runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-20:
Kristeligt Folkeparti kan ikke andet end være enig med forslagsstillerne i, at handicappedes adgang til togstationer og andre kollektive transportmuligheder skal gøres bedre.
Kristeligt Folkeparti
Vi ved, at p.t. er manglende fysisk tilgængelighed et meget stort problem for handicappede; ministeren nævnte en del initiativer, der er taget, men der er meget tilbage at gøre.
Forslagsstillerne nævner regeringens investeringsplan og også puljen til stationsmoderniseringer, støjbekæmpelse og forbedret funktionalitet, som var blevet sløjfet.
I bemærkningerne nævnes der også et statusnotat fra Trafikministeriet, nemlig Status over indsats til forbedring af tilgængelighed, og heri står der, at der er et påtrængende behov for moderniseringer af en række stationer, for at disse kan opfylde ønsket om god tilgængelighed for alle rejsende; det drejer sig bl.a. om etablering af elevatorer, forbedring af perronbelægninger, bedre adgangsveje og ændrede perronhøjder, der er en forudsætning for en niveaufri indstigning i tog.
Så lad os
sammen vise vores handicappede medborgere, at vi tager dem alvorligt, og at vi ønsker dem med som aktive medspillere i det danske samfund. Vi har bl.a. også i arbejdsmarkedsforliget taget forskellige initiativer til at inddrage de handicappede i arbejdslivet og på arbejdsmarkedet, men hvad hjælper det, hvis de ikke kan komme frem til de arbejdspladser, der gerne vil ansætte dem, og som de gerne selv vil arbejde på, fordi bus- og togstationer på vejen dertil er komplet utilgængelige for dem?
Hvis der så ikke er mennesker, der kan hjælpe dem eller køre dem, ja, så må de opgive sagen.
Det synes vi i Kristeligt Folkeparti er ærgerligt.
Vi vil sætte turbo på udviklingen og på arbejdet med at rydde forhindringerne af vejen for dem.
Lad os benytte anledningen, nu vi har et europæisk handicapår, til at gøre noget ved sagen.
Vi ved, at i andre både europæiske og oversøiske lande er man langt længere fremme med hensyn til tilgængelighed for handicappede, end vi er i Danmark.
Lad os ikke lulle os selv ind i den vildfarelse, at vi er langt fremme eller godt med, for det er vi ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-20:
Vi synes i Enhedslisten, det er en god ting, at dette beslutningsforslag fremsat af Det Radikale Venstre er kommet frem til debat, således at vi kan prøve at afstikke nogle principper for den her diskussion inden de konkrete forhandlinger, som ministeren har indbudt til.
Så må vi jo se på baggrund af den her debat at få besvaret det spørgsmål, som står tilbage, om det nu er sådan, at regeringen er kommet på bedre tanker.
Uanset hvad ministeren siger om den tidligere regerings indsats og den nuværende regerings indsats, så må man jo sige, at den nuværende regering startede med et meget lavt ambitionsniveau på det her område, startede med på det her område ligesom på så mange andre at sætte tingene tilbage.
Nu har vi imidlertid fået forsikringer fra regeringspartierne, fra ministeren, om, at nu skal der ske en forøget indsats på det her område.
Om det så bliver i det samme omfang som det, der ligger i det radikale beslutningsforslag, er heller ikke afgørende for Enhedslisten, men det afgørende er, at de problemer, der ligger, bliver løst.
Vi er glade for, at de bliver kortlagt.
Vi er glade for, at ministeren har givet tilsagn om at fremskynde den kortlægning.
Vi ønsker at se en plan for, hvad det er for adgangsforhold, der skal forbedres, hvad det er for nogle elevatorer, hvad det er for nogle stationsforbedringer i det hele taget, hvad det er for nogle lifte, som skal forbedres, for at vi kan være sikre på, at vi ikke skal have en sådan beretning om vanskelighederne ved at komme frem i dette land, hvis man er gangbesværet, hvis man er handicappet, hvis man har været alvorligt syg, eller hvad nu problemet kan være, hvor man har brug for at kunne komme ind i et tog.
Vi hilser meget velkommen, hvis de ordførerindlæg, der har været, og hvis hr. Ikasts 1,5 mia. kr. er udtryk for, at der er en vilje, men vi ved det jo ikke endnu.
