runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Brosbøl (S), 2005-09-06:
Jeg skal prøve at gøre det så kort, som jeg kan, selv om det er et meget vigtigt emne, jeg gerne vil tage op.
Alle børn skal have en god start, står der i regeringsgrundlaget, og bekæmpelse af den negative sociale arv er jo så altså noget, som jeg kan forstå at regeringen lægger meget vægt på.
Vi ved, at en sund og ernæringsrig kost er noget af det, der betyder meget for børns fysiske velvære og for deres indlæring.
Vi ved også i modsætning dertil, at en forkert ernæring kan være med til at hæmme børns udvikling.
Det er en ordning, der betyder, at der er nogle børn, som altså kan opleve en situation, hvor de står udenfor og kan sidde og kigge på deres kammerater, der får et veltilberedt varmt måltid, mens de selv må kigge på deres flade madpakker.
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, om han vil være med til at stemme for det forslag, som vi har fremsat fra socialdemokratisk side, og som netop vil være med til at bryde den sociale arv, nemlig forslaget om, at alle børn kan få et gratis måltid mad i daginstitutionerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg er da ked af at høre, hvis det er sådan, at erstatningerne ikke kompenserer eller ikke er således, at man erstattes for den skade, man lider, og man ikke får, hvad man er berettiget til.
Jeg kender ikke til, hvor i finansloven arbejdsskadeserstatninger står, men jeg ved, at det må være en hovedopgave både for borgerlige og for andre politikere at sikre sig, at de, som kommer til skade, får den nødvendige kompensation for deres skade.
Og det er så det.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-09-06:
Jeg ved ikke, hvor langt hr. Christian WedellNeergaard har været tilbage, men jeg vil bare minde om, at i 1999 var det 0,83 pct. af bruttonationalproduktet, der gik til forskning.
Nu er det nede på 0,76 pct.
Det er altså et milliardbeløb, som er sat over styr på den tid der.
Jeg vil godt spørge, om hr. Christian WedellNeergaard finder det tilfredsstillende, når man på så vigtigt et område som fødevareforskningen har masser af projekter – som hr. Christian Wedell-Neergaard også efterlyser – og så har et fald i forskningen.
Der ligger faktisk et katalog her med en række forslag fra dansk landbrug, hvor der kunne gøres en større indsats inden for fødevareforskningen, men på trods af det siger man, at der ikke ligger nogen projekter, og man afsætter stort set ingen midler til det.
Hvordan vil man nå 10 mia. kr. i 2010, når man afsætter så lidt på nuværende tidspunkt, hvor der virkelig er råd til det, fordi man har det her store overskud?
Var der ikke virkelige muligheder for at gøre noget på nuværende tidspunkt, så der kunne komme gang i det, som virkelig mange erhvervsfolk ønsker?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen: Nu har det taget fire på hinanden følgende finanslove at rette op på det efterslæb, vi arvede efter den socialdemokratisk-radikale regering, og det har betydet merudgifter på 3,5 mia. kr., så det har altså været opgaven indtil nu.
Nu er vi tilbage på niveauet, og nu skal vi så til at se fremad og skabe de fremtidige løsninger.
Og det er forkert, at det kun er 185 mio. kr.
Det er 585 mio. kr.
Det er forkert, at der ikke er afsat penge.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-09-06:
Nu sagde hr. Christian Wedell-Neergaard, at man skal tænke på fremtiden.
Der har jo været talt meget om, hvad der så er afsat til forskning – stort set ingenting, 185 mio. kr. ekstra er det vel nærmest.
Statsministeren har sagt, at det er klynk, når en række forskellige folk fra universiteterne beklager sig over det, men det samme udsagn er jo kommet fra Asger Aamund, fra Claus Bræstrup fra Lundbeck og fra Mads Krogsgaard Thomsen fra Novo Nordisk, der alle siger, at det her er dybt problematisk.
Hvordan kan man hos De Konservative være tilfreds med en så ringe udvikling, når man har en plan om, at i løbet af bare 4 år er det 10 mia. kr. ekstra, der skal afsættes til forskning?
