runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Seeberg (KF), 2000-03-02:
Umiddelbart forekommer Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag fornuftigt og sympatisk, og som det også fremgår af beslutningsforslaget, er der sket et fald i antallet af nyinstallerede solvarmeanlæg, og det er det, Kristeligt Folkeparti gerne vil rette op på, sådan som jeg læser forslaget.
Forslaget går så ud på, at man tvangsmæssigt skal installere solvarme i nyopførte ejendomme, bortset fra de undtagelser, som jo fremgår af beslutningsforslaget.
Det er ikke sådan, at vi synes, at solvarme er nogen dårlig idé, tværtimod.
Personlig synes jeg, det er en ganske god idé.
Kristeligt Folkepartis forslag.
Vi kan derfor ikke støtte forslaget, som det ligger her, men har naturligvis med interesse noteret os det, som ministeren og Socialdemokratiets ordfører var inde på, at man er villig til at kigge på det i offentligt byggeri.
Det kunne måske være en mulighed.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Se, når man sælger noget, så får man penge for det, og de penge skal vi bruge.
Derfor sælger vi det for at få penge for det.
Det er en samfundsmæssig interesse at få penge for det.
Så mener vi jo altså, at sådan som vi har konstrueret salget, bliver det ikke decideret samfundsskadeligt.
Vi mener faktisk, vi har styr på, at det kan blive samfundsgavnligt, også selv om der er nogle, der derefter kan få lidt fornøjelse af at købe det, som vi skal have penge for at sælge.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Det kan man ikke klandre partiet for ikke at have været. Kan fru Vibeke Peschardt oplyse, i hvilket omfang Det Radikale Venstre finder det betimeligt at lufthavnens overskud anvendes til investeringer i andre lande?
Er det sådan, at Det Radikale Venstre vil give grønt lys for, at jo mere forretningsmæssig drift, jo bedre?
Så mit spørgsmål går lidt på, om begrebet samfundsmæssige interesser i den her sammenhæng er et begreb, som Det Radikale Venstre vil vedkende sig?
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Jeg tror, at vi er uenige, fordi hr. Søren Kolstrup pr. definition mener, at profitinteresser er noget snasket noget.
Det mener SF ikke at de pr. definition er.
Det er der nogle af dem der er.
Men det er de ikke pr. definition.
Vi har altså som sagt ikke noget imod, at der kan sælges
ud af det her, hvis vi i øvrigt sørger for, at lufthavnen kan drives fornuftigt, som den skal.
Og det mener vi at vi har sikring for i denne her sammenhæng.
Selvfølgelig bliver det da vanskeligere at lave virksomhedsdemokrati, når man gør det på den måde.
Jeg mener, det er det mange steder.
Vi har ikke fået lavet det endnu.
Jeg synes, at vi f.eks. i fællesskab har det helt store problem, sådan som det også var i forvejen med de offentligt ejede selskaber og sådan noget.
Dér, hvor det bliver bedre, end det var, er ved, at der nu dog er lidt økonomisk kontrol med statens udskejelser.
Det har vi ikke, når vi har de offentligt ejede selskaber.
Det ved jeg at hr. Søren Kolstrup er enig med mig i.
Dér er det jo bare snablen direkte ned i vores alle sammens lommer, og så sidder der alligevel nogle mennesker, vi ikke kan styre i den sammenhæng.
Nej, jeg har ikke så store problemer med det.
Formålsparagraffen er klar, og det er med til, at vi støtter det her.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Det er vigtigt lige at understrege, at vi fra Kristeligt Folkepartis side ikke ser dette forslag som en redningskrans, så vi kan opnå de energi- og miljømålsætninger, vi har sat os for her i landet, også med Kristeligt Folkepartis tilslutning.
Det er den ene ting.
Den anden ting, som fru Aase D. Madsen jo rigtigt nok peger på at man kan undre sig over, når der trods alt er en rimelig rentabilitet også i at investere i solvarme,
er, at der så ikke er flere, der gør det.
