runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2006-01-12:
Også SF kan tilslutte sig lovforslaget.
Lovforslaget indeholder gode elementer vedrørende patientsikkerhed og behandling af patienter i det danske sundhedsvæsen på flere områder.
Vi synes, at det er afgørende, at der ikke hersker nogen tvivl om, at patientsikkerheden er i top i det danske sundhedsvæsen.
Der er få hjørner af sundhedsvæsenet, hvor der er huller, som nogle har kunnet bruge til ikke at leve op til en sædvanligvis meget høj standard i det danske sundhedsvæsen med hensyn til patientsikkerhed.
De huller skal selvfølgelig lukkes, og det vil SF gerne støtte op om.
Vi synes også, at den samling, der ligger i forslaget med hensyn til kosmetiske indgreb, er afgørende, og den vil vi også gerne tilslutte os, det synes vi også er på sin plads.
Fttmo036.fm Page 2578 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Vi er også glade for den forenkling, der sker med lovforslaget, af en lang række andre autorisationsregler.
I lighed med nogle andre ordførere vil vi også følge, om den kritik af og den bekymring for – som overlæger giver udtryk for – at der vil blive ansat læger, som ikke er fagligt kvalificerede til overlægestillinger, har noget på sig.
Det vil vi følge for at se, om det vitterlig sker.
Jeg synes egentlig, at kritikken i sig selv er meget sigende for, hvordan det danske sundhedsvæsen fungerer, for vi har nogle overlæger, som rent faktisk gerne vil have nogle strammere krav til, hvordan ansættelsen af overlæger foregår, frem for en lempelse.
Så generelt set
har patientsikkerheden gode kår ved den måde, tingene fungerer på, og vi kan godt tilslutte os forslaget.
Jeg skulle på vegne af Enhedslisten sige, at de også tilslutter sig forslaget, men at de ikke kunne være her.
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Fordi man siger, at jorden er flad, bliver den jo ikke flad, og fordi man siger, at dette ikke er detailregulering, er det jo ikke, fordi det ikke er detailregulering.
Det her er meget vidtgående detailregulering og endda sådan, at det ikke alene er os, der beder kommunerne om at give en række oplysninger om det, de laver.
Det er vi mange der gerne vil, det har vi også diskuteret med kommunerne, og vi har fået fastsat en række retningslinjer for det.
Her er der tale om, at kommunerne også skal have et ansvar for at give oplysninger for nogle andre, der producerer noget, der svarer til det, kommunerne producerer, og hvor kommunerne har ansvaret både for kvaliteten af det, fordi de får skylden, hvis kvaliteten er gal, og for oplysningerne om denne såkaldte kvalitet, som man så mener oplysningerne her er udtryk for.
Oplysningernes kvalitet, validitet har kommunerne også ansvar for.
Synes hr. Christian Wedell-Neergaard, at det er rimeligt, at kommunerne skal betale det?
Den eneste måde, det kan betales på, er, at der ikke bliver givet de penge til den service, det hele handler om, og det vil sige en ensidig betaling fra kommunernes side, der ensidigt går fra kommunernes service.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Det er jeg naturligvis ikke enig i, men man kan sige, at vi hylder det kommunale selvstyre, og kommunerne kan så skabe serviceydelser alt efter ønske og behov hos deres borgere, og derved får de jo med den her ordning mulighed for at oplyse om den forskelligartethed og den ydelse, som ligger bag.
Dermed understøtter det den flade af forskellighed og selvbestemmelse, som vi i virkeligheden hylder.
Derfor ser jeg det her som en mulighed for kommunerne til at kunne, om man så må sige, oplyse om deres forskellige tilbud på en sammenlignelig måde.
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Jeg vil gerne spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om hr. Christian Wedell-Neergaard er enig i, at den oplagte interesse, som han udtrykte vedrørende information om velfærdsydelserne, er en interesse, som de nye sammenlægningsudvalg, dem, der så bliver til kommunalbestyrelser den 1. januar 2007, naturligvis også har.
Og så vil jeg gerne spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om han tror, at der ikke ville være kommet oplysninger ud om det her, hvis ikke vi her i Folketinget vedtog det lovforslag, som ligger her.
Det takker jeg for.
