runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Jeg har medgivet hr. Jens Peter Vernersen flere gange, at jeg ikke tror, at jeg er i stand til at gøre det klart for hr. Jens Peter Vernersen, hvad jeg mener.
Det vil jeg indrømme.
Jeg har ikke den evne til at bibringe hr. Jens Peter
Vernersen en beskrivelse af, hvordan virkeligheden også ser ud.
Jeg mener, at jeg har sagt gentagne gange: Der er ingen hemmelige notater eller papirer.
Men vi har fundet ud af, at Reuters Finans har beskrevet nogle beregninger.
Og det er rigtigt, men de er ikke hemmelige.
De står på en planche, og jeg vil tro, at det er muligt at tage en kopi af planchen og give den til hr. Jens Peter Vernersen.
Der er jo et kopiapparat herinde, og jeg vil tro, at det kan lade sig gøre - om det er under debatten eller efter, ved jeg ikke.
Og det er også et svar til hr. Morten Helveg Petersen.
Hr. Jes Lunde spørger til finansieringen.
Det var jeg også inde på i går, og nu ved jeg, at det er af politiske grunde, at hr. Jes Lunde spørger, for det kan jo ikke være af manglende faglig viden. Det er jo sådan i et moderne, markedsstyret samfund, at dér er der en dynamisk udvikling baseret på, at man hele tiden forsøger på alle områder at gøre det bedre. Sådan virker systemerne.
Og opdriften i vækst - hvis man tager den over de sidste 10 år f.eks. - kan efter det, som spørgeren godt kender, bruttofaktorindkomsten, gøres op til 170 mia. kr. i faste priser deflateret.
Altså vi har i år 170 mia. kr. mere til rådighed i forhold til for 10 år siden.
Det beløb omsat i skattepenge svarer til cirka 100 mia. kr.; skatteandelen i dag er 58 pct., det er 100 mia. kr.
De 100 mia. kr. - som jo er i faste priser - kan bruges både til velfærdsforbedringer og for så vidt også til skattelettelser.
Det er en råderamme, som et dynamisk samfund råder over.
Så enkelt er det i virkeligheden.
Det er jo ikke et statisk system, vi beskriver.
Jeg skylder hr. Frank Aaen et svar omkring de unge: Det er rigtigt, at vi har erfaringerne fra unge-indsatsen, altså op til 25 år - fantastisk gode erfaringer - og dem vil vi gerne bringe videre til de op til 30-årige.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-14:
Det er jo ikke, fordi jeg har stor tiltro til, at vi får svar på noget som helst her i dag.
Der har også været to chancer til at give et svar på: Hvordan vil Venstre føre økonomisk politik, hvis der sker en overophedning?
Vil Venstre ikke sikre, at vi kan overholde
disse ØMU-kriterier, som vi har meget til diskussion, inflation og statsgæld og underskud osv.?
Vil Venstre ikke sikre, at disse kriterier overholdes, og hvilke redskaber vil Venstre bruge? Vi må da vide det. Og lad mig så sige til sidst: Nogle gange virker det jo, som om hr. Thor Pedersen befinder sig i en helt anden verden, når han taler om Østtyskland og Vesttyskland i sammenhæng med, hvordan det går i Danmark, omtaler en Trabant i forhold til Danmark.
Det er jo helt ude i hampen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Også jeg vil gerne efterlyse et par svar vedrørende de her fortrolige rapporter eller beregninger, eller hvad det nu er.
Jeg synes, vi mangler et svar fra ordføreren om, hvorvidt det er korrekt, eller det er forkert, det, der står i artiklen i Reuters Finans, der omtaler en fortrolig rapport.
Af hr. Thor Pedersens svar i første omgang fremgik det, at nu var det en planche, som Venstres formand rejste rundt med.
ikke fortrolige beregninger
Det synes jeg hr. Thor Pedersen skylder svar på.
Jeg forsøgte at spørge hr. Thor Pedersen i går om denne modstrid.
Det fik jeg ikke noget svar på.
Der er andre, der har forsøgt i dag at spørge hr. Thor Pedersen om den modstrid.
Det er der heller ikke kommet svar på endnu.
Derfor endnu en gang en opfordring: Lad os få et svar på, hvordan det kan være, at Venstrefolk, som har virkeligheden tæt på ude i amterne, ikke har den store tiltro til det princip.
