runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Hr. Knud Erik Hansen spørger, hvor hovedproblemet er.
Dertil vil jeg svare, at det pressede boligmarked er et af de væsentligste hovedproblemer.
Og så er der en lang række af de bypolitiske ting, som jeg nævnte: Der var trafikproblemet, infrastrukturen.
Der er en række øvrige tekniske ting, som er væsentlige.
Så er der det hovedproblem, som også regeringen nævner, med de udsatte byområder.
Det er Venstre fuldstændig klar over, og vi er også med til at sige, at vi skal have gjort noget for at have nogle stærkere personer ind i de områder, så vi kan få en blandet beboergruppe, der er således sammensat, at de kan hjælpe hinanden til at gøre en indsats, så det bliver mindre svagt.
Ja, vi vil gerne have pensionskassebyggeri.
Der skal være en balance mellem alment byggeri og privat boligbyggeri.
Det er vi fuldstændig med på, men vi mener, at balancen ikke kun skal være til det almene boligbyggeris fordel.
Så spørger fru Lissa Mathiasen, om vi ønsker at tage vare på de svageste.
Ja, selvfølgelig ønsker vi at tage vare på de svageste.
Vi synes, der skal mere styr på det område, sådan at der kommer en fælles indsats derfra.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Jeg hører ikke ret meget om omsorg for de svage.
Hvis løsningen er, at man vil sælge ud af den almene sektor, ved vi godt, at de svage så får de dårligste boliger.
Er det omsorgen fra Venstres side?
Så vil jeg også godt høre om den økonomiske sans fra Venstres side.
Vi har fået en beregning fra Boligministeriet, som viser, at det koster ca. 332.000 kr. - det er i den størrelsesorden - i nutidsværdi, hvis man skal støtte et pensionskassebyggeri.
Det koster ca. 380.000 kr., hvis man skal støtte et alment boligbyggeri, den samlede støtte.
Det svarer til en husbank, vi sætter pengene i.
Er det ikke helt uansvarligt at satse så meget på pensionskassebyggeri, hvis vi skal bruge offentlige penge til boligbyggeri?
Men Venstre har åbenbart ingen bekymring, pengene fosser ud af statskassen, når det er Venstre.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Jeg gav faktisk Venstre muligheden for her at give et svar på, hvad det reelt er, Venstre godt vil, når vi taler om de svageste grupper.
Det svar, der kom her, er: Tag nogle af deres boliger fra dem.
Næste svar: Nej, man ønsker ikke fra Venstres side, at der skal bygges flere almene boliger.
Derfor vil jeg én gang til sige: Kom nu med de udspil, for ellers er det så hult, så er det så utroværdigt, så er det så uacceptabelt i forhold til, at man fra Venstres side mener, at man vil tage hånd også om de svageste her i samfundet.
Jeg vil sige, at den devise, som Venstre rent faktisk kører med i deres holdninger i forhold til boligpolitikken, er: Har du penge, kan du få.
Har du ingen, så er det dit eget problem.
Det er en udvikling af vores velfærdssamfund, som vi fra Socialdemokratiets side må tage totalt afstand fra.
Vi ønsker ikke at se, at mennesker skal bo under broerne.
Vi ønsker ikke, at mennesker skal bo i parkerne.
Vi ønsker ikke at se
en udvikling, som vi har set f.eks. i England.
Derfor ønsker vi et velfærdssamfund, hvor der netop er plads til, at vi også kan holde fast i de svageste.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om man i Venstre er opmærksom på de rapporter, der er udarbejdet omkring virkningerne af den bypolitik, som blev gennemført i 1990'erne, som jo viste klart og entydigt, at det, der virkelig hjalp også på beboersammensætningen i almene boligafdelinger med sociale problemer, var huslejenedsættelse.
Og det er vel indlysende også for Venstre, at huslejenedsættelser muliggør, at de mennesker, som har sociale problemer, også kan være der, men hvis man sælger deres lejligheder til nogle andre, ja, så løser det altså ikke rigtig deres problemer.
Jeg tror egentlig, det er meget, meget indlysende, at det er sådan sammenhængen er, og derfor vil jeg godt spørge: Synes Venstre ikke, det vil være en god idé at få prisen på disse boliger ned, således at også mennesker med meget små indkomster kan få en ordentlig bolig, som de kan bo i?
