vi ønsker at bryde med.
Hr. Jes Lunde mener, at konkurrence fremmer alle dårligdomme.
Tænk, jeg tror, at uanset hvor det foregår, om det er et offentligt sted eller et privat sted, så betyder konkurrencen, at alle tænker på, hvordan de kan gøre det bedre.
Hvad er det, jeg kan, jeg ikke kan få lov til?
og søndage for planlagte operationer?
Kunne vi ikke gøre det bedre?
Jo, det kan vi.
Vi kan gøre meget, som vi kunne lære af dem, der har fået lov til at vise, at det kunne gøres på en anden måde.
Det er jo styrken ved det markedsstyrede samfund.
Hr. Morten Helveg Petersen spørger, om der er nogle fortrolige papirer.
Altså, der er nogle i Finansudvalget, og det ved hr. Morten Helveg Petersen godt, men det vedrører ikke Venstres tanker og ønsker, så de papirer er åbenbart så fortrolige, at jeg altså heller ikke kender dem, må jeg sige. Jeg kender ikke de fortrolige papirer.
Jamen jeg er nødt til at sige, at jeg kender dem altså ikke.
Alle de papirer, jeg sidder og læser, dem, vi har i Venstres oplæg, er ikke stemplet fortrolig.
Så enkelt er det.
Til hr. Frank Aaen er jeg nødt til at sige, at vi har ét ønske.
Det er, at man kommer i arbejde og i rigtigt arbejde, at alt andet er en kort overgang, at det altid er tydeligt, at det kan betale sig at få et rigtigt arbejde.
Og hvis man går til Farum og spørger, hvordan det har virket, så kan man opleve, at hvis Odense Kommune gjorde det samme, så ville Odense spare 726 mio. kr. på et år, hvis de var lige så dygtige til at få folk ud i arbejde. Og det, man burde lægge mærke til, er, at de bliver derude.
Frank Aaen (EL), 2000-12-15:
Det er for så vidt en udmærket lov, men det er altså igen en lov, der drejer sig om registre med personfølsomme oplysninger.
Det behandler vi altså i mange forskellige sammenhænge i Folketinget i øjeblikket.
Vi havde det forleden dag i forbindelse med øgede muligheder for at sammenkøre CPR- og BBR-registrene, altså ejendomsregistret, og vi har altså den lov her.
Jeg vil sige om den lov her, at der oven i købet er det meget utilfredsstillende, at inddragelsen af Datatilsynet i lovbehandlingen har været meget uigennemsigtig.
Først efter gentagne spørgsmål i udvalget kommer det frem, at Datatilsynet har haft nogle indvendinger imod loven, som har ført til meget store ændringer i den lovforberedende proces, som vi først bliver opmærksomme på meget sent.
Jeg vil også sige, at jeg mener, det er forkert, at vi ikke tager os tid til at se på alle de her forskellige registre under ét, for der er meget store retssikkerhedsmæssige problemer i alle de her forskellige registre og muligheder for at sammenkøre registre set ud fra borgernes synspunkt.
Pia Gjellerup (S), 2000-12-15:
Når hr. Frank Aaen her siger, at det har været uigennemsigtigt, hvordan Datatilsynet har været inddraget i lovforberedelsen, så skal jeg blot til almindelig oplysning sige, at det er fremgået af en meget, meget, meget grundig besvarelse til Erhvervsudvalget, hvordan Datatilsynet har været inddraget, og hvilke ændringer de har givet anledning til, forud for at lovforslaget blev fremsat. Det er også udvalget bekendt, at der ikke efter de ændringer, der skete forud for lovforslagets fremsættelse, har været nogen indvendinger fra Datatilsynets side. Forholdet er nemlig det, at det står meget klart nu i vejledningen fra Datatilsynet, og meget klart i såvel § 5 som § 6 i lovforslaget og i selve lovteksten, ikke i bemærkningerne, hvordan det forholder sig med oplysninger, der indleveres til LetLøn-systemet.
Og jeg citerer fra § 5 om, hvem der har adgang.
Der står i det andet punktum i stk.
Det er om, hvem der har adgang, det er om adgang til egne oplysninger.
Så er der i § 6 en bestemmelse om videregivelse af oplysninger.
Og det vil jeg også tillade mig at citere, undtagen det sidste punktum om elektronisk form: »Oplysning om løn m.v. kan stilles til rådighed for kommunale og statslige myndigheder, statsanerkendte arbejdsløshedskasser og andre i det omfang, de pågældende i henhold til anden lovgivning kan få stillet den pågældende type oplysninger til rådighed.«
Det vil sige, at der med dette forslag ikke ændres på noget vedrørende afgivelse af oplysninger, det er alene det, at oplysninger indberettes ét sted fra i stedet for mange steder fra, og at de udleveres ét sted fra i stedet for mange andre steder fra.
