runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Der er jo mange ting i det.
Der har vi vedtaget, at vi gerne vil købe håndholdte computere til vores plejere af den simple årsag, at det kan give nogle besparelser på tiden, de anvender på landevejene.
Vi kan planlægge bedre.
Den tid kan så gå til mere tid ude hos den enkelte ældre.
På den måde kan man selvfølgelig tilrettelægge indsatsen på en måde, så den enkelte ældre får mere tid sammen med en plejer, der kommer ud og hjælper med de helt nødvendige ting, som plejere kommer ud i hjemmet og hjælper med.
Så vi taler jo, når vi taler om teknologi eller vi taler om det, man ofte siger går til administrative udgifter eller sådan noget, også somme tider om noget, der faktisk kan blive til mere tid hos den enkelte ældre.
Jeg bryder mig ikke om ordet minuttyranni, jeg bryder mig ikke om, at de ældre føler, at der kommer en ind over dørtærsklen, og at vedkommende så nærmest står med et stopur og siger: Så meget til det, så meget til det, så meget til det.
Det bryder jeg mig simpelt hen ikke om, og jeg mener også, at kommunerne skal administrere, så man ikke gør det.
Det er ikke det samme, som at man ikke har fokus på, hvordan vi kan sørge for, at så meget som muligt af den tid, man betaler en hjemmeplejer for at være på arbejde, bruges ude i de ældres hjem og ikke ude på landevejene og til andre ting.
Lene Hansen (S), 2006-06-01:
Der er jo ikke noget klart svar.
Det havde jeg måske heller ikke forventet fra ordførerens side.
Jeg mener så, at det er at holde de ældre for nar, når man med den ene hånd giver en lille skilling og med den anden hånd reelt tager et værdigt ældre liv fra vores ældre befolkning.
Men det kan jeg selvfølgelig ikke forvente, at ordføreren skulle være enig i.
Der synes jeg egentlig ikke jeg hørte så meget fra Dansk Folkeparti.
Der har vi jo hørt mere fra Venstre og især fra statsministeren i valgkampen, at nu skulle stregkodetyranniet væk, at nu skulle det afskaffes.
Jeg ved, at der lige for nylig er blevet brugt over 300 mio. kr. mere til digitalisering, til mere bureaukratisering af vores ældrepleje.
Hvordan ser Dansk Folkeparti på den udvikling, og hvordan kan man passivt se på, at den udvikling ac celererer, hvis man i virkeligheden er imod den retning?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Der er jo en klar forpligtelse for de partier, der vil tage ansvar for Danmarks fremtidige udvikling, til at holde den overordnede økonomi på sporet.
Det troede jeg sådan set også var det, Socialdemokratiet forsøgte at gøre alt hvad man kunne i de her uger for at tilkendegive man var interesseret i.
Så derfor er det jo klart, at man bliver nødt til at se på, hvordan den samlede offentlige økonomi hænger sammen.
Det er ikke det samme som at sige, at der så ikke skal tilføres flere penge til ældreområdet, for det handler jo om, hvorvidt vi er dygtige nok til at prioritere inden for den offentlige økonomi, så der kan gå mere til ældreområdet.
Man kan lige huske på, at fru Helle ThorningSchmidt var heroppe som ordfører for Socialdemokratiet for lidt siden og tale om, at man i sit, jeg tror, det var sidste års finanslovforslag, havde sagt, at der skulle 500 mio. kr., altså 0,5 mia. kr. mere til ældreområdet.
Her har vi så en ordning, der altså giver ældre af kød og blod 1,3 mia. kr. mere.
Så på den måde er det jo ikke småpenge.
Der betyder det jo selvfølgelig noget, og det betyder selvfølgelig også noget for de mennesker, der modtager dem.
Men vi skal videre, og jeg har så givet nogle bud her under mit ordførerindlæg på, hvordan vi kan komme videre.
Der håber jeg bestemt da også, at der er mange her i Folketinget, der vil kunne støtte de tanker, som det jo også i øvrigt kom udtryk i en del af spørgernes indlæg.
Lene Hansen (S), 2006-06-01:
Der er vel ikke nogen i denne sal, der kan være uenig med ordføreren i, at ældreområdet trænger til flere penge, bedre økonomi.
