runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
I virkeligheden skulle det have været hr. Bjarne Laustsen, der havde stået her som ordfører, og jeg er nødt til lige at forstyrre ministeren.
Jeg er ked af, at jeg lige er nødt til at bede om ministerens opmærksomhed.
Men jeg er her på vegne af hr. Bjarne Laustsen, som var ordfører ved behandlingen i foråret, og han er ærgerlig over, at han ikke selv kunne tage ordførerskabet i dag, for han har jo haft en vis infight med ministeren om nogle af de elementer, som det nu viser sig der kommer en lovændring om.
Jeg skulle hilse fra hr. Bjarne Laustsen og sige, at hvis ministeren havde læst debatten fra behandlingen i foråret, herunder hr. Bjarne Laustsens synspunkter, kunne han have undgået at komme i den situation, at vi nu skal tage stilling til dette ændringslovforslag.
Efter disse indledende bemærkninger vil jeg læse hr. Bjarne Laustsens tale op: De uddannelsessøgende ved ungdomsuddannelserne får som led i kommunalreformen rabat på deres transport med den kollektive trafik.
Det vedtog et flertal i dette forår, men allerede nu skal vi ændre loven.
Jeg synes – og jeg er her, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen – at det må være flovt for regeringen og specielt for undervisningsministeren, at vi allerede nu skal ændre den lov, som blev vedtaget i juni.
Men det synes jeg nu i øvrigt også som fru Christine Antorini, skulle jeg hilse og sige.
Regeringen har simpelt hen ikke gjort sit hjemmearbejde godt nok i denne sag, hvilket jeg skal beklage.
Omvendt er vi også nødt til at sørge for, at tingene fungerer, så de unge mennesker kan komme frem og tilbage til uddannelsesinstitutionerne fra den 1. januar 2007.
Man har ganske simpelt glemt at spørge trafikselskaberne og DSB, hvordan den nye ordning kan forvaltes.
Selskaberne har svært ved at håndtere en ordning, hvor alle uddannelsessøgende skal henvende sig personligt på et salgssted for at købe et abonnementskort med rabat.
Det har ikke været muligt at gennemføre en tilfredsstillende it-løsning allerede fra den 1. januar 2007, og derfor foreslår ministeren, at der for at lette bureaukratiet bliver lavet en overgangsordning, som skal gælde til udgangen af juni 2007.
Lovforslaget giver statens uddannelsesstøtte adgang til at sende oplysninger ad elektronisk vej til trafikselskaberne om de uddannelsessøgendes ret til at få rabat, så en personlig henvendelse bliver overflødig, og det kan vi støtte.
Vi håber, at ministeren nu har fået alting med, så vi kan få en ny og smidigere ordning til gavn for de uddannelsessøgende.
Det har alle krav på, selv om det nu bliver staten, der skal sørge for, at abonnementskort med rabat bliver købt og fornyet.
Troels Christensen (V), 2006-10-24:
Den 9. juni 2006 vedtog et enigt Folketing etableringen af en ny statslig befordringsrabatordning for elever, der er ved at tage en ungdomsuddannelse.
Efter en meddelelse fra SU-styrelsen til den studerende om ret til rabat skulle den studerende henvende sig til trafikselskabets salgssted og herefter få sin rabat.
Egenbetalingen kom ned på 9,50 kr. pr. dag.
Det har dog vist sig, at der enkelte steder har været nogle praktiske vanskeligheder, og at dette skyldes, at trafikselskaberne i visse dele af landet ikke har et tilstrækkelig udbygget net af salgssteder, hvilket kan være en praktisk forhindring for at udstede de nye rabatkort.
Derfor har ministeren fremsat dette lovforslag, der rummer en midlertidig hjemmel til at etablere en overgangsordning i foråret 2007.
Overgangsordningen tillader trafikselskaberne at genudstede kort i den statslige ordning på grundlag af data om hidtil udstedte kort i den amtslige ordning.
Nye elever, der påbegynder uddannelse i 2007, vil efter ansøgning få tilsendt dokumentation for ret til uddannelseskort fra styrelsen.