Det afhænger af de forhandlinger, der ligger.
Vores signal til regeringen skal i hvert fald være det klare, at vi er enige med forslagsstillerne i, at der skal afsættes de nødvendige midler hen over en årrække, således at der kan laves en plan, således at vi kan være sikre på, at vi kan sige, at vi har en målsætning, og at den bliver opfyldt. Hvis vi kan opnå det i forhandlingerne, så vil vi fra Enhedslistens side være godt tilfredse med det, og det vil i hvert fald være den melding til ministeren, vi kommer med på det her område.
Flemming Hansen (KF), 2003-05-20:
Jeg beklager, hr. formand, det var ikke for at afbryde debatten, det var tværtimod for at undgå, at den skulle blive sådan lidt afsporet.
Jeg må medgive hr. Martin Lidegaard, at når fru Margrete Auken også har hørt det, må jeg have sagt »den siddende«.
Vi ved godt, hvad jeg mener.
Det var den daværende regering, der havde en masse luft, og der skete efter vores opfattelse ikke rigtig noget.
Jeg tror, man vil opleve, der vil ske meget mere i denne regerings tid.
Til hr. Martin Lidegaard: Hvornår man bliver færdig med det arbejde i DSB, kan jeg ikke svare på.
Men jeg har sagt, at jeg vil bede om at få det fremskyndet, og det er sådan set det bedste, jeg kan gøre.
Jeg skal nok finde ud af, hvornår det kan være færdigt.
Så vil jeg gerne sige til den overordnede diskussion om pengene: Jeg har her fra Folketingets talerstol sagt, at jeg vil invitere samtlige Folketingets partier til en dialog om vores investeringsplan.
Jeg har haft to af partierne ovre.
Jeg tror, hr. Martin Lidegaard kommer på torsdag, hvis jeg husker rigtigt.
Der får vi jo rig lejlighed til at diskutere de her ting.
Det er jo netop det, der er meningen med den åbne politik, at vi gerne vil høre, hvad partierne siger.
Jeg danner mig et indtryk og siger, hvor det så er, at vi skal lægge det snit, vi ønsker at lægge.
Så takker jeg hr. Poul Andersen for anerkendelsen af, at vi jo gør meget.
Det er jeg sandelig glad for.
Hr. Poul Andersen sagde, at fordi det er handicapår, tør regeringen jo ikke andet.
Det er jo virkelig anerkendelse fra Socialdemokratiet af, at så gør vi det jo altså, når man siger, at vi ikke tør andet.
Vi tør godt gøre andet, men jeg garanterer for, at man behøver ikke være socialdemokrat, for at handicapforhold skal ligge en på sinde.
Det gælder alle partier her i Folketinget, så vidt jeg kan høre.
Poul Andersen (S), 2003-05-20:
Jeg mærkede mig ligesom fru Margrete Auken, at der blev sagt
Det har jeg selvfølgelig noteret mig, det er jo udmærket, at man er klar over den reelle situation.
Der har været 2 års stilstand, som vi nu kan forstå virkelig har bevirket, at man vil satse her i handicapåret.
Man tør vel ikke andet.
Det er vel derfor, vi hører om alle de her forbedringer på de her stationer.
Jeg skal love for, at det er en alvorlig lang liste, der blev remset op her.
For os er det ikke kun et spørgsmål om elevatorer og tilgængelighed.
Det er altså også et spørgsmål om, at der skal ske nogle reelle forbedringer på stationerne: bedre indretning, bedre informatik hele vejen rundt.
Det er derfor, vi ønsker den pose penge løbende over år.
Det var faktisk det, fru Karen Klint sigtede til.
Det er jo ikke sådan, at vi her i Danmark ikke har nogen folk, der er gode til designmæssigt osv. at kunne lave de ting, der kunne være nødvendige.
Beviset er jo, at det er en dansker, der har vundet den nordiske konkurrence.
Det synes jeg at regeringen skulle benytte sig af og inddrage den pågældende person.
Margrete Auken (SF), 2003-05-20:
Jeg mærkede mig, at ministeren sagde, at den siddende regering har sat meget lidt af.
Jeg tror, det var en freudiansk fortalelse.
Jeg tror, han mente den forrige, men han sagde den siddende.
Når vi så hører, hvad der faktisk bliver sagt.
