runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kristensen (DF), 2003-04-01:
I årevis har vi været vidner til, at især somaliske piger er blevet udsat for den mest modbydelige form for lemlæstelse, nemlig omskæring.
Vi har hørt og læst om det.
Vi har via tv set angsten og smerten stå malet i ansigterne på små somaliske piger, alt imens de er blevet mishandlet på det grusomste.
Herboende somaliske kvinder er stået frem i fuld offentlighed og har fortalt os, at omskæringer finder sted blandt herboende somaliske familier.
De kvinder har dannet deres egne foreninger og kæmper en brav kamp imod omskæring.
De personer, der udfører og har kendskab til disse forbrydelser, skal straffes hårdt.
Dansk Folkeparti mener, at der er behov for at sætte turbo på lovgivningen, og derfor fremsatte vi et forslag til lov om forbud mod omskæring af kvinder den 19. november 2002.
Det var i øvrigt en delvis genfremsættelse af et lovforslag
Tingene blev vendt og drejet, intentionerne var de bedste, men hvad skete der i grunden?
Blev de mange flotte ord om denne alvorlige hastesag omsat til handling?
Nej, det gjorde de desværre ikke.
Ingen ønskede at støtte Dansk Folkepartis ønske om at samle alle bestemmelser om forbud mod og straf for kvindelig omskæring i en særlov, som man har i Norge og Sverige.
Den overvejende del af ordførerne udtrykte ved førstebehandlingen et ønske om, at lovgivningen skulle gennemføres ved at ændre straffeloven.
Den kritik har Dansk Folkeparti lyttet til, og den vil vi gerne imødekomme, så der kan danne sig et bredt flertal, så vi hurtigst muligt kan få en klar lovgivning på dette område. Vi har derfor valgt at stille ændringsforslag, hvis hovedformål er, at reglerne indsættes i straffeloven i stedet for at blive vedtaget i en særlov, og vi håber, at alle partierne kan samles om forslaget i den ændrede affattelse.
På torsdag skal vi førstebehandle justitsministerens forslag om kvindelig omskæring.
Det forslag har været meget, meget længe undervejs, fordi ministeren har valgt at sende det i høring blandt 39 organisationer og foreninger.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der er tale om et unødvendigt nøleri, og vi mener ikke, at det er udtryk for rettidig omhu.
Vi mener, der er behov for at fremskynde lovstramningen, og det vil ske, hvis Dansk Folkepartis forslag vedtages.
Så der vil altså gå endnu en rum tid, før ministerens lovforslag kan vedtages.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der er tale om en hastesag, og vi håber, at det vil indgå i partiernes overvejelser, når der om lidt skal trykkes på knapperne.
Morten Bødskov (S), 2003-04-01:
Vi anerkender i Socialdemokratiet selvfølgelig, at der er taget initiativer, og vi er glade for, at der er nedsat endnu en arbejdsgruppe fra justitsministerens side på det her område.
Det, vi beklager, er, at justitsministeren ikke er i stand til at lytte til de masser af medarbejdere repræsenteret ved HK/Kommunal, som var til stede i Retsudvalget, og som gav udtryk for deres bekymringer over de møder, de har med rockerpersoner og rockerrelaterede personer i deres forvaltninger, og ikke lytter kraftigt nok til de masser af borgmestre, som ikke bare støtter, at der skal gøres noget ved rockerkriminaliteten, men det her forslag, og det er det, der er pointen.
Hvis regeringen havde viljen til at gøre noget, kunne regeringen have støttet det forslag, fordi det er blevet taget for gode varer af de berørte personer rundtomkring i miljøet.
Det er det, det handler om.
Situationen i dag er, at rockerne er på forkant, deres kriminalitet bliver stadig mere spidsfindig, sagsbehandlere i skatteforvaltninger, socialforvaltninger, Told og Skat og politi halter bagefter.
Derfor er der behov for, at vi får en central regional enhed, som kan kontrollere de ting og efterforske dem i dybden.
Det halter i dag, og det er sådan set bare det, det her forslag handler om.
Så hvis regeringen havde viljen, ville den stemme for det forslag.
Lene Espersen (KF), 2003-04-01:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at jeg synes, det er både godt og også forfriskende nyt, at Socialdemokratiet nu begynder at tage rockerproblematikken alvorligt.