Denne dokumentation forevises herefter salgsstedet.
Overgangsordningen omfatter dog ikke HUR-området, men her er problemet heller ikke stort, da der findes en veludbygget salgsorganisation i dette område.
Målet er, at inden den 1. juli skal et afprøvet it-system mellem styrelsen og trafikselskaberne fungere, så de studerende fra den 1. juli 2007 ikke behøver at møde op for at få deres rabatkort, men vil få det tilsendt automatisk.
It-løsninger gør ofte livet lettere og formentlig også i denne sammenhæng.
Det havde dog været rart, hvis det hele havde kørt på skinner den 1. januar 2007.
Sådan skulle det altså ikke være, men vi ser i hvert fald frem til, at det hele fungerer efter hensigten den 1. juli 2007.
Venstre støtter forslaget.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
Depositummer har man, for at ansøgninger skal være seriøse.
Derfor synes jeg, at man skal tænke sig om, før man laver om på den regel.
Men som sagt, hvis fru Bente Dahl vil gå ind i et kompromis, må vi jo se på det ønske også.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jeg er nødt til at spørge om, hvorfor ministeren ikke synes det er rimeligt.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
Hvis det kunne føre til, at fru Bente Dahl og den radikale formand for Friskoleforeningen ville støtte forslaget, ville jeg da overveje det, men jeg synes egentlig ikke, det er rimeligt.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Jeg hørte før, at ministeren var positiv over for Socialdemokratiets ordfører med henblik på måske at kunne stille ændringsforslag, hvis jeg har forstået det rigtigt, så depositummet deles op i flere rater.
Jeg ville høre, om ministeren også kunne være positiv over for et forslag fra min side om, at hvis en anmeldt friskole af forskellige årsager måske ikke bliver til noget i løbet af det her år, den skal stå anmeldt, ville der blive mulighed for at få tilbagebetalt de 30.000 kr., som jo er en anseelig sum penge for en forældregruppe.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
Det er jeg glad for at jeg bliver spurgt om, for med forslaget gør vi det jo lettere at nedlægge skoler, uden at de straks bliver oprettet igen, men samtidig har vi overvejelser om at gøre det lettere at bevare skoler som satellitskoler, altså med andre ord at skabe et alternativ til nedlæggelse.
I dag er der meget snævre grænser for, hvordan man kan drive skoler sammen.
Der er en grænse på 150 elever.
De to skoler, der drives sammen, kan ikke have mere end 150 elever.
Hvis vi fjerner den grænse, bliver det lettere at bevare en skole, der ellers ville blive nedlagt, som satellitskole, som forskole, eventuelt i kombination med en børneinstitution.
Det vil yderligere styrke det kommunale selvstyre.
Jeg har besøgt en skole for ikke så lang tid siden, der først var folkeskole, og så blev nedlagt og oprettet som friskole, men som hjertens gerne ville have valgt den model, nemlig som forskole eller satellitskole i samarbejde med en større naboskole.
Jeg har drøftet det med Landsforeningen Af Landsbysamfund og Sammenslutningen af Danske Småøer, og de er positive over for det.
Tak for det spørgsmål.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Jeg vil gerne bede ministeren om at fortælle om de overvejelser, han gør sig, om, hvordan man kan hjælpe kommunalbestyrelserne til at opretholde en så fleksibel og varieret skolestruktur som muligt.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
Det sidste synes jeg ikke er rimeligt.
Venstres ordfører er faktisk tidligere indenrigsminister og kender den her problemstilling ud og ind, og jeg har også tidligere været undervisningsminister og kender problemstillingen ud og ind.
Regeringen er ikke ekspeditionskontor for Kommunernes Landsforening, men vi synes, at de 98 nye kommuner skal have mulighed for at have et vist kommunalt selvstyre.
Vi vil også bevare borgernes mulighed for at lave skoler, der er anderledes.
Så vi har fremsat dette forslag, hvor vi synes vi finder en fin balance.
