runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2004-04-16:
Regeringen er meget enig med forslagsstillerne i vigtigheden af sund kost.
Men vi er fundamentalt uenige, når det kommer til måden, hvorpå man ønsker at etablere ordningen.
Jeg synes faktisk, det er helt rimeligt, at forældrene selv betaler for deres børns mad.
På dagtilbudsområdet har regeringen fra den 1. juli 2003 indført mulighed for forældrebetalte madordninger i børnehaver og andre dagtilbud for børn i alderen fra 3 år og derover.
Herefter er der en række muligheder for, hvordan børn kan få mad, mens de er i dagtilbuddet.
Kommunerne kan jo fortsat vælge at lade udgiften til mad indgå som en del af dagtilbudsydelsen.
Kommunen kan også vælge at give forældrebestyrelsen indflydelse på, om en del af budgettet anvendes til mad til børnene.
For det første, at det primært er forældrenes ansvar at sørge for mad til deres børn.
For det andet, at mange forældre har ønsket, at de kunne betale til en fælles madordning i stedet for at skulle give børnene madpakker med.
Og for det tredje, at fælles madordninger vil kunne bidrage til, at børnene kan få en ernæringsmæssigt god og sund mad.
Jeg kender eksempler på murbrækkermadordninger, som ikke har kostet mere end det, forældrene selv har brugt på at lave madpakker derhjemme.
Så økonomien behøver altså ikke at være en hindring for, at forældrene kan være med i en fælles madordning.
Når forældrene giver børnene madpakker med, så er der da utvivlsomt forskel på, hvad børnene får med i madpakken, og det kan da give endnu større skel mellem børnene end ved muligheden for at lave en fælles madordning.
For så vidt angår gratis skolemad i folkeskolen, så kan regeringen ikke støtte et forslag, der pålægger kommunerne at tilbyde alle børn i folkeskolen gratis skolemad.
for, at der er frihed til at tilrettelægge det offentlige serviceniveau efter lokale ønsker. Derfor har undervisningsministeren som bekendt fremsat et forslag til ændring af folkeskoleloven, L 154.
Det forslag indebærer en ordning, hvorefter kommunerne har frihed til at beslutte, om skolerne skal have mulighed for at etablere madordninger, og hvordan man skal finansiere disse.
Inden for de af kommunen fastsatte rammer vil det være op til skolebestyrelsen, om der skal oprettes en madordning på skolen, og skolebestyrelsen fastsætter principper for den enkelte skoles madordning.
Det kan f.eks. være principper om sund kost.
Det vil naturligvis være de enkelte forældres frie valg, om de så ønsker at gøre brug af ordningen.
Så hermed afviser regeringen beslutningsforslaget.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Jeg vil selvfølgelig lytte med interesse til, hvad ministeren kan komme med af forslag til, hvad man kan gøre.
Det er klart, at vi fra Dansk Folkepartis side mener, at der skal følge nogle følelige sanktioner af at overtræde lovgivningen, men der skal også være en kontrol med, om man virkelig gør det. Sådan som vi har fået det at vide, er problemet i dag, at der ikke er tilstrækkelig kontrol med, at personer, der er her i Danmark på et visum, også rejser ud af landet.
Det skal selvfølgelig kontrolleres bedre, for ellers er vi med til at ødelægge det for dem, der under rimelige forhold gerne vil have et familiemedlem her til landet i en periode for at opleve Danmark.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Jeg synes egentlig, hr. Peter Skaarup plejer at være meget mere konkret, og egentlig er det et meget konkret spørgsmål, jeg stiller: Hvad nu, hvis jeg skulle få besøg af et familiemedlem, som overtræder bestemmelserne, og jeg pludselig finder ud af, at vedkommende ikke ønsker at rejse tilbage, men vil blive her?
Det et meget konkret spørgsmål, som giver hr. Peter Skaarup lejlighed til at fortælle: Hvad skal straffen være?
Skal jeg i fængsel?
Skal jeg fratages mit danske statsborgerskab?
Skal jeg sendes ud af landet?
Hvad er det for en følelig straf, hr. Peter Skaarup lægger op til, hvis den person, der kommer på besøg i Danmark, overtræder visumreglerne?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Følelige straffe kunne f.eks. være økonomiske, og det er jo bl.a. det, der lægges op til i forslaget.
