runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2003-04-09:
Jeg vil gerne gentage til fru Louise Frevert, at jeg som nævnt har bedt om en redegørelse fra Københavns Kommune, og i den redegørelse håber jeg at finde svarene på noget af det, som fru Louise Frevert efterlyser. Så vil jeg sige til fru Pernille Rosenkratz-Theil: Jo, selvfølgelig forudsætter jeg, at danske skoleelever kan tænke selv.
Det ville ligge mig meget fjernt at have en anden opfattelse.
Men jeg er ikke bekendt med, om nogen har fået fri til at demonstrere, og jeg er heller ikke bekendt med, om nogen er blevet tvunget til at demonstrere.
Som nævnt har jeg bedt om en redegørelse, og jeg håber, at redegørelsen vil give svar på de spørgsmål, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil rejser her.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theils første spørgsmål giver mig anledning til at uddybe, at jeg ikke mener, undervisningstiden skal bruges til at deltage i demonstrationer.
Undervisningstiden kan man bruge til at forholde sig til problemstillinger, som er aktuelle, herunder naturligvis krigen i Irak.
Men en aktiv deltagelse i demonstrationer i undervisningstiden finder jeg upassende.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-09:
Jeg synes måske, det er en lidt arrogant holdning, der her bliver lagt for dagen, så derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om ministeren mener, at danske skoleelever er i stand til at tænke selv og dermed i stand til selv at tage stilling til, hvad deres holdning til krigen i Irak er.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på, om ministeren er bekendt med, om nogle elever har fået fri til at gå til demonstration, eller om nogle elever er blevet tvunget til at gå til demonstration.
Louise Frevert (DF), 2003-04-09:
Jeg finder det meget betryggende, at undervisningsministeren fremkommer med det synspunkt, men set fra en anden vinkel - bedømt efter, hvem der var talere ved de danske demonstrationer - synes der at være en politisk organisering her i landet.
Ulla Tørnæs (V), 2003-04-09:
Fredag den 21. marts 2003 deltog mange mennesker i demonstration mod krigen i Irak.
Angiveligt deltog også talrige skoleelever, og da demonstrationerne blev afviklet i skoletiden, er det oplagt, at det må vække undren.
Det kan være vigtigt, at man i skolen diskuterer Irak og baggrunden for krigen, men undervisningstiden skal under ingen omstændigheder bruges til demonstrationer.
Skolen skal heller ikke påvirke eleverne til at have bestemte politiske holdninger eller til at give udtryk for bestemte politiske synspunkter.
Enhver skoleleder har ansvaret for, at undervisningen gennemføres inden for folkeskolelovens rammer, og at skolen udøver sin tilsynspligt.
Eleverne har pligt til at møde op til undervisningen, og fravær, der ikke er begrundet af sygdom, skal godkendes af skolen.
Ellers er der tale om ulovligt fravær.
Jeg har ikke oplysninger om, hvor mange skoleelever der har deltaget i demonstrationerne, og under hvilke omstændigheder det er sket.
Men på baggrund af oplysninger om, at mange københavnske elever er udeblevet fra undervisningen, har jeg bedt Københavns Kommune om en redegørelse for de hændelser, der angiveligt har fundet sted i forbindelse med demonstrationerne mod krigen i Irak.
Jeg vil afvente en nærmere forklaring fra Københavns Kommune, før jeg tager stilling til, om der er grundlag for at foretage sig yderligere.
Louise Frevert (DF), 2003-04-09:
I forbindelse med starten af krigen mod det irakiske styre og Folketingets behandling af spørgsmålet om Danmarks deltagelse sås et stort antal skoleelever, som forlod undervisningen og deltog i demonstrationer i København og en række andre byer i Danmark.
Mange elever var ret uvidende om, hvorfor de demonstrerede, og det rejser spørgsmålet om, hvem der igangsatte demonstrationerne, som efter deres omfang ikke har været spontane.
Den ansete engelske avis, Sunday Times, har dokumenteret, at tilsvarende demonstrationer i England var iværksat af venstreorienterede politiske grupper, som udnyttede skoleeleverne til deres eget politiske formål.
