runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Der findes meget få situationer, hvor man skal bæres ud.
Det er ikke en situation, man skal ønske sig.
Men hvis der bliver sagt, at der ikke er mere at komme efter, og at man ikke kan få enderne til at mødes, det var det, der blev meddelt fra ministerens side, ja, så er det klart, at det er nytteløst at komme med.
Hvis der havde været åbnet op for de andre ting, tror jeg gerne, resten af partierne havde været med for at kvalificere det.
Når jeg taler om lånte fjer, er det, fordi vi havde den diskussion om regeringsgrundlaget i en række spørgsmål til fødevareministeren: Hvorfor har man ikke afsat nogle flere midler?
Og der var svaret, at det var der ingen grund til, for man var ikke engang i stand til at levere det antal ansøgninger og bruge den ramme, som allerede var afsat.
Derfor var der ingen grund til at komme med flere penge.
Så blev der sagt, at man godt engang ville være med til at lave en ordentlig ophugningsrunde, men så skulle det også være slut; så skulle man finde ud af, hvad niveauet skulle være, og så skulle vi se fremad.
Det er sådan set fint nok, men det er de bemærkninger, der er faldet om det.
Jeg kan jo ikke vide, om der er kommet ansøgninger ind for 130 mio. kr. eller 260 mio. kr., så regeringen både kan opfylde den ramme, man selv skal have, og dermed også hjemtage midlerne fra EU, for det er en forudsætning.
Colette L. Brix (DF), 2006-10-27:
Vi skal ikke tage sorgerne på forskud, nu skal vi lige have rapporten først, og den venter vi jo så på.
Men én ting vil jeg da gerne lige sige med hensyn til at fejlcitere eller hvem vi citerer
: Når jeg går herned og siger, at vi er enige i, at det skal kunne betale sig at arbejde, så skal det kunne betale sig at arbejde.
Det, jeg sagde deroppefra i dag, var, at vi har lavet så mange forskellige kasser, og vi har lavet så mange forskellige ting, hvor man måske kunne få menneskene ind over nogle af de ordninger, som er lavet, og det ville måske være meget bedre.
For det er så vigtigt, at folk har et job, at de ikke bliver fastholdt uden et job, fordi man er sat uden for hele systemet.
Det er det, der er pointen for mig.
Det var det, der var det allervigtigste, det var ikke de andre ting.
Og jeg ved, at den ordfører, vi normalt har på området, synes, at det er lige så vigtigt, at de mennesker kommer ud og får del i det aktive liv, som man normalt har, fordi det faktisk er det, der betyder allerallermest.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Lige til det sidste først: Det, hr. Henrik Sass Larsen har sagt til medierne, er jo lige nøjagtig det, jeg har stået og sagt, og det er, at vi havde en aftale med regeringen under velfærdsforhandlingerne; den har regeringen valgt ikke at ville stå ved og at gøre det her til et spørgsmål om forlig/ikkeforlig.
Vi kan konstatere, at der ikke er et flertal i Folketinget, og derfor er der sådan set ikke meget mere grund til debat omkring den sag.
Må jeg så lige sige til fru Colette Brix, at jeg altså ikke står og fejlciterer hr. Bent Bøgsted.
Dermed siger hr. Bent Bøgsted den 7. oktober i Berlingske Tidende, at han ikke vil frede kontanthjælpsloftet.
Det havde jeg sådan set bare håbet at vi i dag kunne have fået en bekræftelse på, og at vi, når rapporten kommer på mandag, i fællesskab kunne sætte os ned og sige: Virker det, eller virker det ikke?
Og hvis ikke det virker, kan vi jo fjerne det.
Colette L. Brix (DF), 2006-10-27:
Jeg kan forstå, at hr. Thomas Adelskov undrede sig meget over, at vores ordfører havde udtalt sig til en avis for nogle måneder siden, og mente ikke, at det var helt i overensstemmelse med den ordførertale, jeg holdt i dag.
Det er jo ikke på nogen måde korrekt.
Så er der da et eller andet galt, vil jeg sige til hr. Thomas Adelskov; så er der noget galt med opfattelsen.
Det er fuldstændig den samme opfattelse, vi har her, og vi er fuldstændig enige om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Vi har aldrig sagt andet.
At så de mennesker, der desværre kommer ud i den situation, at de ikke har noget arbejde, skal hjælpes tilbage på sporet, har vi altid ment.
