runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-17:
Kristeligt Folkeparti kan fuldt ud tilslutte sig forsvarsministerens besvarelse af denne forespørgsel.
Vi mener fortsat, det var en fornuftig beslutning, som forsvarsforligspartierne traf, da forsvarsforliget i sin tid blev indgået, og som man efterfølgende traf, da man bekræftede beslutningen i forbindelse med behandlingen af implementeringsstyringsgruppens rapport.
Jeg synes, det er væsentligt, som forsvarsministeren har fremhævet i sin besvarelse i dag, at andre byer og andre kaserner og militære institutioner på samme måde kunne begynde at problematisere beslutninger, som det er sket i forbindelse med Flyvestation Værløse, med katastrofale følger, for så ville man i hvert fald ikke kunne opnå de besparelser, som er planlagt i forbindelse med forsvarsforliget, og dermed heller ikke opnå de forbedringer, ikke mindst rent materielt, som ligger i det forsvarsforlig, der er indgået.
Jeg mener også, at de personalemæssige konsekvenser ikke er overskuelige, hvis beslutningen blev omgjort nu, de økonomiske ligeså, som ministeren har sagt. Derfor kan jeg faktisk ikke sige meget andet end det, som flere af mine kolleger også har sagt her i dag, og med forsvarschefens ord sige, at toget er kørt.
Vi har nået the point of no return.
Det gjorde vi efter Kristeligt Folkepartis opfattelse allerede, dengang forsvarsforligspartierne tog stilling til implementeringsstyringsgruppens rapport.
Fra den dag burde der ikke have været mere debat om denne sag.
Der er ikke kommet noget nyt frem siden.
Vi kan under ingen omstændigheder støtte Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, for det er jo i virkeligheden en mistillid både til Forsvarsministeriet og de tal, det har leveret, og dermed også til de tal, som er leveret fra Forsvarskommandoen.
Den mistillid har vi ikke.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Jeg kan forstå, der skal meget til at påvirke hr. Jann
Sjursen: Har man indgået et forlig, så kan det ikke ændres, så kan man ikke diskutere det.
Jeg vil gentage det, som mange eksperter har været inde på, nemlig at situationen efter 11. september er fuldstændig ny.
Det er nye sikkerhedsproblemer, vi står over for, det er en terrortrussel, som kan gøre, at der er brug for nye initiativer.
Hvorfor så ikke kigge på noget af det her med friske øjne?
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Jann Sjursen, om ikke det vækker nogen eftertanke også for Kristeligt Folkeparti, at vi har haft et terrorangreb, at der er vurderet en øget sikkerhedstrussel på forskelligt niveau i forhold til det her. Jeg kunne også godt tænke mig at høre hr. Jann Sjursen, om hr. Jann Sjursen kan fortælle, hvor mange midler der bliver brugt, hvor meget der bliver tæret på den centrale pulje, fordi man er nødt til at transportere medarbejdere i forsvaret fra Sjælland op til Aalborg.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Det er ikke kun os, der piller det her element ud, og vi piller i øvrigt ikke kun det her element ud.
Det tror jeg også regeringen og også den gamle har gjort, nemlig piller mange elementer ud og diskuterer dem, efter at vi er i en ny situation efter 11. september.
Jeg står her med direktør for Beredskabsstyrelsen Frederik Schydts indlæg på en beredskabskonference den 22. april i år.
Han udtaler meget klart, at der er behov for at kigge på alt beredskab med nye øjne.
Vil hr. Jann Sjursen ikke give mig ret i, at med lukningen af Flyvestation Værløse bliver beredskabet forringet?
Der bliver længere varslingstider, til der kommer hjælp ud i forskellige situationer.
Jeg tror, alle er enige om, at det er situationen.
Jeg vil også godt spørge hr. Jann Sjursen: Er det ikke lidt overfladisk at sige, at talgymnastikken overlader man til forsvarsministeren, når vi kan se, at der er nogle problemer i de oplysninger, der bliver givet?
F.eks. er det ikke forklaret, hvor mange midler der bliver taget af den såkaldte centrale pulje, når man opstiller regnskaber.