Bemærk, at vi ikke ændrer ved dette meget lave elevtalskrav, der er: Der skal kun 28 elever til på tre klassetrin, for at man kan oprette sådan en skole med 80 pct. støtte fra det offentlige.
Jeg her ikke noget imod, vi taler om tradition i stedet for værdi.
Når nogle har valgt friskoler, skyldes det, at de måske føler, at den offentlige skole har svigtet en vigtig tradition, og det er da, hvad enten man kalder det værdi eller ej, en meget god begrundelse for at sende sine børn til en fri skole.
Så vil jeg bare sige til fru Pernille Vigsø Bagge, at jeg altid har været ked af at hedde Bertel, så skulle det ende med, at jeg nu blev kaldt Mads, fordi antallet af friskoler falder, så vil jeg tage det roligt.
Jeg kan fortælle, at vel er der lukket tre, men jeg har lige fået at vide, at der også er tre eller fire, der har anmodet om at blive oprettet, altså anmodet om støtte.
Så det er endnu ikke afgjort, om jeg skal hedde Mads i resten af mit liv.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Jeg kan sagtens følge ministeren i det sidste her, men samtidig vil jeg sige, at når man gerne vil bevare en lokal skole eller en lokal skoles ånd måske så nu ført over i friskoleformen, der som indhold har historie, fortælling, salmer og sange, er det jo ikke, fordi man pludselig har fået en åbenbaring om, at det simpelt hen er så vidunderligt.
Det er en tradition, som man lever på, og som man vel ikke nødvendigvis behøver at kunne sætte ord på og skære ud i en firkant og sige: Det her er vores værdigrundlag.
Så lige til allersidst et tillægsspørgsmål: Jeg vil gerne spørge ministeren, om det i grunden ikke er sådan, som mit partis ordfører antydede i sin ordførertale, at den her debat på en måde har været en skindebat, for Kommunernes Landsforening har for længst afkrævet ministeren det løfte, at sådan blev det.
Bertel Haarder (V), 2006-10-24:
Jeg hørte godt bemærkningen om, at hr. Jesper Langballe foretrak en skole, der var oprettet i protest mod en kommunal beslutning, frem for en skole, der byggede på noget så lummert som et værdigrundlag.
Så var det, jeg kom til at tænke på mig selv.
Når jeg holder af nogle af de grundtvigske friskoler, skyldes det, at de lægger meget vægt på historie, på fortælling og på, at børnene skal lære salmer og sange, og det er vel bl.a. det, vi mener med et værdigrundlag.
Det er altså, for at der er mulighed for at have skoler, som har sådan en pædagogisk profil eller et værdigrundlag, at vi har friskoleordningen, og det synes jeg hverken er lummert eller forkert.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Der var en, der for nylig genopfriskede en gammel sige, en Christiansborgsige, nemlig at man aldrig skal stille et spørgsmål til en minister, som man ikke kender svaret på på forhånd.
Og synes ministeren ærlig talt ikke, at det er uappetitligt, at man for at gøre sådan noget skal have et idépolitisk holdningsgrundlag, som man skal aflægge bekendelser om til systemet?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Det er da klart, at det ikke vil lukke friskoler, eftersom forslaget har til formål at hindre åbningen af friskoler.
Jeg vil sige, at når jeg tror, at FGF ikke hæfter sig så meget ved det her, er det, fordi FGF rummer de skoler, som primært er i de store byer, hvor der ikke er den store risiko for skolelukninger.
Det er derfor.
Det er der jo ude i de mindre kommuner ude i landsamfundene.
Det er der, problemerne er.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Det vil jeg faktisk gerne have svar på.
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
Jeg skal da beklage, hvis jeg ikke fik formuleret det som et spørgsmål i første runde.
Så vil jeg prøve den her gang: Hvorfor tror fru Pernille Vigsø Bagge, at Frie Grundskolers Fællesråd ikke har noget imod det her forslag?
Kan det være, fordi man ikke tror, at det vil have den helt store betydning at lukke friskoler og vil betyde en meget stor friskoledød?