Det er vi bestemt meget enige i.
Jeg vil også gerne anerkende, at Dansk Folkeparti har tilført nogle puljer til ældreområdet og har forbedret visse pensionisters økonomi i det små, som ordføreren også selv siger.
Det er alt sammen meget godt.
Men samtidig har Dansk Folkeparti jo altså lagt stemmer til den økonomiske politik, som er blevet ført i det her land, og som har ført til, at kommunerne bliver holdt i en økonomisk spændetrøje uden lige og mage.
Af kommunernes egen budgetredegørelse for 2006 fremgår det faktisk ret tydeligt, at der ikke bruges flere ressourcer på ældrepleje pr. ældre, og det kan ordføreren vel ikke bortforklare.
Er det ikke at holde de ældre for nar, når man med den ene hånd giver særbevillinger til ældreområdet og med den anden hånd hindrer kommunerne i at give en god service til de ældre?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
:Nu må jeg blankt erkende, at jeg vist blev tabt i teknik.
Jeg tror, at hvis man skal finde et spørgsmål, der i den grad var omgærdet af teknik og teknokrati, er det det spørgsmål, der netop er stillet.
Det var et eller andet med nogle vækstrammer ude i nogle kommuner og et eller andet med nogle konti og sådan noget.
Det, jeg forholdt mig til, var jo lige præcis, hvordan vi sikrer, at ældre mennesker, der rent faktisk sidder i situationen, får nogle bedre vilkår.
Så bliver det til et eller andet med, om man på en hjemmeside kan finde nogle beslutningsforslag.
Jeg er sådan set ret ligeglad med, om man kan finde nogle beslutningsforslag på en hjemmeside.
Det, der bekymrer mig, er, om vi i forhandlingerne får noget igennem, der batter for de ældre.
Det er sådan set det afgørende.
Det er jo ikke afgørende for de ældre, der sidder ude på vores plejecentre, om det er fremsat som et beslutningsforslag eller kommet igennem i en forhandling eller sådan noget.
Det er jo lige præcis udtryk for teknik.
Så jeg tror, spørgeren lige plumpede ned i sin egen retorik.
Rasmus Prehn (S), 2006-06-01:
Jeg vil gerne høre ordføreren, om ikke sandheden er den, at man ude i kommunerne rent faktisk har pengene stående på kontoen.
Man har faktisk pengene stående, så man kunne investere i de her ting, men på grund af meget snærende vækstrammer for kommunen, er det umuligt at løfte den her opgave.
Er det ikke korrekt?
Og så med hensyn til den vedtagelse, Dansk Folkeparti har fremsat forslag til: Jo, jeg har også sympati for det forslag til vedtagelse.
Dansk Folkeparti er utrolig god til det med ordene, det vil jeg gerne komplimentere for.
Det er DF utrolig god til.
Men når det handler om konkret handling, er det altså begrænset.
Der er ikke et eneste forslag, som handler om at forbedre vilkårene i plejesektoren – ikke et eneste forslag.
Der er et forslag til at ændre på, hvor lang tid man må sælge fyrværkeri.
Der er et forslag til at forbedre velfærden for katte, og endelig er der et forslag, som skal forbyde seksuel omgang med dyr.
Men der er ikke et eneste forslag, der handler om at forbedre vilkårene for de ældre.
Men Dansk Folkeparti har reelt ikke haft viljen til at gøre noget ved det, og det er det, der skuffer mig så dybt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Der er godt nok et stykke heroppefra og ned til, hvor spørgeren sidder, men jeg håber, højttaleranlægget er af en karakter, at man alligevel kan høre, hvad der bliver sagt heroppefra.
For hvis man har hørt efter, tror jeg simpelt hen ikke, man kan stille sådan et spørgsmål.
Hvis man tager udgangspunkt i det forslag til vedtagelse, jeg netop har fremsat, er det da svært at finde noget, der er mindre teknokratisk og mindre teknisk.
Det handler om, at der er ældre, der ikke får den nødvendige pleje, det handler om, at der finder omsorgssvigt sted, at vi ikke vil finde os i det, at vi vil gøre noget ved det, og så er der endda en anvisning på, hvordan vi mener der kan gøres noget ved det.
Jeg taler om ældrechecken.
