runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Mejdahl (V), 2000-03-28:
Nu skal jeg prøve at gøre det sådan, at det står tydeligt også for hr. Keld Albrechtsen, at de vilkår, vi stiller op for nedtrapning af støtten til landbruget, såmænd ikke er så komplicerede.
De går såmænd kun ud på, at det skal ske gradvis, og at det skal ske ligeligt.
Det er vel så enkelt, at også hr. Keld Albrechtsen kan forstå det.
Til hr. Christian H. Hansen, der spørger, om ikke landbruget vil være bedst tjent med et massivt nej: Nej.
Og jeg har ikke viklet mig ind i en lang redegørelse om, om renten vil gå op eller ned.
Nej, det, jeg sagde, var, at hvis vi får et ja til ØMU'en, vil vi på den måde kunne være med til at sikre en stabil valuta, og det er i allerhøjeste grad også af betydning for landbruget.
Hr. Ole Vagn Christensen vender tilbage til det med de 2 mia. kr. uden at tilbagevise, at beløbet er i den størrelsesorden.
Det, som er min anke, er, at det var forkert i situationen.
Når man 2 år i træk har haft så små indkomster i landbruget, så burde man have givet landbruget en reformpause, også hvad det angår.
Det var såmænd mit budskab.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-28:
Ja, nu forstår jeg, at Venstres holdning til landbrugsordningerne er meget kategorisk og meget præcis.
Jeg har så også forstået det sådan, at det er krav, som Venstre forlanger opfyldt, uanset om det kan lade sig gøre i forhold til udvidelsen af EU.
Eller med andre ord: Disse krav går forud for hensynet til udvidelsen.
Jeg hørte intet i hr. Mejdahls formulering af Venstres betingelser, der lød: Hvis det ellers kan lade sig gøre inden for rammerne af udvidelsen.
Men så ved vi, at Venstre prioriterer opretholdelsen af landbrugsstøtteordningerne højere end udvidelsen af EU.
Det er en klar politisk melding - en beskæmmende politisk melding, men klar.
Christian Mejdahl (V), 2000-03-28:
Nu kan jeg naturligvis ikke forhindre hr. Keld Albrechtsen i at fortolke, men jeg vil så alligevel godt bidrage til at få klaring på det dér.
Vi sætter ikke de to ting op imod hinanden.
Vi går varmt ind for den udvidelse med de central- og østeuropæiske lande, og at den klares så hurtigt, som det er forsvarligt, når optagelseskriterierne i øvrigt er opfyldt og overgangsbetingelserne er aftalt.
Det kan gøres uafhængigt af landbrugsstøtten i EU.
Tingene skal selvfølgelig harmoniseres, og dér er reformen fra sidste år, »Agenda 2000«, med til at gøre det muligt også at tage imod de central- og østeuropæiske lande i fællesskab i den takt, som man kan blive enig om under optagelsesforhandlingerne.
Jeg ser intet skisma i det her.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-28:
Jeg har kun et enkelt spørgsmål til hr. Henning Grove, for jeg er sådan set fuldstændig enig med ham i, at landbruget fortjener at blive afbureaukratiseret, men jeg vil gerne høre, hvordan hr. Henning Grove vil sørge for at få overholdt vandmiljøplanerne, specielt Vandmiljøplan II, og begrænse kvælstofudledningen, som jo relaterer sig direkte til gødningsregnskaberne, og hvordan man i øvrigt vil komme om ved Pesticidhandlingsplan II, som jo er lagt frem nu.
Det, jeg fisker lidt efter, er, om hr. Henning Grove måske kunne støtte det, hr. Jørn Jespersen sagde lige før, nemlig at vi skulle gå over til nogle mere markedsmæssige styringsmidler.
Det kunne nemlig også betyde, at man kunne afbureaukratisere f.eks. Plantedirektoratet.
Henning Grove (KF), 2000-03-28:
Jeg har stor erfaring for, at når SF skal afbureaukratisere noget som helst, gøres det altid ved afgifter.
Det er den simpleste måde, de overhovedet kan finde på, men afgifter er ikke løsningen på det her.
Men selvfølgelig kan man da simplificere. Det fremgår ganske tydeligt af de sidste tal, at kvælstofforbruget er faldet ganske kolossalt, og at man er blevet meget, meget bedre til at udnytte husdyrgødningen.