Men når vi nu er ved at citere nogle af vores ordførere, så vil jeg også godt citere en af ordførerne hos Socialdemokraterne.
Er der noget, der pludselig har ændret sig der, for det er faktisk noget, jeg har undret mig over, når jeg har læst aviser?
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Jeg husker masser af lovforslag i det her Folketing og beslutningsforslag fra Venstre før valget i 2001, som ikke blev bragt til afstemning.
Jeg var selv, husker jeg, ordfører på et forslag, der handlede om at offentliggøre karakterer på en hjemmeside, som man aldrig bragte til afstemning, fordi man var i en forligssituation.
Så jeg tror ikke, at Socialdemokrater og Radikale opfører sig et hak anderledes.
I øjeblikket hører jeg også, at der er en stor intern diskussion mellem regeringspartierne om udlændingepolitikken; det kan være, den kommer op her lidt senere i dag.
Det glæder jeg mig også til.
Så der er en meget interessant debat.
Hr. Jens Vibjerg stillede mig et eller andet retorisk spørgsmål og sagde, at det var rigtigt, at Socialdemokraterne nok ikke ville have, at folk skulle tjene på at gå på arbejde.
Se, jeg spurgte jo hr. Jens Vibjerg den modsatte vej, om det næste ville være dagpengene, som regeringen ville gribe ind over for, fordi der også dér kan laves regnestykker, der viser, at det ikke nødvendigvis kan betale sig for alle at arbejde.
Det kom der ikke noget svar på, og så kan man jo tygge lidt på, om det betyder, at regeringen har et eller andet i støbeskeen på det her område.
Jens Vibjerg (V), 2006-10-27:
Jeg vil sige, at så får vi jo udstillet, at det er ren parade, og det er for så vidt egentlig lidt hykleri at komme med et forslag, som man ikke selv vil bære igennem.
Det er jo så en konstatering.
Det er naivt at tro, at folk vil betale for at gå på arbejde.
De fleste mennesker ønsker at arbejde og vil gerne gå på arbejde, og vi kan jo se, at mange går på arbejde med et meget, meget lille udkomme af det.
Der er endda nogle, der går på arbejde, uden at de rent faktisk får mere, end de kunne få ved at blive hjemme.
Men direkte at tro, at folk vil betale for at gå på arbejde!
Så tror jeg, der er mange andre ting, man hellere vil betale for og bruge sine penge på og så få indkomsten på anden vis.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Det sidste, der blev spurgt om, var: Hvordan vil vi stemme?
Jamen regeringen er løbet fra den aftale, der blev indgået under velfærdsforhandlingerne om, hvordan vi håndterede det her, og De Radikale og Socialdemokraterne stod uden for kontanthjælpsloftet, det beklager jeg, men vi kan jo konstatere, at der ikke er et flertal i Folketinget for det her, og som fru Elisabeth Geday ganske rigtigt sagde, er der jo ikke ret meget grund til at genere Folketingets tid med det.
Det her beslutningsforslag er en tilkendegivelse og et løfte til befolkningen om, at når der kommer et andet flertal, så har man ikke længere et kontanthjælpsloft, så har man ikke længere den lovgivning, der ikke virker.
Har jeg lidt tid tilbage?
Se, det var jo straks et meget mere konkret og rigtigt citat af det, jeg sagde før, nemlig at det kan betale sig at arbejde; jeg har nemlig ikke sagt noget om løn, som fru Irene Simonsen sagde før.
Jeg takker hr. Jens Vibjerg for den mere rigtige udlægning.
Jeg ved godt, at der er en forskel på, hvad man mener med, hvad der kan betale sig: Det gør man op i kroner og øre hos Venstre, vi andre ser også noget værdiladet i det.
Og det er sådan set nok derfor, vi ikke rigtig forstår hinanden, når vi taler om det.
Når jeg siger, at det kan betale sig at arbejde, er det, fordi der også er en værdi i at gå på arbejde.
Men spørgsmålet skulle jeg måske rette den anden vej, for det, jeg nu forstår at Venstre siger, er, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Hr. Jørgen Arbo-Bæhr havde jo et lidt interessant spørgsmål tidligere, og nu kan jeg jo spørge hr. Jens Vibjerg tilbage, som har endnu en mulighed for at rejse sig op dernede, om Venstre mener, at nu skal man også skære i dagpengene.
For der kan også laves regnestykker om, at det ikke kan betale sig for dagpengemodtagere at gå på arbejdsmarkedet.