Man skal betale for at kunne få vedkommende til landet, og for at være sikker på, at vedkommende også rejser ud igen, skal man have en følelig straf, hvis man gang på gang bevidst overtræder reglerne efter at have fået at vide, at man skal sørge for, at den person, man har hentet hertil, skal rejse ud af landet.
En følelig straf kunne i første omgang være en bøde, og hvis en person bryder reglerne og ikke foretager sig noget efter gentagne gange at have fået at vide, at der er et problem, synes vi altså, at der skal idømmes en følelig straf, og det skal også gælde folketingsmedlemmer.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Jeg vil godt spørge hr. Skaarup: Kan vi to ikke blive enige om, at det ærlig talt er en ynkelig forestilling, at hr. Kamal Qureshi stiller spørgsmål, der afslører, at han overhovedet ikke kender udlændingeloven?
Jeg kan lige læse det op.
Det fremgår af udlændingelovens § 59, stk. 5 - og det har der stået i mands minde - at ikke bare en udlænding, men også en person, der har bopæl her i Danmark, kan straffes for at bistå med, at nogen opholder sig ulovligt her i landet.
Er det ikke for ynkeligt?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Man kan sige, at det, som fru Birthe Rønn Hornbech er inde på her, er de alvorligere tilfælde, og her kan man ganske rigtigt bruge den form for straf.
Men det, jeg tror hr. Kamal Qureshi tænker på, er det, der kan udvikle sig fra bagateller til at være mere end det, og her synes jeg, at man i første omgang skal have at vide - og det er her, kontrollen skal sættes ind fra myndighedernes side - at nu skal den pågældende altså rejse ud.
Men vi er nødt til at have et kontrolsystem, hvis vi vil holde styr på det, for i dag er der åbenbart ikke nogen særlig kontrol med det og i hvert fald ikke en tilstrækkelig kontrol
Så er det, jeg siger: I anden omgang, hvis vedkommende
er helt klar over, at den er gal, og begge parter blæser på lovgivningen og siger, at det er de ligeglade med - ja, så skal der være en følelig straf, og det kunne i første omgang være en økonomisk straf.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Vi er fra SF's side meget vant til, at efter at denne regering kom til, bliver der fastsat en lang række krav og regler og fremsat lovforslag, som alene har til hensigt at lukke de danske grænser, fratage de etniske minoriteter rettigheder, gøre det lettere at straffe etniske minoriteter og gøre det lettere at smide etniske minoriteter ud af landet.
Det er en politik, som regeringen og Dansk Folkeparti har ført meget konsekvent og også har ført med en vis form for glæde.
Sådan har det i hvert fald virket adskillige gange.
Det er klart, at det lovforslag, som foreligger her fra ministeriets side, selvfølgelig også bliver læst af os med denne tanke i baghovedet: Hvordan vil denne lovgivning påvirke forholdene i Danmark?
Er det en reel mulighed for, at folk kan få besøg, eller er der reelt set tale om, at kun erhvervslivet skal have lettere ved at få besøg udefra?
Der er mange forhold, som vi under udvalgsarbejdet skal have afklaret og kigget nærmere på, for det er klart, at når hr. Skaarup fra Dansk Folkeparti fortæller heroppefra, at man kan støtte forslaget, fordi man mener, det er en stramning, gør det ikke os ligefrem mere trygge ved forslaget.
Alt i alt vil jeg sige, at vores erfaringer med regeringen og Integrationsministeriets tidligere lovforslag gør, at vi er overordentlig bekymrede ved alle de forslag, der kommer.
Derfor vil vi kigge meget nøje på, hvad intentionerne i forslaget her er, og hvordan det i praksis vil udmønte sig, når det gælder om at kunne få besøg - om der er nogle reelle lempelser.
I de tilfælde, hvor der er lempelser, er det klart, og det ved ministeren selvfølgelig også godt, at vi meget gerne vil være med til at hjælpe og vil stemme for sådanne forslag og initiativer.
Et andet problem, som ministeren godt er klar over, og som også vil give en skævvridning, er det, jeg spurgte Socialdemokraternes ordfører om, nemlig princippet om lighed for loven.
