runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FP), 1999-04-28:
Fremskridtspartiets ordfører, hr. Tom Behnke, kunne desværre ikke være til stede, og jeg trak det korteste ventilgummi. Fremskridtspartiet er naturligvis fuldt ud indstillet på at støtte forslaget; alle fire elementer i forslaget er gode og fornuftige.
Men hver gang, vi fremførte de synspunkter, blev vi mødt med fnys og hånlige tilråb om, at det var også bare Fremskridtspartiet, der var racister, fordi gæster, der var kommet her til landet, selvfølgelig aldrig kunne finde på at begå socialt bedrageri.
Derfor var det en lettelse for os i Fremskridtspartiet at få dokumenteret og præciseret, at sådan forholder det sig.
Ikke bare halvdelen af de bedragerier, der foregår, er der udlændinge bag, næh, det er ved to tredjedele af alt det bedrageri, der foregår.
Det blev godtgjort, at hvis man tog tallene fra Århus og brugte dem som model for resten af landet, ja, så ville det sociale bedrageri i Danmark andrage mellem 2-4 mia. kr.
Og derfor rettede vi naturligvis med det samme en henvendelse til socialministeren og spurgte, hvad ministeren havde tænkt sig at gøre ved det, for et eller andet sted forekommer det jo fuldstændig absurd, at der kan foregå finanslovforhandlinger, hvor man sidder og flytter en enkelt million her og der, hvis der ude i befolkningen bliver begået socialt bedrageri for mellem 2 og 4 mia. kr.
Det burde være den naturligste ting i verden, at Folketinget bringer det til ophør.
Vi har så svaret i dag, nemlig et lovforslag, som giver kommunerne nogle nye redskaber, som benytter de edb-redskaber, vi har i dag, til naturligvis at spørge i andre kommuner, naturligvis at tjekke, om de oplysninger, folk giver, er korrekte.
Et er, at folk kan have behov for at få sociale ydelser, sådan vil det desværre nok altid være, men at man forsøger at tilegne sig sociale ydelser uden at være berettiget til det eller måske endda oven i købet begår det, som hr. Anders Samuelsen kaldte social shopping fra kommune til kommune, hvor man prøver at hente tilskud flere steder, ja, det bør naturligvis bringes til ophør.
Borgernes vilje til gennem skatterne at finansiere de sociale udgifter vil fuldstændig forsvinde, hvis man opdager, at naboen ved hjælp af snyd og svindel og plat kan tilegne sig ydelser, som han ikke er berettiget til. Vi har dog svært ved, når vi ser forslaget i sammenhæng med det næste lovforslag, at forstå, at regeringen kun forventer at hente omkring 400-500 mio. kr. hjem på de her to forslag.
I betragtning af, at alene det sociale bedrageri antages at ligge mellem 2 og 4 mia. kr., så bør det være muligt at hente langt mere end et par hundrede millioner kroner hjem på det her lovforslag, og derfor vil vi da opfordre til at give socialministeren den fulde opbakning til, at der også tages andre initiativer, sådan at det sociale bedrageri naturligvis bliver bragt til ophør.
Tove Videbæk (KRF), 1999-04-28:
Dette lovforslag er et led i en række initiativer, der udspringer af finanslovaftalen for 1999, og disse initiativer sættes jo i værk for at styrke indsatsen mod sort arbejde og socialt bedrageri.
Via dette forslag vil der blive givet mulighed for, at kommuner kan indhente oplysninger, så man kan sikre, at personer, der flytter til eller fra en kommune, ikke modtager hjælp både fra fraflytnings- og tilflytningskommunen.
Efter forslaget skal kommunen også selv kunne vælge tidspunktet for udsendelse af anmodning om skriftlig bekræftelse om den enkelte børnetilskudsmodtagers fortsatte status som enlig forsørger, således at en mor ikke får tilskud som enlig, hvis hun i realiteten faktisk ikke er det.
Vedrørende boligstøtten vil kommunerne få samme mulighed for at indhente oplysninger til brug for kontrol.
Dette skulle også begrænse forkerte udbetalinger af boligstøtte.
I Kristeligt Folkeparti er vi ikke glade for alt for megen kontrol.
Et kontrol- eller politisamfund har vi bestemt ikke lyst til, men på den anden side, må kommunerne have bedre muligheder for at stoppe socialt bedrageri.
Det er uacceptabelt, at der snydes både med moms og skatter og også med de sociale ydelser.
