runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2005-11-08:
Skæg for sig og snot for sig, hvis man må sige det fra Folketingets talerstol.
Vi har i regeringen lige fra starten holdt tingene adskilt.
Kommunalreformen handler hverken om flere penge eller færre penge, den handler om at administrere de samme ordninger og de samme penge.
Men på det felt, som vi her taler om, har regeringen virkelig taget spenderbukserne på og sat ekstra penge af til, at arbejdsstyrken kan blive opkvalificeret, og at ordblinde og andre med læse- og regnevanskeligheder kan få en chance for at få indhentet det forsømte.
Carsten Hansen (S), 2005-11-08:
Nu er det jo efter at have hørt ministerens lange udredning ikke nogen overraskelse, at Venstres ordfører ikke kunne støtte forslaget.
Men jeg vil dog spørge: Bekymrer det ikke, at når vi kigger på FVU'en, så har vi haft ca. 50.000 personer igennem, men det svarer jo til under 10.000 årsværk?
Eksperterne regner med mellem 300.000 og 500.000 mennesker, der ikke kan læse og stave så meget, at de kan følge med i en madopskrift, på tekst-tv osv.?
Erkender Venstre ikke, at det er en alt for utilstrækkelig indsats, der har været gjort hidtil?
Vi er enige i, at FVU'en er en god foranstaltning – jeg har selv været med til at opfinde den – men er det ikke rigtigt, at der er brug for en ekstraordinær indsats i de her tider, hvor globaliseringen er over os og det er de ufaglærte job, der forsvinder?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-08:
Jeg er glad for, at vi i hvert fald er enige om, at FVU er et godt tiltag, og jeg kan sige, at man jo altid kan vurdere, at tal er et godt materiale at have fat i, men det drejer sig også om en erkendelse hos og et ønske fra den person, der har problemet – det er lige før, vi skal kalde det et handicap – om, at de gerne vil have hjælpen til at komme videre.
For når de når dertil, er alle tilbuddene klar, og derfor er indsatsen tilstrækkelig.
Der er alle muligheder for at få åbnet op.
Carsten Hansen (S), 2005-11-08:
Det vil sige, at Venstres ordfører, fru Anne-Mette Winther Christiansen, mener, at det er tilstrækkeligt, at der er 50.000, der er kommet igennem, altså 10 pct., og der hvert år kommer en tilgang på ca. 10.000 om året?
Er det tilstrækkeligt?
Hvorfor nægter Venstre at være med til at lave en helhedsorienteret plan for det her område?
Man tager sådan lidt småbidder.
Hvorfor ikke komme i gang, give alle nogle rettigheder til individuel kompetenceafklaring og sikre, at også ordblinde – for det er nemlig dem, vi her taler om – får en ekstraordinær mulighed, ud over hvad regeringen har foreslået, frem for bare at ture frem med, hvad der findes af få eksempler rundtomkring?
Den største barriere er nemlig at erkende, at man har et problem.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-08:
Jeg har ikke sagt, at vi ikke ville give et tilbud til flere end de 50.000, der har sagt ja tak.
Jeg siger derimod, at der nu med forskellige indgange er tilbud om at få alle værktøjer, man har brug for.
Lige så snart erkendelsen er kommet, kan de bare henvende sig, så er der mulighed for hjælp.
Alle døre står åbne.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-08:
Enhedslisten ser også positivt på det her forslag, men vi har nogle af de samme bekymringer, som SF har luftet i forhold til privatiseringen.
Der er dog også et par pointer, som jeg ønsker at trække frem fra de høringssvar, der er fremkommet.
Det ene er den pointe, som privatperson Per Christensen har fremført i sit høringssvar om, at der i lovgivningen burde være en paragraf, der forpligter ejendomsmæglerne til at kontrollere BBR med de faktiske forhold på ejendommene, før de sælges.
Ejendomsmæglerne må i sagens natur ikke sælge ulovlige ejendomme, og i dag har ejendomsmæglerne altså ikke noget ansvar.
