Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg går ud fra, at fru Elisabeth Arnold er helt enig med mig i, at pinsepakken har medført en hårdere beskatning af boligejerne på trods af, at boligejerne fik stillet det modsatte i udsigt, da regeringen fremsatte pinsepakken.
Tidligere skatteminister, hr. Ole Stavad, sagde bl.a. om ejendomsværdiskattens indførelse, at det gik lige op med den eksisterende lejeværdiskat.
Men det er jo ikke rigtigt, og jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg trygt overlader til boligejerne at afgøre, om den pinsepakke, som regeringen indførte, er en hårdere beskatning end det, man oplevede op gennem 1980'erne.
I Venstre er vi meget glade for den sundhedsdebat, som både statsministeren og den socialdemokratiske ordfører har rejst her under debatten i dag.
Jeg kan konstatere, at når det gælder private forsikringsordninger, så står Socialdemokratiet med ryggen mod en mur af beton.
Nu er det jo som bekendt sådan, at når man står med ryggen mod muren, så er det svært at se skriften på væggen.
Det er derfor, fagbevægelsens eget forsikringsselskab, ALKA, har lavet en sygeforsikringsordning for medarbejderne i Arbejdernes Landsbank.
Det er derfor, tidligere finansminister Mogens Lykketoft har givet 200.000 offentligt ansatte en privat sygeforsikring i forbindelse med overenskomsterne i 1999.
Det samme har man valgt at gøre i
Og det er også derfor, at flere og flere helt almindelige danskere tegner en privat sygeforsikring. Den socialdemokratiske politik, som vi har fået understreget den her i dag, medfører, at det alene er de velhavende, som kan rejse til Karolinska eller Hammelburg eller andre steder for at blive behandlet, hvis de ikke kan komme til herhjemme, hvorimod den lille mand, som ikke er så heldig at have tegnebogen i orden eller en forsikring på sin arbejdsplads, pænt må stille sig op i køen.
Er det socialt ansvarlig sundhedspolitik?
Hvis man er socialdemokrat, er svaret ja, det har vi tydeligt fået bekræftet i dag.
Vi mener klart nej.
Vi kæmper for, at alle skal have lige ret til behandling, uanset tegnebogens størrelse. At sammenligne en velbegrundet frygt hos borgerne for at havne på en venteliste med en stærekasse, er ganske enkelt udtryk for, at man overhovedet ikke har fattet, hvad det er, der bekymrer folk, og at det står rivende galt til med det danske sundhedssystem.
Den sammenligning er der al mulig god grund til hele tiden at minde vælgerne om frem til næste valg.
Når pengene følger patienten, vil det ikke længere være nødvendigt at tegne private sygeforsikringsordninger.
Så svaret på Socialdemokratiets frygt for forsikringssamfundet er at lade pengene følge patienten.
Den rige, den fattige, arbejdsmanden, den handicappede, allergikeren, barnet, den gamle, alle vil være omfattet.
Så her ved Folketingets afslutning tror jeg, alle er enige om, at dette forår ikke lige gik, som regeringen havde tænkt sig, det skulle gå - heller ikke i dag.
Havde regeringen haft mulighed for at spole tiden tilbage, er jeg helt sikker på, at den ville have handlet anderledes. I panik valgte regeringen at stille en forespørgsel til sig selv.
Den blev slået stort op.
Scenen var sat.
Men efter en 12 timer lang debat svigtede modet totalt, og i stedet blev regeringens stort anlagte angreb på Venstre en fuser, der endte i en pinlig understregning af, at SR-regeringen får stadig sværere og sværere ved at tackle sit eget parlamentariske grundlag.
For undervejs i debatten hørte vi hr. Frank Aaen slå fast, at uligheden faldt under Schlüterregeringerne, mens den er vokset under den nuværende regering.
Den konstatering rystede virkelig Socialdemokraterne, og i de næste mange timer udfoldede et utal af Socialdemokrater ihærdige anstrengelser for atter at komme ind i Enhedslistens varmestue.
Prisen kom et stykke ud på natten.
Finansminister Pia Gjellerup lovede, at regeringen nu ville indfri stort set alt, hvad Enhedslisten har af ønsker på dette område.
Og allerede dagen efter forespørgselsdebatten leverede hr. Frank Aaen en lang liste med en samlet pris på adskillige milliarder kroner.
Det bliver dyrt, og det bliver svært for regeringen at manøvrere sig igennem finanslovforhandlingerne, når man på forhånd har måttet udstede en gigantisk blankocheck til Enhedslisten.
Foråret bød også på endnu et nyt socialdemokratisk slogan: Mennesker først.
Det lyder helt rigtigt.
Det har vi sagt og kæmpet for i mange år.
Men Socialdemokraterne har en eftersætning.
