Jan Trøjborg (S), 1998-01-30:
Jeg vil gerne sige tak for den generelt positive modtagelse
af lovforslaget.
Som det er fremgået af ordførernes bemærkninger, er der gået et ganske grundigt arbejde i Regnskabsrådet forud for fremsættelsen af forslaget. Som fru Annette Just nævnte, har der været en omfattende høringsrunde, og der har været gjort et ganske omfattende arbejde efter høringsrunden med henblik på at imødekomme de fornuftige og saglige indvendinger, der kom til udtryk her.
Jeg vil gerne sige tak til fru Annette Just, for jeg er fuldstændig enig i de betragtninger, hun gjorde.
Der er sket et meget stort fremskridt.
Over for hr. Frank Aaen vil jeg gerne påpege det, som jeg ved, at også fru Annette Just er meget optaget af, nemlig spørgsmålet omkring økonomisk kriminalitet.
Jeg kan ikke på stående fod udtale mig præcist om ethvert forslag til ændring eller de bekymringer, der har været udtrykt fra Told og Skats side, men jeg kan sige, at der er integreret nogle bestemmelser i lovforslaget netop med henblik på et bekæmpe økonomisk kriminalitet.
Jeg vil f.eks. gerne fremhæve ansvarsreglerne for bogføring og opbevaring af regnskabsmateriale.
Hvis en virksomhed går ind, er det den afgående ledelses ansvar, at regnskabsmaterialet stadig forefindes.
Hvis ledelsen fratræder, og virksomheden måske lukker, skal regnskabsmaterialet opbevares, og det er meget præcist defineret, hvorledes det skal foregå og hvilke ansvarsregler, der gælder.
Jeg vil sige tak til fru Pernille Sams fra De Konservative og hr. Erik Larsen fra Venstre for den vilje til at gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet, der blev givet udtryk for.
Imidlertid har jeg lidt svært ved at dele bekymringen for præciseringen for så vidt angår revisionsprotokollen, der nu skal være en del af regnskabsmaterialet.
Jeg har lidt svært ved at forstå, at der er bekymring i den forbindelse, for revisionsprotokoller er et vigtigt led i en virksomheds drift.
De er vigtige i forbindelse med at få en opfattelse af virksomhedens situation, og derfor mener jeg også, det er naturligt, at de indgår i regnskabsmaterialet. Vi havde en situation for ganske mange år siden, der førte til, at Folketinget i det, vi kalder en dosmerseddel, præciserede en bestyrelses ansvar, herunder at bestyrelsen skal være opmærksom på, at revisionsprotokollen skal behandles seriøst.
I forbindelse med lov om aktieselskaber og bestyrelsens ansvar præciserede vi, at revisionsprotokollen ikke bare skal gå rundt, men at man skal vurdere protokollen, inden man skriver under på den.
Her foreslår vi, at protokollen skal indgå i regnskabsmaterialet, og det finder vi fornuftigt.
Det er i øvrigt ikke så længe siden, vi havde en debat
her i Folketinget om en sammenlægning af to banker på Færøerne
, og i den forbindelse var Venstre og De Konservative meget optaget af spørgsmålet om revisionsprotokollatet - i hvert fald revisionsprotokollatet fra den ene bank, Føroya Banki - og man fremhævede som et helt selvstændigt element, at revisionsprotokollatet burde have indgået i aktiebyttet, og tillagde det helt afgørende betydning i argumentationen for, at aktiebyttet burde have været foretaget på et mere fyldestgørende grundlag.
Derfor har jeg lidt svært ved at forstå betænkeligheden ved, at revisionsprotokollen skal indgå i regnskabsmaterialet, men jeg ser fortrøstningsfuldt frem til udvalgsarbejdet og til en drøftelse om begrundelsen for, at protokollen er taget med på den måde, der nu foreligger i lovforslaget.
Endvidere foreslås det, at tilsynet med kravet om overholdelse af duelighedsbevis skal føres af toldvæsenet.
Der er tale om et spørgsmål, vi har behandlet et antal gange her i Folketingssalen, og som bekendt er de tidligere forslag blevet forkastet.
I store træk er dette forslag en genfremsættelse af tidligere forslag fra SF fra henholdsvis 1984 og 1993.
I december 1996 foreslog SF også duelighedsbevis indført i forbindelse med vore drøftelser om den nye besætningslov, men heller ikke ved den lejlighed var der den fornødne støtte til forslaget.
Tidligere forslag om duelighedsbevis for fritidsfartøjer er blevet forkastet, og det skyldes, at ulykkesstatistikkerne og antallet af eftersøgninger og redningsaktioner næppe har kunnet begrunde et obligatorisk duelighedsbevis.