Hvordan tolker SF høringssvaret fra Frie Grundskolers Fællesråd?
Der er jo ingen tvivl om, at SF’s opfattelse af det her lovforslag er, at det er en ren massakre på alle friskolerne i Danmark.
Vi vil simpelt hen se friskoledød over hele landet med det her lovforslag.
Jeg lagde så mærke til, at fru Pernille Vigsø Bagge nævnte høringssvaret fra Dansk Friskoleforening, som ganske rigtigt er imod det her lovforslag.
Men vi har jo andre friskoleforeninger, bl.a. Frie Grundskolers Fællesråd, og den er jo også kommet med et høringssvar til det her lovforslag, og den er jo ikke imod lovforslaget.
Den har jo rent faktisk ingen bemærkninger til lovforslaget.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Nej, jeg har ikke noget imod langtidsplanlægning i sig selv.
Det, der ligger i det her, er, at langtidsplanlægningen skal ske i så god tid, at den i praksis bliver besværliggjort af denne lov, L 14, hvis vi altså vedtager den.
Det langtidsuholdbare i det er, at forældrene på det tidspunkt ikke ved, om kommunen har en tilsvarende langtidsplanlægning med hensyn til nedlæggelse af skoler.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Det var altså en lidt besynderlig opfattelse af, hvordan kommunalbestyrelser arbejder, fru Bente Dahl her giver udtryk for, nemlig at det sådan foregår bag nedrullede gardiner, når en kommunalbestyrelse skal overveje at lukke en skole.
Jeg tror, at de ovre i Ringkøbing Amt kan fortælle noget om, hvor meget offentlig debat, der går forud for det.
Man forlanger en langtidsplanlægning af forældre, der vil oprette en friskole, sagde fru Bente Dahl.
Så vil jeg godt spørge fru Bente Dahl: Synes fru Bente Dahl virkelig, at det er forfærdeligt, at man forlanger en langtidsplanlægning af forældre, der vil oprette en friskole?
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Man kan lave en procedure så vanskelig, at det i praksis fratager nogle retten til at oprette en friskole.
I praksis er det meget vanskeligt for en gruppe forældre at vide inden den 15. august, om en kommune agter at nedlægge en skole, hvis kommunen ikke fortæller om det, er åben omkring de planer.
Det er jo ikke nødvendigvis sådan, at kommunerne er åbne om planerne.
Hvis de er det, er der ikke noget problem, hvis de ikke er det, så er det jo et problem.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Jeg er nødt til at fortsætte der, hvor fru Antorini stoppede.
Vil ordføreren ikke fortælle mig, hvordan forældrene fratages retten til at oprette en friskole ifølge det lovforslag her?
Det vil jeg altså meget gerne vide.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Intentionen med den her lov er at gøre det umuligt for forældre at oprette en holdningsbestemt friskole, som jeg anser alle friskoler for at være, i en nedlagt folkeskole.
Det er en intention med loven, og det tror jeg også vil lykkes, og det er også derfor, vi er imod den.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Jeg har brug for et enkelt svar.
Hvad er det præcis i denne lov, der forhindrer forældre i at oprette en holdningsbaseret friskole; i denne lov?
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Nu er en gruppe forældre i et lokalsamfund også en gruppe borgere, som man skal tage alvorligt.
Man kan ikke sige, at problemstillingen er på den måde, som ordføreren fra Socialdemokratiet siger at den er.
Naturligvis er en folkevalgt i et byråd forpligtet til at se på helheder, men vi har den lov, som gør, at forældre har ret til at få deres børn opdraget med en holdning, som er deres.
Og den kan være i strid med den holdning, som kommunalbestyrelsen som helhedsanskuende har lagt for den kommune.
Det er netop derfor, vi har den her lov, det er netop, fordi en forælder har lov til det.
Når fru Christine Antorini så siger, at jeg har sagt, at det er en grundlovsstridig bestem melse, vil jeg sige, at det har jeg ikke sagt.