For, som det hedder i det socialdemokratiske oplæg: »Når pengene er der, kan vi sætte hensynet til mennesker over hensynet til penge.«
Spørgsmålet er så blot, hvornår den socialdemokratiske koncern mener, at pengene er til stede, og vil tage det enkelte menneske alvorligt.
Imens befolkningen venter på det, vil Venstre fortsætte kampen for mere valgfrihed til borgerne.
Alt sammen var det led i en drejebog, som helt sikkert skulle have mundet ud i et andet clou end det, det gjorde.
I Venstre havde vi gerne taget et valg nu, men vi venter også gerne.
For hver dag, der går, bliver regeringens handlingslammelse nemlig mere og mere tydelig.
Socialdemokratiet og De Radikale er stadig mere og mere uenige om den langsigtede politik, ikke mindst skattepolitikken.
Hver dag har sin historie om splid og intern uenighed mellem Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Så var der Echelon, og så var der fagforeningernes tvangsbidrag til Socialdemokratiet for bare at nævne et par af de seneste dages overskrifter.
Samtidig har statsministeren været mere interesseret i at optræde med iscenesatte pressestunt uden kritiske spørgsmål fra journalister eller vælgere.
Praktisk lovgivning optager således ikke længere regeringen.
Men det er ikke nemt at regere et land, når man helst ikke vil drøfte de problemstillinger, som virkelig optager folk, og når man ikke har svar på de udfordringer, vi står over for, men blot vælger at spise befolkningen af med bord dæk dig-forslag, som ingen som helst kan være uenig i.
Det Radikale Venstre er som bekendt kommet med et skatteudspil, som økonomiministeren også har bekendt sig til.
Og finansministeren talte under debatten den 15. maj om behovet for at kickstarte økonomien.
Derfor vil jeg gerne her i dag spørge regeringen om, hvad det er for planer, regeringen har liggende i skufferne.
Er der en ny pinsepakke i vente til boligejerne?
Skatteministeren forsøger ganske vist at berolige boligejerne. Regeringen har ingen planer om at lave om på boligskatterne, forlyder det fra skatteministeren.
Tja, et lignende løfte fik boligejerne af daværende finansminister hr. Mogens Lykketoft, kun 11 dage før folketingsvalget blev udskrevet.
Og hvad blev resultatet?
Pinsen nærmer sig, og derfor vil jeg gerne vide, om regeringen endnu en gang agter at lade boligejerne holde for, eller kan regeringen garantere, at regningen for eventuelle sænkninger af skat på arbejde ikke sendes videre til boligejerne?
For nye beregninger viser jo, at såvel familien med den beskedne indkomst som den velstillede familie betaler mere skat i dag end før pinsepakken, at boligejerne betaler væsentlig mere end lejerne som følge af pinsepakken, og at de laveste indkomster rammes af stigende indkomstskat, men især af de stigende grønne afgifter som følge af pinsepakken.
På den baggrund finder jeg det særdeles relevant at høre, om regeringen har planer om at øge ejendomsværdiskatten, at sænke rentefradragsretten eller måske at indføre en ejendomsavanceskat ved salg af ejerboliger.
Regeringen benytter enhver lejlighed til at tegne et skønmaleri af dansk økonomi, og i samme åndedrag giver regeringen uden at rødme sig selv den fulde ære for alt lige fra det internationale rentefald til Biogens valg af Danmark som domicil.
Det hørte vi endnu en gang fra statsministeren
her i dag
Jeg tør næsten ikke tænke på, hvad der var sket, hvis Rollo & King havde vundet Det Europæiske Melodi Grand Prix i Parken.
Nuvel, et par hundrede millioner hist og et par hundrede millioner pist, det vil finansministeren muligvis sige.
Men hvis man omregner Amanda, Combus og DSB Gods til velfærd, så er det ikke så lidt, vi kunne have fået for de penge.
Tag nu bare de 600 mio. kr., som skatteyderne har betalt for regeringens Combus-eventyr.
Man ville for det samme beløb kunne have foretaget mere end 1.000 hofteoperationer.
Eller hvad med de 2,4 mia. kr., som DSB Gods har kostet skatteyderne?
Det svarer til ikke mindre end 4.267 hofteoperationer.
Venstre har i år i lighed med andre år fremlagt vores politik til åben drøftelse i Folketinget i form af vores fremsatte forslag, og under overskriften »Tid til forandring« er vi kommet med en række meget konkrete bud på løsninger af konkrete problemer i det danske samfund.
Vi vil sætte nye mål
for det danske velfærdssamfund i det 21. århundrede.
Vi vil et bedre samfund, et samfund, hvor mennesket kommer før systemet, et samfund, hvor borgerne skal have frit valg af offentlige ydelser, et samfund, hvor det bedre skal kunne betale sig at arbejde, et samfund, hvor virkelyst og initiativ belønnes.
