runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Kjær (DF), 2000-05-23:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Christian H. Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende bemærkninger til lovforslaget:
Vi kan i Dansk Folkeparti sagtens følge intentionerne i Enhedslistens forslag.
I dag er det jo sådan, at de gældende regler gør det valgfrit for kommunerne, om de vil yde en økonomisk friplads, ligesom det er korrekt, som forslagsstillerne anfører, at mange kommuner i dag har de samme betalingsregler både for de pædagogiske dagtilbud og for skolefritidsordningerne.
Skolefritidsordningerne har jo efterhånden vundet indpas i mange kommuner, og det hænger selvfølgelig sammen med, at det som regel er en billigere løsning for de enkelte kommuner.
Derfor mener vi ikke, at man fra Folketingets side skal gribe ind over for kommunerne, idet vi tror, at mange af kommunerne hen ad vejen vil få disse ting justeret ad frivillighedens vej.
Det er da også en af de ting, som folk ser på, når de eventuelt bosætter sig i en kommune, nemlig hvordan mulighederne for pasningsordninger for børn er, og herunder også, hvordan de økonomiske forhold på dette område forholder sig.
Som sagt har vi forståelse for forslaget, men mener, at kommunerne selv må løse disse forhold.
Susanne Clemensen (CD), 2000-05-23:
Kommunerne har inden for den gældende folkeskolelov udstrakte frihedsgrader.
Så kan man naturligvis altid diskutere, hvor hensigtsmæssigt eller ønskeligt det er, men det vil nok blive en for omfattende debat at skulle begynde på her i dag. Undervisningsministeren har her i dag redegjort for, at man ikke umiddelbart kan sammenligne indholdet af de tilbud, der følger af lovgivningen under Socialministeriet, og skolefritidsordningerne.
Derfor kan der muligvis være en god grund til at give kommunerne valgfrihed vedrørende forældrebetalingen.
Jeg vil gerne sige, at i CD har vi umiddelbart sympati for lovforslaget, men vi er naturligvis heller ikke blinde for, at når to tredjedele af alle børn, der går i eftermiddagstilbud, går i skolefritidsordninger, må forslaget jo have nogle økonomiske konsekvenser, og de økonomiske konsekvenser ønsker vi nærmere belyst, før vi endeligt kan tilkendegives vores stilling til forslaget.
Også da forslaget er tænkt at skulle træde i kraft den 1. juli 2000, kan vi ikke tilslutte os forslaget på nuværende tidspunkt.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-23:
Jeg skal sige tak for den positive holdning, som CD hermed tilkendegiver, men blot til afklaring spørge: Skal CD's holdning forstås således, at hvis vi får ændret datoen, og hvis vi får overblik over den økonomiske situation, kan vi sætte os sammen og så se, hvordan vi kan trille videre med den her sag?
Susanne Clemensen (CD), 2000-05-23:
Som jeg tilkendegav for lidt siden, vil vi naturligvis have de økonomiske konsekvenser belyst nærmere, før vi endeligt tilkendegiver vores stilling til det her forslag, men umiddelbart er vi positive.
Og hvis vi kan få på det rene, hvor meget det her koster, vil jeg da ikke afvise, at det kan være noget, der indgår i nogle kommende finanslovforhandlinger.
Men vi må naturligvis se, hvad det er for beløb, der er tale om, før vi kan tage endelig stilling.
Henrik Svane (RV), 2000-05-23:
Det Radikale Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag.
Det er i dag frivilligt for de enkelte kommuner, om de vil tilbyde friplads i skolefritidsordningerne.
Det ønsker Det Radikale Venstre at opretholde af flere årsager.
For det første er vi ikke enige i, at det skaber en ny generation af nøglebørn, hvis forholdene ikke ændres.
Der er fortsat alternative tilbud til forældrene og ikke mindst børnene, såfremt forældrene fravælger skolefritidsordningen.
De tal, ministeren har nævnt for, hvor mange børn der går i skolefritidsordningen eller benytter et andet kommunalt tilbud, viser, at der ikke er tale om, at børn marginaliseres socialt, hvis de ikke går i skolefritidsordning.
Der er legekammerater, uanset hvilket tilbud forældrene bruger.
For det andet er der i dag en række forskelle mellem de to ordninger som følge af, at skolefritidsordningerne er oprettet som et alternativ til dagtilbud efter sociallovgivningen.
