runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 1999-03-19:
Ja, jeg blev jo forskrækket, da jeg hørte, at jeg skulle have ros, men så var det altså, fordi hr. Ikast også synes, forslaget var svært.
Og det betrygger mig jo i hvert fald, at hr. Ikast ikke synes, det var let, når jeg synes, det var svært.
Jeg vil bare godt sige, at DSB faktisk også har specialpersonale til at tage sig af de børn, der rejser alene.
Vi har vogne til dem osv., skilsmissebørnene.
Men det er nu lettere at lave med busserne.
Jeg har da min tidligste erindring som alenepassager, da jeg som 4-årig blev sat sammen med mine søskende i Grenå-Fjerritslev-Hans Knudsens Plads med besked om, at de børn skulle af i Års.
Det kom de mange, mange timer efter, fordi folk tager sig af det.
Det er ikke nødvendigvis dårligt at have de her busser; man behøver ikke nødvendigvis have specialpersonale til det.
Vi skal undersøge, om konkurrencevilkårene bliver sådan, at det ikke længere bliver muligt for DSB at klare de andre ting.
Sagen er jo ikke, hvordan vi skal få klaret hovedruten.
Den skal vi nok få klaret.
Den vil DSB blive ved med at køre uden problemer.
Den skal vi nok sørge for, og det bliver nok sjovere at sætte børnene ind i toget under alle omstændigheder end at putte dem ind i de dér fjernbusser, hvor de bliver køresyge og alt muligt andet.
Men i præcis hr. Ikasts valgområde og hr. Heiselbergs valgområde, som vi snakker om her, vil de også blive ved med at have en jernbanebetjening, som jo under ingen omstændigheder vil kunne betale sig, hvis det skal være på fri konkurrence.
Under ingen omstændigheder.
Hvem er den idiot, der vil køre sådan nogle meget, meget dyre ruter, hvis ikke det skete med et tungt statstilskud?
Der er ingen af de dér fjernbusruter, der vil ligge og sikre sig, at der kommer fast rute på de områder, hvor der ikke er passagerer.
Kaj Ikast (KF), 1999-03-19:
Ja, jeg er jo ked af, at fru Margrete Auken har brugt fjernbusserne som barn, så hun er gal på dem for resten af livet.
Det er jeg ked af.
Men fru Margrete Auken har i hvert fald ikke været i Jylland for nylig, ikke Vestjylland i hvert fald og ikke med tog, for så ville hun simpelt hen ikke kunne sige det her.
Hvis fru Margrete Auken skulle begive sig til Tønder, så skulle hun se, hvor mange dagsmarcher det efterhånden tager med DSB.
Eller hvis man bare skal almindeligt til Sønderjylland sent på aftenen eller for slet ikke at tale om at tage herover til København, så vil man opdage, at det er fuldstændig skævt.
Og i hele det store midtområde, der ligger mellem de to baner i hver sin yderkant af Jylland, er der ingen kollektiv trafik andet end busser.
Det har fru Margrete Auken aldrig nogen sinde kunnet løse, og jeg har heller ikke.
Men telebusserne er det bedste, vi har fået indført, og det var da trods alt i min tid.
Margrete Auken (SF), 1999-03-19:
Jeg har faktisk været både i Vestjylland og i Sønderjylland, ikke bare for nylig, det har jeg også, men mange gange
, og jeg er ganske enig med hr. Kaj Ikast: Det er jammerligt.
Det er jammerligt.
Men hvis det skal løses med hr. Heiselbergs motorvej, er det ikke så jammerligt; det er jo ret flot.
Så hvis jeg bare ville tage bilen med, har jeg ingen problemer hverken i Thy eller i Sønderjylland.
Og jeg er da glad for, at hr. Kaj Ikast vil gøre det til en mærkesag, så kan vi hjælpes om det.
Det kommer til at koste penge.
Det kommer til at koste penge; det kan ikke gøres gratis, hr. Ikast.
Og det er altså ikke gjort med at bygge flere motorveje til det, fordi børnene kan altså ikke køre på løbehjul.
Jeg vil hellere køre med fjernbusser, og jeg vil hellere lade mine børn køre med fjernbusser, end jeg f.eks. vil overlade dem til slet ingenting, for det er jo alternativet: at der ikke er noget til dem.
