runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-03-25:
Så må jeg starte med at sige til ministeren, at begrebet hele tiden tilsyneladende er et begreb, som godt kan forstås som et tidsbegrænset begreb, for vi, der sidder herinde og har fulgt denne her sag i nogle år, og nogle har fulgt den længere, husker noget andet. Selv om ministeren står heroppe og siger, at regeringen har været klar i mælet hele tiden, så erindrer jeg da en sag tilbage fra 2002, hvor et enigt Ministerråd gav Grækenland lov til at give statsstøtte til de bomuldsbønder, som havde overskredet deres kvoter, og det var altså et enigt Ministerråd.
Men ministeren sagde heroppefra fra starten, at hun egentlig havde regnet med, at det her forslag blev trukket. Der vil jeg godt komme med en begrundelse for, hvorfor vi har været med til at sige, at det alligevel nok var fornuftigt at lade det køre her i salen.
Det er jo sådan, at de ting, der foregår i Europaudvalget, foregår bag lukkede døre.
Der kommer ganske vist et fyldigt referat, men det er ikke tilgængeligt for offentligheden, og vi har faktisk syntes, at det var fornuftigt, selv om der blev givet et mandat fra et flertal i fredags i Europaudvalget, også at have denne her drøftelse i salen med efterfølgende referat.
Det er jo en sag, der har været strid om i rigtig mange år, og vi er selvfølgelig ligesom de andre forslagsstillere til det her beslutningsforslag kisteglade for, at vi nu kan slå søm i det i et egentligt beslutningsforslag her og få gjort det helt klart som det, der er substansen i forslaget, nemlig at regeringen aktivt skal arbejde for et stop for EU-støtte til bomulds- og tobaksdyrkning.
Derfor synes jeg, at vi har god grund til alligevel at have opretholdt det her beslutningsforslag som et, der også skulle komme til drøftelse her i salen med referat.
Så synes jeg sådan set ikke, at der var nogen grund til den lille finte, ministeren prøvede ved at sige, at hun var enig i fuld afkobling, men sådan set ønskede at gå videre, fordi det ikke fremgik af forslaget, at det skulle være en fuldstændig aftrapning.
Sådan hørte jeg det, men jeg er glad for, hvis jeg hørte det forkert, for så ville jeg nok sige,
så havde ministeren læst det her forslag med nogle meget specielle læsebriller på.
Men på vegne af beslutningsforslagsstillerne vil jeg i hvert tilfælde gerne udtrykke glæde over, at vi nu er nået et skridt videre, et meget, meget vigtigt skridt videre med denne her sag, og dermed i det hele taget også et skridt videre i den sag, der handler om at få afviklet EU's landbrugsstøtte.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-25:
Det er jo korrekt, at der var en rundbordssamtale på rådsmødet i tirsdags, hvor landene havde mulighed for at tilkendegive deres holdninger på de to områder, i øvrigt også om olivenolie og humle.
Men det var de her to områder, der er de politisk mest vanskelige.
Der blev der givet ind fra de lande, fru Ritt Bjerregaard nævner, nemlig UK og Holland, vedrørende dette område, men der har ikke været nogen substansdrøftelse.
Der er indkaldt til et ekstraordinært rådsmøde, jeg mener, det er lige over midten af april måned, og derfor vil vi få lejlighed til, selv om jeg jo har fået mandat endnu en gang, at vende denne her sag i Folketingets Europaudvalg.
Til hr. Martin Lidegaard skal jeg bare sige, at jeg hørte noget med, at sådan et beslutningsforslag flytter noget.
Det her har altså ikke flyttet på regeringens holdning, den har været den samme hele tiden.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-03-25:
Vi må naturligvis fra Kristendemokraternes side fortsætte glæden, som har været udtrykt under behandlingen af det her beslutningsforslag.
Det er vigtigt for os, at når det gælder et tema som det her, som i den grad gør en verden til forskel for familier i bl.a. Centralafrika, så er det vigtigt, at det ikke bare er ord, vi bruger ved festlige lejligheder og skåltaler, men at det også bliver udmøntet i praktisk politik.
Med den opbakning, der er til indholdet af det her beslutningsforslag, glæder vi os da over, at her er i hvert fald et enkelt eller et par områder, hvor det kan gøre en forskel for de mennesker, der knap nok har til dagen og vejen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-25:
Også i Enhedslisten glæder vi os over de fremskridt, der sker på det her område, og jeg kan ikke lade være med i de her debatter ustandselig at komme tilbage til mødet i Cancún.