Så jeg synes altså, at der er nogle problemer i det, som hr. Jann Sjursen siger.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-17:
Jeg vil blot her fra talerstolen meddele, at vi i Venstre har stor sympati for det af Kristeligt Folkeparti stillede ændringsforslag.
Det understøtter tankegangen om, at netværk mellem seminarier i lige så høj grad som centre for videregående uddannelser kan løfte uddannelses-, udviklings- og forskningsmæssige opgaver for de mellemlange videregående uddannelser.
Men på baggrund af den retlige problematik, der indtil dato fremgår af de af ministeren besvarede spørgsmål, nemlig spørgsmålet om, hvorvidt det er muligt at have en klar ansvarsplacering i én institution og dens bestyrelse i et netværkssamarbejde, er vi nødt til fra Venstres side at afvise ændringsforslaget.
Jeg vil blot understrege, at vi i Venstre stadig er meget optaget af mulighederne og ønsker at arbejde for understøttelse af netværkssamarbejdet inden for uddannelsessektoren, selvfølgelig under betingelse af, at det juridiske er i orden.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-17:
Det her lovforslag om CVU'erne er et rigtig dårligt lovforslag.
Overgangsperioden skal yderligere forlænges, hvilket skaber usikkerhed ude på institutionerne, og det fremgår også klart af høringssvarene.
Man kan spørge sig selv, om Venstre og De Konservative egentlig ønsker, at CVU'erne skal være en succes, når de sidder de her meget klokkeklare høringssvar overhørig.
For Enhedslisten er demokrati i uddannelsessystemet og i økonomien og i samfundet som helhed fuldstændig afgørende.
Enhedslisten ønsker at udvide demokratiet, og Enhedslisten ønsker, at de studerende og de ansatte skal have indflydelse på deres hverdag.
De borgerlige vil tydeligvis det modsatte, og det er det her forslag et levende bevis på. Enhedslisten kan så undre sig over og beklage, at de tidligere regeringspartier tilsyneladende ikke ønsker at forsvare de demokratiske fremskridt, der blev lavet i maj 2000, men i stedet vil stemme for VKO-flertallets tilbagerulning af det direkte demokrati på CVU-uddannelserne.
Louise Frevert (DF), 2002-05-17:
Kan ministeren bekræfte, at et af de overordnede formål med lovforslag nr. L 179 bl.a. er gennem økonomiske incitamenter at gennemtvinge fusioner med henblik på en halvering eller mere af det samlede antal handelsskoler og tekniske skoler, som det er tilkendegivet af chefen for ministeriets institutionsstyrelse på møder med skoleorganisationerne?
Aage Frandsen (SF), 2002-05-17:
Da jeg går ud fra, at det er ændringsforslagene, vi diskuterer nu, vil jeg forholde mig til dem...
Det er det hele på én gang, men så tager jeg også ændringsforslagene med.
Vi mener, at det projekt, som man er gang med her, er så stort et projekt, at der er risiko for, at der laves fejl; fordi der skal laves så mange ting om i forhold til den økonomi, som de forskellige institutioner har fået pengene ud fra tidligere og skal have i fremtiden, kan man risikere, at der om et år eller to er skoler, der er kommet til at lukke, hvor det slet ikke var meningen, at disse pågældende skoler skulle lukke. Derfor har vi stillet et ændringsforslag for ligesom at afbøde på det ved at sige, at loven ikke skal træde i kraft
allerede til sommer, men skal vente endnu 1 år.
Så har man mulighed for, at man også kan få de andre ting, som jo ligger med regeringens planer omkring erhvervsuddannelserne, til at fungere.
Det er efter vores opfattelse en forkert rækkefølge, man har taget det i, og en række skoleorganisationer siger også, at det ville være mere hensigtsmæssigt, at man havde taget det i en anden rækkefølge.
Det er baggrunden for, at vi har stillet det ændringsforslag, vi har stillet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-17:
Det her forslag handler grundlæggende om med vold og magt at sammenlægge AMU-centrene og de tekniske skoler.
Lovforslaget handler om at lave en ny struktur og en struktur, hvor regeringen mener, at den kan spare penge.
Faktisk mener regeringen åbenbart, at det her lovforslag kan medvirke til at spare 1 mia. kr. på erhvervsskolerne, i hvert fald ifølge Børsen den 13. maj.
