runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Lad mig lige sige omkring de 10 pct., som jeg står og taler om her, at det er et citat fra Computerworld, hvor direktøren for Telekommunikationsindustrien siger, at det måske kun er omkring 10 pct. af den samlede trafik, der bliver logget.
Det er et tal, der er taget direkte fra Computerworld, og jeg skal ikke gøre mig klog på, om det er 10 pct. eller 12 eller 8, eller hvad det måtte være.
Men tilbage til sporet her: Min bekymring går på den her diskrimination mellem udbydere og ikkeudbydere, og det synes jeg man er nødt til at diskutere og vurdere på.
Så håber jeg i øvrigt, at hr. Messerschmidt hørte, at jeg sagde, at jeg under andenbehandlingen ville redegøre for vores endelige stillingtagen til det her.
For jeg håber, at vi i løbet af udvalgsarbejdet forhåbentlig kan finde ind i en proces, hvor vi bl.a. kan blive klogere på: Hvad gør de andre EU-lande?
Og er der mulighed for, at vi i fællesskab med de andre EU-lande måske kunne finde frem til definitioner, der er endnu stærkere, endnu bedre og endnu mere kraftfulde i forhold til bekæmpelsen af terror?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-09:
Jeg synes, at de indvendinger, som hr. Morten Helveg Petersen kommer med, er relevante, men jeg savner lidt en refleksion over, hvor stort problemet egentlig er.
For som jeg forstår hr. Morten Helveg Petersen, er man enig i, at der skal ske regulering på området, og man er enig i, at vi skal skabe nogle værktøjer til bekæmpelse af terrorisme, men man synes bare ikke, at det her er godt nok.
Jeg forstår ikke, hvorfor man så siger nej.
Man har nogle indvendinger om, at der er uklarheder med hensyn til økonomien, og at det kun er 10 pct., der dækkes, men som jeg læser bemærkningerne til lovforslaget, er det med hensyn til økonomien i hvert fald sådan, at alle de skrækscenarier, som tidligere har været fremme, meget klart er blevet dementeret.
Ellers skal man i hvert fald bestride bemærkningerne, og det forstår jeg ikke er det, som hr. Morten Helveg Petersen er ude i.
Med hensyn til omfanget fremgår det meget klart af afsnit 4.2 på side 3 i bemærkningerne, at: »Det kan til illustration heraf nævnes, at 6 % af teleselskaberne i 2004 stod for 94 % af omsætningen.«
Det står jo i skærende kontrast til det tal, som hr. Morten Helveg Petersen har.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Det Radikale Venstre vil meget gerne bekæmpe terror og terrorens væsen.
Vi har stillet forslag om mere forskning i terror, islamisme og sammenhængen med radikalisering – ikke at forveksle med mit eget parti – hvilket så heldigvis er noget, der i øvrigt bliver taget op i forbindelse med finansloven.
Hvorfor?
Netop for at prøve at vurdere på og belyse den trussel, vi står over for, og ikke mindst hvad vi så kan gøre for at bekæmpe den trussel og gøre det på en måde, der er klog og sammenhængende, og som ikke har karakter af symbolpolitik og slag i luften.
Det her for indledningsvis at sige, at vi gerne vil være med til at bekæmpe terror.
Vi finder, at forslaget, som vi behandler her i dag, har en række indbyggede problemstillinger, som vi er nødt til at belyse nærmere.
Men den diskrimination, som forslaget lægger op til, mellem teleudbydere og ikketeleudbydere, er problematisk.
Man kan så diskutere, om det kun – i gåseøjne – er 10 pct. af den relevante trafik, som kan opsnappes ved hjælp af det her forslag, eller hvor stort det tal måtte være.
Men det undrer mig lidt, at man ikke indtil videre fra andre partier har kredset omkring denne indlysende problemstilling.
Det er et problem for branchen, at man nu skal til at sondre mellem teleudbydere og ikketeleudbydere i forhold til, hvordan man kan opsnappe informationer fremover.
Derfor har vi en stribe spørgsmål, som vi vil stille i udvalgsbehandlingen omkring det her felt, for vi er optaget af, at vi i fællesskab forsøger at definere, hvordan vi endnu bedre ville kunne blive i stand til at bekæmpe terrorisme.
