runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2003-11-13:
Socialdemokratiet har stor sympati for Enhedslistens forslag.
Det er jo klart, at der er en række problemsæt i vores samfund, der er processer, som man laver, og efterfølgende viser det sig ofte, at der er sket nogle skader på de mennesker, som har arbejdet på støberier osv.
Man har givet et eksempel på det, og derfor vil vi godt være med til under udvalgsarbejdet at kigge lidt på, hvordan og hvorledes vi kan arbejde videre med de spørgsmål her.
Det er jo sådan, som ministeren også var inde på, at satspuljepartierne har lavet en Arbejdsmiljøforskningsfond, og i den udstrækning, at det her forslag ikke strider imod det, synes jeg godt, at vi kan arbejde videre med det.
Ministeren var meget inde på at sige, at man ikke kunne tvinge virksomhederne.
Det kom der ikke noget godt ud af.
Det blev forskningsresultaterne ikke bedre af osv., men til gengæld må det jo være sådan, at hvis nogle virksomheder påfører samfundet et eller andet problem, f.eks. udledning, eller at mennesker kommer til skade eller noget andet, så kunne det være meget godt - og det er jo en god tanke, Enhedslisten har fået - at sige, at de skal bidrage til at finde løsningen på det.
Det er sådan, jeg oplever Enhedslistens forslag.
Der er jo også hele spørgsmålet omkring forebyggelsen.
Det er jo sådan, at hvis vi ikke kan vurdere en eller anden ting, så har vi et problem.
Det er forebyggelse, dokumentation osv. Derfor hænger det også godt sammen med det, som en række partier vil, herunder både Enhedslisten, SF og Socialdemokratiet, nemlig at udbygge BST, Bedriftssundhedstjenesten.
Det hænger også lidt sammen med de ting her.
Derfor er vi positive over for forslaget.
Vi kan ikke sige endeligt ja til forslaget, men vi vil gerne være med til at arbejde videre for at se, om vi kan finde en model, for det kunne jo være, at det kunne supplere allerede eksisterende forskningsmidler, så vi kunne forske noget mere, end vi gør, og det er vi bestemt ikke afvisende over for.
, og det mener Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne også.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Jeg tror, at hr. Flemming Oppfeldt ville have godt af at komme lidt ud i virkeligheden og også sætte sig lidt ind i politikområder rundtom.
Vi har bare det problem, at vi ligesom beskæftigelsesministeren er dybt forundrede over, at der kan være virksomheder, der ikke vil undersøge, om deres arbejdsmiljø er så dårligt, at folk kan risikere at dø af det.
Det synes vi sådan set er et ret alvorligt problem, som man bør finde ud af, hvad man kan gøre ved.
Beskæftigelsesministeren har ikke anvist nogen forslag, derfor er vi kommet med et forslag.
Og så kan jeg altså ikke lade være med at sige, at Venstre på andre områder jo mener, at på baggrund af bare en enkelt eller nogle ganske få sager, hvor det er dem i bunden af samfundet, man mistænker for at have gjort et eller andet galt, skal vi straks ændre lovgivningen, og så skal der straks indføres en række instrumenter for at kunne mistænkeliggøre, indhente oplysninger osv. På socialområdet har man indført uagtsomt bedrageri.
Jeg kan indhente oplysninger hos alle mulige mennesker, hvis der er én, der er mistænkt for uagtsomt bedrageri.
Men når det gælder noget så alvorligt, som at arbejdsmiljøet slår folk ihjel, så mener Venstre altså ikke, at det er relevant at rejse en debat.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Enhedslisten foreslår, at Arbejdstilsynet skal have mulighed for at tvinge danske virksomheder til at deltage i forskningsprojekter.
Det er en dårlig idé.
Og der er jo ikke noget reelt problem med at fremme arbejdsmiljøforskningen her i landet.
Tværtimod har regeringen netop bevilget i alt 159 mio. kr. ekstra til forskning i arbejdsmiljøet.
Enhedslisten peger i begrundelsen for forslaget på, at der i 1999 har været en enkelt dansk virksomhed, der ikke har ønsket at deltage i et bestemt forskningsprojekt om mangan.
Det er altså et enkeltstående eksempel, der er årsag til, at alle danske virksomheder nu skal mistænkeliggøres.