Ministeren ved godt, at de etniske minoriteter i Danmark er en fattig gruppe og en socialt dårligt stillet gruppe, bl.a. i kraft af den høje arbejdsløshed.
Det er klart, at et forslag, hvorefter der kræves økonomisk sikkerhedsstillelse, vil gøre, at den del af befolkningen, der allerede i dag er socialt dårligt stillet, vil få at se, at naboen kan få besøg af en studerende, som vedkommende har mødt på en rejse, mens de ikke kan få besøg fra en del af deres familie, som de måske ikke har set i årevis.
Alle de ting vil vi prøve at gå nærmere ind i under udvalgsarbejdet, og vi vil tage stilling til forslaget, når en række af de spørgsmål er blevet besvaret.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Det lød på ministerens svar, som om dette lovforslag, når det bliver vedtaget, vil betyde, at der kommer flere udlændinge til Danmark pr. år.
Er det rigtigt forstået?
Bertel Haarder (V), 2004-04-16:
Hvis vi måler, hvor mange der kommer og studerer og forsker og arbejder i landbrug og gartnerier og ved andet sæsonarbejde, så er det sådan, at der er en ganske kraftig stigning.
Så midt i al talen om, at Danmark lukker af, er der faktisk flere og flere, der kommer på besøg, læser, studerer, er på højskole osv., i øvrigt også fra immigrantlandegruppen og vist nok i øvrigt også fra asyllandegruppen.
Så Danmark har ikke lukket af.
Vi bruger en masse kræfter på disse visumansøgninger.
Spørgsmålet er, om vi bruger kræfterne på de rigtige.
Lovforslaget tilsigter en forenkling og en kombination af stramning og lempelse, så vi forhåbentlig for fremtiden i højere grad bruger kræfterne på de rigtige.
Og dette lovforslag vil i sig selv føre til, at flere får visum.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Det er selvfølgelig interessant, når hr. Peter Skaarup med Dansk Folkepartis ideologi som udgangspunkt siger, at forslaget vil lukke grænserne yderligere for den gruppe, som hr. Skaarup i hvert fald ikke vil have ind eller give muligheder for at komme ind, og det synes jeg egentlig er udmærket at få med, fordi det tydeliggør nogle ting.
Jeg vil gerne give hr. Skaarup lejlighed til at fortælle, hvad det er for nogle sanktioner, hr. Skaarup kunne tænke sig ud over de 50.000 kr. Hvad skal der ske med folk, der får besøg af nogle, som overtræder visumreglerne?
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Til den debat kan jeg jo bare sige, at det tror jeg da ikke der er nogen der har noget imod, bare det er de rigtige, der kommer, og det forstår jeg også er det, ministeren mener.
Jeg vil så lige spørge lidt opfølgende til det, ministeren nævnte om kontrollen med, om personer, der får visum, også tager ud af landet efterfølgende, altså opfylder de krav, som stilles, når man får visum.
Der er to spørgsmål, jeg synes trænger sig på, og det er for det første, om man kunne indføre et mere sikkert system i Danmark.
Jeg ved, at man i EU har arbejdet på et mere sikkert system omkring visum, og hvordan man kontrollerer de personer, der kommer ind og får visum, men kunne man ikke solo i Danmark indføre et sådant system?
For selv om ministeren siger, at det er svært at leve i Danmark i lang tid uden at blive opdaget, kan vi godt være bekymrede for, at vi i Danmark har mange, der lever illegalt i en periode og altså nyder godt af den gæstfrihed, vi stiller, selv om de bryder forudsætningerne i det visum, de har fået.
Et andet spørgsmål er så: Kunne vi ikke sige til dem, der stiller sikkerhed, at hvis man ikke opfylder målet om, at man skal ud inden en bestemt periode, så lader vi de penge gå i statskassen, for der er da et problem i, at man bare er ligeglad med lovgivningen og det så ikke har nogen konsekvenser.
Bertel Haarder (V), 2004-04-16:
Til det sidste vil jeg sige, at det afgørende jo må være, at referencen ikke kan råde over sine penge, hvis løftet om, at den besøgende rejser ud af landet, brydes. Med hensyn til visumudstedelse og spørgsmålet, om Danmark kunne gå foran med hensyn til et skrappere visumregime a la det, man har i USA, vil jeg svare: Det er et af de store emner i EU's Ministerråd.