Men lovforslaget er en del af en meget mærkelig måde at lave ændringer i efteruddannelsessystemet på.
Regeringen gør nemlig tingene i den helt forkerte rækkefølge.
Først sparer man penge på finansloven, godt 55 mio. kr., og så laver man med det her forslag en ny struktur for uddannelserne.
Når vi så er færdige med det, kommer der til sidst en analyse, hvori indhold og målsætninger diskuteres.
Det er simpelt hen en fuldstændig forkert rækkefølge at lave tingene i, og alene af den grund er det lidt svært at se, hvordan lovforslaget skulle kunne skabe forbedringer og bedre betingelser for de kortuddannede.
Indholdsdiskussionen ligger simpelt hen for sent i denne her proces, den ligger, efter at man har lavet alle forandringerne. Man kan spørge, hvor meget ressourceudnyttelse der i virkeligheden er tale om, for så vidt vi er orienterede, er det kun på en række Metal-kurser, der har været tale om et decideret overlap i udbud af kurser for på den ene side SiD og på den anden side Metal.
Ellers er der altså tale om to-tre helt forskellige uddannelsesinstitutioner med fuldstændig forskellige målgrupper, forskellige lærerkræfter og helt forskellig pædagogik.
Enhedslisten mener, det er helt centralt, at der er et voksenpædagogisk miljø, som er gearet til at tage hånd om voksne ufaglærte.
Ved den her tvangsmæssige fusion er der stor sandsynlighed for, at AMU-centrenes kultur og pædagogik bliver slugt af de større tekniske skoler, ikke nødvendigvis af ond vilje, men simpelt hen som konsekvens i løbet af nogle få år.
Og det vil betyde, at man smadrer det voksenpædagogiske miljø, der eksisterer i dag, og som det har taget år at udvikle.
Det er i hvert fald vores frygt, og det vil altså ende med at være en katastrofe for voksen- og efteruddannelsesmulighederne i Danmark.
Enhedslisten vil en helt anden vej.
Det her lovforslag betyder ikke et bedre forhold for kortuddannede, og Enhedslisten afviser det.
Vi har 1 million ufaglærte i det her samfund.
Det er meningen, at de folk skal have en mulighed for at efteruddanne sig og få noget uddannelse.
Det her lovforslag trækker i den forkerte retning.
Jens Hald Madsen (V), 2002-05-17:
Se, der er en gammel dansk vise, som hedder »For sent, alt, alt for sent«, og denne her forespørgsel kunne godt indgå i denne kendte vise.
Toget er kørt, som forsvarschefen skrev i Berlingske Tidende den 13. maj.
Det er måske bedre at sige, at flyveren er fløjet.
Men vil det så sige, at det var en dårlig beslutning?
Tværtimod, så har vi også hørt fra forsvarsministeren, at det rent faktisk har vist sig, at det er en endnu bedre økonomisk disposition end antaget, ved at bygge- og anlægsudgifterne på de 365 mio. kr. nu statusmæssigt blot er på 328 mio. kr.
Og da beslutningen blev truffet, havde man ikke fastlagt det provenu, som man nu kan se frem til ved salg. Man roder det også sammen med den 11. september, og er det nu rimeligt?
Er det rimeligt at gøre det, når man ikke flytter nogle kampfly væk fra Sjælland?
Det mener jeg ikke.
Det, der måske er det afgørende, og som der også har været diskussioner om, er spørgsmålet om, hvilke synergieffekter det giver, og det burde man fokusere på, for det giver nogle synergieffekter.
Der har været talt meget om VIP-flyvningerne til og fra Sjælland, men de udgør jo kun 12 pct. af de samlede opgaver for eskadrillen.
Det, der måske er interessant at kigge på, er det rent miljømæssige.
Der er faktisk blevet skrevet en hel del om det, og Værløse er jo vokset til tæt på flyvestationen, så der er konsekvenser med hensyn til støj.
Det ville måske også være godt at sætte fokus på, at der er et drikkevandsreservoir tæt ved, og det ville måske være rart at kigge på, hvilke yderligere udgifter det kunne medføre, hvis man vil bevare det.