Vi mener, at ejendomsmæglerne i langt højere grad bør ansvarliggøres for, at de ejendomme, de sælger, er lovliggjort og dermed også registreret ordentligt i BBR-registeret.
Så vil jeg sige om den bødestørrelse, der lægges op til, at man kan have en bekymring – det har vi i hvert fald i Enhedslisten – for, at det her vil betyde, at kommunerne vil forsøge at lave en kampagne, hvor man får foretaget nogle registreringer af de ulovligheder, der er rundtomkring på husene og dermed bruge det som en indtægtskilde, hvis sådan et lovforslag bliver vedtaget.
Som det er blevet sagt flere gange under behandlingen her, så ved vi, at der findes en masse ulovlige carporte, udhuse, udestuer osv.
Vi mener i Enhedslisten, at det vil være rimeligt, hvis et sådant lovforslag bliver vedtaget, at der var en periode på 3, 4, 5 måneder, hvor man havde mulighed for som borger at gå hen og få registreret de carporte, udhuse osv., som man har, så de bliver lovliggjort i BBR-registeret, uden at der pålægges bøde.
Det ville være en mulighed for at sikre, at folk fik tænkt sig om og fik lovliggjort de bygninger eller tilbygninger, de har på deres ejendomme.
Men alt i alt ser vi positivt på forslaget, og vi ser frem til at få besvaret de spørgsmål, som er blevet fremdraget her, af ministeren under udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Det er rigtigt, at nogle af de lande, der er beskrevet i rapporten, i dag har et bruttonationalprodukt, der er lavere, end det var for 10 år siden.
Det er jo en katastrofe.
De eneste, jeg har hørt sige noget andet, er Verdensbanken.
Og der tror jeg heller ikke, at hr. Steen Gade har særlig tillid til, at Verdensbanken har en god medicin til verdens ulande.
Derfor vil jeg sige, at hovedpointen i det, vi har sagt, er den, jeg nævnte før.
Og hvis vi tager alle de græsrodsorganisationer, som hr. Steen Gade normalt lytter til her i Danmark, når de jo den samme konklusion.
Der er i øvrigt noget, der undrer mig – også for så vidt angår Det Radikale Venstre: Når man tager i betragtning, at der er nogenlunde fælles holdninger i de græsrodsorganisationer, vi normalt alle sammen er tilhængere af, med hensyn til udvikling og mere velstand i den fattigste del af verden, de græsrodsorganisationer, der f.eks. siger, at det er meget vigtigt, at vi kræver, at der ikke bliver mere liberalisering, hverken på industriområdet eller på serviceområdet, så undrer det mig, at de to partier, som vi ellers står tæt sammen med i de her spørgsmål, i dag har valgt at støtte op om regeringen og et EU-mandat, der går ud på mere liberalisering på serviceområdet og en sænkning af toldsatserne på industriområdet.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Da mit partis ordfører, hr. Morten Homann, ikke kan være til stede, skal jeg blot læse følgende: Det er SF's opfattelse, at der er et stort behov for et mere retvisende BBR-register.
SF anser forslagets initiativer for at være fornuftige opstramninger som opfølgning på Rigsrevisionens meget kritiske beretning.
SF vil advare mod tanker om at privatisere driften af registeret.
Vi stiller os positivt til lovforslaget.
Mogens Lykketoft (S), 2005-11-08:
Det er en meget kort bemærkning, og den er sådan set både til udenrigsministeren og udviklingsministeren, for at tavshed ikke skal blive taget til indtægt for hvad som helst, når vi snakker kompensation.
Jeg er ikke overbevist om, at selv en tidobling af det, der hedder Integrated Frameworks, kan gøre det.
Jeg er for så vidt enig i, at vi sagtens kan se for os, at den kompensation, den bistand, der kan være nødvendig for de lande, der er tabere, kan kobles til kapacitetsopbygning i nye eksportområder, administrativ opbygning, evne til at leve op til reglerne.