Der foregår i mange skoler en venstreorienteret ideologisk påvirkning af eleverne.
Det er naturligvis fuldstændig uantageligt, og derfor er det vigtigt for Folketinget at få oplyst, hvad undervisningsministeren vil foretage sig for at modvirke denne påvirkning.
»Hvilke oplysninger kan ministeren give om, hvordan talrige skoleelever blev påvirket til at deltage i demonstrationer mod krigen i Irak?«
Henriette Kjær (KF), 2003-04-09:
Jeg vil gerne sige tak for tilsagnet fra fru Grete Schødts om, at man gerne vil gå aktivt ind i arbejdet.
Det, jeg kan oplyse, er, at man er blevet enige om, at der skal videreføres en eller anden form for ældreydelse, men ikke hvordan profilen skal være, og ikke hvordan den skal skrues sammen.
Det må blive udmøntet efter nogle forhandlinger, og det er også derfor, jeg ikke kan oplyse mere om, hvad man faktisk har tænkt sig.
Så kan man se på: Skal den gruppe udvides, kunne vi målrette bedre?
, når analysegruppen er færdig med sit arbejde.
Så kan jeg oplyse til fru Sandy Brinck, at der vil jo altid sidde en gruppe pensionister, som undrer sig over, hvorfor de ikke får den nye ydelse.
Uanset hvilken profil og hvilke forskellige modeller vi laver, er der jo altid nogle, der vil falde udenfor, og som føler, de er mindrebemidlede. Men vi har jo lagt et snit herinde, så det problem bliver altså nok ikke løst.
Hr. Jørn Pedersen spørger: Hvad skal de penge, der nu er blevet afsat, bruges til?
Her vil jeg sige igen, at vi ved det simpelt hen ikke.
Udmøntningen er ikke på plads endnu, og ud over den store forkromede aftale, der ligger, har der overhovedet ikke været nærmere forhandlinger.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-09:
Jeg vil godt takke for det tidligere svar og så spørge, om ministeren ikke synes, det er lidt betænkeligt, hvis en kommission først kommer med et analysearbejde engang hen på efteråret, når man skal til at lave noget, som måske kan være markante ændringer og skal gælde fra næste år, medmindre man da har i tankerne, at det ikke skal gælde fra starten af 2004.
Jeg kunne også godt tænke mig at spørge, hvad ministeren i grunden forventer af de penge, der er afsat af regeringen og Dansk Folkeparti.
Hvad skal de gå til?
Skal det være til markante ændringer for de ældre, eller skal det være en engangschekck?
Det tror jeg faktisk der er behov for, og jeg går også ud fra, at det er derfor, man har nedsat en analysegruppe, altså med henblik på varige ændringer.
Derfor vil jeg stadig godt appellere til, at socialministeren indleder et samarbejde med Folketingets partier i stedet for at sige, at det ikke er nødvendigt.
Sandy Brinck (S), 2003-04-09:
Jeg skal indrømme, at jeg blev mere forvirret, for jeg fik overhovedet ikke sådan rigtig svar på noget, da ministeren gik i gang.
Ministeren sagde, at hun kunne ikke sige noget om noget som helst nu, fordi man måtte afvente analysearbejdet, som mig bekendt netop går på at finde ud af, hvem de økonomisk mest svagt stillede pensionister er, og hvordan vi bedst rammer dem.
Samtidig siger ministeren, at ældrechecken er en ganske glimrende ydelse, fordi den går målrettet til de svagest stillede pensionister.
Så må jeg indrømme, at jeg synes, at argumentationen går lidt i ring.
Jeg synes, ministeren skulle lytte til de mange, mange pensionister, som sidder og føler sig virkelig økonomisk klemt, og som ikke kan forstå, de ikke har fået andel i ældrechecken, og jeg synes også, at ministeren - måske på baggrund af det svar, vi fik før - skulle sørge for, at de forhandlinger, som handler om at hjælpe vore mest trængte pensionister, foregår i Socialministeriet og ikke i Finansministeriet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-09:
Jeg vil godt lige svare på spørgsmålet om, hvad
arbejdsmarkedets parter har krav på at medvirke i.