Når der ikke investeres mere, tror jeg, at det på dette område som på så mange andre skyldes, at der jo her og nu skal rystes op med en del penge for at investere i solvarme, ligesom hvis man f.eks. investerer i energirigtige køleskabe og frysere osv., hvor det kan være svært at vurdere, hvor meget man egentlig tjener på længere sigt.
Det er derfor, vi sådan set er nået til den konklusion, at det er nødvendigt at gøre det obligatorisk, hvis vi skal få flere til at tilslutte sig.
Og vi har jo så ikke så meget imod det, fordi det netop er en relativt god forretning.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg takker fru Auken for svaret og kan konstatere, at formålet klart går ud på, at privatøkonomiske interesser står over de samfundsmæssige interesser.
Det står i indledningen
til forslaget, og derfor må jeg forstå fru Aukens svar således, at det er en bekræftelse på, at de økonomiske, profitmæssige interesser skal være over de samfundsmæssige. Det er interessant, når man ved, at fru Auken i andre sammenhænge også er optaget af miljømæssige spørgsmål og CO2-spørgsmål.
Tak for svaret, vil jeg sige til fru Auken.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-02:
Jeg finder det underligt, at man ikke har så store pædagogiske evner i Kristeligt Folkeparti eller i de andre partier, der er gået ind for ordningen med solvarme, at man f.eks. via information kan sige, at det er så godt, som det er beskrevet her i bemærkningerne, således at folk ad frivillighedens vej går ind for det.
Som jeg forstod hr. Jann Sjursen, så ønsker man altså ved tvang at sige: Nu skal I gøre det.
Og så bagefter, så kan I så konstatere, hvor godt det var at vi indførte tvangskriteriet. Det kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Enhedslisten kan fuldt ud tilslutte sig hensigterne med det her forslag.
Man kunne sige, at det eneste, der er galt ved det her forslag, er, at Kristeligt Folkeparti er kommet, før vi er.
Men tillykke med det!
Installation af solvarme går alt for langsomt, selv om solvarmen i dag er teknisk og økonomisk fornuftig at udnytte.
Som vi tidligere har været inde på i debatten her, synes jeg, det er vigtigt samtidig at sikre, at solvarmesystemer integreres med tanken om solceller.
Jeg oplever det sådan, at de to systemer ikke står i modsætning til hinanden, men at de kan integreres, og det tror jeg vi i den videre debat skal være meget opmærksomme på.
Men under alle omstændigheder vil Enhedslisten gerne støtte, at der stilles krav om anvendelse af solvarme, gerne integreret med solceller, ved nybyggeri og ved renovering, og selvfølgelig, at det offentlige byggeri går foran. I forslaget anføres, at antallet af solvarmeanlæg falder, og det gode spørgsmål lyder: Hvorfor?
Altså så vidt jeg er orienteret, skyldes det ikke, at der er sket en svækket indsats fra Energistyrelsens side.
En forklaring kan være, at vi har oplevet et byggeboom.
En anden forklaring er, at nogle af de aktører, som hidtil har trukket læsset, har trukket sig tilbage.
VVS-branchen og naturgasselskaberne har jo været drivende kræfter, f.eks. har naturgasselskaber markedsført kombinerede naturgas og solvarme-løsninger.
Hvis de stadig væk gør det, foregår det altså meget anonymt for øjeblikket.
Det er også muligt, at det almindelige byggeboom har drænet VVS-branchen for arbejdskraft.
Endelig er det Enhedslistens vurdering, at med den liberaliserede energipolitik, som et flertal her i salen spændende fra SF til og med Venstre bakker kraftigt op, er man nu kastet ud i en gensidig konkurrence, og så falder solvarmen let til jorden. Der er ikke rigtig nogen aktører på det liberaliserede marked, der kan anspores til at tale solvarmens sag.
Netop derfor er det så rigtigt, at det her forslag kommer, og vi er enige i, at der må en offentlig satsning til.