Duelighedsbeviset er et vældig godt bevis, for det er et bevis på, at man har et grundlæggende kendskab til søsikkerhed og navigation; men jeg finder, at behovet tilgodeses på en helt rimelig måde i forbindelse med den frivillige tilrettelæggelse af uddannelse og oplysningskampagner, som vi kender nu.
Der foregår et ganske stort arbejde, bl.a. gennem
for at udbrede kendskabet til de farer, der nu engang kan forekomme, når man færdes på vandet, og vi er kommet ganske langt ad frivillighedens vej.
Det er sådan, at der hvert eneste år aflægges 4.000 duelighedsprøver i sejlads, og at op imod 700 personer indstiller sig til yachtskippereksamen om året, og det sker som bekendt på frivillighedens basis.
Jeg synes ikke, man kan sige, at der er sket særlige forandringer i sikkerhedssituationen, altså med hensyn til det antal mennesker, der kommer galt af sted til søs.
Tværtimod har vi en ganske gunstig udvikling - forstået på den måde, at der heldigvis sker færre ulykker, og at der i betragtelig grad er færre, der omkommer til søs.
Ifølge forslaget skal opmærksomheden især rettes mod de hurtigtgående både.
Vi har desværre måttet konstatere, at der var et par meget alvorlige uheld sidste sommer med de såkaldte hurtigtgående både eller speedbåde, og her er der et område inden for fritidssporten, som vi bør se nærmere på, vil jeg gerne medgive.
Vi skal måske også se på, om der skal indføres en minimumsalder for at føre store, stærke fartøjer og små, meget hurtigtgående fartøjer.
Det kan vi gøre uden at foretage lovændringer, og jeg lægger megen vægt på, at vi kan og vil gøre det i et samarbejde med de relevante organisationer på området.
Beslutningsforslaget omfatter også et krav om duelighedsbevis for førere af mindre fiskeskibe.
Jeg er enig i, at der er et behov for at se på kravene for nye fiskere, der kommer ind i erhvervet, men derimod ville jeg være meget bekymret ved og kan derfor heller ikke tilslutte mig forslaget om, at alle førere, uanset om de har sejlet i en længere årrække, skal have en duelighedsprøve.
Det mener jeg simpelt hen er urimeligt.
Jeg tror, reglerne kan være på plads endnu i begyndelsen af indeværende år.
Lad mig benytte lejligheden til at præcisere, at der allerede er sket væsentlige opstramninger af kravene til nye erhvervsfiskere, altså de unge, der ønsker at træde ind i erhvervet og begynder helt fra bunden.
Der er i 1994 indført krav om et 3-ugers sikkerhedskursus for nye fiskere.
Det er et betydeligt og fornuftigt element i bestræbelserne på at styrke sikkerheden på fiskeskibe, og det viser, at vi sammen med erhvervet er i stand til at styrke sikkerheden inden for de lovgivningsmæssige rammer, vi har i dag.
Herudover er der etableret en frivillig fiskeruddannelse, som giver fiskerbådene det, vi kalder et blåt bevis, og når der til næste år bliver indført nogle regler for nye førere af mindre fiskeskibe, synes jeg faktisk, vi er rimelig godt dækket ind med hensyn til de krav til fiskeskibe, der skal forøge sikkerheden til søs.
Desuden er der et krav i beslutningsforslaget om, at fritidsfartøjer - det er ikke nødvendigvis noget helt andet end fiskefartøjer, men kan godt være det - skal mærkes, så de let kan identificeres, og forslagsstillerne begrunder kravet med, at politiet har efterlyst tydelig markering af navn og registreringsnummer på især de mindre, hurtigtgående motorbåde.
Det kan godt være, at nogle politimestre er citeret i pressen for, at der skulle være et sådant problem, men det er ikke generelt.
Rigspolitichefen har oplyst, at man ikke har kendskab til, at der skulle være et egentligt politimæssigt behov for regler som den foreslåede, men jeg er villig til at vurdere spørgsmålet nærmere.
Imidlertid vil jeg erindre om, at det er vigtigt at være opmærksom på, at man ikke skyder gråspurve med de helt store kanoner.
Vi har ca. 60.000 bådpladser i Danmark, og derfor kan der være tale om, at skønsmæssigt bliver måske 100.000 både omfattet af registreringskravet.
Jeg vil mane til eftertanke, inden vi kaster os ud i et krav om obligatorisk registrering.
Lad os forsøge at give os selv lidt tid til eftertanke, for vi skal passe på ikke at skyde gråspurve med alt for store kanoner.
Det er en meget stor bureaukratisk operation, vi sætter i værk, hvis vi stiller dette obligatoriske krav.
Jeg skal afslutte disse bemærkninger med at sige, at regeringen ikke kan støtte forslaget.