runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-28:
Til hr. Ole M. Nielsen: Det er heldigvis sådan, at ilden kan slukkes, og at ilden i modsætning til genteknologien er styrbar.
Ildsvåde kan være utrolig forfærdelig.
I gamle dage kunne den lægge byer øde.
Ilden kan også være farlig i tredjelande, men den er styrbar; det er genteknologien ikke.
Det er den afgørende forskel, må jeg sige til hr. Ole M. Nielsen.
Lad det ligge.
Omkring den grønne revolution: Enhedslisten har ikke den samme opfattelse af den grønne revolution som Venstre.
Den havde en lang række uhyggelig negative virkninger.
Vi går meget stærkt ind for planteforædling, men det springende punkt er, hvordan man kombinerer planteforædling med det alsidige jordbrug og sikrer biodiversiteten.
Det gjorde man ikke under den grønne revolution.
Tilbage til fru Vibeke Peschardt: Ja, det er svært, men det, der for mig er det triste ved at høre nyradikalismen, det er, at hvor gammelradikalismen havde mod på at give de stærke kræfter fingeren, så har man det ikke længere.
I gamle dage gik vi hånd i hånd om f.eks. at sige nej tak til a-kraft.
Det var hundesvært.
Der var virkelig internationale kapitalgrupper, men det lod Det Radikale Venstre sig ikke kue af.
I dag er det fuldstændig rigtigt, det har fru Vibeke
Peschardt ret i, at der er internationale firmaer, der har utrolig stor magt.
Men det skal vi ikke lade os kyse af, mener Enhedslisten.
Tværtimod, vi skal mobilisere folk i den tredje verden og herhjemme mod disse selskaber, mod deres patenteringer osv.
Derfor er jeg mere optimistisk end Det Radikale Venstre på det punkt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-28:
Jeg forstod ikke helt hr. Kolstrups afvisning af sammenligningen med ilden, for dengang man begyndte at udnytte ilden, da tror jeg, at det var et farligt våben, som man havde meget svært ved at kontrollere, hvad man jo altså i nogle sammenhænge stadig væk har.
Men selve genteknologien kan man jo trods alt kontrollere i et begrænset omfang.
Terminatorgenet, som har været nævnt af et par ordførere her tidligere, har en anden ulempe, nemlig at det forhindrer farmeren i at bruge sin egen avl som udsæd.
Men terminatorgenet hindrer jo spredning, og hvorfor ikke tro, at man stadig væk kan udvikle ting, som også kan begrænse genteknologiens skadelige effekt?
Jens Kirk (V), 2000-04-28:
Man er jo helt rørt over hr. Søren Kolstrups tale, men et klart spørgsmål må jo også kræve et klart svar.
Mener hr. Søren Kolstrup, at hvis ikke vi havde haft Borlaug og den grønne revolution omkring 1970, så kunne man alligevel have klaret fødevareforsyningen i Indien og Pakistan?
Vibeke Peschardt (RV), 2000-04-28:
Jeg må sige til hr. Søren Kolstrup, at det, jeg prøvede i mit indlæg, var at gøre rede for, at Det Radikale Venstre mener, at vi gerne vil tage det positive ud af genteknologien og bruge det.
Og i øvrigt kan man altså ikke stoppe den, for den foregår jo på fuld kraft allerede nu, og derfor er det vigtig, at lovgivere kommer ind og sætter nogle rammer for, hvordan det her skal foregå.
Vi vil gerne tage det positivt, og jeg synes, det er meget positivt, hvis man nu har en kartoffel, der er resistent over for kartoffelskimmel, som man skal sprøjte og sprøjte og sprøjte for i Vestjylland, for dér løber det jo
lige ned i jorden, fordi det er sand det hele.
Derfor synes jeg, det er positivt, at man måske kunne skåne grundvandet på den her måde.
Det er det første.
Så den kartoffel vil jeg meget gerne se for at slippe for den sprøjtning.
Det næste: en risikovurdering.
Jamen altså, den følger i virkeligheden af det, jeg har sagt før.
Man skal lade være med at bruge den, hvis risikovurderingen viser, at det er risikoen.
Jens Heimburger (KF), 2000-05-02:
Nu er det her jo sådan set ikke et spørgsmål om, at de, der har, skal tilrane sig mere.
Det er sådan set et forslag til lejerne om at give lejerne, de af hr. Keld Albrechtsen højt besungne lejere, nogle flere muligheder.