Når det vedrører arbejdsmiljøområdet, så medvirker parterne, når der foreligger konkrete EU-forslag, som den danske regering skal forholde sig til.
De inddrages, når der foreligger konkrete nationale forslag fra regeringen i overensstemmelse med arbejdsmiljølovens regler herom.
Det fremgår af lovens § 66, stk. 3, at man udtaler sig om og giver forslag til lovændringer og nye regler.
Ved udarbejdelse af regler i henhold til bemyndigelse i denne lov skal Arbejdsmiljørådet medvirke gennem repræsentanter udpeget af rådet inden for eller uden for dets medlemskreds.
Endvidere skal rådets udtalelse indhentes, forinden reglerne fastsættes.
De kan også på eget initiativ tage spørgsmål op, som de finder har betydning for arbejdsmiljøet, og så rette henvendelse til ministeren i overensstemmelse dermed.
Grete Schødts (S), 2003-04-09:
Skal jeg forstå det således, at finansministeren ikke har indgået nogen form for aftale med Dansk Folkeparti om, at ældrechecken skal videreføres, før det analysearbejde er gennemarbejdet, og at det ligger på bordet i september måned? Med hensyn til det forrige spørgsmål vil jeg godt allerede nu sige til socialministeren, at Socialdemokratiet gerne kommer. Jeg vil endda tilkendegive, at vi gerne vil påvirke den, at vi gerne vil forhandle, og at vi vil være positivt indstillet over for at medvirke til en bedre løsning end den, vi har set.
Ulla Tørnæs (V), 2003-04-09:
Vejledningen til kommunerne i denne sammenhæng er netop blevet indskærpet, og det er også blevet indskærpet, at der ikke må gå så lang tid.
Det er i øvrigt en vejledning af nyere dato, nemlig fra december 2002, og jeg har en forhåbning om, at denne indskærpelse også vil medvirke til, at de børn, som fru Jette Bergenholz Bautrup peger på, får bedre muligheder fremover.
Jeg er enig med fru Jette Bergenholz Bautrup i, at hver eneste gang et barn står uden undervisningstilbud, er det et problem.
Det er et problem for folkeskolen, det er et problem
for de kommunale myndigheder, og det er naturligvis også et problem for det enkelte barn.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2003-04-09:
Jeg er ikke i tvivl om, at ministerens intention er den samme som min, at selvfølgelig skal børn have et godt undervisningstilbud, hvor de også er sammen med andre børn.
Men det er altså ikke tilfældet, for på trods af at der er strammet op, virker det altså ikke i dag.
Derfor vil jeg igen spørge ministeren: Hvilke tiltag vil ministeren gøre for at sørge for, at der ikke er nogen børn, som er uden undervisningstilbud?
Hvis de får det, der hedder undervisning efter § 10, stk. 2, i folkeskoleloven, får de enten enkeltundervisning eller et særtilbud på en nærliggende skole, men det kan de måske kun få et par måneder, for så er der ikke penge fra skolens side eller fra kommunens side.
Så skal der sørges for, at barnet får en eller anden form for heldagsskolespecialtilbud, så der i hvert fald kan være en udredning, og man kan sørge for, at barnet ikke står i en situation, hvor det i 3 måneder eller op til 1 år ikke får nogen som helst form for undervisning.
Opstramningen kom altså i december, men nu er vi inde i april måned, og i marts-april har vi set børn, som står uden undervisningstilbud og har gjort det i længere tid.
Det vil sige, at opstramningen ikke har hjulpet de børn, og vil ministeren meget, meget hurtigt tage fat på det problem og spørge kommunerne, hvor mange børn det handler om?
Jeg tror ikke, det handler om 400; jeg tror, vi skal op på, at det er 600 eller 700 børn, der bliver tabt på gulvet.
Det er børn, som hverken fagligt eller socialt får ordentlige relationer, og det er netop de børn, vi senere hen i mange tilfælde ser komme ud i kriminalitet eller andet.
Ulla Tørnæs (V), 2003-04-09:
Jeg må sige til fru Jette Bergenholz Bautrup, at jeg synes, det er for tidligt at fælde dommen over de seneste omstramninger på området, da opstramningerne som sagt kun er dateret tilbage til december 2002.