Danmark er et af de lande, som er klar til at indføre såkaldt biometri i både pas og visum, hvad enten det er med fingeraftryk eller hovedform eller ansigt eller iris i øjet.
Vi er klar, men vi ønsker ikke at investere penge og kræfter i et system, som derefter viser sig at afvige fra det, man har i andre europæiske lande.
Derfor tilsiger al fornuft, at Danmark ikke lægger sig fast på et bestemt biometrisk system, før vi har en beslutning om, hvad den fælleseuropæiske norm vil blive.
Jeg har yderligere den ambition, at det fælles system meget gerne skulle være i overensstemmelse med det amerikanske, jævnfør at de personer, der fløj ind i World Trade Center, faktisk boede i Hamburg.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Man kan jo diskutere fornuften i, at man så ikke har den gode kontrol mellem grænserne.
Det er vi nok ikke enige om, men dér har Dansk Folkeparti den opfattelse, at vi skulle etablere en reel grænsekontrol, særlig i de her terrorismetider, hvor man må formode, at terrorister ikke nødvendigvis bor i det land, hvor de vil udøve terrorisme, men kommer fra et andet land, kort eller længere tid før den terrorisme bliver udført.
Men det er vi så uenige om.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, hvad et sådant system vil koste, for der er da helt givet personer - det ved vi fra forskellige sager, vi får forelagt, og borgere ude i landet - og der er måske i virkeligheden mange personer, der opholder sig i Danmark i lang tid efter, at deres visumtilladelse egentlig er ophørt.
Det går jo sådan set ud over alle de gode, flinke, der kommer til Danmark og skal deltage i en familiebegivenhed og gerne vil være her i 3 måneder og måske så under forskellige former kan blive mistænkt for at udnytte systemet - uden at gøre det overhovedet.
Men der er altså nogle, der udnytter systemet.
Bertel Haarder (V), 2004-04-16:
På grund af de åbne grænser i Schengenområdet er regeringen og et stort flertal i Folketinget tilhængere af, at hvad vi end gør, skal vi gøre det i samarbejde med andre lande, vores system skal være kompatibelt med det, de gør i andre lande - man kan så være imod Schengensamarbejdet, men når man er for det, må det være et logisk standpunkt - og fordi indførelse af biometri i pas og visum er så bekosteligt, vil vi ikke spilde penge på at gå foran med et system, som måske ikke passer med de andre landes.
Så med beklagelse må vi altså udskyde beslutningen om indførelse af biometri i Danmark, idet vi afventer enighed om et fælles europæisk system.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Det er sådan set mest til det, ministeren fremlægger om, at Danmark er blevet et meget mere åbent samfund, og at de rigtige mennesker kan komme ind.
Jeg vil da gerne spørge ministeren om de hundredvis af par, som eksempelvis befinder sig i Sverige, og som på grund af denne her regerings familiesammenføringsregler og tilknytningskrav ikke kan komme ind i Danmark: Er det dem, ministeren mener er de forkerte mennesker, siden de ikke kan få lov til at rejse ind i landet med deres ægtefælle?
Er det sådan, at når ministeriet giver et afslag til en person, der søger om ... Lad os lige stoppe nu, jeg kan se, at nu blinker den røde lampe.
Bertel Haarder (V), 2004-04-16:
Dette forslag handler ikke om familiesammenføringer.
Ved dette forslag sker der i hvert fald ikke nogen forværring af det, som hr. Kamal Qureshi ser som et problem.
Kamal Qureshi (SF), 2004-04-16:
Nej, men ministeren omtalte jo det her forslag som et udtryk for den politik, regeringen generelt står for, og det er reelt set derfor, jeg tog ordet og trækker andre elementer ind.
Det er ikke en korrekt fremstilling, når ministeren fremstiller det, som om denne her regering har stået for en åbning af de danske grænser, sådan at der er flere, der kan komme hertil.
Det er i hvert fald ikke den oplevelse, en lang række mennesker har haft. En lang række personer oplever f.eks., at kunstnere ikke kan komme ind i landet til udstillinger og ikke kan få visumtilladelser, som de kunne tidligere.
