runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Jeg er jo enig i alle de gode intentioner, Kristeligt Folkepartis formand kommer med, jeg kan bare ikke forstå, hvorfor Kristeligt Folkeparti er så bange for et forsøg.
Der var virkelig mulighed for at realisere nogle af alle de gode ting, hr. Jann Sjursen taler om: mulighed for at integrere, mulighed for at sørge for, at lærere og pædagoger arbejder bedre sammen og koncentrerer ressourcerne om børnene, skaber en større sammenhæng, skaber en større helhed.
Jeg kan ikke forstå, hvad der er at være bange for. Så vil jeg sige til det, hr. Jann Sjursen spørger om i forhold til midlerne: Jamen det var da noget af det, man kunne overveje at snakke om i kommuneforhandlingerne, midler til at renovere skoler. Men jeg synes, der er behov for at holde fast i, at Kristeligt Folkeparti stod af på helhedsskolen uden nogen god grund, kun fordi man ville holde fast i et familiemønster, som ikke findes ret ofte i dagens Danmark, og som overhovedet ikke bliver truet af en helhedsskole.
Det synes jeg var forfejlet.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-25:
Fru Pernille Blach Hansen beskyldte mig tidligere i debatten for, at Kristeligt Folkeparti var bagstræberisk, når det gjaldt helhedsskolen, og at vi hellere skulle se positivt på det med de 350 mio. kr. til forsøg med helhedsskolen.
Det, der har været vores udgangspunkt,
er: Hvorfor lige præcis forsøg i forhold til en folkeskole, hvor både elever og lærere i forvejen oplever, at hverdagen kan være lidt af et eksperiment?
det gælder om at sikre, at det ikke kun er gamle og slidte bøger, der bliver undervist efter, når det gælder om at få integreret de tosprogede i folkeskolens hverdag
Det er jo virkeligheden, at det er enormt svært allerede i dag for folkeskolen at realisere visionerne bag den folkeskolelov, som Socialdemokratiet og Kristeligt Folkeparti står bag, leve op til princippet om undervisningsdifferentiering.
Derfor må jeg stille spørgsmålet til fru Pernille Blach Hansen: Er Socialdemokratiet villig til at gå ind og løfte folkeskolen på de præmisser, der gælder i dag, for at få den til at virke i forhold til bygningsrenovering, i forhold til at sikre, at klassekvotienterne ikke går til vejrs, i forhold til at få integreret de tosprogede elever og give tilstrækkelige ressourcer til det?
Det er jo dér, skoen trykker, mere end nogen andre steder i forhold til folkeskolen i dag.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Jeg kan konstatere, at SF's formand nu er gået over til at skyde gråspurve med kanoner.
Jeg vil gerne spørge i den her sammenhæng, og så kan SF's formand jo få mulighed for at svare senere i sit indlæg. Man kunne jo tage det her som et udtryk for, at SF faktisk ikke mere vil føre fastkurspolitik: Er flydende kurser virkelig at foretrække?
Det synes jeg faktisk ikke.
Jeg synes, det er fair at fremføre, at vismandsrapporten efter vores vurdering er en for snæver tilgang.
Der mangler et bredere udsyn; der mangler, at man ser på den længerevarende økonomiske politik; der mangler, at man ser på, at politik og økonomi ikke skal adskilles.
Vi er faktisk af den opfattelse, at stabilitet om dansk økonomi, om dansk deltagelse i det politiske samarbejde er utrolig væsentlige elementer.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-05-25:
Jo, men jeg må sige til fru Pernille Blach Hansen: Der er jo den forskel i hvert fald, at i vismandsinstitutionen er der overhovedet ikke regeringsrepræsentanter, overhovedet ikke.
Det var der i DUPI-rapporten.
Dertil kommer - og det synes jeg er vigtigt -
at vismandsrapporten jo ikke er én stor kritik af regeringens argumenter.
Jeg må sige, at i DUPI-rapporten var der meget lidt støtte til mine argumenter, det må jeg sige, det var der.
Men der er aldeles megen støtte til regeringens argumentation i vismandsrapporten.
Det er bare en lille bitte flig, man tager ud.
Der er et lille pip af kritik.
Og bare der bliver pippet, en lille smule pip-pip-pip, så kommer hele artilleriet, så har vi finansministeren, statsministeren, økonomiministeren og det hele, ikke sandt?