Jes Lunde (SF), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen puster og puster og puster for at holde Venstres varmluftsballon i vejret.
Nu gør debattens form det
jo meget svært at holde fast på hr. Thor Pedersen.
Sidst jeg spurgte om, hvordan det egentlig kan hænge sammen, hvordan man kan love ikke at skære ned nogen som helst steder, men tværtimod love øget service og samtidig skattelettelser, fik jeg slet ikke noget svar.
Jeg fik en lang sang om sygehuse, som ikke havde noget med mit spørgsmål at gøre.
Har jeg en chance denne her gang for at få et svar?
Hvordan skal det hænge sammen, hvordan kan man love alt på én gang?
Problemet er jo, at det frie valg, som hr. Thor Pedersen så holdt en tale om, er dyrt.
Det koster rasende mange penge.
Så det kan slet ikke hænge sammen med samtidig at love skattelettelser.
Men kunne vi få et svar, hvor hr. Thor Pedersen går ind
i sagen for en gangs skyld
Det ville være godt.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Til hr. Henrik Sass Larsen: For at gøre det lettere kan hr. Henrik Sass Larsen jo læse de publikationer, der er udgivet af regeringen: PLS Consults rapport finansieret af Indenrigsministeriet, budgetredegørelser osv., om, hvad regeringen selv siger, man kan spare.
Det fremgår af vores ændringsforslag, hvad vi taler om, det er ca. 4 mia. kr.
Der skal udbud til de 15 pct., der er anslået i regeringens egen rapport.
Det er det, der giver de 600 mio. kr., som vi foreslår på finansloven.
Det er altså rimelig enkelt. Om skattestoppet: Vi har jo hele tiden sagt, at vi ønsker et skattestop, og vi vil bruge overskuddet til at nedbringe statens gæld.
Den rentebesparelse, der kommer ved at nedbringe gælden, vil vi bruge til skattelettelser, og det har vi sagt hele siden.
Det er dér, forskellen til regeringen er, for regeringen vil bruge skattelettelsen til at finansiere
nye offentlige udgifter.
Til hr. Jørn Pedersen om psykisk syge og Søllerød Kommune må jeg sige, at jeg mener ikke, der er noget slagsmål
mellem psykisk syge i Søllerød og kommunen
Jeg ved ikke, hvor det kommer fra.
Det, jeg hørte i morgenradioavisen, var
en kamp mellem Søllerød Kommune og Københavns Amt.
Altså en kamp mellem systemerne - de gamle gladiatorer.
Og lad dem da kæmpe og slås.
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Jeg spurgte før til Venstres forslag om at sætte dagpengene ned, således som det er beskrevet i Venstres oplæg til årets finanslovforhandlinger, nemlig at dagpengene sættes ned til det halve for alle, der er under 30 år.
Jeg fik det svar, at det var for at sætte folk i arbejde.
Må jeg spørge: Hvordan hjælper det folk i arbejde, at man siger, at nu skal de ikke have 13.000 kr. om måneden i dagpenge, nu skal de have 6.500 kr. om måneden i dagpenge?
Hvordan skal det sætte folk i arbejde?
Har Venstre gennemtænkt sit forslag?
Lad os tage en børnefamilie, hvor faderen bliver arbejdsløs og moderen er på barselorlov: 6.500 kr. om måneden at leve for.
Jeg synes, det er meget fint, og jeg er glad for bekræftelsen før af, at det er Venstres politik.
Det, der er mit spørgsmål, er bare: Hvordan skal I hjælpe folk i arbejde?
Jørn Pedersen (S), 2000-12-14:
Derfor vil jeg godt spørge hr. Thor Pedersen: Er det så den finanspolitiske ordfører, der i morgen tager til Søllerød, eller er det den kommissær, som hr. Thor Pedersen udnævnte for psykiatriområdet, nemlig fru Tove Fergo, man sender op og diskuterer med borgmesteren i Søllerød om, hvordan man vil løse det lille problem, hvor man jo har en klar modsætning til det, hr. Thor Pedersens sagde i sin tale her i dag, hvor han sagde: Vi skal være dem, der hjælper folk mod systemerne. Her har vi en konkret situation, hvor en svag gruppe mennesker er kommet i konflikt med systemet i en kommune, der i hvert fald ikke har en socialdemokratisk borgmester.