Det er et tilbud til lejerne.
Egil Møller (DF), 2000-05-02:
Da jeg hørte Enhedslistens ordfører, hr. Keld Albrechtsen, virkede det på mig, som om hr. Keld Albrechtsen virkelig mente, hvad han sagde.
Det er altid oplivende som tilhører at lytte til folk, der virker engagerede.
Blandt det, der blev sagt, var der en tordnende afsky for borgerlige partier, som kun interesserer sig for det at eje noget, hørte jeg hr. Keld
Jeg vil ikke fraskrive mig ejerglæden.
Den tror jeg sådan set er hos alle mennesker under en eller anden form.
Men jeg vil da sige for Dansk Folkepartis vedkommende, at vi da også interesserer os for lejernes måde at bo på, og jeg opfatter forslaget her som et tilbud til lejere om, at hvis de får lyst til på et tidspunkt at skifte fra at være lejere til at være ejere af den bolig, de hidtil har boet i, kan de blive boende, bare under andre forhold. Skulle vi da ikke give beboerne den valgfrihed?
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-05-02:
Det er jo dejligt, når man svinger sig helt op under loftet.
Tak til hr. Keld Albrechtsen, fordi der blev sat lidt gang i debatten her.
Må jeg ikke godt bare sådan for historiens skyld og for referatet lige få hr. Keld Albrechtsen til at bekræfte, at
det forslag, som der var tale om ved sidste folketingsvalg, og som skulle give de her store huslejestigninger, altså var et forslag, som kun skulle gælde ved genudlejning.
Så får vi i hvert fald historien i orden.
Når nu hr. Keld Albrechtsen maler, jeg ved ikke hvad på væggen i anledning af det her forslag og taler om, hvad det er for et frygteligt samfund, kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvordan kan det være, at Enhedslisten og den almennyttige boligsektor synes, det er bedre at nedrive almennyttige boliger, som kun er 20 år gamle, end at give dem væk til lejerne eller sælge dem for en meget lav pris?
Jytte Andersen (S), 2000-05-02:
Jeg vil bare sige til hr. Kjeld Albrechtsen, at regeringens holdning til forslaget både principielt og konkret var et nej, og det var vist ikke til at misforstå.
Nu havde jeg ikke tænkt mig at holde en 1. maj-tale her dagen efter den 1. maj, men jeg kan forstå, at det er hr. Keld Albrechtsen ligesom kommet ind i vanen med, og så formulerer man sig jo på en lidt anderledes facon, ikke sandt? Fru Annie Lunde Hansen spurgte konkret, om vi har fået nogen henvendelser, vi har sagt nej til, og svaret er: Nej, vi har ikke fået nogen henvendelser fra, man kan sige kompetente myndigheder, altså dér, hvor lejerne gennem beboerdemokratiet kan pålægge en boligafdeling, en boligorganisation, et boligselskab at henvende sig.
Det har vi ikke fået.
Men jeg har forstået det sådan, at hver ny boligminister har fået - jeg er dog blevet skånet, må jeg sige - en henvendelse fra en bestemt afdeling i København.
Det er jo ikke til at sige.
Det er jo teoretisk lige nu, men vi har ikke fået nogen henvendelser.
Carsten Hansen (S), 2000-05-02:
Så slap katten ud af sækken, må vi sige: Det er jo boligerne fra før 1970, altså de gode, de velfungerende, dem, hvor der ikke er økonomiske problemer, man skal kunne sælge.
Det vil sige, at beboerne, der bor i dårligt funderede økonomiske afdelinger, ikke skal have den samme mulighed.
Altså de, der bor i Gellerupparken, og de, der bor i Vollsmose og andre steder, hvor der er problemer, skal altså ikke være med i denne her ordning, som forslagsstillerne kommer med.
Og hvad så med dem, der bor de steder?
Eller hvad er det, forslagsstillerne mener med det her?
Og ekspropriationen synes jeg hr. Jens Heimburger slap ganske let uden om.
Egil Møller (DF), 2000-05-02:
I modsætning til den forrige ordfører skal jeg forsøge at anlægge en lidt mere positiv linje over for forslaget.