I den pågældende opstramning er det netop understreget, at enkeltmandsundervisningen skal være af så kort varighed
som overhovedet muligt, da jeg har nøjagtig den samme målsætning, som jeg kan høre fru Jette Bergenholz Bautrup lægger vægt på.
Men som sagt synes jeg, det er for tidligt at fælde dommen over de seneste opstramninger.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-04-09:
Jeg kan oplyse, at der ikke har været forhandlinger med arbejdsmarkedets parter om at fjerne APV-kravet for små virksomheder.
Regeringens ønske om at fjerne det skriftlige APV-krav fra små virksomheder er ikke nyt.
Allerede ved regeringens tiltræden blev det meldt ud, at regeringen generelt ønsker at lette de små virksomheder for administrative byrder.
Det gælder også det skriftlige APV-krav til virksomheder, der ikke frembyder en særlig risiko.
Derfor har regeringen
som bekendt taget initiativ til, at APV-kravet kom på EU's dagsorden.
Arbejdsmiljøområdet fremgår nu af Kommissionens regelforenklingsprogram.
Den danske regering vil på EU-plan arbejde for at fjerne kravet om skriftlig APV for virksomheder, der har under 10 ansatte, og som ikke frembyder en særlig risiko.
Som jeg nævnte i mit svar på en henvendelse af 6. februar 2003 fra spørgeren om APV, vil arbejdsmarkedets parter blive inddraget i APV-arbejdet på to fronter.
For det første vil arbejdsmarkedets parter som medlemmer af EF-specialudvalget blive inddraget i arbejdet med at fastlægge den danske holdning, hvis der tages initiativ til direktivændringer.
For det andet vil arbejdsmarkedets parter via Arbejdsmiljørådet blive inddraget i regelarbejdet, hvis der skal gennemføres konkrete APV-forslag i den danske arbejdsmiljølovgivning.
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-09:
»Vil ministeren oplyse, hvilke forhandlinger der har været med arbejdsmarkedets parter vedrørende fjernelse af APV for de små virksomheder, og givet fald oplyse, hvilke råd ministeren har fået fra organisationer og andre relevante instanser?«
Jeg vil gerne spørge, som det også er formuleret, hvordan det egentlig kan gå til, at det er meget, meget vigtigt med et godt arbejdsmiljø i Danmark, men at man så gennem forskellige måder og midler prøver at forringe de regelsæt, der er på området.
Jeg har jo erfaret, at ministeriet eller regeringen, mens man havde formandskabet, har forsøgt at få EU til at ændre reglerne, og jeg vil da gerne gøre opmærksom på, at det netop var en dom i Tyskland, der sagde, at man ikke kan afskaffe APV i Danmark.
Det har regeringen lovet at efterleve.
Siden juni måned sidste år har man sagt: Vi skal have arbejdsmarkedets parter til at komme med udmeldinger om den fremtidige arbejdsmiljøindsats i Danmark.
Derfor forekommer det meget mærkeligt, hvis der ikke har været en kontakt mellem ministeren, regeringen og parterne med henblik på eventuelt at ændre det her.
Jeg vil godt høre, om der foreligger nogle forhandlinger og af hvilken karakter, og hvad der er kommet ud af dem.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-09:
Jeg takker hr. Søren Krarup for den pæne og ordentlige tone, spørgsmålene er holdt i.
Det er jo rigtigt, hvad hr. Søren Krarup siger, at øer jo har vand omkring sig, det kan man ikke komme uden om.
Hr. Søren Krarup taler så om succes for befolkningen, og at det er for befolkningen, vi skal gøre det her.
Jeg var en af dem, der havde glæden af at stemme for Storebæltsforbindelsen efter alt for mange års diskussion.
Jeg synes, man må sige, at når der i dag kører 24.000 biler hver dag i stedet for 8.000, så er det en kæmpe succes; når prisen i forhold til dengang er reduceret med 40 pct. plus den kaffe, man sparer at købe og betale for, så er det også en succes, og når man kører over på et kvarter i stedet for 5 kvarter, så er det også en kæmpe succes.
