Lotte Bundsgaard (S), 2001-10-24:
Jeg vil gerne starte med at sige mange tak for de mange positive tilkendegivelser, der har været både til sigtet med lovforslaget og selve lovforslaget.
Jeg er glad for, at vi i dette Folketing har en så stor opbakning til at bevare vores andelsboligform.
Andelsboligerne skal ejes af fællesskabet, andelsboligerne skal være en god og billig boligform, hvor man lever under ansvar, andelsboligen skal ikke være et investeringsobjekt, skal ikke være en bolig, man bruger til at score en masse sorte penge under bordet.
Jeg er meget glad for bemærkningerne fra hr. Niels Helveg Petersen om balancen mellem på den ene side den lokale selvbestemmelse og på den anden side ønsket om, at nu skal vi have de sorte penge væk.
Jeg var også glad for bemærkningerne fra hr. Keld Albrechtsen om demokratiet i andelsboligerne, om det ansvar, der ligger i andelsboligtanken.
Flere ordførere var så i deres taler inde på, at vi skal have set godt og grundigt på det her lovforslag under udvalgsbehandlingen.
Jeg vil sige, at det mener jeg er meget fornuftigt at man bruger god tid på at få afklaret spørgsmålene, og så håber jeg også på, at vi vil opleve et stort flertal for det her lovforslag, som jeg bestemt mener vil være et skridt i den rigtige retning.
Flere ordførere, bl.a. fru Annie Lunde Hansen, hr. Egil Møller og hr. Keld Albrechtsen, var inde på det her med mangel på boliger.
I regeringen er vi enige i, at det her lovforslag ikke gør det alene.
Vi skal også have bygget flere boliger.
Derfor er jeg også meget glad for, at jeg i dag har fremsat flere lovforslag for Folketinget, lovforslag, der kan være med til at sikre, at vi får bygget flere boliger:
boliger til de studerende, boliger til de unge familier, boliger til seniorerne og boliger til de ældre, boliger til de fysisk handicappede, jeg kunne blive ved meget længe.
For faktisk er den satsning, som vi i regeringen lægger op til, den største satsning i 20 år i nybyggeri af boliger.
Så jeg må sige til ordførerne, der var inde på det her problemfelt, at jeg håber på, at vi i fællesskab kan give vores boligmarked et tiltrængt løft, et løft, der både fjerner de ubehagelige sorte penge under bordet, og et løft, der sikrer, at vi får bygget nogle flere boliger.
Men alt i alt: Tak for modtagelsen af lovforslaget.
Regeringen er meget opmærksom på de uddannelsessøgendes boligforhold.
Vi ved, hvor stor en betydning det har, at man som ung har et godt sted at bo.
Vi ved, hvor stor en betydning det har, når man starter på en uddannelse, at man kan få en god ungdomsbolig.
Derfor er det vigtigt, at der er boliger til unge under uddannelse.
Når vi ser på boligsituationen under ét i Danmark, er der nogle gange nogle diskussioner, hvor bølgerne går lidt højt, hvor nogle har sagt, at vi har en boligmangel som efter Anden Verdenskrig.
Jeg vil sige, at det holder ikke helt.
Vi har ikke en kæmpestor bolignød, men vi har problemer i de store provinsbyer og i hovedstadsregionen med et meget presset boligmarked.
Det er helt afgørende, at vi får bygget nogle flere boliger.
Derfor er det regeringens politik, at ungdomsboligsituationen forbedres, ved at vi bygger flere boliger, boliger, der passer til de studerendes behov og pengepung.
Med regeringens boligpakke og med kommuneaftalen er der afsat godt og vel 1,6 mia. kr. til nye boliger.
Som jeg sagde lidt tidligere, er det den største investering i de sidste 20 år i nybyggeri af boliger. Et vigtigt element i boligpakken er forslaget om en ny og en billig ungdomsboligform, Fælles 4'eren, som vil bestå af et bofællesskab med mindst fire værelser.
Boligformen er et godt tilbud til kommunerne om at etablere et mere varieret udbud af ungdomsboliger.
Fælles 4'eren etableres uden kommunal grundkapital og vil derfor være meget billigere for kommunerne at etablere.
Boligpakken indeholder jo også forslag om at nedsætte den kommunale grundkapital i alment byggeri.
Faktisk giver vi kommunerne mulighed for at bygge til halv pris, så ad den vej er vi sikre på, at der også vil bliver bygget nogle flere ungdomsboliger.
Og ved studiestart, hvor vi jo godt ved, at der er et særlig akut behov, og da Rom ikke blev bygget på én dag og vi også ved, at ungdomsboligerne heller ikke bliver det, gør vi en ekstra indsats også ved studiestart.
