runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-05-10:
Regulering af telemarkedet er nok ikke det mest simple i denne verden, og derfor er det vigtigt, at den regulering, der er, ikke skaber unødvendig usikkerhed og grobund for tvivlstilfælde.
Siden Konkurrencestyrelsen og IT- og Telestyrelsen er kommet med forskellige udmeldinger om maksimale bindingsperioder for mobiltelefoner og abonnementer, har der netop været denne usikkerhed på området.
Hvad havde forbrugerne og udbyderne egentlig at rette sig efter?
Dette lovforslag skaber klarhed for reglerne omkring de maksimale bindingsperioder for teleterminaludstyr.
Fremover kan der ikke laves indirekte bindinger på længere tid for telefoner i forhold til for abonnementsordninger.
Det var ellers konsekvensen af de udmeldinger, der var fra Konkurrencestyrelsen i forhold til IT- og Telestyrelsen.
Denne afklaring af reglerne kan Venstre støtte, for usikkerhed og uklarhed er ikke til gavn for forbrugerne eller udbyderne på markedet.
Lovforslaget sikrer endvidere alle teleforbrugere frit operatørvalg på fastnettelefoni.
I dag er det muligt at afskære forbrugerne fra det frie operatørvalg, hvis man har et småforbrugerabonnement.
Endelig sikrer lovforslaget, at det frie operatørvalg ikke kan bringes i fare ved, at der på den ene side er velfungerende konkurrence på trafikmarkedet, men at et abonnementsmarked med én udbyder med en stærk markedsposition giver en anden situation.
Lovforslaget har altså til formål at sikre mere klarhed over reguleringen af telemarkedet og samtidig sikre det frie operatørvalg.
Det er ændringer, som Venstre kan tilslutte sig, og vi støtter derfor forslaget.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Men jeg har ikke nogen forståelse for, at der skulle være nogen begrundelse for, at man fastfryser.
For så kan man spørge: Hvis der bliver åbnet så meget op, hvad er der så tilbage af forslaget?
Nu er det jo nyt for os, at der kommer disse ændringsforslag.
Det har vi først fået at vide i dag.
Hvad er der tilbage af forslaget, hvis der gives så mange dispensationer, så ideen med det faktisk er undermineret?
Det er filosofien med lovforslaget, og det er til fulde sikret med de to markante ændringer, jeg her har annonceret, nemlig at sige, at sigtet er de nye kommuner.
Det betyder, at de fortsættende kommuner kan fritages.
De bliver underkastet et loft.
De bliver ikke låst.
Det er i overensstemmelse med formålet.
Hvad angår de andre kommuner, gør vi så, kan man sige, de 98 nye kommuner til genstand for loven i stedet for de 271.
Det er det, vi hele tiden har villet sikre, og det lader sig gøre.
Den del er i øvrigt også i en forståelse med Kommunernes Landsforening, som er uenig i, at vi lovgiver, men som mener, at de ændringer, vi her foretager, er til det bedre også set med kommunale øjne.
Det er jeg sådan set enig i selv.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Magnus Heunicke (S), 2005-05-10:
Det her lovforslag skal være med til at give forbrugerne bedre vilkår og mere overblik på mobilmarkedet, og derfor går vi ind for det.
Desværre er det hele tiden nødvendigt at regulere det her mobilmarked, for det er et af de områder, hvor forbrugerne virkelig oplever det som en jungle at forsøge at overskue abonnementer, bindinger og priser.
Når man køber en mobiltelefon, skal det selvfølgelig være sådan, at man ikke er bundet op på aftaler med teleselskaber mange måneder frem i tiden.
Men her må vores og forbrugernes svar jo være, at kan man ikke tjene penge på andre måder end gennem urimelig lange bindingsperioder, så gør man det bare ikke godt nok.
Det er glædeligt, at lovforslaget sætter en stopper for bindingsperioder længere end 6 måneder.
Det må være vores udgangspunkt.
Derfor er det også værd at hæfte sig ved høringssvarene fra Forbrugerombudsmanden og Forbrugerrådet.
De peger nemlig på et smuthul, som man kan frygte at selskaberne vil benytte sig af, nemlig at leje telefoner ud frem for bare at sælge dem.
Det smuthul må vi have kigget på i udvalget.