Og man må da sige, at er der noget, der er kommet befolkningen til gode, så er det i virkeligheden dette her.
Hr. Bjarne Laustsen bringer som altid, kan jeg næsten sige, uanset hvad hr. Bjarne Laustsen spørger om, Læsø på banen, og det har jeg også besvaret spørgsmål om i Folketingssalen her.
Jeg vil lade være denne gang.
Læsø vil jeg gerne modtage spørgsmål om igen, men jeg synes ikke rigtig, det har noget med Storebæltsoverfarten at gøre. Så er hr. Poul Fischers spørgsmål meget interessant om dette OPP. Jeg tror, at det der OPP bliver en del af vores fremtid.
Men jeg kan altså ikke se, at det har noget med Storebæltsforbindelsen at gøre.
Det er en fast forbindelse, man betaler for, ligesom man betaler for Sverige-Danmark-forbindelsen.
Jeg kan ikke rigtig se, at det har noget med OPP at gøre eller offentligt-privat partnerskab, som det jo hedder for os, der er indviede.
Hvordan det ser ud, når broen er betalt om 20 eller 28 år, afhænger jo helt af renten og trafikudviklingen.
Det kan jeg ikke tage stilling til nu.
Det har jeg ingen forudsætning
for at tage stilling til.
Foreløbig er det, kan jeg sige, en meget, meget god konservativ dyd, som jeg gerne vil bekræfte for alle, at når man har en gæld, så skal man betale den.
Det er der et meget, meget stort flertal, der er enige om her i Folketinget, og det er jeg yderst tilfreds med. Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Andersen (S), 2003-04-09:
Skal jeg tage ministerens besvarelse på den måde, at De Konservative ikke vil følge op på deres valgløfter, som de har annonceret før valget, om at det skulle være gratis at komme over Storebæltsforbindelsen, at man ligesom ikke har levet op til det valgløfte og ikke vil prøve at arbejde videre på det i den regering, der nu er sammensat?
Poul Fischer (DF), 2003-04-09:
Ministeren vil ikke give en garanti 28 år ud i fremtiden.
Nu mener jeg, at broen er betalt om ca. 20 år, er det beregnet til.
Men hvis ikke brugerne kan have en vished for, at broen er betalt, når den er betalt og derefter bliver gratis, hvorledes tror ministeren så, at investeringsplanens forslag om OPP vil blive modtaget af brugerne?
Bjarne Laustsen (S), 2003-04-09:
Jeg ville utrolig gerne have kunnet takke trafikministeren for svaret, men jeg fik jo intet svar.
Jeg spurgte jo netop, om barrierer, som hr. Søren Krarup nævnte, og hvis det er sådan, at taksten er dobbelt så høj på en bestemt færgerute, som den er på Storebælt, så må barrieren jo også være dobbelt så stor.
Der er jo så heller ikke så mange afgange, som der er mulighed for, på Storebælt, når man har bygget en bro.
Derfor spurgte jeg, hvad man egentlig havde tænkt sig at gøre ved det.
Dernæst er det også, mener jeg, korrekt, som trafikministeren var lidt inde på, at der netop var nogle bindinger i forhold til den aftale om, at der især for nordjyderne skulle være en Kattegatforbindelse.
Jeg tror, at det er fuldstændig korrekt.
Hvis man sænkede priserne, så ville man blive nødt til at skulle ud med meget store tilskud for at opretholde en Kattegatforbindelse. Så det er centrale spørgsmål, som jeg ønsker at få svar på i den her forbindelse.
Søren Krarup (DF), 2003-04-09:
Jeg takker for svaret, og jeg forstår til fulde ræsonnementerne.
Jeg vil lige sige med hensyn til hr. Bjarne Laustsens opfattelse af, at Danmark består af øer og derfor ofte har vand imellem de forskellige landsdele, at det er fuldstændig rigtigt, og at jeg i stedet for Læsø kunne nævne Anholt, som jeg sejler til hvert år, og hvor man mildest talt også har langt fra den ene kyst til den anden.
Jeg forstår til fulde ræsonnementerne, men når det siges, at broen har været en succes, så må man jo til syvende og sidst alligevel stille spørgsmålet: For hvem?