Det er, fordi der er de ting, der
skal laves, så små og så billige, at det ikke spiller noget synderlig rolle i forhold til de sådan lidt tungere ting, der skal laves. Det er fint nok at få lavet de der ting.
Det er slet ikke det, vi siger.
Men vi kan jo høre bag det her, at der er ikke ret meget kød på de frikadeller i den sammenhæng her.
Alle mulige andre grupper kan komme til at bruge dem.
Det er altså helt afgørende, at det er på stationerne, og vi har sagt, at det som et minimum i hvert fald skal være på skiftestationerne, at vi får det nu.
Jeg kunne ikke høre, at trafikministeren sagde, at det var man selvfølgelig ikke bare klar over, men også i gang med at gøre noget ved.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-20:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens tilsagn om at forsøge at fremskynde den registrering, der er i gang, for det ville jo være fantastisk gavnligt at få den, inden vi skal til at diskutere finanslov og investeringsplansprioriteringer.
Så jeg håber, at der i ministerens tilsagn lå, at man vil forsøge at få det fremskyndet så meget, at vi kan nå at få den debat, inden vi skal sætte kroner og øre på.
For den anden halvdel af det, jeg sådan indgik en, håber jeg, delvis aftale med Dansk Folkeparti om, var jo ikke bare registreringen, men også at tage konsekvensen af den registrering. Det vil sige, at det nu åbenbares, er jeg bange for, hvor mange stationer der egentlig har problemer i bredeste forstand med det her.
Jeg håber, at der også lå det i ministerens tilsagn, for i så fald går jeg da herfra som en glad mand.
Jeg var ellers så glad for at kunne læse, at Dansk Folkepartis politiske ordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, var ude at melde positivt ud i forbindelse med det her forslag i metroXpress for nogle uger siden, men vi ved jo også godt, at Dansk Folkeparti er lidt klemt i forhold til finansloven og selvfølgelig har svært ved at give nøjagtigt tilsagn nu.
Det er også det, vi kan høre på ordføreren.
Jeg forstår, at man er enig i intentionen, men at man gerne så en lidt mere dybdegående analyse af, hvor stort behovet egentlig er.
Det er jeg faktisk enig i.
Vi har måske ikke helt tilstrækkeligt grundlag til at sætte nøjagtige beløb på, men som hr. Poul Fischer er inde på, så er der nok nærmere brug for flere midler end færre midler i forhold til det, vi har foreslået.
Men nuvel, mit spørgsmål er: Skal jeg forstå det sådan, at Dansk Folkeparti vil være med til i forbindelse med det her beslutningsforslag at opfordre ministeren til at lave en analyse af dette arbejde, sådan at vi kan sætte beløb på i forhold til finansloven 2004?
Poul Fischer (DF), 2003-05-20:
I dette beslutningsforslag opfordrer Det Radikale Venstre til, at der afsættes 250 mio. kr. over de næste 5 år til at forbedre handicappedes adgang til togstationer og andre kollektive trafikknudepunkter.
Dansk Folkeparti har stor forståelse for forslaget og er enig i, at vi skal forbedre forholdene for vore handicappede ved anvendelsen af den kollektive trafik.
Igennem de sidste 20-25 år kan vi konstatere, at der ved projektering af byggeri og anlæg har været fokus på, at handicappede kan færdes tilfredsstillende, hvilket er med til at give denne gruppe en klart forbedret livskvalitet.
Der er indkøbt nye tog og S-tog, der tillige med perronreguleringer bevirker niveaufrie indstigninger.
Der er handicaptoiletter, og der er bedre gangbredder.
Vi er netop i følgegruppen til trafikbetjeningen af Bornholm ved at udarbejde udbudsbetingelser, hvor der naturligvis også er fokus på de handicappedes forhold.
Der er gjort meget, men der mangler stadig meget.
Det, der er hovedproblemet, er fortidens synder, altså før ca. 1980.
Da var man ikke i byggeri- og anlægssektoren bevidst om at projektere, således at man tog hensyn til vore handicappede medborgere. Det Radikale Venstre foreslår i dette beslutningsforslag, at man anvender 250 mio. kr. på dette område de næste 5 år
Det virker som et skud i tågen.
Det kan være for meget, men det er sandsynligvis for lidt, hvis man skal have det rettet op til et anstændigt niveau.
