Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-03-12:
Forslaget, som allerede har været genstand for hidsig drøftelse i dagspressen, vedrører jo forskellige ændringer af udlændingeloven, som bygger på en politisk aftale mellem regeringspartierne, Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti.
Nogle af de stramninger, som fremgår af lovforslaget, er, at der indføres en 10-års-karensperiode for ægtefællesammenføring, hvis den herboende ægtefælle er dømt for vold mod en tidligere ægtefælle.
Det bliver også sådan, at adgangen til familiesammenføring af mindreårige børn begrænses, og meningen er jo, at vi vil begrænse antallet af genopdragelsesrejser.
Der bliver forskellige andre stramninger, der tilsigter det samme formål, og der vil i øvrigt blive en skærpet indrejsekontrol og inddragelsessager, når udlændinge, der har fået opholdstilladelse, tilsyneladende alligevel ikke vil være her.
Alligevel har det jo føget med beskyldninger om, at vi med dette lovforslag nu knægter religionsfriheden.
For det første kan jeg sige, at den persongruppe, som det drejer sig om, nemlig religiøse forkyndere og missionærer og ordensbrødre og -søstre, jo er en gruppe, som hidtil har været reguleret administrativt.
Alt andet lige vil det altid være en forbedring af retssikkerheden, at man ændrer en administrativ praksis til at blive lovfæstet.
Så er reglerne genstand for offentlig drøftelse tre gange her i Folketinget, og man kan følge med i, hvordan reglerne er.
Det er så bare beklageligt, at man altså har valgt fra kritikernes side ikke at læse reglerne.
Men der er i hvert fald den mulighed.
Det har jo altid været sådan, at religiøse forkyndere har fået en positiv særbehandling, idet man ikke har stillet krav om, at de skal have det sædvanlige opholdsgrundlag i orden.
Religiøse forkyndere har altså fået en særlig lempelig behandling, og sådan vil det fortsat være.
Så når man begynder at tale om, at der stilles betingelser for religiøse forkyndere og missionærer m.v., så er det altså vigtigt at holde sig klart, at de under alle omstændigheder får en positiv særbehandling, og det er i det lys, at vi må diskutere de betingelser, der stilles.
Hvad er det så for nogle betingelser, der stilles?
Ja, det er, at de pågældende skal kunne godtgøre en tilknytning til folkekirken eller til et anerkendt eller godkendt trossamfund her i landet.
De skal kunne godtgøre, at de har
en relevant baggrund eller uddannelse for at kunne virke inden for et religiøst ordenssamfund, og de skal være selvforsørgende.
Så er der regler om, at opholdstilladelse vil blive nægtet, hvis der er grund til at antage, at den pågældende udgør en trussel mod den offentlige tryghed, orden, sundhed, sædelighed m.v., og opholdstilladelsen vil kunne inddrages, hvis en person fra den pågældende personkreds er dømt for overtrædelse af straffelovens bestemmelser om trussel mod den offentlige orden og sikkerhed eller trussel mod enkeltpersoner eller mindretal.
Det er sådan, der står i lovforslaget.
Jeg er sikker på, at de fleste vil synes, at disse lovbestemmelser er helt rimelige og ikke har et klap med religionsfriheden at gøre.
Lovforslaget er tværtimod som sagt udtryk for, at vi ønsker klare og gennemskuelige regler.
Hvis der er nogen, der mener, at kravet om, at man skal have tilknytning til et godkendt trossamfund, skulle være i strid med religionsfriheden, så skylder kritikerne os at forklare, hvad religionsfrihed efter deres begreber så er.
Jeg kan hilse og sige, at man ikke nogen steder i den juridiske teori vil kunne finde belæg for, at religionsfrihed skulle være det samme som retskrav på at få en udenlandsk forkynder til Danmark.
Jeg kan også hilse og sige, at der ikke nogen steder i teorien vil være belæg for at påstå, at udlændinge har krav på religionsfrihed i Danmark.
Altså religionsfrihed i Danmark gælder kun for enhver tilstedeværende person, der er i Danmark, altså også udlændinge, der først er kommet ind.
Men det, der jo er sket, er, at man har blandet reglerne sammen med nogle regler, som overhovedet ikke står i lovforslagets tekst, nemlig nogle regler, der hører hjemme ovre i Kirkeministeriet.
For det er nemlig sådan, at når man så først har fået opholdstilladelse, så vil man under visse omstændigheder kunne få en vielsesbeføjelse, og da det er en offentlig myndighedsudøvelse, så stilles der særlige krav.
Men det er altså ikke krav, der stilles for opholdstilladelsen, og det sammensurium af rod vil jeg altså godt tilbagevise.
Der er ikke nogen krænkelse af religionsfriheden i dette forslag.
Venstre kan støtte forslaget.