I Sønderjylland er det ikke til at være som gammel, det er ikke til at være der som barn, medmindre man har nogle til at transportere sig, fordi bl.a. hr. Kaj Ikast har sikret sig, at bilisterne er de eneste, der har det godt dér.
Og børn får ikke kørekort, gamle har ikke råd til det og kan ikke gøre det, så dem har vi ladt i stikken, og derfor skal vi have et kollektivt transportsystem, ikke af hensyn til hr. Ikasts vælgere - der er måske også nogle af dem, der er dumme nok til at stemme på ham for det her - men af hensyn til dem, der bor der.
De skulle gerne have lov til at blive boende
uden at skulle drives hen til, hvor der er den her sparsomme kollektive trafik, som er i de områder dér. Men det er dyrt, og det bliver ikke mindre dyrt af, at man så vil lave så fri konkurrence; at de muligheder, der i øjeblikket er for at opretholde en subsidieret trafik, igen bliver underdrejet.
Kaj Ikast (KF), 1999-03-19:
Jamen havde fru Margrete nu ikke sammen med regeringen her været med til at hæve benzinafgifterne så meget.
2 mia. kr. kommer der ekstra ind fra benzinafgifterne i år på grund af pinsepakken og dens forskellige virkninger på bilerne; her tænker jeg på alt det skattemæssige, og det er helt i orden.
Men så skal fru Margrete Auken ikke komme og sige, at bilisterne ikke betaler.
Bilisterne betaler et sted mellem 36
og 37 og måske ved årets udgang helt i nærheden af 38 mia. kr. om året.
Og DSB får altså tilskud, fru Margrete Auken, sidste år på 1,6 mia. kr., og har fået deres materiel gratis.
Og de skal konkurrere med nogle, der selv betaler deres materiel, selv betaler deres chauffører og selv tager ansvaret.
Det er ikke fair konkurrence.
Kristian Jensen (V), 1999-03-19:
Men det var ikke det, der fik mig på talerstolen.
Jeg er enig med fru Margrete Auken i, at den kollektive trafik skal benyttes og målrettes mod dem, der ikke har råd til andet.
Dem, der har et særligt problem på grund af deres alder, på grund af deres manglende indkomst.
Margrete Auken (SF), 1999-03-19:
Det er en misforståelse, hvis man tror, at den kollektive trafik kun skal være for dem, der ikke har råd til andet.
Jeg har rigeligt råd til andet, og det er jo næsten gratis, for når først man har bilen, er den jo stort set gratis at bruge.
Jeg har rigeligt råd til det, men jeg synes, det er dejligt at bruge den kollektive trafik og agter at blive ved med at gøre det, så længe den ikke er blevet ødelagt.
Det skal lige være sagt allerførst.
Så har vi jo ikke sagt, vi var imod de dér fjernbusser.
Vi prøver bare på i en forholdsvis hård verden at sikre, at vi stadig væk kan opretholde den nødvendigvis subsidierede trafik til de områder, hvor der ikke er en, hvad skal vi sige, bærbar kollektiv trafik, men hvor det alligevel er vigtigt at have den, og igen ikke kun af hensyn til dem, der ikke har råd til det eller ikke kan.
Der er faktisk også andre, der synes, at det er nænsommere at bruge den kollektive trafik end altid at køre på den måde, som jeg heller ikke tror hr. Kristian Jensen mener man altid bør køre på.
Sådan har jeg ikke haft ham i kikkerten før.
Altså jeg skal også prøve på at lade være at få ham ind i det felt.
Vi går ind for de her fjernbusruter, men vi skal bare sørge for, at det bliver på en sådan måde, at vi får et samlet økonomisk billede, som gør det muligt at opretholde jernbanerne uden at skulle oversubsidiere i tyndt befolkede områder, og det er det, der er pointen i sagen, og jeg tror ikke, at vi er uenige.
Arne Melchior (CD), 1999-03-19:
Dette er meget svært stof.
Når både hr. Ikast og selv fru
Margrete Auken har haft vanskeligheder med læsningen, skammer jeg mig ikke over at melde mig til den brigade.
Jeg synes, at det er ret så utilgængeligt og burde kunne laves meget enklere.
25 siders bemærkninger til en buslov; det lyder, som om det var cirklens kvadratur, der skulle løses.
Jeg synes, der er mange problemer i den, herunder også at den skal træde i kraft den 1. juli 1999.
