Poul Fischer (DF), 2004-03-10:
Indledningsvis vil jeg takke ministeren for orienteringen.
Dansk Folkeparti hilser også denne forespørgselsdebat velkommen.
Denne forespørgselsdebat begrænser sig til at omhandle Ørestadsselskabets lånerammer og regeringens løbende budgetkontrol i modsætning til den forespørgselsdebat, vi havde i maj 2002, som omhandlede en status på metroprojektet.
Ørestadsselskabet er ejet af staten med 45 pct. og Københavns Kommune med 55 pct., og Ørestadsselskabet er interessent sammen med Frederiksberg Kommune, Frederiksbergbanen, ligesom man er interessent sammen med Københavns Amt i Østamagerselskabet.
Man driver arealudvikling og grundsalg i Ørestaden, man anlægsinvesterer i metroens tredje etape og i enden af driften af metroen.
Når jeg bruger tid på at beskrive alle disse selvfølgeligheder, som ordførerne kender, så er det for at beskrive, hvad lånerammen omfatter.
Og det er ikke smart.
I Dansk Folkeparti er vi enige i etableringen af metroen, som burde være sket for mange, mange år siden.
Det er og bliver den rigtige løsning på lang sigt, og vi har også sagt ja til udredningsarbejdet omkring cityringen som en metroløsning.
Men vi må jo blankt erkende, at metroen har fået en dårlig start, og hvorfor kan sådanne projekter aldrig fungere fra dag et?
Det bevirker, at prognoserne om passagerantallet skrider og dermed yderligere lægger pres på lånerammen og tilbagebetalingstiden.
Vi mangler at se det sande billede, når regulariteten konstant er 98 pct. Field's er åbnet, og virkningerne fra Flintholm samt alle de øvrige forudsætninger i OTM-modellen er opfyldt.
Når alle disse forhold er på plads, og passagerantallet forhåbentlig lever op til forventningerne, mener vi i Dansk Folkeparti først, vi er klar til at drøfte cityringen.
tredje etape
i forhold til den pressemeddelelse fra Trafikministeriet i mandags, hvor ejerne af Østamagerselskabet ikke vil ændre projektet med yderligere nedgravning af tredje etape
Den metro skal ligge i over 100 år, og derfor skal man også vælge den rigtige løsning i forhold til omgivelserne.
Det bør man i ejerkredsen revurdere.
Arealudviklingen i Ørestaden er i en god gænge med salg af 643.000 m2 mod budgetteret 480.000 m2.
Vi er i Dansk Folkeparti tilfredse med, at man i ejerkredsen er ved at få øjnene op for, at man til stadighed ikke bare kan styre efter et kassekreditmaksimum, som lånerammen i realiteten er, en kassekredit, man med jævne mellemrum hæver, fordi nu gik det ikke lige, som man havde forventet med momsafløftning, grundskyldsudvikling, tilbagebetaling fra entreprenører m.m. Ørestadsselskabet er gået over i en driftsfase. Det er derfor ikke hensigtsmæssigt at styre efter en låneramme, og det kræver derfor en omorganisering, en opsplitning i et driftsselskab, et anlægsselskab og et arealudviklingsselskab, selskaber, der bør have en åbenhed og en synlighed - det kunne være, at ejerkredsen skulle læse Nørbyudvalgets anbefalinger - selskaber, der på lige fod med børsnoterede selskaber aflægger regnskaber minimum halvårsvis og allerhelst kvartalsvis, selskaber, der lever op til de børsetiske regler og udsender meddelelser, når der er afvigelser i forhold til budgetterne.
Skatteborgerne er at sammenligne med aktionærerne i et børsnoteret selskab.
Og når man nu er i gang med ændringerne, bør man overveje en ændring af den politiske bestyrelsessammensætning gående mod professionelle bestyrelser.
Det er selvfølgelig ikke lige til at gøre fra den ene dag til den anden med den grumsede ejerkreds og den igangværende strukturreformdebat
, ligesom man sidst på året fra statsrevisorerne modtager resultatet af den undersøgelse, der er iværksat af bl.a. den overordnede økonomi, låneramme, ansvarsfordeling mellem Trafikministeriet og Ørestadsselskabet m.v. Dette var nogle strøtanker om, hvad vi i Dansk Folkeparti mener, der bør gøres af hensyn til åbenhed og til at få Ørestadsselskabet struktureret.
Men hvad hjælper det hele, hvis metroen holder stille?