Jeg så også gerne, at vi i udvalgsbehandlingen lagde vægt på, hvordan vi kommer videre, hvordan man eventuelt fortsat kan arbejde for at lukke de huller, som det her forslag skaber med hensyn til diskrimination mellem udbydere og ikkeudbydere.
Jeg synes også, der er en pointe i at belyse nærmere, hvad det er, der sker i de 15 andre EUlande, der har valgt at udsætte, og i Tyskland.
Jeg så gerne, at vi i udvalgsbehandlingen belyser, hvorvidt man kan udskyde ikrafttrædelsen af det her, indtil der er fundet en fornuftig teknisk løsning.
Jeg ved godt, at modargumentet så vil være: Jamen vi risikerer en åbningsskrivelse og den slags.
Men jeg spørger mig selv højt, om man virkelig tror, det er et realistisk scenarie, hvis det er sådan, at 16 andre EU-lande har valgt ikke at gøre, som Danmark gør.
Alt det her for at sige, at det er nogle af de emner, som vi vil prøve at forfølge i udvalgsbehandlingen, og så må vi tage den derfra.
Så det må vel blive noget i retning af, at vi ved andenbehandlingen redegør for vores stilling til forslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-11-09:
Men grundlæggende handler det altså for Det Konservative Folkeparti om, at vi giver de danske myndigheder, i det her tilfælde politiet og efterretningstjenesterne, de allerbedste redskaber til at bekæmpe terrorisme.
Så kan man altid drøfte, om det virker for 10 pct., 20 pct. eller 30 pct., men grundlæggende er vores holdning, at Danmark bør og skal være et foregangsland, når det gælder bekæmpelse af terrorisme.
Vi bør give vores myndigheder de bedst mulige redskaber til at bekæmpe terrorisme, og dette lovforslag er jo netop et skridt i den rigtige retning, når det kommer dertil.
Der har været meget drøftelse omkring, hvilke omkostninger dette vil påføre branchen, og der har været drøftelse omkring proportionaliteten.
Jeg synes, det er væsentligt at påpege, at de store historier om 2 mia. kr. i administrative udgifter for branchen kan vi lægge i graven, og vi står i dag med noget, hvor man anslår en omkostning på mellem 100 mio. kr. og 200 mio. kr.
Derfor mener jeg også, at hele drøftelsen omkring proportionalitet er lukket.
Hr. Morten Helveg Petersen har været inde omkring: Hvorfor udsætter vi ikke det her?
Vi har jo god tid.
Det synes jeg faktisk er en lidt naiv radikal holdning til netop dette vigtige spørgsmål.
Jeg har det faktisk ret godt med, at vi i Danmark siger: Det her er så vigtigt, når det gælder om at beskytte vores borgere, at her vil vi ikke vente.
Vi har ingen grund til at udsætte det her, som jeg ser det.
Så kan man altid diskutere, om der kan være nogen huller i systemerne.
Der er det altså vigtigt at holde fast i, at der altid vil være elektroniske spor.
Om det så har brugbar kvalitet, kan vi ikke stå og afgøre her i Folketingssalen.
Det vil der være tilfælde hvor det har, og der vil være tilfælde, hvor det ikke har.
Men det handler om, at vi giver myndighederne de rette værktøjer til at bekæmpe terrorismen.
Det handler om at beskytte borgerne her i kongeriget.
På den baggrund kan vi fra Det Konservative Folkeparti kun støtte dette forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-09:
Nu er det jo ikke så ofte, jeg har fornøjelsen af at høre hr. Helveg Petersen i Europaudvalget, i hvert fald ikke hr. Morten Helveg Petersen.
Men det kunne måske være, jeg skulle gøre det til en vane, for så vidt jeg husker, stemte hr. Helveg Petersens parti netop for mandatet til ministeren i Europaudvalget.
Jeg er helt opmærksom på anmærkningerne i høringssvarene, og selvfølgelig er det også problematisk, hvis forslaget kun dækker 10 pct. af området, sådan som det påstås.
Men jeg ser det bare ikke som et argument for at sige nej.
Det må vel være et argument for at sige ja, for vi er jo ikke færdige.
Forslaget her er jo ikke den endelige løsning på terrorproblemet.
Det er et skridt på vejen, men der vil være mange skridt endnu, og jeg håber da, hr. Helveg Petersen vil være enig i, at forudsætningen for at tage det andet skridt er, at man har taget det første skridt.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Ja, men vil hr. Messerschmidt medgive, at ifølge branchen bliver det kun omkring 10 pct. af den trafik på nettet, som man gerne vil have fat i, man virkelig får fat i?