Forslagsstillerne ønsker, at lejere i almene boliger får mulighed for at blive herrer i egen bolig, og det vil sige, at boligsituationen ændres fra det nuværende lejeforhold til et ejerforhold, enten som ejerlejlighedsejere eller som andelsboligejere, og som sagt har Dansk Folkeparti stor forståelse og sympati for dette.
Antallet af lejeboliger i Danmark svarer til ca. 45 pct.
af husstandene, som sammen med de øvrige boligformer udgør ca. 2½ million boliger, og Dansk Folkeparti ser gerne en yderligere stigning i procentsatsen af ejerboliger.
Regeringen har ofte påpeget, at der lettere opstår problemer med beboersammensætningen i de store, almene boligbebyggelser, og her får regeringen ved en vedtagelse af dette beslutningsforslag en mulighed for at ændre den nuværende lejerkoncentration til et mere fleksibelt og varieret boligmarked.
Når beboerne får ejerstatus med hensyn til deres bolig, får de samtidig et instrument i hånden til at kunne finansiere en indvendig modernisering og forbedring af lejligheden, idet en långiver får sikkerhed i boligen.
Inden den nuværende lejer overtager ejendomsretten til boligen, skal den prisfastsættes, og her ser jeg et problem.
Hvordan prisfastsættes en lejlighed, som alene kan overtages af den nuværende lejer?
Det vil aldrig blive til markedsprisen.
Kan den kommende ejer herefter gå ud på det frie boligmarked og afsætte lejligheden til markedspris, eller skal der også her ske en prisfastsættelse af den samme trio?
Hvis det skal være tilfældet, vil det ikke blive til markedsprisen, og så opnår vi den samme situation, som
hersker inden for visse andelsboligforeninger, nemlig penge under bordet.
Men uanset hvor mange praktiske problemer der er i beslutningsforslaget, har det alligevel Dansk Folkepartis sympati og støtte.
Jens Heimburger (KF), 2000-05-02:
Hvis hr. Carsten Hansen har den holdning, at det skal gælde alle, så skal jeg gerne spole filmen og båndet fra før tilbage og sige, at hvis det skabte noget flimmer, at jeg sagde, man kunne lade det gælde for boliger fra før 1970, så kan vi også sige, at det gælder alt efter 1970.
Men hvis det er for restriktivt, skal jeg gerne sørge for, at det bliver en mere liberal løsning, vi går efter.
Det gør vi gerne.
Det er helt bevidst, at det er et meget åbent forslag.
For det første, fordi vi så i fællesskab kunne starte med at lave en forsøgsordning, hvor vi kunne sige, at alle ejendomme før 1970 bliver omfattet.
Det kunne være udvalgte områder.
Vi kunne lægge op til, at der var udpeget nogle forsøgskommuner.
Der er masser af muligheder for at imødekomme, at det her skævvrider hele boligmarkedet.
Det andet, som jeg var inde på før,
var, at vi kunne sige, at hver gang der kommer en ud, skal der en ind.
Hvis vi havde det princip, ville frygten for, at det her ville ende i, at der var en masse socialt svage medborgere, der blev dårligere stillet, så være væk.
Men hensyn til ekspropriation kunne vi sige, at dét var en mulighed.
Med hensyn til beboerdemokrati er jeg overbevist om, at man også sagtens kan have det i blandede beboelser.
Endelig vil jeg sige, at hvis det er sådan, at nogen køber en ejendom for at sælge den lynhurtigt, kunne man lave en tiårig tilbagekøbsklausul.
Der er masser af muligheder, hvis man ville gå ind på tanken, hvis man turde overlade det til den enkelte at eje sin bolig i højere grad.
Der er jo rent faktisk også mange socialdemokrater, der ejer deres egen bolig, men man kunne godt sprede den tanke til andre også.
Det gør, at folk får lyst til at investere, at andre end det offentlige får lyst
til at investere i de her boligområder, og det er det, vi gerne vil have ud af det.
Carsten Hansen (S), 2000-05-02:
Det var jo en bemærkelsesværdigt kort tale fra en af forslagsstillerne til forslaget, men jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Jens Heimburger: Hvordan forholder man sig til den private ejendomsret i forhold til de almene boliger her, til ekspropriationen?
Hvad med tredje- og fjerdegangsalg, for det er jo kun første gang, det skal være beboerne, der køber. Hvad, når vi når længere hen i forløbet?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-02:
Nu blev spørgsmålet rejst af flere af de foregående ordførere, og jeg vil da også gerne spørge: Hvilke boliger bliver solgt først?