Men jeg må også sige til hr. Morten Bødskov, at det kan undre mig meget, at en socialdemokratisk retsordfører her fra Folketingets talerstol på den måde fuldstændig udstiller, at Socialdemokratiet åbenbart ikke ved, hvad der foregår i Kommunernes Landsforening eller blandt nogle af de borgmestre, jeg rent faktisk mener har socialdemokratisk partifarve.
Sandheden er jo den, vil jeg sige til hr. Morten
Bødskov, at regeringen allerede i august sidste år holdt et møde med bl.a. nogle af de berørte socialdemokratiske borgmestre, med KL's formand og med andre interesserede med henblik på at få løst de problemer, der var.
Det var dels for at sikre et ordentligt samarbejde mellem Told og Skat, politi og kommunale myndigheder, dels for at lytte til de problemer, som de enkelte kommuner kan have for at sikre, at løsningsmodellerne er til stede, og at man har de redskaber, der skal til for at bekæmpe den organiserede kriminalitet.
Der er nedsat en arbejdsgruppe.
Jeg vil medgive hr. Morten Bødskov, at Kommunernes Landsforening og dermed de berørte borgmestre brugte meget lang tid på at komme tilbage med en ønskeliste, men den har vi modtaget - den er også Socialdemokratiet bekendt - og vi er nu i arbejdsgruppen i fuld gang med at føre de her initiativer ud i livet.
Så at påstå, at Justitsministeriet eller justitsministeren ikke har taget noget initiativ,
er ganske enkelt ikke korrekt.
Lang tid før Socialdemokratiet overhovedet kom med et beslutningsforslag, var den proces sat i gang.
Men jeg har valgt at sige, at af hensyn til de kommunale samarbejdspartnere må vi altså afvente, at de får udtømt deres ønskeliste over punkter, hvor vi skal tage fat, og hvor vi skal have løst problemerne.
Viljen er til stede fra regeringens side.
Vi medvirker aktivt, og vi har sagt, at på de punkter, hvor kommunerne ikke føler, at samarbejdet mellem de berørte myndigheder fungerer godt nok, vil vi gerne medvirke til, at det samarbejde bliver bedre.
Processen er altså sat i gang, lang tid før det her beslutningsforslag overhovedet blev skrevet.
Morten Bødskov (S), 2003-04-01:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Socialdemokratiet finder det yderst beklageligt, at der i Folketinget ikke er vilje til at støtte vores beslutningsforslag om etablering af regionale indsatscentre til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder den kriminalitet, som begås af rockere.
Situationen er den, at selv om ganske mange kommuner, politi, Told og Skat gør en fremragende indsats, er der behov for at øge indsatsen og sikre en tættere koordination af det arbejde, der foregår i dag.
Behovet er der.
Seneste eksempel findes i vognmandsbranchen, hvor rockerrelaterede personer er mistænkt for at smule hash mellem Danmark og Norge.
af lokalsamfund rundtomkring i landet.
Selv Rigspolitichefen har i adskillige rapporter appelleret til et tættere samarbejde mellem de berørte myndigheder, som jeg før nævnte.
Men desværre må det konstateres, at justitsministeren endnu ikke har taget de fornødne initiativer til at sikre, hvordan det her samarbejde kan styrkes, og hvordan indsatsen mod organiseret kriminalitet kan forbedres. Under behandlingen af beslutningsforslaget har adskillige borgmestre udtalt deres støtte til forslaget.
Hvorfor?
Det ligger meget enkelt i, at deres skatteforvaltninger, socialforvaltninger i øjeblikket har svært ved at følge med rockernes stadig mere spidsfindige kriminalitet.
Det måske alvorligste problem af dem alle er, at ganske mange sagsbehandlere rundtomkring i kommunerne til daglig oplever direkte eller indirekte trusler fra rockere, når de behandler deres sager i kommunerne.
Er man i tvivl om den situation, skulle man have været i Retsudvalget, da HK/Kommunal var i deputation og forklarede om problemerne for de kommunale medarbejdere, når de møder rockerne i sagsbehandlingen.
