runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Først til det her med arbejdsløsheden i forhold til Østeuropa: Jeg synes faktisk ikke, at man kan tage så let på det, som nogle af spørgerne gør, og sige: Jamen det er bare noget, der sker den 1. maj næste år.
Så det virker nærmest, som om det er fuldstændig ligegyldigt.
Det er det da ikke.
Hvis man er ledig i dag, er der da større perspektiv i, at der ikke er et større udbud af ledige efter den 1. maj næste år, end der er i dag, i forhold til håbet om at komme tilbage på arbejdsmarkedet.
Det er, som om man ikke hører svarene eller måske ikke vil høre svarene, og så går man bare op og spørger igen.
Så spørges der: Hvad gør man så ud over det at forholde sig til det med Østeuropa?
Hvad gør man så i finansloven?
Jamen det har jeg jo svaret på.
Der ligger i den finanseffekt, der er indarbejdet i finanslovforliget, at der - altså omregnet - kommer netto 10.000 nye stillinger ud af det. Så siger hr. Ole Sohn: Nu nedlægger I nogle arbejdspladser, fordi I sparer på nogle områder.
Men når jeg siger, at det er en nettoeffekt, ikke en bruttoeffekt, så er det jo regnet ind.
Det er jo lige præcis ideen i at få lavet en arbejdsvurdering i forhold til den finanseffekt, der ligger i det.
Der ligger en mere ekspansiv finanspolitik i finanslovforliget.
Det vil man bare ikke anerkende, men siger: Det bidrag betyder ikke noget.
Der, hvor man så kan tage noget - her bliver der taget nogle penge - tæller man det med på minussiden, men man tæller så ikke med, at der, hvor pengene bruges igen, bliver det så også til noget på plussiden.
Det vil man overhovedet ikke anerkende.
Så længe man ikke vil anerkende det - så åbenbare sammenhænge i den økonomiske politik - er det jo altså svært at give nogle svar heroppefra, som kan afstedkomme nogle nye spørgsmål, der gør, at debatten kan udvikle sig.
Så må jeg sige til hr. Søren Søndergaard: Jeg vil meget gerne være med til, at vi får en forespørgselsdebat herinde om den aftale, meget, meget gerne, selvfølgelig, lad os endelig tage en særskilt debat, hvor vi virkelig kan komme til bunds i det og få vores holdninger afprøvet.
Nu lægger de to dominerende firmaer sig så sammen til verdens største firma, så det er jo virkelig noget, der batter noget.
Det har så sandelig også kostet mange penge, som man har tvangsindkrævet fra de danske forbrugere, som man så har givet ud til nogle mennesker, som vel nærmest er blevet millionærer på den konto, for at få en vindmølleindustri bygget op.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Det Radikale Venstre har sammen med Dansk Folkeparti været med i trafikaftalen, og det er en glimrende aftale, som er meget fornuftig og viser, at vi kan mødes på enkelte afgrænsede områder her på kort sigt.
Men for os er det altså også vigtigt at diskutere sammenhæng, at diskutere grundlæggende strukturer i økonomien, og der mangler vi til gengæld bud fra Dansk Folkeparti, som jo er vigtige som grundlæggende parlamentarisk grundlag, beklæder formandsposten i Finansudvalget osv.
Derfor er mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl: Når man kigger på de strukturelle udfordringer, vi står over for i de kommende år, er det da Dansk Folkepartis holdning, at gælden skal halveres i 2010?
Hvor lang tid rækker Dansk Folkepartis tålmodighed med skattestoppet?
Jeg er med på, at man har bakket regeringens politik her på kort sigt op, men er det også Dansk Folkepartis holdning på længere sigt?
Det kunne være meget interessant at høre, hvad Dansk Folkepartis svar er på de strukturelle udfordringer i dansk økonomi.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-12:
Jeg spurgte hr. Thulesen Dahl: Hvad har man fra Dansk Folkeparti fået med i aftalen om kriminalforsorgen i forhold til de ansatte?
Jeg vil godt give muligheden for at komme med et nyt svar, for det kan ikke passe, at det hedder et nyt fængsel.
Det vil altså sige, at ellers har vi fået et svar fra Dansk Folkeparti, der siger til de ansatte: Om 7 år kan det være, at jeres arbejdsforhold bliver bedre.