Vi har ikke råd, og vi vil ikke være med til at betale 500 mio. kr. eller mere til snydere, fordi det er vanskeligt at få snyderiet stoppet.
Som samfund er det også utilfredsstillede at betale til mennesker, der udnytter systemet via diverse ulovlige kreative foranstaltninger. Lad mig så her tilføje, at jeg tror, at gammeldanskerne måske er lige så kreative med visse foranstaltninger som nydanskerne er, eller sagt med andre ord: Jeg tror gammeldanskerne er lige så slemme til snyderiet som nydanskerne er. Kristeligt Folkeparti støtter dette forslag.
Vi har brug
for vores ressourcer til det, de er beregnet til.
Vores skattepenge skal gå til hjemmehjælp, de handicappede, orlovsydelser, dagpleje, daginstitutioner og meget andet godt i det danske samfund og bestemt ikke til snyderi.
Karen Jespersen (V), 1999-04-28:
Jeg er selvfølgelig glad for den brede tilslutning, forslaget har fået, og jeg er meget enig i de overordnede begrundelser, som flere ordførere har givet, nemlig at det selvfølgelig er vigtigt at sørge for, at skattekronerne går til de borgere, der har størst behov og har et reelt behov.
Det er også vigtigt at forebygge og kontrollere, at vi undgår socialt snyd og bedrageri, for det er jo også en måde at sikre en fortsat tilslutning til vores velfærdssystem og viljen til at betale skat til det.
Så tror jeg også, det er en vigtig måde at forebygge på, altså at sådan nogle initiativer kan betyde, at mennesker, der måske ellers kunne have haft nogle ideer om at få nogle tilskud, de ikke er berettiget til, undlader dette, fordi de simpelt hen ikke vil udsætte sig for det ubehagelige, som det ville være at blive opdaget.
Så det ville være rart, hvis det her medvirker til, at der er betydeligt færre, der lavede snyd og socialt bedrageri.
I øvrigt er det jo nogle meget beherskede initiativer, der bliver taget i forslaget her.
Og det hænger sammen med, at vi jo har et ganske godt kontrolsystem i forvejen, men som altså på nogle punkter godt kan blive mere smidigt, og det er i virkeligheden det med det mere smidige, det her forslag især handler om.
Men det skal jo så i øvrigt ses i sammenhæng med skatteministerens forslag, som Folketinget skal behandle bagefter.
Bjarne Laustsen (S), 1999-04-28:
Socialdemokratiet bakker naturligvis op om forslaget, som er en del af udmøntningen af finansloven for 1999.
, fordi det er forbrydelse mod samfundet eller fællesskabet.
Bag al svindel ligger selvfølgelig et ønske om at berige sig selv på andres bekostning.
Derfor må socialt bedrageri og skatteunddragelse gøres vanskeligere, og når det kan gøres uden samtidig at skabe en lang række ulemper for ærlige mennesker, mener Socialdemokratiet, at vi med det fremsatte forslag er på rette spor.
Vi må og skal kunne stole på, at vi alle betaler det, vi skal til det offentlige, og samtidig at ingen henter mere, end man er berettiget til.
Gensidig tillid er vores samfunds grundlag, og desværre er kontrol nødvendig for at opretholde borgernes tillid.
Der foreslås derfor en række forbedringer i registreringen, i adgangen til visse registre og i registersammenkøringen.
Det er selvfølgelig altid diskutabelt at udvide disse ting, men den udvidede adgang er på meget specifikke områder.
Der foreslås endvidere at gøre virksomheder, som udbyder eller aftager sorte varer og ydelser, kriminelle, hvilket vi tror på er noget af løsningen på problemet sort arbejde, som vi senere skal behandle i B 115.
På Socialdemokratiets vegne skal jeg give tilslutning
til L 229.
Endvidere skal jeg meddele tilslutning fra Det Radikale Venstre.
Flemming Hansen (KF), 1999-04-28:
Lovforslaget er en del af finanslovaftalen for 1999, og jeg er naturligvis enig i de betragtninger, ministeren giver udtryk for i sin skriftlige fremsættelse, hvor han nævner, at formålet er at igangsætte initiativer, der kan mindske omfanget af socialt bedrageri og sort arbejde.
Der er ingen tvivl om Det Konservative Folkepartis holdning til den sag.
