runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg kan bekræfte over for hr. Jesper Langballe, at i sagen vedrørende Fællesfonden er det jo faktisk kirkeministeren, der har taget et initiativ selv og sat en undersøgelse i gang, hvilket jo også kun understreger, at kirkeministeren selv har haft en stærk interesse i at få klarlagt forholdene omkring, hvad der er foregået i Kirkeministeriet.
Så med hensyn til orienteringen af Folketinget
: Jeg kender ikke til baggrunden for de svar, der er afgivet; det vil jeg slet ikke komme ind på; det er jo bl.a. det, der skal klarlægges i advokatundersøgelsen.
Men jeg må sige til hr. Ole Stavad, at jeg i øvrigt ikke har noget kendskab til, hvorledes advokatundersøgelsen bliver tilrettelagt, eller hvad kommissoriet for den er. Jeg vil da gerne understrege over for fru Karen Klint, at under alle omstændigheder er det jo altid sådan, at det er ministeren, der har det politiske ansvar for de svar, der afgives til Folketinget, men i vurderingen af karakteren af de svar, er det jo ikke ligegyldigt, hvilke oplysninger ministeren rent faktisk har været i besiddelse af, og jeg må formode, at det bl.a. er det, der skal klarlægges gennem en sådan undersøgelse.
Kim Sejr (RV), 2003-05-06:
Jeg tror, at rigtig mange problemer på det her område kunne være løst, hvis mange af Venstres og De Konservatives borgmestre og kommunalpolitikere havde været tvangsindlagt til at høre, hvad der er blevet sagt i dag. Det, der er blevet sagt, er jo, at vi skal have ordentlige forhold på det her område, vi skal have respekt for børnenes trivsel, og vi skal have respekt for vores børns psykiske og fysiske miljø.
De her lokalpolitikere fra Venstre, De Konservative og Socialdemokraterne kunne måske blive lidt bange for det, der bliver sagt herinde af nogle af landspolitikerne og af ministeren, for så ville de jo kunne forvente, at de på deres næste landsmøder kunne blive udsat for kritik, i det omfang de rent faktisk havde gjort sig skyldige i besparelser i deres kommune, som gik ud over det her område.
Det ser vi desværre også.
I Det Radikale Venstre er vi tilhængere af en dagligdag i en institution fyldt med fri udfoldelse og masser af kreativ og social stimulation, og som andre har sagt, har vores børn krav på plads og ro og sunde omgivelser.
Men selvfølgelig er der problemer, det er dokumenteret side på side.
Vi skal så dog sige, at vi er noget skeptiske - det har vi også tidligere sagt, når det har været oppe til debat - over for en central lovgivning, der så munder ud i detailregulering i forhold til kommunerne, for efter vores mening er det kommunernes ansvar, at forholdene i daginstitutionerne er tilfredsstillende.
Langt hen ad vejen tror vi også, at mange kommuner er fuldt opmærksomme på at sikre de gode forhold for børn.
Kan vi derimod finde nogle tiltag, der kan forbedre det her område, uden at det fører til en detailregulering på området, vil vi være meget åbne over for det.
Jesper Langballe (DF), 2003-05-06:
Blot lige to tillægsspørgsmål.
Det er et temmeligt stort antal, der daglig får opholdstilladelse.
Det kan være, at ministeren kan huske, hvilket tal hans partifælle Eyvind Vesselbo kom frem til i sine beregninger.
Jeg har selv glemt det, men det var i hvert fald noget, man studsede over.
Det kunne være en grund til at få dem hjem, når det nu er ganske åbenlyst, at de ikke har noget berettiget asylkrav, inden de på grund af træghed og tid får varig opholdstilladelse.
Bertel Haarder (V), 2003-05-06:
Jeg vil gerne bekræfte, at regeringen gør alt, hvad den kan, for at holde tæt kontakt til Storbritannien, som er et interessant land af flere grunde.
Dels fordi landet har de samme problemer, som Danmark har med udsendelser, dels fordi Storbritannien jo er til stede på jorden i Irak og derfor også af den grund er en interessant samarbejdspartner.
Dertil kommer, at Storbritannien og Danmark jo også i en anden vigtig sag har gjort fælles sag, nemlig i spørgsmålet om etablering af zoner og/eller lejre i nærområder, hvor man kan behandle asylansøgninger i fremtiden.