Ville det ikke være meget sandsynligt, at kommunerne så, netop fordi man har disse muligheder for at vælge ydelser på tværs af kommunegrænserne, selv fandt ud af at skabe nogle områder, hvor man i hvert fald havde nogle sammenlignelige kriterier, samtidig med at man respekterede, at der er nogle områder, hvor man ikke kan beskrive noget, der er sammenligneligt, fordi det måske ikke er sammenligneligt i talstørrelser eller noget andet?
Kunne det ikke have været en mulighed, sådan at vi havde undgået, at Folketinget skulle ind og detailregulere på det her felt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Som det fremgik af mit spørgsmål til fru Pia Gjellerup, kan Det Konservative Folkeparti støtte dette forslag.
Når der henvises til diskussionen på Vingstedcentret i mandags, vil jeg sige, at det er således, at vi jo anser det her for et fornuftigt initiativ over for kommunerne for at skabe en gennemsigtig, sammenlignelig brugerinformation.
Vi mener, at det er nødvendigt, når vi nu får 98 kommuner, der har en række varierede serviceydelser, at der så også er sammenlignelig information om, hvad det er, de fremstiller.
Og vi synes ikke, det er et unødigt bureaukrati.
Borgerne skal jo have kendskab til, hvad det er, de kan vælge imellem, og det kan der nu laves et sammenligneligt grundlag for.
Det er vigtigt, at kommunerne hele tiden informerer om frit valg, hvordan deres serviceydelser er opbygget, og hvordan tingene hænger sammen.
Lovforslaget har jo til formål at skabe den information.
Det er jo sådan, at den sammenlignelige brugerinformation skal være klar, når vi er klar med det nye kommunale landkort fra 2007.
Det gælder daginstitutioner, folkeskoler og ældreområdet, og det gælder alle informationer omkring kvaliteten af de ydelser, som kommunerne tilbyder.
For daginstitutionernes vedkommende gælder det f.eks., hvor mange børn, i hvilket tidsrum; alt sammen oplysninger, som kommer til at fremgå.
Og man kan så sammenligne på tværs af kommunegrænser og dermed skabe sig et overblik.
Det skal jo være sådan, at borgeren også dér har et overblik, f.eks. i plejehjemssektoren er der jo en række selvejende plejehjem, og det er helt naturligt, at de er med, når borgerne skal have at vide, hvad det er for nogle serviceydelser, de kan få.
Der skabes en fælles it-platform.
Der skabes et informationssystem, som gør, at man kan få indsigt i de her ting.
Og jeg er ikke enig i, at det er for de stærke borgere.
Det er også de stærke borgere, som rådgiver andre.
Jeg synes ikke, at det alene er for de stærke borgere.
Der vil være mulighed for alle borgere for at gå ind på det her system.
Det er sådan, at det allerede er igangsat på sundhedsområdet, og som jeg henviste til før, er der mange på sundhedsområdet, der benytter sig af frit valg.
På den baggrund synes jeg, det er åbenlyst, og der burde være fuld enighed om, at det at udbygge informationen om serviceydelserne også i sig selv er medvirkende til noget positivt, nemlig at skabe en gennemsigtighed og understøtte det frie valg.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-12:
Så var der ikke mere?
Jo, men det mener jeg at jeg svarede på i første omgang, men jeg vil gerne gøre det igen for fuldstændighedens skyld.
Jeg mener, at de nye kommuner i allerhøjeste grad kommer ind i billedet.
Når nu de nye sammenlægningsudvalg har fået skruet deres budgetforslag sammen, og hvad ved jeg – de har en lang række opgaver, de skal varetage i år 2006 – så går jeg ud fra, når nu den her lov er vedtaget, at det er noget, der vil blive drøftet i de nye sammenlægningsudvalg.
Nok ikke særlig meget i de siddende kommunalbestyrelser, altså dem, der sidder i overgangsåret 2006, men i allerhøjeste grad i de kommunalbestyrelser, der har valgt et såkaldt sammenlægningsudvalg, fordi flere kommuner er blevet slået sammen, sådan som det f.eks. er tilfældet på Kalundborgegnen.
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Hvis hr. Christian Wedell-Neergaard mener, at man kan vælge sin skole uge efter uge eller fag efter fag, så kunne det være nogle interessante oplysninger.