Det er malplaceret, og det er især helt ved siden af, fordi Enhedslisten udmærket godt ved, at alle de lønmodtagere, der ønsker at indgå i forskningsprojekter, har deres ret til det.
I Venstre er vi tilfredse med de bestemmelser, der
allerede er i arbejdsmiljøloven.
Det fremgår af § 21, at Arbejdstilsynet allerede i dag kan kræve undersøgelser gennemført, hvis der er risiko for, at arbejdsforholdene ikke er sikkerheds- og sundhedsmæssigt forsvarlige.
Så lønmodtageren på den enkelte virksomhed er altså allerede sikret i dag, og den tvangsordning, Enhedslisten ønsker, tjener kun til at miskreditere dansk erhvervsliv.
Enhedslisten ønsker med forslaget her at signalere, at alle virksomheder er onde og nægter at deltage i fornuftig arbejdsmiljøforskning.
Men Enhedslisten tager også i denne sag fejl.
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, desværre ikke kan være til stede, skal jeg oplyse, at Dansk Folkeparti heller ikke kan støtte forslaget.
Og jeg kan oplyse, at Det Konservatives Folkepartis ordfører, fru Charlotte Dyremose, heller ikke kan være til stede, men jeg skal oplyse fra Det Konservative Folkeparti, at de heller ikke kan støtte forslaget fra Enhedslisten.
Lene Garsdal (SF), 2003-11-13:
Ja, jeg har lidt det samme problem som fru Line Barfod, at jeg også ville stille et spørgsmål til beskæftigelsesministeren.
Når ministeren så siger, at manganundersøgelsen også kunne laves ved hjælp af blodprøver fra de personer,
er det jo netop det, der var hele pointen.
Man ved jo ikke, hvor meget påvirkning på arbejdspladsen der skal til, for at det giver en sundhedsskade.
Og det er jo det at generere en ny viden, som var hele problemstillingen i det her forskningsprojekt.
Derfor mener jeg, at jeg vil spørge, om ikke ministeren ser, at der er et hul, som vi mangler at få lappet.
Line Barfod (EL), 2003-11-13:
Det glæder mig selvfølgelig, at ministeren og regeringen er så positive over for arbejdsmiljøforskningen.
Nu kan jeg se, at den minister, jeg skulle spørge, desværre går.
Men det, der undrer mig, er, at ministeren nu står her og siger, at man godt ville kunne gennemføre manganundersøgelsen, for det er ministeren selv, der i et svar til mig sidste år har meddelt, at det ikke var muligt at gennemføre undersøgelsen, og at støberierne nægtede at medvirke.
Nu er jeg meget forvirret over, hvad lovtilstanden egentlig er
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Jeg synes også, det er værd at overveje, hvordan man inden for det offentlige faktisk kunne få løst langt flere opgaver ved at lave noget mere regulær ansættelse, hvor folk kunne få deres dagpenge og understøttelse med over som en delvis finansiering af deres løn.
Jeg ved godt, det vækker ubehag, men det tror jeg man er nødt til.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Nu siger Enhedslisten, at man har læst »Flere i arbejde« og ved, hvad den reform indeholder, men jeg må sige, at jeg vil tvivle på det.
Hvis man bruger udtrykket, at der kan stilles gratis arbejdskraft til rådighed for virksomhederne, må man bare sige, at disse mennesker ikke er ansat i de virksomheder, og virksomhederne kan ikke lede disse mennesker.
Virksomhederne har ikke ledelsesretten.
Ledelsesretten har man kun under et løntilskudsforhold, og det er til overenskomstmæssig betaling, så det er forstemmende, at Enhedslisten benægter det heroppefra.
Pernille Falcon (EL), 2003-11-13:
Hvis hr. Flemming Oppfeldt havde læst bemærkningerne til forslaget, ville han være klar over, at Enhedslisten ganske udmærket kender den lovgivning, der er gennemført, siden vi fremsatte forslaget sidst.
Men det, som vi både i forslaget og her fra talerstolen har gjort opmærksom på, er, at der er behov for at ændre den nuværende ordning, så man også i virksomhedspraktik og anden aktivering får ordinær løn.
Vi har jo netop de positive eksempler fra Spydspidsen, hvor arbejdet med selv marginaliserede unge er en succes, som man selv har fremhævet her fra talerstolen i dag.
Det giver succes for selv dem, der har de allervanskeligste vilkår, når de netop bliver mødt med faglig respekt og med det at blive anerkendt via lønnen.