En central idé i det her forslag har netop været at sikre, at de mange ubehagelige direkte møder mellem rockerne og sagsbehandlerne fjernes. Masser af mennesker er til daglig påvirket af rockernes kriminalitet.
Der er ingen tvivl om, at den skal stoppes, og jeg troede sådan set, at også regeringen med de signaler, der er kommet derfra, var indstillet på at gøre mere for at hjælpe os med det mål.
Indtil videre mangler vi justitsministerens svar på, hvornår HK/Kommunals bekymringer, Rigspolitichefens ønsker og ønsker fra adskillige borgmestre rundtomkring i landet om et tættere samarbejde om bekæmpelsen af rockerkriminalitet bliver indfriet.
Indtil videre vil Socialdemokratiet fortsætte kampen mod rockerkriminaliteten.
Der er ingen tvivl om, at den skal stoppes.
I dag er situationen den, at alt for mange lokalsamfund lever i utryghed og frygt for den kriminalitet, som er til stede i deres lokalsamfund.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-01:
Når man har hørt et par af ordførerne her i dag, så er det, som om der er nogen her i kongeriget, der kan have interesse i at skjule, hvorfor en bygning falder sammen. Man kan også lave lovgivning med døgns varsel, man kan lave lovgivning på en enkeltsag, og man kan springe op som en trold af en æske.
For det er jo sådan en gang imellem, at retorikken tager over, når man ikke har argumenterne.
Jeg har fra dag et sagt, at vi skulle i bund med det
Jeg har jo fra dag et sagt, at vi vil følge den voldgift, der er i gang med at undersøge.
Der er jo ingen, der har tilkendegivet, at vi ønsker at skjule noget, at vi ønsker at pakke noget ind.
Vi har også været nødt til at se på den lovgivning, der er gældende i dag.
Hvad kan vi gøre for at gøre det bedre?
Det er det, vi har analyseret.
Vi har haft en mand fra By og Byg til at følge den her syns- og skønsrapport.
Vi har haft folk på hele tiden.
Vi har sagt, at nu må vi analysere, hvad der skal gøres.
Det er så der, hvor jeg har sagt, at jeg indstiller, at der indføres en hjemmel i byggelovgivningen til at iværksætte en offentlig undersøgelse - eller sikre offentlig indsigt.
Vi er jo blevet opmærksomme på, at der er nogle ting, der skal ændres i forbindelse med denne her sag.
Men det med at springe op som en trold af en æske efter et par dage og sige, at ministeren ingen som helst ting gider, synes jeg er voldsomt. Jeg kan sige, at på baggrund af det, der er sket, og de overvejelser, der har været, vil vi efter aftale med kurator jo kunne fremsende denne her rapport, så vi får analyseret den, så vi får syn for, hvorfor denne her alvorlige ulykke kunne ske.
For jeg er da enig i, at den da også kunne være sket, mens der havde været masser af mennesker til stede derude.
Men der er da vel ingen, ligegyldigt om man er medlem af Socialdemokratiet, Enhedslisten, De Konservative eller Venstre, der tror på, at vi ikke ønsker at opklare en sag, hvor masser af mennesker kunne være gået til.
Spørgsmålet er, hvilken recept der skal til, for at vi i fremtiden kan undgå de her forhold.
Jeg kan sige, at jeg skriver til samtlige borgmestre om, at man skal påse, at byggelovgivningen overholdes.
Vi vil nu have en vurdering af nogle bygninger af denne her størrelse, have nogle statikere til at gå ind og se på, hvordan man kan få vurderet de her byggerier, så vi ikke oplever noget lignende. Vi må konstatere, at det ikke var noget, hverken regeringen eller oppositionen havde troet kunne ske.
Men det der med, at der intet ville ske, hvis der ikke kom et stærkt pres fra oppositionen, vil jeg gerne have mig frabedt.
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Hr. Thulesen Dahl kan jo have ret i, at de, der har begået ulovligheder inden for skatteområdet eller forsøger at lave noget, som er uacceptabelt, som kræver lovændringer, har god grund til at være ængstelige, når det flertal, som jeg havde fornøjelsen af at arbejde sammen med som minister, har magten her i Tinget, hvorimod de kan sove meget trygt, så lang tid det er hr. Thulesen Dahl, der støtter den nuværende regering.