Vi må stå fast på princippet om 6 måneder, og de bestemmelser skal gælde for alle former for direkte og indirekte bindinger af forbrugerne.
Det vil vi forsøge at få med i udvalgsarbejdet, så vi kan få gjort det her forslag endnu bedre til gavn for forbrugerne.
Så skal jeg sige på vegne af Det Radikale Venstre, at det parti også støtter lovforslaget.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Jeg vil gerne spørge indenrigsministeren, om indenrigsministerens omhu for kommunernes måde at føre udviklingen videre på fra de nu små kommuner til de 98-99 kommuner, har nogle konkrete eksempler.
Er der nogen specielle begrundelser for, at Folketinget skal gribe ind; at der er kommet et forslag om, at man skal fastfryse?
Min oplevelse er, at man ude i kommunerne er meget ansvarlige for at sikre, at borgerne ikke kommer til at opleve et eller andet hoppesystem med skatten.
Jeg hørte nemlig, at ministeren sagde, at man også var meget opmærksom på skattelettelser.
Som jeg oplever det de steder, hvor jeg færdes, gør man meget ud af at sikre, at overgangen bliver så lempelig som muligt.
Der er jo også den kendsgerning, at en stor del af de, der i dag sidder i kommunalbestyrelserne, faktisk opstiller til de nye kommunalbestyrelser.
Det vil sige, at de også ville få et demokratisk problem, hvis ikke de havde opført sig ordentligt nu her.
Så er den her omhu i virkeligheden ikke udtryk for, som det er blevet sagt flere gange her i dag, at til trods for at det bliver pakket ind på en anden måde, så er der en mistillid?
For ellers er der jo ingen begrundelse for, at man går ind og fastfryser.
For det skaber jo netop mulighed for, at kommunerne omkring Holbæk eller et andet sted kan begynde en harmonisering af skatter, vel at mærke en harmonisering på et vægtet gennemsnit, for det er jo omdrejningspunktet.
Det, vi skal undgå, er, at der sker en harmonisering, for en harmonisering skal jo finde sted på et niveau, der er højere end det, som kommunerne i gennemsnit har.
Den form for lokalforankret omhu kan fint finde sted inden for rammerne af det lovforslag, jeg her har fremsat.
Så hvis vi snakker om rettidig omhu, er det altså for sent at udvise den, hvis tingene er gået galt.
Der er altså den særlige problemstilling her, at de kommuner, der eventuelt måtte agere uforsvarligt, vil det jo ikke være muligt at fange op efterfølgende via sanktioner, al den stund at de kommuner er på vej ind i en ny enhed med virkning pr. 1. januar 2007.
Ole Stavad (S), 2005-05-10:
Som ministeren ved, har vi jo altid støttet, at der er rimelige midler til at give særlige muligheder for støtte til vanskeligt stillede kommuner.
Jeg vil godt spørge, om ikke ministeren mener, at han er i gang med at omskrive definitionen på vanskeligt stillede kommuner.
Vanskeligt stillede kommuner har i hvert fald traditionelt været kommuner, der havde lavt skattegrundlag.
Der kan være særlige problemer med, at man har særlige udgifter, så vi går ind og prøver at være med til at støtte økonomien i en eller anden periode.
Det, jeg forstår, er, at der nu tages 150 mio. kr. yderligere af puljen over i puljen for vanskeligt stillede kommuner.
De skal kunne gives til kommuner, der får et likviditetsproblem som følge af, at man laver en fastlåsning af skatteprocenten, altså at man kan byde borgere, der bor i højskattekommuner, at skulle yde særligt tilskud til borgere, der bor i lavskattekommuner.
Er ministeren ikke lidt bekymret over, at man begynder at bruge den pulje til det formål, hvilket vi desværre også så nogle tendenser til i forbindelse med budgetterne for 2005?
Altså at sætte sig ned og vente på at lade eksperimentet udfolde sig: Hvad sker der, hvis 271 kommuner skal fusioneres ned til 98, harmonisere udgiftsniveauer og skatteniveauer?
Vi venter og ser.
Det ville bekymre mig, og det er derfor, at vi nu tager ansvaret for at komme tørskoet i land.