Det, der imidlertid er det vigtigste og det værste ved denne forespørgsel, er noget helt andet.
Det er den usikkerhed, man skaber i det danske forsvar, den usikkerhed, man skaber blandt det dygtige personel og ikke mindst dets familier, som er allerede i gang med at tilpasse sig den nye situation og rent faktisk har planlagt den fremtidige tilværelse.
Jeg vil gerne sige, at jeg synes, det er for ringe, og jeg synes, det er uansvarligt at skabe usikkerhed hos forsvarets folk og deres familier om deres fremtidige skæbne.
Det er faktisk derfor, forsvarsforliget er så vigtigt et fundament.
Det skaber nemlig den nødvendige stabilitet, som er så grundlæggende og afgørende for, at forsvaret kan fungere optimalt og løse de opgaver, som regeringen og Folketinget i stigende grad pålægger det.
Jeg mener faktisk, det er utroligt, at så mange i alt for lang tid har skabt usikkerhed om noget, som burde være lysende klart, og som er en del af forsvarsforliget og dermed afgjort.
Jeg tror, man misforstår det begreb, der hedder at gøre forsvaret en tjeneste, med denne sag.
I stedet for at bevare roen gør man forsvaret en bjørnetjeneste, og derfor skal Venstre afvise forslaget til vedtagelse.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Venstres ordfører mente, at forespørgerne giver anledning til usikkerhed.
Jeg mener nu nok, at der er mange folk inden for forsvaret, som synes, at det er den tåbelige beslutning, det er at lukke flyvestationen, som har givet anledning til usikkerhed.
Jeg tror også, at mange mennesker rundtomkring i landet mener det, og jeg har hørt mange mennesker sige: Det er dog tåbeligt, og det giver da usikkerhed, at man lukker den eneste flyvestation på Sjælland.
Så vil jeg spørge hr. Jens Hald Madsen, om hr. Jens Hald Madsen er bekendt med, hvad der ligger til grund for, at bygge- og anlægsudgifterne i forbindelse med projektet måske skulle være mindre, end man hidtil havde forventet. Ved hr. Jens Hald Madsen, hvad det er for nogle bygninger, man vil sælge for 125 mio. kr.?
Hvad er det for nogle ejendomme, man mener at kunne sælge for det beløb, som lige pludselig kommer ind i beregningerne?
Og ved hr. Jens Hald Madsen med sikkerhed, at finansministeren synes, det er en god idé at bruge 328 mio. kr. ekstra, når vi ved, at finansministeren og regeringen har som formål at skære ind til benet, altså spare penge på de offentlige budgetter?
Så virker det altså mærkværdigt, at man skulle bruge så store beløb på dette tidspunkt i processen.
Jens Hald Madsen (V), 2002-05-17:
Det er egentlig ret trist at skulle sige til Dansk Folkeparti, som regeringen på mange områder har et særdeles godt samarbejde med, at det er helt afgørende, at hvis man vil deltage i en langsigtet planlægning af forsvarets udvikling, må man også stå fast.
Jeg synes, at når man ser området ved Værløse med det store areal, er det vel ikke usandsynligt, at det kan indbringe det omtalte provenu.
Det synes jeg er indlysende, og derfor må jeg sige, at det er unødvendigt, at vi er kommet så langt.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Men hvad er det, der skal sælges?
Mig bekendt er der allerede nu bygninger på Flyvestation Værløse, som man udmærket kunne sælge og få store penge for, og det har ikke noget at gøre med, at man flytter nogle af aktiviteterne fra Flyvestation Værløse.
Hvad er det helt præcist, man mener at kunne sælge?
Er det Nordlejren, eller hvad er det på flyvestationen, man vil sælge og regner med at få 125 mio. kr. for?
Så vil jeg godt spørge hr. Jens Hald Madsen: Jeg ved godt, at forlig skal overholdes, og det gør vi også i Dansk Folkeparti til punkt og prikke, men er det ikke meget fornuftigt, at forsvaret selv kommer og siger, at der er et kæmpe problem her?