Men vil hr. Thor Pedersen sørge for, at Venstre med det flotte menneskesyn nu får løst dette konkrete problem?
Det er sådan set en lille ting i den store debat, men nok væsentligt for nogle mennesker.
Margot Torp (S), 2000-12-14:
Til hr. Thor Pedersen: Ikke alene er der slet ikke overensstemmelse mellem det, Venstre siger de vil, og det, de reelt vil finde penge til.
Venstre skylder os også en meget god forklaring på, hvordan man vil fastholde en god betalingsbalance, lav inflation, passende arbejdskraftefterspørgsel og dermed en god konkurrenceevne, hvis man fraskriver sig enhver mulighed for at styre danskernes forbrugsmuligheder.
Hr. Thor Pedersen nævnte, at hvis man lettede lidt her, så skulle man straks stramme et andet sted eller lige modsat; der skulle altid være den samme mængde penge i omløb.
Vi har en gryde, der koger.
Den måde, vi har opnået de meget gode økonomiske tal på, har været ved at opsuge midler, når gryden gik i spilkog, og pumpe penge ud, når den trængte til at komme i kog.
Det er et utrolig vigtigt middel.
Vi vil gerne høre: Hvad vil Venstre gøre i stedet for?
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-14:
tocifrede milliardbeløb ved at sende forskellige opgaver i udlicitering.«
Så det må man jo tro på stadig væk er tilfældet.
Og så peger man på, at man kan hente 25 mia. kr. ind - nogle har peget på, at det er 30 mia. kr.
Hvis man nu siger, at man sådan gennemsnitligt får en rationalitetsgevinst ud af det på omkring 15 procent - og det er sådan pænt højt sat - svarer det til et sted mellem 175 og 200 mia. kr., som Venstre skal ud og udlicitere for.
skoler, hospitaler?
Hvor er det Venstre vil udlicitere alle disse her ting?
Det har befolkningen da et krav på at vide.
Og til sidst til spørgsmålet om, hvad forskellige Venstrefolk siger, kan man jo undre sig lidt over, at man hele tiden får at vide, at Venstre kun går ind for skattestop.
Jeg har en tale her af hr. Lars Løkke Rasmussen, som både er medlem af det høje Ting og næstformand i Venstre, og han siger til en konference om, hvad den borgerlige regering skal gøre fremover, følgende: Vi vil løbende anvende de sparede renteudgifter på statsgælden til at sænke skatten.
Kan den finanspolitiske ordfører bekræfte, at det er Venstres strategi?
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Nu hjalp det mig jo lidt på sporet, at hr. Jan Petersen spurgte til et hemmeligt papir og nævnte Reuters Finans, for i stedet for at få en velfortjent - synes jeg selv, og det gjorde min gamle mor i øvrigt også, da jeg talte med hende - frokost, ledte jeg efter papirer uden at kunne finde noget. Men det er rigtigt, at der ligger et Reuters-papir, som jeg også har fundet, der taler om en hemmelig plan, og som også rigtigt citerer vores formand for beregninger om konsekvenser, og det er vist rigtigt, at det er fra oktober.
Nu må man ikke lige hænge mig op på, om det er oktober eller november, men det er rigtigt.
Det er nemlig et regnestykke, som er lavet til formanden, som er blevet brugt på en planche, har jeg så fået
at vide nu, på offentlige møder, på et duelmøde med finansministeren på Børsen og så sent som i denne uge til et møde her på Christiansborg med økonomiministeren, en beregning, der viste, hvad konsekvensen med skattestop og ældrebyrde egentlig var, og hvordan man finansierede et beløb på 93 mia. kr. Det er altså en beregning; der er ikke noget hemmeligt papir.
Det eneste, jeg fandt, var et hemmeligt notat fra Det Radikale Venstre, som nu er offentliggjort, og hemmelige papirer på 21 sider fra Socialdemokratiet, som nu også er offentliggjort, men vi har altså ikke nogen selv.
Men der er et Reuters-telegram, som i øvrigt indeholder mange faktuelle fejl, men her står der altså, at der ligger en beregning, og den er så offentliggjort her for nogle måneder siden.
Hr. Claus Larsen-Jensen er ikke klar over, at vi lover et skattestop.