Det udløser nogle knubbede ord, også her i salen, men jeg vil bare meget klart sige, at de knubbede ord i øjeblikket jo for intet er at regne mod den helt rimelige kritik, der i et historisk lys ville hagle ned over os, hvis vi ikke tog det her ansvar.
Det er i det lys, vi tager ansvaret, og det er også i det lys, vi helt åbent siger: Vi puljer 150 mio. kr., som reserveres til kommuner, der med rimelighed kommer i bekneb som følge af lovforslaget her.
Jeg kan i øvrigt henvise til de bemærkninger, der fremgår af lovforslaget, hvoraf det er tydeliggjort, hvilke kriterier der vil blive vægtet ved fordelingen af de midler, og hvorfra man også vil se, at de stikord, der bliver brugt, netop er stikord, der i øvrigt matcher den udmærkede karakteristik af vanskeligt stillede kommuner, som hr. Ole Stavad netop har givet.
Ole Stavad (S), 2005-05-10:
Jeg synes, at ministeren gjorde sig meget umage for at snakke i alt væsentligt om alt muligt andet end det, der blev spurgt om.
Konsekvensen af det her er jo, som jeg ser det, at ministeren vil forstærke den linje, som et meget, meget stort mindretal i Folketinget for et par uger siden måtte karakterisere som grænsende til magtmisbrug.
Ministeren har i den sidste periode brugt midlerne for at få overholdt regeringens skattestop; har næsten været ude i at holde auktion for at få kommunerne til at undlade at sætte skatten op, uanset om de kommuner i øvrigt generelt set har en god økonomi, og uanset, om de kommuner absolut ikke havde en specielt høj skat i forhold til andre.
Dermed bruger ministeren midlerne til at tage pengene fra kommuner, der har en svag økonomi og en høj skatteprocent, som borgerne betaler, og give til nogle, der har en langt bedre økonomi.
Det synes jeg er en devaluering af betegnelsen vanskeligt stillede kommuner.
Det er i hvert fald noget, der kun må kunne eksistere i hovedet på indenrigsministeren.
Nu har vi jo frie rammer for debatten og også ved betænkningsafgivelse i Folketinget – og stor respekt for det.
Men det er bare helt, helt, helt urimeligt og helt, helt uhørt at betegne administrationen af puljen til særlig vanskeligt stillede kommuner for indeværende år som et udtryk for magtmisbrug.
Men det er klart, at når man devaluerer sproget så voldsomt, som hr. Klaus Hækkerup, der har været pennefører på det betænkningsbidrag, der er støttet godt op af hr. Ole Stavad, nu gør, så kan man jo nå en hvilken som helst slutning i forhold til en hvilken som helst problemstilling.
Der er jo intet magtmisbrug eller andet over, at regeringen meget åbent lægger et lovforslag frem, som har et sigte, som vi så desværre ikke deler med Socialdemokratiet, der altså synes, at vi skulle festligholde kommunalreformen med stigende skatter og utryghed for borgerne.
Vi lægger et lovforslag frem, der meget præcis har et sigte, som vi kan stå inde for, og som historien ville straffe os for, hvis ikke vi tog alvorligt, kombineret med en mekanisme, der skal sikre de kommuner, der uforvarende kommer i klemme via det skridt, vi her tager i det fuldstændig oplyste rum.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-10:
Jeg kan berolige hr. Frank Aaen med, at SF har ikke skiftet politik på det her område.
Helge Sander (V), 2005-05-10:
Tak for den brede tilslutning.
Kun ganske kort til hr. Jørn Dohrmann og hr. Per Clausen kan jeg sige, at der vil blive nedsat et klagenævn på dette område.
Det skal være et klagenævn, som naturligvis er uafhængigt af administrator, og så skal det bestå af medlemmer med kompetencer, der dækker de forskellige områder, som nu skal dækkes.
Ellers vil jeg selvfølgelig også her stille mig til rådighed for de spørgsmål, der måtte være under udvalgsarbejdet, og så kun konstatere, at det var et helt enigt Domæneudvalg, der afleverede en betænkning, som blev til et lovforslag.
Jeg oplevede jo, at der var meget bred opbakning til lovforslaget, og den opbakning er fortsat her i Folketingssalen, således at vi kan se frem til, at vi kan få det her vedtaget inden sommerferien.
Tak for debatten.