Den forskel og de valgmuligheder, det giver for familierne, ønsker vi at opretholde.
For det tredje mener Det Radikale Venstre, at når Danmark har kommunalt selvstyre, indebærer det nødvendigvis forskelle i tilbud til børnefamilierne på tværs af kommunegrænser.
Og hvis der er et udbredt ønske blandt indbyggerne i kommunerne om fripladser, er det en kommunalpolitisk afgørelse.
Det Radikale Venstre kan af disse grunde ikke støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-23:
Så vidt jeg kan se, er forudsætningen for, at man har et valg, at der er mere end én mulighed.
Og jeg vil da godt spørge Det Radikale Venstres ordfører, om man ikke mener, at hvis der skal være tale om et ægte valg, så er det vigtigt, at man har en valgmulighed.
Baggrunden for spørgsmålet er jo netop, at vi kan konstatere - i hvert fald nogle steder - at SFO'er vinder frem på bekostning af fritidshjem m.m.
Og mener Det Radikale Venstres ordfører ikke, det er et problem?
Det er det ene.
Det andet er, at Det Radikale Venstre jo var med bag pinsepakken, og da talte man jo ikke om kommunalt selvstyre, men da havde man et centralt perspektiv, og det var bl.a. et forsøg på at lette mulighederne for lavindkomstfamilierne.
Det synspunkt kunne man jo godt tænke sig stadig væk var intakt, og at det også kunne skinne lidt ud over den her SFO-ordning.
Men det er måske ikke tilfældet?
Henrik Svane (RV), 2000-05-23:
Jeg skal allerførst medgive, at jeg ikke var med til at forhandle pinsepakken, og at jeg har ikke hele dens indhold præsent.
Men så vil jeg gerne sige, at der jo ifølge de oplysninger, ministeren gav, er 49 kommuner i Danmark, som ikke har oprettet en fritidsordning. Hvis man skulle gennemføre Enhedslistens forslag her i dag, ville det så omvendt betyde, at man skulle tvinge kommuner til at indføre en fritidsordning?
Det synes jeg ikke er rigtigt.
Men lad os se på tingene under udvalgsarbejdet og se, om der kommer nogle nye aspekter ind i diskussionerne, som vi så vil tage op.
Tom Behnke (FRI), 2000-05-23:
Det er ikke, fordi det sker så tit, men når det sker, synes jeg også, det skal nævnes: Jeg er faktisk på vegne af Frihed 2000 fuldstændig enig i det indlæg, som hr. Henrik Svane holdt her fra Folketingets talerstol, og skal derfor nøjes med at konkludere, at heller ikke Frihed 2000 kan støtte lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-23:
Jeg kan jo konstatere, at ønsket om kommunalt selvstyre har slået meget stærk rod i Danmark.
Så der er virkelig kontinuitet i danmarkshistorien her.
Det gælder Venstre og Socialdemokratiet, der i den grad falder hinanden om halsen.
Men det, der undrede mig lidt i debatten, var, at den socialdemokratiske ordfører trods alt ikke havde lidt større behov for at stå distancen i forhold til Venstre.
Og det skal jeg beklage at der ikke var en stærkere markering af fra Socialdemokratiets side.
Men det kan jo komme, og jeg må jo sige, at vi da ikke skal bringe hinanden ind i fastlåste positioner her.
Så skal jeg takke Socialistisk Folkeparti og Centrum-Demokraterne for den velvillige holdning, man havde
til forslaget, og jeg skal prøve på at medvirke til, at de pæne ord, man sagde, bliver omsat i handling. Så skal jeg til sidst gøre opmærksom på noget, der undrer Enhedslisten en smule: Vi, der stod bag pinsepakken, og alle de partier, der stod bag den dengang, var meget tilfredse med, at det blev billigere for lavindkomstfamilierne at have børn i pædagogiske dagtilbud, og som en konsekvens af den holdning finder vi, at det er naturligt, sagligt, moralsk, at man også lader det synspunkt gælde for SFO'erne, netop når vi ser, at en lang række kommuner ønsker at lade disse ordninger nyde fremme. Og derfor er vi meget bekymrede for, at lighedssynspunktet måske kan blive undermineret af det såkaldte ønske om kommunal selvstændighed, som jo blot i den her sammenhæng så kan være dække for, at man skaber lidt mere ulighed. Men som sagt: De få positive tilkendegivelser - ja i øvrigt også i et vist omfang fra Dansk Folkeparti - vil vi prøve at holde fast i. Og jeg tror sågar også, det var den radikale ordfører, der på et vist tidspunkt sagde, at vi måtte se på det her under udvalgsarbejdet, og det vil jeg da så også holde fast i.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-23:
Mange beslutningsforslag når jo ikke til anden behandling på denne tid af året, og så kan vi jo spørge: Hvorfor har man så ønsket det fra CD's side, når man ved, at forslaget bliver stemt ned?