Så jeg vil gerne understrege vigtigheden af at holde tæt kontakt med Storbritannien. Før man går i gang med hjemsendelser til Irak, skal man selvfølgelig være sikker på, at tingene er forberedt godt.
Resultatet i Flygtningenævnet blev, at Udlændingestyrelsen tabte og afghanerne ikke blev afvist.
De fik altså lov at blive, de fik forlænget deres opholdstilladelse.
Vi skulle nødig ind i lignende problemer, når det gælder asylsøgere og personer fra Irak, der har fået asyl. Jeg nævner det for at understrege, at det altså ikke er regeringen, som i alle tilfælde kan sige, at nu skal den og den rejse hjem.
Når det vedrører folk, der søger asyl, har de krav på at få ansøgningen behandlet.
Når det vedrører nogle, som allerede har fået asyl, skal det igennem Flygtningenævnet.
Det er kun, når det vedrører nogle, som allerede har fået afslag, at man kan gå i gang med hjemsendelsen.
Men hvis der er sket meget store forandringer, siden de fik deres afslag, kan det undertiden kræve en ny vurdering. Dette siger jeg hverken for at fralægge mig ansvaret eller for at bagatellisere eller for at gøre tingene mere besværlige end højst nødvendigt.
Jeg siger det blot for at beskrive de sten på vejen, der er, og som jeg som integrationsminister er nødt til at agte på.
Jesper Langballe (DF), 2003-05-06:
Jeg takker integrationsministeren for det klare svar og vil så gerne stille et tillægsspørgsmål.
Efter at krigen i Irak nu er lykkeligt overstået, en begivenhed, som vi vel egentlig godt her kan tillade os at føle os lidt stolte over, vil det jo være naturligt, og det har integrationsministeren også tidligere givet udtryk for, at der skal ske det samme med irakerne.
De irakere, som ikke vil vende frivilligt hjem,
må tvinges hjem.
Og her vil det bestemt ikke være mindre naturligt, at vi kigger efter timingen hos vore gode britiske venner. Jeg vil så spørge integrationsministeren, om integrationsministeren har gang i nogen samtale med englænderne desangående eller måske har tænkt sig at indlede en dialog.
Det ville jo være naturligt, at vi som koalitionspartnere bliver hørt i sådan et spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Ja netop, og det hele bliver jo sat i relief af, at jeg kan referere den tyske udenrigsminister for at sige, at den sag er ude af verden, og at det er ren dansk indenrigspolitik, hvad hr. Jeppe Kofod jo også her demonstrerer.
Det eneste, hr. Jeppe Kofod kan diske op med, er en unavngiven tysk diplomat.
Hr. Jeppe Kofod har fra lukkede cirkler en unavngiven tysk diplomat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 122
Den sag har vi jo diskuteret tidligere.
Som bekendt har den tyske udenrigsminister jo sagt, at det betragter han som dansk indenrigspolitik, og det kan man jo også tydeligt høre
på hr. Jeppe Kofod at det udpræget er
Der har den tyske udenrigsminister jo klart sagt, at det er dansk indenrigspolitik, det vil han ikke blande sig i, den sag er ude af verden.
Der er det godt med initiativer, hvor alle snakker på forskellige niveauer.
Jeppe Kofod (S), 2003-05-06:
Tak for svaret, men nu var det sådan set ikke det, jeg spurgte om.
Der er unavngivne tyske diplomater, der i det interview til Berlingske Tidende i søndags har sagt, at udsendelsen simpelt hen er forrykt, og at der derfor er behov for at genskabe det gode forhold mellem Danmark og Tyskland.
Uanset diskussion om Irak eller ej - det er jo ikke det, der er sagens kerne - så siger udenrigsministeren altså her til Berlingske Tidende, at der er god grund til at få snakket sammen.
Det står i skærende modsætning til det, som statsministeren siger, nemlig at alt er i den skønneste orden.
Det er den konkrete udsendelse »Fogh bag facaden«, der har skadet Danmarks forhold til andre lande.
Jeg skal bare høre: Hvad er det for et synspunkt, der er regeringens?
