runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Sass (S), 2004-02-18:
Vi forventede også, at det her lovforslag blev behandlet positivt.
Det er så ikke helt tilfældet, men alligevel.
I dag, 1½ år efter at loven trådte i kraft den 1. juli 2002, kan det konstateres, at den liberalisering, som regeringen dengang ønskede, har virket modsat.
Regeringens mål, at der alene fremover kan udstedes tilladelse til private til fjernbuskørsel, er kørt helt i grøften.
Der er ikke etableret en eneste ny fjernbusrute i Danmark, efter at lovforslaget blev vedtaget.
Selv organisationen Danske Busvognmænd har i et brev af 5. februar 2004 noteret sig, at liberaliseringen af fjernbuskørslen ikke har haft de forventede konsekvenser.
Hvad får trafikministeren til at tro, at private vognmænd tør foretage nye investeringer i busmateriel m.v., når der p.t. hersker så stor en usikkerhed om det fremtidige fjernbussystem?
Vi har i dag et velfungerende fjernbussystem i form af seks Xbusruter i Jylland, der skal indstille driften, når tilladelsen udløber 31. december 2004.
Alle seks busruter er i dag udliciteret gennem Xbusser og køres af private vognmænd.
Både ministeren og hele Trafikudvalget er bekendt med, at Xbusnettet løber rundt økonomisk og ikke modtager offentlige tilskud.
Ingen, hverken brugere, vognmænd, lokale politikere eller folketingsmedlemmer, er interesserede i en indskrænkning af borgernes rejsemuligheder.
Men et vellykket Xbusprojekt etableret i et samarbejde mellem amt og kommune er på vej til at blive punkteret, og en række brugere efterlades alene på vejen uden mulighed for transport på tværs af amtsgrænserne.
Xbus er en sund og moderne virksomhed.
Ved Trafikudvalgets besøg i Xbus den 30. januar 2004 fik vi indtryk af, at der her var tale om en effektiv virksomhed, der har en tværpolitisk opbakning både i amter og kommuner, ligesom de private vognmænd var meget tilfredse med selskabsformen.
Jeg må opfordre ministeren til at trykke på stopknappen og se på virkeligheden uden for ministeriet.
Det her handler
ikke om ideologi, men om busdrift og en bedre borgerservice.
Jeg vil godt kvittere for, at jeg har lyttet til det positive.
Det er heller ikke et spørgsmål om at tækkes en liberal køreplan vedtaget på et landsmøde.
Jeg har sagt det tidligere ved behandlingen af lovforslaget i 2002, at dette helt er i tråd med de liberaliseringstanker, som VK-regeringen har stået for, nemlig at lægge så mange hindringer som muligt i vejen for alt, hvad der er offentligt, således at det hele skal overgå til det private.
I Socialdemokratiet er vi tilhængere af en bred vifte af muligheder for persontransport over lange afstande som et supplement til vores tog.
Ved både første og anden behandling af busloven spurgte vi trafikministeren: Kan trafikministeren give borgerne i de jyske amter sikkerhed for, at man også efter 1. januar 2005 kan komme på tværs i Jylland med bus?
Vi fik aldrig noget svar.
Nu behandler Folketinget jo ikke pressemeddelelser, men jeg kan forstå på ministerudtalelsen i sidste uge, at nu kan der gives en vis sikkerhed for, at Xbusser kan køre i yderligere 2 år.
Men hvad har ministeren tænkt sig efter 31. januar 2006?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Jeg vil ikke påstå, at beslutningsforslaget her er noget dumt forslag.
Efter at vi vedtog liberaliseringen af fjernbuskørslen i første halvår af 2002, der bl.a. betød, at de få buslinjer, der ikke kunne opfylde loven, fik og har en overgangsordning frem til udgangen af 2004, er vi nu kommet i den situation, at vi på grund af Strukturkommissionens arbejde ikke ved, om vi om ganske få år har et helt nyt danmarkskort, der sætter helt nye grænser for amter eller regioner.
Det kan få væsentlig betydning for, hvordan vi skal indrette os med fjernbustrafikken i Danmark.