Der er imidlertid to ting, jeg gerne vil hæfte mig ved, og jeg håber, ministeren hører godt efter.
Det første er det observationsregister, Told og Skat bemyndiges til at etablere over personer og virksomheder, der efter objektive kriterier har påført eller forsøgt at påføre det offentlige betydelige tab.
Hensigten er jeg enig i, men grænsen for, hvornår det offentlige kan forfølge en person eller virksomhed på grund af interne eller eksterne oplysninger eller på grund af en tro på, at noget er galt, er hårfin.
Jeg vil på den konservative folketingsgruppes vegne sige, at vi vil være meget, meget opmærksomme på, at Told og Skat ikke overspiller sin rolle i denne sag, hvilket jeg måske nok kunne have den mistænkt for at komme til at gøre på grund af den ihærdighed, som mange embedsmænd i Told og Skat lægger for dagen i deres forsøg på at opnå millimeterretfærdighed, stærkt inspireret af den nuværende skatteminister.
Det andet, jeg vil nævne, er den oplysningspligt om lønindkomst, der foreslås indført ved månedlige indberetninger af løn- og personnumre.
Det er vigtigt for at imødegå det sociale bedrageri, som vi har været vidne til og har set eksempler på, men her må man spørge sig selv, om vi er tilstrækkelig opmærksomme på, om det er ulejligheden værd.
Både regeringen og de borgerlige partier taler lige meget om, at de administrative byrder skal begrænses.
Der er vel næsten ingen erhvervsminister, der ikke har taget de ord i sin mund, at det skal gøres lettere at være dansker, og det ønske opfyldes i hvert fald ikke for erhvervslivets vedkommende ved, at man skal indberette hver måned i stedet for en gang om året. Men som sagt, der er to sider af sagen, og jeg kan godt se det.
Jeg tager ikke stilling, jeg siger bare, at vi skal være meget, meget opmærksomme på det, og det mener jeg også ministeren gør i sine bemærkninger.
Jeg nævner disse ting, fordi de har været diskuteret grundigt i vores folketingsgruppe, og jeg er enig i, at vi må være meget opmærksomme på den balancegang, som er nødvendig, når vi vedtager dette lovforslag - ikke alene under udvalgsbehandlingen, hvor vi skal sikre os bedst muligt mod fejl i fremtiden, men også i det daglige arbejde, som dette lovforslag giver anledning til.
Jeg slutter, som jeg indledte, med at sige, at vi står bag lovforslaget.
Men vi vil under det hastige udvalgsarbejde, som jo bliver tilfældet, være meget opmærksomme på de signaler, vi får udefra ind mod Christiansborg.
Aage Frandsen (SF), 1999-04-28:
SF kan støtte de intentioner, der ligger i lovforslaget om, at sort arbejde skal bekæmpes, og at der skal være større muligheder for at sikre sig imod det.
Jeg synes, det er rart, at der er en klar politisk tilkendegivelse fra forskellig side om, at det vil man ikke have.
Der har været en tilbøjelighed til i de senere år at sige, at sort arbejde var sådan set meget forståeligt, fordi der var så mange besværligheder, og skatten var så høj og sådan noget, så det næsten blev lovliggjort.
Også politikere har kunnet udtrykke sådanne synspunkter.
Men man må sige, at her slås det i hvert fald fast, at den slags ikke bare er ulovligt, men selvfølgelig også er noget, der skal bekæmpes.
Efter vores opfattelse er det også sådan, at det egentlig ikke kun er dem, der udfører sort arbejde, som skal rammes, men også dem, der i en eller anden forbindelse medvirker.
Det vil sige, at tyven og hæleren sådan set er lige slemme i denne forbindelse, så derfor støtter vi alle de intentioner, der ligger i lovforslaget.
Der er et punkt, som Venstre og De Konservative også har været inde på, og som jeg nævner af helt principielle grunde, med hensyn til retsprincipper.
Det er det observationsregister, der tales om her.
Jeg mener, det er første gang, vi ser et sådant register, og jeg har tænkt på, i hvilke andre sammenhænge man kunne forestille sig, man ville bruge det.
Det er klart, at der er et formål med det, og det er godt nok, men er det nødvendigt?
Det andet spørgsmål er, hvilke problemer man kommer ind i, når man bruger det, og dg det tredje er, hvor man kunne forestille sig at bruge det.