At pesticidforbruget så også er faldet, kunne man jo tro på i stedet for at lave kontrol på kontrol på kontrol.
Man kunne tro på, at det fortsatte.
De er lige så interesserede i at fase ud, som vi andre er.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-28:
Jeg synes ærligt talt, det er lige groft nok, når hr. Grove mener, at det er SF, der har gjort sig til talsmand for alle mulige skemaer og indberetninger og kontrolforanstaltninger over for landbruget.
Sandheden er den enkle, at hver eneste gang vi har diskuteret forskellige handlingsplaner, har SF foreslået, at det almindeligvis fuldt anerkendte princip om, at forureneren betaler - som gælder i alle internationale miljøaftaler, som står i Amsterdamtraktaten, og som er et almindeligt anerkendt politisk princip - også skulle gælde for landbruget, f.eks. i form af, at de miljøomkostninger, gødningsforbruget har, skulle indregnes i prisen via en afgift. Men det har de borgerlige partier, Venstre og De Konservative, været systematisk imod, systematisk imod, og derfor har vi fået alle de ordninger, der er med indberetninger, skemaer og kontrol.
Hvis landbruget er træt af det bureaukratiske bøvl - og det kan jeg godt forstå - så ved man helt præcist, hvem man skal takke for det, nemlig Venstre og De Konservative.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-28:
Det vil sige, at vi er enige om, at der efter et eventuelt ja den 28. september ikke foreligger en juridisk ret for Danmark til at meddele de andre lande, at nu ønsker vi at genetablere den danske krone og dermed opnå den situation, som vi har i dag.
Det var efter min opfattelse det billede, statsministeren gav på det højskolemøde, hvor han forsøgte at give indtryk af, at man roligt kunne stemme ja, for vi kunne altid fortryde og genetablere kronen.
Det her handler altså om - og nu har vi også fået økonomiministerens ord for det - at det rent juridisk ville dreje sig om at melde sig ud af EU, at det i givet fald, hvis det skulle være anderledes, ville bero på velvillighed fra alle medlemslande i et måske kommende europæisk fællesskab på 27 medlemslande, og at vores mulighed for at melde os ud af euroen særskilt ville svare til, at vi f.eks. ønskede at retablere vores selvstændighed på et eller andet område, som Den Europæiske Union har gaflet til sig.
Jeg synes, det er rart, at vi har fået gjort det lysende klart efter denne debat i dag, så også statsministeren i hvert fald ved det til den efterfølgende diskussion og ikke render rundt og giver indtryk af, at vi har sådan en generel fortrydelsesret, forsøger at give det billede og berolige folk ved at sige: Rolig, bare stem ja!
Vi kan altid fortryde senere, genetablere kronen og i øvrigt have det forhold til EU, som vi har i dag.
Det var meget opklarende.
Tak for det!
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-28:
Sådan som hr. Ole M. Nielsen stiller spørgsmålet, kræver det, at der er en pose penge at gøre noget ekstraordinært med.
Jeg har ingen pose penge, og derfor mener jeg, det er et fælles ansvar, når der skal findes løsninger på det spørgsmål, som hr. Ole M. Nielsen rejser, mellem dem, der har vedtaget finansloven, og dem, der skal arbejde videre med, hvordan den ny finanslov skal se ud.
Det må vist være svaret på det, for jeg har ikke nogen penge, og jeg mener, at det sådan set må indgå i de drøftelser.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-28:
Vi er jo helt enige, som jeg også sagde tidligere, i ministerens optagethed af produktudvikling, innovation osv., som også ordføreren var inde på, men problemet dér er jo, at hvis indtjeningen er væk i primærproduktionen, så bliver primærproduktionenn bare ikke ved med at være der, og så er der jo ikke meget skæg ved, at man har udviklet en fødevareindustri, der kan der hele. Hvad er regeringens svar på det problem, at der reelt nu er en nulindkomst, og at det ikke er noget, der kan vare?
Dermed mener jeg ikke, at landbruget faktisk ønsker sig øgede subsidier, men måske lettelse af nogle af de omkostninger, som specielt danske krav pålægger landbruget.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-28:
Jamen jeg er da ked af, at hr. Henning Grove mener sådan om Det Radikale Venstre.
Jeg lagde faktisk op til, at man kunne afbureaukratisere, og så kom jeg til at henvise til hr. Jørn Jespersen.