Der er f.eks. au pairer, som får afslag, fordi det eneste, de kan tale, er fransk og arabisk, og man mener derfor ikke, at de vil kunne få gavn af deres ophold i Danmark osv. osv.
Der er en lang række mennesker, der oplever en helt klar lukkethed omkring Danmark med hensyn til, hvem der kan komme hertil.
Det var reelt det, ministeren kom ind på, og som gjorde, at jeg tog ordet
, selv om det selvfølgelig ikke relaterer sig til lige præcis det lovforslag, vi behandler i dag.
Bertel Haarder (V), 2004-04-16:
Jeg kunne ikke drømme om at bestride, at vi har foretaget stramninger af familiesammenføringspolitikken; det har vi, og det har haft en virkning.
Det er i øvrigt en af grundene til, at vi her kan gøre visumpolitikken lidt mere enkel og lidt mere liberal.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
af krav fra regeringen til Christiania
, hvis Christiania vil have lov at fortsætte.
Kan hr. Ulrik Kragh bekræfte, at det ikke var et oprindeligt krav, at den kollektive brugsret skulle væk?
Det er et krav, der så at sige er tilføjet.
Det var ikke en del af det oprindelige.
Vil hr. Ulrik Kragh bekræfte det?
Vil han ligeledes bekræfte vedrørende kravet om, at den åbenlyse hashhandel skulle væk, at det er den i dag, at Pusher Street er lukket, at christianitterne har været positive over for at få hashhandelen væk sammen med politiet?
Og vil hr. Kragh endelig redegøre for, hvorfor man så siger nej til fondsfordeling, som er en oplagt fremstrakt hånd fra Christiania i et forsøg på at finde en mindelig løsning, på at finde et kompromis?
Er det, man lægger op til fra regeringens side, uanset hvad hr. Kragh siger, i virkeligheden ikke, at man møder en fremstrakt hånd med en jernnæve?
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Jeg vil gerne indlede med at sige, at de krav, der blev stillet, altså ikke var fra regeringen, men fra et bredt flertal i Folketinget.
Det synes jeg er væsentligt at holde sig for øje.
Det er fuldstændig korrekt, at det kollektive ledelsessystem og den kollektive brugsmulighed, man har haft på Christiania, ikke var en del af kravet, men jeg ser det som meget, meget fornuftigt, at vi, når vi nu ændrer systemet, således at de ting, der har været med til at generere problemerne på Christiania, bliver fjernet, så får fundet en helhedsløsning.
Det er jo netop derfor, vi i et helt år har haft Christianiaudvalget til at arbejde på et sæt anbefalinger, som kunne give nogle gode, positive muligheder for, hvordan man kunne gøre tingene.
Når jeg er meget, meget skeptisk over for fondsmodellen, er det ud fra de vilkår, som jeg redegjorde for i min ordførertale, nemlig at Christiania jo har haft muligheden for at gribe i egen barm, men med selvforvaltningssystemet ikke har formået at gøre det.
Vi er villige til at kigge på mange forskellige modeller og vil jo lægge Christianiaudviklingen over til den nye institution, således at vi kan få fundet en god og rimelig model, der kan imødekomme de forskellige ting, der kan være med til at fastholde de positive elementer.
Men der skal ikke være tvivl om, at det personlige juridiske ansvar er en del af det, vi ønsker i fremtidens Christiania.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Den sidste sætning, ministeren sagde, gjorde jo i virkeligheden mit yderligere spørgsmål ganske overflødigt.
Jeg ville blot vide, om dette lovforslag i sig selv, når det bliver gennemført, vil betyde, at der kommer flere udlændinge til Danmark, og svaret var ja.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Ja, det er vi fuldstændig enige i.
Nogle her i Folketinget forsøger at oppiske en stemning om, at Danmark er et lukket land, og at ingen udefra - udlænding eller dansker - kan vende tilbage og komme ind i landet.
Men det er jo ikke rigtigt, og det viser forslaget her altså også med al ønskelig tydelighed, som fru Birthe Rønn Hornbech siger.