Er det udenrigsministerens, eller er det statsministerens?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Det er jo ingen hemmelighed, at der har været en dyb uenighed i EU, når det gælder håndteringen af Irakkrisen.
Det er heller ikke nogen hemmelighed, at der har Tyskland og Danmark mildest talt set meget forskelligt på det.
Jeg fornemmer, at der i øjeblikket er en god bevægelse i EU i retning af, at nu må vi lægge fortiden bag os, nu må vi se fremad, og nu må vi samles om det, vi kan enes om, og jeg håber da, at EU også kan komme til at spille en rolle i forbindelse med genopbygningen af Irak.
Men det er selvfølgelig en proces, der sådan må tage sin tid, og i den forbindelse er det jo en god ting, at så mange som muligt snakker med hinanden på kryds og på tværs, for det er jo et led i den proces.
Så der er ikke nogen modsætning mellem at have et fint forhold til hinanden og så alligevel kunne være uenige på bestemte punkter.
Jeppe Kofod (S), 2003-05-06:
I søndagens udgave af Berlingske Tidende kunne man læse et meget åbent, meget ærligt og meget klart interview med udenrigsminister Per Stig Møller, hvor han understreger, at der er behov for at genskabe den dansk-tyske alliance, og at der er god grund til at få snakket sammen efter det meget anstrengte forhold på grund af bl.a. den udsendelse, som jo har været meget diskuteret, nemlig »Fogh bag facaden«.
Der vil jeg sådan set bare høre, om ikke statsministeren er enig i den udtalelse fra udenrigsministeren om, at der er behov for og god grund til at få snakket sammen, at der er et stærkt behov for at genskabe den dansk-tyske alliance, og at udenrigsministeren derfor har taget kontakt til sin kollega i Tyskland.
Jeg undres bare: Hvad er egentlig op og ned her?
Er det den samme regering, der siger de ting her, eller er det to helt forskellige synspunkter?
Hvad er op og ned i den her sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg vil bare understrege, at den nuværende kirkeminister selv har været den drivende kraft i at få sat undersøgelserne i gang.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-06:
Ministerens udsagn var alt for optimistiske vedrørende regnskabet.
Kirkeministeriets foranstaltning til at sikre, at den samlede budgetramme for året bliver overholdt, var ikke tilstrækkelig.« Der var altså en massiv kritik punkt for punkt af det, der er sket i den nuværende kirkeministers tid.
Det gør måske heller ikke noget indtryk på statsministeren, men det burde det gøre. Det her er altså ikke noget, der kan fedtes af på tidligere ministre.
Det drejer sig om den nuværende minister.
Det fremgår klokkeklart af revisorernes beretning.
Jeg håber også, at statsministeren vil erkende, at sådan er det rent faktisk.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Jeg har ikke kendskab til, hvilke henvendelser kirkeministeren måtte have rettet til statsrevisorerne
, men jeg ved, at kirkeministeren har været meget optaget af at få klarlagt, hvad der er foregået, hvad jeg jo også bekræftede i mit svar på spørgsmålet fra hr. Jesper Langballe. Jeg mener, at kirkeministeren, i alt hvad hun har foretaget sig i denne sag, har demonstreret en klar vilje til selv at få tingene lagt frem og få dem undersøgt, og det vidner jo kun om, at ministeren er optaget af, at det hele bliver afdækket.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-06:
Nu undlod statsministeren jo helt præcist at svare på det meget konkrete, om ikke statsministeren var enig i, at når Rigsrevisionen skriver, at fra 1998 til 2001 var orienteringen til Folketingets Kirkeudvalg dækkende, så må det være ret indlysende, at så er der altså ikke noget at komme efter dér.
Det drejer sig jo ikke blot om, hvorvidt der er truffet beslutninger, der gør, at man bruger pengene i en bestemt kasse.
Det drejer sig jo også om den kreative bogføring, hvor man overfører et underskud til det efterfølgende år, for at det ikke skal se så grimt ud.
Som statsrevisor Peder Larsen siger: Det er helt utilstedeligt, at en minister forsøger at påvirke en revisor og en revision.
Det synes jeg faktisk statsministeren også må forholde sig lidt til.
Ole Stavad (S), 2003-05-06:
Jeg vil godt spørge statsministeren: Hvad kommer den advokatundersøgelse, som nu iværksættes, til at omfatte?