Og det betyder samlet, at jeg synes, man burde være i særdeles trygge hænder ved at tage de to paragraffer her.
Vi er ikke inde og lave lidt ændringer, som lægger sig ved siden af lidt ændringer, man laver i andre love.
Her er det et spørgsmål om, at man i andre love forholder sig til, hvad det er for oplysninger, der kan videregives til hvem, og det lægger LetLønssystemet sig fuldstændig klinisk tæt op ad i lovteksten.
Grete Schødts (S), 2000-12-15:
Hvis jeg nu var hjemme i forsamlingshuset i Svendborg, ville jeg sige: Kære Erik, du har en dårlig sag.
Pia Gjellerup (S), 2000-12-15:
Jeg er ganske enig med hr. Frank Aaen i, at man skal være meget omhyggelig, både med hvordan man behandler oplysninger, man er i besiddelse af om personer, og med hvem man videregiver dem til.
Det, der lægges op til fra hr. Frank Aaens side, er, at det skulle vi sådan ind og ændre lidt med det her lovforslag.
Det gør vi ikke.
Det her lovforslag bruger nøjagtig ikke mere, ikke mindre den lovgivning, som vi vedtager i øvrigt.
Så omhyggeligheden i forhold til lovgivningen er som til lovgivningen i øvrigt.
Vi ændrer ikke på regler om videregivelse i dette lovforslag.
Så skal jeg blot til den ene ting om, at der bare skulle ligge sådan en eller anden telefonisk meddelelse, sige, at Erhvervsudvalget har i bilag 5 i sagen lagt en skriftlig henvendelse fra Datatilsynet, hvori Datatilsynet skriver, at man noterer sig, at der i udkastet - og det er det endelige lovforslags udkast - er indarbejdet de præciseringer, som blev omtalt, og så refereres der til et møde, der har været, som udvalget også har fået en nøje redegørelse for.
Og herefter skriver Datatilsynet i brev af 8. november: Lovforslaget i denne udformning giver herefter ikke Datatilsynet anledning til nogen bemærkninger. Det er ikke en telefonisk besked, det er en skriftlig besked sendt fra Datatilsynet den 8. november, og Erhvervsudvalget har det i bilag 5 fra den 8. december.
Frank Aaen (EL), 2000-12-15:
Det er korrekt.
Jeg glemte, at det ikke var telefonisk, det var skriftligt.
Men det skriftlige indeholdt jo ingenting, for det henviste bare til et møde, der har været holdt, og derfor var jeg nødt til at spørge om det igen og igen og igen, inden vi fik tingene frem.
Og jeg vil sige, at det her kan også godt tages som et udtryk for, at jeg ikke er helt sikker på, at Datatilsynet er sin opgave voksen.
Så kom det også med i debatten.
Når jeg kritiserer selve lovforberedelsen og de oplysninger, jeg har fået af Erhvervsudvalget, så er det, fordi der oprindelig overhovedet ikke lå nogen udtalelser fra Datatilsynet.
Så spurgte vi om det i flere omgange, og så fik
vi at vide, at nå jo, Datatilsynet havde da godt nok været inde, før det endelige lovforslag blev fremsat, men der ligger stadig væk ikke noget høringssvar fra Datatilsynet på det lovforslag, som flertallet lige om et øjeblik godkender
Jeg synes, det er stærkt utilfredsstillende, at de bare telefonisk har meddelt, at de ikke har nogen bemærkninger.
Det synes jeg er utilfredsstillende, og jeg vil sige, at regeringen er alt for sorgløs.
Altså vi har haft en stribe af love, som vi var inde på
før, vi har hørt i pressen, at arbejdsministeren om nogle uger kommer med et lovforslag om et lønregister, der skal være så detaljeret, at man kan bruge det til at kontrollere ligeløn
Jamen jeg er da sådan set tilhænger af, at vi hjælper kvinderne på arbejdsmarkedet med at få ligeløn, naturligvis, men jeg er da ikke sikker på, at jeg umiddelbart ville acceptere oprettelse af et lønregister, der er så detaljeret, at det kan bruges til det.
Det kræver da en vis omtanke, inden vi bare gør det.
Og det er derfor, jeg siger, at når vi har fire, fem, seks love, der har med personfølsomme oplysninger at gøre, og hvordan vi behandler dem, og hvordan vi sikrer borgernes retssikkerhed, så mener jeg, at det er på tide, vi tager en samlet diskussion i Folketinget af det, og den vil Enhedslisten sørge for kommer.
Grete Schødts (S), 2000-12-15:
Det gør man ikke her, så det lader jeg være med.
Men Venstre har ikke anvist finansiering på det her.
I står med flommetaler om selvvalg, og jeg ved ikke hvad.
Genoptræningen her vil I godt stemme for, men I vil ikke betale for den.
I har en utrolig dårlig sag.