Det synes jeg er direkte pinligt for debatten op til den 28. september.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
I forhold til ældreområdet kan jeg sige: Vi er klar over, at der kan blive tale om, at der skal tilføres nogle flere penge til ældreområdet.
Men vi synes faktisk, at et af de væsentligste problemer er på personalesiden, hvor der kommer til at mangle 10.000 hænder inden for de næste 5 år.
Det vil vi gerne være med til at kigge på.
Jeg vil godt give tilsagn
om, at vi gerne vil diskutere det med SF.
Jeg er enig i, at den er for unuanceret.
Jeg er enig i, man ikke kan skille politik og økonomi, og jeg er enig i, at der mangler en vurdering af, hvad de langsigtede økonomiske konsekvenser af at gå med kan være for Danmark.
Men da jeg tænkte, at hr. Holger K. Nielsen nok ville beskæftige sig lidt med spørgsmålet, har jeg fundet et citat, noget, hr. Holger K. Nielsen sagde, da DUPI-rapporten kom frem.
Da sagde hr. Holger K. Nielsen nemlig, og jeg citerer - nej, det gør jeg ikke.
Jeg siger, at hr. Holger K. Nielsen taler om rapporten som den politiske elites rapport; hr. Holger K. Nielsen er utilfreds med den meget lidt nuancerede opfattelse i rapporten, og det dækker jo sådan set meget godt og sætter lidt i perspektiv, når man tænker på, hvad andre har kritiseret vismændene for. Så den dér debat om rapporter siger vel også bare, at man forholder sig til dem og vurderer, om man er enig eller ej, og om man har andre opfattelser.
Det gør SF såmænd også.
Holger K. Nielsen (SF), 2000-05-25:
Jeg vil godt lige vende tilbage til vores tidligere ordveksling omkring ældreområdet.
Jeg er helt med på, at alle ældre er ikke svage, men der er for mange ældre, mange pensionister, der har det svært, må jeg sige til fru Pernille Blach Hansen.
Er man villig til at erkende, at det koster penge at forbedre forholdene? Er man villig til at erkende, at der skal bygges flere ældreboliger, flere plejehjem?
Er man villig til at erkende, at der skal gøres en indsats, også for at uddanne mere personale?
Vil man lægge en fast plan for at forbedre på det område?
Så til hele EMU-debatten.
Det slog mig lidt, at de dér rockeroverfald på vismændene, som andre ministre har kørt de sidste dage, ikke blev kørt af fru Pernille Blach Hansen.
Jeg synes i og for sig, at det var meget sympatisk, at vi kunne undgå det, for vi fik jo nok af det i statsministerens indledende tale.
Men er det så udtryk for, at fru Pernille Blach Hansen måske synes, det er blevet lidt for meget, det her?
At det er sådan lidt for utiltalende, lidt for utroværdigt, at når der kommer nogle uafhængige vismænd og siger noget, der ikke lige passer dem på bjerget, så skal de overfaldes på den måde, som det har været tilfældet de sidste par dage?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Jamen hr. Keld Albrechtsen ved jo godt, hvad det er, Socialdemokratiet og den danske regering arbejder for i den kommende traktatændring.
Vi arbejder faktisk for, at EU skal gøres klar til udvidelse.
Vi er helt uenige i hr. Keld Albrechtsens vurdering af, hvad der ligger i det.
Vi mener faktisk, der skal være tale
om en forholdsvis snæver traktat, som gør EU klar til udvidelsen
Og med hensyn til spørgsmålet om en afstemning kan jeg sige: Vi henholder os selvfølgelig til grundloven.
Selvfølgelig gør vi det.
Men jeg vil bare godt holde fast i: Det er altså ikke det her, vi stemmer om, når vi skal stemme den 28. september.
Og det her forsøg på at afspore debatten er jeg ikke enig i.
Det er det, vi skal stemme om den 28. september.