Kunne vi ikke i fællesskab bekæmpe terror endnu stærkere, hvis vi i stedet for at indføre den diskrimination mellem teleudbydere og ikketeleudbydere, der lægges op til her, fandt hinanden på europæisk plan?
Det ville da gøre projektet endnu stærkere, og det burde da tale for en udsættelse, indtil man finder en ordentlig teknisk løsning på de ting, som forslaget berører.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-09:
Jeg kan sagtens se den tankegang, som ligger til grund for det, hr. Helveg Petersen fremfører.
Men når det handler om terrorisme, og når det gælder om at bekæmpe de folk, der ønsker at bekæmpe os, mener jeg ikke, at vi har tid til at dvæle.
Der er jo gået en rum tid, siden lovpakken blev vedtaget i den tidligere samling, og her er altså et værktøj, som det danske efterretningsvæsen og det danske politi er nødt til at have for at sikre, at vi her i Danmark ikke oplever de modbydeligheder, som man har oplevet i Spanien, England, Amerika og andre steder.
Jeg er fuldstændig bekendt med, at der er betænkeligheder i andre EU-lande.
Jeg ved bl.a., at Irland har nogle særlige betænkeligheder, netop fordi EU-reguleringen har forringet den irske beskyttelse og den irske lovgivning om logning af data, og det er jeg meget betænkelig ved.
Det falder fuldstændig i tråd med den generelle kritik, Dansk Folkeparti har af EU-samarbejdet.
Men på dette område sker der en forbedring af det danske beskyttelsesniveau, og derfor er vi også med.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Men når hr. Messerschmidts skamros af EU og talen om fortræffeligheden ved det internationale samarbejde er kommet lidt på afstand, kunne hr. Messerschmidt og Dansk Folkeparti så ikke overveje, om det i forbindelse med behandlingen af dette lovforslag ikke kunne være nyttigt, hvis kredsen af EU-lande blev enig om, hvordan man bedst forholder sig til netop dette område?
I stedet for at Danmark går enegang og skiller sig ud fra 15-16 andre EU-lande, ville det så ikke være mere nyttigt at finde fælles løsninger på disse grænseoverskridende problemer?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-09:
De seneste 5 års terroranslag mod vestlige mål har afgørende ændret den måde, vi betragter verden på.
De har ændret de vestlige landes udenrigspolitik afgørende, og derfor må vi selvfølgelig også ændre vores forhold til den muslimske verden afgørende.
Langt, langt hovedparten af terrorangreb udgår nemlig fra den muslimske verden, og det er helt klart, at det må medføre, at vi ændrer den måde, vores efterretningsvæsen og vores politi fungerer på, og giver dem værktøjer, som gør det muligt at imødegå de trusler, som især udgår fra Mellemøsten.
Det er rigtigt, som det har været fremført, at selve hovedlovkomplekset allerede er gennemført.
Nu handler det ganske enkelt om også at skabe de mere formelle rammer for, at man virkelig kan intensivere bekæmpelsen af den terrorisme, som i øjeblikket naturligvis anvender alle de muligheder, den har til rådighed, herunder de elektroniske medier som internettet.
Det er klart, at når det drejer sig om terrorbekæmpelse, er det altid et spørgsmål om på den ene side at vægte bekæmpelsen af terrorismen og på den anden side at sikre de retstatsprincipper, som nu engang ligger til grund for den civilisation og den samfundsmodel, som terroristerne netop ønsker at bekæmpe og helst omstyrte.
Jeg er meget fortrøstningsfuld ved den måde, som ministeriet har valgt at bygge lovforslaget op på.
Man udbygger de bestemmelser om meddelelseshemmelighed, som allerede findes i dag, så der via retskendelse kan gives adgang til historiske data, altså data, der er logget, inden retskendelsen blev udstedt.
Jeg føler mig tryg ved den måde, lovforslaget er bygget op på, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte det.
Det er helt klart, at Dansk Folkeparti grundlæggende er skeptisk, når det handler om EU-regulering.
På en lang række områder siger vi nej til, at EU skal udstede love, som binder vores selvbestemmelse og binder vores muligheder for at gennemføre gode bestemmelser om beskyttelse af danske borgere.