Vil Venstre være med til dét som en løsning, når man nu ikke selv rigtig kan finde på noget?
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Det, vi har foreslået, er, at der skal være en mulighed for, at man kan købe sin almene bolig.
Det ligger i redegørelsen.
Det synes jeg da er spændende at den socialdemokratiske ordfører ikke synes er interessant.
Med hensyn til værdistigning eller støtte til alment kontra privat udlejningsbyggeri - når jeg siger værdistigning, er det, fordi det også er et af de argumenter, som hr. Knud Erik Hansen fremfører - mener vi, at den bedste måde at få gang i boligbyggeriet på, således at vi kan få et mindre stresset boligmarked, således at vi kan få skabt boliger til en fornuftig pris, er, at det private udlejningsmarked øges. Med hensyn til de almene boliger: Det er kommunerne, der kan prioritere det.
Vi har i dag de 14 pct. grundkapital, og det mener vi er et rigtigt niveau.
Nu er det til forhandling, og så må vi se, hvad der kommer ud af det.
Fru Lissa Mathiasen siger, at Venstre bare vil stjæle de almene boliger.
Altså Venstre vil ikke stjæle de almene boliger.
Hvis det er sådan, at kommunerne mener, der er behov for, at der skal bygges almene boliger, så er der rådighedsbeløb til det på finansloven.
Fru Lissa Mathiasen siger, at de hjemløse vil blive taberne.
Jeg mener nu nok, vi har haft nogen diskussion omkring de hjemløse.
Til hr. Keld Albrechtsen
Hvis det er sådan, at det er det, der skal til, for at vi kan hjælpe socialt,
er det selvfølgelig en vurdering værd.
Jeg er ikke inde i den redegørelse, som hr. Keld Albrechtsen redegjorde for, og jeg vil gerne kigge på det, men det er hermed ikke et tilsagn fra vores side om, at det er den rigtige vej.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Jeg er nødt til at sige til hr. Ulrik Kragh: Det ligger ikke i regeringens udspil, og det er så sandelig heller ikke Socialdemokratiets ønske, at man skal holde udsalg i den almene sektor.
Der tror jeg, jeg er nødt til at sige: Læs en gang til!
Vi ønsker ikke, at den almene sektor skal omgøres til private ejerlejligheder, langtfra.
Det, der er lagt an til, er at give mulighed for en medejerbolig, men det er noget helt andet.
Det, jeg synes er interessant at få svar på her i dag fra Venstre, og som jeg faktisk har stillet spørgsmål om så mange gange, er: Hvad vil Venstre i forhold til de svageste grupper? Hvad vil Venstre i forhold til de udstødte? Venstre går ud og lancerer det i tide og utide.
Hvis ikke vi får svaret her i dag, jamen så må vi jo altså konstatere, at det kun er ved festlige lejligheder, at Venstre tager det med.
Men det er ikke særlig troværdigt.
Jeg tror faktisk, at mange af de mennesker, der ikke føler, at de måske lever det meste af deres tid på solsiden, også godt kunne tænke sig at høre, hvad det reelt er, Venstre har at tilbyde dem.
Og hvis svaret kun er, at man sælger ud af det, der rent faktisk er deres mulighed i dag, tror jeg, de fleste vil sige, at det er ret sølle gjort af Venstre.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Jeg fik ikke noget svar på det med økonomien.
Det koster mellem 300.000 kr. og 400.000 kr. at støtte en almen bolig, det koster mellem 300.000 kr. og 400.000 kr. at støtte en pensionskassebolig.
I den almene bolig står de som friværdi, og man kan bruge dem til at nedsætte huslejen, man kan bruge dem til at støtte andet byggeri, man kan bruge dem til renovering, man kan genbruge dem.
Det er penge, vi kan genbruge til boligbyggeri.
Er det så ikke uansvarligt at sige, at vi vil satse det hele for at støtte pensionskassebyggeri?
Er det ikke at bruge pengene, at lodse pengene ud, når vi på fornuftig vis får pengene tilbage på den anden måde?
I virkeligheden skulle vi sætte støtten til den almene bolig op og huslejen ned, der er god økonomi i det.
Det er løsningen på de svage beboeres problemer.