Det er jo næppe sådan en skole eller sådan et samfund, hr. Christian Wedell-Neergaard gerne vil have.
Derfor er nogle af de oplysninger, der lægges op til, ikke relevante for bedømmelsen af kvaliteten, og derfor er det ikke et spørgsmål om at give en god kvalitativ orientering til borgerne, som på den baggrund kan træffe et reelt frit valg.
Der er en masse muligheder for at finde ud af nogle af de der meget konkrete ting, der er til at etikettere på de serviceydelser, som kommunerne giver.
Det er der jo i øvrigt stor adgang til i dag.
Men på en stribe af disse steder handler det jo faktisk om at være henne og opleve miljøer.
Det er et spørgsmål om nogle geografiske relationer, og der mener jeg faktisk, at det, der lægges op til her, er fuldstændig ved siden af – fuldstændig ved siden af.
Det vil ikke styrke det frie valg.
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Jeg har forstået forslaget sådan, at man fastlægger nogle kriterier for, hvad kommunerne skal oplyse om.
Det mener jeg står klart i det her forslag.
Og det lyder ikke sådan, når jeg hører hr. Poul Nødgaards svar.
Derfor er mit spørgsmål endnu en gang til hr. Poul Nødgaard: Kunne det ikke have været bedre, om det var de nye kommuner, der fik lejlighed til at finde ud af, hvor og hvordan de skulle markere deres tilbuds indhold?
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-12:
Jo, men der er noget, hr. Ole Glahn har taget helt fejl af i lovforslaget, og det er sjældent, han gør det.
Nu vedtager vi forhåbentlig i løbet af et par måneder eller tre det her lovforslag, og så er det op til kommunerne at føre det ud i livet.
Og der kommer de nye sammenlægningsudvalg jo i allerhøjeste grad ind i billedet.
Det står jo tydeligt og klart i lovforslaget, at det er kommunerne, der skal danne sig overblik over det mindst én gang i hver byrådsperiode og finde ud af, hvor langt man vil brede sig ud her og lægge det ud på den it-platform, som ministeren nu lader opbygge via sit embedsapparat.
Så jeg er helt tryg.
Det er ikke os, der går ud og siger til fru Jensen og hr. Sørensen, at de skal bruge frit valg og tage en privat leverandør.
Det er fuldstændig op til dem selv.
Men jeg vil sige til hr. Ole Glahn, at jeg mener, det i kommunerne kun er fantasien, der sætter grænser for, hvor langt man kan gå – selvfølgelig inden for lovgivningens rammer, det er jo klart.
Ole Glahn (RV), 2006-01-12:
Nu handler det her forslag jo om oplysning til borgerne om, hvilke serviceydelser der kan gives.
Og der vil jeg gerne spørge hr. Poul Nødgaard, som jo har været en central person i forhandlingerne omkring kommunalreformen og har en lang lokalpolitisk karriere, om det ikke havde været fornuftigere at lade de nye sammenlægningsudvalg og de nye kommuner være med til at beskrive, hvad det er for ydelser, de giver.
Der bliver oprettet borgerservicebutikker, hvor man skal arbejde – som et delelement – med at videregive oplysninger til borgerne om, hvilke tilbud kommunen har.
Er det ikke lidt utidigt, at Folketinget nu blander sig i deres område?
Det er færre enheder og større enheder, og de ville godt kunne løse den opgave.
Jeg vil gerne høre hr. Poul Nødgaard, om ikke han mener, at de nye store kommuner godt kunne løse den her opgave.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-12:
Jeg kan følge fru Pia Gjellerup et langt stykke hen ad vejen, men altså kun et stykke hen ad vejen.
Det ligger sådan, at når nu vi her fra Folketingets side bestemmer, at vi har sådan en frit valgordning med, at det er kommunen, der stadig væk står med ansvaret, så kan man – vi har jo kommunalt selvstyre – måske godt i kommunen finde ud af, hvor man vil lægge niveauet for det tilsyn.
Og der mener jeg, at man nogle steder har kørt det alt, alt for vidt, som om man næsten har været bange for, at private, der udfører en opgave for det offentlige, ikke er i stand til at udføre den på betryggende vis.
Det synes jeg har været et kedeligt udgangspunkt.