Er det dagpengene, som er det næste, der står for?
Jens Vibjerg (V), 2006-10-27:
Hr. Thomas Adelskov sagde, at det altid kan betale sig at arbejde.
Der må jeg så sige, at det har vi i hvert fald tal for ikke er tilfældet.
Der er en række undersøgelser, der viser, at det for en række mennesker ikke kan betale sig at arbejde, man skal simpelt hen have penge med på arbejde.
Så det må være en misforståelse eller også en fortalelse fra hr. Thomas Adelskovs side.
Så sagde hr. Thomas Adelskov også, at alle ønsker et arbejde.
Jeg er for så vidt enig i, at de fleste mennesker i det her land gerne vil have et arbejde, fordi vi i høj grad identificerer os med det at have et arbejde, men kæden hopper af for hr. Thomas Adelskov, når han tror, at alle mennesker vil tage et arbejde, selv om de skal betale for at gå på arbejde.
Det kan være sjovt nok at komme på arbejde, men ligefrem betale for det!
Så er der altså mange andre ting, det er lige så sjovt at betale for.
Men nu vil jeg godt spørge hr. Thomas Adelskov: Når forslaget nu kommer til andenbehandling her i salen, enten det så er, fordi ordføreren for forslagsstillerne beder om at få det andenbehandlet eller jeg må bede om at få det til andenbehandling, hvordan vil Socialdemokraterne så stemme til forslaget?
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Altså, nu bibringer jeg så nok igen fru Irene Simonsen en overraskelse, og det må jeg jo så tage på min kappe, det med underholdningsværdien, der stiger.
Det er rigtigt, at der nok er en ideologi, som er lidt overraskende for fru Irene Simonsen, fordi vi bevæger os i forskellige verdener.
Vi har f.eks. et væsentligt udgangspunkt, der hedder, at man ikke skal jokke på mennesker, der ligger ned; man skal ikke stille krav, som mennesker ikke kan honorere, for så kommer de ikke videre; man skal ikke sparke til nogen, som ikke kan flytte sig; man skal ikke svinge pisken over folk, som ikke har mulighed for at bevæge sig og honorere de krav, som vi stiller i vores samfund; man skal ikke tage penge fra mennesker, fordi man tror, det er et godt incitament til, at de kommer i arbejde, hvis det ikke virker.
Det er god socialdemokratisk politik.
Jeg ved godt, at Venstre har et helt andet synspunkt og et helt andet udgangspunkt, som går ud på, at man bare skal tage penge fra folk, og så må vi jo så bare leve med, at der er 30.000 børn, der lever i familier, som er omfattet af kontanthjælpsloftet, eller at 85 pct. af dem, der rammes af kontanthjælpsloftet, lever i familier, hvor der er børn.
Det er fair nok, at det er Venstres udgangspunkt.
Vi har et andet.
Irene Simonsen (V), 2006-10-27:
Jeg vil se frem til de kommende overraskelser, der kan komme fra hr. Thomas Adelskov, for jeg synes faktisk, de har både en underholdende værdi og bestemt også en dybereliggende, helt ny ideologisk vinkel fra Socialdemokratiet.
For jeg er nødt til at gentage, hvad det var, hr. Thomas Adelskov sagde fra talerstolen for ganske få minutter siden, at det med, hvad man får i løn, og om man får penge ud af at gå på arbejde, får en økonomisk gevinst ved at gå på arbejde, sådan set ikke var noget, der var et godt instrument, det var sådan set ligegyldigt, for det at have kollegaer, det at få lov at gå på arbejde, var jo det, der virkelig betød noget.
Dermed siger hr. Thomas Adelskov jo også ganske tydeligt, at det ikke er lønnen, der betyder noget.
Det, at man får penge ud af at gå på arbejde, betyder nu ikke noget for Socialdemokraterne.
Det er en glædelig overraskelse, det er da noget, jeg vil tænke på fremover og så holde nøje øje med, hvordan Socialdemokraternes ideologi nu vil ændre sig i fremtiden, når vi snakker om det med, om det kan betale sig at arbejde, og hvad der skal være af lønninger.
Hr. Thomas Adelskov indledte sin tale med at sige, at debatten ikke havde bidraget med de store overraskelser.
Så har jeg i hvert fald opfattet det anderledes, for jeg er lige blevet udsat for en meget stor overraskelse her efterfølgende, da hr. Thomas Adelskov udlagde min idé om, at kontanthjælpsloftet er enhver kontanthjælpsmodtagers livs chance.