Det er der to årsager til: dels for at få optrykt spørgsmålene i betænkningen, dels for at sige tak til ministeren.
Ministeren tilkendegiver jo, at det er ministerens opfattelse, at der skal tages skridt til at tilvejebringe en model, der sikrer en hensigtsmæssig lovfæstning af amtsældrerådenes arbejde, og desuden kan ministeren oplyse, det er regeringens intention at fremsætte lovforslag om etablering af amtsældreråd i næste folketingssamling.
Det, der skilte, var spørgsmålet om, hvordan disse råd skulle vælges, men vi har forståelse for, at ministeren kommer med en model.
Tak til ministeren for det.
Hans Peter Baadsgaard (S), 2000-05-23:
Jeg må forstå det sådan, at Venstre er tilhænger af, at der bliver dannet CVU'er.
Venstre erkender, at med dannelse af CVU'er vil de institutioner, vi har i dag, lettere kunne løfte den opgave, det er at højne kvaliteten i de pågældende uddannelser.
Men Venstre er bange for, at der ikke er dynamik nok i regeringens lovforslag. Så må jeg spørge: Hvordan bliver der mere dynamik i, at parterne får lov til uendeligt at forholde sig afventende?
En tilstand, der vil medføre, at man ikke vil indgå i forpligtende samarbejde.
Hver gang man skal træffe en sådan beslutning, så vil man spørge sig selv og hinanden: Hvordan vil det gå om 2 eller 3 eller 4 år? Vi må hellere tøve lidt. Det er vores opfattelse, at Venstres forslag vil skabe en uendelighed af usikkerhed for de pågældende uddannelsesinstitutioner, men jeg er da glad for at konstatere, at Venstre synes, at CVU-udannelse er en god ting, og at der med CVU-uddannelse skabes mulighed for bedre kvalitet.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-05-23:
Da Venstres ordfører, fru Helga Moos, ikke kan være til stede, skal jeg blot fremføre Venstres holdning.
Enhedslistens forslag går jo ud på økonomisk at sidestille skolefritidsordningerne med de pædagogiske dagtilbud.
Det er så tanken, at betaling til begge ordninger skal foregå efter de regler, der er lagt fast i lov om social service, hvor socialministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om betaling, og ministeren kan så bestemme, at der skal ske nedsættelse eller at der skal ske bortfald af betalingen under hensyn til forældrenes økonomiske forhold og børnenes særlig behov for ophold i dagtilbud.
Når det gælder skolefritidsordninger, er det efter gældende lov kommunalbestyrelsen, der fastsætter betalingen.
I Venstre har vi samme svaghed, som jeg kan forstå at Socialdemokratiet har: at vi ved enhver given lejlighed hylder det kommunale selvstyre, og så er vi i den situation, at vi også har tillid til det. Enhedslisten skriver i bemærkningerne til lovforslaget, at man kan frygte, at den forskelsbehandling, der er en følge af det kommunale selvstyre, kan udløse en ny generation af nøglebørn, fordi forældrene af økonomiske grunde afholder sig fra at sende deres børn i skolefritidsordning.
Jeg må skuffe hr. Søren Kolstrup med, at vi i Venstre ikke deler den frygt.
De gældende regler har ikke udløst en ny generation af nøglebørn, for kommunalbestyrelserne er sig deres ansvar bevidste.
Hvor der er behov for støtte, ydes der støtte, hvilket der er hjemmel for i gældende lovgivning.
I Venstre mener vi, at det er vigtigt at fastholde et kommunalt selvstyre med indhold og med rum til at træffe forskellige beslutninger.
Vi ved godt, at det inden for ansvarlige rammer giver rum for kommunale forskelligheder, og det er vel i virkeligheden også det, der er meningen med det.