Men netop med hensyn til terrorbekæmpelse giver det god mening, at EU er med som lovgiver, for det er jo fuldstændig evident, at terroristerne ikke skyr nogen midler for at nå deres mål.
Alle midler bliver taget i brug, herunder internettet, som jo i den grad må siges at være grænseoverskridende, og derfor giver det mening at lave fælles lovgivning på dette område.
Angående de bekymringer, som Socialdemokratiet har givet udtryk for, er det klart, at hver gang man giver hjemmel til at opsnappe data, må man også stille modspørgsmålet: Hvor stor er risikoen for misbrug?
Vi er meget fortrøstningsfulde og begejstrede over, at det i bemærkningerne til lovforslaget direkte understreges, at persondataloven naturligvis også gælder på dette område.
Alle bestemmelser og restriktioner med hensyn til videregivelse til tredjemand vil naturligvis også være fuldt ud gældende på dette område.
I Dansk Folkeparti føler vi os overbevist om, at lovforslaget er et skridt i den rigtige retning.
Det bekæmper terroristernes muligheder for at nå vestlige mål og er dermed et værktøj til beskyttelse af danske borgere mod terrorisme, så derfor kan vi støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-09:
Også i denne sag har jeg påtaget mig opgaven at vikariere for hr. Magnus Heunicke.
Så kom lovforslaget om logning endelig efter en proces, der bestemt ikke har været noget kønt syn.
Det begyndte ellers så godt med et fornuftigt og visionært lovforslag fra den daværende SR-regering i 2001, men siden da har den nuværende regering haft sit hyr med at få arbejdet gjort færdigt.
Det hele kulminerede før sommerferien, hvor regeringen pludselig måtte trække logningslovforslaget tilbage.
Forslaget handler om terrorbekæmpelse, og for Socialdemokraterne er sagen klar: Vi bekæmper terror i alle dens afskygninger, men de instrumenter, der skal i brug, må vurderes ud fra deres effekt, deres mulige mangler og det, de betyder for friheden for befolkningen som helhed.
Der er ingen tvivl om, at data, som er fremskaffet ved logning, vil være et meget effektivt redskab for efterretningstjenesterne i arbejdet med at spotte terrorister tidligt i forløbet.
Men det er en kendt sag, at der i dette lovforslag faktisk findes ret store huller, som terrorister kan benytte sig af, hvis de vil undgå logning, og sagen er den, at det vil vise sig umuligt at stoppe disse huller, idet internettet jo er globalt og dermed umuligt at styre af dansk lovgivning alene.
Her må vi lytte til politiet og efterretningstjenesterne, der faktisk efterlyser disse værktøjer og ikke frygter hullerne, og derfor er Socialdemokraternes konklusion, at det vil være tom symbolpolitik at forlange hullerne lukket, idet dette vil være en umulighed.
Det sidste element, som vi har undersøgt, er påvirkningen af befolkningen som helhed, altså alle, der ikke er terrorister.
Det er nemlig en væsentlig værdi, at man kan surfe på mangfoldige lovlige hjemmesider på nettet og sende alle de emails, man har lyst til, til sine venner uden at skulle frygte for at havne i et register, som myndigheder af alle slags kan slå op i og dermed foretage en minutiøs kortlægning af den enkeltes færden på nettet.
Forslaget gør det klart, at denne frygt vil være helt ubegrundet, men under udvalgsarbejdet vil vi have klarlagt, hvordan ministeren i praksis vil sikre, at oplysningerne ikke misbruges i de enkelte teleselskaber.
Sluttelig vil jeg sige, at omkostningerne for branchen er holdt på et markant lavere leje end i det første udkast, og det spiller naturligvis også positivt ind.
Med disse ord kan Socialdemokraterne støtte lovforslaget.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-09:
Jeg er enig i, at vi kan tage en diskussion om den problemstilling, som hr. Morten Helveg Petersen rejser.
Det synes jeg er helt relevant også i udvalgsarbejdet, og det vil vi i Dansk Folkeparti godt se på.
Men det, som jeg hæfter mig lidt ved, er, at hr. Morten Helveg Petersen bruger det som et argument imod forslaget, at det kun omfatter 10 pct. – om det så er 8, 10 eller 15 pct., kan stå hen i det uvisse.