Nu taler hr. Claus Larsen-Jensen om skattelettelser og ufinansierede skattelettelser.
Vi har udtrykkelig sagt et skattestop - et skattestop.
Så er spørgsmålet omkring udlicitering: Hvad er det, man kan?
Jamen jeg har bare tilladt mig at citere, hvad det kompetente råd, som regeringen har nedsat, Udliciteringsrådet, selv har vurderet, og hvad formanden har sagt, for formanden har sagt, at det er mellem 30 og 40 mia. kr.
Jeg nævner et skøn på 25 mia. kr. som det måske sandsynlige for hele den offentlige sektor under ét omkring det, der hedder udbud.
Jes Lunde (SF), 2000-12-14:
Jeg tror efterhånden, jeg har forstået melodien.
Det er sådan, at hvis man får en borgerlig regering, kan vælgerne få al den service, de får nu, der skal ikke skæres ned nogen steder overhovedet, og de kan endda få endnu mere, masser af ny hjemmehjælp, masser af nye bevillinger til sygehusene, og samtidig bliver skatten selvfølgelig sat ned.
Det er sådan, det er, ikke?
Jamen tror Venstre ikke, der er en åbenlys risiko for, at vælgerne når at gennemskue det?
Altså vi har fået nogle eksempler på finansiering her, men det er jo tynd finansiering.
Det er jo ulandsbistanden, man vil skære ned på, og det ved vi jo at både Kristeligt Folkeparti og CD er imod, så det bliver jo ikke til noget, så det hænger ikke sammen.
Tror Venstre virkelig, at de kan få varmluftballonen til at svæve helt frem til næste valg?
Jeg tvivler.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Må jeg sige til hr. Henrik Sass, at nu er det sådan, at vi holder ikke så mange hemmelige møder i Venstre, vi har ikke så mange hemmelige skrifter, og der er fuld adgang til at læse Venstres forslag.
Jeg vil sige med det samme, at hvis nogen opfatter dem som fortrolige, så er den fortrolighed hermed brudt, og man kan jo ikke fortælle, hvad vi vil, uden at man gør brug af vores forslag. Vi har ikke foreslået, vil jeg godt lige sige igen, statslig udlicitering i denne omgang, vi taler om udbud.
Jeg sagde udtrykkeligt udbud, det vil sige, man spørger til pris, og derefter vurderer man, hvad man vil vælge, og det er præcis det, som Allan Andersen, formanden for Udliciteringsrådet, jo tidligere sagde, at uanset hvem der får opgaven, så skaber dette, at man spørger til pris ved udbudsformen, i virkeligheden mulighed for den større effektivitet, bedre kvalitet for de samme penge.
Så enkelt er dét, og vi talte om 600 mio. i vores forslag, det kan man læse, hvis man vil.
Hr. Jørn Pedersen spørger, om vi vil gøre noget godt for psykisk syge.
Det burde man ikke engang spørge om, man kan bare følge, hvad Venstres ordfører også her i salen har fremført meget ihærdigt og prøve at gennemgå skrifter fra fru Tove Fergo og andre for at se, hvad det egentlig er, Venstre har kæmpet for, også mod det etablerede system.
Hr. Jens Peter Vernersen spørger, om jeg vil skabe klarhed: Det vil jeg gerne, jeg er bare ikke sikker på, jeg formår det over for hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg må sige helt ærligt, at det løfte kan jeg ikke give.
Jeg vil også godt sige én ting om skattestoppet
: Vi har aldrig påstået, at Socialdemokratiet kunne gennemføre et skattestop, aldrig nogen sinde, for det mener vi ikke at Socialdemokratiet kan.
Det er jo det, der er årsagen til, at vi ønsker en anden regering.
Vi mener rent faktisk, at de 70 pct., vi har af borgernes penge, er nok, og der har vi et særligt ansvar for at løse opgaven optimalt, og det finder ikke sted, og det brugte jeg min ordførertale til ganske klart at redegøre for.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-12-14:
Det er jo vigtigt at bruge sådan en dag her med sådan en debat til at få skabt klarhed, og det spørgsmål, som jeg godt vil stille hr. Thor Pedersen, er om de synspunkter, der har været fremme indtil nu: Har Venstre helt opgivet at føre økonomisk politik, hvis det var sådan, at det havde regeringsansvar?