Her virker det, og hvorfor skulle det så ikke virke over for almindelige arbejdsløse, som bliver aktiveret?
Det er det, vi har meget svært ved at forstå i denne sammenhæng.
Vi kan godt se, at man kan komme nødstedte virksomheder til undsætning ved at sikre, at de får gratis arbejdskraft i nogle perioder.
Vi synes netop, det er frygtelig vigtigt, at man får mulighed for at komme ud på både det offentlige og det private arbejdsmarked, og det er derfor, vi også synes, det er vigtigt, at man får rettighederne med sig derude.
Vi har en forståelse for, at det kan være svært at forstå for netop hr. Flemming Oppfeldt på baggrund af hans tilhørsforhold, bl.a. til Farum Kommune.
Men det er altså en erfaring fra mange andre steder, at løn virker meget motiverende for det at arbejde, og vi kender alle sammen til, at det at blive mødt med respekt og forståelse gør, at man får mod på at søge videre ud i den store verden.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-13:
Jeg må sige, at virkeligheden overhovedet ikke har sneget sig ind hos Enhedslisten.
Vi har brugt tre kvarters diskussion, og det er stadig ikke gået op for Enhedslisten, at den nye reform giver mulighed for, at der med løntilskud kan gives en ansættelse på ordinære vilkår til en almindelig, overenskomstmæssig løn. Så nævnes der en række kommuner, og her vil jeg altså sige, at mange af disse kommuner har gjort en stor indsats for at få almindelige mennesker, der har nogle problemer, ud i almindelig beskæftigelse.
Det vil jeg ikke se ned på, og jeg vil protestere over, at Enhedslisten har gjort det.
Man bruger eksemplet med Spydspidsen, som jo har det sigte at fastholde nogle socialt dårligt stillede unge i et projekt, fordi det er vigtigt, at der er tid til dem.
Men der er altså en stor forskel på et projekt, der skal fastholde folk, og de projekter, der skal få folk hurtigt igennem og ud i almindelig beskæftigelse, så jeg tager afstand fra den sammenligning.
Ole Sohn (SF), 2003-11-13:
Det er jo et spørgsmål om principper: hvis man skal have et ordentligt arbejdsmarked til at fungere, er man også nødt til at behandle folk ordentligt og sikre, at både de, der er i ordinært arbejde, og de, der har behov for at få en hjælpende hånd for at komme tilbage, er omfattet af faglige rettigheder og får en ordentlig løn.
Derfor vil jeg sige til Enhedslisten, som jeg har sagt tidligere, at vi selvfølgelig støtter ideen bag forslaget, fordi vi tror, det er den bedste måde til at sikre et ordentligt og et velfungerende arbejdsmarked med værdighed for de folk, som kommer i aktivering.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-11-13:
Da Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, ikke kan være til stede, skal jeg oplæse hendes ordførertale: I Venstre støtter vi den fortsatte liberalisering af jernbaneområdet, herunder liberalisering af togdriften og institutionelle tilpasninger til sikring af fortsatte udbud og effektiviseringer.
Derfor er omdannelsen af Banestyrelsen til Banedanmark, der er et rent produktionsselskab i forhold til jernbanenettet, en god idé.
Banedanmark vil i fremtiden forvalte en infrastruktur af stor samfundsmæssig betydning, hvilket især understøttes af den seneste indgåede trafikaftale, hvor fornyelsen af jernbanenettet prioriteres højere end nogen sinde, og det skal Banedanmark bidrage til.
Derudover udskilles alle myndighedsopgaver og politisk orienterede planlægningsopgaver fra Banestyrelsen til den nyetablerede trafikstyrelse, hvilket tillige understøtter dannelsen af en professionel infrastrukturoperatør i Danmark.
i forbindelse med den fortsatte liberalisering til sikring af en effektiv togdrift på statens jernbaneinfrastruktur, hvilket også fremgår af lovforslagets bemærkninger.
Omdannelsen af Banestyrelsen til Banedanmark indebærer primært, at vi indsætter en bestyrelse, samtidig med at Banedanmark fortsat vil være en statsvirksomhed.
Dette ser vi i Venstre som en reel styrkelse af organisationen, idet ledelsesstrukturen dermed styrkes, og det må vi medgive at der har været behov for.