Det er normalt de stærke, der vinder på det.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Det glæder mig faktisk at høre, at Venstre vil sætte sig ind i de rapporter, som blev lavet omkring virkningen af bypolitikken i 1990'erne.
For så vil man jo også dér kunne se, at det vildskud, man er fremkommet med, med at man skulle begynde at sælge ud af de almene boliger, i hvert fald ikke er noget, som hører hjemme i en virkelighed i de boligkvarterer, som vi snakker om, hvor jeg f.eks. selv bor.
Jeg har ikke blandt beboerne i min boligafdeling nogen sinde hørt, at det skulle være en løsning, at man begyndte at sælge ud af vores lejligheder, det har jeg altså aldrig hørt.
Jeg ved ikke, hvor den idé er opstået, det er sådan et eller andet liberalistisk skrivebordsprojekt, som man har siddet i Venstres gruppeværelse og nørklet med.
Det kan derimod f.eks. huslejenedsættelserne.
De havde og har en virkelig positiv effektiv i disse områder sammen med en række andre foranstaltninger, som blev sat i værk, og det er efter min mening det, vi skal bygge videre på.
Det kunne være meget interessant at høre.
De eksisterer jo ikke i virkeligheden, det er kun alment nybyggeri, der er mulighed
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Nu viser diskussionen jo det, som jeg indledte med at sige, at den her byredegørelse er en blanding af mange ting.
At den socialdemokratiske ordfører nu vil trække socialpolitikken ind i byredegørelsen, synes jeg ikke er rimeligt.
Men hvis fru Lissa Mathiasen ellers havde hørt efter, hvad jeg sagde, så har vi det bud, at vi vil lade folk få mulighed for at købe deres almene bolig, det har vi foreslået, og vi mener, at det er en vej til at få mere blandede beboergrupper i det område.
Det kan hæve det sociale niveau, således at vi kan få brudt den onde cirkel, der er i de udsatte områder.
Med hensyn til hr. Knud Erik Hansens friværdidiskussion:
I Venstre er vi ikke bange for, at det private tager initiativ, og vi er heller ikke bange for, at det private tjener penge.
Vi mener, at der skal være en fornuftig investering for de pensionskasser, der vil deltage, i at bygge lejeboliger.
Vi mener, at det er en god og fornuftig måde at få etableret et mindre stresset boligområde på, og det er den vej, vi har anlagt.
Med hensyn til hr. Keld Albrechtsens bemærkning om virkningen af bypolitikken: Vi har foreslået det med den almene bolig, at man kan købe, og det er vores bud.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Jeg troede, vi var ved at kunne få en diskussion i gang, der baserede sig på et minimum af fornuft.
Men nu går det helt ud
over skrænten for hr. Ulrik Kragh. Nu er det eneste, han har tilbage, at han klamrer sig til den ulyksalige idé, at man skal bortsælge de boliger, der skal bruges til at løse de boligsociale problemer, så vi ikke længere har de boliger, og så boligmangelen for dem, der virkelig mangler boliger, dermed vokser støt og roligt, i takt med at Venstre får solgt de boliger, der skulle bruges til at løse problemet.
Det er jo fuldstændig rablende.
Og nu har hr. Ulrik Kragh i den grad fået haget sig fast i den ulyksalige idé, at det er, hvad der er tilbage af Venstres boligpolitik. Så har man en idé om, at der skal komme nogle private udlejere et eller andet sted fra og bygge nogle boliger, og det er formentlig sådan, at man har tænkt sig, at statskassen skal åbnes, således at der er nogle privatkapitalister, der kan score en enorm masse penge på at bygge nogle boliger ved hjælp af massiv statsstøtte.
Det er jo også uden hoved og hale.
Jeg forstår sådan set godt, at Venstre ikke har kunnet fremlægge et konkret forslag til, hvordan det skulle lade sig gøre, for så ville der jo komme tal og penge og beregninger på det, og så ville alle kunne se, hvad det er for noget galimatias. Så jeg må altså meget kraftigt tilråde hr. Ulrik Kragh at gå tilbage til sin folketingsgruppe og prøve på at komme i gang med at diskutere en egentlig boligpolitik i stedet for det, der står tilbage efter denne her debat.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Nu er det jo således, at det jo stadig væk er muligt for kommunerne at tage de initiativer, de prioriterer, således at den boligsociale problemstilling kan løses.