De er dybt trængte lige nu.
Er det virkelig svaret?
Så vil jeg også godt spørge: Hvad er Dansk Folkepartis svar i forhold til de mennesker, som i dag af økonomiske årsager bor dårligt, bor i de ejendomme, der skal byfornyes?
Hvad er årsagen til, at Dansk Folkeparti accepterer, at de kommer til at få huslejeforhøjelser i kraft af den aftale, man har indgået, på op til 1.400 kr. mere om måneden, end de i forvejen skal betale, når de har fået byfornyet deres ejendom?
De har ikke skygge af chance for at sige nej til det.
Hvad er Dansk Folkepartis svar til dem?
Hvad er Dansk Folkepartis svar set i forhold til, hvad man har brudt af løfter i eftersommeren omkring boligstøtten?
Nu accepterer man alle besparelserne på boligstøtten.
Det er de ældre, det er vores børnefamilier, det er de unge, man rammer.
Løftebrud.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-12:
Jeg stillede efterhånden for et stykke tid siden hr. Kristian
Thulesen Dahl et spørgsmål, som jeg blev lovet et svar på, men det er ikke kommet.
Det var sådan set meget simpelt, nemlig om man kunne have gennemført de 170 mio. kr. som besparelse på dagpengeområdet, hvis ikke Dansk Folkeparti ville have lagt stemmer til.
Kunne man på en anden måde have skaffet stemmerne til det i det her Folketing?
Svaret er efter min bedste opfattelse, at det kunne man ikke.
Det kan man ikke tørre af.
Jeg vil bare citere cheføkonomen fra Handel, Transport og Service, som kritiserer regeringen og siger, at over de kommende 3 år vil det her betyde, at vi mister 8.000 arbejdspladser på et tidspunkt, hvor der i forvejen er en stigende arbejdsløshed, og det er jo på grund af besparelserne på byfornyelsen, hjemmeservice, portostøtte og meget andet.
Dahl, som har så travlt med at være begejstret for aftalen
: Den lille mand, som Dansk Folkeparti altid taler så meget om, hvorfor må han ikke få lov til at beholde sit arbejde eller få et?
Hvorfor bliver Dansk Folkeparti konsekvent ved med at støtte en politik, der koster arbejdspladser frem for at skabe dem?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Først til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det var vel nærmest en kommentar, mere end det var et spørgsmål.
Jeg hørte ikke noget som helst spørgsmål i den gennemgang, fru Pernille Rosenkrantz-Theil kom med.
Jeg hørte en masse, som jeg er uenig i, også i fru Pernille Rosenkrantz-Theils måde at konkludere på, men det er nok ikke overraskende.
Så til fru Lissa Mathiasen: De ansattes vilkår skal forbedres på en lang række områder, det siger jo sig selv.
Det er jo ikke bare, at man bygger et nyt fængsel.
Det er også, at der på længere sigt bliver bygget et nyt fængsel - det tror jeg faktisk er vigtigt for mange af de ansatte - men det er jo også en langt mere håndfast ageren og en opbakning fra det politiske system til det personale, der er.
Det er jo også, at man sørger for at få narkofrie fængsler, altså at man sikrer nogle ordentlige vilkår for at få undersøgt, om der er narko i fængslerne, ved øget brug af narkohunde, ved prøver, hvor man simpelt hen tager 2 pct. ud af de indsatte hver dag og får undersøgt, om de gør brug af narko.
Det er jo også forsøg, som ligger i aftalen om det her, med, at man f.eks. laver domsforhandlinger, hvor den indsatte stadig er i fængsel og ikke skal fragtes hen til retsbygningen.
Det er jo alle sådan nogle initiativer, der er med til også at sikre de ansatte, og det skal vi selvfølgelig være meget opmærksomme på.
Jeg synes, når fru Lissa Mathiasen beskæftiger sig med boligområdet, at det er sigende også i den lange række af områder, hun nævner, at hun lige præcis forbigår de områder, hvor hun ellers havde været nødt til at sige, at her har Dansk Folkeparti egentlig gjort det vældig godt.