Det er det nemlig, men sammenholdt med andre ting, som hr. Thomas Adelskov undlod at fortælle om i sit indlæg.
Derimod brugte hr. Thomas Adelskov tid på at fortælle om, at det at have et arbejde, det at have kollegaer, det at kunne være et forbillede for sine børn er løn nok i sig selv.
Det synes jeg virkelig er interessant at høre en socialdemokrat sige.
Det vil sige, at løn sådan set ikke er noget, man som socialdemokrat skal diskutere mere, for det er nok, bare vi får lov at gå på arbejde.
Det er en ny vinkel.
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Det er kontanthjælpsloftet, vi diskuterer i dag.
Socialdemokratiet står stadig ved ungeindsatsen, så der er sådan set ikke nogen problemer i det.
Jeg forstår simpelt hen ikke spørgsmålet, men skal vi lige tage det omkring ungeindsatsen, så vil jeg sige, at det handler om unge, raske mennesker, der kan tage en uddannelse, som får at vide: Du kan tage en uddannelse, og det kan du gøre på SU; hvis ikke du vil det, kan du efter ½ år få en lavere ydelse.
Her har vi at gøre med kontanthjælpsmodtagere, der for en meget stor dels vedkommende er visiteret i matchgruppe 4 og 5.
De er ikke arbejdsmarkedsparate, de har helt andre problemer end ledighed.
De kan heller ikke gå ud og tage en uddannelse, de kan ikke gå ud og tage et arbejde – det har vi konkluderet.
De får reduceret deres kontanthjælp, hvis de har meget store boligudgifter.
Det er sådan set det, vi taler om.
Jeg tror da nok, at der skal være nogle derude, der siger: Nej, jeg vil måske egentlig hellere gå på kontanthjælp.
Og derfor har vi et effektivt system, som vi stadig væk står bag ved, der siger, at man skal have tilbud og man skal tage arbejde, og det fungerer sådan set meget godt.
Det, der er hoveddiskussionen her i dag og problemet for De Konservative, er, kontanthjælpsloftet ikke virker.
Og hvorfor vil De Konservative ikke være med til at fjerne noget, der ikke virker?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-10-27:
Nu er hr. Thomas Adelskov jo bekendt med, hvordan forretningsordenen er her i Folketinget, og det er altså folk, der står nede i salen, der stiller spørgsmål til ordførerne på talerstolen.
Men jeg får nok ikke noget svar fra hr. Thomas Adelskov på mit egentlig meget præcise og korte spørgsmål, for jeg forstår, at hr. Thomas Adelskov bestemt ikke tror, at der er nogen mennesker i dette land, der formår at komme over på kontanthjælp eller blive på kontanthjælp og sige, at en aktivering måske ikke lige er passende eller sådan noget.
Derfor vil jeg bare undlade at søge svar på mit egentlig meget præcise spørgsmål, for jeg kan forstå, at hr. Thomas Adelskov ikke vil svare på det.
Det gjorde man jo ved, at man skar ned på ydelsen, men stadig væk gjorde det stort set bedre end at være på SU, sådan at folk tog en uddannelse.
Det har været rigtig godt.
Og det var jo med argumenter fra Socialdemokraterne om, at det var, fordi det skulle kunne betale sig at tage en uddannelse, det skulle være motiverende.
Hvad er det lige, der er sket, og som gør, at man har diametralt modsatte synspunkter – ud over at man er kommet i opposition selvfølgelig?
Det er måske det, der er årsagen?
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
Derfor spurgte jeg også tidligere i dag Dansk Folkeparti, og jeg synes sådan set, det var et fair spørgsmål, om man vil være med til at fjerne et redskab, hvis det viser sig, at det ikke virker.
Det er bare en kedelig konstatering.
Jeg havde håbet på, at svaret var et andet.
Det var der i hvert fald lagt op til fra hr. Bent Bøgsteds side for et år siden.
Dansk Folkeparti har skiftet holdning endnu en gang.
Charlotte Antonsen (V), 2006-10-27:
Man skal høre meget, før ørerne falder af, og jeg må sige, at jeg sad og fulgte debatten hernede oppe fra mit kontor, og så hørte jeg, og det tror jeg aldrig er sket før, at en ordfører for Socialdemokratiet ved en førstebehandling af Socialdemokratiets eget beslutningsforslag tilkendegiver, at man ikke selv kan stemme for sit eget forslag.