Vi vil skabe større frihed og råderum for den enkelte.
Vi er i dagens Danmark nået dertil, at vi afleverer 70 øre til skatteministeren for hver krone, vi tjener.
30 øre får vi altså lov til selv at beholde.
Jeg er derfor helt enig med sikkerhedsrepræsentant Keld Jakobsen fra Esbjerg Oilfield Service, som forleden sagde til statsministeren: Nu må I stoppe skatteskruen.
Vi er tilfredse med vores løn, men afgiftstrykket stiger og stiger.
Det sagde Keld Jakobsen til statsministeren forleden.
I Venstre ønsker vi et skattestop.
Vi ønsker at få sat en stopper for den evindelige skatteskrue, som den nuværende regering har benyttet sig af ikke mindre end 115 gange.
Altså slut med stigningen i skatter og afgifter.
Det betyder, at ingen skat eller afgift bliver sat op. Opkræves skatten som en procentsats, bliver procenten ikke sat op.
Opkræves skatten som et kronebeløb pr. enhed, bliver kronebeløbet ikke sat op. Skattestoppet sætter også en stopper for stigningen i ejendomsværdiskatten.
Der bliver lagt loft over det kronebeløb, som boligejerne betaler.
Værdistigninger i fast ejendom udløser således ikke yderligere skat.
Det giver boligejerne større tryghed med hensyn til deres boligudgift.
Skattestoppet forhindrer ikke Venstre i at indgå aftale om en skattereform, der indeholder forskellige omlægninger af skatter og afgifter.
Der er blot én klar betingelse, som skal være opfyldt: Der skal være fundet penge ved besparelser, som sikrer, at en skattereform ikke medfører højere skatter og afgifter.
En såkaldt skattereform, der blot flytter skatten fra én lomme til en anden, er direkte skadelig.
Det gælder f.eks. pinsepakken.
De grønne afgifter blev sat op.
Regeringen påstår, at pengene er gået til at sænke indkomstskatten, men sandheden er som sagt, at indkomstskatten er sænket mindre, end de grønne afgifter og andre skatter er forhøjet.
Netto er den samlede beskatning steget.
Venstres synspunkt er meget enkelt.
En skatteomlægning, der medfører lavere skat, er vi tilhængere af.
En omlægning, der medfører højere skat, er vi modstandere af.
Venstres skattestop er altså meget fleksibelt undtagen på ét punkt: Vi vil ikke acceptere højere skatter og afgifter.
Diverse fupnotater bestilt i Finansministeriet
har været brugt i flæng til at så tvivl om Venstres troværdighed.
Det sørgede
finansministeren selv for, da hun fremlagde en fremskrivning af dansk økonomi, som dokumenterede og sandsynliggjorde Venstres skattestop
Før det havde socialdemokraterne ellers turneret rundt med en dundertale mod Venstres skattestop. Hvem husker ikke, da statsministeren i en nytårstale lagde ansigtet i de rette folder og retorisk spurgte: Kan vi ikke gøre det lidt bedre?
Det skete med henvisning til den enlige mor, der tidligt om morgenen cyklede af sted til daginstitutionen med det søvnige barn bag på cyklen.
Vi kan gøre det meget bedre.
Forslaget vil betyde en kolossal forbedring af de vilkår, som vi byder børnefamilierne i dagens Danmark.
1 års fleksibel barselorlov vil skabe rammer og vilkår for en mere rolig og mindre stresset hverdag for børnefamilierne.
Den vil skabe mulighed for, at forældrene kan tilbringe mere tid sammen.
Specielt vil den skabe mulighed for at tilbringe mere tid sammen med de helt små børn netop på det tidspunkt, hvor kontakten mellem barn og forældre er vigtig.
En tæt kontakt mellem barn og forældre er med til at skabe tryghed for barnets videre opvækst og trivsel.
Alle, der har prøvet at aflevere et bare 6 måneder gammelt barn i andres varetægt, kender fornemmelsen af den afmagt, man føler som forældre, når barnet afleveres uden for hjemmet.
6 måneder er meget tidligt at adskille det lille barn fra forældrene.
Venstres og De Konservatives forslag blev af Socialdemokratiets gruppeformand straks betegnet som danmarkshistoriens største bluffnummer.
Men knap 1 uge efter disse bastante udtalelser fik piben en anden lyd.
Socialdemokratiet er nu også tilhænger af længere barselorlov.
Hvem sagde
danmarkshistoriens største kovending
Men hvorfor denne pludselige opbakning til længere barsel?
Er sandheden slet og ret, at vi nærmer os et folketingsvalg?