Så laver man så ringe en indsats.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5046
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Er hr. Christian Wedell-Neergaard enig med statsministeren i, at det er klynk, når disse virksomhedsledere melder ud, at det her simpelt hen er en madpakkeordning?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Vi har aldrig lovet en lineær indfasning af nogen af de puljer, der er afsat.
De bliver afsat til formålet, om man så må sige, og det vil sige, at når projekterne er der, så kommer finansieringen.
Jeg er glad for, at hr. Ole Sohn bekræfter, at den passive investering er fornuftig, altså at nedbringe statsgælden, og målet er jo at halvere den.
Med hensyn til de aktive investeringer så gives der jo betydelige midler til uddannelse, og der gives også betydelige midler til forskning og miljø.
Og så er det jo sådan, at regeringen lover, at den ene procent af BNP til forskning når vi.
Det er givet, at det når vi i 2010, og det gør vi jo, fordi vi med Globaliseringsrådet har igangsat en række initiativer til at finde fornuftige initiativer, således at man kan få en finansiering af gode forskningsprojekter, der kan skabe kvalitet og beskæftigelse i Danmark på længere sigt.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Hvad er årsagen til, at man mener, at ambitionen blot skal være lige at opretholde niveauet for forskning?
Det gør det fuldstændig useriøst, hvis regeringen stadig væk fastholder, at man skal nå op på 1 pct. i 2010, så at komme de sidste penge – vi taler om 5-6 mia. kr., der mangler – i på ét år.
Det er jo fuldstændig urealistisk og useriøst.
Den eneste reelle måde ville være at lave en lineær indfasning, altså en gradvis indfasning.
Hvad er årsagen til, at regeringen ikke ønsker at investere i fremtiden via forskningen?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Og det er jo netop også derfor, vi peger på, at de engangsindtægter ikke skal bruges til at iværksætte drift, som vi senere må fjerne, men at de skal bruges til at afdrage på gælden.
Det er også rigtigt, at det er på baggrund af olieprisstigningerne og de faldende renter og så det forhold at afkastet på pensionerne jo bliver betydelig større som følge af de stigende kurser på aktier og obligationer.
Så der er altså en række engangsindtægter, som kommer statskassen til gode.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Nu lyttede jeg med interesse til Det Konservative Folkepartis ordfører og håbede, at Det Konservative Folkeparti var en lille smule mere ærlige end Venstre, som jo startede dagens debat M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5045 Thursday, November 10, 2005
10:44 AM
med at tale om regeringens egen formåen.
Men Det Konservative Folkepartis ordfører nævnede ikke, hvad årsagen er til, at det går så godt for dansk økonomi.
Derfor vil jeg spørge, om det ikke er korrekt, at hovedårsagen til, at det går så godt, er – hvis man skal være lidt spektakulær – krigen i Irak, tsunamien og katastrofen i New Orleans.
Det, at olieprisstigningerne eksploderede, har betydet ekstraordinære, store indtægter til landet, og det, at olieprisstigningerne eksploderede, har betydet, at der har været et rentefald, og det rentefald har forårsaget flere indtægter i forbindelse med selskabsbeskatningen.
Er det ikke de her ekstraordinære, udefrakommende indtægter, der er hovedårsagen til, at vi har fået 26 mia. kr. mere ind i år, og ikke så meget regeringens egen indsats?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg accepterer simpelt hen ikke præmissen for spørgsmålet.
Det er således, at beløbet reguleret med hensyn til pris og lønninger er det samme for 2006, som det var i 2005.
Der er altså ikke tale om en besparelse.
Og jeg synes da, det lyder fornuftigt, at man også har disse erhvervsstøtteordninger inden for ulandsbistanden.
Men det, jeg sagde i min ordførertale, var jo, at regeringen har lagt et fast gulv.
Det gulv gælder, og derfor skal ulandsbistanden ikke ned under 0,8 pct. af BNI.
Rune Lund (EL), 2005-09-06:
Jeg fik ikke noget svar på spørgsmålet.
Og så vil jeg gerne høre: Er ordføreren stolt af det?