Jeg kan bare ikke forstå, hvordan det kan være et argument imod, for det her er jo uvægerlig bedre, end det er i dag, hvor tallet antagelig må være 0 pct.
10 er vel bedre end 0, om end 10 selvfølgelig må være ringere end 100.
Er det sådan for De Radikale, at de kun vil være med, hvis de får det fuldstændig, som de vil have det?
For det er i hvert fald ikke det billede, jeg har af det parlamentariske arbejde.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man ikke siger ja til et forslag, som egentlig går et stykke ad vejen, bare fordi man ikke mener, det går langt nok.
Så kan man jo altid senere hen i udvalgsarbejdet, senere hen efter tredjebehandlingen,
diskutere, hvordan man kan få et større dækningsområde og beskytte bedre imod terrorisme.
Hvorfor er De Radikale ikke med, på trods af at man kommer videre, end reglerne er i dag?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Nu skal jeg jo ikke gentage mig selv unødigt, men lad mig sige en enkelt gang til, at jeg redegør for vores stillingtagen ved andenbehandlingen, og så derudover sige, at jeg altså ikke synes, at man kan fornægte problemstillingen omkring diskriminationen.
Jeg kan godt forstå hr. Messerschmidts argument, som er, at lidt er bedre end ingenting osv., og det er jo i mange sammenhænge en fornuftig indfaldsvinkel til mange ting, men det går da ikke ikke at forholde sig til, hvad konsekvenserne er for eksempelvis den danske telebranche eller den europæiske telebranche som følge af, at der nu lægges op til at indføre en diskrimination mellem udbydere og ikkeudbydere.
Der er det, jeg siger, at det er man altså nødt til at forholde sig til, og det kan vi så gøre i udvalgsbehandlingen.
Det er også den diskussion, som kører for fulde gardiner i branchen selv: Hvad betyder det, som man er ved at indføre her, for tjenester som Skype i forhold til traditionelle teleselskaber?
Det er da utrolig relevant at få belyst ordentligt i udvalgsbehandlingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-09:
Det glæder mig, at Det Radikale Venstre i løbet af udvalgsarbejdet vil gå ind i lovforslaget med åbent sind, og så må vi jo se, om vi kan få enderne til at mødes.
Jeg vil da gerne tage hatten af for en åben tilgang til tingene, det glæder mig.
Men jeg bed lidt mærke i, hvad hr. Morten Helveg Petersen sagde om symbolpolitik, for der må jo være sket et eller andet for Det Radikale Venstre, siden man sad i regering, hvor man sendte et lovforslag i høring omkring det samme, og siden man, så vidt jeg husker, i 2002 stemte for antiterrorlovgivningen, som gav mulighed for udførelse af logning, og så til, at vi i dag står for at skulle slå sømmet i og sikre den tekniske del af lovgivningen.
Der må jo være sket et eller andet, som gør, at hr. Morten Helveg Petersen nu er løbet baglæns i forhold til tidligere tiders udmelding.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-11-09:
Vil Venstres ordfører ikke medgive, at det med at sige, at der skal være muligheder for logning, er forskelligt fra en logningsbekendtgørelse, og at det, vi har nu, er en konkret logningsbekendtgørelse, som har de konsekvenser, som branchen har råbt og skreget om og anført igennem længere tid?
Det må Venstre da også forholde sig til et eller andet sted.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-09:
Det er jo ikke korrekt, for vi har hele tiden sagt, at der skal ske noget på området, men at det skal være afbalanceret, så man ikke kun ser på lugt som en isoleret ting.
Lugt skal ses i sammenhæng med en miljøgodkendelse, altså hvor meget en virksomhed kan få lov til at lugte.
Jeg må bare konstatere, at ikke alle økologer er nede på hobbyniveau, så de kun har 15 ha.
Brugene er måske meget større, og jeg synes bare, jeg vil opfordre de enkelte medlemmer til at få noget praktisk erfaring.
Tag ud og besøg dem, lav nogle virksomhedsbesøg i stedet for kun at udtale sig ud fra det, man formoder.
Helge Sander (V), 2006-11-09:
Jeg vil gerne afslutningsvis takke for den overvejende positive førstebehandling af dette lovforslag.
Det er vigtigt, synes jeg, at understrege, at dette lovforslag hænger nøje sammen med de rammer, der allerede er fastlagt andetsteds.