Det skal jeg da kun beklage, for vi synes, det er ærlige folk, der skal have de lettelser, som der kan gives på skatten, og ikke dem, der forsøger at svindle sig til det.
Jeg undrede mig i sin tid voldsomt over, at der var folk endda med stor juridisk indsigt, som sad i høje embeder inden for politiet, der mente, at man skulle sammenblande den lovgivende og den dømmende magt, så da man havde tabt ved Højesteret, prøvede man at anke til Folketinget.
Jeg glæder mig over, at vi har en skatteminister, der er gået imod den slags ting; jeg mener ikke, at han har noget i klemme i det her, men det har han nogle partifæller der har, og derfor håber jeg ikke, at det skader skatteministeren, at jeg roser ham i sagen.
Søren Gade (V), 2003-04-01:
Jamen jeg hæfter mig ved, at ministeren allerede den 12. marts, så vidt jeg husker, var ude at sige, at sådan en ulykke som den, der var sket i Siemens Arena, ville få en form for konsekvenser.
Derfor ser jeg med stor sindsro og tilfredshed frem til det lovforslag, som ministeren vil fremsætte i Folketinget.
Så er jeg sikker på, at de problemer, som hr. Homann så rigtigt har peget på, vil blive løst med det lovforslag, som vi så senere skal vedtage her i Tinget.
Nu tror jeg, det bliver lidt af et spil om ord, for vi er jo enige om hovedsigtet: at vi undgår ulykker, og at vi får en vidensopsamling.
Jeg har svært ved at tro, at ministeren skulle være i lommen på nogen og have nogen som helst interesse i, at de eventuelle fejl, der er skyld i en ulykke, ikke bliver samlet op i et eller andet forum, så derfor mener
jeg godt, problemet kan løses, når vi kommer til udvalgsarbejdet.
Jørn Jespersen (SF), 2003-04-01:
Jeg har lovet Enhedslistens ordfører, som ikke kan være til stede, at meddele, at partiet støtter forslaget og ønsker de samme spørgsmål, som jeg nævnte, belyst under udvalgsarbejdet.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-04-01:
Kristeligt Folkeparti er naturligvis positivt indstillet over for forslaget om at implementere Rotterdamkonventionens bestemmelser i dansk lovgivning, således at Danmark kan ratificere konventionen.
I en tid, hvor det fælles og fremadrettede fodslag fra Rio synes at være forsvundet, finder Kristeligt Folkeparti det positivt, at vi med implementeringen af Rotterdamkonventionen faktisk opfylder dele af kapitel 19 i Agenda 21. Selv om det ikke er det mest vidtgående initiativ, man kan udlede af Agenda 21 eller Rioerklæringen,
Selv om vi godt kunne forestille os, at reglerne kunne have været strammere endnu, så er Rotterdamkonventionen og forslaget her et godt og nødvendigt skridt på vejen for at undgå, at ulandene ud over at være de økonomiske tabere i den internationale handel også bliver de miljømæssige tabere.
Kristeligt Folkeparti er derfor positivt indstillet over for forslaget og vil under udvalgsbehandlingen søge at afklare eventuelle spørgsmål.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-04-01:
Da vores ordfører, fru Helle Sjelle, på grund af sygdom desværre er forhindret i at være til stede, skal jeg på hendes vegne meddele, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-01:
Man kan spørge sig selv om, hvad det hjælper at gøre en stor indsats mod kemikalier og farlige stoffer herhjemme, hvis man ikke gør en stor indsats i udlandet.
Og med dette lovforslag foreslås det bl.a., at der indføres en pligt til at indgive en eksportanmeldelse, så man ved, hvor disse kemikalier eksporteres til.
Det foreslås også, at miljøministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler for anmeldeordningen for derigennem at beskytte sundhed og miljøet som bidrag til en forsvarlig anvendelse af de farlige kemikalier.
Det er imidlertid vigtigt, at så mange lande som overhovedet muligt er med til at lave en fælles ordning omkring ind- og udførsel af farlige kemikalier.
Hvis man på den måde og med disse ændringer til lovforslaget er med til at præcisere, hvem der har ansvaret, så ser vi meget positivt på det.