Vi giver kommunerne en lidt bedre mulighed for at oprette midlertidige boliger, så man kan få sikret, at når man har fået en studieplads, har man også et trygt sted at bo. Huslejen i både de almindelige almene ungdomsboliger og i Fælles 4'eren er gennem finansieringen nøje afpasset til de uddannelsessøgendes økonomi, så de unge får en bolig, de kan betale.
Hvad er det så, Enhedslisten foreslår?
Jo, Enhedslisten foreslår, at boligstøttereglerne ændres, så der ydes boligstøtte til boliger uden køkken, så de unge skal have boligydelse frem for boligsikring.
Det fremgår ikke helt klart, om Enhedslisten mener, at alle uddannelsessøgende skal have ret til boligydelse, eller om det kun er dem i kollegier og ungdomsboliger med og uden køkken, der skal have boligydelse, og om forslaget kun gælder de unge, der modtager SU, eller det også gælder dem, der modtager uddannelsesgodtgørelse.
Under alle omstændigheder er det rigtigt mange penge, som Enhedslisten vil bruge.
Forslaget koster mellem 200 mio. kr. og 600 mio. kr., afhængig af hvordan vi skal forstå det.
Regeringen har, som jeg nævnte tidligere, besluttet at bruge flere penge på ungdomsboliger, så unge får et godt og trygt sted at bo.
Enhedslistens forslag vil ikke medføre, at der kommer flere billige ungdomsboliger, men derimod at de studerende skal have ca. fire gange så meget i boligstøtte end andre, der modtager boligsikring, og jeg vil godt spørge Enhedslisten om følgende: Mener Enhedslisten virkelig, at en uddannelsessøgende i en ungdomsbolig skal have fire gange så meget i boligstøtte end en kontanthjælpsmodtager i en tilsvarende bolig?
Mener Enhedslisten virkelig, at en uddannelsessøgende i en ungdomsbolig skal have fire gange så meget i boligstøtte som en efterlønsmodtager i en tilsvarende bolig?
Mener Enhedslisten, at uddannelsessøgende i en ungdomsbolig skal have fire gange mere i boligstøtte, end en deltidsansat med samme indkomst kunne få i den tilsvarende bolig?
Eller mener Enhedslisten måske, at alle skal have fire gange så meget i boligstøtte?
Og hvis Enhedslisten mener det, hvor skal vi så få pengene fra? Uanset om Enhedslistens forslag skal forstås på den ene eller på den anden måde, mener jeg, at forslaget er udtryk for en forkert prioritering.
Regeringen lægger vægt på, at boligstøtten gives til dem, der har størst behov, og boligydelsen er derfor forbeholdt pensionister og tilpasset pensionisternes økonomi.
En pensionist, der ikke længere er på arbejdsmarkedet,
har ikke mulighed for at forbedre sin økonomi ved at tjene flere penge, så vi skal sikre, at pensionisterne har råd til at bo i en bolig, også hvis de har behov for en noget dyrere ældre bolig.
Men det samme gælder altså ikke for de uddannelsessøgende.
De er heldigvis på vej frem.
De har i en overgangsperiode brug for en bolig, der er til at betale, i nærheden af det sted, hvor de er under uddannelse, men de har ikke behov for en dyr bolig med en høj boligstøtte.
Huslejen i ungdomsboligerne er derfor nøje afbalanceret i forhold til de unges økonomi, og den gennemsnitlige husleje i kollegieboligerne er ca. 16.000 kr. årligt eller omkring 1.300 kr. om måneden.
Derfor er det også regeringens politik, at ungdomsboligsituationen skal forbedres ved, at vi bygger flere ungdomsboliger. Jeg må sige, at jeg har sympati for Enhedslistens forslag.
Jeg ved, at Enhedslisten gør overordentlig meget for at sikre, at vi får bygget nogle gode ungdomsboliger, der er til at betale, og det skal vi i fællesskab fortsætte med at sikre.
Men jeg mener, at vi sikrer de unges økonomiske forhold bedst ved, at vi bygger boliger, der tilpasses til deres økonomi, og det er også det, jeg har lagt op til i boligpakken.
I regeringen ønsker vi at skabe flere boliger og et mere varieret udbud af boliger.
Vi mennesker er heldigvis forskellige.
Vi har forskellige behov og stiller
forskellige krav, og derfor må der også være en bred vifte af boligtilbud.
Regeringen kan derfor ikke støtte lovforslaget om ændring af boligstøtten.