Kommunerne har jo muligheden, og det er en udmærket vej; det er den vej, vi synes vi skal gå.
Der bliver sagt, at statskassen åbnes, hvis vi giver incitament til, at der kan laves en investering i pensionskassebyggerierne.
Det kan man sige med det udgangspunkt, at man vil have alt alment.
Det er vi ikke interesserede i.
Vi er interesserede i, at tingene kan foregå i det private.
Vi synes, det er den rigtige vej at gå.
Det private udlejningsbyggeri er en god måde, og hvis vi kigger på de omkostninger, der er forbundet med det i form af det, der skal til i forbedring, er det den måde, vi får flest boliger bygget på til færrest penge her og nu.
Generelt vil jeg sige, at vores bypolitiske debat har handlet meget om boliger, og de mange ting, som jeg i mit indlæg lagde op til at man kunne tage fat på rent bypolitisk, vil jeg stadig væk gerne diskutere, og der synes jeg måske
også, det var rimeligt, at vi tog fat på dét.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Nu hørte jeg hr. Ulrik Kragh tale om en tynd kop te og om mangler.
Så er jeg nødt til at sige, at det da netop ikke forhindrer Venstres ordfører i så at komme med en ordentlig kop te, komme med en ordentlig levering her i dag.
Det, jeg efterlyser, er lidt a la det, hr. Knud Erik Hansen var inde på.
Vi har hørt gentagne gange sagt fra Venstres side: Vi ønsker at tage vare på de svageste, vi ønsker at sikre, at udstødte grupper også kommer med på holdet igen.
Men jeg må indrømme, at den her kop te var lidt for tynd.
Er det kun ved festlige lejligheder, man siger det?
Er det kun uden for de her bygninger, man siger det?
Men når vi står med muligheden for reelt at få at vide, hvad Venstre gerne vil, og hvor det har mulighed for at forpligte, kommer der ikke et ord.
Det minder mig om »Kejserens nye klæder«, uden reelt indhold.
Så jeg synes, hr. Ulrik Kragh her i dag skulle have muligheden for at komme op og fortælle os om det konkrete bud på: Hvad er det, Venstre gerne vil omkring de svage?
Lad mig høre de konkrete forslag her i dag.
Det skylder
man faktisk fra Venstre, medmindre det skal være så tynd en kop te, så den hellere skulle have været hældt ud, inden den overhovedet blev sat over.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Hr. John Vinther har selvfølgelig helt korrekt forudset, at der vil komme et spørgsmål.
Nu lagde jeg mærke til, at hr. John Vinther gik til emnet om udsalg af den almene sektor med lidt større varsomhed end hr. Ulrik Kragh.
Man fornemmede hos den konservative ordfører, at han egentlig godt var klar over, at det nok var lidt af en dødssejler, men han ligger åbenbart lidt under for hr. Ulrik Kragh. Jeg vil godt bede om at få uddybet det lidt nærmere, for nu understregede Det Konservative Folkeparti, og det er jeg glad for, at man ikke vil have en decimering af den almene sektor, og at der skal være de boliger til de boligsociale opgaver.
Er det i det område, hvor jeg bor, f.eks. i Århus?
Eller hvor er det?
Eller måske er man fornuftigvis ved at bakke ud af den plan.
Det kunne man sådan fornemme.
Men kunne hr. John Vinther ikke udbygge svaret lidt?
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Jeg sad og undrede mig lidt over at høre hr. John Vinthers efterlysning af en aktiv erhvervspolitik som værende problemet i forhold til at få en god bypolitik.
Det var underforstået, at man fra konservativ side efterlyste, hvad regeringen og hvad Socialdemokratiet godt ville på det området. Det kan godt være, at det er gået hen over hovedet på hr. John Vinther, men der kom faktisk i februar 2000 det, der hed dk21, regeringens erhvervsstrategi.
Jeg tror, og det tror
jeg ikke mindst på baggrund af de reaktioner, vi har fået udefra, at man fra dansk erhvervslivs side har været overordentlig tilfreds med dk21. Hvis man spørger kommunerne, har de været overordentlig tilfredse. Det er nemlig lige nøjagtig der, hvor rammebetingelserne ligger for at sikre, at danske virksomheder er godt rustede i konkurrencen.