Synes ordføreren, at det er en enormt god disponering?
Det vil jeg gerne igen bede om at få svar på.
Jeg har faktisk også et andet spørgsmål.
Sagen er, at man hugger penge fra ulandsbistanden på den måde, men samtidig hermed vil man ud af den resterende del af ulandsbistanden jo bruge en større del på erhvervsstøtte, altså på privatsektorprogrammet, som det har været vist gentagne gange er skjult erhvervsstøtte.
Så ikke nok med, at man hugger penge fra ulandsbistanden, de tilbageværende penge bruger man faktisk også i højere grad til skjult erhvervsstøtte.
Jeg kunne godt tænke mig et svar nu.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nu er det regnestykke jo afhængigt af udviklingen i BNI.
Det er sådan, at vores udgifter til ulandsbistand på gængs vis ligesom alle andre steder i budgettet er opreguleret med pris- og lønskøn.
Det vil sige, at det er den samme købekraft, der er til rådighed for ulandsbistanden, som der har været tidligere.
Rune Lund (EL), 2005-09-06:
Jeg vil godt spørge, om ordføreren er stolt af, at ulandsbistanden endnu en gang bliver sat ned.
Den bliver sat ned fra 0,83 pct. af BNI til 0,8 pct., og dermed tager vi fra hjælpen til verdens fattigste et beløb svarende til 500 mio. kr. i en situation, hvor mindst 25.000 børn dør af sult og underernæring hver dag.
Det sker oven i købet samtidig med, at regeringen er godt i gang med at lave skattelettelser for de rigeste herhjemme.
Er det noget, som ordføreren for Det Konservative Folkeparti er særlig stolt af, at man på den måde laver en omvendt Robin Hood på ulandsbistanden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Altså, det er da soleklart, at hvis man sætter et mål op for 2006, så går man da også efter, at det skal overholdes.
Alt andet ville da være mærkeligt.
Selvfølgelig mener man jo noget med det, man siger, og selvfølgelig vil man da gå efter, at det skal overholdes.
Det er jo ikke det samme som, at vi så har en politik om, at kommunerne skal have lov til at få en større vækst i deres udgifter samlet set end de 0,5 pct., fordi vi så mener, man skal nedsætte nogle andre udgifter.
Nu bliver det lige sagt fra hr. Ole Stavads side, at når vi nedsætter f.eks. ulandsbistanden med 1,7 mia. kr. og siger, at dem vil vi bruge på noget andet, så er det klart, at der er en tilbagekøbsværdi i det danske samfund på dem, man kan beregne, og så kan man beregne, hvor meget det er med til at fremme realvæksten i Danmark.
På den måde vil vi jo gå ind og prioritere de offentlige udgifter.
Det, der er min pointe, er, at man prioriterer de offentlige udgifter til nogle områder frem for andre.
Og så må jeg sige til hr. Henrik Sass Larsen, at hovedmålsætningen i 2010-planen troede jeg, da Socialdemokraterne stod fadder til planen, var, at gælden skulle halveres frem til 2010.
Men det kan jeg forstå ikke længere er et socialdemokratisk mål, det kan vi se med det forslag, der kom i går fra ...
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jamen det er mægtigt alt sammen.
Det kan jeg sagtens forstå.
Det, jeg efterspørger, er: Man har år for år sagt, at nu skal vi have en begrænset realvækst.
Så viser det sig, at så holder budgetterne alligevel ikke ude i kommunerne.
Så får man tilgivelse, næste gang der er kommuneforhandlinger.
Det kan være fint nok.
Men jeg konstaterer også bare, at når statistikken løber ind, så overholder man faktisk ikke de ting, man har budgetteret med.
Og så er det, at jeg vil spørge: Har man tænkt sig at ville håndhæve og overholde lige præcis de budgetter, man stiller op nu, eller får kommunerne tilgivelse en gang til?
Det er jo ikke uvæsentligt, når man skal stå og dadle os andre for, hvor høj en realvækst det rent faktisk er.