Vi er også enige i den betragtning, at hvis dette gennemføres, vil der komme så meget gang i produktionen af solvarmeanlæg, at man vil opleve et prisfald, og dermed kan man gøre systemet mere selvbærende og mere uafhængigt af offentlige tilskud, en mekanisme, som jeg synes der er mange der ikke har blik for og da slet ikke Dansk Folkeparti; det var jo synd at sige.
Vi er meget interesserede i at støtte det her forslag, og vi er meget interesserede i, at det medfører, at der umiddelbart kommer handlinger, ikke flere udvalg, men handlinger.
Derudover kan det aldrig være til skade, at man nedsætter et udvalg og drøfter sagen.
Men at det resulterer i som minimum, at man inden for offentligt byggeri får en bekendtgørelse, er i hvert fald det allermindste, vi ligesom kan forlange af regeringspartierne, hvis de vil noget med deres ord.
Svend Heiselberg (V), 2000-03-02:
Jeg tror, at når en kommende statsminister skal åbne testamentet, vil vi komme til at opdage, at der kun er ragelse tilbage.
Og meget af det, der er tilbage, skal man måske give penge for at komme
af med
Men lige meget hvad har vi jo i Venstre været beredvillige til at sælge ud af statens virksomheder, for vi er af den opfattelse, at staten ikke skal drive virksomhed.
Det er de private efter vores mening bedst til.
Men jeg kan forstå, at det er en opfattelse, der er ved at brede sig i SF, da det jo er en del af finanslovaftalen, så det er sikkert godt.
Det forholder sig også sådan, at det offentlige jo i visse situationer skal være med til at søsætte nogle virksomheder, men når de er iværksat, så bør vi overlade dem til de private.
Vi ser jo også, at siden lufthavnen blev omdannet til et aktieselskab, så den i dag drives som en rent privat virksomhed, er den blevet en blomstrende forretning, hvor der hele tiden sker en stor udbygning.
Men her drejer det sig om, at staten sælger 17 pct. af sine aktier, fra 51 pct. til 34 pct.
Det er en del af finanslovaftalen, som derefter endelig kommer i Finansudvalget.
Ifølge lovforslaget her lægges der op til, at der kan ske en binding i aktieselskabet, så man kan investere op til 20 pct. af aktiekapitalen.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg skal blot ønske Venstre til lykke med, at Venstre har en så stor kraft og betydning i den danske samfundsdebat - er bæreren af en bestemt tendens - at det er lykkedes at få socialistiske kræfter spændende fra SF til det gamle socialistparti, Socialdemokratiet, til at overhale Venstre indenom og tage førertrøjen.
Til lykke, Venstre, godt scoret!
Årtiet er jeres, men århundredet bliver ikke jeres.
Kaj Ikast (KF), 2000-03-02:
Jeg kan godt forstå, at der er nogle rønnebær, der er lidt sure, men det er de også for den anden side af salen.
Vi, der i alle årene har lagt stemmer til opbygningen af Københavns Lufthavne A/S, er jo heller ikke blevet spurgt i denne her sag.
Alligevel skal vi nok støtte den, men det vil nok være formålstjenligt for det fremtidige samarbejde, at de, der har bygget noget op igennem mange år og er kommet med de lovforslag, der skulle til, og har været dem, der bar det igennem, bliver kaldt til samråd, inden man begynder at sælge ud af det.
Vi er helt enige i det.
Men den konkurrence, som Københavns Lufthavne A/S får lov til, kan vi måske godt sætte en finger på.
20 pct. er ikke meget.
Det er en meget forsigtig regel, som de må gå ind og investere efter.
Men hvis det i hovedsagen skal holdes inden for knowhow-området, må det vel siges at være nogenlunde passende, men det er i underkanten. Vi forventer jo, at Københavns Lufthavn bliver Nordens store lufthavn.