Det vil altså kræve meget stor imødekommenhed og et meget stort arbejde.
Og da der kun er godt og vel halvanden måned til betænkning skal afgives, så vil jeg imødese, at det bliver vanskeligt at nå. CD's betænkeligheder går på en række ting.
Diskrimineringen mellem erhvervsmæssigt og ikkeerhvervsmæssigt drevne busser synes vi er meget alvorlig.
Så er der dette her, der kaldes Trafikfællesskabet, som allerede har fået øgenavnet »Overtrafikselskabet«, og som skal være en indkasserende myndighed.
Det er vi meget stærkt i tvivl om.
Som minister på området var jeg selv en vogter over, at der ikke blev foretaget urimelig konkurrence over for DSB, som er en absolut uundværlig institution i vort samfund.
Men efterhånden må tiden jo være kommet, hvor DSB hævder sig gennem regularitet og service og øvrige former for kvalitet.
Og det går da i nogen grad, men det bør blive meget, meget bedre.
Og jeg må støtte de ordførere, der har været inde på, at bustrafik sandelig også er kollektiv trafik.
Men igen: Selve etaten, selve togdriften skal vi have bevaret, og den kan have krav på nogen beskyttelse.
Men jeg tror, den går alt for vidt med den lovgivning, der her er lagt op til.
Alt i alt en vanskelig sag.
Vi vil da gerne medvirke til en hel masse.
Men det forekommer mig, at denne førstebehandling viser, at denne lov vil have godt af at oversomre, og at den ikke skal hastes igennem.
Søren Kolstrup (EL), 1999-03-19:
Hr. Arne Melchior mente, at beskyttelsen af togdriften måske gik for vidt. For vidt. Nu har vi jo hørt i dag, at der er nogle, der gerne vil have en hundrede procents liberalisering af fjerntrafikken, også over Storebælt.
Så kunne det da være interessant at vide, hvad hr. Arne Melchior mener med »for vidt«?
Hvor meget skal der sådan løsgøres?
Og jeg tror da også, det kunne være interessant for alle ordførerne her i salen at få at vide, hvem der skal bære forslaget igennem.
Altså, hvem er hr. Arne Melchior? Vil han køre i kane med hr. Kaj Ikast osv. for en fuld liberalisering?
Jeg forstod ikke helt hr. Arne Melchiors indlæg, så derfor er jeg interesseret i en præcisering.
Arne Melchior (CD), 1999-03-19:
Jamen jeg skal da gerne medgive hr. Kolstrup, at det ikke var så enkelt at forstå.
Det tvinger husordenen, forretningsordenen, mig heller ikke til: at melde klart ud på nuværende tidspunkt.
Jeg har tit herfra stået og forsvaret de radikale ordførere i forskellige slags sager igennem årene, når en ordfører har sagt: På den ene side sådan og sådan; på den anden side må man heller ikke glemme det og det. Tingene er ikke så enkle, ja-ja eller nej-nej, som hr. Kolstrup her forlanger.
Og jeg kører meget gerne i kane - var det sådan? - med hr. Ikast, men jeg tror, vi begge to er galante nok til gerne at ville invitere ministeren med op i kanen.
Så det er ikke et enten-eller.
Det er ikke så ligetil, og jeg skylder ikke hr. Kolstrup svar på, hvordan vi vil stille os på et givet tidspunkt, når vi får en hel masse tvivl opklaret.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-03-19:
Jeg indrømmer, det er tungt læsestof, men jeg synes til gengæld, at de på en meget god måde giver en beskrivelse af det, loven egentlig handler om, og som jo ikke kun er fjernbustrafik, men en egentlig revision af busloven, der i øvrigt hænger sammen med de andre ting, vi behandler i Folketinget i øjeblikket: godskørselsloven, taxaloven osv.
Men når det er sagt, er det jo også klart, at der er en meget varm sag her, nemlig spørgsmålet, om der frit kan køre busser over den motorvejsstrækning, der hedder Storebæltsforbindelsen.
Her lægges der altså op til en forsøgsordning, der går ud på at få en del af fjernbustrafikken lagt ind i det kollektive trafiksystem, samtidig med at fjernbusserne i forsøgsperioden ikke fuldstændig skal kannibalisere togdriften over Storebælt.