Det er jeg nemlig enig i er forudsætningen for vækst, og det er forudsætningen for, at man har mulighed for at kunne tilbyde noget til de mange mennesker, der også har lidt mere hjælp behov.
Det er fair nok, hvis det er forbigået De Konservative, men det, jeg så må efterlyse i den sammenhæng, er
: Hvad er så De Konservatives udspil på det område, når man ikke mener, at det her har været godt nok?
Og spørgsmål nummer to: Hvad er De Konservatives svar på at sikre boliger til også de svageste?
Der tænker jeg på dem, der ikke har et frit valg på boligmarkedet.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Hr. John Vinther vil godt være en god forretningsmand
, så vi skal tjene det private erhvervsliv ganske godt og bruge forretningsmetoder.
Men kunne man ikke også godt se det offentlige lidt på den måde og sige: Jamen det offentlige har også nogle værdier, og de har også nogle ting, som vi skal varetage, og så skal vi se at få lidt penge ud af det?
Jeg oplever egentlig, at det, der bliver sagt om byudviklingsselskaberne, er, at hvis der er nogle værdier, som vi skaber for det private erhvervsliv, hvor de kan se, at de får noget ud af det, så er det da meget rimeligt, at de også betaler noget til det.
Er det ikke meget fornuftigt, at vi også tænker lidt, og at vi ikke bare forærer tingene væk?
For det var egentlig det, jeg hørte hr. John Vinther sige.
Vi skal også som det offentlige tænke på, at vi ikke bare skal forære.
Hvis der er råd til det hos de private, skal de da også bidrage til den byudvikling, som de selv får gavn af.
Så vil jeg godt spørge til ejerskab.
Hvor er det, De Konservative ser den store gevinst ved ejerskabet? Sådan som jeg hører De Konservative snakke om ejerskab, så er det retten til at få værdistigningen foræret.
Er dét det virkelig essentielle ved ejerskabet? Kunne ejerskabet ikke være, at man faktisk har råderet over sin bolig og ret til at ændre på den, uden at man behøver at skulle have en værdistigning foræret?
John Vinther (KF), 2001-05-18:
Hvis jeg skal starte bagfra med hr. Knud Erik Hansen, så undrer det mig jo sådan set ikke, at hr. Knud Erik Hansen - hr. Knud Erik Hansen og jeg kommer fra to væsensforskellige partier - ikke har forstået, at når Det Konservative Folkeparti ønsker at give erhvervslivet gode vilkår, så er det, fordi det er erhvervslivet, der skaber den vækst og de værdier, vi skal bruge af i det her samfund. Vi er altså nødt til at have nogle, der tjener kronerne, for at vi kan bruge dem, og for at hr. Knud Erik Hansen kan bruge dem til mange gode formål.
Derfor er det afgørende vigtigt, at erhvervslivet har gode vilkår. Det handler ikke om at forære det hele væk.
Der er ikke noget at forære væk, hvis dansk erhvervsliv ikke er i stand til at tjene nogle penge hjem til landet, så vi er i stand til at skabe nogle fælles værdier.
Sådan hænger tingene ganske enkelt sammen.
Til fru Lissa Mathiasen: Jeg efterlyste sådan set ikke noget som helst fra Socialdemokratiets side, tværtimod.
Jeg lagde megen eftertryk på, at det netop var et retorisk spørgsmål, fordi jeg ikke forventede, at der kom noget svar på spørgsmålet.
Men helt grundlæggende handler det jo altså om, og det er jo igen næsten det samme, som jeg svarede hr. Knud Erik Hansen, at det godt kan være, at Socialdemokratiet og regeringen er kommet med nogle positive tiltag i nogle rapporter, herunder i dk21, men man kan jo altså ikke komme væk fra, at i den periode, regeringen har siddet ved magten, er byrderne på erhvervslivet og skatterne på erhvervslivet steget markant. Vi ønsker at gå den anden vej.
Vi ønsker at lette erhvervslivets skatter og byrder, således at det bliver attraktivt at gå i gang med at skabe sin egen virksomhed, at skabe nogle arbejdspladser og dermed også skabe den værditilvækst, vi har brug for i det her samfund.
Helt grundlæggende sagde jeg jo netop, og jeg gav det meget eftertryk, at Det Konservative Folkeparti sådan set ikke ønsker at sælge ud af den almene sektor.