Gennemføres Venstres og De Konservatives forslag, vil den enkelte børnefamilie få bedre mulighed for at indrette hverdagen, så der bliver taget hensyn til både børn og arbejde.
Den frihed ønsker Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ikke at give børnefamilierne.
Økonomiministeren og ligestillingsministeren har op til flere gange meldt klart ud, at en stor del af en forlænget barselorlov kun skal kunne tages af faderen, ellers bliver den ikke til noget. Venstre vil kæmpe for, at børnefamilierne ikke betaler prisen for økonomiministerens og ligestillingsministerens forældede og formynderiske tyrannitanker.
Der er derfor brug for 1 års fleksibel barselorlov til familien, som den selv skal kunne fordele imellem sig.
I Venstre vil vi give borgerne øget frit valg.
Ved at give borgerne en valgmulighed vil vi styrke kvaliteten i den offentlige sektor.
Plejen af ældre skal foregå med respekt.
Vi ønsker en ældrepleje, der indrettes efter de ældres behov.
Venstre ønsker, at ældre selv skal kunne vælge leverandør af hjemmehjælp.
De ældre skal sammen med deres familie selv kunne vælge plejehjem eller plejebolig også på tværs af kommunegrænser.
Børnefamilierne skal frit kunne vælge mellem flere pasningsmuligheder, og det skal gælde i alle kommuner.
Socialdemokratiets modstand mod at lade borgerne vælge selv skyldes jo ene og alene, at borgernes frie valg er den største trussel mod hele den socialdemokratiske tankegang.
For ifølge den socialdemokratiske tankegang sættes systemet som bekendt før det enkelte menneske.
Vold og voldtægt skal straffes hårdere.
Det er afgørende for vores retsbevidsthed, at der straffes med fasthed og konsekvens
Derfor har vi i Folketinget fremsat forslag om strengere straf for vold og voldtægt.
Samlet set
er det lovforslag vedrørende udlændinge, som bliver vedtaget i morgen, udtryk for beskedne forbedringer.
Regeringens samlede udlændingepolitik er fortsat helt utilstrækkelig. Vi har hele tiden været meget utilfredse med, at ministeren har været mere optaget af at frihedsberøve asylsøgere frem for hurtigt at få dem udsendt.
For Venstre er det altafgørende, at asylsøgere uden opholdsgrundlag udsendes hurtigst muligt, og at sagsbehandlingstiden nedsættes væsentligt. Med ændringerne i lovforslaget får vi i Venstre imødekommet vort hovedkrav om, at der gøres en indsats for at nedbringe sagsbehandlingstiden.
Det er og bliver en dårlig forretning at opbevare asylsøgere, der overhovedet ikke har ret til opholdstilladelse.
Ressourcerne skal bruges på hurtigere sagsbehandling og omgående udsendelse.
Som nævnt finder vi fortsat regeringens udlændingepolitik fuldstændig utilstrækkelig.
Det er således fortsat nødvendigt med et grundigt kasseeftersyn af udlændingelovene, nøjagtig som vi har fremlagt det her i Folketinget. Forleden kunne man i Berlingske Tidende læse, hvordan statsministeren sukker efter erhvervslivets tak for regeringens erhvervspolitik.
Statsministeren bebrejder ligefrem dansk erhvervsliv for ikke at have sat sig godt nok ind i regeringens erhvervspolitik. Hvad er det for en nedladende holdning over for de mange mennesker, der knokler for at tjene penge til det danske velfærdssamfund?
Jeg forstår godt, at dansk erhvervsliv ikke ser nogen grund til at takke regeringen for den brandskatning bl.a. i form af konkurrenceforvridende grønne afgifter, det bureaukrati eller det administrative bøvl, regeringen har påført dansk erhvervsliv.
Bedre muligheder for at få arbejdskraft og lavere lønomkostninger, når skatterne holdes i ro.
Vi vil skabe bedre vilkår for erhvervslivet, ellers er det ikke muligt at fastholde og udbygge produktionen, som jo er selve grundlaget for vores velfærdssamfund.
Vi vil have mindre bureaukrati og mindre administrativt bøvl.
Det vil være den bedste forudsætning for at skabe et bedre iværksættermiljø end det, vi kender i dag.
Se, når historikerne engang skal vurdere denne folketingssamling, vil de undre sig.
De vil spørge: Hvad lavede regeringen egentlig?
Svaret er enkelt: Socialdemokraterne ventede og ventede og håbede og håbede på, at meningsmålingerne kom over 30 pct. Det kom de ikke.
Socialdemokratiets manglende opbakning er præcis den samme, som da folketingsåret tog sin begyndelse tilbage i oktober.
Har alt så været spildt, vil de spørge?
Næ, for hver dag, der går, bliver det nemlig mere og mere tydeligt, at regeringen ikke har nogen sammenhængende politik.