Men vi har altså revideret synspunkterne, og vi synes, at det forsøg, der lægges op til her, er udmærket.
Det varer ikke så længe - kun til udgangen af 2002, så kan man revidere det - og det, vi specielt har været tiltalt af, er, at det måske endda bliver muligt at trafikforsyne de mere fjerntliggende egne af Danmark på en bedre måde med disse fjernbusser.
Vi er altså enige i sagen, som den ligger nu, og endelig må jeg også sige, at vi får jo, når Øresundsforbindelsen åbner næste år, et tilsvarende problem.
Men vi har altså allerede på forhånd lagt op til, at sagen kan løses, sådan som lovforslaget lægger op til.
Der er også andre ting i lovforslaget, som vi er tilfredse med.
Vi er godt tilfredse med de skærpelser, der ligger med hensyn til at motivere - kunne man kalde det - til overholdelse af færdselsreglerne, både de internationale og de nationale.
Samtidig skal vi jo, som jeg sagde tidligere, se det hele i lyset af, at vi arbejder med stramninger af samme type.
Det hænger godt sammen, og vi kan støtte det.
Christian H. Hansen (DF), 1999-03-19:
I 1949 fik vi NATO.
Det fik vi, fordi der havde været en situation i Europa, som gjorde, at det var nødvendigt, at nogle lande begyndte at stå sammen om sikkerheden.
Det er vi så nogle, der har været stolte af siden og stadig væk er, og derfor er vi også stolte af en udvidelse.
Men jeg bliver nødt til at spørge hr. Søren Søndergaard, om forskellen på os, der er stolte af NATO, og Enhedslisten egentlig ikke er, at Enhedslisten her i Folketinget bare taler sagen for nogle negative generaler i Dumaen, og at vi er nogle, der taler NATO's sag, og at det egentlig er det, der er forskellen.
Var det ikke nemmere at sige det i stedet for at komme med en indviklet tale heroppefra?
Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Kort og godt handler det om liberaliseringen, og vi synes i Socialdemokratiet, det er et interessant forsøg, at det bliver gennemført på Storebælt på fjernbusserne, men vi er jo også opmærksomme på, som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at det her kommer til at koste DSB passagerer og penge.
Når vi også har givet den rabat til DSB, som hr. Kaj Ikast nævner, i forbindelse med Storebælt, så er det jo, fordi vi er interesseret i at bevare den kollektive trafik.
Og mit spørgsmål gik jo ganske enkelt på, at de 6, 25, 28 mio. kr., som man vurderer det kommer til at koste DSB, bliver det, vi kommer til at hænge på med skatteyderpenge, hvis vi vil opretholde den service, som DSB har i øjeblikket.
Tom Behnke (FP), 1999-03-19:
Indledningsvis føler jeg anledning til at understrege, at Fremskridtspartiet heller ikke føler, at regeringens udspil i de pågående forsvarsforligsforhandlinger er alt for spiseligt, men da de forhandlinger jo kører sideløbende med behandlingen af det her forslag, skal jeg afholde mig fra at gå yderligere ind i forsvarsforligsforhandlingerne og Fremskridtspartiets holdning til det.
I modsætning til SF og Enhedslisten finder vi i Fremskridtspartiet, at det var en glædens dag, da Muren faldt, og vi er i Fremskridtspartiet stadig glade for, at Muren er faldet, og vi er glade for, at Europa på den måde har kunnet udvide sig.
Vi er af den overbevisning, at NATO har sikret både freden, sikkerheden og friheden for Europa igennem mere end 50 år.
En så stærk organisation, der har kunnet sikre freden, sikkerheden og friheden, skal man lede meget længe efter.
Vi finder i Fremskridtspartiet, det er hensigtsmæssigt, at NATO bliver udvidet nu med de lande, som ønsker at komme med, og som man efter grundig overvejelse beslutter sig for at tage med ind under NATO-paraplyen.
Det synes vi er ganske fortræffeligt, således at den fred, sikkerhed og frihed, som NATO har sikret i mere end 50 år for Europa, bliver udvidet til også at omfatte flere lande.
I dette tilfælde taler vi om Polen.
Vi er også af den opfattelse i Fremskridtspartiet, at oprettelsen af dette korps er en øgning af den danske sikkerhed, sikkerheden for Danmarks selvstændighed og frihed, og derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Mod nord ligger vi i læ af Norge, mod vest ligger vi i læ af England, mod syd ligger vi i læ af Tyskland, og nu mod øst ligger vi i læ af Polen.
