Jørn Pedersen (S), 1998-11-17:
Der er jo helt bestemt grund til at rose SF for at have rejst en debat her i Folketingssalen i dag om fordeling og vel især om omfordeling i det danske samfund.
Jeg har på fornemmelsen, at det måske ikke er lige i dag, at vi skal træffe de store beslutninger, men forespørgslen fortjener naturligvis at få nogle kommentarer med på vejen.
Jeg vil godt sige rent generelt, at når man snakker arbejdsmarkedspension, er det jo noget for den enkelte.
Det er en aftale mellem parterne om at overføre indkomst fra perioder tidligere i livet til pensionsalderen.
Derfor er det vel vigtigt at slå fast også i dag, at arbejdsmarkedspension er noget, man betaler for.
Det er ikke noget, man bare får.
Sikringen af de personer, der ikke har eller ikke har haft mulighed for at spare op gennem en pensionsordning, sker gennem folkepensionen, og her er det jo interessant - og det bør vi også hæfte os ved i dag - at Danmark har det mest omfordelende offentlige pensionssystem i Europa.
I tillæg til det, som man kan kalde for en garantipension, som jo er skattefinansieret med den progressivitet, der også ligger i det, er der ud over det også indtægtsafhængige tillægsydelser, som jo faktisk i nogle situationer spiller en ganske væsentlig rolle.
I mange lande er pensionssystemerne indrettet med de største ydelser til folk, der har tjent mest på arbejdsmarkedet.
Vi har i Danmark valgt et system, hvor det offentlige sikrer omfordelingen mellem personer med forskellig indkomst.
Det er så overladt til det private initiativ at sikre supplerende omfordeling over hele livsforløbet.
Omfordelingen er i de senere år blevet forstærket meget gennem ATP, både ved at gennemføre ATP-ordningen og for modtagere af sociale overførsler sidst ved den særlige ATP-opsparing, som også SF har medvirket til, hvor vi jo virkelig kan sige, at der er tale om en meget betydelig omfordeling i forhold til de mennesker, der har de laveste indtægter.
Desuden er det værd at bemærke, at den skattefinansierede offentlige service giver en betydelig omfordeling mellem personer med forskellig indkomst.
For at vende tilbage til grundlaget for forespørgslen kan man vel sige, at i praksis er der to hovedgrupper, der ikke er omfattet af arbejdsmarkedspensioner.
Den ene gruppe kunne man kalde for de selvstændige og de private funtionærer, og man må jo sige, at her taler vi om grupper, der har mulighed for på anden vis at sikre en omfordeling over livsforløbet.
Vi ser gerne, at der er flere grupper, der bliver inddraget, herunder bl.a. folk, der er løsere tilknyttet og personer med en lav anciennitet.
Det skal imidlertid ikke ske ad lovgivningens vej.
Det vil virke bremsende på den aftalebaserede udbredelse af arbejdsmarkedspensionerne, ligesom det kan fjerne tilskyndelsen til at lave
Man kan sagtens lave omfordeling her i landet, og man kan også sagtens gøre det uden at gøre det over arbejdsmarkedspensionerne.
Men jeg vil godt sige her til slut, at vi står over for både næste år og
også i de kommende år at skulle køre en meget stram økonomisk politik, og derfor kan vi ikke støtte det forslag til vedtagelse, der foreligger fra SF, idet vi mener, at selv om det er en vedtagelse om, at der skal laves en redegørelse, rejser vi nogle forventninger, som vi måske på længere sigt kan have svært ved at leve op til, og vi synes faktisk ikke, at tiden er til, at vi på den ene side siger - og med rette - at vi får en periode med en stram økonomi, hvis vi så samtidig på den anden side stiller en række mennesker nogle forbedringer via offentlige udgifter i sigte, som vi måske alligevel ikke har mulighed for at gennemføre.
Derfor siger vi i denne forbindelse, at vi ikke kan medvirke til SF's fremsatte forslag til vedtagelse.