Jeg har sagt: Intentionen er i strid med grundloven.
Christine Antorini (S), 2006-10-24:
Jeg håber bestemt, at Det Radikale Venstre vil stille spørgsmålet om, hvorvidt det skulle være grundlovsstridigt.
Det vil virkelig komme bag på mig, hvis det viser sig, at det er det.
Men da det nu er blevet rejst fra talerstolen, ser jeg frem til, at spørgsmålet bliver stillet, og at der kommer et svar på det.
Det grundlæggende demokratiske dilemma, som vi har været i her, handler jo ikke om, hvorvidt man må have lov til at oprette en friskole eller ej.
Det, der er mit spørgsmål til fru Bente Dahl, er derfor: Når der sidder folkevalgte fra Det Radikale Venstre i kommunalbestyrelserne og er med til at træffe nogle meget svære beslutninger om, hvordan det skal gå med deres folkeskoler, herunder er med til at træffe en beslutning om at lukke en lille lokal folkeskole, og der så kommer en lille gruppe borgere og siger til dem, at det får de ikke lov til, fordi disse borgere med en anden lov i hånden alligevel kan genoprette den,
hvad forklarer fru Bente Dahl så de radikale byrådsmedlemmer, der er valgt af alle borgere – i modsætning til den her lille forældregruppe?
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
Som jeg også var inde på i min ordførertale, mener jeg, at en, der har ytret sig meget i den her debat, jo er den radikale Henrik Larsen fra Kolding.
Og jeg vil da bare høre fru Bente Dahl som repræsentant for den radikale folketingsgruppe, om det slet ikke gør indtryk, når Henrik Larsen fra ordførerens eget parti kommer til og siger, at vi rent faktisk har store problemer med friskoleloven, og at forældrene bruger den som våben.
Gør det slet ikke indtryk på den radikale folketingsgruppe, at man har et bagland, der rent faktisk bekymrer sig?
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Med L 14 foreslås det, at en fri grundskole, der ønsker statstilskud, skal søge om det senest den 15. august året før skolestart.
Samtidig skal der betales et helt depositum, som i øjeblikket beløber sig til 30.000 kr.
I bemærkningerne til lovforslaget siges det, at det har vist sig, at der typisk i landkommuner kan være problemer med at opnå det tilsigtede formål ved at sammenlægge de små skoler, nemlig at få elever pr. årgang skal samles til større og mere bæredygtige enheder.
Årsagen er, at forældrene til eleverne på folkeskolen, der nedlægges, relativt ofte beslutter sig til at oprette en fri grundskole i stedet.
Og det skal forhindres med det her lovforslag.
Det lægger regeringen ikke skjul på, og det er da sympatisk.
I 2002 nedlagdes 5 folkeskoler.
De 3 genopstod som frie skoler i de gamle bygninger.
Og hvad er det, der får kommunen til at sælge skolebygningerne til forældrene?
De er jo bestemt ikke tvungne til det.
Hvis en kommune ikke vil have en friskole, så er den ikke forpligtet til at sælge skolebygningerne til det formål.
Hvad er det, der får regeringen til at mene, at det er realistisk, at en gruppe forældre et helt år før skolestart, og før kommunen har meddelt en eventuel skolenedlæggelse, skal få den tanke, at de hellere må se at samle 30.000 kr. til depositum, finde, leje, købe en egnet bygning til undervisning samt få ansat en skoleleder og lærere bare sådan for en sikkerheds skyld?
Når en kommune vil ændre skolestrukturen, må den i dag argumentere for og overbevise om, at det er en god idé.
Hvis argumenterne ikke er gode nok, kan det være, at forældrene påtager sig det store ansvar og den store opgave, det er at etablere en fri skole.
Det er og skal være borgernes demokratiske ret at etablere skoler for deres børn.
Med L 14 vil der være færre muligheder for at kunne gøre det.
Spillereglerne bliver lavet sådan, at forældre og børn kan komme i klemme på det.
Og forslaget svækker civilsamfundet.