Mange større stationer mangler f.eks. elevatorer.
Det, Dansk Folkeparti mener, er, at der er behov for en registrering af, hvad der er af mangler, hvad dette koster, og så få det ind i en planlægningsfase, hvor disse tiltagsområder prioriteres på lige fod med andre indsatsområder som f.eks. trafiksikkerhed.
Banestyrelsen har i samarbejde med DSB lavet en prioritering af de stationer, der trænger til moderniseringer, men om det er fuldt dækkende, er et spørgsmål.
I Dansk Folkeparti er vi ikke så sikre på, at det er rigtigt at have f.eks. 50 mio. kr. pr. år stående på en konto til tiltag; vi er mere interesseret i at få planlægning på og så få det udført og ud af verden.
Poul Andersen (S), 2003-05-20:
Det er et godt forslag, De Radikale har fremlagt her i dag.
En del af det er jo fra den tidligere SR-regering, der sammen med SF og Enhedslisten havde en pulje, der bl.a. var til elevatorer, men også til modernisering af stationerne, så vi kunne afhjælpe generne for gangbesværede og handicappede osv. og gøre stationerne mere attraktive og hensigtsmæssige og derved også få flere passagerer til at benytte den kollektive trafik.
Jeg forstår godt, at trafikministeren ikke var oppe at besvare fru Karen Klints spørgsmål, for der er jo noget, der ikke harmonerer.
Man står og taler meget om, at man vil gøre mange ting for de handicappede også på togstationerne, men man glemmer at fortælle, at det første, man gjorde, da man dannede regering, netop var at fjerne de penge til puljen til stationsmoderniseringer.
Det viser jo med al tydelighed, at der er forskel på den tidligere regering og denne regering med hensyn til menneskesyn.
Det synes jeg da ikke at man skal lægge skjul på, og man har brugt de penge til andre ting sammen med sit støtteparti, Dansk Folkeparti.
Det gjorde man uden at have nogen som helst skrupler over for de handicappede.
Det skylder ministeren sådan set en forklaring på her i dag.
Så kan man gøre tingene op på mange måder, men det var faktisk det, der skete.
Vi vil selvfølgelig gå ind i forhandlingerne om trafikinvesteringsplanen med regeringen, hvis vi bliver budt med til bordet, med det sigte, at vi ønsker at få genindført den pulje med den tekst og med det indhold, som vi var enige med både De Radikale og med SF og Enhedslisten om.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Jeg synes, det var et godt indlæg, Dansk Folkeparti kom med også indholdsmæssigt, at der er nogle reelle problemer, og jeg synes, at man altid skal tage imod en fremstrakt hånd, og den fremstrakte hånd fra Dansk Folkeparti var at lave en midtvejsevaluering.
Jeg synes, Folketingets Socialudvalg ganske enkelt skal sætte sig ned og skrive en beretning, hvor vi bakker op om Dansk Folkepartis forslag om en midtvejsevaluering, skriver en beretning om, hvad en sådan midtvejsevaluering skal indeholde, og så skidt med, at man kan have den tanke, at en midtvejsevaluering og en redegørelse minder om hinanden.
Det er jo lige meget, det er en strid om ord; det afgørende er indholdet.
Så tak for tilsagnet fra Dansk Folkeparti.
Nu er der et flertal for at lave en midtvejsevaluering.
Det er en god dag.
Line Barfod (EL), 2003-05-20:
Jeg blev noget forvirret af det sidste, fru Pia Kristensen sagde: at man gerne vil have en midtvejsredegørelse, og at man ikke kunne støtte Enhedslistens forslag.
Jeg forstår ikke helt, hvad det så er, man vil have midtvejs, hvis man ikke vil have, at Folketinget skal have den.
Eller hvad er det, der er forskellen på det og så det, vi har stillet forslag om?
Jeg kan dårligt forestille mig noget mere beskedent på det her område end at bede om at få en redegørelse til Folketinget, så vi har en mulighed for løbende at diskutere, om vi synes, det går den rigtige vej, eller om der er nogle flere initiativer, vi eventuelt kunne forestille os man kunne tage på det her område.