Tak for tilslutningen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Per Clausen (EL), 2005-05-10:
Enhedslisten kan også støtte, at der kommer en lovgivning om tildeling af internetdomæner.
Internet og domænenavne har jo en stigende betydning i vores samfund i alt fra kommunikation og handel til underholdning, og alene af den grund er det nok ved at være på høje tid, at der kommer en lovgivning, der sætter rammer op.
Vi synes også, det er godt, at man udpeger en non-profit organisation til at varetage administrationen af internetdomæner.
Vi vil også godt fremhæve, at man forsøger at forhindre warehousing, altså registrering af et domænenavn blot for at sælge det videre.
Vi skal gerne under udvalgsarbejdet gå ind og kigge lidt nærmere på, hvordan man kan gøre det både ubureaukratisk og effektivt – der kan måske somme tider være nogle modsætninger i det.
Men vi synes i hvert fald, det er en vigtig ting at arbejde videre med at sikre, at det kommer til at fungere.
For ikke at gøre det længere end højst nødvendigt vil jeg bare sige, at Enhedslisten kan støtte det forslag, der ligger her.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Formålet med dette lovforslag er at sikre de overordnede rammer for administrationen af internetdomæner i Danmark.
Vi Konservative bidrager gerne til at sikre gennemsigtighed, effektivitet og sikkerhed, når dk.domæner skal tildeles.
Domænenavne har en stadig større betydning både for private og offentlige brugere samt ikke mindst for virksomheder, der via internettet skaber kontakter til omverdenen eller sælger deres produkter.
Vi Konservative bifalder endvidere, at loven bygger på selvregulering.
De nuværende erfaringer med administrationen ved DIFO gennem selskabet DK Hostmaster gør, at vi trygt kan fortsætte ad samme spor, også selv om det er andre aktører, der skal stå for selve administrationen.
Vi bifalder også, at god skik er indskrevet i loven.
I situationer, hvor domæner indeholder sætninger eller ytringer, der kan virke anstødelige, finder vi det helt på sin plads, at der også er en del af det, der vedrører god skik.
Et enigt Domæneudvalg har anbefalet, at der etableres lovgivning på området, og resultatet af høringen har også vist stor opbakning.
På den baggrund kan vi Konservative tilslutte os forslaget.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-05-10:
Lovforslaget, vi nu skal til at behandle, fastlægger en ramme for administrationen af internetdomæner, der særligt tildeles Danmark.
Udviklingen inden for informations- og kommunikationsteknologien har inden for de seneste 5-8 år for alvor taget fat.
Udviklingen er hidtil sket under forholdsvis frie rammer, idet der aldrig før har været lovgivet omkring administrationen af internetdomæner, det har i stedet været varetaget i privatretligt selvreguleringsregi.
Set i lyset af udviklingen inden for området mener vi ikke i Venstre, at det længere er hensigtsmæssigt at lade området forblive ureguleret, hvorfor vi som Folketing med lovforslaget i hånden nu endelig kan opstille et sæt af rammer for administrationen af internetdomæner, der særligt tilbydes Danmark.
Alternativt kommer udviklingen til at ske ad hoc, og det vil skabe uforudsigelighed for både registranter og brugere af internettet.
Med lovforslaget fastlægger vi som Folketing altså nogle overordnede rammer for en dynamisk og frem for alt en kvalitetspræget udvikling af det danske internetsamfund.
Venstre ønsker ikke at detailregulere området, hvorfor det også er af væsentlig betydning, at vi fortsat bevarer og udbygger administrationens nuværende fleksibilitet, så vi ikke skaber unødigt bureaukrati, ligesom det er afgørende fortsat at opretholde principperne omkring gennemsigtighed, bred repræsentation og nonprofit.
På den baggrund kan Venstre støtte forslaget.
Helge Sander (V), 2005-05-10:
Jeg vil gerne starte med at sige tak for den forholdsvis fine tilslutning, der var meget bredt i Folketingssalen.
Der blev rejst en række spørgsmål, hvoraf det nok er meget passende, at vi klarer de fleste af de spørgsmål under udvalgsarbejdet, som det også blev lagt op til.
Der er dog en enkelt ting, jeg har lyst til at understrege, også fordi det ikke er fremgået helt klart af debatten.