Men jeg vil bare gerne have, om jeg så må sige, ført til protokols, at vi bliver nødt til meget omhyggeligt at gøre op, hvilke lande der på grund af bortfald af præferenceordninger, på grund af stigende landbrugspriser, på grund af tab af toldindtægter umiddelbart er allermest belastede af liberaliseringen, og kompensere for det i en overgangsperiode.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-08:
Det synes jeg er meget rimeligt, og det er jo også noget, man gør.
Man laver en vurdering af, hvem det er, der i virkeligheden kommer til at tabe i første omgang på det her.
Hvis man f.eks. har haft eksporteret til Europa og AVS-landene har fået aftale om en europæiske pris og vi så sænker vores priser, på grund af at tolden falder, ja, så falder indtægten jo i det land, der havde den garanteret høje indtægt, og det kan være hårdt for AVS-landene.
Det er jo f.eks. det, der ligger i sukkerproblematikken.
Og da er det da klart, at vi der må se på en eller anden form for midlertidig kompensation, men ikke automatisk og ikke fuldstændig, for så er der ingen interesse i omlægningen.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Det er i forlængelse af hr. Mogens Lykketofts spørgsmål og vel også kommentar.
Det var den meget bastante melding fra udviklingsministeren om ikkeøkonomisk kompensation.
Hvis det, ministeren er uenig i, skal forstås på den måde, at det ikke bare er en pose penge, uden at man skal bestemme, hvad den er til, så kan jeg godt erklære mig enig med ministeren.
Men jeg er ikke enig, hvis det betyder, at vi skal holde igen med kompensationstankegangen.
Jeg mener, at det er vigtigt at få ordet kompensationstankegangen ind i Hongkongbeslutningen, det mener jeg at regeringen er forpligtet til efter vedtagelsen af den her dagsorden.
Og så mener jeg, at der er brug for grundlæggende analyser land for land.
Hvad har de brug for for at komme på fode igen?
Det må være en melodi i den retning.
Det skulle jo ende med et spørgsmål, og det forsøger jeg så at gøre det til.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-08:
Vi skal lige huske på, at der for det første er en round for free.
Umiddelbart taber de ikke, ja, det gør de så på den indirekte måde, jeg svarede hr. Mogens Lykketoft på, at hvis pludselig tolden er blevet sat ned og de har haft glæde af den kunstigt høje pris, så har de fået en mindre indtægt.
Så det, det drejer sig om, er ikke at lave en fond.
Det var der, vi skiltes i vores debat forrige gang, for hvis man automatisk får kompensation, når de økonomiske spilleregler er ændrede, er der jo ikke nogen grund til, at man selv omlægger sin økonomi, moderniserer den og kommer over i nye sektorer.
Derfor er vi enige om, at det lægger vi til side.
Ordet kompensation er vi så blevet enige om i dag, og det er jo også det, vi har i sukkertanken – i sukkertanken, men også i sukkertankegangen – at det godt kan være en midlertidig situation, og den må vi se på, således at man ikke utilsigtet får tabere af, at man har lavet noget, der er fornuftigt for de fleste, men har været uhensigtsmæssigt rammende for nogle få.
Og det må vi se på.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Det er bare til hr. Frank Aaen, som hele tiden tager den der rapport fra Christian Aid frem.
Den slutter, så vidt jeg har set i år 2000.
Nu er det ikke, fordi jeg synes, det her er afgørende, men jeg vil bare spørge, om hr. Frank Aaen ved, at de lande, som hele konklusionen er bygget på – baseret på tal op til år 2000 – i 2001, i 2002 og i 2003 har haft en økonomisk vækst på omkring 5 pct. med en stigende tendens.
Jeg spørger bare, om hr. Frank Aaen ved det, for han har bygget hele den her forespørgselsargumentation op om, at den rapport fortæller sandheden.