Uden at jeg skal komme ind i alt for stor en polemik, så vil jeg sige, at jeg også har fornemmelsen af, at det måske i nogle kommuner er på den måde – og nu er jeg lidt grov – man bekæmper, at der er alt for mange, der går over til det private system.
Jeg synes, den her frit valg-ordning har fået en lidt ublid medfart i mange kommuner.
I stedet for at kommunerne arbejder hundrede procent positivt med på det, så er der nogle, der på forskellig vis har været, for at sige det mildt, meget sure over, at frit valg er indført.
Frit valg er kommet for at blive i det danske samfund, og det kan vi lige så godt gøre os helt klart.
Fttmo036.fm Page 2584 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Når kommunen har ansvaret, så må man selvfølgelig også kontrollere, at det, den leverer via en privatudbyder, også har den kvalitet, som det skal have efter de regler, vi nu har vedtaget.
Og det er jo os, der har vedtaget dem.
Det er det jo ikke.
Vi har jo faktisk sagt, at kommunerne er ansvarlige for ydelsen, og der må de selvfølgelig sørge for, at de er klar over, hvad det er, der foregår, lige så vel som de er fuldt ansvarlige for deres egne ydelser, også nogle, hvor de indretter en egenkontrol af tilsynsfunktioner.
Men det ændrer jo ikke spørgsmålet om, at her lægger vi et nyt ansvar på dem.
Her lægger vi ansvar over på dem om på nogle oplysninger, de skal give.
Disse oplysninger skal de også give om de private.
Mener hr. Poul Nødgaard ikke, at man så skal sørge for, at disse oplysninger er rigtige?
Og betyder det ikke, at kommunerne ud over at skulle give egne ordentlige oplysninger, kvalitetskontrollerede, så også skal give private udbyderes oplysninger, og dem skal de så også kontrollere rigtigheden af?
Og det fører til, at der faktisk bliver mere bureaukrati, og at det nok en gang er os, der bestemmer, at der skal være mere bureaukrati, det er ikke kommunerne, der har fundet på det.
Poul Nødgaard (DF), 2006-01-12:
Jeg nævnte det sådan set lidt i min ordførertale.
Jeg vil godt imødekomme den socialdemokratiske ordfører og sige, at jeg synes, der har været for meget bureaukrati i dag indtil nu.
Det skal jeg ikke lægge skjul på.
For så vidt angår de to-tre kommuner, jeg har kendskab til, synes jeg, at kommunen har opbygget et helt unødvendigt bureaukrati i relation til de private leverandører, der har været.
Og de er altså blevet kontrolleret fra den ene og den anden og den tredje side.
Selvfølgelig vil jeg da erkende, at kommunen står med ansvaret for ydelsen – for det gør den jo; selv om det går over til private leverandører, har kommunen også et ansvar for, at det fungerer, som det skal.
Men det er jo så spørgsmålet, hvilket niveau man vil lægge med hensyn til tilsyn.
Jeg tror godt, jeg kan sige her for åben mikrofon, at min egen kommune brugte to fuldtidsmedarbejdere på at kontrollere hele den private ordning, og det synes jeg var helt vildt overdrevet.
Men stadig væk har kommunen, det vil jeg gerne erkende, ansvaret for de ting, der er en kommunal opgave, men som kommer over på private udbydere; der har kommunen slutansvaret, hvis der er noget, der går galt.
Pia Gjellerup (S), 2006-01-12:
Det kunne jo lyde, som om det med dette lovforslag var en diskussion om, hvorvidt man skulle have frit valg eller ej.
Det er det jo ikke.
Det er der taget stilling til, og det er der opbakning til.
Jeg tror sådan set endda, at overskriften er der
Fttmo036.fm Page 2583 Friday, March 10, 2006 4:42 PM
stor opbakning til i Folketinget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-12:
Naturligvis ville der det.
De nye sammenlægningsudvalg har jo et ansvar for at oplyse deres borgere.
Men her bliver der altså lavet sammenlignelig brugerinformation, som vil medvirke til, at man kan sammenligne over kommunegrænserne, og det synes jeg er fornuftigt.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-13:
Jeg er ikke utilfreds med, at lejerne bliver ligestillet, altså kommer til at figurere under lejeloven, det synes jeg er udmærket.