Det er jo fuldstændig uhørt, det er fuldstændig absurd.
Hvad i alverden lægger man så forslaget i Folketingssalen for?
Det er da helt ejendommeligt.
Hvad har man gang i?
Når jeg så er kommet herned, vil jeg også gerne spørge hr. Thomas Adelskov om en ting til.
Nu talte vi meget om, hvad andre har sagt og gjort.
Hvad gjorde hr. Thomas Adelskov, sidste gang vi havde kontanthjælpsloftet til forhandling i salen?
Hvad gjorde Socialdemokratiet dér?
Er det ikke rigtigt?
Stemte man ikke for kontanthjælpsloftet, dengang hr. Thomas Adelskov stemte om forslaget, da det var til forhandling i Folketinget?
Thomas Adelskov (S), 2006-10-27:
For det første vil jeg sige til det med procedurediskussionen – jeg mener, at jeg allerede har svaret hr. Jens Vibjerg på det tidligere – at jeg tydeligt erindrer masser af forslag fra Venstre, der i sin tid er blevet lagt frem i Folketingssalen år efter år, gang efter gang, som aldrig er blevet bragt til afstemning, f.eks. på uddannelsesområdet, f.eks. på folkeskoleområdet, hvor jeg selv har været ordfører.
Så der er sådan set ikke noget nyt i, at man tager nogle principielle diskussioner og er forligsbunden.
Men det, der er hovedproblemet her, er, at regeringen ikke har stået ved den aftale, der blev indgået under velfærdsforhandlingerne, om, at vi nu var ude af forliget, og at vi sendte et brev efter sommerferien, hvor vi opsagde det.
Så har vi til gengæld sagt, at det ikke skal være regeringens undskyldning for at smide os ud af forliget om »Flere i arbejde«.
Og da der alligevel ikke er et flertal, så er det i hvert fald ikke en diskussion, der er meget længere der.
Men helt ærligt tror jeg ikke, at fru Charlotte Antonsen har lyttet helt med på debatten, for vi har gang på gang understreget, og det vil jeg også gerne gøre igen, at vi i sin tid stemte for kontanthjælpsloftet, fordi vi troede, det ville virke og få folk i arbejde.
Vi kan bare konstatere, at loftet over kontanthjælpen ikke får flere i arbejde.
Jeg har rapporten fra SFI, jeg har to årsrapporter fra Rådet for Socialt Udsatte, og vi får en rapport på mandag, der med beskæftigelsesministerens egne ord dokumenterer det.
Så det virker ikke, og så skal vi da afskaffe det.
Det er sådan set bare et ganske almindeligt, godt synspunkt.
Charlotte Antonsen (V), 2006-10-27:
Nu er der jo ingen af os, der har set rapporten endnu, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Thomas Adelskov, som så frejdigt siger, at der ikke kommer flere i arbejde ifølge den rapport: Hvad nu, hvis det viser sig, at der kommer lidt flere i arbejde?
Altså, er situationen for de her kontanthjælpsmodtagere ikke den, at de er så dårligt stillede?
Er Socialdemokratiet i dag kun et pengeparti?
Drejer det sig kun om, hvor mange kroner man kan få i lommen?
For mig at se
drejer det sig med hensyn til de her kontanthjælpsmodtagere om, at de får et ordentligt liv med nogle sociale relationer, at de får værdighed, at de får selvrespekt.
Har man glemt alt det i Socialdemokratiet?
Er det kun småpenge, det drejer sig om?
Men det er en tung gruppe, det vil jeg gerne medgive hr. Thomas Adelskov, altså kontanthjælpsmodtagerne, især hvis de har været ude i mange år.
Hvad nu, hvis tallene viser, at der er en lille positiv effekt, så nogle af dem kommer i arbejde, vil man så stemme for sit eget beslutningsforslag ved andenbehandlingen?
Christian H. Hansen (DF), 2006-10-27:
Jeg har et spørgsmål til hr. Bjarne Laustsen eller måske et par stykker.
Det første går sådan set ud på: Når hr. Bjarne Laustsen nu står og siger, at det er lånte fjer, burde han sige det mere direkte.
Hvis jeg går en del tilbage i danmarkshistorien, kan jeg huske, at Socialdemokratiet på et tidspunkt, hvor det havde regeringsmagten, også lavede nogle aftaler, hvor der var medfinansiering fra EU.