Og så lige en anden ting: Er der ét andet område i 2010-planen, som man vil overholde fra Dansk Folkepartis side, én eneste anden af de forudsætninger, som er stillet op i forbindelse med planen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Svaret er, at det gør vi jo.
Altså, væksten i den samlede offentlige økonomi er næste år fastsat til at måtte være 0,5 pct.
Det er realvæksten, altså det, man samlet må lægge ovenpå.
Det betyder jo ikke, at man, hvis man mener, man kan spare nogle penge et sted, så kan møblere de penge om til et andet sted, hvor de gøre mere gavn.
Det er jo hele den prioriteringsøvelse, der finder sted.
10:44 AM ler derhen, hvor der er størst behov for dem.
Og det er jo i al beskedenhed det, vi også har forsøgt at anvise i forbindelse med et finanslovoplæg, hvordan vi så vil prioritere flere penge over til de områder, som kommunerne har ansvaret for, ved at vi altså vil afsætte flere penge til de kommuner, der er meget økonomisk trængt.
Vi vil sørge for, at de kommuner, der, som det ser ud nu, mister penge, fordi man gennemfører det her med lavere forældrepenge i daginstitutionerne, får en kompensation, så de reelt får dækket deres omkostninger.
De tiltag, som bare er nogle af dem, vi iværksætter, er jo for at sikre, at kommunerne også kan levere en ordentlig service bl.a. over for de ældre.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Jeg vil gerne følge lidt op på det, hr. Morten Helveg Petersen begyndte med hensyn til 2010-planen.
Det, der interesserer mig, er jo: Har man tænkt sig at følge 2010-planen i Dansk Folkeparti og i givet fald hvilke dele af den?
Jeg er med på den der med gældsafviklingen, den har jeg forstået.
Men lad mig så spørge om et par andre ting.
Realvæksten i det offentlige forbrug har jo i gennemsnit været 1,5 pct. fra 2002 til 2004, 1,5 pct., det står der i regeringens egen budgetredegørelse.
Nu budgetterer man jo så i både 2005, indeværende år, og i 2006 med, at den skal ned på 0,5 pct.
Vil det være et absolut krav fra Dansk Folkeparti, at det skal ske?
Og en anden ting ...
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Nu vil jeg starte med at sige, at årsagen til, at det er faldet i forhold til BNP, jo er, at BNP er vokset.
BNP vokser jo betydeligt, og derfor er det da naturligt, at vi får en lavere procentdel – andet kan jeg ikke se.
Jeg kan godt forstå erhvervsledere, som er utålmodige, og som gerne vil se nogle resultater, men vi kan jo ikke skabe nogen resultater, før vi har nogle projekter.
Og det at støtte forskning er ikke bare at hælde penge ud ad vinduet og sige, at nu kan man plukke æblerne af træerne.
Der er afsat penge til fødevareforskning.
Jeg kan se i Socialdemokratiets forslag, at man bare vil lave mere af det samme ved at afsætte flere penge til fødevareforskning.
Vi går ind og sikrer aktiviteterne på fødevareområdet, således at de sektorforskningsinstitutioner kan opretholde deres aktivitet.
Og så vil jeg garantere for, at vi når vores mål for forskning, men det tager nogle år at komme op i gear i forhold til den nuværende situation.
Christine Antorini (S), 2005-09-06:
Det glæder mig, at den konservative ordfører kunne bekræfte, at når vi snakker BNI, så viste det sig, at der alligevel ikke var afsat flere penge til forskning i forhold til de 3 øvrige år, hvor regeringen også havde sagt, at der skulle afsættes flere penge til forskning, men hvor der reelt ikke var afsat flere penge til forskning.
Men mit ærinde er uddannelse.
Den konservative ordfører sagde, at der var afsat betydelige midler til uddannelse.
Det har jeg prøvet at kigge efter i finansloven, og jeg har svært ved at se, hvor de betydelige midler til uddannelse er.
Derfor vil jeg bede den konservative ordfører om at bekræfte, at det, der er afsat til uddannelse netto – og her snakker vi om alt lige fra folkeskole, erhvervsuddannelser og gymnasier til videregående uddannelser – er et løft på 10 mio. kr.