Men jeg vil alligevel godt have præciseret i forbindelse med, at vi kommer ind omkring bopælspligten, om det da også er regeringens opfattelse, at lovens § 28, stk. 3, skal ophæves fuldstændig.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Hensigten er i det høringsforslag, som kommer ud nu, at man ophæver den.
Jeg vil hellere sige det på en måde, så det overhovedet ikke kan misforstås: Vi sidestiller nu de mennesker, som lejer boliger – ikke dem, der er ansat derude, jeg går ud fra, at vi er enige om, at det altså ikke er dem, der i forvejen har en kontrakt på en funktionsbolig – med almindelige lejere.
Det vil nu være lejeloven, der også kommer til at gælde der.
Det er jeg nok klar over at der er nogle, der vil være utilfredse med osv.
Jeg har bare sagt fra første gang, hvor jeg blev præsenteret for sagen, at jeg synes, der skal ske en ligestilling her.
Man er nødt til at sige meget klart, at det jo følger af lejeloven.
Er det, hr. Kristen Touborg efterspørger, om det er sådan, at hvis man køber en gård, hvor der bor nogle lejere, kan man sige dem op, fordi man jo selv skal flytte derind for at kunne opfylde sin bopælspligt?
Der følger det jo i dag af lejeloven, at det har man mulighed for med det varsel, der følger af de gældende regler.
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Nu synes jeg ikke, at jeg skal stå og læse hele lovforslaget op, som først lige er sendt i høring.
Jeg synes, at de høringsberettigede skal have lov til også at læse lidt, inden jeg står og siger, hvad der er væsentligt.
Der er mange ting, som skal ændres, og dem håber jeg selvfølgelig også at Enhedslisten vil stemme for, når vi kommer så langt.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Det er sådan set nemt at forklare, for jeg synes, at når en minister kommer med et forslag, så har han en forpligtelse til, at alle de ting, man gerne vil have ændret, er tænkt igennem.
Man kan selvfølgelig vælge at sige, at vi tager simpelt hen bare lovforslaget op igen og igen, hver gang vi har en ting.
Jeg synes ikke, at det er en god måde at handle på, og jeg sagde faktisk allerede i december, hvor man spurgte mig om, hvornår det kom, at det kommer nu her først i det nye år, men at vi altså lige skal have nogle ting på plads, for der er andre ting, som vi skal igennem inden.
Det er jo sådan, at vi i et ministerium skal have alt juridisk kørt igennem, og det er så det, vi har gjort her.
Jeg forstår, at det største problem, vi har i dag, i grunden er, at regeringen kommer med et forslag, der indeholder forslagsstillernes forslag.
Det er sjældent, men det må jeg så konstatere, og det synes jeg i grunden er lidt trist.
Jeg synes til gengæld, man skulle glæde sig.
Så kommer der også nogle andre ændringer, som jeg håber forslagsstillerne vil glæde sig over.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Jeg beroliger ministeren med, at Enhedslisten altid glædes, når vores politik kommer igennem, og jeg ville ønske, det skete noget oftere, for så så verden nok lidt bedre ud.
Men det, jeg rejser kritik af, er, at det her altså har været et kendt problem igennem længere tid, og at det først skal tages op af Kontant fra DR, før ministeren begynder at komme med nogle løfter.
Så må vi også presse ministeren med et par forslag, før der begynder at blive snakket om, at nu kommer der noget.
Det har ikke været svært for os at fremsætte det her forslag inden for en periode af 3 måneder.
Hvorfor er det så svært for ministeren?
Ole Glahn (RV), 2006-01-13:
Jeg synes, det er vigtigere at diskutere indholdet i det, som ministeren vil komme med.
Hvordan vil ministeren løse det problem?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Jeg kan glæde Enhedslisten med, at jeg kan bekræfte, at Enhedslisten tidligere har fremsat det forslag.
Jeg må skuffe Enhedslisten med, at desværre er det her forslag ikke kommet på grund af Enhedslistens forslag.
Jeg kan jo ikke gøre for, at jeg må skuffe nogle.
Når man ser indholdet i det nye forslag, vil man se, at der også er en række andre ting, der bliver løst ved samme lejlighed, for vi er nødt til at arbejde lidt effektivt, så vi ikke, hver gang vi skal ændre en ting, tager det hele op.