Jeg forlanger ikke, at skatteministeren skal forholde sig til det sidste, men jeg er nødt til at tænke i de baner: hvor kunne man forestille sig, man lavede noget tilsvarende andre steder i lovgivningen?
Ud fra en helt principiel grundholdning synes vi derfor, at det er noget problematisk.
Formålet, hensigten er i orden, men det betyder ikke altid, at man kan acceptere det ud fra nogle retssikkerhedsprincipper.
Jeg vil godt nævne, at i bemærkningerne bruges der netop udtryk, som er, skal vi sige, noget bløde, og det kræver i hvert fald, at vi må være sikre på, at det ikke er noget, som kan misbruges.
Det er ikke, fordi hensigten ikke er i orden, og det er ikke, fordi vi ikke gerne vil have fat i dem, der prøver at unddrage sig at betale skat, tværtimod.
Vi vil gøre alt, hvad der kan lade sig gøre, men der skal tages et retssikkerhedshensyn. Med hensyn til det register, som nu oprettes her, vil jeg godt spørge, om ikke den type register er en nyskabelse.
Det er i hvert fald noget, som vi vil overveje i forbindelse med, hvad man kan forestille sig, et sådant register kan bruges til. Jeg kan sagtens forestille mig, hvad man kunne bruge det til, og det er ud fra de betragtninger, vi godt vil gøre disse bemærkninger.
Men det ændrer ikke ved, at hele tankegangen i ministerens forslag om at bekæmpe sort arbejde er 100 pct. rigtig.
Klaus Kjær (DF), 1999-04-28:
Jeg forstår ikke rigtig, at hr. Kim Behnke allerede her ved lovens første behandling kan tage så skarpt afstand fra observationsregistret.
Mange ordførere inklusive Dansk Folkepartis har betænkeligheder omkring det her, men der er ting, vi skal have afklaret under udvalgsarbejdet.
Vi ved ikke, hvad der ligger til grund.
Det fremgår ikke af bemærkningerne.
Skal der en dom til for forsøg på eller fuldbyrdet skattesvig, eller er det nok med blot en mistanke?
Det kender vi ikke.
Skal der i øvrigt ske samkøring med det her register og andre offentlige myndigheder, f.eks. de sociale myndigheder?
Det ved vi ikke.
Vi vil ikke på forhånd tage så skarpt afstand fra det her register, men vi må have afklaret de nærmere grunde til, at det her register bliver oprettet.
Med hensyn til spørgsmålet om de små virksomheder, der bliver ramt, og hvorvidt de er inde i praksis osv., har vi som udgangspunkt tillid til, at strafspørgsmålet henhører under domstolene, og vi har tillid til, at der nok danner sig en vis praksis for, hvor meget der kan tilregnes det enkelte firma, som indgår aftalen, alt efter karakteren af ydelsen og virksomhedens forudsætninger for at gennemskue det svigagtige forhold.
Aage Frandsen (SF), 1999-04-28:
Hr. Kim Behnke ytrede undren over, at jeg interesserer mig for retssikkerheden omkring observationsregistret og endda med glæde.
Jamen det afgørende er, når vi taler om retssikkerhed, at ens retssikkerhedsprincip skal afprøves dér, hvor nogen gør noget, som man ikke kan lide, og som man derfor vil gøre noget imod.
Det drejer sig om, at når man vil bekæmpe noget, skal man sikre sig, at vedkommende, der gør noget galt, også har en retssikkerhed.
Det gælder den kriminelle; det gælder skattesnyderen
; det gælder, når nogle skoler, der kaldes Tvindskoler, måske omgås reglerne på en lidt anden måde, måske ikke overtræder reglerne så meget, men alligevel gør et eller andet. Alle har krav på retssikkerhed.
Det er i forhold til skurken, for at sige det lidt folkeligt, at ens retssikkerhed prøves, og jeg tror også, hr. Kim Behnke en gang imellem skulle tænke på, at det er i forhold til nogle, vi ikke kan lide, at vi skal vise vores retssikkerhedsprincip.
Flemming Hansen (KF), 1999-04-28:
Jeg tager ordet, fordi hr. Kim Behnke fik det til at lyde, som om De Konservative og andre borgerlige partier støttede observationsregistret.
Det var altså det, jeg i hvert fald stillede mig allermest skeptisk over for, for jeg synes, det er en meget, meget betænkelig ting, vi bevæger os ud i, og jeg er glad for, at SF havde den samme indstilling til retssikkerheden.