Og dér er jeg ikke i tvivl om, at jeg synes, Danmark skal være med.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Så synes jeg ærligt talt, fru Pernille Blach Hansen skulle tage at sætte sig ind i den programerklæring, som den franske statsminister Jospin fremlagde for den franske Nationalforsamling forleden, hvor programmet for det kommende franske EU-formandskab blev fremlagt, og hvor det krystalklart fremgik, at det såkaldte Euro-X-Råd skal have øgede beføjelser til at styre de enkelte landes økonomi, altså social harmonisering, og at der skal sættes skub på opbygningen af den nye unionstraktat, ikke mindst af hensyn til euroens fallit og det stadige fald i eurokursen.
Det er naturligvis derfor, at man presser på for at få en ny unionstraktat. Og så vil jeg godt bede fru Pernille Blach Hansen besvare det forholdsvis elementære spørgsmål, som jeg stiller: Er det Socialdemokratiets plan, at denne nye unionstraktat med mere magt til Unionen på det ene område efter det andet, socialpolitik osv., skal gennemføres uden om befolkningen, eller vil fru Pernille Blach Hansen på Socialdemokratiets vegne give løfte om, at en sådan ny unionstraktat naturligvis vil blive sendt ud til folkeafstemning? Jeg synes da, det er utroligt, at man ikke kan få et klart svar på så enkelt et spørgsmål.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Hr. Keld Albrechtsens kobling mellem Joschka Fischers udtalelser og den kommende traktat er jo et velanbragt forsøg på at afspore debatten om den fælles valuta.
De to ting hænger rent faktisk ikke sammen.
I forhold til Fischers udtalelser vil jeg godt sige: Vi vil ikke den vej.
Vi vil ikke have Europas Forenede Stater.
Vi vil have, at EU skal være et samarbejde mellem selvstændige nationer, som jeg netop sagde.
Og så er jeg da sikker på, at hvis de i Tyskland hørte hr. Keld Albrechtsens udtalelser, ville de måske mene, at det var en eller anden tilfældig dansker, der havde sagt det.
Det er jo samarbejdet, det er jo det, man bliver enige om, der bringer tingene videre.
Og der viser DUPI-rapporten netop, at vi ikke er kommet tættere på Europas Forenede Stater.
Det er det skræmmebillede, nejsiden har forsøgt at fremmane siden 1972, men det er bare aldrig kommet, og så forsøger man nu at give den en tand til.
Det synes jeg faktisk ikke er en rigtig måde at føre debatten på.
Det er vores vision.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Fru Pernille Blach Hansen hævdede, at EU vil blive ved med at være et samarbejde mellem selvstændige stater, og hun mener, at når den tyske udenrigsminister Joschka Fischer siger, at nu gælder det om at nå frem til Europas Forenede Stater, så er det bare sådan noget, en tilfældig tysker har stået og sagt på et møde i Berlin, selv om vi også ved, at det var samordnet med den franske regering, selv om vi ved, at der opbygges en Europahær, selv om vi ved, at der ligger en traktat på bordet, som skal vedtages i Nice, en traktat med mere magt til Europa-Parlamentet, med mere magt til de store lande og med fjernelse af vetoretten på væsentlige dele af social- og arbejdsmarkedspolitikken.
Og så var det, jeg stillede fru Pernille Blach Hansen det spørgsmål, om Socialdemokratiet vil love befolkningen, at vi får en folkeafstemning om den nye unionstraktat, som jo er et skridt på vejen videre mod Europas Forenede Stater.
Og jeg fik ikke noget svar.
Nu vil jeg godt bede fru Pernille Blach Hansen om at besvare det helt enkle spørgsmål: Om det demokratiske underskud nu er så stort, at man vil vedtage en unionstraktat uden om befolkningen?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-05-25:
Jeg kan ikke lade være med at undre mig lidt over proportionerne i det her.
Der er 150 senge i det private sygehusvæsen i Danmark i dag.
Hvordan kan Venstre forestille sig, at de kan løfte store, væsentlige opgaver i Danmark?
Det kan da kun være, hvis Venstre vil gøre det private sundhedsvæsen større og større og give dem alle de gode operationer på bekostning af et udsultet offentligt sundhedsvæsen, hvor de, der ikke har penge, kan gå hen og vente på ventelisten, og så kan de private suge alle lægerne over i det private sundhedsvæsen.
Det er ikke det, vi vil.
Kvalitet for os er ned med ventetiden.
Det er vi godt på vej til.