Jeg tror nok, de fleste vil sige, at når man i september går i gang med at lave en ændring af landbrugsloven, som omfatter flere ting ud over det her, så er det faktisk ret hurtigt, at vi på bare 3 måneder er klar med det.
Jeg kan altså kun sige, at jeg synes, Enhedslisten også skulle glæde sig over, at det nu går, som Enhedslisten har ønsket sig.
Det kan selvfølgelig somme tider være svært at glæde sig over, at noget lykkes, men prøv alligevel.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-13:
Egentlig har ministeren jo udtalt sig temmelig klart om, hvad det er regeringen vil.
Men jeg vil alligevel godt for en sikkerheds skyld høre helt eksakt: Er det regeringens hensigt, at den vil ophæve landbrugslovens § 28, stk. 3, som den foreligger, altså fuldstændig ophæve den, eller vil man omskrive den?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Derfor er det jo sådan, at de mennesker, der bor sådan et sted, har lejelovens almindelige varsel, som er 3 måneder, men når de ophører med deres arbejde, ja, så ophører de selvfølgelig også med at få boligen stillet til rådighed, for det er en del af kontrakten.
Det, der har været problemet, er, at for nogle boliger, der ikke bliver brugt til medhjælpere, men bliver lejet ud, skulle vi sige til mennesker i almindelighed – det er de andre selvfølgelig også, men forstå mig ret – har det været sådan, at man har haft nogle særbestemmelser, som man kunne anvende, og det er de særbestemmelser, vi ophæver, så forholdet sidestilles med, hvad lejeloven bestemmer.
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Jeg tror ikke, at jeg skal forsvare godsejerne her, for jeg tror såmænd ikke, at de er så onde, som hr. Bjarne Laustsen vil gøre dem til.
Jeg synes bare, at hr. Bjarne Laustsen skal tage op til overvejelse, om det er særlig hensigtsmæssigt at skulle have fat i den samme lov to gange i den samme samling.
Det tror jeg er ret uhørt, og fødevareministeren stod i september og proklamerede, at der vil blive taget fat om det her.
Derfor synes jeg, at man skulle slå sig til tåls med det og ikke være tilhænger af alt for meget bureaukrati, som jeg ved at Socialdemokratiet måske i nogle tilfælde godt kunne ønske sig lidt mere af.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Nu sender vi lovforslaget i høring, og som jeg sagde før, hvad der også fremgår af en pressemeddelelse i dag, har vi indgået en aftale med Dansk Folkeparti, som jo var dem, vi lavede landbrugsloven med sidst, om, hvordan vi synes det skal se ud.
Når vi har høringssvarene og vi ser, hvad folk kommer tilbage med, indgår det i en behandling, og lad os så se, hvad der kommer af ting.
Jeg står jo kun her og siger, hvad det er, vi har tænkt os, og de ting, jeg har nævnt her, er dem, vi har tænkt os, og det forslag, vi så kommer med, kommer til at indeholde dem.
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Nu er vi så vidt, at han er på trapperne med et forslag, hvor han tager fat på det problem sammen med nogle andre ændringer af landbrugsloven, hvorfor vi i Venstre ikke mener, at vi skal gå videre med de to fremsatte forslag, men vente på at klare det problem, der påpeges, i forbindelse med det lovforslag om ændring af landbrugsloven fra fødevareministeren, som er lige på trapperne.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, hvad det er for nogle ting, der i øvrigt skal ind, der gør, at man ikke kan sige ja til at ophæve § 28, stk. 3.
Det er jo en meget enkel ting, det er noget, folk efterspørger, det er noget, ministeren har sagt ja til, det er noget, et stort flertal af ordførere i Folketinget i programmer har sagt ja til, der er en debat ude i de lokale medier om, hvor vigtigt det er at få ændret det.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man laver den her feberredning i Venstre og ikke i dag siger ja til at ophæve den paragraf, som ministeren er imod, sådan som det længe er ønsket, fordi det er forældede regler og ting og sager.
Hvorfor tager man ikke tyren ved hornene i dag og siger, at lejerne på landet skal have samme vilkår som dem inde i byen?