Der er jo to lag i det her.
Det ene er, hvad der er sket i ministeriet, og det andet er mangelfulde eller forkerte svar, der er afgivet af ministeren til Folketinget. Som jeg har forstået det, er Rigsrevisionens konklusioner, at hvis man ser på ministrene, så mener man ikke, at man kan rette kritik mod de to radikale kirkeministre, der var fra 1998-2001, af orienteringen og besvarelserne til Folketinget, hvorimod der er gentagen kritik af den nuværende kirkeministers besvarelser til Folketinget.
Hvordan vil statsministeren sikre, at en advokatundersøgelse inddrager ministeren og ikke kun embedsapparatet?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-06:
Nu siger statsministeren jo meget præcist, at der sådan set ikke er noget at komme efter, men det hænger jo meget, meget dårligt sammen med det, som Rigsrevisionen skriver i sin beretning til statsrevisorerne: »Det er Rigsrevisionens sammenfattende vurdering, at kirkeministerens orientering til Folketingets Kirkeudvalg i perioden 1998-2001 var dækkende.«
Der var dog en lille krølle vedrørende en enkelt besvarelse, men overordnet set var kirkeministerens orientering til Folketingets Kirkeudvalg dækkende.
Derfor synes jeg, det er meget, meget besynderligt, at statsministeren nu siger, at det må fedtes af på tidligere ministre, når der ligger så præcise oplysninger, som også statsministeren har.
Så vil jeg godt spørge om den advokatundersøgelse: Vil det sige, at det så skal være praksis, at når vi har en redegørelse fra vores Rigsrevision, skal den fremover overtrumfes af sådan en advokatundersøgelse?
Hvis der er noget, man ikke kan lide i sådan en undersøgelse, så sætter man bare en advokatundersøgelse på?
Peter Skaarup (DF), 2003-05-06:
Det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at når der opnås fred og ro i hjemlandet for flygtninge i Afghanistan og Irak, som vi taler om her, bliver der mulighed for meget hurtigt at igangsætte tilbagesendelse af de flygtninge, der er kommet her til landet, for de er de første, der skal være med til at genopbygge de lande, de oprindelig kom fra.
Derfor er vi selvfølgelig meget optaget af, at vi gør mest muligt for, at den tilbagesendelse sker meget hurtigt.
For os at se
vil det være helt oplagt, at irakiske flygtninge lynhurtigt fra nu af vender tilbage for at være med til at genopbygge de landsbyer og områder, som er ødelagt af Saddam Husseins styre igennem mange år.
Nu gør Danmark det, at vi sammen med andre lande sender 380 mand for at opretholde ro og orden og for at sikre den stabilitet.
Derfor vil jeg godt spørge integrationsministeren, om det ikke tæller i retning af, at man meget hurtigt kan påbegynde en hjemsendelse af de irakiske flygtninge.
Bertel Haarder (V), 2003-05-06:
Jeg vil gerne bekræfte over for hr. Jesper Langballe, at ikke bare Udlændingestyrelsen, men også Flygtningenævnet administrerer den lov, som Folketinget har vedtaget.
Når man ser på, hvad der er sket, siden Folketinget for 1 år siden vedtog en ny udlændingelov, så synes jeg, at man må sige, at både Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet har rettet sig efter de ændringer, som Folketinget har vedtaget. De har faktisk haft en virkning ude i verden, havde jeg nær sagt, for tilstrømningen er jo mere end halveret, siden den blev vedtaget. Jeg kan bekræfte, at der hele tiden er både afghanere og irakere, som er kommet hertil efter de gamle regler, og som passerer 3-års-grænsen.
Og jeg kan bekræfte, at Udlændingestyrelsen naturligvis er opmærksom på, at hvis der er mulighed for at vinde en sag ved Flygtningenævnet før 3-års-fristens udløb, vil jeg rejse den, og så skal det naturligvis ske.
Derfor vil jeg også godt igen minde om, at Udlændingestyrelsen jo hele tiden presser på og også undertiden rejser sager, som den taber i Flygtningenævnet. Det er netop for, at vi kan være på den sikre side, at vi gør så meget, som vi kan, inden for lovens rammer.