Ville man så ikke føre økonomisk politik?
Man har jo i hvert fald fravalgt at anvende skattepolitikken.
Det spørgsmål, jeg så vil stille, er: Hvilke metoder ville man anvende, for man kan vel ikke bare overlade det hele til liberalismen?
Eller ville Venstre gøre, som man var med til i midtfirserne, nemlig lade stå til og bruge det udtryk, som Schlüter jo ikke mindst huskes for, »det går ufattelig godt« - indtil det blev nødvendigt med kartoffelkur, og hvad der ellers fulgte, som skabte arbejdsløshed, konkurser, tvangsauktioner og stor arbejdsløshed?
Jørn Pedersen (S), 2000-12-14:
Hr. Thor Pedersen sagde i sin tale, at et rigtigt velfærdssamfund er et samfund, hvor man tager de svages parti og går til kamp mod magthaverne.
Det var jo smukt sagt her fra denne talerstol.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Thor Pedersen
: Er Venstre ét parti, eller er der flere afdelinger?
For man fornemmer, at der foregår én ting i amterne, en anden ting i kommunerne og en tredje ting, når Venstre kommer til.
Ellers vil jeg spørge, om det f.eks. også gælder psykisk udviklingshæmmede.
Er det også nogle svage, hvis side man vil være på i kampen mod autoriteterne?
Og kunne det give anledning til, hvis vi nu skal referere fra en af dagens aviser, at man internt i Venstre tog en drøftelse om, hvad med f.eks. opholdssteder til psykisk udviklingshæmmede?
Ville man diskutere med sine Venstreborgmestre, om det ikke også er en svag gruppe, som man burde tage sig af?
Eller er de ikke omfattet af det nye Venstre?
Henrik Sass Larsen (S), 2000-12-14:
Jeg synes, det var spændende at høre Venstres ordførers tale om skattestop og andet.
Jeg kan også forstå, at Venstres formand i dag er ude og forklare, at hvis der endelig skal ses på nogle udgifter i den offentlige sektor, så er det i hvert fald heller ikke overførselsindkomster, man vil spare væk.
Men lad os nu alligevel se på, hvor der er noget at spare, hvor der er noget at hente.
Så har man det her forløsende trylleord udlicitering, og det nævner ordføreren også i dag, og jeg skal spørge om et par ting: Vil man pålægge kommuner og amter at udlicitere?
Vil man blande sig i det højt besungne og hævdvundne kommunale selvstyre, som Venstre ellers plejer at hylde?
Hvis nu Venstre skulle finde de her penge, alle de her milliarder, det er et tocifret milliardbeløb,
Kan vi få det konkretiseret, ikke bare nogle tal og her og der og af staten, men hvor?
I Finansudvalget har man spurgt om de her ting, og der har man fået at vide, at man har omkring 70 mia. kr., man kan udlicitere, og det er inklusive driftsopgaver til politi og forsvar og alt muligt andet, og med bare 15 pct., og det er højt sat, i udliciteringsgrad, ja, så er det altså hele baduljen, man skal udlicitere.
Hvor er det, Venstre vil finde alle de penge henne?
Pernille Blach Hansen (S), 2000-12-14:
Jeg kan konstatere, at Venstres opfattelse af solidaritet ikke stemmer overens med Socialdemokratiets.
Heldigvis, havde jeg nær sagt, for det ideologiske skoleridt, vi nu har hørt om sundhedsvæsenet, er jo også næsten til at få tårer i øjnene over. Patienten skal nu følge pengene.
Det har vi jo længe vidst Venstre mente, men hvorfor kan Venstre ikke bare sige det, som det er?
Det her er et ideologisk skoleridt, som går
ud på at få et større privat sundhedsvæsen.
Så siger hr. Thor Pedersen, at det her er gratis.
Troldmanden hr. Thor Pedersen har talt.
Det undrer mig bare, at Venstres kommunale folk er uenige.
både at holde skatten i ro og samtidig give folk frit valg til at vælge sygehus.
Gør det slet ikke indtryk på Venstres finanspolitiske ordfører, at en mand, en Venstremand, der ved, hvor skoen trykker, er direkte uenig med Venstres finanspolitiske ordfører?
Det vil jeg gerne have et konkret svar på.