Kan den konservative ordfører bekræfte, at der er det beløb, 10 mio. kr., til alt inden for uddannelse?
Jeg kan orientere den konservative ordfører om, at det faktisk fremgår af finanslovforslaget bare i én sætning, at nettobeløbet er 10 mio. kr. Men vi havde også en teknisk gennemgang i Uddannelsesudvalget her den anden dag, så vi har det sort på hvidt fra ministeriet selv: netto rammeløft, 10 mio. kr.
Hvis vi nu antager, at jeg har hørt ordentligt efter under den tekniske gennemgang, mener den konservative ordfører, at det er udtryk for et massivt løft af uddannelserne, og at det er det, der viser vejen, når Danmark skal ind i vidensøkonomien?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Jeg må beklage og sige, at det, som ordføreren ikke tager højde for, er, at det store flertal af dem, der i dag kommer til skade på deres arbejde, ikke får den erstatning, som de er berettiget til.
Man kan bare tage et eksempel: Hvis folk kommer til skade i trafikken, så får de i gennemsnit næsten en dobbelt så høj erstatning som folk, der kommer til skade på deres arbejde.
Samordning, som det så smukt hedder, burde betyde, at erhvervsevnetabserstatningernes, arbejdsskadeserstatningernes niveau burde forhøjes betragteligt, og det, regeringen gør, er at sætte dem ned.
Der er f.eks. en selvrisiko i dag, hvis man kommer til skade på sit arbejde, hvor de første 15 pct. bare bliver skåret væk.
Det betyder, at alle – alle – som udgangspunkt får mindre kompensation, end de burde have, og som man får, hvis man kommer ud for en trafikulykke, men ikke hvis man kommer ud for en ulykke på sit arbejde.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
I dag kan summen af erstatninger ved tabt erhvervsevne og løn i fleksjob i nogle tilfælde overstige den hidtidige indtægt.
Reglerne for erhvervsevnetabserstatning foreslås harmoniseret, bl.a. for at sikre, at erstatningen til personer i fleksjob M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5050 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM beregnes ligesom for almindelige lønmodtagere, og det synes jeg er et rimeligt forslag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Tjuhej, hvor det går.
Det må vel nærmest siges at være temaet for regeringspartiernes ordførertaler i dag.
Alligevel kan det jo godt undre en, at finanslovforslaget faktisk oser langt væk af, at man forsøger at støvsuge rundtomkring i hjørnerne for forskellige grupper af socialt udsatte, som skal bidrage til festen, for at regeringspartierne kan være så glade.
Jeg vil tage en af de grupper: den gruppe mennesker, som kommer ud for en arbejdsulykke, og som har brug for at få erstatning for deres tabte arbejdsfortjeneste.
Her vil regeringen hente 100 mio. kr. ud af deres erstatninger i det kommende finansår og over 400 mio. kr. over de kommende 4 år, og det i en situation, hvor antallet af ulykker stiger på grund af regeringens arbejdsmiljøpolitik, og i en situation, hvor erstatningsniveauet for disse mennesker allerede for 2 år siden blev forringet, sådan at de bidrog med næsten 300 mio. kr. til statskassen.
Nu vil man skære igen for nogle af de grupper, som kommer ud for en social nedtur, fordi de kommer til skade.
Mener ordføreren, at det er særlig rimeligt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Svaret er jo, at det er over 50 år siden, at 23-årsgrænsen blev brugt til noget.
Det er over 50 år siden, at valgretsalder osv. havde noget med 23års-grænsen at gøre, og derfor ønsker vi en ændring, for vi betragter unge mennesker på 18 år som voksne og myndige.
De kan køre bil, og de kan sidde i fængsel, og derfor er det også rimeligt, at de på det her område bliver sidestillet, og at man ikke arbejder med disse gamle grænser.
Det samlede forslag er en besparelse på 17 mio. kr.
Det er altså ikke i finanslovmæssig sammenhæng nogen stor besparelse.
Lissa Mathiasen (S), 2005-09-06:
Jeg glæder mig til svaret.
... at det sociale løft, vi godt ville give ...