Vi sætter faktisk pris på nærhedsprincippet, der kendetegner det danske demokrati.
Og jeg må blot meddele, at Venstre ikke kan støtte Enhedslistens forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-23:
Jamen jeg skal da med største verve prøve på at følge den her sag op, og ja, jeg ved ikke, hvis man er lidt optimist, så kunne man jo se, at der var en lille åbning her fra den socialdemokratiske ordførers side, men så skal man jo nok være meget optimist.
Frode Sørensen (S), 2000-05-23:
For øjeblikket pågår der jo nogle forhandlinger mellem folkeskolepartierne om begrebet helhedsskole.
Det er langtfra på plads endnu, hvad det ender med.
Hvis det ender positivt, kunne man jo godt forestille sig, at nogle af de tanker, som også ligger i dette forslag, vil indgå som en del af det.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-23:
Men hvis det nu bliver sådan, at vi kan konstatere, at SFO'erne vinder mere og mere frem, vil det så give anledning til nye overvejelser hos Socialdemokratiet, eller vil man fortsat sige, at det hører under det kommunale selvstyre?
Ole Sohn (SF), 2000-05-23:
Siden Folketinget startede behandlingen af nr. L 66, har der efterhånden - vel nok først i forbindelse med andenbehandlingen og senere i perioden mellem anden- og tredjebehandlingen - været en del debat om konsekvenserne af lovforslaget, og her på det seneste kom det frem i en artikel i dagbladet Information fra i lørdags, at det europæiske patentkontor i München har en lidt anden fortolkning af EU-direktivet end den, der har ligget til grund for Folketingets behandling af lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-05-23:
Lovforslaget er fremsat med henblik på at skabe nye muligheder og yderligere dynamik i udviklingsvirksomheder.
Ved aftale mellem medarbejderne og virksomheden kan der udbetales vederlag i form af aktier og tegningsretter eller køberettigheder til aktier.
Den skat, der så betales, betales med en afgift på 40 pct.
Afgiften erstatter den sædvanlige personskat, og samtidig har selskabet ikke fradragsret for den modsvarende lønudgift.
Med det forslag får ikke mindst udviklingsvirksomheder mulighed for at fastholde gode og kvalificerede medarbejdere.
Manglende likviditet ved lønudbetaling kan i udviklingsvirksomheder være årsagen til, at det kan være svært at fastholde efterspurgte medarbejdere.
Udbetaling af vederlag i form af aktier og med en betaling af en afgift er en anden måde at betale skat på.
Men efter de beregninger, der følger med lovforslaget, vil der være et stort set uændret provenu.
Provenuet vil tilgå erhvervsministerens VækstFond, således at provenuet kan anvendes til at skabe yderligere udvikling, og det især i udviklingsvirksomheder.
Det er alt i alt et positivt lovforslag, som vi nu førstebehandler, og som så kan fremsættes igen til oktober.
Socialdemokratiet tilslutter sig lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2000-05-23:
I Det Konservative Folkeparti er vi enige med regeringen om intentionerne i lovforslaget, nemlig at vi skal styrke aktiekulturen og hjælpe virksomheder og medarbejdere til i endnu højere grad, end vi kender i dag, at fastholde et godt samarbejde til gavn for begge parter.
Men jeg er ked af at sige, at her hører enigheden også op.
Det forslag, regeringen her har fremsat, vil ikke løse ét eneste af de problemer, vi gerne vil være med til at løse, og som netop er omtalt.
Det vil derimod opbygge et nyt bureaukratisk system, som Socialdemokratiet jo elsker så umådelig højt, uanset om fonden hedder VækstFonden eller den bærer et af de andre fondsnavne, som er hjerteblod for Socialdemokratiet.
Vi mener, der er tale om en bureaukratisk ordning, hvor der i virkeligheden er tale om en dobbeltbeskatning, idet virksomhederne skal betale, når de giver medarbejderaktierne, og medarbejderne skal betale, når de eventuelt realiserer aktivet. Det Konservative Folkeparti har sammen med Venstre fremlagt adskillige forslag til folketingsbeslutning om lempelse af regler for tildeling af aktieoptioner og købe- og tegningsfradrag.
Vort synspunkt er, at når man modtager en aktie, en tegningsret eller en køberet i en virksomhed, er det rimeligt nok, at der skal ske en beskatning, når man afhænder det aktiv, man har modtaget, men heller ikke før.