For de ældre mennesker, der modtager ældrechecken, tror jeg ikke det er teknik.
Jeg tror ikke, det er teknokrati.
Jeg tror, det handler om, at man på sin konto får lidt flere penge ind, end man gjorde, før ældrechecken var der.
Vi siger, man får et lille beskedent ekstrabidrag.
Det var et forslag, Socialdemokratiet var imod, da vi fremsatte det første gang for år tilbage.
Vi synes faktisk, det er godt, at vi på den måde tilfører rigtige mennesker af kød og blod, der ikke har særlig stor økonomi, lidt flere penge at gøre godt med.
Så at kalde det teknik tror jeg altså de ældre har svært ved at forstå.
Jeg vil gerne nævne et helt konkret eksempel, jeg faktisk mener er ret afgørende.
Jeg har været med til som kommunalpolitiker at stemme for, at vi samlede vores plejecentre i nogle færre, men lidt større enheder.
Det har jeg været med til, bl.a. fordi det betød, at vi kunne få en bedre nattevagtbetjening, altså at vi simpelt hen kunne sikre, at de ældre, der var på plejecenteret, fik en bedre bemanding pr. person om natten.
Så når der skete et eller andet, at man skulle foretage toiletbesøg eller lignende, var der flere ressourcer til rådighed for den enkelte ældre.
Der er jo mange måder at gøre tingene op på.
Vi går efter, og det er jo det, jeg har sagt til hr. Ole Sohn og til andre og jeg gerne vil gentage, at der bliver tilført flere ressourcer til ældreområdet.
Vi har faktisk lige fremsat et forslag til vedtagelse, der gør det klart, at der over de kommende år vil være behov for det.
Inger Støjberg (V), 2006-06-01:
Ja, det var jo desværre sniksnak og snakken udenom.
Jeg må bare konkludere, at skattestoppet ikke gælder for kommunerne.
Rasmus Prehn (S), 2006-06-01:
Det er lidt af en overraskelse at opleve Dansk Folkeparti sådan træde ind i teknokratens rolle.
Jeg har tidligere oplevet Dansk Folkeparti være partiet, der kerede sig om de ældre.
Nu hører vi sådan et skrankepavesvar med en masse tekniske løsninger på, hvordan man kan lave det, hvordan man kan flytte rundt på nogle forskellige konti og sådan nogle forskellige ting.
Men det virkelige engagement er svært at få øje på.
Vi havde en ordfører for Dansk Folkeparti, der startede med at tale om proces og meningsmålinger.
Hvor var det bankende hjerte for de ældre mennesker?
Nu har Dansk Folkeparti haft 5 år med indflydelse, vi har næsten ikke haft en eneste aften, uden at fru Pia Kjærsgaard har været på nationalt tv for at bryste sig af, at Dansk Folkeparti er det mest indflydelsesrige parti i kongeriget Danmark.
Hvorfor er der ældre, som ligger en hel dag i sengen?
Hvorfor er der ældre, der ikke bliver skiftet?
Hvorfor er der ældre, som oplever, at personalet taler grimt til dem?
Dansk Folkeparti har jo lovet, at der skulle gøres noget ved det her.
Men intet er sket.
Nu oplever vi så en noget mere afdæmpet, noget mere afmålt og en temmelig teknokratisk ordfører stå og forklare en masse tekniske ting.
Er det virkelig værdigt?
Er det virkelig rimeligt?
Har Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke svigtet de ældre, selv om de lovede det modsatte?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Som jeg har sagt tidligere: Skattestoppet vil eksistere i den her valgperiode, det vil eksistere i næste periode.
Der er ingen forvirring, vi har accepteret skattestoppet med tre klare forbedringer, og det, jeg godt kunne tænke mig at høre fra Venstre på et tidspunkt, er, om man kunne forestille sig at være med på de forbedringer.
Vi vil f.eks. gerne have et takststop i den kollektive trafik, hvor priserne jo er steget med trefire gange pris- og lønudviklingen.
Det ville væ re interessant at høre, om Venstre gerne ville være med på det.
Det ville også være interessant at høre, om Venstre ville være med til at nedsætte huslejerne i den almene sektor, for der er faktisk mennesker, som betaler meget dyrt for deres boliger i den almene sektor.