Det, jeg forsøgte med min tale, var at sige: Lad os nu appellere til den sunde fornuft netop på dette ene punkt.
Det andet er vi enige i, og vi er enige i det, fordi det er finanslovstof, og også, fordi der er meget sund fornuft i det.
Men netop observationsregistre er vi utrolig usikre på, og i øvrigt er jeg ikke sikker på, at observationsregistret er en del af finanslovaftalen.
Jeg har spurgt vores ordfører, som heller ikke er sikker på det, og jeg har også spurgt andre ordførere, som heller ikke er sikre på det.
Men det er jo tit sådan ved indgåelse af sådan nogle aftaler, at der nogle gange bliver givet et lille nik, og så kan den ene opfatte det, som om man har trækninger, og den anden, som om det er et tilsagn.
Det har jeg slet ikke taget med her, for jeg er sikker på, at skatteministeren vil have den indstilling, at hvis vi kan mistænkes for at lave noget, der gør os til et »Big-brother-is-watching-you«-samfund, så er skatteministeren heller ikke interesseret i det.
Jeg tror, at alle partier har en indstilling om, at vi bevæger os lige på kanten, måske over kanten, af, hvad vi i virkeligheden alle sammen bryder os om, og derfor appellerer jeg til, at vi under udvalgsarbejdet kommer så tæt på hinanden, vi overhovedet kan, inden vi træffer endelig beslutning om det ene punkt.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Hr. Søren Kolstrup kører med de samme salmevers.
Det er noget med at skade miljøet.
Jeg vil godt tillade mig at spørge hr. Søren Kolstrup, om det er noget, der helt er blevet overset, at der i virkeligheden også her er tale om mindre luftforurening, at vi får betydelig mindre støj - jeg tror, der er hundredvis af mennesker, der bliver meget glade for det - og at vi også får forbedret vandmiljøet som følge af en effektiv rensning af vejvandet.
Jeg tror nok, man lige skal kigge på miljøet som helhed og ikke kun det, man har lyst til at fokusere på.
Jeg ved godt, at det er hr. Søren Kolstrups ønske kun at fokusere på CO2-regnskabet, og dér vil jeg spørge: Forventer man da ikke også, at energiforbruget pr. køretøj vil falde, og er man ikke klar over, at når man taler om CO2-regnskab, så drejer det sig om det energiforbrug, der er i dag pr. køretøj, men at vi heldigvis er i en udviklingsfase med forskning, der forbedrer det?
Christian Jensen (FP), 1999-04-28:
Fru Vibeke Peschardt sagde, at hun ikke var påklædt til at diskutere det her i dag.
Der er for øvrigt ikke noget i vejen med fru Peschardts påklædning, men for at fru Peschardt kan være bedre påklædt, når der skal gøres forsøg på at overtale skatteministeren, vil jeg fortælle, at i dag betaler en lastbilsvognmand 229 øre i afgift for 1 l dieselolie.
Dem får
han ikke tilbage.
Busvognmændene betaler også 229 øre, det er de samme 2 kr. og 2 øre i afgift og så 27 øre i CO2-afgift eller et eller andet.
Busvognmændene betaler også 2 kr. og 29 øre.
Dem får de tilbage alle sammen plus 10 øre, som de får, fordi de bruger noget svovlfattig dieselolie.
Jeg fremsatte et tilbud over for skatteministeren om, at lastbilerhvervet skulle have mulighed for at have de samme forhold og få den erlagte afgift tilbage, hvis de påmonterede deres køretøj disse gode filtre.
Så nu er fru Peschardts påklædning i orden, hvis hun har hørt efter det her.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Men lad det også være sagt, at niveauet er jo heldigvis ikke det samme over hele den borgerlige front, for det her er jo småpinligt at høre på.
Så vil jeg sige med hensyn til flest motorveje: Nej, ikke i absolutte kilometertal, men Danmark er ikke noget stort land, og med antal kilometer pr. indbygger ligger vi vistnok i toppen.
Det kan være, trafikministeren kan sige, om der er et land, der er værre; jeg er ikke sikker på det.
Men vi ligger altså i toppen, og regnskaberne skal jeg i øvrigt ikke stå og diskutere med hr. Svend Heiselberg. Jeg vil godt sige til hr. Kaj Ikast, at med hensyn til privatbanerne regner vi da også med, at vi snart får et udspil, vi kan kigge på.