Der havde vi faktisk den situation, at mangelen på fremskridt på bomuldsområdet var afgørende for, at man ved starten af konferencen snublede i trådene og ikke fik gang i tingene.
Derfor er det så meget desto mere glædeligt, at der nu i Folketinget er enighed om det, og at vi skal gå den vej, så vi er i Enhedslisten meget glade for at kunne være medforslagsstiller til et sådant initiativ.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-25:
Også fra radikal side glæder vi os over den store opbakning, der er til det her forslag.
Det er jo en politik, vi har kæmpet for i mange år, nogle gange lidt alene sammen med få andre partier, andre gange - især her på det sidste - med flere partier, hvad vi glæder os over.
Det er et eksempel på, at selv om det nogle gange kan forekomme helt illusionsløst, havde jeg nær sagt, at stille sig op og sige nej, når alle andre siger ja, så flytter man altså nogle gange noget ved at lave en klar politisk markering.
Måtte det også ske i EU's Ministerråd.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-25:
I den aftale, der blev lavet, det kompromis, vi nåede frem til under CAP-reformforhandlingerne, blev det indskrevet i aftalen, at man formodentlig i 2006, måske først i 2007 kommer i den situation, at man rammer loftet for landbrugsbudgettet, og at man derfor i den situation skal skære i den direkte støtte.
Det står simpelt hen i aftalen.
Tidspunktet vil formodentlig være afhængig af, hvilke reformer man i øvrigt måtte beslutte sig til i Ministerrådet.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-25:
Jeg skal egentlig fortsætte med de korte meldinger.
Beslutningsforslaget er helt i overensstemmelse med konservativ politik på det her område, og vi kan jo glæde os over, at det også er den politik, regeringen fører.
Derfor kan jeg kun tilføje til de øvrige, at Det Konservative Folkeparti også kan stemme for beslutningsforslaget.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-25:
Efter nu at have hørt hr. Thor Gunnar Kofoed, så begynder jeg at spekulere på, om han også skal have sine skolepenge tilbage for ikke at kunne læse, for hvis han kigger på forslaget, vil han kunne se, at der står den
19. december
Men jeg har et enkelt spørgsmål, for nogle gange kører der nogle rygter, og det her er jo en god mulighed for at få aflivet et sådant rygte.
Et af rygterne skulle gå på, at Danmark sammen med Storbritannien og Holland var ved at fravige sin hidtidige politik i Rådet, og at man nu var parat til at acceptere for tobakkens vedkommende en afkoblingsgrad på 50 pct.
Jeg håber, at ministeren vil være i stand til at afkræfte det under behandlingen her.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-25:
Det er jo et aktuelt beslutningsforslag, som vi lige har hørt fra ministeren, og i fredags gav vi fuldt mandat til ministeren om at tage til Bruxelles og forhandle det på plads.
Derfor er vi i Venstre meget glade for, at man bakker så meget op om Venstres og regeringens politik om fuld afkobling på det her område, at man ligefrem laver et beslutningsforslag, hvor man bakker op om Venstres politik.
Det takker vi meget for.
Så vi bakker op om forslaget.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-25:
Jeg vil godt starte med at takke for debatten.
Den startede - som vi har været inde på her nogle gange - med en procedure i Europaudvalget, hvor ministeren fik et mandat, og vi har klart fået fastslået, at det var et mandat, der alene hvilede på Dansk Folkepartis stemmer.
Jeg var da også glad for den sidste afklaring, der viste, at der ikke er indført en ny procedure.
Det er ikke Europaudvalget, der bestemmer, hvordan ministeren videre skal føre forhandlingerne, og derfor må jeg sige, at det er ministerens og regeringens valg og deres valg alene, at det, der nu skal gennemføres, som drejer sig om godt og vel 7 mia. kr., skal gennemføres med et meget snævert flertal her i Folketinget, at det skal gennemføres med et parti, der har gjort det til hovedsagen at være modstander af EU.
Ministeren havde ikke behøvet at foretage et sådant valg.
Det er et politisk valg, det er ministeren, der har bestemt, at det skal være så snævert.