Jeg er helt enig med hr. Peter Skaarup i, at det er en kæmpe fordel, at Danmark på så mange måder er involveret i genopbygningen af Irak.
Vi er med i koalitionen.
Og nu sender vi 380 mand og kvinder derned plus politifolk til at uddanne politi.
Det giver os kendskab til forholdene i Irak.
Det giver os tæt kontakt til Storbritannien og dermed også mulighed for at gøre fælles sag med Storbritannien i forbindelse med hjemsendelser.
hr. Jesper Langballe lagde op til denne debat, nemlig med en glæde over, at krigen blev så kort i Irak, at vi var på den rigtige side i den krig, og at vi nu forhåbentlig snart kan få sendt mennesker, som ofte med god grund flygtede fra Irak, hjem til mere sikre tilstande.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thomas Adelskov (S), 2003-05-06:
I november måned sidste år indgik KV-regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne et forlig om en ny og bedre folkeskole, der bl.a. indeholdt en fælles forståelse af, at der skulle være flere timer i folkeskolen, og at der skulle bruges flere penge på timer til den danske folkeskole.
Vi havde jo ikke engang påbegyndt førstebehandlingen af lovforslaget, inden finansministeren kom med en udmelding om, at han i forbindelse med de kommende forhandlinger med kommunerne ønskede, at der skulle spares i folkeskolen, at der skulle flere elever i klasserne, og at prisen pr. elev skulle ned.
I sidste uge fulgte Danmarks Lærerforening og Kommunernes Landsforening det op ved at foreslå og være enige om, at der skulle være færre timer i folkeskolen.
I dag kan vi så læse om nogle af konsekvenserne af, at der er færre timer i folkeskolen, og at 2-lærer-systemerne ikke fungerer: De urolige børn isoleres i folkeskolen, sættes uden for kammeratskabet og uden for skolens daglige ramme.
Jeg vil sådan set
godt bede undervisningsministeren om her at sende et klart signal til landets kommuner og til lærerforeningen om, at der ikke skal spares på undervisningen i folkeskolen, og sende et klart signal til finansministeren og til kommunerne om, at vi altså er enedes om herinde, at der skal afsættes flere penge og bruges flere penge på timer i folkeskolen, på undervisning i folkeskolen til gavn for alle elever for at lave en bredere og mere rummelig folkeskole, ikke for at lave en smallere.
Kim Sejr (RV), 2003-05-06:
Jeg er glad for at høre, at socialministeren er parat til at tænke nyt på det her område, for det er tilsyneladende nødvendigt, når man ser på, hvordan kommunerne i praksis håndterer det her område.
Det er jo rigtig nok, at der formelt i vid udstrækning skulle været taget hånd om mange af de her problemer, men hovedproblemet er så netop, at det ikke rigtig foregår på den måde i praksis, selv om det godt kan være, at forældrene allerede er med, når barnets handlingsplan diskuteres.
I det i øvrigt fremragende beslutningsforslag - både når det gælder indholdet i det, og når det gælder den fremragende dokumentation - fra Kristeligt Folkeparti er der netop fokuseret på, hvad problemerne er.
Så når ministeren siger, at der generelt skal sættes fokus på det her problem, kunne det så ikke være en god idé at tage udgangspunkt i det beslutningsforslag, der er fremsat?
Kristen Touborg (SF), 2003-05-06:
For det første er der dyrevelfærdsaspektet.
Der er vel næppe nogen, der sætter spørgsmålstegn ved, at det er en fordel for pattegrisene at være 25 pct. længere tid ved deres mor.
Derudover må man sige, at spredningen inden for de enkelte kuld indebærer, at hvis man bibeholder den dispensationsmulighed, der er i loven, for, at man under visse forudsætninger kan fravænne smågrisene ned til 3 uger, vil en hel del af grisene bliver fravænnet også før de 3 uger. Hvis man f.eks. ser på gennemsnittet på 22 dage, er der ingen tvivl om, at der vil være adskillige kuld, som bliver fravænnet, før de er 3 uger gamle, hvilket jeg vil anse for at være dyrevelfærdsmæssigt helt uforsvarligt.
Derudover er der aspektet med medicinforbruget.
Det er sådan, at 70 pct. af den antibiotika, der bruges i svinebesætninger - og jeg skal hilse og sige, at der bruges meget antibiotika - anvendes til smågrisene, der er fravænnet deres mor.
