Rune Lund (EL), 2006-11-21:
Det er jo ikke så længe siden, vi sidst havde en debat om kystbeskyttelse her i Folketingssalen; det var i foråret.
I Enhedslisten ser vi det her forslag fra Dansk Folkeparti som et ønske om at drive loven lidt længere frem, og jeg må sige, at i Enhedslisten kan vi faktisk støtte beslutningsforslagets hovedintentioner, som handler om at sikre, at kystbeskyttelsen bliver så miljøvenlig som overhovedet muligt, og at udgifterne til kystbeskyttelse bør afholdes af staten.
Der anvendes i dag meget brændstofkrævende metoder til kystbeskyttelse, som kun har meget ringe virkning, og traditionelt har der i såvel offentligt som privat regi været anvendt metoder, der skænder kysten voldsomt.
Den forrige ændring af lov om kystbeskyttelse omhandlede flere forhold, herunder muligheden for at pålægge private at fjerne ulovlige foranstaltninger på kysterne.
Det var nogle vigtige ændringer, som jo netop signalerede, at det ikke er i orden at foretage sig hvad som helst.
Kysterne er vigtige naturområder, som alle har adgang til.
Enhedslisten mener, at det er centralt, at beslutninger om kystbeskyttelse foretages demokratisk, og derfor er det lovforslag, der er vedlagt beslutningsforslaget, også en forbedring, idet der indføres generel høring om kystbeskyttelsesforanstaltningerne.
Enhedslisten er tilhænger af, at udgiften til kystbeskyttelse afholdes af staten, fordi den nuværende ordning er uholdbar.
Beskyttelsesprojekternes kvalitet skal ikke afhænge af den enkelte kommunes økonomi eller gøres til et kæmpeslagsmål mellem grundejere og kommune.
Omvendt vil en rent statslig finansiering også betyde, at staten og Folketinget vil få det sidste ord.
Prioriteringen af foranstaltninger vil ligge i Folketinget, og det gælder også en endelig stillingtagen til, om de enkelte projekter opfylder lovens formål.
Andre argumenter for statslig finansiering, som Enhedslisten har, er kysternes status.
Kysterne er jo internationalt vigtige, og vi har forpligtelser til at beskytte kysterne i internationale aftaler.
Beskyttelsen af kysterne hænger sammen med beskyttelsen af klitlandskaberne bag ved kysterne, som også er en statslig opgave mange steder.
Det betyder, at hele kystzonen flyttes.
Der må skabes nyt rum for den natur, der udvikles langs kysterne, og det må være et overordnet ansvar for staten at sikre dette.
Netop ønsket om at lave kystbeskyttelse ud fra miljø- og naturhensyn betyder så også, at vi har nogle ønsker til ændringer i det fremsatte forslag.
I den nuværende lovs formålsparagraf indgår, at beskyttelsesforanstaltninger skal foretages under hensyn til naturens fri udfoldelse.
Det hensyn synes vi fortsat er vigtigt.
Kysternes dynamik er en væsentlig del af vores natur, og så må vi tage stilling til niveauet af beskyttelse og give kysterne mulighed for at udvikle sig forskelligt.
En anden ting er, at i DF's forslag gives grundejere mulighed for at lægge ral på skræntfoden uden forudgående tilladelse eller på forventet efterbevilling.
Det kan vi i Enhedslisten ikke støtte.
Ral kan muligvis være nødvendigt, men det er i vores øjne en forurening af kysten med ikke hjemmehørende materiale, og der skal ikke gives carte blanche til, at grundejere kan bruge denne metode, når de selv synes, altså smide ral, dvs. store sten ud på skræntfoden.
For hvis vi giver tilladelse til, at man bare kan lægge den slags store sten ud, som ikke nødvendigvis hører hjemme i naturbilledet, er vi igen ude på en glidebane med en lang række selvbestaltede beskyttelsesforanstaltninger, og det er ikke det, vi har brug for; vi skal netop have en overordnet løsning, og det er også derfor, det er vigtigt, at det er staten, vi har inde over.
Men som sagt: Enhedslisten er faktisk enig i hovedintentionerne i det her om at sikre en så miljøvenlig kystbeskyttelse som muligt, og at udgifterne til kystbeskyttelse bør afholdes af staten.
Der er andre ting, vi så ikke er enige i, så hvis vi skal stemme for det her forslag, skal der nogle ændringer ind.
Men overordnet set er vi enige i hovedintentionerne.