Jeg synes også, det har været godt, at vi har fået fastslået, at der var mange andre partier, der gerne havde set en anden procedure, som gerne havde set, at de 10 pct., som ville have drejet sig om ca. 740 mio. kr., var blevet brugt til en fornuftig indsats, der både var kommet landbruget, miljøet, kvaliteten og dyrevelfærden til gode.
Det ville regeringen ikke, og derfor får vi nu et resultat, der efterlader regeringen sammen med Dansk Folkeparti med noget af det mest afgørende inden for landbrugspolitikken, der kommer til at ske gennem lang tid.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-25:
Jeg tror ikke, der er nogen uoverensstemmelse mellem min og Enhedslistens ordførers opfattelse i denne her sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-25:
Det er da beroligende at høre.
Nu antyder ministeren jo nærmest, at det var noget vrøvl, hr. Christian H. Hansen stod og sagde på talerstolen, og det kan man naturligvis heller ikke udelukke, at det var.
Men jeg synes alligevel, det har været væsentligt at have denne her lille ordveksling, også fordi jeg jo er bekendt med, at Dansk Folkepartis EU-ordfører gennem mange år, hr. Kristian Thulesen Dahl, har været en meget energisk forkæmper for fuld åbenhed og åbne døre og alt muligt i Europaudvalget.
Derfor ville det jo være meget forstemmende, hvis hr. Kristian Thulesen Dahls partifælle, det går jeg ud fra, ministeren er enig i, anvendte sådanne arbejdsmetoder.
Mariann Fischer Boel (V), 2004-03-25:
Jeg bliver nødt til at skuffe hr. Keld Albrechtsen.
Der er ikke tale om hemmelig udveksling af dokumenter eller pålæg til mig, der ligger ud over det mandat, jeg har fået i Europaudvalget.
Jeg tror, det har været en metafor, tror jeg, det hedder, som Dansk Folkepartis ordfører har betjent sig af.
Det er jo klart, at jeg ikke rejser rundt i Europa med små sedler i lommen.
Henrik Vestergaard (V), 2004-03-25:
Jo, men er det ikke korrekt, at denne her CAP-reform ligger inden for rammerne af de WTO-udspil, der var, selv i Cancún, selv om de så ikke blev til noget
Og er det ikke korrekt, at når vi går væk fra den direkte produktionsstøtte til trods alt en mere bred og underliggende støtte, så er der mere markedsorientering og mere fokus på at producere de varer, som markederne efterspørger?
Jeg bestrider ikke, at der er mange, der har en dagsorden, der hedder, at vi ikke skal have trappet landbrugsstøtten for langt ned, men de 77 lande, de fattigste lande, især de afrikanske, vil jo heller ikke have de her liberaliseringer, fordi de så mister værdien af nogle af de særlige markedsadgangsbetingelser, de har.
Der er faktisk afrikanske lande, der rejser rundt i Europa lige i øjeblikket stadig væk med den dagsorden.
Så der er for mange i den her verden, der ikke ønsker de her liberaliseringer.
Når man så kritiserer EU's udspil til en landbrugsreform, så er det vel korrekt at sige, at den lige præcis holder sig inden for enhver af de rammer, der kom udspil om i Cancún i Mexico i WTO, og at flytning af midler - trods alt - fra det, der hed den blå boks, til den grønne boks, er mindre markedsforvridende, så vi får en større markedsorientering.
Det kan godt være, at vi ikke er kommet langt nok, men vi er da bestemt på rette vej.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-25:
Se, nu lyder det jo næsten, som om det var naturstøtte, vi forhandlede om, for det var jo Danmarks Naturfredningsforening og mange andre, der skulle høres i stedet for landbruget.
Eller hvad var det, hr. Kristen Touborg lagde op til?
Men accepterer hr. Kristen Touborg ikke, at der er politiske partier i Folketinget, der kan tale om det her, de, der har været med fra starten og givet mandat til ministeren?
Accepterer hr. Kristen Touborg ikke, at vi kan have drøftet de her ting samtidig med, at der har kørt en helt åben debat i hele Danmark blandt dem, denne støtte drejer sig om?