Der argumenteres jo for, at man vil forhindre en negativ udviklingsspiral, men hvis det er sådan, at det faktisk er de bedre ejendomme, der faktisk bliver solgt først, hvorledes vil man så rent faktisk forhindre en negativ udviklingsspiral i den situation?
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-05-02:
Jeg synes, den omsorg, som hr. Keld Albrechtsen har for de svageste lejere,
er rørende.
Jeg synes, det er rørende, at hr. Keld Albrechtsen siger, at han kunne jo sagtens sammen med sin kone ligesom mange andre velbjærgede lejere i den almennyttige sektor få råd til at købe sin bolig, men hvad så med alle de andre? Så kunne jeg jo godt tænke mig at spørge hr. Keld
Albrechtsen, hvordan det så kan være, at alle de der meget, meget solidariske, engagerede mennesker i den almennyttige boligsektor, som er velbjærgede og ikke længere har boligsociale problemer, ikke i solidaritet med de svage lejere tager og flytter ind i nogle af de nye, dyre, almennyttige og lader de billige, gode, almennyttige boliger overtage af nogle fattige lejere med store boligsociale problemer?
Jens Heimburger (KF), 2000-05-02:
Når vi har fremsat det her forslag, er det sådan set ikke for at påstå, at det løser alverdens problemer, som vi har på boligmarkedet.
Det er sådan set for at komme med lidt inspiration til en socialdemokratisk minister i et nyt århundrede.
Der er jo ikke tale om, at vi vil skabe en ny stor, stærk skare af udlejere i Danmark.
Der er tale om, at vi vil gøre noget for lejerne i det almennyttige boligbyggeri.
Der er tale om, at vi med to linjer siger: Kunne vi ikke åbne op for den her idé også?
Det er nogle gange overfortænkt, havde jeg nær sagt, og det her er altså bare en idé. Det er vores opfattelse, at såfremt man ønsker en varieret beboersammensætning i det almennyttige boligbyggeri, er det altså også nødvendigt at se på den her mulighed.
Det kunne være én af mange.
Vi er ikke firkantede.
Lad os diskutere det, hvis det var det, der blev lagt op til fra ministeren.
Lad os prøve at se, om det her ikke kunne være et af mange redskaber.
nye tanker i det store boligpolitiske spil.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-02:
Med dette forslag vil Venstre og Det Konservative Folkeparti give beboere i almene boliger ret til at overtage boligen på ejer- eller andelsbasis.
Dette sker ud fra ønsket om at skabe mulighed for mere blandede boformer med en mere bredt sammensat beboerkreds.
I CD kan vi fuldt ud tilslutte os tankegangen om blandede boformer, men vi kan altså ikke se, at dette forslag skulle sikre dette.
Tværtimod tror vi, at en ensidig, ustruktureret privatisering af de almene boliger vil skabe et egentligt boligproblem for de personer og familier, som ikke har det tilstrækkelige økonomiske fundament til selv at erhverve sig en bolig.
Vi mener ikke, at de almennyttige boligers tid er forbi.
I øvrigt er det jo slet ikke de boligområder, som Venstre og Det Konservative Folkeparti henviser til, nemlig de fysisk nedslidte, som vil være interessante at købe for lejerne.
Tværtimod vil forslaget kun være et godt alternativ i de mere attraktive boligbyggerier, og hvad har man så opnået?
I bedste fald ingenting og i værste fald
, at de ghettodannelser, som forslaget tilsigter at modvirke, bliver endnu mere udbredt, eftersom der vil være færre boliger, som til gengæld vil være mere nedslidte, til fordeling blandt et uændret antal boligsøgende.
Dette medfører en risiko for en centrering af de boligsociale problemer frem for det modsatte, for kommunerne skal jo fortsat klare deres boligsociale forpligtelser.
Herudover er der de rent retlige problemer: Hvordan skal det skrues sammen?
Skal der være tale om et retskrav?
Jeg forstår forslaget sådan, at det er et egentligt retskrav, man ønsker at skabe.
I så fald er der jo rent faktisk tale om pligtmæssig afståelse af fast ejendom, hvis boligorganisationen altså ikke frivilligt ønsker at sælge, og vi taler så om noget, som tilnærmelsesvis ligner ekspropriation.
Har forslagsstillerne tænkt nøjere over dette?