Men jeg stillede et konkret spørgsmål, som jeg ikke fik svar på: Hvad vil Det Konservative Folkeparti foreslå som afbureaukratiseringsmodel, når man nu er så ked af skemaerne, hvad jeg godt forstår?
Christian H. Hansen (DF), 2000-03-28:
I den forespørgselsdebat, der er rejst, er der et element om, hvordan man vil fastholde arbejdspladserne herhjemme, og hvordan man vil fastholde, at landbruget stadig væk er i udvikling.
Det er et punkt, som indgår i forespørgselsdebatten i dag.
Jeg synes måske ikke, at den socialdemokratiske ordfører var særlig meget inde på det.
Hvis man tager udgangspunkt i, at der i 1970 var ca. 140.000 landbrug i Danmark og i 1998 ca. 57.700, så er det jo en nedadgående udvikling. Så vil jeg gerne stille et spørgsmål om udvidelsen af EU mod øst.
Kan Socialdemokratiet ikke være lidt bekymret for, når vi snakker landbrugsstøtte, at det så kan få en katastrofal indvirkning på det danske landbrug?
Og ligeledes omkring den udvikling, der har været, altså nedadgående fra 1970'erne, som jeg nævnte før, så er der jo bag de tal nogle store tragedier, som jeg slet ikke synes den socialdemokratiske ordfører var inde på, tragedier, hvor folk har været nødt til at gå fra slægtsgårde osv.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-28:
Jeg skal prøve på at besvare de tre korte bemærkninger:
Det kan hr. Keld Albrechtsen vel godt erindre.
Dér gik vi jo sådan set det hele igennem, og jeg vil ikke udelukke her, at man i forskningen og udviklingen kan have brug for også at kigge på genteknologien, så derfor får hr. Keld Albrechtsen ikke et svar, der siger, at det enten er det ene eller det andet.
Men vi har i Socialdemokratiet helt klart den opfattelse, at vi skal leve op til det, der hedder forsigtighedsprincippet, og det vil vi selvfølgelig også gøre i den her situation. Så var der det, hr. Mejdahl var inde på: Jeg mener netop, at det var det, jeg rørte ved.
Men jeg berørte det ikke ud fra, at jeg havde en pose penge med, og det går jeg heller ikke ud fra at hr. Christian Mejdahl har, men vi gjorde det ud fra, at vi ligesom sagde: Hvis det her skal overleve, og det skal have en god fremtid - og det hænger selvfølgelig også sammen med det spørgsmål, hr. Christian H. Hansen stillede om udvidelsen - så bliver vi nødt til at finde ud af at finde et fælles fodslag både i forskningen og i udviklingen i det hele taget.
Hvis danske landbrugsprodukter fortsat skal have et højt stadie rundtomkring på verdensmarkederne, således at det er dem, man efterspørger, også selv om de kan have en vis højere pris, så skal det netop ske ved, at man ved, at de indeholder noget, der er bedre og sikrere, for der er også hele spørgsmålet omkring fødevaresikkerheden, også omkring det med, om der er ernæring nok i dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-28:
Ministeren sagde, at man ikke går ind i euroen for at komme ud igen.
Det synes jeg var en meget klar udtalelse, og jeg vil godt spørge ministeren: Hvis man nu lægger al juraen på hylden, kan vi så ikke få en tilkendegivelse fra ministeren og fra regeringen om, at selvfølgelig er situationen sådan, at hvis man er gået ind i euroen, så er man det for at blive, så er man det ikke for at komme ud igen, og at det i praksis vil være utænkeligt, hvis man først er gået ind ad døren, at den så skulle stå på klem, så man kan komme ud ad den igen?
Så kan vi gå nærmere ind i juraen ved en efterfølgende lejlighed, for jeg forstår, at ministeren ikke er helt inde i alle detaljerne i dag, men jeg synes, det spørgsmål er fundamentalt, at har man åbnet døren og er man trådt over dørtærskelen, så er det altså ikke muligt at lirke døren op igen og komme ud ad den.
Det ville være befriende, hvis regeringen ville erkende det og sige det klart til befolkningen, for så er den store mystifikation, som statsministeren har skabt i debatten, jo renset ud, og så kan vi begynde på et klart og ordentligt grundlag at debattere de forskellige argumenter for og imod.