At man så har valgt i politiske kredse at finde en model, kan man ikke acceptere, at det også kan køre?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-03-25:
... herunder også reglerne for god landbrugs- og miljømæssig stand, samt at landdistriktspolitikken styrkes gennem modulation og udvidelse af de foranstaltninger, der kan indgå i landdistriktsprogrammer, der i øget grad kan støtte forbrugerhensyn, fødevarekvalitet, fødevaresikkerhed og miljø.
Som sagt opfatter vi i Det Konservative Folkeparti reformen som et vigtigt om end beskedent skridt mod afvikling af landbrugsstøtten, og det hilser vi velkommen.
Det Konservative Folkeparti går ind for en afvikling af landbrugsstøtten på lang sigt, ikke mindst fordi landbrugsstøtten i de rige lande blokerer for, at ulandene kan få reel adgang til vore markeder med alt, hvad det indebærer.
En afvikling af støtten vil være af meget stor betydning for ulandene.
Danske landmænd og hele landbrugserhvervet er meget dygtige og meget effektive. Jeg er helt overbevist om, at de sagtens kan klare sig uden støtte, men naturligvis ikke hvis andre landes landbrugere får støtten.
Den reform af den fælles landbrugspolitik i EU, som er emnet for forespørgslen i dag, er et vigtigt skridt på vejen mod en afvikling af landbrugsstøtten, om end der er lang vej igen.
En meget uheldig virkning af den hidtidige støtte har været, at det, der drev den enkelte landmand til at vælge en bestemt produktion, kunne være spørgsmålet om, hvor stor støtte han kunne få til produktionen.
Det gøres der nu op med, ved at vi afkobler langt størstedelen af støtten, 96 pct., så udbetalingen af den ikke mere er afhængig af produktionen, men derimod af arealet af landbrugsbedriften.
I Danmark har vi valgt den såkaldte hybridmodel, hvor den afkoblede støtte dels fordeles ligeligt over arealet, og dels for så vidt angår mælk og oksekød fordeles efter den hidtidige produktion.
Den afkoblede støtte vil som allerede nævnt være godt 96 pct., altså langt den største del. Af øvrige virkninger af reformen af EU's fælles landbrugspolitik vil jeg nævne de elementer, som også indgår i det forslag til vedtagelse, som jeg er medforslagsstiller til, nemlig at udbetalingen af al direkte landbrugsstøtte sker på grundlag af overholdelse af de vedtagne cross compliance-bestemmelser.
Det er faktisk et kendt begreb i visse kredse, skulle jeg sige ...
Christian H. Hansen (DF), 2004-03-25:
Nej, bestemt ikke, og hr. Martin Lidegaard ved også udmærket, at det ikke forholder sig sådan.
Jeg betragter det lidt som et drillespørgsmål, men det er også i orden, det skal der være plads til.
Sådan som vi har opfattet det ud fra artikel 69, så er rammerne for det første meget snævre, og det vil sige, at hvis man heller ikke gør brug af midlerne inden for rammerne, så rammer det tilbage på én som en boomerang, og at det i øvrigt også kan gå over og få virkning på de midler, der
ligger i landdistriktspuljerne, og det er vi i Dansk Folkeparti overhovedet ikke interesseret i.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-25:
Nu er det jo en større diskussion, hvor fleksibel eller ikkefleksibel artikel 69 er.
Vi kunne alle sammen ønske os noget mere fleksibelt, men der er rent faktisk mulighed for både at finansiere natur og økologi over denne pulje.
Så selv om der ikke måtte ske de store ændringer i artikel 69, kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Dansk Folkeparti simpelt hen af princip bare ikke vil sætte penge af til økologi og natur og dyrevelfærd.
Kristen Touborg (SF), 2004-03-25:
Når hr. Thor Gunnar Kofoed siger, at det jo godt kunne tænkes, at der var foregået en drøftelse i det politiske landskab, så tvivler jeg da ikke på, at det er rigtigt.
Det, jeg bare sætter et stort spørgsmålstegn ved og beklager, er, at det politiske landskab så tilsyneladende har været meget, meget smalt i den her sag.
Det er jo ikke en given sag, at alle de godt 7 mia. kr., der bliver givet, skal gives direkte til landbruget.
Christian H. Hansen (DF), 2004-03-25:
Som det ser ud på nuværende tidspunkt, hvor man går ind og kigger på den snævre margen, der er for brugen af artikel 69, så ser vi ikke, at der bliver den store mulighed for at komme til at gøre brug af den.