En anden positiv effekt, som Dansk Folkeparti ser ved disse ændringer, er, at kemikalier kun kan importeres, når den importerende part har givet sin accept, og når eksporten anmeldes senest 30 dage, inden den første eksport til landet sker.
Så det er ikke sådan, at eksportøren kan stå og vifte
med papirerne, når selve forsendelsen af kemikalierne sker.
Denne regel giver en stor sikkerhed for, at myndighederne i det pågældende land har haft tid til at overveje situationen meget nøje, inden de siger ja til de farlige kemikalier.
Dansk Folkeparti ser positivt på de initiativer, der går
ud på at beskytte miljøet og sundhed mest muligt
, også for de importerende lande.
Med dette lovforslag giver man mulighed
for, at man forud for en import af visse kemikalier tager de nødvendige forholdsregler, og dermed øger man det miljø- og sundhedsmæssige sikkerhedsniveau i de pågældende lande.
Det er vi meget positive over for.
Forurening kender som bekendt ingen grænser, og derfor mener Dansk Folkeparti, at miljøproblemer skal ses som en helhed i hele verden.
Der må ikke være nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti mener, at hensynet til miljøet skal veje meget tungt, og vi skal strække os langt for at bevare det gode grundvand ikke kun i Danmark, men også i andre lande.
Jytte Wittrock (S), 2003-04-01:
Et rent miljø og et godt helbred er afgørende for vores livskvalitet
Der er en tæt sammenhæng mellem det miljø, der omgiver os, og vores sundhedstilstand.
Et rent miljø, sunde fødevarer osv. er med til at styrke vores helbred og give os den energi og det overskud, som er nødvendigt for at leve et sundt og et aktivt liv.
Vi Socialdemokrater vil forebygge de negative miljøfaktorers virkning på sundheden.
Rotterdamkonventionen er i overensstemmelse med vores målsætning om at sikre et højt beskyttelsesniveau for alle.
Rotterdamkonventionen er et internationalt skridt i den rigtige retning.
Det grundlæggende princip i konventionen er, at eksport af et kemikalie, der er forbudt eller underkastet strenge restriktioner, og som er anført i konventionen, kun kan finde sted med importørens forudgående samtykke.
Konventionen omfatter kemiske stoffer, der af sundheds- eller miljømæssige årsager nationalt er blevet forbudt eller underkastet strenge restriktioner af konventionens parter. Konventionen indeholder en procedure for indhentning af oplysninger om og offentliggørelse af importlandenes beslutninger om, hvorvidt landet ønsker at modtage fremtidige forsendelser af et givet kemikalie.
Konventionen fastlægger endvidere, at disse kemikalier underlægges krav om mærkning, som tydeligt angiver eventuelle risici eller farer for sundhed og miljø.
Med større viden og oplysning om miljøfaktorers betydning for sundheden
kan vi bedre forhindre handel med flere og flere sundhedsfarlige stoffer og produkter.
Resultatet er en fortsat forebyggende indsats over for problematiske kemikalier og andre negative miljøfaktorer.
Så Socialdemokratiet kan derfor anbefale lovforslaget til vedtagelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-04-01:
I 1998 underskrev Danmark Rotterdamkonventionen.
Formålet med dette lovforslag er at implementere konventionens regler om eksportanmeldelser.
Hovedprincippet i konventionen er det forudgående informerede samtykke.
Det drejer sig om, at man indfører det forudgående informerede samtykke i forbindelse med international handel med visse farlige kemikalier og pesticider.
Formålet er især at beskytte ulandene i forbindelse med import af visse farlige kemikalier og pesticider.
Det sker, ved at landene forud for importen får mulighed for at frasige sig importen eller træffe de fornødne sikkerhedsforanstaltninger.
Lovforslaget her drejer sig om overholdelse af konventionens regler om anmeldelse af eksport af kemikalier, som ikke er reguleret på fællesskabsplan, men alene er forbudte og strengt regulerede efter særlige nationale regler i de enkelte medlemslande.
Med lovforslaget foreslås det at indføre en pligt til, at eksportøren forud for eksport af kemiske stoffer og produkter, der er forbudt eller underkastet strenge restriktioner i henhold til danske regler, skal indgive en eksportanmeldelse.
Eksportanmeldepligten skal også omfatte varer, der indeholder visse kemiske stoffer og produkter.