Jeg er ikke helt klar over, hvordan det ligger i forhold til amterne - det synes jeg er noget der ligger åbnet hen i øjeblikket - men nogle af privatbanerne står i hvert fald for en vigtig del af den kollektive trafik.
Det kan godt være, andre ikke er rentable nok, men jeg tror, mange af os ser frem til, at vi får en grundig diskussion om dem.
Så vil jeg lige sige, at når jeg ikke vil have taxaerne ud i busbanerne, er det altså, fordi de generer busserne.
Jeg er enig i, at taxaerne indgår i den kollektive trafik, og de nævnes jo også i landdistriktsredegørelsen.
Det kan vi se i de lande, hvor der er mange taxaer; de kan simpelt hen fylde gaderne op, hvis de får det privilegium, og jeg siger det ikke kun for sjov.
Vi ved det fra New York, og jeg har også lige været i Athen.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Når fru Margrete Auken taler om herlighedsværdi, synes jeg, hun skulle anbefale folk at flytte på landet, for så slipper de for både kollektiv trafik og alting, men de har en skøn natur, og det hele virker derude.
Det var én ting.
Jeg vil også gerne spørge om noget med hensyn til, at benzinen er steget.
Pinsepakken betød, at benzinen steg 50 øre
pr. liter, og så kører danskerne til Tyskland.
Der er i øjeblikket en forskel på mellem 90 øre og 1,07 kr. pr. l på dansk og tysk benzin, så danskerne valfarter til Tyskland, og det vil jo sige, at det giver ekstra kørsel, og folk tager oven i købet også sprit med hjem, eller hvad de nu tager med hjem.
Hvis benzinen nu skal helt op på de priser, fru Margrete Auken snakker om, bliver det jo en ren valfart, og hvad så?
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Hr. Kaj Ikasts forslag om, at de fattige bare kan flytte på landet, svarer jo til det, en berømt dronning sagde: Hvorfor spiser de ikke kager, når de ikke har brød?
Der er faktisk en del af dem, der gerne vil bo på landet, som ikke kan blive boende - det var også noget, der kom frem på den konference, vi havde om kollektiv trafik i januar, hvor borgmesteren fra Sejlflod gjorde opmærksom på, at det trafikmønster, vi har i dag, faktisk jager de mennesker, der ikke har bil, væk fra landområderne.
De kan ikke klare sig uden bil, fordi man har centraliseret handel, kultur og alting, så de gamle er nødt til at flytte.
Jeg synes da også, folk skulle have lov til at flytte på landet.
Men det forudsætter jo, at vi har en bedre kollektiv trafik på landet, og det koster mange flere penge end jeg hidtil har hørt, man er villig til at give.
Men lad os da gå sammen om det, så også de gamle kan blive boende på landet.
Det synes jeg ville være enormt godt, ja, jeg synes faktisk, det ville være et meget, meget stort fremskridt for Danmark, hvis det blev sådan, at det ikke kun var dem, der havde bil, der kunne bo på landet.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Jeg har ikke tænkt mig at gå i diskussion med hr. Arne
Melchior om, hvorvidt det ikke er utrygt for en cyklist at cykle på steder, hvor der også er biler
Jeg vil sige, at jeg er altså ikke så hårdfør, og jeg er i hvert fald ret bekymret på mine børns vegne og har været det altid, men lad det nu være.
Det, som jeg synes er lidt for skræmmende, er, at nu også hr. Arne Melchior løber fra den tidligere regerings miljømål. Venstre gør det, De Konservative gør det, CD gør det altså også ved at bagatellisere CO2-målsætningen.
Den indgår i den trafikplan, der blev vedtaget første gang i 1990 i Folketinget og blev vedtaget siden hen også.
Vi stod lige og snakkede om, Kristeligt Folkeparti og jeg, at det egentlig er ret skræmmende, at hverken De Konservative eller Venstre eller CD vil vide af de miljømål, man selv har været med til at vedtage, når man siger, at det dér CO2 ikke spiller nogen rolle.
Jamen altså, hvis jeg kan høre, hvad der bliver sagt, så blev der sagt, at CO2 er noget pjank at gå efter.
Så har jeg en sidste lille slutbemærkning, og det er: Vi skal have frit transportvalg, er et »vi«, som dækker halvdelen af befolkningen.
Der er altså en meget stor del af befolkningen, børn og gamle og en hel masse andre, der ikke har frit transportvalg, fordi de ikke har bil.