Villy Søvndal (SF), 2000-12-14:
Jeg synes, hr. Thor Pedersen holdt en meget smuk tale, man kunne næsten blive helt rørstrømsk, jeg sad og blev helt blød om hjertet undervejs; specielt det afsnit, der drejede sig om mennesket frem for systemet, som Venstres principprogram vistnok hedder, om frihed og respekt, og hvorfor skal kun velhaverne have valgmulighed, lød så smukt. Det, jeg så vil berette om og bede om en udredning af, er: Jeg har tilbragt nogle dage sammen med Venstrefolk og diskuteret førtidspension.
Der foreslog vi lige præcis de her ting: menneskenes ret til selv at vælge, om de vil være medlem af en a-kasse eller et statssystem, ikke?
Vi foreslog endda, at vi skulle åbne for udlicitering, så man udliciterede til dem, der helst ville påtage sig opgaven. Hvad sagde Venstre?
Njet, njet, njet!
Hvordan kan det være efter den her frihedselskende tale, at Venstre konsekvent over for dårligt stillede vælger modeller, der betyder maksimal statsdominans, minimal frihed for den enkelte til at vælge, i den grad inspireret af enten sovjetrussiske forhold eller Nordkorea?
Kan hr. Thor Pedersen give en forklaring på det?
Ole Sohn (SF), 2000-12-14:
Hvis man skal tage udgangspunkt i Venstres ordførers tale, burde det jo være helt overflødigt at stille spørgsmål, for når man hører hr. Thor Pedersen tale om det krisefri Venstres lovprisning af egne fortræffeligheder og af en gavebod, om en krisefri fremtid til den danske befolkning, ja, så undrer man sig over, at Venstre dog ikke forvaltede det lidt bedre, da de tidligere havde muligheden.
Der var kun ét konkret tal i talen, det var de 1,5 mia. kr. mere til sundhedssektoren.
Det kunne da være interessant at vide, hvor de skal komme fra.
Så et konkret spørgsmål: Hvordan kan det være, at Venstre, når de nu gerne vil have en bedre sundhedssektor, har stemt imod alle tiltag, som skulle forbedre arbejdsmiljøet og dermed nedbringe nedslidningen og tilskadekomster på arbejdspladserne, når vi ved, at bare en halvering af antallet af nedslidte og arbejdsskader vil give 55.000 flere arbejdspladser?
Hvorfor stemmer Venstre imod, når der er en konkret mulighed for at forbedre velfærdssamfundet?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Jeg vil såmænd bare sige, at det var ikke for at være ukonkret eller noget andet.
Jeg vil bare sige til fru Aase D. Madsen, at der foreligger en aftale.
Den er ganske specifik, men den skal så udmøntes af partierne i konkret lovgivning, og der ved jeg erfaringsmæssigt, at der vil der også dukke mange eksempler frem fra virkeligheden: Hvad gør man i den og i den og i den situation?
Men jeg er sikker på, at de partier, der er indgået i et samarbejde omkring førtidspensionsreformen, har været ganske grundige. Hvis fru Aase D. Madsen skal arbejde videre med emnet, så må jeg bede om, at det sker på det grundlag, at der er tale om to forskellige typer ydelser.
Den ene, vi nu får for nye førtidspensionister, er en bruttoficeret ydelse.
Den gamle var en blanding af forskellige ydelser.
Det tilsagn vil jeg gerne give, og det er bl.a. derfor, vi har lagt snittet: Vi ønsker ikke at skabe utryghed hos de eksisterende førtidspensionister.
Jeg beder om, at fru Aase D. Madsen heller ikke gør det.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-14:
Det var dog et utrolig vattet svar, jeg fik fra hr. Jan Petersen, da jeg spurgte til forholdene for førtidspensionisterne. Der er jo mange, mange tusinde førtidspensionister, der sidder og ser på denne vigtige debat i øjeblikket, og så synes jeg, at hr. Jan Petersen skulle komme ud af busken og komme med et konkret tilsagn: Vil regeringen tage de store problemer mellem de nuværende førtidspensionister og de førtidspensionister, der kommer ind under de nye regler, op, når nu førtidspensionen kommer på Folketingets bord?
Vil man udjævne det skel, eller vil man ikke? Det vil jeg gerne have et helt konkret svar på, og det synes jeg førtidspensionisterne også har et krav på at få at vide her og nu.