Dette rækker ud over konventionens mindste krav, men det er kun naturligt, at Danmark implementerer de nationale dele af konventionen på samme niveau, som fællesskabet har valgt i forhold til EU-reguleringen.
Pligten til at anmelde eksporterne vil blive bygget op omkring en offentligt tilgængelig liste, som eksportørerne kan orientere sig i for at afgøre, om der knytter sig eksportanmeldepligt til det kemiske stof eller produkt, som ønskes eksporteres.
KL. 18.55 Det ser ud til, at Rotterdamkonventionen træder i kraft med udgangen af i år, idet de fornødne 50 lande til den tid forhåbentlig har ratificeret.
Med disse ord ser jeg frem til en positiv behandling af lovforslaget i udvalget.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Jeg hæftede mig bare ved skatteministerens bekymring for, om det, hvis man gik med på spøgen, om man så må sige, og støttede forslaget om at udlevere de her dokumenter, så ville have en præcedensskabende virkning.
Og så vil jeg bare spørge ministeren: Såfremt det nu kan opklares i udvalgsarbejdet, og kan vi eventuelt give håndslag på, at det, som, jeg tror det var hr. Ole Stavad, der tidligere præciserede, at det var fem konkrete dokumenter, det drejede sig om, ikke får en præcendensskabbende virkning, er det så ensbetydende med, at skatteministeren vil give tilsagn om, at vi så kan få adgang til de her dokumenter, altså hvis vi er fuldstændig på det rene med, at det ikke får præcedensskabende virkninger?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
Jeg vil ved afslutningen på den her debat ikke gå ind i alle detaljer, for jeg ser faktisk frem til et udvalgsarbejde, hvor vi får lejlighed til at gå i dybden med mange af disse principielle spørgsmål.
Vi har jo derudover også fra regeringens side rejst spørgsmålet om det enkelte menneskes retssikkerhed i andre sammenhænge.
Jeg nævnte Retssikkerhedskommissionen, Justitsministeriet har også nedsat en offentlighedskommission.
Så hele området er i høj grad genstand for debat, og jeg synes jo, at denne principielle debat er vigtig, og derfor glæder jeg mig også til udvalgsarbejdet.
. 18.50 Hvis man ser på den eksisterende lovgivning og ser på den paragraf, som har været noget omdiskuteret i dag, nemlig § 10, stk. 4, med undtagelsen, så kan man spørge sig selv: Hvad var Folketingets mening med at lave en sådan paragraf, en sådan undtagelse?
Hvad var det?
Ja, det var vel, at man hermed skulle sikre en mulighed for at vurdere, hvorvidt alle sager skulle offentliggøres eller ikke skulle offentliggøres, altså at man ikke skulle være i en situation, hvor alle sager nødvendigvis skulle offentliggøres. Hvis man nu forestillede sig, at man så væk fra det hensyn, som Folketinget altså lagde meget vægt på, da man vedtog loven, og sagde, at nu offentliggøres fra i dag eller fra i morgen eller fra et eller andet tidspunkt nogle sager, er det så alle sager, der i al fremtid skal offentliggøres?
Vil det have den præcedensvirkning, og hvilken mening er der i så fald med paragraffen?
Jeg synes, det er den type af spørgsmål, som er vigtige at klare af i et grundigt udvalgsarbejde.
Hvad er det for nogle konsekvenser, som også Venstres ordfører var inde på, som vi begiver os ind i, hvis man nu gør det ene, eller hvis
man gør det andet?
Men igen vil jeg gerne sige, at jeg synes, det har været en nyttig ordveksling, og jeg glæder mig faktisk til udvalgsarbejdet.
Jacob Buksti (S), 2003-04-01:
Jeg synes, hr. Thulesen Dahl har en næsten imponerende evne til at få drejet tingene rundt.
Vi går i Socialdemokratiet sådan set ikke ind for tvang.
Det gør vi heller ikke i forhold til regeringen.
Vi har tværtimod rost den nuværende skatteminister for på forbilledlig vis at sige fuldstændig det samme, som tidligere socialdemokratiske ministre har sagt, og det står vi sådan set bare ved.
Hvad ministeren så vil gøre derudover, jamen det er da ministerens ansvar.