Så vil jeg bare gerne høre, om Dansk Folkeparti støtter, at der skal være regler for, at det offentlige rum skal være tilgængeligt for handicappede, eller om man tværtimod - som jeg kunne forstå der lå i det, ministeren sagde - mener, at man skal fjerne nogle af de regler, der i dag er for at gøre det offentlige rum tilgængeligt for handicappede, f.eks. krav om, at der skal være handicaptoiletter, elevatorer osv.
Karen J. Klint (S), 2003-05-20:
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kristensen, om Dansk Folkeparti vil være med til at gentage opfordringen til den koordinerende minister for handicapåret om at få nedsat en følgegruppe, så vi får en mere formaliseret evaluering end den, der står antydet i planen.
Jeg hørte, at fru Pia Kristensen talte om, at det er godt at få en midtvejsredegørelse, men hvis vi skal have redegørelser og vi skal have evalueringer, hvorfor så ikke gå lidt mere systematisk til værks?
Der blev også sagt noget om, at vi ikke kan lovgive os ud af det.
Her har jeg lyst til at sige, at der er da nogle partier, der er med til at fjerne penge fra området, og det er at gå den modsatte vej; det er f.eks. penge til elevatorer
på banegårdene.
Pia Kristensen (DF), 2003-05-20:
Et samfund skal være tilgængeligt for alle, handicappede som ikkehandicappede.
Vi taler om ligebehandling, og det er også målsætningen i dansk handicappolitik i dag.
Tidligere placerede man handicappede på særlige institutioner.
Men selv om det efterhånden er mange år siden, at institutionsbegrebet blev ophævet, så oplever vi fortsat, at handicappede på flere områder ikke er en integreret del af det danske samfund.
Når vi nu alle er enige om, at handicappede skal ligebehandles med ikkehandicappede og kompenseres for deres handicap, kan det undre, at der fortsat er så mange hindringer for, at handicappede kan komme omkring i byrummet med de offentlige transportmidler, få en uddannelse, et arbejde osv., osv. Når vi taler om tilgængelighed, er handicappede tit udelukket fra at deltage i det almindelige samfundsliv.
For fysisk handicappede er der store forhindringer, især for de
dårligt gående og kørestolsbrugere.
Der er f.eks. ingen elevator, og der er ingen adgang til et egnet toilet.
Det går fremad med meget små skridt.
Ministerielle handlingsplaner er da helt klart et første og nødvendigt skridt for at skabe fremdrift på området, og kommuner og amter skal selvfølgelig være medspillere.
I Dansk Folkeparti er vi imidlertid af den opfattelse, at man ikke kan lovgive sig til alt.
Det drejer sig også om holdninger
til handicappede, hvad befolkningen forstår ved det at være handicappet, og at vi indretter vores omgivelser og systemer derefter som den naturligste ting i denne verden.
Det forslag, vi behandler her, handler hovedsagelig om tilgængelighed.
Det er et sympatisk forslag, men vi synes, det falder meget tæt på regeringens netop fremlagte handlingsplan.
I Dansk Folkeparti hilser vi med tilfredshed, at regeringen netop har sat det tilgængelige samfund øverst på dagsordenen.
Uden tilgængelighed til informationer, til de fysiske omgivelser og til uddannelse og arbejde vil mennesker med handicap aldrig kunne opnå integration, lige muligheder og et værdigt liv.
Regeringens handlingsplaner, der blev fremsat for et par måneder siden, indeholder mange gode initiativer, som Dansk Folkeparti vil følge på tæt hold, for der skal selvfølgelig også være handling bag de fine ord.
Der er immervæk tale om mange initiativer, boligforhold, beskæftigelse og uddannelse, tilgængelighed til fysiske omgivelser, offentlig forvaltning, fritid og livskvalitet.
Så omfattende og vigtige indsatsområder kan man ikke måle effekten af efter kort tid.
Områderne skal selvfølgelig følges nøje, så Dansk Folkeparti vil hermed opfordre ministeren til at komme med en midtvejsevaluering, muligvis her til efteråret.
Vi forventer ikke, at der sker en revolution på handicapområdet her og nu, så derfor mener vi, at det er urealistisk at opfordre regeringen til at komme med en redegørelse om resultaterne inden udgangen af folketingsåret 2003-04.
På den baggrund må Dansk Folkeparti afvise forslaget.
Karen J. Klint (S), 2003-05-20:
Socialdemokraterne støtter gerne en evaluering af handicapåret inden udgangen af næste folketingsår, også selv om det fremgår af planen, at regeringen faktisk først agter at evaluere det i året 2004-05.
regeringen med handicapplanens implementering?