Kvalitet for os er en god behandlingskvalitet, patienten i centrum, nærhed og omsorg, en kontaktperson; det er faktisk det, vi bygger på. Og så vil jeg gerne sige til fru Ulla Tørnæs: Jeg ved jo, at formanden for Amtsrådsforeningen, som jo er en god Venstremand, Kresten Philipsen, ikke er begejstret for det her forslag om, at pengene skal følge patienten.
Og hvorfor ikke? Ja, fordi det bliver dyrt.
Det skaber ikke ekstra kvalitet.
Det skaber bare kapacitetsproblemer, hvor folk står og presser prisen op.
Det er vi ikke interesseret i.
Vi vil have et godt sundhedsvæsen.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Til hr. Jann Sjursen: Ingen skal være i tvivl om, at vi fra første færd har opfordret statsministeren til at få afsluttet de sanktioner.
Vi var imod, at de blev indført, og vi er tilhængere af, at de bliver fjernet, jo hurtigere desto bedre.
Nu var der jo ikke meget at forholde sig til i det, fru Pernille Blach Hansen sagde, men jeg må dog medgive, at jeg tror, det er på tide, at vi får gennemført lovgivningen om tilskud til høreapparater, for jeg vil anbefale fru Pernille Blach Hansen at anskaffe sig et sådant.
Hvis fru Pernille Blach Hansen havde brugt tiden til at høre efter, hvad det egentlig var, jeg sagde i min ordførertale, ville fru Pernille Blach Hansen erkende, at jeg rent faktisk skitserede, hvilke reformer vi mener er nødvendige, for at vi får en bedre velfærdsservice og for at vi får en service, der svarer til det skattetryk, vi har i Danmark.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Pernille Blach Hansen, hvorfor det altid skal være sådan, at Socialdemokratiet står fuldstændig fast i betonen og ikke vil være med til at diskutere nogen ny udvikling af det danske velfærdssamfund
At give borgerne frihed ved valg af serviceydelser tror vi helt sikkert på vil være med til at øge kvaliteten i det danske velfærdssamfund, og vi tror ikke, som fru Pernille Blach Hansen var inde på, at valgfrihed vil medføre en kæmpestor konkurrence til det offentlige sundhedsvæsen.
De 150 senge, man kan vælge i den private sektor, er naturligvis et supplement til det offentlige sundhedsvæsen.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-25:
Det er bestemt meget sympatisk, men det er bare ikke det, jeg spørger om.
Det, jeg spørger om, er de kommunale
ejendomsskatter.
Når nu ejendomsvurderingerne stiger - og Venstre har lovet, at folk ikke skal betale mere i skat -
så må en konsekvens af de stigende ejendomsvurderinger da naturligvis være, at man ude i Venstrekommunerne sætter den kommunale ejendomsskattepromille ned, og derfor er mit spørgsmål: Har fru Ulla Tørnæs bare ét eksempel på en kommune, hvor Venstre sidder på magten, der har gjort det og har levet op til de løfter, man har givet her på Christiansborg? Et andet sted, hvor Venstre også kan gøre sin indflydelse gældende, er i Ligningsrådet.
I Ligningsrådet sidder man i øjeblikket sådan nærmest hveranden dag og kaster en besked ud, om at hvis man har en solfanger på taget, så skal ejendomsværdien stige med 100 kr. pr. m2, hvis man har en terrasse af træ, så stiger ejendomsvurderingen mere, end hvis man har en af fliser osv. Dér har Venstre heller ikke gjort sin indflydelse gældende, men minsandten godkendt de ting, der er kommet fra Ligningsrådet. Hvornår ser vi aktiv handling bag de løfter, Venstre giver?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Lad mig sige til hr. Kim Behnke, at det, som jeg ønskede at påpege, var, at den nuværende regering får ikke mindre end 3,8 mia. kr. ekstra ind i ejendomsværdibeskatning på grund af de stigende ejendomsvurderinger, og det skyldes jo fuldstændig korrekt, at i det øjeblik ejendomsvurderingerne stiger, så stiger statens indtægter selvfølgelig også. Jeg hæftede mig ved, da pinsepakken blev vedtaget, at den nuværende regering lovede, at der blot var tale om en simpel omlægning.
Oven i ejendomsværdibeskatningen laver regeringen så en række skatteforhøjelser, en række stramninger i selve ejendomsværdibeskatningen. Hr. Kim Behnke kan være evig forvisset om, at Venstres skattestop betyder et stop i stigning af skatter og afgifter.
