Frank Dahlgaard (UP), 2000-02-23:
»Kan ministeren bekræfte, at en afskaffelse af kronen til fordel for euroen vil betyde mindre rentetilskrivninger på dansk pensionsopsparing og dermed også mindre private pensioner i et fremtidigt Eurodanmark?«
Renten er lidt lavere i eurolandene end i Danmark, påpeger regeringen gang på gang.
Vi vil derfor få lavere rentesatser
ved at skrotte kronen til fordel for euroen.
De lavere rentesatser gælder imidlertid ikke bare for udlån og gældsstiftelse, men også for indlån og opsparing.
Den lavere rente i Euroland spiller specielt en rolle for langsigtet opsparing som f.eks. pensionsopsparing.
En renteforskel på bare ½ pct. årligt vil nemlig betyde meget betragtelige beløb i forskel på en pensionsopsparing gennemført over et langt arbejdsliv.
Således vil 100 kr. stående til en årlig rente på 6 pct. i løbet af 30 år vokse til 574 kr.
Såfremt renten er blot ½ pct. højere, altså 6½ pct. årligt,
Med en merrente i Danmark i forhold til euroland på ½ pct. vil en dansk pensionssparer for hver 100 opsparede kroner over 30 år altså få 87 kroner mere i pension end en pensionssparer i f.eks. Tyskland.
Det vil således føre til mindre private pensioner i fremtidens Danmark, hvis vi udskifter kronen med euroen.
I argumentationen for at afskaffe den danske krone til fordel for EU's euro benytter regeringen og økonomiministeren bl.a. det forhold, at den danske rente er en smule højere end den, man har i Tyskland og Frankrig og det, der nu er Euroland.
Men det er jo ikke altid dårligt med en højere rente.
Jo, det koster lidt mere, hvis man skal låne, men hvis man har penge og sparer op, får man jo et større renteafkast, hvis renten er lidt højere.
Og på den langsigtede opsparing, som f.eks. pensionsopsparing er, kan en lille smule højere rente som den, vi har i Danmark, jo betyde en væsentlig større pension, når man går på pension.
Baggrunden for spørgsmålet er, om ikke det er rigtigt, at vi vil få mindre pensioner i fremtidens Danmark, i Eurodanmark, hvis vi skal afgive den danske krone og derved får en lidt lavere rente.
Tak for det svar, som vel kan sammenfattes som et ja: Ministeren kan bekræfte, at der bliver tale om lavere private pensioner, hvis vi tilslutter os euroen og dermed får lidt lavere renteniveau. Men så kommer ministeren ind på det, som hedder
realrenten, altså når man tager højde for prisstigningerne, og dér kan man ikke rigtig sige noget.
Ministeren nævnte selv boligudgifterne, og det er så på udgiftssiden, hvor man typisk låner og derfor, hvis vi går ind i euroen, kan få lidt lavere låneomkostninger.
Men - og det er spørgsmål nummer et - er det sådan, at realrenten bliver lavere, hvis vi går ind i Euroland?
Ser man på tallene i dag, er realrenten i Tyskland og også i Frankrig klart højere end i Danmark.
Og vil man benytte argumentationen med, at det er realrenten, man skal se på, så skal det vel både være, når man ser på udgiftssiden, udlån, og når man ser på opsparingssiden og indlån.
Det er ikke rimeligt at argumentere, hverken fra den betænkelige side eller fra den glade jaside, at man bruger de nominelle renter, som man ser i vinduerne, når man snakker om udgifter og husleje, og at man bruger realrenten, når man snakker om opsparing og afkast dér.
Det må vel være det samme. Og der er en fordel det ene sted og en ulempe det andet sted. Er det ikke rigtigt?
Tak for svaret!
Jo, hvis man ser på det med de nominelle eller pålydende renter, der er, så er ministerens svar: Jo, så bliver der en mindre rente, mindre pensioner.
Men det reelle er jo købekraften af de fremtidige pensioner, og det ved vi ikke rigtig noget om, for det afhænger af prisernes stigning og købekraftens udhuling, hvad enten vi bevarer kronen eller det bliver euro, og derfor bør man se på realrenten.
Men når man skal se på realrenten - og det er vel egentlig i virkeligheden det, man skal - vil jeg stille følgende spørgsmål til ministeren: Vil ministeren og regeringen i de kommende måneder frem til en folkeafstemning om det her emne, altså hvorvidt vi skal have euroen, argumentere omkring renten med realrenten eller med den nominelle, pålydende rente?
Det er lidt vigtigt.
Det kan jo ikke være sådan, at man vælger realrenten at argumentere med, når der er tale om indlån, og den nominelle rente, når der er tale om udlån, for fordele og ulemper skifter, sådan som situationen er i dag, alt efter om man taler om det ene eller det andet.
Så hvilken type rente vil regeringen argumentere med i de kommende måneder?