Jeg tror da, den fortæller noget af sandheden, men de sidste års tal indtil 2004 viser faktisk det modsatte.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Det var faktisk vores hensigt, at vi skulle have haft to forespørgsler, en om frihandelens konsekvenser for ulandene og en anden om regeringens forhandlingsmandat i forhold til WTO, for så kunne vi – og det er jeg meget enig i – have fået en meget mere indgående debat om de forskellige konsekvenser for forskellige ulande og på forskellige tidspunkter og dermed have fået en bredere debat lige præcis om det, der var vores hovedtema for debatterne i dag.
Men man nægtede os altså at få to adskilte debatter, fordi udenrigsministeren kun kunne i dag.
Så hvis vi ville have en debat i dag, skulle vi sørge for, at det blev en fælles debat, og det har vi så fået.
Det er klart, at der er vidt forskellige billeder.
Jeg siger bare, at det ikke kun er Christian Aid, det er også FN's handelsorganisation, det er også den seneste FN-rapport om uligheden i verden, der sætter meget store spørgsmålstegn ved, om frihandel er en god ting for ulandene, og dokumenterer, at det rigtig nok er en meget skidt idé for mange ulande.
Det er derfor, vi siger til holdningen om, at WTO-medicinen – bare mere frihandel – skulle være lykken for verdens ulande: Nej, sådan er det ikke.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Nej, men jeg vil bare sige til hr. Frank Aaen, at så kan vi måske blive enige om, at tallene skal omgås med forsigtighed.
Når man drager de der meget hårde konklusioner og er fuldstændig sikker på, at frihandel er grunden til, at det er gået galt i Malawi, Mali, Uganda og Zambia, skal man måske lige tage det med et gran salt, for tallene fra 2001, 2002, 2003 viser en 5 pct.s vækst med stigende tendens.
Det er ikke, fordi jeg tror, at det er på grund af frihandelen.
Jeg kommer ikke og siger, at det er på grund af frihandelen, men problemet er jo, at hr. Frank Aaen i beskrivelsen af den anden situation var fuldstændig sikker på, at det var på grund af frihandelen, at det var gået dårligt indtil 2000.
Naser Khader (RV), 2005-11-08:
Jeg vil gerne gentage, at jeg synes, det er en udmærket vedtagelse, alle partier bortset fra Enhedslisten er blevet enige om.
Jeg synes, at Enhedslisten hele dagen i dag har kørt sådan en pseudodebat, en debat, der var for 10 år siden: De fattige lande bliver snydt.
Men der må da være en grund til, at flere og flere udviklingslande melder sig ind i WTO.
Det er også dem, der var årsagen til, at forhandlingerne i Cancún brød sammen.
Og hvad er alternativet til WTO?
Det, at de enkelte lande forhandler for sig selv, er jo det, der er virkeligheden.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Nej, alternativet er en FN-organisation, hvor man siger, at arbejdstageres rettigheder, miljøet, den sociale udvikling, retten til at beskytte sin egen industri, mens den opbygges, retten til at beskytte sin egen landbrugsproduktion, så man er i stand til at brødføde sin egen befolkning, står over, at de multinationale selskaber skal have friere markedsadgang til de pågældende lande.
Det er alternativet.
Så vil jeg bare sige, at min opfattelse ikke er, at ulandene står stærkere.
Min opfattelse er, at i WTO-samarbejdet har det f.eks. været sådan, at ulandene har sagt: Vi ønsker kun at diskutere landbrug, vi vil ikke diskutere industritold.
Men nu diskuteres der industritold.
Ulandene har sagt: Vi vil kun diskutere landbrug, vi vil ikke diskutere liberalisering inden for serviceområdet.
Men nu diskuteres der liberalisering inden for serviceområdet.
Lur mig, om ikke WTO-mekanismen tvinger de lande til at acceptere det, de indledningsvis var lodret imod, og som overhovedet ikke skulle have været med i denne her runde.