Det var det, der var vores mål igennem alle årene, og det vil sige, at vi forventer, at den kommer op på 24 millioner gæster i 2005, og så vil jeg jo håbe, at de, der står bag ved det her, ikke plukker lufthavnen så meget, at den ikke kan klare den ekspansion, der kommer, men det har man forhåbentlig taget stilling til.
Vi vil i hvert fald spørge om det under selve udvalgsbehandlingen.
Vi er positive over for det, der ellers står i lovforslaget.
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Nu må hr. Søren Kolstrup stikke fingrene i ørerne for ikke fuldstændig at få et anfald.
SF går faktisk ind for det her forslag.
Vi synes faktisk, at det er velegnet til at gøre det her.
Vi har det ikke som Venstre, der med hr. Heiselbergs ord jo gladeligt sælger ud af arvesølvet.
Hvis det virkelig er arvesølvet, og det vil sige, hvis vi går hen og bliver fattigere af at sælge det, der er omkring os, så vil vi ikke.
Der er mange ting, som vi bestemt mener ligger bedst under fuldstændig offentlig eller under delvis offentlig forvaltning, og så er der altså ting, hvor vi mener, at det giver god mening at gøre det her, altså at skaffe pengene på denne her måde, som vi kommer til at gøre det i forbindelse med Københavns Lufthavn.
Og i og med, at vi sikrer os, at staten stadig væk har den besluttende magt, sådan så man ikke kan ændre på formålet, er det acceptabelt for os.
Det har også været vores betingelse, at de sideaktiviteter, der nu bliver åbnet for, ikke kan få et omfang, så man helt flytter vægten fra Københavns Lufthavn til andre aktiviteter.
Vi synes, det er rigtigt, at man kan bruge den viden og den knowhow, man har, uden at skulle til at blive helt bizar, altså at den kan bruges i lufthavnsrelateret virksomhed.
Vi er endelig opmærksomme på, at hovedformålet selvfølgelig stadig væk bliver, at der skal drives lufthavn i København og i Roskilde.
Det er det, der ikke skal være nogen som helst tvivl om.
Derfor har vi det glimrende med det her lovforslag.
Kun hvis hr. Søren Kolstrup har andet end principielle indvendinger imod, at man slæber private til, synes jeg, at det er værd at beskæftige sig med dem.
Hvis hr. Søren Kolstrup nu går op her og opfører en mindre krigsdans til illustration af, hvor galt det er blevet, fordi man går med til nogen sælgen ud her og der, så går jeg altså ikke op og svarer på det.
For det er jeg uenig i, og det er SF uenig i, og det har vi faktisk sagt i mange andre sammenhænge også.
Der er ikke tale om et skred.
Det er et spørgsmål om, at vi tænker med hovedet og ikke med fordommene eller forudfattede, fastlåste positioner, hvad jeg lige har sagt.
Hvis derimod hr. Søren Kolstrup har nogle ting, hvor han kan sige, at det kan skride med lufthavnsdriften, at det kan skride med de her ting, så synes jeg, at det begynder at blive interessant, og det vil vi meget gerne forholde os til.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-02:
Dansk Folkeparti finder, at beslutningsforslaget skal ses som et slags redningskrans, der kastes ud med hensyn til regeringens og måske den forhenværende energiminister, hr. Jann Sjursens, meget ambitiøse målsætninger på solvarmeområdet.
Og man må sige, at det er noget af et hængeparti, man har, for i 2030 skal der være installeret 150.000 solvarmeanlæg.
Til trods for tilskudsordningerne er der kun installeret 25.000 anlæg indtil nu, og efterspørgslen er jo faldende i de sidste år.
Det er svært at forstå, at solvarme ikke er blevet en succes, når man ser det meget positive regnestykke vedrørende rentabiliteten, som det fremgår af forslagets bemærkninger.
Alene det, at der nu er mulighed for at koble selve varmesystemet fra i sommerperioden og lade solenergien klare opvarmningen af husholdningernes varme vand, må da være et godt salgsargument i sig selv. Dansk Folkeparti finder det derfor totalt uacceptabelt, at Kristeligt Folkeparti ønsker, at der nu skal lovgives om et tvangskrav om solvarmeanlæg i private og offentlige byggerier.