Svaret fik vi den 26. marts i år, og det var ikke overraskende, at man ønskede, at alle 25 initiativer i planen skulle gennemføres.
Men der var ikke noget mål, der var ikke nogen konkrete ting og tal i planen.
Der er altså det problem med planen, at den ikke er særlig konkret, og det er det, vi har været med til at efterlyse.
Svaret fra regeringens koordinerende minister var, at der var afsat 300 mio. kr. til forbedringer af tilgængelighed i det almene byggeri, og at der kommer en ændring af byggeloven i næste samling, så der over de næste 20 år sikres tilgængelighed i eksisterende byggeri. Det lykkedes mig heller ikke at få økonomi- og erhvervsministeren til at købe ideen om, at der allerede nu skulle nedsættes en følgegruppe med deltagere udefra, så den i planen beskrevne evaluering kunne blive en mere bevidst og løbende proces og ikke en rent bagudskuende drøftelse, der mere eller mindre tilfældigt bliver det, man nu kan huske, i stedet for en systematisk opsamling af erfaringer med de initiativer, der trods alt står i planen.
Det er derfor helt rigtigt, at Folketinget bliver nødt til at hjælpe ministrene på vej i evalueringen ved at bede om en tidligere status end den status, der står i planen.
Det er ikke nok at vente på, »når den tid kommer«, som der står i planen, og som jeg også fik i svaret, for hvornår er det, at den tid kommer? Jeg vil derfor foreslå Enhedslisten og også andre partier uden for regeringen måske, at vi går sammen og ser på, om der er nogle af elementerne, der også egner sig til åbne samråd.
Når vi ikke har noget konkret i planen, er vi måske nødt til at lave vores egen lille proces med hensyn til, hvordan vi får lavet nogle små statements og nogle små statusting, så vi har noget bagefter og har lidt skriftligt om, hvordan det så gik, når der skal evalueres, sådan at den evaluering, der kommer til sin tid, ikke bare bliver en festtale, men ret konkret.
Et af de spørgsmål, vi bl.a. kunne stille, er jo: Hvor mange midler har den nye regering faktisk fjernet? Der er fjernet noget ved - når vi skal drøfte den næste sag - perroner og i banegårde.
Der er også fjernet nogle penge til elevatorer.
Det kan vi også se på under den næste sag, der er på dagsordenen, for det er i hvert fald inden for trafik meget velegnet netop at have design for alle.
Vi er med på ideen.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-20:
Ja, Venstre er med på, at tilgængeligheden skal være fuld og hel, og at det ikke skal være noget proforma.
Det har jeg bestemt ikke talt for her fra talerstolen.
Det er ikke kun noget med en lift.
Det er også noget med, hvordan tilgængeligheden er, når det gælder offentlige informationer, hvordan man kan søge offentlige informationer på internettet, hvis man er blind, og den slags.
Det er en lang række systemer, der skal bygges op, og det er et kæmpeprogram, som regeringen heldigvis har kastet sig ud i, og det støtter vi.
Line Barfod (EL), 2003-05-20:
Jeg håber så, at hr. Flemming Oppfeldt nogenlunde hurtigt kan vurdere, hvilket årstal eller måned Venstre mener er tilstrækkelig for at få den her redegørelse, om man kan støtte, at der kommer en redegørelse.
Når man støtter selve ideen om en redegørelse, burde det også være muligt for Venstre at finde en dato.
Det, jeg sådan set er mest interesseret i at høre, er, om Venstre vil være med til at sikre, at tilgængelighed bliver et reelt mål og ikke bliver noget, der kan opfyldes ved at lave nogle proformating som at indrette et handicaptoilet i kælderen eller ved at sørge for, at der er en afsats lige inden for forretningsdøren, men at man rent faktisk også kan komme til og kan komme ind med en kørestol, hvis det er det, man har behov for.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-20:
Det, Venstre støtter, er regeringens handicapplan fra februar 2003, hvor der er en lang række detaljeret beskrevne initiativer.
Jeg er ikke tekniker nok til at kunne afgøre det lige her.
Vi vil godt have sat initiativerne i gang og få dem til at have fuld virkning, så vi kan foretage en ordentlig bedømmelse af det hele.