Man konkluderer følgende i den rapport, som ligger til grund for en del af denne debat: »Der bør i lyset af dette notat arbejdes seriøst på, at Flyvestation Værløse bevares med en sådan grad af operativ kapacitet, at hovedparten af de i dette notat påpegede negative operative og logistiske konsekvenser kan reduceres kraftigt eller helt elimineres.« Ville det ikke være en dårlig forligspartigruppe, der ikke lyttede, når centrale folk i forsvaret siger, at det, man gør, er helt tåbeligt?
Jens Hald Madsen (V), 2002-05-17:
Det er jo sådan set det, som forsvarsministeren omtalte: der er allerede en dialog i gang med Værløse Kommune, og det er vel også et udmærket argument for, at det er utroligt forstyrrende, når man er så langt henne i processen om et salg, at nogle kommer og skaber tvivl om det.
Det, der er mit udgangspunkt, er, at da man tog beslutningen, da havde man ikke det provenu med i beregningerne.
Det vil altså sige, at det er en merindtægt, og det var dét, jeg gjorde opmærksom på.
For gode forsvarsforligspartnere er det afgørende vel selve økonomien, og her har det jo vist sig, at status rent faktisk er bedre nu, at det er en bedre økonomisk afgørelse, end det var fra starten
Der er bedre økonomi i sagen nu, og det burde da være en afgørende pointe, også for Dansk Folkeparti.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Jeg vil godt spørge hr. Jens Hald Madsen om de beregninger, der skulle vise, at man nu »kun« skal af med 328 mio. skattekroner til dette anlæg.
Har man med i beregningerne, at de helikopterhangarer, man har på Flyvestation Aalborg, ikke har været forudbestemt til at kunne huse de forholdsvis store helikoptere, som forsvaret har købt inden for det sidste år?
Har man med i de økonomiske beregninger, at man er nødt til at ændre størrelsen af hangarerne?
Har man med i beregningerne, at når man taler om nye indtægter ved salg, er det faktisk noget, der måske kunne sælges allerede nu?
Har man med i beregningerne, at det vil koste ekstra penge at foretage VIP-flyvningerne fra Aalborg i stedet for fra Værløse, sådan som det er i dag?
Har man alle de ting med?
Nej, det har man vel ikke, så derfor kan jeg ikke se den økonomiske fornuft i det projekt, hr. Jens Hald Madsen taler om.
Jens Hald Madsen (V), 2002-05-17:
Det kan være, at forsvarsministeren kan føje noget til, men tallene er jo blevet gennemarbejdet, og hr. Peter Skaarup burde vide, at hvis man stoppede op, ville omkostningerne gøre det til en ren og skær underskudsforretning.
Det er mig uforståeligt, at Dansk Folkeparti kan gå ind
for, at man skal stoppe op nu, for når man kigger på igangsættelsen, er vi oppe på 30 mio. kr.
Jeg synes, det er uforståeligt, at Dansk Folkeparti vil tilkendegive, at der skulle være den ekstra omkostning ved at tage et så drastisk skridt.
Det finder jeg uforståeligt.
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-17:
Nu tror jeg, vi bliver nødt til at få en klarlægning af, hvad det egentlig er, hr. Skaarup vil.
Skal helikopterekadrille 722 flyttes til Karup, eller skal den ikke efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Er det kun eskadrille 721, der skal blive i Værløse?
Hr. Skaarup slynger om sig med nogle tal, som ikke har noget som helst med realiteterne at gøre.
Ved gennemførelse af hele projektet koster det 328 mio. kr. i anlægsinvesteringer på samtlige tre flyvestationer, og det er, som jeg sagde i mine indledende bemærkninger, mindre end det, man gik ud fra, da forliget i sin tid blev vedtaget.
Og så er det altså ikke helikopterne, der skal til Aalborg, som hr. Skaarup sagde.
De skal til Karup, hvor man samler hele helikopterstyrken.
Må jeg dernæst sige til hr. Skaarup: Provenuet ved at sælge Nordlejren skønnes, som jeg gjorde opmærksom på, at blive på ca. 125 mio. kr, og ved at lukke Værløse, som vi foreslår, opnås der en årlig driftsbesparelse på 115 mio. kr.
Vi ved ikke, hvad hr. Skaarup ellers ville vælge, men hvis hr. Skaarup valgte at beholde eskadrille 721 i Værløse, hvordan ville tallene så se ud?