Det er således, at spørgsmålet om bindingsperiodens længde jo ikke er det, der er til diskussion i lovforslaget her.
Det er alene kompetencefordelingen, vi tager stilling til.
Så er det jo rigtigt, som det blev sagt, og som der også er blevet skrevet mange sider om, at p.t. er så den store forligskreds enige om, at det er 6 måneder, der er bindingsperioden.
Så her er det altså ikke bindingsperiodens længde, der er det centrale.
Som sagt, tak til stort set alle.
Dog har jeg lyst til lige at komme med et par kommentarer til hr. Jørn Dohrmann i forbindelse med EU.
Der kan jeg sige, at det som udgangspunkt ikke er noget, vi er særlig langt foran med i Danmark.
Rent faktisk er det sådan, at det er et direktiv fra 2003, hvor vi er sådan i slutningen af perioden, hvor vi plejer at ratificere.
Så det er helt i tråd med sædvanlig praksis her i Folketingssalen.
Når vi ser på det med småforbrugerabonnementer, mener jeg også, at vi passende kan tage diskussionen i forbindelse med udvalgsarbejdet, men de 18.000 abonnenter, det drejer sig om, har jo altså rige muligheder for at få en betydelig billigere mulighed i dag, end man hidtil har haft.
Det er jo således, at småforbrugerabonnementsprisen i dag pr. kvartal er 287 kr.
Et normalt abonnement f.eks. hos TDC er 357 kr., og et alternativ fra et af de andre er 297 kr., altså lidt dyrere.
Men ser vi så på mobilalternativet, er vi helt nede på 69 kr.
Så ved jeg godt, hr. Jørn Dohrmann siger: Jo, men er de her 18.000 så ikke nogle, der er lidt fremmede over for at bruge en mobiltelefon?
Det kan der godt være noget om.
Men det er i hvert fald sikkert, at man bliver gjort opmærksom på, at muligheden foreligger, simpelt hen fordi teleselskabet skal, når man ophører med småforbrugerabonnementet, gøre opmærksom på, hvilke muligheder der er.
Det kun for lige at sætte tal på en debat, som jo også har fundet sted forud for behandlingen her i dag, og så er jeg ellers i øvrigt meget parat til dels på dette område og selvfølgelig også de andre mere tekniske at præcisere det i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Tak for den brede tilslutning.
Per Clausen (EL), 2005-05-10:
Som også andre har været inde på, indeholder det her lovforslag jo tre forholdsvis forskellige elementer.
Hvad angår det første, er vi meget enige i, at det er positivt, og at det også er nødvendigt at skabe klarhed over reglerne for de bindinger, man som forbruger kan få til et bestemt teleselskab, når man køber en mobiltelefon.
Vi synes sådan set også, det er en rimelig løsning, hvis det ender med de 6 måneder.
Efter vores opfattelse kunne man godt være gået ned på en kortere periode, men hvis det ender med de 6 måneder, er det også o.k. med os.
Som jeg antydede i mit spørgsmål til Venstres ordfører, synes vi til gengæld, at man ved at fokusere på mobildelen kommer i konflikt med et efter vores opfattelse meget vigtigt princip, nemlig teknologineutraliteten.
Og der synes vi altså, det er meget vigtigt at gå ind i nogle overvejelser omkring, hvordan man rent faktisk kan sikre, at man opretholder den, fordi vi faktisk mener, at det er det, der fremtidssikrer vores lovgivning.
Vi kan sådan set ikke se, at der er nogen problemer i at udvide det med 6 måneders binding til også at omfatte andre elementer.
Det synes vi ville være meget fornuftigt, og det vil vi arbejde videre med under udvalgsarbejdet.
Så må vi jo se, om der på den ene eller den anden måde kan etableres enten enighed eller et flertal for det.
Det må vi vende tilbage til.
Omkring reglerne om småforbrugerabonnementet mener vi sådan set, at det er en dårlig idé, det, der ligger i forslaget.
Vi synes, det er et dårligt argument, at EU-Kommissionen synes, at det må man ikke.
Man kan i lighed med det, hr. Dohrmann var inde på,
jo i hvert fald gå lidt mere ind i at se på, om det nu også forholder sig sådan, at EU-lovgivningen sætter fuldstændig bom omkring det her, og så må vi jo se, om vi kan finde et smuthul.