Men hvis det viser sig, at der bliver firet på rammerne inden for artikel 69 og firet på mulighederne, så er det selvfølgelig ikke en afvisning fra Dansk Folkepartis side.
Hvis vi tager VMP-forhandlingerne først, så er det vel sådan, at Dansk Folkeparti da også har sagt nogle ting under de forhandlinger; det går jeg ud fra at de, der har været til stede, så også har hørt.
Der er også blevet stillet nogle spørgsmål.
Som bekendt blev der så sent som i går stillet spørgsmål om nogle beregninger, så det er jo ikke sådan, at man ikke siger noget overhovedet.
Det er også vores opfattelse, at ministeren forsøger at få den gjort bedre, og vi ser frem til at det sker.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-25:
Gjorde Dansk Folkeparti f.eks. noget forsøg på at få sikret muligheden for at afsætte midler, som vi har haft diskussion om, artikel 69 f.eks.?
Det tror jeg faktisk ikke.
Men jeg synes egentlig, Dansk Folkeparti skulle fremlægge, hvad det var helt specifikt, man bad regeringen om i forbindelse med det mandat.
Det synes jeg ville være fair og ordentligt.
Så vil jeg godt spørge, om grunden til, at vi ikke har hørt noget til Dansk Folkeparti i vandmiljøplanforhandlingerne indtil nu, er, at Dansk Folkeparti har accepteret ministerens fortolkning af artikel 69 og derfor mangler et afgørende redskab i vandmiljøforhandlingerne.
Man har skudt sig selv i foden, nu står man med tomme hænder, og det kan jo være, at det er forklaringen på Dansk Folkepartis enorme tavshed.
Det kan også være dér, hr. Christian H. Hansen går og giver små sedler til ministeren, som befolkningen ikke er involveret i.
Det skal jeg ikke kunne sige, det er en mulighed, det kan ministeren jo også oplyse om.
Christian H. Hansen (DF), 2004-03-25:
Nu er det jo sådan, at jeg også tror på, at hr. Keld Albrechtsen er af den opfattelse, at så meget indflydelse, man kan få, så meget skal man søge at få.
Her har man givet ministeren en mulighed for at gå ned
, men der er jo ingen, der har sagt, at vi ikke har givet ministeren en lille seddel med i lommen om, hvad vi synes ministeren også skulle gå ned og forhandle.
Nogle af de ting, jeg var inde på i min ordførertale, var nogle af de ting, jeg var godt tilfreds med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-25:
Jeg synes ikke, det lykkedes hr. Christian H. Hansen at besvare fru Ritt Bjerregaards spørgsmål om, hvorfor man gav ministeren mandat.
Der kom en forklaring om, at jamen ministeren skulle have sit mandat, for ellers kunne ministeren ikke forhandle.
Men betyder det, at Dansk Folkeparti fremover giver ministrene blankochecks?
Ministeren kommer og siger: Jeg skal have et mandat, for ellers kan jeg ikke forhandle.
Og så siger hr. Christian H. Hansen: Nå ja, men så må ministeren jo have et mandat.
Jamen sådan lød svaret.
Vi andre siger, at ministeren kan få et mandat, hvis ministeren måske vil være så venlig at forsøge på at arbejde for det og det og det, og så siger ministeren måske ja eller nej, og så bliver vi enige om, at vi kan give mandatet.
Sådan plejer vi at arbejde.
Men nu kan jeg forstå, at Dansk Folkeparti i EU-politikken har deponeret sin handlekraft hos en regering, som siger rent ja til Unionen, og har godkendt halvdelen af EU's budget.
Så det er jo et spørgsmål, om man overhovedet kan finde nogen poster i EU's budget, som Dansk Folkeparti ikke længere er modstander af.
Jeg ville egentlig bede om at få forklaret, hvorfor man helt konkret godkendte det mandat.
Christian H. Hansen (DF), 2004-03-25:
For det første vil jeg gerne sige, at det her, man er kommet frem til med afkobling af støtten, jo er det resultat, som man har kunnet opnå.
Det er jo ikke ensbetydende med, at så har Dansk Folkeparti ikke en holdning om, at man nok også gerne skulle være gået videre på områder.
