Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-04-05:
Hvis vi ser på udviklingen, så kan vi sige, at landbrugets indtjeningsforhold jo er meget godt belyst i Statens Jordbrugs- og Fiskeriøkonomiske Instituts statistikker.
Det fremgår jo heraf, at det gennemsnitlige driftsoverskud i de 3 gode år 1995, 1996 og 1997 var ca. 500.000 kr. Tilsvarende var gennemsnittet for de 2 følgende år, altså 1998 og 1999, ca. 380.000 kr. - ikke så højt som i årene forud, men dog alligevel ikke så ringe i forhold til en dansk industriarbejders gennemsnitlige indtjening. Jeg vil sige til Hr. Jens Kirk: Skal vi nu ikke komme tilbage til det, der er kendsgerningen?
Landbrugets indtjeningsforhold igennem de senere år har grundlæggende været rimelige og fornuftige, ikke mindst som følge af den økonomiske politik, regeringen har ført.
Den stramme økonomiske linje, vi har ført, har bl.a. givet sig udslag i en halvering af renteniveauet.
Tænk, hvad det betyder i forhold til dansk landbrugs indtjeningsforhold og i forhold til det kapitaltunge erhvervsliv, som ikke mindst dansk landbrug er et udtryk for!
Her savnede jeg et lille ekstra plus, en lille anerkendelse
på skalaen i forhold til regeringens indsats, men jeg må jo nok leve med, at det ikke kan være anderledes.
Jeg savnede også en anden oplysning fra hr. Jens Kirk.
Hvis vi ser på noteringen for svinekød, så er den steget fra 6,80 kr. til 8,80 kr. Landbrugets udøvere inden for den produktionssektor kan da også glæde sig over en lige i øjeblikket fornuftig økonomisk udvikling.
Det går ikke så ringe.
Naturligvis er der svingninger.
Det ved hr. Jens Kirk også godt, men hovedlinjen, den langsigtede udviklingslinje i dansk landbrug, er ganske god.
Først til hr. Frank Dahlgaard om revalueringen
heller ikke revaluere, hvis man går over til den fælles valuta, men det mener jeg også er en fordel.
Hvem i alverden skulle argumentere for at revaluere den danske krone i dag?
Det ville være helt forkert.
Det ville skade vores konkurrenceevne, og det ville efter min opfattelse ikke være hverken på sin plads eller fornuftigt for beskæftigelsen i øvrigt.
Det ville jeg mene ville være helt forkert.
Nej, jeg tror, det er sådan, som vi nu har 7 års bevis for, at det er den faste kronekurs, hvor vi har sagt, at vi devaluerer ikke og vi revaluerer heller ikke, vi holder en fast kronekurs, at det er den, der sammen med regeringens økonomiske politik og ikke mindst en flittig dansk befolkning har skabt grundlaget for så god en beskæftigelsesfremgang som den, vi har.
Vi har, som jeg sagde det før, afhandlet diskussionen
om, hvorvidt kronekursændringer er en fordel eller det modsatte for Danmark
Det har det ikke været de sidste 17 år.
Den diskussion er uddebatteret. Til hr. Egil Møller, der spørger, hvad det kan koste: Jeg kan nævne en refleksion - nu kommer selve den omfattende rapport om ret kort tid, men jeg kan nævne, at der over for omkostningerne ved at gå over til den fælles valuta skal modregnes de sparede udgifter, mange, mange virksomheder har, når det gælder forsikringspræmier for at dække sig ind mod valutakursrisici, altså at andres landes valutaer ændrer værdi i forhold til den danske krone. Og hvis jeg husker ret - men tag det nu, som det er lige nu i min erindring - så er de vundne besparelser ved, at virksomhederne ikke behøver at forsikre sig så meget, som de er nødt til i dag, mod valutakurssvingninger og dermed forringelse af konkurrenceevnen, så er disse besparelser, disse vundne gevinster, større end de omkostninger, som vi har ved overgang til euroen.
Men lad os kigge på det, når rapporten kommer.
Endelig til hr. Holger K. Nielsen: Verden ser anderledes ud i dag end i 1992.
I dag er euroen en realitet med 11 lande, der er gået sammen, og som tegner over halvdelen af Danmarks samlede eksport.
I dag har vi en brølende international økonomi, der har vist masser af eksempler på, at valutaspekulation kan falde over også et lille land med meget, meget kort varsel.
Se til Sverige f.eks.!
Det er forskellen.
Må jeg ikke sige, at en stigning i svinekødspriserne på op i nærheden af 30 pct. synes jeg da ikke er så ringe.
Og en halvering af renteniveauet på det kapitaltunge landbrugserhverv synes jeg da heller ikke er så ringe.
Og en gennemsnitlig indtjening, der varierer mellem 500.000 kr. og 380.000 kr. er da heller ikke så ringe. Til hr. Jens Kirk vil jeg sige: Vi skal nok gøre alt, hvad vi kan, som vi altid har gjort, for at sikre fornuftige vilkår for landbrugserhvervet.