De kommende udfordringer for Banedanmark er bl.a. implementering af bedre økonomistyring, produktionstilrettelæggelse og omkostningsbevidsthed, hvilket vi i Venstre ønsker for alle statsvirksomheder.
Fremtidens Banedanmark vil og skal matche fremtidens jernbanesektor.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget, og jeg skal så også meddele fra Det Konservative Folkeparti, at det også kan støtte ministerens lovforslag.
Poul Fischer (DF), 2003-11-13:
I forbindelse med organisationsændringer på jernbaneområdet, hvor vi fik oprettet Trafikstyrelsen for Jernbane og Færger,
blev der udskilt myndighedsopgaver og politisk orienterede planlægningsopgaver fra Banestyrelsen.
Man fik i den forbindelse en mere strømlinet organisation med forskellige ansvarsområder.
Banestyrelsen skal til stadighed være en statsvirksomhed, hvilket Dansk Folkeparti er enig i.
Staten skal eje infrastrukturen og forvalte denne
, mens vi er positive over for et stadig større udbud af jernbanedriften, hvilket vor nylige aftale på jernbaneområdet også lægger op til.
Lovforslaget lægger op til, at der i Banestyrelsen indsættes en professionel bestyrelse på seks personer, hvoraf to er medarbejdervalgte, hvilket Dansk Folkeparti synes er en passende størrelse.
Dansk Jernbaneforbund har i et høringssvar ønsket ni medlemmer, hvilket vi mener er for mange, hvis en bestyrelse skal fungere effektivt.
I den nylig indgåede aftale på jernbaneområdet er det aftalt, at man over de næste 10 år først skal opnå en bedre regularitet på jernbanenettet for herefter at få påbegyndt opretningen af det nedslidte jernbanenet.
Der er tale om sigtelinjer, der skal tages op med den nye direktion og bestyrelse, når disse er på plads, hvilket er yderst fornuftigt.
Virksomheden vil være underlagt gældende regler for statsvirksomheder også med hensyn til ministerens overordnede ansvar og tilsynsforpligtelse i forhold til statslig styrelse.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-11-13:
Etablering af en ny banevirksomhed ligger jo i logisk forlængelse af hele den udvikling, vi har haft på togområdet i de sidste 5-10 år, en udvikling, som Det Radikale Venstre har støttet hele vejen igennem, og som vi jo høster frugten af i de kommende år, hvor vi kan bruge den effektiviseringsgevinst, vi har fået i DSB, til at gøre en tiltrængt indsats for vedligeholdelse af jernbanenettet.
Der er ingen tvivl om, det tror jeg godt at man kan sige uden at røbe en hemmelighed, at det ikke er alle ting, der har fungeret tilfredsstillende i den nuværende Banestyrelse, og der er heller ingen tvivl om, at udfordringerne for den banevirksomhed, vi etablerer med denne her lov, bliver enorme, for vi har jo med vores trafikaftale afsat et endog meget stort milliardbeløb til indsats på jernbanenettet, og det vil kræve en meget stor indsats, hvis de penge skal bruges effektivt og ordentligt.
I Det Radikale Venstre er vi overbeviste om, at det vil gavne den sag, at vi får en egentlig virksomhed med en styrket ledelsesfunktion og selvfølgelig under ministeransvar.
Der er jeg meget enig med hr. Poul Andersen, for sådan skal det selvfølgelig være; det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men man får alligevel mulighed for en stærkere regulering ovenfra.
I spørgsmålet om antallet af bestyrelsesposter er Det Radikale Venstre lidt i tvivl.
På den ene side kan man sige, at en lille bestyrelse kan man tale for for at få en effektiv bestyrelse.
På den anden side bør man måske nok lytte til de røster, der siger, at i en overgangsperiode kan der være brug
for, at man har medarbejderne godt inddraget, for jeg vil gætte på, at der skal ske ganske gennemgribende forandringer i Banestyrelsen, og der er et godt samarbejde med medarbejderne også vigtigt
Jeg synes, at vi skal tage en grundig drøftelse af, hvor det er fornuftigt at lande.
Men i hvert fald går Det Radikale Venstre ind i dette lovgivningsarbejde i en god positiv ånd, og vi glæder os til, at den nye virksomhed ser dagens lys.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-13:
Ministeren gjorde mig den ære at stille mig et direkte spørgsmål i sin besvarelse, som jeg i øvrigt takker for.
Det gik lidt på, hvor de der terrorister er.