Når vi så taler om ejendomsværdibeskatningen, så vil vi simpelt hen fastfryse det beløb, altså vurderingen, sådan at der ikke kommer overraskelser til boligejerne.
Det er det, der er Venstres politik.
Vi vil ikke acceptere, at skatteministeren sådan uden videre kan skovle 3,8 mia. kr. ekstra i statskassen
Det finder vi ikke er rimeligt.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-25:
Partiet Venstre har jo i denne folketingssamling gjort skattespørgsmål til et særligt tema, og fru Ulla Tørnæs skal bestemt ikke have utak for, at Venstre har lovet, at skatterne ikke skal stige.
Men så havde fru Ulla Tørnæs et meget langt afsnit, hvor fru Ulla Tørnæs skældte ud på skatteministeren, og det er jo altid velkomment, men specielt de stigende ejendomsvurderinger lå Venstre på sinde.
Nu er mine spørgsmål: Er det egentlig dér, problemet er, altså jeg mener, hvis ejendomsvurderingerne passer til, hvad ejendommen rent faktisk er værd?
Er problemet ikke, at ude i de kommuner, hvor også Venstrefolk sidder, sætter man ikke skatterne tilsvarende ned?
Når værdierne stiger, og man kun ønsker at få det samme provenu ind, som jeg kan forstå
Venstre ønsker, hvorfor sætter man så ikke ejendomsskatterne ned i Venstrekommunerne?
Eller lad mig stille det som et meget præcist spørgsmål: Har fru Ulla Tørnæs bare ét eksempel på en Venstrekommune, der som konsekvens af de stigende ejendomsvurderinger har sat den kommunale ejendomsskat ned?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Vi er af den opfattelse, at øget valgfrihed vil skabe øget velfærd, og vi er sikre på, at kvaliteten af den velfærd, som vi så kan tilbyde borgerne, også vil blive bedre.
Nu nævner fru Elisabeth Arnold vores forslag om at forældrene skal have øgede valgmuligheder, når det handler om børnepasning.
Det kommer ikke til at koste flere penge.
Det handler om, at forældrene skal have mulighed for at vælge nogle alternativer, nogle andre måder at tilrettelægge børnepasning på end dem, som vi kender i dag, og så handler det om at give kommunen frihed til også at lade pengene følge barnet, hvis det er det, man ønsker.
Så alt i alt, må jeg sige til fru Elisabeth Arnold, kommer vores fritvalgmodel ikke til at koste flere ressourcer.
Man kunne måske tværtimod forestille sig, at man kunne frigøre nogle ressourcer, hvis vi oven i det også har de offentlige velfærdsydelser i udbud, sådan at vi sikrer, at vi får mest service for de ressourcer, som vi har valgt at bruge på de forskellige områder.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Det hænger jo ikke sammen, må jeg sige til fru Ulla Tørnæs.
Jeg tror også, at folk gerne vil have valgfrihed, men vi har jo stadig væk ikke fået at vide, hvad det koster.
På f.eks. børnepasningsområdet har der jo tidligere været forslag om, at pengene skal følge barnet.
Det har bare vist sig, at hvis de skal det, kan man ikke undgå også samtidig at få skattestigninger, fordi der kommer et utroligt behov for en masse ekstra børnepasningspladser, som også skal finansieres af det offentlige.
Hvis ikke de skal det, så skal folk selv betale, og det vil sige, at kun de, der har mange penge, har råd til at betale for deres børns pasning, og så er vi tilbage i et familiemønster, vi har berørt tidligere i debatten i dag, som der ikke er opbakning til i det danske samfund.
De regnestykker skylder Venstre os da at komme med.
Vælgerne skal da vide, hvad det er, de skal tage stilling til, når de skal stemme næste gang.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Nu er det jo sådan, at den socialdemokratiske ordfører ikke er medlem af regeringen, og dem, jeg hentydede til, var sådan set ministrene.
Jeg opfordrede dem til i højere grad at påtage sig det ansvar, som det indebærer at have en ministertaburet, og det har sådan set ikke noget at gøre med, hvad de forskellige ordførere, hvad enten de er kvindelige eller mandlige, kan bidrage med her i debatten.