Problemet er, at man i dag bliver beskattet, når man modtager ydelsen fra arbejdsgiveren eller modtager en rettighed eller mulighed for at benytte sig af det, man har fået tildelt, og det, der er så hindrende for aktiekulturen i dag, er jo, at Socialdemokratiet ikke kan forstå, at det er en gal ordning, man har i dag.
Vi er som nævnt med på ideen, men jeg er ked af at sige, at den socialdemokratiske model ikke tiltaler os, og vi kan ikke støtte forslaget i den form, det har i dag.
Jeg tillader mig i øvrigt at henvise til mange af høringssvarene, hvor organisationerne netop giver udtryk for den samme opfattelse, som jeg her giver udtryk for, også - og det glæder mig allermest - organisationer, der varetager medarbejdernes interesser.
Men for nu at slutte positivt her i slutningen af sæsonen vil jeg sige, at jeg synes, det er fint nok, at vi førstebehandler forslaget nu.
Det vil forhåbentlig blive betragtet som et oplæg til en grundig og bred offentlig debat hen over sommeren om emnet, og vi håber så fra konservativ side, at de mange input, som skatteministeren får, og som utvivlsomt går i den retning, jeg her har beskrevet, kan medvirke til, at forslaget ser lidt anderledes ud, når vi skal førstebehandle det i næste samling.
Aage Frandsen (SF), 2000-05-23:
Vi har tidligere givet udtryk for, at et forslag, der går noget i denne retning, kunne være fornuftigt, men at det i den forbindelse selvfølgelig er vigtigt at sikre, at der ikke bliver åbnet ladeporte eller andre ting, som gør, at der bliver en ulige form for beskatning, hvor nogle bliver beskattet mere end andre.
En anden ting, som vi også betragter som vigtig,
er, at noget sådant ikke er noget, der kan benyttes voldsomt af nogle enkelte personer, for så kan man godt komme i klemme i den sidste ende.
Det vil sige, at der en række hensyn, man skal tage, og det mener vi sådan set også at regeringen har gjort med det fremsatte forslag.
Hvis det bliver lidt i retning af kutyme, hvad medfører det så i andre henseender?
I den forbindelse er det vel også et spørgsmål om forholdet mellem statsskat og kommuneskat.
Ordningen kan vel godt berøre forholdet, og det må der også findes en løsning på, og derfor synes vi, det er udmærket, at regeringen har fremsat forslaget på nuværende tidspunkt.
Vi får en kort melding nu, og så kan der foregå en debat sommeren over.
Det er klart, at nogle vil fortælle, at det her slet ikke er vidtgående nok, men sådan er det jo altid: De, der mener, de skal have noget, synes aldrig, de får nok, mens resten af samfundet, som ikke får noget, synes, det er nok, men det er jo ikke sikkert, de ytrer sig.
Vi må se på sagen til efteråret, måske i forbindelse med større diskussioner om skattepolitikken på erhvervsområdet, og det glæder vi os til til den tid.
Men vi synes, det er udmærket, at forslaget er fremsat nu, for så kan vi stille spørgsmål i Skatteudvalget om det og få belyst konsekvenserne
af det, så vi er klædt bedre på til efterårets drøftelser og forhandlinger.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-05-23:
Man kan jo stille det spørgsmål, om det er positivt, om det er godt, hvis de ansatte i en virksomhed i højere grad bliver aktionærer, så de kommer til at eje dele af den virksomhed, de arbejder på.
Det er klart positivt, og derfor er vores indfaldsvinkel til dette forslag positivt. Så kan man spørge: Har regeringen så valgt en administrativ enkel måde?
Det synes jeg er svært at svare bekræftende på.
Jeg tror, det må være muligt at fremme den positive intention på en enklere måde, end der her er lagt op til.
Kigger vi på de forskellige høringssvar - jeg kunne citere flere af dem - og lad mig eksempelvis tage et af de første fra Dansk Handel & Service, så siger man, at man er positiv over for udspillet, men mener, at det ville være en bedre løsning i stedet at lempe beskatningen ved at flytte beskatningstidspunktet til det tidspunkt, hvor aktierne sælges, og med en beskatning som aktieavance.
Det er der andre der er inde på.
Det synes jeg er en langt enklere metode.