Det leder vi i hvert fald gerne efter, for vi synes sådan set, at selv om man godt kan argumentere for, at også småforbrugere måske i fremtiden, under forudsætning af at der vil være en stærk konkurrence, også vil have mulighed for at sikre lave priser, så er det lidt underligt at fjerne den her valgmulighed for den enkelte, fjerne muligheden for at vælge det, man helst selv vil, med henvisning til den fri konkurrence.
Det kan godt være, at den frie konkurrence fører til, at lige præcis de her ting ikke udbydes.
Så tager man det faktisk fra nogle mennesker, som er glade for at have det, og det kan vi sådan set ikke se noget formål med.
Så også på det her område vil vi altså arbejde, så godt som vi nu kan, på at få ændret det lovforslag, der ligger her.
Jeg vil bare afslutningsvis sige, at vi synes, at hovedsigtet med det her lovforslag er meget fornuftigt.
Det starter med noget, som er meget godt, og slutter med noget, som også er meget godt.
Ind imellem er der noget, vi godt kunne tænke os at se lidt nærmere på, men vi må så se, hvordan det falder ud.
Vi håber i hvert fald på, at man kan få et fornuftigt udvalgsarbejde omkring det her, sådan at vi kan ende med noget, som vi også kan stemme for.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Man kan sige, at teknikken er i højsædet i det her lovforslag.
Hvis man forsøger at forenkle det, handler det jo om, at en forbruger køber en mobiltelefon og samtidig binder sig til et abonnement, der gælder i mindst 6 måneder.
Men samtidig oplever man så, at mobiltelefonen er låst til en udbyder i 12 måneder.
Dette sætter forbrugeren i en dårlig situation, og derfor finder vi Konservative det både nødvendigt og korrekt, at dette lovforslag, trods den lidt specielle baggrund, bliver fremsat, så det bliver klarlagt, at man ikke kan binde en kunde, der køber en mobiltelefon, i mere end 6 måneder.
Når det gælder reglerne vedrørende småforbrugerabonnementer, finder vi Konservative flere gode grunde til for det første at sikre borgerne frit operatørvalg, hvilket ikke er tilfældet for småforbrugerabonnementerne, og for det andet at sikre, at de danske regler bringes i overensstemmelse med EU-reglerne.
Den tredje del af lovforslaget, som vedrører frit operatørvalg, støtter vi Konservative også.
Det forbedrer den nuværende lovgivning, så vi sikrer rimelig konkurrence i en situation, hvor der er en udbyder med en stærk markedsposition på abonnementmarkedet, men ikke tilsvarende på det tilhørende trafikmarked.
Magnus Heunicke (S), 2005-05-10:
Jeg skal prøve at gøre det lidt kortere.
Jeg skal på vegne af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre sige, at vi også støtter lovforslaget, ikke mindst fordi det viderefører styrkerne ved den nuværende selvregulering på området.
Så er vi også meget glade for, at der indføres god skik, ikke mindst i forbindelse med det her forbud mod warehousing, altså det her med at man køber internetdomæner kun for at sælge dem videre og score en profit.
Det synes vi ikke er en god idé at have, og derfor er det fint at få indført forbud mod warehousing.
Så er vi lidt usikre på, om der også skal indføres brugstvang.
Skal man tvinges til at bruge det domæne, man nu har købt?
Det må vi se nærmere på under udvalgsarbejdet, for vi skal jo være sikre på, at det her forbud mod warehousing også kan blive håndhævet.
Frank Aaen (EL), 2005-05-10:
Det er jo lidt svært at vide, om det bare var et citat, eller om det var SF's politik.
Derfor ville jeg gerne være helt sikker på, at SF ikke tilslutter sig den politik, som Amtsrådsforeningen og Kommunernes Landsforening har ført i årevis, hvor de har underlagt sig skiftende regeringers krav til en meget stram økonomisk politik.
Det har jo betydet, at man i en lang række kommuner ikke har kunnet have det velfærdsniveau, som man lokalt gerne ville have haft.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-10:
Jeg sagde i min ordførertale, at kommuner og amter igennem mange år har påtaget sig et ansvar for den almindelige økonomiske politik.
Det mener jeg faktisk er noget helt andet, end det hr. Frank Aaen spørger til.