Derfor vil det naturligvis være særdeles fornuftigt at se tiden an frem for at fastholde en bestemt dato, der hedder den 31. december 2004 for, hvornår der skal ske ophør af de amtskommunalt drevne fjernbusruter.
Da trafikministeren har bebudet, at han i næste måned, altså i marts måned, vil fremsætte et lovforslag, der skubber datoen for, hvor længe offentlige myndigheder må drive fjernbusruter, 2 år frem i tiden, altså til den 31. december 2006, hvor det nye amts- eller regionsdanmarkskort er fastlagt, mener Venstre, at vi skal afvente dette lovforslag og dér slå de søm i, der skal slås i.
I tiden mellem det nye danmarkskorts fastlæggelse og udgangen af året 2006 kan det så overvejes og fastlægges, hvordan vi skal indrette os på fjernbusområdet efter den 1. januar 2007.
Men det er vigtigt, at vi har et fjernbussystem, der tilgodeser de behov, som befolkningen har for at kunne rejse over lange afstande, ligesom det er vigtigt, at der eksisterer en mangfoldighed af muligheder for at kunne blive transporteret rundt i landet.
I dette billede hører fjernbusser helt naturligt ind.
Lige så vigtigt er det, at der ikke anvendes skatteydermidler, der skævvrider konkurrencen mellem operatører på området.
Venstre ønsker altså at afvente trafikministerens lovforslag i marts, hvorfor vi ikke formelt kan støtte beslutningsforslaget her.
Jamen vi skulle jo bruge de næste 2 år til at se på, hvordan det kan klares i fremtiden, altså efter den 1. januar 2007.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Hvis hr. Flemming Damgaard Larsen vil leve op til sit tilsagn om, at de her ruter skal køres på den ene eller den anden måde, så må Venstre da også kunne medgive, at så er man nødt til at give mulighed for, at det offentlige på lige fod med det private kan køre de her ruter?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Det, jeg svarede hr. Keld Albrechtsen før, var, at vi ikke ønskede at lukke de fjernbusruter, som vi kender, men at de, der i dag bliver kørt i Xbussystemet, jo også kan køres på anden måde.
Det er bl.a. det, der er refereret til i Abildskou A/S' brev.
Morten Homann (SF), 2004-02-18:
Jeg noterede mig for lidt tid siden, at hr. Flemming Damgaard sagde, at han ikke partout syntes, at man skulle lukke Xbusruter, at det ikke var et mål i sig selv.
Det er jeg glad for.
Tror ordføreren, at vi kan stramme den en lille smule mere og sige, at Venstre ikke ønsker at lukke Xbusruter i det hele taget, ikke bare, at man ikke ønsker partout at lukke nogle ruter, men at vi kan være enige om, at Venstre ikke ønsker at lukke Xbusruter?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Jeg vil svare med at henvise til det brev, der er kommet fra Abildskou A/S, og det er dateret den 27. januar 2004.
Jeg vil citere tre linjer i brevet, hvor der står, at den nye buslov skulle stille Xbuspassagererne ringere end den tidligere buslov, kan man ikke se, og at der ikke er noget til hinder for at køre de pågældende Xbusruter efter alternative kontraktformer.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Hr. Flemming Damgaard Larsen erkendte jo i sit svar til mig, at selv om der ikke havde været debatten om Strukturkommissionen, ville det alligevel have været nødvendigt for ministeren at lave loven om, for man havde ikke til hensigt at slagte fjernbusserne. Sådan forstod jeg det.
Så det der med Strukturkommissionen er altså ikke andet end en dårlig undskyldning. Så kommer jo det næste spørgsmål, og det er: Hvorfor vil man så ikke erkende, at det var en fejl, da man lavede loven?
Man lyttede til nogle vognmænd, javel, det gjorde man, men det viste sig, at de ikke kunne levere varen, og derfor blev lovforslaget en fiasko.
Det kan man da bare indrømme, som det er, og så skal man måske ikke altid lade sin politik diktere af vognmændene.
Jeg vil bare give hr. Flemming Damgaard
Larsen det gode råd for en anden gangs skyld også at lytte til andre.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Nu er det altså ikke rigtigt, hvad hr. Poul Andersen er inde på, at Danske Busvognmænd har givet udtryk for det, som hr. Poul Andersen refererer.