For det første ville provenuet ved salg være lig nul, for så kan Nordlejren ikke sælges.
For det andet ville driftsbesparelsen kun blive 93 mio. kr. om året i modsætning til 125 mio. kr., og på nuværende tidspunkt ville bygge- og anlægsudgifterne blive 382-397 mio. kr. i stedet for 328 mio. kr., når man flytter og sammenlægger, som forliget går ud på.
Sådan er realiteterne altså, og det kan jo ikke hjælpe, at hr. Peter Skaarup står med en rapport fra sommeren 2000, når vi for længst har iværksat byggerier i Karup, har afhændet Vandel og har startet byggerier og lagt olieledninger og lign. ned i Aalborg.
Det er vanskeligt forståeligt.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Det bliver så til forsvarsministeren: Hvis jeg i forbindelse med helikopterne sagde Aalborg, så mente jeg Karup.
Men tilbage står i hvert fald, at situationen er den, at man har købt nogle helikoptere, som er større end de hangarer, man har haft.
Jeg fik ikke noget svar fra hr. Jens Hald Madsen på, om de ekstraomkostninger var indeholdt eller de ikke var indeholdt i de fine budgetter, der blev lagt frem.
Så i forhold til Nordlejren: Er det ikke rigtigt forstået, at det salg, man indregner på 125 mio. kr., kunne man allerede foretage i dag?
Ved en bevarelse af Flyvestation Værløse i den form, som implementeringsstyregruppen vedtog, hvor det vil koste 22 mio. kr. om året, kunne man sælge Nordlejren for nøjagtig det samme beløb, idet den ikke bliver brugt.
Er det ikke korrekt forstået?
Det er det, jeg har fået at vide, bl.a. fra
folk inden for forsvaret, som har med det at gøre.
De siger, at der har været problemer, og at man har måttet afholde og bliver nødt til at afholde en række ekstraomkostninger, fordi man har købt nogle helikoptere, som er større, end man havde regnet med.
Men jeg er da glad for at høre, at det ikke afføder nogen problemer overhovedet.
Når vi taler om økonomien, kan jeg ikke lade være med at spørge, for det har jo vist sig meget klart, at der har været
en meget stor personalefragang, fordi man har besluttet sig for at lave den her løsning, hvor det er store velkvalificerede grupper, der har forladt arbejdet, og hvor der formentlig vil komme en yderligere flugt fra forsvaret på grund af det her: Er de omkostninger, der er ved at transportere folk til Aalborg, fordi man ikke har kunnet få folk til at bo deroppe, indregnet i de beløb, vi får fremlagt i dag, eller hvor står de omkostninger henne?
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-17:
Hr. Peter Skaarup skal se min overdragelse af talgymnastikken, som jeg kaldte det, før til forsvarsministeren som et udtryk for, at jeg fuldt ud har tillid til forsvarsministerens oplysninger på det her område, og derfor ønsker jeg ikke at føje noget til det, som forsvarsministeren allerede har gjort. Når det gælder 11. september, og når jeg kom med det barske, og det skal være erkendt, udtryk før, er det jo ikke, fordi jeg ikke mener, at situationen efter 11. september ikke kalder på fornyede overvejelser om, hvordan man imødegår terrortrusler.
Det er der al mulig god grund til, som hr. Peter Skaarup også sagde her fra talerstolen i dag.
Det, der bare afstedkom mit lidt barske udfald før,
er det faktum, at når det kommer til realiteten og til de forslag, Dansk Folkeparti reelt vælger at prioritere for at imødegå den nye situation efter den 11. september, som er så forfærdelig og alvorlig, som hr. Peter Skaarup beskriver det, er det et initiativ vedrørende Flyvestation Værløse.
Jeg synes helt ærligt, det er for meget, når argumentationen er så voluminøs.
Det er argumentet for at bringe det her frem lige præcis i dag, som jeg angriber i denne sammenhæng, og det er altså, at man kæder det sammen med den nye situation efter 11. september.
Der havde sådan set været mulighed for at tage det op i en langt bredere sammenhæng, sådan som hr. Peter Skaarup prøvede at gøre det før i sit spørgsmål og korte bemærkning til mig.