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Jeg vil gerne gentage, hvad jeg har sagt: Jeg synes, det er godt at være med i euroen.
Det skaber en totalt stabil situation for den danske økonomi.
Det er en fortsættelse af det, vi har kendt i næsten 20 år under forskellige regeringer.
Det er det bedste for beskæftigelsen og for finansieringen af vores velfærdssamfund.
Det giver os en større frihed, end vi har i dag.
Derfor kan jeg jo ikke anbefale et ja, for at vi skal kunne gå ud igen.
Jeg tror, det er en god idé.
Det er fremtiden.
Vi vil se det brede sig til en masse områder i verden, at lande går sammen om at skabe en større fælles valuta end deres egen.
Dermed er ikke sagt, at det er utænkeligt, at en union kan opløses igen.
Det kan den, for den består af selvstændige stater, kontraherende parter, der på lige fod deltager i samarbejdet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-28:
Vil ministeren ikke medgive, at hvis man skal vælge det tryggeste og det sikreste, så skal man stemme nej til euroen
den 28. september, for vi kan jo altid komme ind senere, hvorimod hvis det bliver et ja og vi er kommet ind, så er det i bedste fald tvivlsomt, om vi kan komme ud igen?
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Vi er ikke medlem af EU, og vi bliver heller ikke medlem af euroen, for at vi skal kunne komme ud igen.
Det er bedst for fremtiden, freden, stabiliteten og mange andre gode ting.
Derfor er det det sikreste at stemme ja den 28. september, for alt det, vi kender, alt det, der har været medvirkende til, at den økonomiske politik har fået den stabile og rigtige retning, kommer der et helt klart sikkerhedsnet under, som ikke eksisterer i dag, og som den udmærkede valutaaftale, vi har, ikke kan give i samme grad, som hvis vi er med i en stor, fælles valuta.
Herom hersker ingen tvivl, og derfor er det en god idé at stemme ja til det, vi ved.
Det giver den situation, vi kender.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-03-28:
Jeg vil gerne benytte tredjebehandlingen her til at kommentere, hvad der på det seneste har været fremme i dagspressen:
Det er blevet nævnt, at de tandlæger m.fl., som har mange klagesager, bør stå på en særlig liste, som er offentligt tilgængelig for borgerne, og det er i den forbindelse blevet anført, at der må laves særlige regler om det.
Derfor finder jeg det på sin plads at understrege, at vi får nye regler på området med det lovforslag, som vi her har til tredje behandling.
Sundhedsstyrelsen får hermed til opgave at føre et mere aktivt tilsyn med sundhedspersonalet, og samtidig får Sundhedsstyrelsen udvidet sine handlemuligheder, når det gælder om at gribe ind over for uforsvarlig virksomhed fra den enkelte sundhedspersons side. Fremover vil Sundhedsstyrelsen ikke bare kunne indstille til sundhedsministeren, at en sundhedsperson skal have frataget sin autorisation, men også, at den pågældendes virksomhedsområde skal indskrænkes.
Det kan betyde, at f.eks. en læge eller en tandlæge ikke må arbejde eller gennemføre bestemte behandlinger, før han eller hun har taget en efteruddannelse.
Det kan også indebære, at vedkommende ikke længere må arbejde selvstændigt eller kun må udføre en del af sit erhverv, f.eks. at den pågældende ikke længere må udføre en vis type operationer.
Sundhedspersoner, der på den måde får indskrænket deres virksomhedsområde, vil efter de nye regler i loven få deres navn offentliggjort.
Det sørger Sundhedsstyrelsen for.
Lovforslaget sikrer således, at manglende faglig dygtighed, som bevirker en indskrænkning af den pågældende sundhedspersons virksomhed, altid vil blive offentliggjort med navn på den pågældende, og herved er borgerne sikret den forbrugerinformation, som har været efterlyst i bl.a. dagspressen.
Jeg er naturligvis indstillet på efter en periode at analysere, om hensigten med de nye regler rent faktisk opfyldes, men jeg finder, at det er rigtigt at give de nye regler en chance.
Med disse ord vil jeg i øvrigt gerne takke for den brede tilslutning, der er til lovforslaget.
Det er der ikke taget stilling til på nuværende tidspunkt, men det skal naturligvis offentliggøres på en sådan måde, at borgeren rent faktisk har en chance for at gøre sig bekendt med indholdet.