Jeg tænker selvfølgelig på retsplejeloven og logningsbekendtgørelsen, som også udmønter direktivet på området.
Forslaget sikrer, at tekniske systemer og udstyr indrettes, så kravene faktisk kan opfyldes.
Det er vigtigt at styrke indsatsen mod terror, og med regeringens handlingsplan er vi nået et godt stykke vej.
Politiet har fået nye og bedre redskaber til at forebygge terrorhandlinger i Danmark, og det er ganske afgørende for os.
Jeg er fuldstændig opmærksom på, at branchen pålægges væsentlige udgifter, og at nogle rammes hårdere end andre, men jeg er dog tilfreds med, at udgiftsniveauet er sænket markant i forhold til udgangspunktet, da vi diskuterede det i foråret.
Også her var vi enige om, at partierne ikke nødvendigvis stemte ens, og derfor kan jeg kun bekræfte det, som hr. Steen Gade lagde op til, at selv om SF ikke er enig i dette lovforslag fra regeringen, kan vi forhåbentlig fortsat arbejde i teleforligskredsen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-09:
Da vores ordfører heller ikke er i stand til at være til stede, skal jeg læse følgende op: Vi er alle enige om, at det er vigtigt at forebygge terrorisme.
Vi er også alle enige om, at det er vigtigt at bekæmpe terrorisme.
Vi er også enige om, at politiet skal have ordentlige muligheder for at efterforske sager, men det helt afgørende i den sammenhæng er at se på: Fremmer det trygheden i samfundet, og er det overhovedet midler, der reelt vil hjælpe til at opklare forbrydelser?
Og så må vi jo endnu en gang konstatere, at når det handler om terrorforebyggelse og terrorbekæmpelse, kommer regeringen med et lovforslag, som er med til at skabe øget frygt i samfundet, som skader demokratiet, og som undergraver borgernes tillid til staten, men som ikke nytter ret meget, når det gælder om at efterforske terror.
Teknisk er lovforslaget hullet som et fiskenet.
Lad mig f.eks. citere fra IT- og Telestyrelsens kommentarer fra høringsnotatet.
Her skriver man: »IT- og Telestyrelsen skal bemærke, at det er korrekt, at logningspligten lægger sig op af udbyderbegrebet og ikke op af selve tjenestens karakter.«
Og hvad betyder det så?
Jo, på almindeligt dansk betyder det, at det kun er kommercielle teleudbydere, som skal indrette udstyr til logning.
Hotmail f.eks. ligger uden for forslagets område.
Deres udstyr skal ikke indrettes, så politiet kan hente historiske oplysninger.
IT- og Telestyrelsen skriver endvidere: »IT- og Telestyrelsen anerkender, at det ikke er realistisk at sikre logning af al trafik og mulighed for aflytning af alt udstyr.«
Gør det så det?
Det stiller jeg mig meget stærkt tvivlende over for.
Det vil da være en total amatørterrorist, som ikke er klar over smuthullerne og derfor benytter nettet på en måde, så det ikke registreres.
Forslaget her får mig til at tænke på Post Danmark-reklamen: Vi scanner posten.
Men det bliver måske det næste skridt i det danske kontrol- og overvågningssamfund: et lovforslag, der kræver, at al post scannes af hensyn til terrorbekæmpelse.
Vi ender i en situation, hvor så mange informationer om borgerne lagres, at de relevante oplysninger drukner i strømmen.
Jeg vil godt slutte af med nogle betragtninger over efterforskningsmetoder og borgernes retssikkerhed.
Det er for Enhedslisten afgørende, at der er proportionalitet mellem de efterforskningsmetoder, politiet får stillet til rådighed, og den enkelte borgers retssikkerhed.
Det her forslag medfører systematiske indgreb i mange lovlydige borgeres privatliv, mens terrorister med endog meget stor sandsynlighed undgår at blive registreret, fordi de benytter andre metoder til at kommunikere.
Jeg mener, at øget overvågning undergraver demokratiet.
Det personlige rum, hvor den enkelte borger selv har ret til at beslutte, hvad andre skal have at vide, og hvad de ikke skal have at vide, bliver undergravet, når man ved, at der er nogen, der så at sige kigger en over skulderen.
Det er jo bl.a. derfor, vi har hemmelig afstemning ved folketingsvalg og andre valg.
På den baggrund kan Enhedslisten ikke støtte forslaget.