Jeg gik ud fra, at jeg fik ros i dag fra Socialdemokratiet i forbindelse med aftalen om almene boliger, at det nu er pillet ud af de her salgsbestræbelser, regeringen ville lave, og at man nu alene laver et afgrænset forsøg blandt nogle, som frivilligt ønsker at indgå i et forsøg, så man kan få afprøvet de ting.
Men det er jo så typisk for sådan en debat, at de steder så slet ikke bliver nævnt.
Så til hr. Morten Helveg Petersen
: Nu ved jeg ikke, om man kan sige, at en trafikaftale, som løber i 10 år, og som er udråbt af Det Radikale Venstres partiformand eller i hvert fald leder herinde som den største investeringsplan i nyere tid - der var i hvert fald store smil, da vi gik ud ad dørene - er noget, der er meget afgrænset og på kort sigt osv.
Men i øvrigt vil jeg komme tilbage til besvarelsen - kan jeg se på formanden - af det spørgsmål, hr. Morten Helveg Petersen kom med.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-12:
Nu undrede hr. Thulesen Dahl sig meget over, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke stillede nogen spørgsmål til ham.
Nu er det jo sådan, at punktet her, vi er oppe under, hedder korte bemærkninger, så man skal ikke stille nogen spørgsmål.
Men det kommer nok på et eller andet tidspunkt.
Men jeg tror, det vil hjælpe hr. Thulesen Dahl, hvis han er lidt mere konkret i sine besvarelser af spørgsmålene.
Udgangspunktet er, at mens hr. Thulesen Dahl har haft politisk ansvar, er der blevet 40.000 flere arbejdsløse.
O.k., man kan regne på mange måder osv., men lad os nu bare sige, at hvis vi trækker de to tal fra hinanden, er det stadig væk sådan, at hvis den finansloveffekt slår igennem fuldt ud, vil der, mens hr. Thulesen Dahl har haft ansvar, være kommet 30.000 flere arbejdsløse. Hvis jeg havde ansvar for det, ville jeg være optaget af, hvad der kunne gøres ved det.
Det undrer mig, at hr. Thulesen Dahl ikke er optaget af det.
Selv når alle hr. Thulesen Dahls forslag er gennemført, er der stadig væk 30.000 flere arbejdsløse.
Hvorfor vil hr. Thulesen Dahl ikke være med til f.eks. at renovere skolerne?
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Jeg ved, at der er mange notater at holde styr på, og derfor kan det også være svært at overskue at svare på alle spørgsmål, men hvis man får et spørgsmål tre gange, så lykkes det måske.
Hvad er årsagen til, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke har brugt tid på at beskrive bidragene i finansloven med ændringsforslagene, der betyder øget arbejdsløshed i kraft af nedskæringer på hjemmeserviceområdet, nedskæringer på byfornyelsesområdet, takstforhøjelser i den kollektive trafik, altså alt det, som skaber yderligere arbejdsløshed oven i de 50.000 arbejdsløse, som er kommet under den her regerings levetid med støtte fra Dansk Folkeparti? Det er da sådan set ret enkelt: Hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke prale af de ting, at man har været med til at skabe øget arbejdsløshed?
Det er jo en del af finansloven.
Jeg går da ud fra, at man står ved det.
Det, man har bidraget med på beskæftigelsessiden, er at få flere skubbet over på dagpengekontoen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-12:
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at Dansk Folkepartis sociale holdning burde appellere til Socialdemokraterne.
Ja, tak for kaffe!
Det håber jeg godt nok aldrig bliver tilfældet, i hvert fald ikke i den tolkning, som Dansk Folkeparti lægger ned over det, for der har jeg nemlig meget, meget svært ved at få øje på det sociale.
Men det kan jo være, at det er magtens pris, der tæller.
Magtens pris lyder som følger: Nedskæringer på hjemmeservice, væk med skolepraktikken, væk med store dele af byfornyelsen, kæmpestigninger på busbilletter, større arbejdsløshed, mere brugerbetaling på aftenskolerne, mere brugerbetaling på VUC, nedskæringer i over halvdelen af de danske kommuner som konsekvens af det skattestop, Dansk Folkeparti bakker op om, og ikke mindst en udhuling af pensionerne hvert evig eneste år stik modsat af, hvad man lovede før valget. Jeg håber godt nok, at vælgerne i det her land er opmærksomme på Dansk Folkepartis udsalg og stemmer derefter til næste valg.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Først lige til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg har faktisk ikke forholdt mig til, hvornår man er højtlønnet.