Jeg kunne i hvert fald forstå, at det ikke stod ministeren klart, hvor de var.
Men ministeren må da være bekendt med, at der f.eks. forleden var en ganske alvorlig terrorhandling i Saudi-Arabien, så terroristerne er der. Vi ved også, at de kan komme her i Vesteuropa igen.
Det ved vi da.
Men først og fremmest ved vi, at der, hvor de var efter den tragiske hændelse den 11. september, først og fremmest var i Pakistan og Saudi-Arabien, og det vidste man udmærket godt i de vestlige efterretningstjenester.
Men da man havde valgt de to lande som allierede, så valgte man at angribe nogle andre i stedet for, og det var en katastrofal fejltagelse, som vi nu bøder for, og som gør, at man nu skal til at diskutere sådan nogle foranstaltninger som dem, der er på dagsordenen her. Jeg vil bare tilkendegive igen, at hvis det kan gøres uden at skade retssikkerheden og uden at blive urimeligt, så vil vi naturligvis kigge på det.
Men den grundlæggende opgave, nemlig at indfange og opspore og forebygge selve terroristernes virksomhed, det må jeg indrømme, at det løser det her forslag ikke noget som helst af.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-13:
Jeg takker for den meget store tilslutning til forslagene, og jeg takker også på min kollega økonomi- og erhvervsministerens vegne.
Han dækker jo L 49, som formentlig, det afgør jeg ikke, går i et andet udvalg end L
Hr. Christian Lund Jepsen siger, at dette med konkurrenceforvridningen mellem landene er meget vigtigt, og det er jeg enig i.
Han taler også om en fleksibel administration, og det gør hr. Henrik Sass Larsen også.
Han siger, at det skal være så ubureaukratisk som muligt, og det er vi fuldstændig enige i.
Alle beklager jo, at vi er i den situation, at vi er nødt til at gøre sådan noget.
Jeg plejer gerne at sammenligne med lufthavne, der har man haft det i masser af år, og jeg er ikke engang sikker på, at man turde gå i en lufthavn, hvis ikke der var den beskyttelse, der er.
Og man kan sige, at med de store værdier og de mange, mange mennesker, der er omkring havne og skibsvirksomhed, er det desværre en logisk konsekvens.
Hr. Henrik Sass Larsen spurgte mig også om Esbjerg Havn-problematikken.
Jeg tror, jeg vil bede om at få spørgsmålet skriftligt fra udvalget.
Jeg har et ganske langt svar på det, som hr. Helge Mortensen har bedt mig om at give direkte fra talerstolen, hvis han var til stede, men det er han ikke, så jeg tror, at det er mest praktisk, at vi får et skriftligt spørgsmål, så skal vi svare skriftligt og meget hurtigt, for vi har svaret liggende klart.
Jeg skal i øvrigt sige til alle, at vi er meget indstillet på at give hurtige svar fra ministeriernes side.
Så siger hr. Poul Fischer, hvad der er meget rigtigt, at vi skal kigge meget på omkostningerne, dels i forhold til andre lande, og det er nemlig rigtigt, dels også i forhold til andre transportformer.
Det var hr. Martin Lidegaard også inde på, og det er jeg enig i.
Der er i øvrigt mange af de ting, der egner sig til udvalgsspørgsmål, og som jeg sagde, vi skal svare hurtigt på dem.
Hr. Keld Albrechtsen har jo en helt vidunderlig løsning
Uanset hvad dagsordenen er, så er det de stygge mennesker i den vestlige verden, og så er der nogle terrorister, som den vestlige verden er skyld i og sådan noget.
Det er beskyttelse mod terrorister.
Her siger hr. Keld Albrechtsen direkte, at antiterrorlovgivning ikke har forhindret terrorisme.
Jeg kunne fristes til at spørge: Hvordan kan hr. Keld Albrechtsen vide det?
Jeg tror ikke, at ret mange stater reklamerer med, hvad de har opsporet af terrorisme, for det er jo det samme som at annoncere med nye muligheder.
Så jeg tror ikke rigtig, at det helt besvarer spørgsmålet.
Så siger hr. Keld Albrechtsen, at man skal kompensere søtransporterhvervet for de omkostninger, der kommer her.
Det gør jo dette her til en historisk dag, for det er første gang, jeg har hørt hr. Keld Albrechtsen sige, at man skal støtte erhvervslivet.
Jeg tror, det er det bedste for alle parter.