Nu har vi set her i Folketingssalen i dag, at der var en, der kom til at tale fra den forkerte stol: Jeg kunne jo gå ned og tale fra den her stol og måske have et ønske om, at jeg fik en stol herovre til siden en dag, så kunne jeg nemlig bestemme, hvem det var, der skulle drages med ind til forhandlinger, hvilke organisationer der skulle med ind til bordet, men det har altså ikke været min opgave i denne proces.
Det kan være, at det kommer om nogle år, og så er jeg af den opfattelse, at så mange som muligt skal over i mit ministerium.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-25:
Jeg takker for den afklaring, for det betyder jo så, at vi også i den kommende valgkamp, hvor nogle enkelte af Dansk Folkepartis kandidater i hvert fald har givet udtryk for nogle andre synspunkter, helt klart ved, at Dansk Folkeparti fortsat støtter, at vi har omkring 50 pct. af budgettet til landbruget.
Så ville jeg godt spørge hr. Christian H. Hansen
derudover, hvorfor han har noget imod, at andre organisationer også er blevet inddraget i overvejelserne omkring udmøntningen af den fælles landbrugspolitik - der er Danmarks Naturfredningsforening og en lang række andre organisationer, som normalt inddrages i en høringssprocedure, og mig bekendt har de simpelt hen overhovedet ikke været involveret.
Bekymrer det slet ikke hr. Christian H. Hansen?
Christian H. Hansen (DF), 2004-03-25:
Jeg er egentlig glad for det spørgsmål, også på baggrund af den debat, der har været meget her på det sidste, om, at Dansk Folkeparti aldrig var med til eller ville medvirke til noget konstruktivt.
Så jeg er egentlig glad for at kunne sige, at her er et bevis på, at det gør vi faktisk, når vi taler landbrugsinteresser.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti jo er kritisk over for EU-systemet, det er ingen hemmelighed, men vi har også altid erkendt, at vi er i systemet, og derfor har man da også et ønske om at få det overhovedet bedst mulige ud af det for dansk landbrug.
Jeg kan forstå, at Danmark da med den holdning, som nogle har i Folketingssalen i dag, var kommet til at stå i en meget kritisk situation, for det ville være et eller andet med, at ministeren faktisk slet ikke havde fået mandat til at gå ned til nogle forhandlinger.
Ritt Bjerregaard (S), 2004-03-25:
Jeg har sådan set glædet mig til at kunne få en forklaring fra hr. Christian H. Hansen, for jeg kan og har indtil nu ikke kunnet forstå, hvordan Dansk Folkepartis modstand mod EU hænger sammen med Dansk Folkepartis handlinger i Europaudvalget og Dansk Folkepartis aktive medvirken til, at halvdelen af EU's budget fortsat skal gives til landbruget.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-25:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis dyrevelfærdsordfører helt i forlængelse af hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti har valgt på forhånd at afskrive brugen af artikel 69-midler, som jo netop kan anvendes til bl.a. dyrevelfærd ud over miljø og kvalitet. Det forekommer mig helt mærkeligt.
Så jeg tror, det er vigtigt for denne her del af sagen at få en fornemmelse af, om det er noget, Dansk Folkeparti står fast på, at man under ingen omstændigheder vil benytte artikel 69-midlerne, eller om man har en mere afventende holdning.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-25:
han i Cancún faktisk arbejdede for, at Danmark skulle prøve at bevæge EU til at komme med et udspil om afvikling.
Det har jeg forstået
at hr. Henrik Vestergaard så har fulgt op senere på et landsmøde i partiet Venstre, og i hvilket omfang det så var fyldt med succes, er vistnok diskutabelt, men hr. Henrik Vestergaards egen personlige vilje til at forfølge denne her sag kan ikke anfægtes.
Hans partis vilje er så en helt anden sag.
For slet ikke at tale om regeringens vilje.
Det skulle den efter min mening heller ikke acceptere.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-25:
Nu skal vi lige være enige om, at når vi taler landbrugsstøtte, er landbrugsstøtten for 96 pct.s vedkommende afkoblet.
Er hr. Kristen Touborg ikke enig i, at i dette forslag er der en reduktion - ikke en modulation, men en reduktion - af landbrugsstøtten?
Man flytter 3-5 pct. af de afkoblede støtteordninger, altså dem, der ikke har noget med produktionen at gøre, over til landdistriktsmidlerne, som kan bruges til det, hr. Kristen Touborg efterspørger.