Vi ønsker ikke at decimere den almene sektor.
Men helt grundlæggende handler det om, og det er i virkeligheden også et svar til hr. Keld Albrechtsen, at hvis man ønsker at støtte de svageste mennesker i det her samfund, så skal man gøre det ved at støtte dem direkte og ikke ved at støtte en eller anden tilfældig boligform.
Vi ønsker, at man giver penge og støtte til mennesker og ikke til boligen.
Det er i virkeligheden den bedste måde at gøre det på, og det er den mest rationelle måde at gøre det på.
For ved at give støtten til en sektor, eksempelvis den almene sektor, så opnår man jo også, at man indirekte kommer til at støtte alle de mennesker, der ikke har behov for støtten.
Men det var måske mere rimeligt, at jeg betalte det, det kostede, og at man så gav støtten til dem, der havde behov for en lejenedsættelse.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Til hr. John Vinther vil jeg sige: Det var at svare udenom.
Erhvervslivet skal selvfølgelig leve, og det lever af at tjene penge.
Det ved vi godt.
Men det, der var spørgsmålet, var: Hvis det offentlige går ind og er med til at omdanne et byområde og dermed faktisk skabe nogle ekstra værdier i det byområde, er det så ikke rimeligt, at det erhvervsliv, som skal ind at bruge de ekstra værdier, også kommer til at betale til det?
Det var det, jeg hørte, der ligger i det, og her sagde hr. John Vinther, at det skulle man ikke.
Man skulle sandelig da forære det til de private.
Jeg synes, det er meget rimeligt, at det offentlige også går ind og siger, at det vil vi også have del i.
Så fik jeg ikke svar på det der med ejerskab, for jeg synes, at det er noget spændende, interessant og vigtigt
omkring boligen.
For det hedder sig, at ejerskab er meget vigtigt.
Men hvad hvis ejerskab alene betyder, at retten til at score en værdistigning er det afgørende for folk, der har et boligbehov?
Er det ikke dét, der er afgørende?
Er der så måske ikke i virkeligheden samfundsmæssig fornuft i, at værdistigningen bliver i boligen, således at den kan genbruges til boligen og i sidste ende også gør boligen billigere?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Jeg lyttede jo meget interesseret til hr. John Vinthers svar
på spørgsmålet om udstykningen af den almene sektor.
Hørte jeg det ikke rigtigt, nemlig at hr. John Vinther i virkeligheden i det spørgsmål er ganske meget på tilbagetog? Jeg synes, at jeg fornemmede det.
Hr. Knud Erik Hansen stiller et spørgsmål, som det også er berettiget at få belyst: Hvor mange penge er det, man har tænkt sig at bruge af de offentlige midler, for det koster jo mange penge at omdanne til ejerboliger?
Det giver jo staten et stort skattetab.
Der bliver jo rentefradrag osv.
disse værdistigninger, som kan scores efterfølgende.
Har man regnet på, hvor mange penge man vil bruge af statskassens midler i tabte skatteindtægter?
Og hvor stor en vækst i inflationen vil man acceptere for at få gennemført
dette udstykningsprojekt?
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Det, jeg faktisk efterlyste, var De Konservatives politik.
Jeg ved godt, hvad vi står for.
Jeg ved også godt, hvad regeringens står for.
Jeg synes, det kunne være interessant her i dag at få løftet sløret bare en lille bitte smule for De Konservatives politik.
Jeg er nødt til at sige, at det godt kan være, hr. John Vinther mener, at det er gået skidt for vores virksomheder i de senere år.
Det er ikke så ringe endda.
Men det, jeg efterlyser, er at finde ud af: Hvad vil De Konservative i forhold til denne her bypolitiske redegørelse?
Hvad vil De Konservative i bypolitikken og i boligpolitikken?
Står man fra konservativ side - er det det, jeg må høre være sagt i dag - rent faktisk bag det udspil, som regeringen nu har lanceret på boligpolitikkens område?
Man bliver ved med at sige fra hr. John Vinthers side:
Vi ønsker bredden, vi ønsker flere boliger bygget.
Vil det sige, at hr. John Vinther er for, for så kan jeg være glad. Det synes jeg ville være en flot melding, men så skal man bare også huske den, når vi reelt skal stemme om det.