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Det er jo interessant, at hr. Thulesen Dahl går så frygtelig meget op i det der spørgsmål.
Er hr. Thulesen Dahl bange for, at det kan overtale nogen til at være med, hvis man kan komme ud igen?
Det er jo interessant.
Det skal jeg huske til den kommende kampagne.
Det, jeg gerne vil understrege, er, at EU-samarbejdet er et totalt frivilligt samarbejde.
Hvert medlemsland har frivilligt meddelt, at det gerne vil deltage.
Det har endda søgt om at blive deltager, og derfor er det også et frivilligt samarbejde på en lang række områder, forstået på den måde, at ingen efter min bedste overbevisning kan tvinge nogen til at gøre noget, de ikke vil, i et frivilligt samarbejde, og dér brugte jeg Sverige som et eksempel.
Sverige er ikke med i den fælles valuta, selv om det kunne være det, og selv om det har sagt ja til at være det, når det kan det, jf. Traktaten.
Det er et eksempel på det frivillige samarbejde i afgørende situationer.
Christian Mejdahl (V), 2000-03-28:
Jeg skal ikke kommentere det, den socialdemokratiske ordfører sagde i sin tale, men derimod stille spørgsmål om det, som den socialdemokratiske ordfører ikke fik sagt: Hvad er den socialdemokratiske holdning til landbrugets aktuelle situation med gennemsnitligt nul indkomst i 1999, eksportindtægterne i forhold til eksportstørrelsen osv.?
Det hørte vi ingenting om.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-03-28:
Blot et spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører, for nu lød det jo nærmest som et ekko fra EU-topmødet i Lissabon: Tony Blairs innovation, edb og IT og sådan noget.
Det var vist nærmest en industripolitisk redegørelse, vi ved en fejltagelse havde fået.
Jeg går ud fra, at vi kan være enige om, at her taler vi om at arbejde med levende organismer.
Og derfor må man jo altså stille sig selv det spørgsmål, om den forskning, som der åbenbart lægges op til som det helt afgørende element, vel ikke skal være sådan en om gensplejsning f.eks., men derimod om, hvordan vi sikrer dyrevelfærden, hvordan vi sikrer økologien, hvordan vi sikrer kvaliteten af de levende organismer, som vi her taler om.
Det er bare, fordi det budskab, der kom fra Socialdemokratiet, jo kan tolkes meget langt både i den ene retning og i den anden retning.
Jeg håber selvfølgelig ikke, at det var i den der Tony Blair-retning, som kom fra Lissabon.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-28:
Jeg får at vide, at det er tilladt at bruge en kort bemærkning til fremsættelse af et forslag til vedtagelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-28:
Jeg vil meget nødigt misforstå økonomiministeren, for jeg syntes faktisk, at det, økonomiministeren selv sagde, var meget klart, en meget befriende klar tale lige fra hjertet, og det kan vi somme tider have behov for.
Det er også derfor, vi har sådan nogle debatter som den her.
Økonomiministeren kunne jo så bede embedsmændene om at give sig en kopi af det efterfølgende.
Der står nemlig i slutningen af papiret helt rigtigt, at der skal en traktatændring til, hvis Danmark skal melde sig ud af euroen efter et eventuelt ja, at det vil kræve tiltrædelse af samtlige de andre lande, og at udgangspunktet statsretligt vil være, at dér, hvor vi har en juridisk ret til at træde ud af noget som helst, vil det i givet fald ikke være af euroen særskilt, men være af hele Den Europæiske Union og dermed også af euroen, hvis vi har tiltrådt den.
Pointen er altså bare, at vi ikke kan genetablere den situation, vi har i dag, efter at befolkningen i givet fald ved et flertal skulle have stemt ja den 28. september.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-28:
Jeg stillede denne her forespørgsel - det var et par dage efter, at statsministeren havde udnævnt den nye fødevareminister - fordi jeg mente, det var nyttigt at få en dialog med ministeren om dansk landbrug på et tidligt tidspunkt og så hurtigt som muligt.
Da jeg formulerede forespørgslen, havde jeg ikke hørt nogen programerklæring fra ministeren bortset fra udtalelsen om, at ministeren mente, det var hendes pligt - jeg tror, der blev sagt største eller fornemste opgave - at sikre forbrugerne fødevarer, som de ikke blev syge af at spise.