Jeg vil jo sige, at det først og fremmest skulle være en succes for befolkningen, det vil sige, at befolkningen virkelig føler, at landet bindes sammen, at man kommer nærmere til Øst- og Vestdanmark.
Det, jeg konstaterer, er altså, at det ikke er tilfældet.
Jeg kan godt se, der er hensyn at tage til Molsfærgen osv., men disse økonomiske forhold vil jeg alligevel betragte som mindre væsentlige end en succes for den befolkning, der altså er glad for at være bundet sammen.
Flemming Hansen (KF), 2003-04-09:
Tak for de mange spørgsmål.
De har jo den samme baggrund alle
sammen, i virkeligheden en meget god baggrund i en fantastisk succes, som næsten enhver broforbindelse bliver.
Det er Øresund jo også på vej til at blive, og det bliver vores næste forbindelse forhåbentlig også.
Så det er jo en god ting, og det glæder jeg mig lige så meget over som jeg kan høre, at bl.a. Poul Fischer også med rette gør.
Hr. Poul Fischer spørger, hvad der vil ske, og om det bliver gratis, når broen er betalt om ca. 28 år.
Jeg vil ikke min alder taget i betragtning forpligte mig til noget 28 år frem.
Det tror jeg hr. Poul Fischer forstår.
Så det kan jeg ikke love.
Men jeg vil gerne gøre specielt hr. Søren Krarup opmærksom på, at der i den politiske aftale omkring Storebælt jo fulgte en aftale med om, at vi skulle opretholde endnu mindst én forbindelse over Kattegat.
Sætter vi prisen ned dér, så er der ikke tvivl om, at så kommer vi til at betale et meget betydeligt tilskud til den Molslinje, der i dag driver trafikken over Kattegat.
Det skulle i så fald med ind i overvejelserne.
Når hr. Poul Andersen taler om, hvad hr. Bendt Bendtsen har sagt, så vil jeg gerne understrege, at jeg citerede statsministeren, for der er ingen tvivl om, hvad regeringen står for.
Det er nøjagtig det, som jeg derfor indledte med, nemlig citatet af statsministerens svar til hr. Thulesen Dahl for ca. 1 år siden.
Søren Krarup (DF), 2003-04-09:
»Vil ministeren oplyse, om der er planer om at nedsætte broafgiften ved passage af Storebælt, idet broafgiften i praksis fungerer som en barriere mellem Øst- og Vestdanmark og således tjener til at adskille i stedet for at samle landet?«
Det er et meget enfoldigt spørgsmål, og det er et spørgsmål, jeg stiller på foranledning af utallige spørgsmål til mig selv.
Jeg er lige ved at sige, at derfor tror jeg, at jeg stiller det på vegne af den danske befolkning.
En bro er jo bygget for at forbinde, og Storebæltsbroen er naturligvis bygget for at forbinde de danske landsdele.
Forholdet er imidlertid, at på grund af den forholdsvis høje broafgift, der er tale om, og som jo fortsat stiger - forleden så jeg, at nu er den oppe på 245 kr. -
er Storebæltsbroen i virkeligheden en barriere, der skiller Øst- og Vestdanmark.
Helt konkret har jeg en datter, der bor i Odense, og en datter, der bor nær Slagelse.
De vil gerne besøge hinanden, men de har ikke råd til det, fordi det koster dem 500 kr. at komme over broen.
Jeg vil spørge ministeren: Er der ikke håb om, at den efter min mening urimelig høje broafgift kan sættes ned, så broen tjener til at samle Danmark i stedet for at skille Danmark?
Jeg forstår til fulde trafikministerens svar, for naturligvis skal broen betales, og jeg kan godt forstå, at man vil benytte en gunstig økonomisk udvikling.
Jeg har ladet mig fortælle, at man har villet afvikle broens betaling over en periode på 30 år, og at det er på grund af den forholdsvis korte tid, broafgiften er så høj.
Jeg indrømmer, at det er blevet billigere, end det var med færgen.
Men det er vel egentlig meningen med en bro, at det skal være meget nemt at knytte landsdelene sammen, og broafgiften modvirker altså det, der må være broens opgave.