Betina Hoffmann (KD), 2003-11-13:
Vores trafikordfører kan desværre ikke være til stede, derfor skal jeg fremlægge Kristendemokraternes synspunkter med hensyn til begge forslag.
Først lovforslag nr. L 46: I december 2002 blev FN's internationale søfartsorganisation IMO's forslag til regelsæt, der skal medvirke til at beskytte søfarten mod terrorisme, vedtaget på den diplomatiske konference. Regelsættet blev vedtaget som en tilføjelse til konventionen om sikkerhed til søs, den såkaldte SOLAS-konvention, og der blev skabt en international kode til sikring af skibe og havnefaciliteter. Medlemslandene har frist indtil den 31. december til at give besked, hvis man ikke ønsker at tilslutte sig dette regelsæt, men naturligvis bør Danmark tilslutte sig dette regelsæt.
Alt andet ville kunne få store negative konsekvenser for dansk søfart.
Der skal i forbindelse med sikring af havne foretages en sårbarhedsvurdering af de relevante havnefaciliteter.
Sårbarhedsvurderingen skal beskrive de væsentlige aktiver og aktiviteter for havnefaciliteten, der skal beskyttes, og det er klart, at der skal tages hensyn til lokale forhold.
En havn, hvor der er meget international trafik, er naturligvis mere sårbar og skal sikres på et andet niveau end en havn, der mest besøges af danske skibe.
Dette initiativ må naturligvis ikke blive økonomisk ubærligt for de små danske havne, og derfor skal der også som nævnt i lovforslaget tages hensyn til lokale forhold. Kristendemokraterne er positive over for forslaget. Det andet forslag, L 49, er vi ligeledes positive over for.
Vi beklager meget den situation, der gør, at vi bliver nødt til at vedtage det her, og vi beklager meget, at det vil få så store negative konsekvenser med hensyn til økonomi og sådan noget, som det trods alt vil få. Vi støtter trods alt forslaget og håber på, at der vil være velvilje til at arbejde for, at det pålægger færrest mulige gener.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-13:
Nej, det håber jeg heller ikke.
Det er lige præcis det, jeg siger, at det håber jeg heller ikke bliver resultatet, så det må vi få afklaret.
Med hensyn til det med at opspore og fange terrorister, så er svaret jo meget enkelt.
Altså i stedet for at forfølge terroristerne dér, hvor de var, nemlig i Pakistan og i Saudi-Arabien, så indleder man en krig mod Irak og en krig
mod Afghanistan
Det er jo meget enkelt rent politimæssigt helt ude i hampen, ikke?
Men det er jo ikke på dagsordenen, så derfor tror jeg ikke, jeg skal gå yderligere ind i den sag.
Med hensyn til det andet har jeg bare fået oplyst fra mennesker i søfartserhvervet, at der verserer forslag om øget bevæbning, og hvis det er forkert, så er jeg glad og godt tilfreds med det.
Så har mit spørgsmål afklaret et problem, som optager nogle mennesker, som har henvendt sig til mig.
Det er, hvad jeg kan sige om mine kilder, jeg vil ikke nævne konkrete personer, det synes jeg ville være forkert.
Men det har jeg fået oplyst, og hvis ministeren kan meddele, at det er der ingenting om, så er det fint nok, så har vi i hvert fald fået afklaret den sag.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-11-13:
Jo, jeg hørte sandelig også, at hr. Keld Albrechtsen var forholdsvis positiv, men jeg vil da gerne have at vide, hvor hr. Keld Albrechtsen har fået oplyst noget om de bevæbnede søfolk
Jeg synes sådan set, det er meget at stå og påstå fra Folketingets talerstol, at vi har et forslag, der skulle begynde at bevæbne søfolk og derved måske skabe yderligere vold.
Hr. Keld Albrechtsen svarede heller ikke rigtig på det med at skulle bruge penge på at arrestere terrorister i Saudi-Arabien i stedet for.
Så vil jeg gerne spørge, om hr. Keld Albrechtsen føler, at det er en væsentlig indskrænkning i vores retssikkerhed, at vi skal igennem en sikkerhedskontrol i lufthavnen, når vi rejser ud.
Jeg synes også, man skal anerkende, at man i lovforslaget lægger meget op til, at det er meget fleksibelt og kun der, hvor det er absolut nødvendigt af hensyn til sikkerheden.