Med hensyn til den overgangsordning, vi nu skal have på 2 år, er vi helt med på de præmisser, som ministeren stiller op, nemlig at Storebælt skal skille, og at det skal være et krav, at det skal være private vognmænd, der skal køre de pågældende seks ruter.
Poul Andersen (S), 2004-02-18:
Det har jo intet med det her at gøre, må jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen.
Det er jo ligesom at tale ned til folk i det jyske.
Det handler om, at det er busser, der skal køre i Jylland, og at man ikke ville have det til at foregå i det selskab.
Det er det, der er kernen i det.
Det har intet med det andet at gøre.
Vi kan da være meget tilfredse med den måde, som det er blevet drevet på, hvilket også er blevet tilkendegivet af vores ordfører langt hen ad vejen.
Men man har ikke lyttet til det, der er blevet sagt, man har heller ikke lyttet til busvognmændenes egen organisation, der klart har sagt fra starten af, at de faktisk ikke forstod, hvad det her skulle være godt for, fordi det netop var tilkendegivet, at det var inden for nogle bestemte rammer og ikke længere end til Storebæltsbroen, mens private vognmænd selvfølgelig kunne køre på tværs gennem landet.
Det var de også meget uforstående over for.
Det er vi også fortsat.
Så en bedre forklaring, må jeg sige til hr. Flemming Damgaard Larsen, vil tjene sagen.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Jeg kan forsikre hr. Poul Andersen for, at Venstre ikke har redet nogen ideologisk kæphest, tror jeg det blev kaldt.
For os handler det om, at vi også på dette område sikrer, at der er en mangfoldighed med hensyn til at kunne blive transporteret.
Som jeg har henvist til, har man nogle gode erfaringer i England og i Sverige, og det ønsker jeg også på det område her.
Det har også vist sig, at den lovændring, vi lavede i sin tid, var rigtig god.
Vi kan jo se af det brev, vi har fået fra Abildskou A/S, at på grund af den større frihed, der er blevet skabt, har Abildskou A/S nu udvidet på området: flere afgange og bedre køreplaner, der passer til det behov, lokalbefolkningen har osv.
Så det har været en rigtig god lov, vi lavede der for 2 år siden.
Poul Andersen (S), 2004-02-18:
Jeg lagde meget mærke til, hvad det var, ministeren sagde i sin tale til Folketinget her om det beslutningsforslag, som Socialdemokratiet har fremsat, og det var, at man var positiv over for det.
Det må jeg jo tage som en tilkendegivelse af, at ministeren - jeg lagde også mærke til, at hr. Kaj Ikast nikkede - og De Konservative var positive over for det, der er fremlagt her i dag.
Jeg forstod også på ministerens fremlæggelse, at det ligesom skulle stoppe ved Storebæltsbroen, og det var jo faktisk det, som Socialdemokratiet havde lagt op til, da vi behandlede lovforslaget i sin tid.
Det må være Venstre, der har redet et ideologisk ridt her, fordi man for enhver pris ville have lukket Xbus i Jylland.
Det må man jo stå til ansvar for, men jeg synes, at det ville være fair, at man så her i dag klart tilkendegav, at det var en fejlvurdering fra Venstres side, som man meget beklagede.
Det var der noget fornuft i, og det ville da være rimeligt over for jyderne, som ligesom har stået meget ude på sidelinjen i denne her situation og ventet på, om de kunne blive transporteret rundt i det jyske område.
Det synes jeg at Venstre skylder sine vælgere i Jylland.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Det er ikke Venstres opfattelse, at vi partout skal gå ud og lukke fjernbusser.
Tværtimod har jeg både under denne her behandling og også i mine ordførertaler i 2002 talt for, at det er et meget vigtigt system med fjernbusser.
Vi har jo også nogle gode erfaringer at henvise til i England og Sverige, som har et mere liberaliseret system på området, end vi har her i Danmark.