Nej, jeg tror bestemt ikke, at vælgerne er dumme, og heldigvis for det.
Det, at man selv får lov til at bestemme og dermed selv får lov til at tilrettelægge sin hverdag, tror jeg faktisk for mange mennesker vil betyde et kvalitetsløft, så jeg er ikke enig med fru Elisabeth Arnold i, at det ikke er det, danskerne ønsker.
Danskerne ønsker selv at få lov til at bestemme, danskerne ønsker selv at have indflydelse på, hvordan deres børn skal passes, og danskerne ønsker selv at kunne vælge et hospital, også uden for den offentlige sektor.
Hvad kommer det frie valg så til at koste?
Det frie valg kommer ikke til at koste mere.
Vi er helt sikre på, at det frie valg vil betyde en effektivisering af de offentlige velfærdsydelser.
Det, at man får skabt en sund kappestrid, vil betyde, at man får frigjort ressourcer, så alt i alt vil det ikke koste ekstra ressourcer.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Elisabeth Arnold...
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg vil godt sige, at efter at den nye socialdemokratiske politiske ordfører er kommet til, kan jeg ikke forstå, hvad fru Ulla Tørnæs mangler.
Der er masser af mandfolk i både regeringen og regeringspartierne, endda af begge køn, så jeg synes, det er et ønske, som vi kan efterkomme på alle mulige måder.
Men når jeg kommer til snakken om 7-års-krise, bliver jeg virkelig ked af det, for der er ingen 7-års-krise i regeringen eller mellem regeringspartierne, men der er ved at være en kraftig 7-års-krise mellem regeringen og oppositionen.
Jeg synes, det er træls gang efter gang at skulle høre den samme gang mudderkastning, fuldstændig uden konstruktivt modspil og uden konstruktive forslag til, hvad Venstre selv vil gøre.
Der er brug for en ærlig opposition, og jeg vil gerne spørge, om Venstre virkelig tror, at vælgerne er dumme.
Man vil have stop for skatter, men samtidig stemmer man for brugerbetaling i sundhedssystemet.
Regnestykkerne for valgfrihed har vi aldrig nogen sinde fået.
Hvad koster den valgfrihed, Venstre taler så meget om?
Hvad er det, Venstre vil på det område?
Lad os få tallene på bordet, lad os få de ærlige tal.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jamen o.k., så kom vi så vidt, at vi er enige om opbygningen af konstruktionen, altså om hvem det er, der træffer beslutningerne.
Men forskellen er jo netop, at den danske nationalbankdirektør kommer til at sidde med ved bordet, og så får vi én stemme, og det vil sige, at vi har indflydelse i henhold til vores nationalbankdirektørs betydning.
Det synes jeg alt andet lige er langt bedre, end at vi blot kan tage til efterretning, hvad de øvrige lande bliver enige om, og så indrette politikken derefter, når de er færdige.
Hr. Frank Aaen spurgte, hvad det er for en indflydelse, vi får.
Vi får indflydelse i henhold til den indflydelse, vores ene stemme giver os, og det synes jeg alt andet lige er bedre end blot at skulle tage til efterretning, hvad de øvrige beslutter sig for.
Frank Aaen (EL), 2000-05-25:
Men i dag er det direktionen i Nationalbanken, der fastsætter renten, og siger vi ja til euroen, bliver det direktionen i Frankfurt, der fastsætter renten.
Det er fuldstændig korrekt, men hvad er det så for en indflydelse, vi får dernede?
Det var det, jeg spurgte om, for som fru Ulla Tørnæs sagde før, får vi lige så lidt indflydelse på renten i morgen som i dag, uanset om vi stemmer ja eller nej til euroen.
Jeg er sådan set glad for at få den indrømmelse fra Venstre, at der ikke er nogen indflydelse at få dernede. Derfor må vi så i anden omgang have fat i skræmmekampagnen om, at det koster, hvis vi siger nej.
Jeg vil bare sige, at der er ikke én eneste økonom i denne verden undtagen dem, der har politiske chefer, som siger, at det koster.
Det siger regeringsøkonomerne, det siger LO's økonomer, men alle andre økonomer er enige om, at det ikke har nogen nævneværdig økonomisk betydning, uanset om vi siger ja eller nej til euroen.