Når man rykker anmeldelsesfristen frem, så forlanger man en langtidsplanlægning af de forældre, som ønsker at oprette en friskole.
Men den langtidsplanlægning kan man åbenbart ikke stille kommunerne over for.
I Det Radikale Venstre ser vi den her lovændring som en væsentlig stramning af loven om de frie skoler, en så væsentlig stramning, at vi må sætte spørgsmålstegn ved, om grundlovens § 76, som jeg læste op lige før, forvaltes efter de oprindelige intentioner.
Det er også et synspunkt, der findes i et høringssvar.
Vi mener, at hvis L 14 vedtages, så vil det i praksis blive umuligt at oprette en friskole der, hvor en kommune nedlægger en skole.
Det er beklageligt og kritisabelt, at forældre i praksis fratages retten til at oprette en friskole i lokalområdet, fordi de derved fratages muligheden for at uddanne og danne deres børn gennem undervisning med de holdninger og værdier, som de finder rigtige.
Og det er et demokratisk problem.
Det Radikale Venstre er imod lovforslaget, som det fremstår, men vi er åbne for ændringsforslag, der kommer vores betænkeligheder i møde.
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
Jamen altså, det er jo klart, at når kommunerne skal gå ind og lave en økonomisk vurdering af deres skolestruktur, så kigger de jo på deres elevantal og på, hvilke typer skoler der er.
Vi kan godt under udvalgsarbejdet gå nærmere ind på, hvordan økonomien er fordelt, men jeg mener også, kommunerne er med til at finansiere friskolerne.
Dermed er det jo sådan, at hvis man ikke, som man forventede, vil nedlægge en skole – hvis fru Bente Dahl har tid til at høre efter – fordi man ikke kan forudse, hvad der vil ske, når man har truffet sin beslutning og der vil komme en friskole, jamen så er man jo handlingslammet.
Dermed kan man jo godt kalde det en slags sabotage.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Men jeg vil gerne høre, hvordan kommunernes økonomi i øvrigt skal kunne bruges som argument i den her sammenhæng.
Carina Christensen (KF), 2006-10-24:
Fru Bente Dahl spørger til, hvordan det er sabotage af kommunalbestyrelsens beslutning.
Jamen det mener jeg det er, når man med friskoleloven i hånden kan gå ind og sige til en kommunalbestyrelse, der er ved at overveje at lukke en mindre folkeskole, at hvis de gør det, så vil man omgående åbne en friskole og dermed sende regningen til kommunalbestyrelsen.
Det gør det jo vanskeligt for en kommunalbestyrelse at foretage en økonomisk vurdering og lave en omlægning af skolestrukturen.
Det kan jo godt være, man siger: Vi har for mange skolebygninger, og vi har for mange skoler, og vi ønsker at lukke dem ned, fordi vi ønsker at bruge flere penge på at øge kvaliteten i de enkelte skoler.
Den mulighed har man jo ikke, og det værktøj har man jo ikke, når man igen og igen kan blive udsat for, at der kommer en friskole omgående, og man dermed bliver nødt til at sende regningen hen til den lokale skole alligevel, og når skolen endda ofte er i de samme bygninger.
Bente Dahl (RV), 2006-10-24:
Det er jeg nødt til at kommentere.
I Det Radikale Venstre har vi altså ytringsfrihed, og Henrik Larsen er i sin gode ret til at sige lige præcis, hvad han vil.
Men derfor er det ikke nødvendigvis partiets politik.
Jeg har et spørgsmål.
Fru Carina Christensen siger, at forældrene saboterer kommunalbestyrelsens beslutning, når de går hen og laver en friskole.
Hvordan kan det være sabotage, når man med grundloven i hånden laver en friskole, som pr. definition er en holdningsskole?
Så vil jeg også gerne have fru Carina Christensen til at kommentere bemærkningerne om, at der ingen begrænsninger er i det at oprette en friskole, når det direkte i L 14 siges, at det er regeringens hensigt at hindre oprettelse af den her type friskole, som vi snakker om.