Spørgsmålene til den anden del af boligstøtten synes jeg vi har lige så meget brug for at få svar på – jeg fik i øvrigt ikke begrundelsen for, hvorfor man egentlig vil tage det her fra pensionisterne – og det er den gruppe børnefamilier, hvor vi ønsker, at de unge får en uddannelse.
Vi ved, at der er en række familier, der har så lav en indkomst, at det betyder, at for de familier er svaret til deres barn: Vi kan ikke hjælpe dig økonomisk igennem en uddannelse, men vi kan give dig mulighed for at blive boende hjemme, du kan få maden.
Og nu kommer man – der har godt nok også været en teknisk diskussion med finansministeren – og siger: Jamen man er ikke barn, når man er 23 år.
Jeg er sådan set ligeglad med, om man er barn eller man er voksen.
Det, der er afgørende, er, at man lægger op til at tage 500 kr. om måneden fra en ganske almindelig lønmodtager, for man skærer i boligsikringen og siger: Det er ikke nødvendigt at give den hjælpende hånd.
Det betyder ...
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg er glad for, at fru Lissa Mathiasen har lagt mærke til, at vi ikke tager noget fra dem, der i dag er på den ordning.
Men vi har altså foreslået denne omprioritering, og for pensionister med en indtægt på under 120.000 kr. betyder det 100 kr. om året.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5049
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Det er rigtigt, at for mere velstillede pensionister kan man komme op på det lidt højere beløb.
Men en af årsagerne til, at den her ordning skal væk, er, at den vender helt forkert, for den tilgodeser de pensionister, der har den højeste indtægt.
Så derfor foreslår vi ordningen afskaffet.
Lissa Mathiasen (S), 2005-09-06:
Hr. Christian Wedell-Neergaard var stolt over finanslovudspillet, men gav også udtryk for i sin tale, at med hensyn til den danske økonomi var vi nærmest europamester.
Set i den forbindelse synes jeg, at vi trænger til også i dag at få en meget klar melding om: Hvad er så årsagen til, at man mener, at de kommende pensionister, dem, som fra den 1. januar kommer på pension, skal have 3.750 kr. mindre om året i boligstøtte?
Det er altså mennesker, som går på pension, som vel næppe skal ud at gå med aviser eller gøre rent – eller er det meningen, at de her mennesker skal ud at gå med aviser eller begynde at være rengøringsfolk?
Eller hvad skal de egentlig gøre?
Pensionister har som regel ikke så mange muligheder for at kunne tage så mange forskellige job, heller ikke helbredsmæssigt.
Og for dem vil godt 300 kr. mindre om måneden i støtte til deres husleje være vanvittig meget – at gå fra at have omkring 1.000 kr. til at have omkring 700 kr. til rådighed til at leve for, til fornøjelser, til alt!
Når nu dansk økonomi har det så godt, hvad er så begrundelsen for, at de her penge skal tages lige nøjagtig fra den her gruppe?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Jeg er glad for, at Det Konservative Folkeparti bliver karakteriseret som ambitiøst, og jeg vil også godt sige, at det ligger os meget på sinde at skabe langsigtede løsninger, hvor man ser ud i fremtiden og tør tage en chance.
Store anlægsinvesteringer i Danmark har altid været støttet af Det Konservative Folkeparti, fordi vi ser længere frem og vi gerne vil skabe langsigtede muligheder.
Så kunne jeg jo lidt polemisk sige til fru Lene Jensen, at når det ikke vokser mere end fra 0,75 pct. til 0,76 pct., så er det altså, fordi – igen – at BNP vokser.
Jeg tror ikke, at uenigheden er særlig stor.
Jeg tror i virkeligheden, at både fru Lene Jensen og jeg gerne ser, at vi så hurtigt som muligt får så mange valide projekter i gang som muligt under det her system, og at så mange virksomheder bliver involveret som overhovedet muligt.
Derfor er der forbindelsen over til erhvervslivet: at vi sikrer, at de deltager, fordi Barcelonamålsætningen jo stiller det krav, at man tager den private forskning med.