Naser Khader (RV), 2005-11-08:
Jeg er lodret uenig.
De forhandler samlet, og der er ikke nogen, der tvinger dem til noget, de ikke ønsker.
Jeg har et spørgsmål vedrørende vandforsyning og liberalisering af vand.
Mener hr. Frank Aaen, at vand skal være gratis?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet: Hvad er bedst, lokale vandmonopoler hvor det er diktatorens bror, der styrer vandforsyningen, eller det, at der er en privat virksomhed, der har nogle gode arbejdsvilkår for deres medarbejdere, der ikke alene sikrer forsyningspligten – det, at de fattige skal have adgang til vand – men også takstdifferentiering, det, at de fattige skal have billigt vand?
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Jeg er selvfølgelig imod, at diktatorens bror skal bestemme over vandet i et land, men hr. Naser Khader kan ikke få mig til at indrømme, at det er en god ting, at man på vandområdet skal indføre, at private firmaer kan tjene penge på at sælge vand.
Det har betydet dårligere vandforsyning, det har betydet urent vand, og det har betydet, at man skulle betale en bondegård for at få vand.
Så vil jeg bare sige, når hr. Naser Khader siger, at der ikke er nogen, der tvinger ulandene, at det jo er det, der lige er i gang.
Det er det, der sker foran vores øjne, at ulande bliver tvunget til f.eks. at liberalisere på serviceområdet, bliver tvunget til at sætte deres toldsatser ned, som beskytter deres industri, mens den opbygges.
Det kan man da ikke være blind for.
Jeg kan også vende spørgsmålet om: Kan vi regne med, at Det Radikale Venstre og SF sammen med Enhedslisten vil gøre alt, hvad man kan, for at undsige et forhandlingsresultat, hvor ulandene tvinges til noget, de ikke vil?
Det sidste er jeg selvsagt fuldstændig enig i, og jeg vil da også sige, at noget af det, hr. Sten Gade sagde nu her, synes jeg kommer lidt tættere på, end jeg synes vi har været i løbet af dagen.
Men når vi skal stemme om de her to vedtagelser, så går det jo galt igen,
vil jeg sige til hr. Steen Gade.
For den vedtagelse, som Enhedslisten har fremsat i dag, er nøje og møjsommeligt opbygget, så den modsvarer de krav, som f.eks. 92-gruppen, græsrodsorganisationerne i Danmark og de allerfattigste ulande har udtrykt i de aktuelle WTO-forhandlinger, punkt for punkt, hvorimod den vedtagelse, som hr. Steen Gade desværre vil stemme for, når tiden kommer, bakker op om en EU-forhandlingslinje i WTO, som på flere områder gør akkurat det modsatte af det, hr. Steen Gade så udmærket lige har udtrykt her.
Det er en skam.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
Jeg mener også, at den danske regering i dag har bagatelliseret nødvendigheden af at give yderligere indrømmelser til ulandene.
Det har jeg sagt her fra talerstolen, det har været en del af min linje.
Det gælder på landbrugsområdet, og det kan da også gælde på det område, som hr. Frank Aaen har gjort til det vigtigste.
Jeg tror, der skal gives flere indrømmelser i Hongkong for at hive den hjem.
Men det, der er grunden til, at jeg ikke kan stemme for vedtagelsesforslaget fra Enhedslisten, er jo først og fremmest, at det indledes med de betragtninger om, at frihandel fører til noget skidt, og det er jo faktisk hundrede procent forkert.
Det kan være, det er mere nuanceret end et sort/hvidt billede, men det er i hvert fald ikke korrekt, sådan som det er skrevet.
Jeg har også afsløret tallene for de lande, som hr. Frank Aaen gjorde til hele argumentationskædens udgangspunkt.
Angående Christian Aid viser de nye tal for de senere år, at det går den rigtige og ikke den forkerte vej.
Jeg tror ikke, det nødvendigvis er på grund af liberalisering, jeg ved faktisk ikke, hvorfor det er sådan, men jeg konstaterer bare, at det er svært, når der er så mange nuancer.