Så vidt Dansk Folkeparti kan se, ligger der ingen kompensationer til de private bygherrer.
Hvorfor nu det, kan man måske spørge.
Men alt i alt finder Dansk Folkeparti altså, at forslagets forudsætninger om tvangsinstallationer af solvarme eller andre former for vedvarende energi i nybyggeri, samt at finanslovtilskuddet bliver bibeholdt for de offentlige byggeriers vedkommende, gør, at det bliver et meget kraftigt nej fra Dansk Folkepartis side til dette forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Jeg skal takke fru Auken for en invitation til, at vi får en mere punktuel debat, og så kan vi tage den overordnede bagefter.
Først den punktuelle: Det var interessant, at SF's ordfører nævnte, at man har sikret sig, at flertallet i bestyrelsen fortsat skal være staten.
Jeg skal så stille et spørgsmål.
Der står jo således i bemærkningerne, at statens repræsentanter skal udgøre flertallet i bestyrelsen, og at det kan ophæves.
Det er det ene spørgsmål.
Vil fru Auken bekræfte, at forslaget åbner for, at staten kommer i mindretal?
Det er det ene.
Det andet er: Er det SF's principielle opfattelse, at det fremtidige aktieudbytte, som der står i forslaget, jo ikke længere i så høj grad skal tilfalde fællesskabet, men private aktionærer?
Det er det andet spørgsmål.
Det tredje spørgsmål er: I hvilket omfang finder SF at overskuddet skal investeres i andre foretagender og ikke i
f.eks. miljøforbedring og udbygning af den danske lufthavn?
Margrete Auken (SF), 2000-03-02:
Hvis man sælger ud til 34 pct., så har man ikke flertal.
Så det har jeg da forhåbentlig ikke sagt.
Men det, man har, er et bestemmende mindretal.
Hvis man går under en tredjedel, kan formålet ændres, og derfor ligger den på 34 pct. Vi har sagt, at vi har lagt meget vægt på det i denne her sammenhæng, så formålet med det aktieselskab, der driver lufthavnen, ikke kan ændres.
Derudover har vi ikke nogen principielle beslutninger om, at man skal gøre det ene eller det andet med overskud.
Vi mener ikke, at folk, der driver privat virksomhed i Danmark, partout er af det onde. Vi synes faktisk, at mange af dem er af det gode.
Dér har vi faktisk ikke så ondt, som hr. Søren Kolstrup har.
Jeg ved ikke rigtig, hvordan hans samfund skulle se ud, hvis det i virkeligheden ikke var muligt også at lave velfungerende privat virksomhed.
Så er resten i formålsbestemmelserne holdt inden
for de 34 pct., som gør, at vi ikke afgiver den definitive beslutning om formålet.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Skal jeg forstå fru Aukens indlæg sådan, at det, forslaget kalder samfundsmæssige interesser, klart skal være underordnet profitmotivet.
Jeg synes da, at det er rart at få en bekræftelse fra SF's side på, at SF nu er blevet et så fleksibelt parti, at profitønsket er over de samfundsmæssige interesser.
Det andet spørgsmål går på hr. Holger K. Nielsen, SF's formand.
Han talte for et stykke tid siden i pressen om, at man måske skulle genaktivere den gamle debat om virksomhedsdemokrati.
Mener SF's repræsentant, at det bliver lettere eller sværere at gennemføre virksomhedsdemokrati, når det bliver internationale koncerner, der får mulighed for at føre dirigentstokken i lufthavnen.
Det synes jeg er en spændende debat at høre SF's melding i, hvis SF altså vel at mærke holder fast i sit syn på virksomhedsdemokrati.
Helge Mortensen (S), 2000-03-02:
Det, forslaget går ud på, er at give Københavns Lufthavne A/S mulighed for yderligere at udvikle sig på et kommercielt grundlag og få anvendelse for den viden og teknologi, som man har i lufthavnen.