Fjernbussystemet er et rigtig godt alternativ i den mangfoldighed, vi ønsker på transportområdet også i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Når det nu bliver brugt som begrundelse for, at ministeren kommer med en ændring, og man henviser til strukturreformen,
skal det så forstås på den måde, at hvis der ikke havde været det arbejde med strukturreformen, så ville man altså have slagtet Xbusserne den 1. januar, og at det er derfor, man ikke vil støtte det socialdemokratiske forslag til folketingsbeslutning?
Er det sådan, det i virkeligheden skal forstås?
Og er det også derfor, at ministeren ikke syntes, at der var gjort noget forkert undervejs i behandlingen af den her sag?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi først ser, hvordan det amtskommunale- eller regionsdanmarkskort, jeg også var inde på i min ordførertale, kommer til at se ud, før vi begynder at diske op med de visioner, vi kan have på området.
Peder Sass (S), 2004-02-18:
Jeg skal oplyse til hr. Flemming Damgaard, at det jo faktisk er 600.000 borgere, der hvert år benytter sig af fjernbusruterne ovre i det jyske.
Og jeg skal oplyse videre, at de private vognmænd, som var repræsenteret ved besøget ved Xbusser, samstemmende gav udtryk for, at den driftsform, som der var etableret, var en særdeles tilfredsstillende driftsform.
Derfor må jeg spørge hr. Flemming Damgaard, om han - sådan lidt i visioner - i relation til, hvad der skal ske efter januar 2007, kunne tænke sig, at en sådan sund virksomhed kunne få lov til at blive drevet videre, sådan at det buslovforslag, vi skal behandle på et senere tidspunkt, ville få et sådant perspektiv, at man godt kunne lave noget fornuftigt sammen med det offentlige.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-02-18:
Jeg havde desværre ikke mulighed for at være med på det pågældende besøg i Viborg for kort tid siden, og det beklager
jeg meget.
Men jeg følger jo hele tiden området meget nøje og kender også de argumenter og de synspunkter, der er på området.
Men det er jo således, at vi ikke skal indrette en lov efter seks ruter, der i dag kører, og som kører hensigtsmæssigt og godt.
Det er meget vigtigt, at vi indretter lovene på en sådan måde, at vi i fremtiden har et system, som også de private kan indordne sig efter, og bygger et system op, som alle har tillid til, både passagererne og de private, der ønsker at bygge noget op, og som så ikke bliver udsat for en ubillig konkurrence bagefter.
Peder Sass (S), 2004-02-18:
Hr. Flemming Damgaard var med på en meget indholdsrig og inspirerende tur til Xbusserne, den var simpelt hen ... Ikke?
Det blev drevet på en måde, der gav overskud.
Derudover blev det kørt ved, at man udliciterede, og at det var private vognmænd, der kørte.
Hvorfor mener man ikke, at man kan drive sådan en virksomhed videre, når den drives fuldstændig på de samme præmisser, som man egentlig har stillet som forudsætning?
Line Barfod (EL), 2004-02-18:
»Hvornår forventer ministeren, at Rigspolitichefen har tilendebragt sine overvejelser over, om Folketinget kan få mulighed for at se den kontrakt, som politiet i sin tid indgik med det tyske våbenhandlerfirma Heckler og Koch om købet af de 10.000 aflagte tjenestepistoler?«
Gudrun Laub (V), 2004-02-18:
Jamen det vil blive nogle midlertidige foranstaltninger, og der er jo mange muligheder at gribe det an på: hastighedsbegrænsninger og forskellige andre foranstaltninger.
Man må selvfølgelig se positivt på det, men det kan ikke bortforklares, at når trafikmængden stiger, så giver det større trafikproblemer.
Der er så nogle i hvert fald i Københavnsområdet, der vil sige, at problemerne i Silkeborg nok ikke er større, end man kan leve med dem, og det kan man i hvert fald blive nødt til og så håbe på, at vi får en færdig løsning.
Der er jo altid nogle, der er direkte modstandere af, at der overhovedet bliver bygget flere motorveje, og det kan jeg bestemt ikke tilslutte mig, men der vil være problemer i en overgangsfase, og det vil jeg gerne være positiv over for at finde løsninger på, hvis der findes konstruktive løsninger. Man kan jo ikke pludselig lave Silkeborg om.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-02-18:
Jeg synes, man skal lytte efter, hvad der bliver sagt.