Selv om der er knyttet offentlige penge til byggerierne i form af boligydelse og -støtte, ejes boligerne altså af boligorganisationerne og ikke af det offentlige.
I CD går vi stærkt ind for blandede boformer.
Vi mener, at ethvert kvarter bør have sine ejerboliger, lejeboliger og andelsboliger samt sine ungdoms- og ældreboliger for at få en optimal befolkningssammensætning.
Og jeg vil gerne understrege, at vores afvisning af dette forslag ikke skal ses som en generel afvisning af, at lejerne i de almene boliger i nogle situationer kunne købe deres bolig. Der vil naturligvis være situationer, hvor det kan være relevant for boligorganisationerne at frasælge ejendomme, og rent faktisk er der i dag ikke noget i lovgivningen, som forhindrer dette. Det kræver blot kommunalbestyrelsens samt by- og boligministerens godkendelse, og her kunne jeg godt stille et spørgsmål til ministeren: Har ministerens svar på en sådan ansøgning om godkendelse nogen sinde været et nej?
Så grunden til, at vi ikke kan støtte forslaget, skal altså alene findes i forslagets karakter af at sikre lejerne et retskrav på overtagelse.
Egil Møller (DF), 2000-05-02:
Man hører ofte ordet solidaritet fra hr. Keld Albrechtsen, at vi skal være solidariske med hinanden, og som politisk udgangspunkt kan jeg godt acceptere at nogle partier selvfølgelig har det som hovedformålet.
Men så vil jeg godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvor er solidariteten med de mennesker, der bor i almennyttigt byggeri i dag, hvis de fik muligheden for at skifte fra at være lejere til at være ejere?
Der er jo ikke noget krav om, at de skal skifte; de får bare en valgmulighed.
Skulle man ikke være solidarisk og sige, at det må folk selv om?
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-05-02:
Jeg vil da ikke undlade at sige til Venstres ordfører, at
selv om vi vil gøre alt for boligejerne - og det er der vel ikke nogen der sætter spørgsmålstegn ved for CD's vedkommende - udelukker det altså ikke, at vi også har en forpligtelse, der hedder almennyttige boliger til andre, som ikke har mulighed for selv at købe deres bolig.
Den ene ting udelukker altså ikke den anden, vil jeg sige til fru Rikke Hvilshøj.
Så vil jeg godt sige, at den nuværende lovgivning giver mulighed for, at hvis boligforeningerne vil, kan de sælge opgange, og de kan sælge hele blokke, hvis folk, der bor deri, ønsker det, bare boligministeren og kommunalbestyrelsen giver tilladelse dertil.
Men jeg vil gerne spørge Venstre: Hvis man går hen nu og giver et retskrav til alle lejere i Danmark på, at de kan købe deres lejlighed, så er det ekspropriation, og det vil jeg meget gerne have bliver undersøgt, for det er en meget vigtig sag.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-02:
Der er flere spørgsmål, der presser sig på, og dem regner jeg med at vi kan få svar på under udvalgsbehandlingen.
Dansk Folkepartis tilslutning til lovforslaget.
Anni Svanholt (SF), 2000-05-02:
Jeg skal blot meget kort meddele, at SF støtter, at denne revision bliver udskudt til folketingsåret 2000-01.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-05-02:
Da den konservative ordfører, fru Henriette Kjær, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og Det Konservative Folkepartis vegne meddele, at vi kan støtte lovforslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-05-02:
Da Venstres ordfører, fru Ester Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg meddele Venstres tilslutning til lovforslaget.
Der er muligvis nogle økonomiske konsekvenser i de beregninger, der ligger, som vi godt vil kigge nærmere på under udvalgsbehandlinge, men altså Venstres støtte til forslaget.
Sandy Brinck (S), 2000-05-02:
Jeg skal på vegne af den socialdemokratiske gruppe give vores tilslutning til, at revisionen af loven om fremskaffelse og anvendelse af humant blod og blodproduktion udsættes.
Og da den radikale ordfører ikke kan være til stede i salen, skal jeg samtidig tilkendegive samme holdning på vegne af Det Radikale Venstre.
Rikke Hvilshøj (V), 2000-05-02:
Først til by- og boligministeren, som anklager mig for at hive citater ud af en sammenhæng: Citatet er bl.a. taget fra en artikel i Aktuelt, og jeg tror ikke, det ville hjælpe, om jeg så læste hele artiklen op - det vil jeg ikke gøre - i forhold til, at jeg er ret overbevist om, at ministeren, umiddelbart efter at hun tiltrådte, faktisk legede med tanken om at give folk mulighed for at overtage deres almene bolig på ejer- eller andelsbasis.