Jo tidligere grisene fravænnes, jo større behov er der for antibiotika med den indbyggede risiko, der er for, at vi får resistensproblemer, og at vi fremover risikerer, at vi inden for human medicin ikke kan behandle tilstrækkeligt for forskellige bakteriemæssige sygdomme.
Med produktionsdyrene forholder det sig tilsyneladende helt anderledes.
Karen J. Klint (S), 2003-05-06:
Jeg har da lige lyst til at sige, at jeg aldrig deltager i nogen kalkunjagt, og jeg er også i denne sag meget opmærksom på, hvornår vi havde et regeringsskifte.
Det, jeg har lyst til at spørge statsministeren om, er: Hvis Kirkeudvalget i december 2002 ikke fik den fulde sandhed at vide fra en minister, er det så ikke den nuværende ministers ansvar, for december 2002 ligger vel i den nuværende regerings tid?
Jesper Langballe (DF), 2003-05-06:
Jeg noterer mig, at statsministeren sagde, at han ikke agtede
at drage nogen forhastede konklusioner, men selvfølgelig ville afvente, at de ting, der nu bliver undersøgt, bliver færdigundersøgt.
Jeg vil i den forbindelse gerne spørge, om det er indgået i statsministerens overvejelser, at hvis man nu som led i den kalkunjagt på en minister, som Socialdemokratiet lægger op til, foretog en ofring af kirkeministeren, så kunne det faktisk betyde, at man aldrig kom til bunds i Kirkeministeriets økonomiske forhold.
Bertel Haarder (V), 2003-05-06:
Jeg er lige så optaget af dette spørgsmål som hr. Jesper Langballe, og jeg forstår godt hans spørgsmål, for jeg er også utålmodig med hensyn til at få afviste asylsøgere sendt tilbage til de lande, de kommer fra.
De bliver jo kun afvist, hvis man vurderer, at der er sikkert i det land, hvor de kommer fra, og derfor skal de naturligvis tilbage. Men vi har jo at gøre med suveræne stater, og man kan ikke blot sende et fly af sted.
Man kan ikke bare sende en betjent af sted med en afvist asylsøger i krebsen, skubbe vedkommende ind over grænsen og så skynde sig hjem igen.
Det er suveræne stater, som lægger vægt på, at de selv bestemmer, hvem der kommer over deres grænser.
Det lægger vi jo også vægt på i Danmark, og derfor er man altså nødt til at skaffe rejsepapirer.
Man er nødt til at samarbejde med den pågældende regering, og jeg lægger så stærkt et pres, som det overhovedet er muligt, på den afghanske regering.
Det kan jeg forsikre.
Jeg er i tæt dialog med den afghanske regering, og målet er, at vi ligesom Storbritannien kan få hul igennem, således at nogle afviste asylsøgere kan vende tilbage.
Jesper Langballe (DF), 2003-05-06:
Vi har i et stykke tid forstået, at den bebudede påbegyndelse af tvangshjemsendelse af afghanske flygtninge eller tidligere afghanske flygtninge har været forsinket på grund af en vis træghed i den afghanske regering.
Jeg vil gerne i den forbindelse spørge integrationsministeren, hvad køreplanen nu er for det videre forløb, om der f.eks. er forberedt flytransporter, om man ved, hvor de pågældende flygtninge befinder sig, så man ikke skal ud og lede efter dem, om man har forberedt modtagefaciliteter i Afghanistan, eventuelt om integrationsministeren agter sig en tur til Kabul for at undersøge forholdene.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-06:
Ja netop, og det hele bliver jo sat i relief af, at jeg kan referere den tyske udenrigsminister for at sige, at den sag er ude af verden, og at det er ren dansk indenrigspolitik, hvad hr. Jeppe Kofod jo også her demonstrerer.
Det eneste, hr. Jeppe Kofod kan diske op med, er en unavngiven tysk diplomat.
Jeg har udenrigsministerens ord.
Hr. Jeppe Kofod har fra lukkede cirkler en unavngiven tysk diplomat.
Det fortæller jo alt om, hvad det er, hr. Jeppe Kofod er ude på.
Hermed sluttede spørgsmålet.