Jeg sagde, at der var en forskel på, om man tjente 28.000 kr. eller 18.000 kr.
Det håber jeg da at hr. Ole Vagn Christensen er enig med mig i.
Det, jeg har forholdt mig til, er, at vi selvfølgelig ser anderledes brutalt, havde jeg nær sagt, på noget, når det i højere grad rammer dem, der tjener mindre.
Jo, fordi det jo rammer den enkelte langt hårdere.
Og jeg håbede da egentlig, at det her sociale udgangspunkt, som vi har i Dansk Folkeparti, var noget, der kunne vinde lidt genklang hos Socialdemokraterne.
Det gør det åbenbart ikke.
Der er masser af folk i det her samfund, som knokler på de danske arbejdspladser, og som gudskelov også af den grund har nogle forholdsvis pæne lønninger.
Gudskelov har de det, for det har de da gjort sig fortjent til, fordi de faktisk arbejder hårdt, hvilket hr. Ole Vagn Christensen også var inde på.
Men så at sige, hvornår man har bestemt sig for, at én er en højtlønnet person, er jo en helt anden ting.
Lad mig lige sige omkring kriminalforsorgen, at i forliget tilføres kriminalforsorgen jo rent faktisk flere ressourcer.
Det skal ikke helt forbigås - sagt til hr. Jann Sjursen - at det jo faktisk også ligger i forliget, at man tilfører et ganske pænt beløb til kriminalforsorgen.
Det skal man lige være opmærksom på. Med hensyn til flerbørnstilskuddet er det, man skal være opmærksom på her, og grunden til, at vi har accepteret den finansieringskilde, som regeringen har foreslået her, at det er det første barn i flokken, vi taler om; det første barn, som man jo under alle omstændigheder, går jeg da ud fra, når man gerne vil have børn, har regnet med at få, og der får man jo sin børnecheck til det første barn på helt vanlig vis.
Det første barn, som man vel har regnet med at få, får man det tilskud til, som alle andre, der får et barn, også får, og så fortsætter flerbørnstilskuddet altså til barn nummer to, tre osv.
Derfor har vi syntes, at det var en facon, vi kunne acceptere at finde penge på.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at det er hyklerisk med vores holdning til det med østarbejdere, fordi der er sagen fra Roskilde, som hr. Bjarne Laustsen nævner.
Nu er jeg så ikke helt klar over, om Socialdemokratiet er ved at vende, om det i virkeligheden er i erkendelse af, at det er forkert, at der kan komme en udefra og tage sådan et job, for hvis det er udtryk for det, så synes jeg, vi har noget at arbejde videre med.
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-12:
Jeg havde lige en udmærket snak med min nabo i telefonen, og han spurgte: Hvad er det egentlig med det der Dansk Folkeparti?
Hvorfor er de så ufarvede?
Hvorfor er der ikke noget på paletten fra dem?
Hvad laver de egentlig?
Er de bare sådan nogle supportere for regeringen, er de sådan nogle hangarounds, eller hvad er det, der foregår? Jeg forstår egentlig godt, hvad det er, han mener, for hvornår kommer der egentlig sådan konkrete, gennemarbejdede udspil fra Dansk Folkeparti?
Det gør der jo aldrig.
Hvad er det, vi f.eks. oplever omkring dagpengesagen?
Der jubler Dansk Folkeparti, når de kan få pillet tidsler ud.
Sådan er det hver gang.
Når der kommer udspil
fra andre partier, i øvrigt hvad enten det er fra regeringen eller fra oppositionen, så er Dansk Folkepartis rolle at prøve at fjerne tidsler og sige: Hurra, vi har gjort en stor indsats.
Men hvornår oplever vi egentlig, at der kommer
gennemarbejdede udspil fra Dansk Folkeparti?
Hvornår bliver Dansk Folkeparti konstruktive?
Hvornår byder de på noget andet end udlændingepolitikken?