Gik Socialdemokratiet dengang ud i hvert tilfælde og sagde klart og tydeligt, at man i øvrigt skulle være klar over, at det her var lånte fjer?
Det var mit spørgsmål, som der kan svares kort og præcist på.
Så vil jeg også gerne spørge hr. Bjarne Laustsen om forhandlingerne om den ny regulering: Er det korrekt, at Socialdemokratiet var inviteret til forhandlinger, og er det korrekt, at Socialdemokratiet selv forlod de forhandlinger?
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Jeg kan fortælle hr. Allan Niebuhr igen, at en af årsagerne, der er nemlig flere, til, at Socialdemokratiet ikke er med, ligesom resten af oppositionen heller ikke er med, er, at vi er holdt udenfor.
Man har simpelt hen ikke ønsket, at vi skulle med.
Jeg tror heller ikke, at hr. Allan Niebuhr har spillet en særlig stor rolle, for at vi skulle være med, men lad det nu være.
Det er en faktuel kendsgerning, at der var lavet en aftale på det tidspunkt, hvor vi kom ind i det.
Dernæst synes jeg apropos det med havets ressourcer, at det er ufornuftigt, at man deler alt ud, hele rovet, og at man ikke sørger for, at der er en toldning eller ressource af renter og afgifter, hvad det nu kunne være, så vi kunne være med til at hjælpe nye ind i erhvervet, og så vi kunne være med til måske at sørge for en større selvforvaltning, at gøre nogle ting, der er positive, i stedet for at det bare handler om en kapitalisering.
For hr. Allan Niebuhr ved udmærket godt, at når man deler noget ud, så bliver det ret hurtigt kapitaliseret.
Det skete også med mælkekvoterne.
Allan Niebuhr (KF), 2006-10-27:
De er sure, sagde ræven om rønnebærrene – er der et ordsprog, der siger.
Det er vel ikke sådan, at vi kunne få hr. Bjarne Laustsen til at prøve noget helt nyt, at sige fra Folketingets talerstol: Der er lavet noget rigtig godt for fiskeriet, og det er brandærgerligt, at vi Socialdemokrater ikke var med i det?
Eller hvis det ikke kan finde sted, kunne hr. Bjarne Laustsen så ikke tage at fortælle mig, hvorfor der overalt i dansk fiskeri og i erhvervene omkring dansk fiskeri er en positiv stemning, som der aldrig nogen sinde før har været i dansk fiskeri?
Tror hr. Bjarne Laustsen ikke, at der er en særlig grund til, at bankerne nu er mere interesserede i at være med til at investere i fiskerens fremtid med den nye regulering?
Bjarne Laustsen (S), 2006-10-27:
Jeg synes da, at Venstres ordfører har ganske meget mere ret i det sidste end i det første og andre ting.
Jeg er meget bekendt med gældsætning.
Jeg frygter lidt, det samme er kommet til at ske med hensyn til dansk fiskeri, at man har pustet et eller andet system op, og man har været ude og købe.
Det forlyder jo også, at priserne er faldet hen over sommeren i forhold til de første, der købte.
Dem om det, men vi ved udmærket godt, at når det hele er delt ud og der er betalt for det, ja, så skal man i hvert fald ikke regne med den store redningsindsats fra vores side, hvis nogen har købt noget, der ikke er anvendeligt bagefter.
Det er den erhvervsrisiko, der er.
Det tror jeg også Venstre er enig i.
Sådan må det være.
Jens Kirk (V), 2006-10-27:
Jeg håber da, hr. Bjarne Laustsen har hørt noget om, at der er noget, der hedder puljefiskeri i fremtiden, og der indgår forskellige arter.
Det vil sige, at omrigning, der snakkes om, jo også er mulig i fremtiden.
Det håber jeg da er blevet klart for hr. Bjarne Laustsen.
Endelig siger hr. Bjarne Laustsen, at der er sket en øget gældsætning i fiskeriet.
Og inden hr. Bjarne Laustsen siger til undertegnede, at fiskerne jo ikke ved, hvor mange fisk de kan få, vil jeg sige, at jeg er helt sikker på, at de nogenlunde ved, hvor mange fisk de kan få.
Vi ved godt, at så meget varierer det jo heller ikke fra år til år, slet ikke når vi arbejder inden for en pulje.
Endelig vil jeg sige om det der med de 260 mio. kr., at jeg såmænd også kunne have sagt en halv milliard over 2 år i stedet for, men så var humøret jo nok helt gået fløjten.