Det er jo en ganske unik og behagelig situation at komme i, at vi på den måde ikke længere er en randstat i NATO, men at vi trænger os længere ind mod midten og nyder beskyttelse af de lande, der ligger omkring os.
Det kan vi kun hilse med tilfredshed og hilse velkommen, og derfor støtter vi naturligvis beslutningsforslaget.
Afslutningsvis kan jeg ikke undlade at komme med den bemærkning, at vi i Fremskridtspartiet også med tilfredshed ser, at både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre på denne måde fuldstændigt cementerer, at den periode, der har været med fodnotepolitikken, alle forbeholdene over for NATO, nu er det slut.
Det er rart at se, at både Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre helhjertet går ind for NATO og også går ind for en udvidelse af NATO.
Det hilser vi meget velkommen i Fremskridtspartiet og støtter forslaget.
Kaj Ikast (KF), 1999-03-19:
Det er jo netop det, der er forskellen på Socialdemokratiet og de borgerlige partier.
Hvorfor skal de det?
De skal bare lære at konkurrere ligesom alle mulige andre.
De får deres betaling, og så skal de konkurrere inden for det.
Er der nu nogen, der går ind og tager 25 passagerer?
Jamen de har jo fået mange flere passagerer, end de nogen sinde havde drømt om.
Og så skal de lige pludselig have kompensation.
Hvorfor skal de det?
28 mio. kr. står der så pænt, men hvem siger, det er rigtigt?
Er der nogen, der har regnet efter?
Busserne betaler ekstraordinær høj pris, for at de ikke må konkurrere med DSB.
Det var jo det, vi fastsatte, og nu, hvor der så skal ændres i det, ja, så kan det ikke lade sig gøre, fordi så taber DSB penge.
Det er noget sludder, det her, og det hænger ikke sammen.
Det er ren og skær socialdemokratisk beton.
Så vil jeg gerne sige rent ud til Enhedslisten: Ja, jeg så meget gerne, at det blev givet frit, og så vil man opdage, at vi får en betydelig bedre kollektiv trafik, end vi nogen sinde har haft, og det bliver ikke en krone dyrere for staten, tværtimod.
Hans Engell (KF), 1999-03-19:
Jeg vil gerne takke forsvarsministeren for det meget klare svar vedrørende personelloven.
Jeg synes, det er umådelig tilfredsstillende, at forsvarsministeren på denne måde sætter Det Radikale Venstre på plads og meddeler Det Radikale Venstre, at uanset at partiet og dets ordfører har haft synspunkter om, at personelloven skulle ændres, så er det ikke regeringens politik, og et sådant forslag vil ikke nyde fremme.
Det hilser jeg med tilfredshed.
I bemærkningerne om, at det var i sidste øjeblik, ligger der, at det har taget lang tid.
Altså må jeg minde om, at i Det Radikale Venstres mindretalsudtalelse i Forsvarskommissionens beretning står der »hvis man går videre«.
Altså man anvender formuleringen på et tidspunkt, hvor vi i Folketinget havde forholdt os til aktstykket om en reetablering af kasernen i Szczecin.
Dog opererer Det Radikale Venstre med et »hvis« i Forsvarskommissionens betænkning, og det har selvfølgelig vakt en vis opmærksomhed i de andre lande.
Der er blevet spurgt til det: Kunne man regne med, at den danske regering fremkom med et forslag?
Da havde det været hensigtsmæssigt, hvis det var sket tidligere.
Det er kommet nu, og det er vi tilfredse med, og jeg kan forsikre ministeren om, at det bliver ikke på konservativ foranledning, at forslaget ikke bliver båret så hurtigt igennem som muligt.
Søren Søndergaard (EL), 1999-03-19:
Jeg skal overhovedet ikke anfægte, at en del af de protester, der kommer fra Rusland, er usaglige, og at en del af dem henfører til forkerte grunde.
Problemet er bare, at det jo sådan set er ligegyldigt, hvis det afspejler en situation, hvor højrenationalistiske eller venstrenationalistiske kræfter for den sags skyld på baggrund af de usaglige argumenter får vind i sejlene.
Jeg forstår forsvarsministerens strategi på den måde, at det gælder om at udvide områdets stabilitet.