Hvornår bliver de andet end hangarounds for regeringen?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-12:
Jeg håber, at det var en fortalelse fra hr. Thulesen Dahl, at han talte om, at en slagteriarbejder, der knokler, og som har 28.000 kr., er gjort til en højtlønnet person.
Men det kan vi jo altid vende tilbage til.
Det tror jeg også hr. Thulesen Dahl vil komme til at høre for.
Det, der ligger helt klart, er, at man med nedskæringerne på hjemmeservice sørger for at forøge arbejdsløsheden, og at man med boligfornyelsen sørger for at forøge arbejdsløsheden.
Og så har man fået stillet i udsigt, at det her nok skal betyde, at den stabilitet, der er blevet i det danske samfund, nok skal sørge for, at der kommer gang
i en hel masse privatforbrug, som kan give noget arbejde
Jeg synes, man skal være meget optimist, når man går ude blandt folk og oplever, hvordan de tænker på de her områder, nemlig: Hvordan kan vi sikre os i en tid, hvor der er usikkerhed omkring beskæftigelsen?
Jann Sjursen (KD), 2003-12-12:
Med hensyn til forliget omkring kriminalforsorgen er det jo nok svært at tro på, at man kan komme meget videre i den her debat, end vi allerede er, for hr. Kristian Thulesen Dahl hæfter sig bare ved, at vi får skaffet nogle flere pladser. De kommer så måske i næste forligsperiode, inden fængslerne kommer op at stå, og det er så det.
Indeklimaproblemer, spørgsmål om recidiver osv. vil hr. Kristian Thulesen Dahl overhovedet ikke gå ind i.
Der bliver store problemer.
Så vil jeg godt vende mig til spørgsmålet om de reduktioner, der sker for børnefamilierne med hensyn til børnefamilieydelsen og specielt de færre penge, familier med flerbørn får i forhold til flerbørnsydelsen.
Hvorfor er det lige, at hr. Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti mener, at de specielt skal rammes med det her finanslovforlig?
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-12:
Jeg tror, at en af grundene til, at regeringen valgte at trække dagpengeforslaget, var, at det ramte fuldstændig vilkårligt.
Man var ikke i stand til at sige, hvem det ramte.
Hr. Kristian Thulesen Dahl ved åbenbart heller ikke noget om, hvem det ramte, men alligevel er han stolt af, at han har været med til at spare 170 mio. kr. på dagpengene.
Og lur mig, om ikke det kommer igen.
Hr. Kristian Thulesen Dahl skylder at svare på, om det her forslag rammer ganske almindelige mennesker.
Har Dansk Folkeparti ikke prøvet at sætte sig ind i, at hvis man får udbetalt en akkordsum, kommer det, når man netop har lavet forslaget om, at beregning skulle ske over 3 måneder, til at ramme ganske almindelige håndværkere?
Det, det drejer sig om i den her forbindelse, er, at man fik en gave, og så skulle man ikke tage stilling til forslaget.
Jo, det har man sandelig taget stilling til.
Man har tyvstjålet feriepengene, de uafhentede feriepenge, for at finansiere det skøre forslag her, og så har man taget resten af pengene i Hypotekbanken.
Og så til sidst kommer hykleriet i forbindelse med østarbejderne.
Det er, at hr. Kristian Thulesen Dahl støtter en regering, der får billig arbejdskraft ind i landet, fordi integrationsministeren giver tilladelser til østeuropæisk arbejdskraft, i stedet for at tage 80 arbejdere f.eks. som i den sag ude fra Roskilde.
Det er sagen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Nu skal jeg så prøve at svare hr. Ole Vagn Christensen igen:
Sagen er, at finansloven jo ikke er møntet på at skulle skabe større arbejdsløshed.
Det er da utroligt at skulle høre.
Hvis man ser på den finanseffekt, der er i finanslovforliget nu, så vil det vel isoleret set give en merbeskæftigelse på 10.000.