Man smidiggør reglerne, så de, der ikke er nogen problemer med, og som vil besøge deres familie eller vil opleve Danmark, får lettere ved at komme til Danmark, og samtidig strammer man reglerne for dem, som f.eks. kunne finde på at søge asyl eller familiesammenføring under falske forudsætninger under opholdet her i landet.
Det er helt åbenbart, at forslaget er fornuftigt, og det er vi jo enige om.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Jeg nåede ikke at få det sagt, men er hr. Skaarup ikke enig i, at med hensyn til visumansøgninger ligger der i høj grad også en forenkling og en afbureaukratisering i forslaget?
Hvis den, der søger asyl, og referencen i Danmark har alle oplysninger parat og udfylder skemaerne, er der lagt op til en smidigere sagsbehandling, og det er vi vel alle enige om er en stor fordel.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-16:
Tak for det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Det håber vi med dette lovforslag at kunne gøre op med og lave om på.
Fordi der har været så mange asylansøgere med ansøgninger om opholdstilladelse, der var ubegrundede, og fordi der har været risiko for, at visuminstituttet blev misbrugt, er der mange eksempler på, at afslag har kunnet virke meget urimeligt, når nærtstående bare ville besøge familien.
Det har været et meget snævert område for, at man har givet asyl.
Nu liberaliserer man disse regler, og samtidig giver man så den mulighed for, at ministeren kan stille krav om sikkerhedsstillelse.
Meningen er naturligvis, at fristelsen til misbrug for at blive her skal minimeres.
Men det er en udvidelse af området for visum, det er vigtigt at holde sig for øje, og vi er meget enige i, at vi nu gør disse regler mere fleksible på denne måde.
Efter at udlændingeloven i flere omgange er blevet strammet, så det er vanskeligere at få opholdstilladelse - også at få asylstatus - er det klart, at der ikke kun er behov for en bedre kontrol med, at visuminstituttet ikke bruges til det, men at man i det hele taget ikke benytter ansøgninger om asyl til blot at være her en tid. Derfor er der en række stramninger af kontrolbeføjelserne og stramning af sanktionerne, f.eks. at hvis man helt oplagt hører til dem, der er i åbenbart grundløs-proceduren, så skal man ikke regne med at få lommepenge.
Det er stramninger, som vi i høj grad er tilhængere af.
Endelig er der også med som udvisningsgrundlag i den ændring, vi nu foretager, en konsekvens af, at vi har indført en særlig straffelovsbestemmelse om tvangsægteskaber, og det er klart, at den skal med her.
Alt i alt finder vi, at det er et meget afbalanceret lovforslag, og jeg kan meddele, at Venstre stemmer for forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2004-04-16:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, om Venstre synes, at der i princippet eller i sig selv er noget problem i, at en asylsansøger benytter visumsystemet til at få anledning til at søge asyl?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Ja, det synes vi, for visum er noget ganske andet.
Visum er et institut, en tilladelsesmulighed for et kortvarigt ophold i Danmark.
Hvis man søger asyl, er det jo for at blive her.
Jeg vil godt spørge hr. Søren Søndergaard, hvordan det kan være at personer, der flygter fra et land, der ligger 10.000 km fra Danmark, absolut skal ende i Danmark? For mig er en flygtning en, der flygter fra noget og
ikke til noget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Det drejer sig om de ændrede regler for udvisning, som også er indeholdt i lovforslaget her.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-04-16:
Det, jeg ser, er, at vi i dette lovforslag - men hvis der er noget, jeg har overset, så må vi have det uddybet - tager den konsekvensændring, som ligger i, at vi har indført en ny straffebestemmelse i straffeloven, som vi netop i relation til tvangsægteskaber fandt relevant.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Så vidt jeg kan se, er der også andre lovovertrædelser, som allerede er etablerede lovovertrædelser, som nu vil kunne medføre udvisning.
Det vil sige, at man, om jeg så må sige, kan etablere en udvisningsafgørelse på et lavere grundlag, end man hidtil har kunnet.
Men det er jo stadig væk sådan, at der er adskillige eksempler på, at udvisningsdomme er blevet omgjort af det danske retssystem, fordi udvisningerne har villet stride imod nogle konventioner.
Det er blot den sammenhæng, jeg gerne ville gøre fru Birthe Rønn Hornbech opmærksom på.