Det kan vi give tilslutning til, og det kan vi navnlig gøre på baggrund af, at den udvikling, der har været igennem de sidste 10 år i Københavns Lufthavn, har været så positiv og så god, at det her vil være en naturlig fortsættelse af virksomheden derude.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-03:
Ja, jeg ville egentlig ikke have taget ordet, for jeg forstod, at fru Else Winther Andersen er substitut.
Men jeg bliver nødt til at tage ordet, fordi fru Winther Andersen siger, at ministeren i et svar, åbenbart til Venstre, skulle have angivet, at danskindlæringen ville blive styrket, såfremt modersmålsundervisningen afskaffes. Jeg synes, det er interessant, hvis ministeren skulle have afgivet et sådant svar.
Jeg kender det ikke, men det er muligt, det er et stykke papir, der ikke er oversendt og kun befinder sig i Venstres gruppelokale.
Men hvad er nummeret på det spørgsmål og det svar?
Vi andre har ikke fået det, men det er helt afgørende for den videre debat at få det opklaret, for ellers kan vi jo ikke fortsætte.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-03-03:
Det foreliggende beslutningsforslag opfordrer regeringen til at fremsætte de fornødne forslag for at opnå nogle forskellige formål.
Punkt 1 skal kommunens pligt til at tilbyde modersmålsundervisning ophæves, og det afviser vi i Socialdemokratiet.
Vi mener fortsat, der skal være en sådan pligt, og vi mener fortsat, at modersmålsundervisning både skal være en mulighed og også skal gennemføres dér, hvor der er behov for det.
Jeg vil gerne i den forbindelse henvise til de bemærkninger, jeg gjorde under førstebehandlingen af det tilsvarende forslag for 2-3 uger siden, og jeg vil også kvittere for ministerens bemærkninger om, at man nu vil foretage en undersøgelse af, hvordan pligten forvaltes, og vurdere, om der er behov for ændringer i formuleringerne.
Punkt 2 er, at beløbet til modersmålsundervisning i stedet skal anvendes til styrkelse af danskundervisning for fremmedsprogede.
Med mine første bemærkninger er det jo irrelevant at forholde sig til det, for hvis der ikke er andre penge, og vi vil fortsætte modersmålsundervisningen, er det jo irrelevant.
Men vi er tilhængere af at tilskynde kommunerne, og så er jeg inde på det tredje punkt.
Vi vil gerne tilskynde kommunerne til, at fremmedsprogede børn i højere grad kommer til at gå i børnehave allerede fra deres tredje leveår.
Det er der mange kommuner der er optaget af nu, og jeg synes, at i stedet for at bruge en masse tid på at diskutere modersmålsundervisningens nødvendighed eller ikkenødvendighed skulle man samles om det, som vi lægger
, når de begynder i børnehaveklasse eller 1. klasse.
Det er det helt afgørende, det er der mange kommuner der er i gang med, og vi vil også gerne støtte forslagsstillerne i, at der bliver presset yderligere på for at komme videre, så vi opnår det, der allerede nu rundtomkring er gjort erfaringer med, nemlig at det nytter noget, og at man får en anden og en bedre undervisning i 1. klasse, hvis vi kan leve op til de intentioner. Jeg ved ikke, hvad det er for nogle lovforslag, Venstre og De Konservative forestiller sig skal fremsættes, for at kommunerne yderligere kan fremskynde den udvikling.
Men vi vil da lytte, hvis man har nogle konkrete tanker om, hvad det er, vi skal lovgive om herinde, eller hvordan vi skal lovgive for at styrke kommunernes indsats.
Det er vi åbne over for at se på.
Men jeg synes, at det, der er vedtaget om, at kommunerne har en pligt på forskellige områder, også til at lave danskundervisning, har virket, og her skal vi bare skubbe på.
Men altså en afvisning af forslaget.