Til hr. Carsten Hansen, som jo pudsigt nok siger, at det her er ekspropriation, samtidig med at han siger, at de, der bor i de almene boliger, er dem, der ejer dem: Jamen så giv dem da muligheden for at vælge, om de vil fortsætte som lejere eller de faktisk reelt vil eje deres enkelte bolig.
Det er samme svar til fru Annie Lunde Hansen.
Ellers, når vi taler ekspropriation, har vi dog trods alt her sikret, at der bliver en erstatning og en betaling
til boligafdelingen, som de så kan råde over.
Jeg kan kun konstatere, at alle de pæne ord om at sikre blandede boligformer og de positive ting, som det vil medføre, specielt når vi hører Socialdemokratiet, vil man gerne tale om, men man vil ikke gøre noget ved det dér, hvor der er reelle problemer.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-02:
Vi kommer jo nok ikke så frygtelig meget længere med det.
Til det sidste spørgsmål vil jeg bare sige, at den solidaritet, som for mig er afgørende, når vi taler om det almene byggeri, er jo, at vi dér har en sektor på boligområdet i Danmark, som trods alt er forpligtet til at bidrage til løsningen af de sociale problemer, og som også gør det, og som, selv om vi har hjemløse i Danmark, selv om vi ikke har løst alle vores problemer, og det har vi bestemt ikke, er årsagen til, at det dog trods alt er langt bedre i Danmark end f.eks. i England, hvor man har eksperimenteret med den slags tanker, som nu kommer fra borgerlig side.
Så vil jeg blot sige til fru Kirsten Jacobsen, som taler om huslejer, der er for høje i det almene byggeri: Det er rigtigt, det har de været, og det er de i nogle tilfælde.
Derfor har vi over for regeringen foreslået, at man fortsætter med de omprioriteringer, som kan sænke huslejen i de afdelinger, som har for høje huslejer, og det har regeringen også været velvillig over for, således at det punkt er en del af finanslovaftalen for år 2000.
Det håber jeg der kommer noget ud af, således at de steder, hvor huslejen vitterlig er kommet for højt op i visse almene afdelinger, kan den komme under kontrol igen.
Så også dér gælder solidaritetens princip, som egentlig burde være gennemgribende ikke alene i den almennyttige sektor, men i samfundet som helhed, og det er derfor, det er så smukt, at det beslutningsforslag, som ligger her, også af principielle grunde fra ministerens side, som vi fik bekræftet for lidt siden, bliver nedstemt.
Carsten Hansen (S), 2000-05-02:
Fru Rikke Hvilshøj talte om værktøjer.
Jeg er jo gammel håndværker, og jeg ved, at det rigtige værktøj er det halve af arbejdet, og planlægningen er i øvrigt det andet halve.
Men det er vel at mærke det rigtige værktøj, og det her værktøj, vil jeg gerne sige til fru Rikke Hvilshøj, duer ikke - alene det, at man skal gribe ind over for ejendomsretten
Og det er rigtigt, når jeg siger, at det ville være en ekspropriation af privat ejendom, for det er nemlig dem, der bor i de almene boligafdelinger, der ejer afdelingerne.
Det skal jeg understrege.
Og så vil jeg gerne til fru Rikke Hvilshøjs oplysning sige, at der har været lavet en undersøgelse af blandede boformer i Odense, hvis det skulle være forbigået fru Rikke Hvilshøjs opmærksomhed, og dér er det faktisk sådan, at de, der bor i lejeboliger, fuldt ud er lige så tilfredse med deres boliger som de, der bor i ejerboliger.
Så dér må jeg korrigere fru Rikke Hvilshøj og sige, at ejergenet her ikke slår igennem - i undersøgelsen i hvert fald - og det ligger til Boligudvalgets orientering, hvis det skulle være forbigået fru Rikke Hvilshøjs opmærksomhed.
Og så mener jeg, at fru Rikke Hvilshøj fuldstændig mangler at forholde sig til de værktøjer, vi så fratager kommunen på det boligsociale område med det forslag, man fremsætter.
Det vil jeg gerne høre nærmere om.