Det er jo, fordi Socialdemokratiet tænker så utrolig traditionelt og alene tænker, at hvis man har en eller anden offentligt støttet ordning, som f.eks. hjemmeservice er udtryk for, så tæller det med som et positivt bidrag til beskæftigelsen, men hvis man skaffer flere folk i arbejde, ved at man pumper noget mere ud til forbrug og skaber noget vækst, så bliver det ikke talt med i Socialdemokratiets regnestykke, og det er altså en mærkelig facon at diskutere på. Jeg må bare sige, at hvis man har en person, der tjener 28.000 kr., og man har en anden, der tjener 18.000 kr., så tjener den, der tjener 28.000 kr., dog 10.000 kr. mere og har dog bedre muligheder end den, der tjener 18.000 kr.
Hvis jeg skal vælge, om noget skal ramme nogen, så er det klart, at jo mere noget så rammer lavtlønnede, jo lavere smertetærskel vil jeg så have, og jo mindre ville jeg kunne gå med til det.
Det ved hr. Ole Vagn Christensen udmærket godt.
Så til hr. Anders Samuelsen: Den ene dag bestemmer vi det hele, den næste dag er vi bare hangarounds, tror jeg, det hed.
Det er lidt svært at blive klog på, specielt når det er De Radikale, der udtaler sig, for der får man nemlig den ene dag det ene at vide, og den næste dag det andet at vide.
Nu er vi altså i dagens debat blevet til sådan nogle hangarounds, kan jeg forstå på hr. Anders Samuelsen.
Nu diskuterer vi jo ændringsforslagene til finansloven, og der har vi meget specifikt under forhandlingerne om den redegjort for, hvad vi ville have af ændringer.
Jeg har i dag meget, meget specifikt redegjort for, hvad vi ville have af ændringer.
Og jeg har i dag meget, meget specifikt redegjort for, hvordan det, vi forlangte ved førstebehandlingen, så har effektueret sig i den aftale, vi har indgået.
Jeg mener, det jo er fuldstændig åben tale over for både hr. Anders Samuelsen og vælgerne.
Det her ønsker vi i forhold
til et udspil, der kommer fra regeringen, og det her er det lykkedes os at få gennemført.
Det er vi meget godt tilfredse med, som jeg også har redegjort for.
Og så må jeg komme tilbage til hr. Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-12:
Det er der jo flere eksempler på, sagt til hr. Thulesen Dahl.
I sit sidste svar til mig sagde hr. Thulesen Dahl: Vi beder den undersøgelseskommission, der skal nedsættes, om at give et bud på, hvilke huller der kan lukkes.
Dansk Folkeparti kunne altså ikke selvstændigt tage stilling til at stemme for et forslag i tirsdags, der lukkede flere huller i det, vi nu har set, og som har givet TDC et milliardfradrag.
Det kunne man altså ikke selvstændigt tage stilling til.
Nu skal man se om et år, men hvis der kommer forslag i mellemtiden, så kan man ikke rigtig gøre nogen ting ved det.
Hvis vi ser på det helt konkrete forslag, der i foråret 2002 betød, at man åbnede det hul, som har givet den store koncern og to andre - og en 10-20 stykker flere har mulighed for det - den mulighed for fradrag, så siger Dansk Folkeparti: Jamen vi stemte for, fordi vi jo er sammen med regeringen.
På trods af at der lå et klart svar fra skatteministeren, der sagde, at det er regeringens politik at holde det hul åbent, stemte man for, at det skulle holdes åbent.
Det er virkelig den måde, man fører politik på i Dansk Folkeparti.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-12:
Jeg fik ikke noget svar sidste gang, men det var måske, fordi den måde, som jeg gik ind i spørgsmålet på, gav hr. Thulesen Dahl anledning til at snakke udenom. Derfor vil jeg så gå direkte på.
Hvorfor har man valgt en vej, der skaber mere arbejdsløshed?
Det kan da ikke være Socialdemokraternes skyld, at man har valgt en vej, der fører til mere arbejdsløshed, og som har ført til arbejdsløshed også med den seneste finanslov.
Kan det virkelig være Dansk Folkepartis gave til den danske befolkning, at der skal komme flere arbejdsløse ud af, at man har fået indflydelse på dansk politik?
Og så kunne jeg også godt tænke mig at vide: Er slagteriarbejdere blevet til højtlønnede, er faglærte arbejdere blevet til højtlønnede, og er beskæftigede, som har en række geneforhold, fordi de arbejder om natten, blevet til højtlønnede i det her land og derfor ikke kan forvente at have støtte fra Dansk Folkeparti?