Det mål er det selvfølgelig svært at være uenig i, men landbrugets indflydelse på antallet af mennesker, der bliver syge af noget, de putter i munden, er meget begrænset.
Der forekommer desværre naturligvis tilfælde af salmonella og andre ubehagelige ting, der foranlediger sygdomme og endda død, men tilfældene er forsvindende få i forhold til det antal mennesker, der pådrager sig sygdomme, livskvalitetsforringelser og livsforkortende lidelser på grund af alt det, der bliver puttet og blandet i fødevarerne på vej fra primærproducenten til forbrugeren.
Endnu værre er
vel forkerte kostvaner og et for stort indtag af kost.
Endelig bør vi være mere kritiske over for importerede fødevarer end over for danske.
Det er et par ganske betydningsfulde erhverv, der hører under ministerens ressortområde.
Jeg er helt klar over, at ministeren ikke er hverken landbrugets eller fiskeriets minister, lige så lidt som jeg mener, at ministeren er forbrugernes minister, i hvert fald kun i den betydning, at der er sammenfald mellem forbrugere og borgere.
Ministerens opgave er naturligvis at være regeringens minister og dermed borgernes minister.
Men heldigvis er der sammenfaldende interesser mellem forbrugerne og borgerne og landbrugserhvervet, ikke kun med hensyn til fødevarekvalitet, men i høj grad også med hensyn til de indtægter, landbruget skaffer til landet, og de arbejdspladser, denne aktivitet giver.
Det har borgerne i almindelighed ikke ret meget forståelse for.
Byrderne lander straks direkte og indirekte på samfundet.
Det kunne vi politikere
måske somme tider medvirke til at forklare vælgerne.
Jeg er faktisk så enfoldig, at jeg tror, at man kan tilgodese alle de interesser på én gang, der nævnes i forespørgslen.
Det er vel også et mål, som det er svært at være uenig om: at forbedre og fremme fødevarekvalitet og eksportindtægter og bevare et stort antal arbejdspladser.
Det er helt klart, at det kræver evne til balancegang, men jeg kunne godt forestille mig fødevareministeren som linedanser.
Jeg glæder mig til at høre besvarelsen og til en god debat.
Besvarelse
Egil Møller (DF), 2000-03-29:
Umiddelbart kan dette lovforslag se fornuftigt ud.
Når der er tale om at udbetale støttemidler efter bestemte kriterier, er det også nødvendigt at have et kontrolapparat og nogle straffebestemmelser.
Dette lovforslag lægger op til, at Kommissionen kan gennemføre kontrolbesøg på stedet hos virksomheder, der har modtaget støtte.
og kan kræve mundtlige forklaringer på stedet
Der skal ligeledes gives mulighed for at kontrollere bøger og forretningspapirer samt om nødvendigt at tage afskrifter eller anmode om afskrifter.
Der er i lovforslaget givet mulighed for, at der i de tilfælde, hvor en virksomhed nægter at medvirke, så kan indhentes en retskendelse, inden man foretager aktionen.
Dansk Folkeparti har den holdning, at regler for støtte opfølges bedst ved en kontrolforanstaltning alene af danske myndigheder.
Sonja Albrink (CD), 2000-03-29:
Jeg skal på CD's vegne tilslutte mig som andre ordførere og sige, at det er et godt forslag, der ligger her.
Det er klart, at når man får statsstøtte, så er det også vigtigt, at man har en eller anden kontrolfunktion, der undersøger, om statsstøtten nu bliver brugt og givet til de rigtige, og vi er også glade for, at man har udpeget danske myndigheder, som kan gå med, når dette kontrolbesøg det udføres. Så alt i alt en positiv tilslutning.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-03-29:
Også fra radikal side er vi positivt indstillet over for lovforslaget.
Det er selvfølgelig følsomt med hensyn til kontrolbesøg.
De giver jo altid anledning til diskussion om retssikkerhed og retspolitik, men vi føler os rimelig overbeviste om, at de formuleringer, der er i lovforslaget, kan dække vores bekymring fint ind.
Lad mig minde om, at der her står, at kontrolbesøg altid gennemføres efter forudgående indhentelse af retskendelse.
Det synes jeg er et vigtigt argument, så vi er positive fra radikal side.