Og det synes jeg kan være en fornuftig strategi, hvis ikke den udvidede stabilitet betyder, at ustabiliteten i umiddelbare nærområder øges dramatisk, for så er der ikke meget vundet ved at udvide områderne med stabilitet.
Men det er en større diskussion.
Jeg vil bare til sidst takke forsvarsministeren for, at han også så klart til både hr. Engell og til hr. Arne Melchior gjorde rede for, at den vedtagelse, der ligger her, kan rummes inden for den økonomiske ramme for forsvarsforliget, regeringen har fremlagt.
Det vil sige, at uanset hvordan man stiller sig til det her forslag, kan man sagtens stemme for og acceptere den ramme, som regeringen har fremlagt for de kommende forsvarsforligsforhandlinger.
Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Fjernbusser og kommunale plejehjemsbusser, foreningsbusser, turist- og rutebilkørsel har sammen eller hver for sig gennem årene ført til mange overskrifter i pressen.
Busudvalgets betænkning indeholdt også sammenstød af forskellige holdninger.
Af høringssvarene, vi har fået indtil nu, kan jeg se, at vi flere steder bliver nødt til at træffe politiske valg.
Og efter konferencen i Viborg sidste år overrasker det mig faktisk heller ikke.
Jeg synes, lovforslaget på en god og afbalanceret måde afspejler mange af de synspunkter og mange års erfaringer.
I Socialdemokratiet kan vi godt støtte forslaget om udbud af fjernbusser over Storebælt.
Og det er også nødvendigt med time-out om 3-4 år for at vurdere forsøget og også passagerudviklingen både i busserne og hos DSB. Det er også udmærket, at regionale busselskaber kan lave grænseoverskridende kollektiv trafik mellem Sverige og Tyskland.
Lovforslaget løser også det såkaldte »Per Post-problem«, som vi også har oplevet på Fyn for et par år siden.
Så derfor vil der være nogle chauffører, der skal i gang med efteruddannelse.
Men det passer udmærket godt med lovforslagets øvrige formål, nemlig en forbedring af færdselssikkerheden.
Som i taxaloven og i godstransportloven er det også tilfredsstillende, at manglende indfødsret heller ikke i busloven fratager mennesker næringsmuligheden.
Det er også tilfredsstillende, at lovforslaget indeholder samme og skærpede sanktionsmuligheder over for busvognmænd og -chauffører, som gøres gældende i godstransportloven.
Reglerne for tildeling og frakendelse af tilladelse til kørslen er også ensartede i godstransportforslaget og nu her i det foreliggende forslag til lov om buskørsel.
Det fører mig til at sige, at jeg synes, vi under udvalgsarbejdet skal afprøve ministerens idé om sammenlægning af Persontransportrådet og Godstransportrådet.
I det hele ser jeg frem til et godt udvalgsarbejde om det her foreliggende lovforslag, således at vi kan gøre loven færdig inden sommerferien, og Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Når jeg bad om ordet for en kort bemærkning, var det, fordi Venstres ordfører var inde på fjernbusser og udtalte - og nu skal jeg lige høre Venstres ordfører, om jeg forstod det rigtigt - at regionernes koordinering af fjernbusserne her vil virke hæmmende. Forstod jeg det rigtigt?
Er det sådan, at Venstre nu vil have det centraliseret? Med hensyn til det andet om fartskrivere er Venstres ordfører vel opmærksom på, hvad ministeren skriver om fartskrivere i høringssvarene.
Kristian Jensen (V), 1999-03-19:
Jeg gør den socialdemokratiske ordfører opmærksom på, at jeg nøje har læst, hvad der står på side 19 i lovforslaget om fartskrivere.
Det er det, jeg forholder mig til.
Jeg går ud fra, at det, der står i lovforslaget, er det, vi skal diskutere her.
Med hensyn til fjernbusruter er det jo sådan, at der i dag er en række fjernbusruter, der kører og kører ganske glimrende på privat initiativ, og vi ønsker ikke, at et kommende nationalt trafikselskab på nogen måde skal komme ind og forhindre, at disse private initiativer skal komme til at fungere fortsat.
Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Er der noget i lovforslaget, der vil forhindre, at X-bussekretariatet i Viborg også vil kunne komme ind og køre det nye forsøg med fjernbusser?