På intet tidspunkt er der nogen, der har udtalt sig om retten for PEN til at afgøre, hvilke medlemmer de vil optage.
Det må de sådan set selv om, lige så vel som de selv må bestemme den måde, de formulerer deres vedtægter på.
Vedtægterne er så prisværdige, at jeg som kulturminister har bevilget penge til PEN de 2 sidste år, fordi de har et prisværdigt formål.
Når vi kan se, at der er en uoverensstemmelse mellem de pæne vedtægter, PEN har, og den fremgangsmåde, de praktiserer i forhold til optagelse af medlemmer, er det klart, at staten må overveje, om den vil give tilskud til sådan en forening.
Det har intet at gøre med, om man går ind og kigger på deres vedtægter, eller at gøre med, hvem der er medlem af den forening.
Det har noget at gøre med, at man vedtager et regelsæt om, at når man bevilger offentlige penge, gør man det ud fra nogle kriterier.
I det her tilfælde har PEN fået en selvstændig bevilling, fordi de har det prisværdige formål at kæmpe for ytringsfriheden.
Her var der så nogle uoverensstemmelser i forhold til både intention og handling.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg afviser fuldstændig hr. Keld Albrechtsens påstand om, at skattestoppet skulle være til hinder for at udforme fornuftige miljøafgifter.
Hvis der er et område, hvor man kan fremme en hensigtsmæssig miljømæssig adfærd ved at pålægge en afgift, kan man gøre det i henhold til skattestoppet, bare én betingelse er opfyldt: At de penge, der kommer ind ved det, går til at sænke andre skatter og afgifter.
Det er meget enkelt, og det er ikke til at misforstå. Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Hvis de penge, som kommer ind, for det første er penge, man undgår at betale, hvis man dyrker sin gård godt, og det for det andet er sådan, at i de tilfælde, hvor man ikke lever op til normerne og derfor kommer til at betale afgift, er afgiften jo udtryk for, at man selv betaler de omkostninger, man påfører samfundet, efter princippet om, at forureneren selv skal betale.
Afgiften er altså bare en slags betaling for den udgift, man påfører samfundet, og det kan vel heller ikke være i strid med skattestoppet.
Jeg bliver ved med at stille spørgsmålet, for hvis forhandlingerne strander på, at statsministeren er fuldstændig ubevægelig i forbindelse med sit skattestop og ikke tillader en fortolkning, der gør det muligt at få udformet noget fornuftigt på området, ville det jo være ærgerligt, og så bør det da i hvert fald være kendt, hvem der har ansvaret for, at der ikke kom noget ud af det.
Det ansvar kan hurtigt risikere at havne hos statsministeren, hvis statsministeren viser sig at være fuldstændig upåvirkelig for fornuft i denne sag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen med stor fordel kan føre disse forhandlinger med de involverede ministre.
Min opgave i dag er at svare på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, som lyder: Er skattestoppet til hinder for, at man kan bruge afgifter miljømæssigt?
Svaret er: Nej, det er skattestoppet ikke nogen hindring for.
Der er kun én betingelse, nemlig at de penge, der måtte komme ind ved det, skal gå tilbage til skatteborgerne i form af sænkninger af andre skatter og afgifter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Under det foregående spørgsmål nægtede statsministeren at svare indholdsmæssigt på mit spørgsmål om promilleafgiften, men statsministeren holdt sig dog inden for en vis grad af saglighed i besvarelsen af spørgsmålet.
Nu er statsministeren faldet tilbage i ren polemik, og det vil jeg slet ikke gå ind i, men prøve at komme tilbage til sagen.
Sagen er jo, at vi har brug for en større bevægelighed på dette område.
Hvis der nu indføres en afgift på overforbrug af kvælstofgødning eller fosfor eller begge dele - hvad der nok vil være den mest praktiske og effektive ordning -
kan man jo slippe for afgiften, hvis man overholder balancen med naturen.
Det er ikke noget, man er tvunget til at betale, for man kan bare undlade at overforbruge.