Frank Aaen (EL), 2005-11-08:
Ud over den undersøgelse, som hr. Steen Gade nu har taget fat i, har jeg også refereret til to andre undersøgelser.
Den ene er FN's handelsorganisations fra 2004, og den anden er også fra FN fra august i år
, så det er ikke så enkelt.
Men det, jeg tog ordet for at anholde, var: Hvorfor har SF skibet sig ind i det købmandsprincip, at for at få noget, som er deres soleklare ret, nemlig et stop for vores uretfærdige landbrugsstøtteordninger, skal ulandene betale?
Her synes jeg kæden hopper af.
Ulandene skal ikke betale, vi skal bare fjerne den uret, vi har påført verden.
Steen Gade (SF), 2005-11-08:
SF har ikke kastet sig ind i noget handelsprojekt.
SF støtter det forslag til vedtagelse, som vi selv har været med til at fremsætte, og der står ikke det i det, som hr. Frank Aaen beskriver.
Så enkel er den sag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-08:
Da ordføreren på forslaget ikke kan være til stede, skal jeg læse følgende op: Der er tale om et lovforslag, der skal forbedre datakvaliteten i bygnings- og boligregisteret, også kaldet BBR.
Med lovforslaget imødekommer regeringen den kritik, der har været fra Rigsrevisionen af datakvaliteten i BBR, og samtidig vil regeringen med lovforslaget effektivisere driften af BBR, så den bliver bedre og billigere.
Forslaget ændrer også reglerne om husnumre, så adressesystemet bliver bedre, og endelig giver forslaget borgerne mulighed for at få adgang til oplysninger i tingbogen via internettet.
Efter den nuværende lovgivning fører hver kommune et register med oplysning om bygnings- og boligforhold samt tekniske anlæg m.v., og det nuværende BBR indeholder således 271 forskellige delregistre.
Kommunedata blev af alle kommuner undtagen København valgt som systemleverandør, uden at det var påkrævet, men dette muliggjorde ensartede data på landsplan.
Kommunernes praksis med hensyn til, hvor stor en del af bygningsmassen der bliver kontrolleret, er meget forskellig.
Således var kun omkring halvdelen af landets bygningsmasse kontrolleret af kommunerne i 2003.
Den teknologiske udvikling og kravet om offentligt udbud i forbindelse med omstrukturering af BBR kan medføre mange forskellige løsninger, der kan være svære at sammenligne.
Ifølge gældende lov er det økonomi- og erhvervsministeren, som har det overordnede ansvar, og det betyder, at der vil være et samlet system, også i forbindelse med tilsyn med driften.
Derfor samles de kommunale delregistre med dette lovforslag i et samlet register, der enten kan drives af en anden offentlig myndighed eller af et privat selskab.
Umiddelbart er planen, at et selskab, som er ejet af KL, skal drive registeret i op til 7 år, hvorefter man kan se, om bemyndigelsen skal forlænges.
Samtidig foreslås det, at økonomi- og erhvervsministeren får hjemmel til at føre aktivt tilsyn med kommunale indberetninger til registeret.
I dag sikrer lovens adressebestemmelser ikke fyldestgørende adressering og synlig skiltning, og det kan faktisk have katastrofale konsekvenser ved udrykningskørsel, hvor det selvfølgelig er vigtigt, at man præcis kender adressen.
Man får helt konkret og synligt adresserne på parker, legepladser og private vejarealer.
Adgang til tingbogsoplysninger sker i dag ved henvendelse til et tinglysningskontor eller retten i Århus.
Med lovforslaget gives der mulighed for adgang hjemmefra over internettet til BBR-oplysninger sammenstillet med øvrige oplysninger vedrørende fast ejendom ved oprettelse af en offentlig informationsserver.
Alt i alt er det uden nogen overraskelse et lovforslag, som Venstre kan støtte.