Når skatteministeren samtidig bemærker, at det er meget sent, at det er fremsat - det er jeg meget enig i - og at det skal genfremsættes, så synes jeg, at skatteministeren skulle have denne positive indgangsvinkel med udprægede medarbejderaktier, men lad os gøre det noget enklere.
Så jeg vil råde ministeren til at lade sig inspirere af disse ganske mange høringssvar, hvor man lægger op til en enklere model.
Så tror jeg også, den gode ordning vil blive mere udbredt.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-23:
Jamen efter ministerens besvarelsestale er der jo ingen tvivl
Altså at skrive, at det her forslag har til formål at fremme aktiekulturen i Danmark,
samtidig med at ministeren erklærer, at der sandelig ikke er nogen, der skal tro, at de tjener så meget som en krone på det her,
viser jo, at det er fup.
Hvorfor skal jeg ikke have en belønning for det?
Hvorfor i alverden skulle jeg ellers gøre det?
Og hvis ministeren ikke kan forstå det, ja, så burde han have taget Forbrugerombudsmanden med på råd, inden han kom med den falske markedsføring og kaldte det her et forslag til udbredelse af aktiekulturen.
Det her forslag får ingen som helst indflydelse på noget som helst, og VækstFonden kan godt vinke farvel til de vindfrikadeller, der er blevet serveret.
Ole Stavad (S), 2000-05-23:
Hr. Kim Behnke og jeg kan ofte blive meget uenige, men normalt glæder jeg mig over kvaliteten af indsigten i det, hr. Kim Behnke siger.
Jeg forstår simpelt hen ikke den indgang, hr. Kim Behnke har her, men det synes jeg er meget forståeligt, når jeg tænker på, hvor mange sager hr. Kim Behnke skal tage sig af lige nøjagtig på det her tidspunkt.
Jeg tror, der er behov for, at vi får snakket det her grundigt igennem.
Så det er godt, at vi har sommeren, så kan vi prøve at se, om vi i det mindste kan diskutere på et fælles grundlag, og så må vi se, om vi er enige eller uenige.
Men en debat på noget, som jeg ikke kan opfatte som andet end misforståelser, tror jeg ikke bringer os så meget videre i dag.
Margrethe Vestager (RV), 2000-05-23:
Lovforslaget går ud på at forpligte kommunerne til efter Socialministeriets regler om betaling for ophold i dagtilbud for børn og unge at yde fripladser i en skolefritidsordning under hensyn til forældrenes økonomiske forhold, eller hvor sociale eller pædagogiske forhold gør sig gældende.
Det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, at forslagsstillerne mener, at forslaget er et nødvendigt modtræk mod en risiko for, at landet skulle få, hvad forslagsstillerne kalder en ny generation af nøglebørn.
Umiddelbart er forslaget på den baggrund naturligvis ganske sympatisk.
Alligevel vil jeg på regeringens vegne afvise forslaget.
Vi er nemlig ikke enige med forslagsstillerne i, at den omstændighed, at skolefritidsordninger er blevet et markant alternativ til andre dagtilbud for skolesøgende børn, gør det urimeligt, at der ikke gælder samme forældrebetalingsregler for skolefritidsordninger i henhold til folkeskoleloven som for dagtilbud i henhold til lov om social service.
Der er næppe belæg for udsagn om, at skolefritidsordninger i bred almindelighed har fortrængt dagtilbud for skolesøgende børn.
Der er fortsat tale om en valgmulighed for forældrene.
49 kommuner havde slet ikke oprettet skolefritidsordninger.
De oplysninger samt en række andre vil indgå i en kommende udgave af den udgivelse, vi kalder »Folkeskolen i tal«, som Undervisningsministeriet har under udarbejdelse. Der er mellem de to ordninger en række forskelle som følge af, at skolefritidsordningerne er oprettet som et alternativ til dagtilbud efter sociallovgivningen.
Der er ved gentagne lejligheder konstateret et bredt flertal i Folketinget for at opretholde disse forskelle mellem de to ordninger.
På den baggrund mener jeg, at det fortsat bør være en af forskellene mellem de to ordninger, at den enkelte kommune selv beslutter, om den vil yde fripladser til sine skolefritidsordninger.
Sådan er det allerede efter den gældende lov.
På den baggrund, om end lidt kortfattet, indstiller jeg forslaget til forkastelse.