Så er det vel inden for reglerne for skattestoppet, og så er der vel ikke noget problem.
Hvis vi laver afgiften sådan, at man kan frigøre sig fra den ved at dyrke sin gård fint,
er der vel ikke noget problem, og så kan vi vel godt lave den uden at komme i konflikt med skattestoppet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Regeringen nævner selv, f.eks. i relation til reduktion af fosforudledning, at en afgiftsmodel kunne være en mulighed, men regeringen har ikke lagt sig fast på det.
Det afhænger af de kommende forhandlinger.
For det andet vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at der overhovedet ikke er noget behov for at lempe skattestoppet.
Skattestoppet er udtrykkeligt defineret sådan, at hvis det har en fornuftig miljømæssig virkning, kan man godt indføre en afgift et sted, hvis man bare bruger pengene ubeskåret til at sænke skatter og afgifter et andet sted.
Det står der allerede, så der er ingen grund til at lempe det.
Det, vi vil have, er et ærligt skattestop, så skatteborgerne kan være sikre på, at politikerne ikke bare hele tiden driver skatter og afgifter i vejret, sådan som hr. Keld Albrechtsen vil.
Det er selvfølgelig klart, at skattestoppet generer hr. Keld Albrechtsen, for hr. Keld Albrechtsens største ønske i denne verden er at blive ved med at drive skatter og afgifter i vejret.
Derfor er skattestoppet i høj grad et værn mod sådan nogle som hr. Keld Albrechtsen, og derfor generer det hr. Keld Albrechtsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-18:
Nu ved jeg ikke, hvor centralt eller ej jeg har været inde i de forhandlinger, men jeg var da til møde med de to ministre i går og havde en drøftelse.
Der blev udvekslet synspunkter, og det, vi altså kan konstatere, er, at en række oppositionspartier, herunder Enhedslisten, ønsker, at der skal gøres en indsats yderligere over for kvælstofforureningen.
Det kan f.eks. ske ved, at der indføres en afgift på overforbrug af kvælstofgødning.
Så det er et centralt punkt ikke bare for mig i de forhandlinger, men det har også været et punkt, hvor en række andre partier har givet udtryk for, at det kvælstofproblem skal der gøres noget ved.
Jeg går ud fra, at det er i statsministerens interesse, at vi så får åbnet op for bevægelse i de forhandlinger.
Derfor vil jeg godt spørge: Vil statsministeren lempe skattestoppet på det her område, således at vi kan komme videre?
»Vil regeringen lempe fortolkningen af skattestoppet med henblik på at gøre det muligt for miljøministeren og fødevareministeren at indgå en bred aftale med Folketingets partier om indførelse af de afgifter på overforbrug af kvælstof- og fosforgødning, som vil være nødvendige for at sikre en effektiv vandmiljøplan III?«
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-18:
»Vil statsministeren sikre, at det hul i skattelovgivningen, der muligvis kan give bankerne et milliardfradrag som omtalt i Jyllands-Posten den 9. februar 2004, prompte lukkes i overensstemmelse med de tilsagn, statsministeren gav ved besvarelse af spørgsmål nr. S 703 og S 704 den 19. november 2003?«
Spørgsmålet stilles for at skabe sikkerhed for, at der ikke gives utilsigtede fradrag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-18:
Jeg kan i det hele holde mig til, hvad jeg allerede har sagt.
Jeg går ikke ind i disse forhandlinger om en vandmiljøplan.
Jeg vil blot sige til hr. Keld Albrechtsen, at det slet ikke er mit indtryk, at det går så trægt med de forhandlinger, som hr. Keld Albrechtsen synes at mene.
Men det kan måske skyldes, at det er hr. Keld Albrechtsen, der ikke er så forfærdelig centralt inde i billedet, men det behøver jo ikke at være regeringens skyld. Hermed sluttede spørgsmålet.
Der må jeg så sige til hr. Keld Albrechtsen: Jeg er ikke sikker på, at jeg kan tjene hr. Keld Albrechtsen i det formål, at hr. Keld Albrechtsens mange ønsker skulle blive opfyldt.