Det ville være interessant at finde ud af, om Venstre vil være med til at udvide skattestoppet med de her meget klare forbedringer.
Carsten Hansen (S), 2006-06-01:
Ja, så kom den.
Tak for det.
Carsten Hansen (S), 2006-06-01:
Ja, det er jo det, når man er helt ny, ikke?
Tak til hr. Kristian Thulesen Dahl for talen.
Jeg kan jo godt forstå, at DF ofrer så meget tid på vores ældrepleje, og jeg kan også godt forstå det forslag til vedtagelse, der foreligger.
Når man sammen med regeringen i 5 år har været ansvarlig for den politik, der er ført, hvor der er blevet mindre tid til den enkelte ældre, hvor der er mindre ressourcer for den enkelte hjemmehjælper i forhold til antallet af ældre, og med de ting, vi ser rundtomkring på plejehjemmene i øjeblikket, så vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl: Hvornår ser vi så reelt det skifte i bevillingerne?
Jeg har været inde og kigge på Dansk Folkepartis hjemmeside, hvor der står, at der skal dufte rent og se ordentligt ud, hjemmehjælperen skal søreme have mere tid, og der skal være plads til rengøring og mere tid til den enkelte ældre.
Hvornår får vi gjort op med minuttyranniet?
Hvornår bliver der reelt sat flere penge af, der ikke går til bureaukrati, til frit valg og til digitalisering?
Hvornår ser vi det, og kan vi sammen finde ud af at få sat nogle ekstra midler af?
For vi kan jo ikke blive med at se den udvikling, vi ser hos vores ældre medborgere i øjeblikket.
Det er uværdigt – mange steder kan ældre kun komme i bad en gang om ugen, nogle steder en gang hver 14. dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Hver gang vi går ind og prøver at lave et forlig med regeringen om økonomi, gør vi en indsats for at afsætte flere midler til de ældre.
Det har vi gjort, og det kan jo dokumenteres ved aftale på aftale.
Jeg nævnte ældrechecken som et eksempel, der jo ikke regnes med i hr. Carsten Hansens oplistning, men hvor 1,3 mia. kr. i år altså bliver tilført de ældre, 219.000 pensionister, der får andel i ældrechecken, herunder 180.000, der får den ydelse, der er maks. på 6.300 kr., et beskedent bidrag til en økonomi for mange pensionister, der kan have det svært med at få det til at hænge sammen.
Derudover kan vi så iagttage, at der er nogle kommuner, der simpelt hen ikke gør arbejdet godt nok, og det vil vi ikke finde os i, og det er derfor, vi rejser spørgsmålet om, hvorvidt det ikke er på tide, at vi er villige til at se stort på det kommunale selvstyre i nogle situationer, hvis ikke forholdene fungerer, som de skal.
Det er spørgsmålet, om Socialdemokratiet er med på den strategi, at det er en måde at angribe det her på.
Carsten Hansen (S), 2006-06-01:
Ja, jeg er jo lige ved at få helt tårer i øjnene, når jeg hører på hr. Thulesen Dahl.
Det er næsten, så vandet render, for nu har man i 5 år være ansvarlige for at skære på realvæksten i kommunerne, samtidig med at man målrettet har lavet delpuljer, som er gået op i bureaukrati, der har betydet, at der er mindre tid, i modsætning til hvad der står på DF’s hjemmeside, til den enkelte ældre.
Ældre kommer mindre i bad, der dufter mindre godt, for der bliver ikke gjort ordentligt rent, og der er liggedag.
Kan vi nu få gjort op med minuttyranniet?
Vi er med på alt, hvad der kan være med til reelt at fremme det her.
Hvis der er flertal for det, går vi med på det.
Men hvornår vil DF være med til at tage et ansvar for, at der reelt bliver et råderum i kommunerne og vi får sat flere penge af til, at hjemmehjælpere og sygehjælpere og assistenter ikke bliver fuldstændig nedslidte?
Det er jo et alvorligt problem ude i hjemmeplejen.
Jeg talte med en tidligere kollega forleden dag, hvis kone var på et plejehjem, hvor det er sådan, at på den afdeling, hun var tidligere – hun er nemlig holdt op, fordi hun er nedslidt – var der 12 ansatte.
Nu er der 7 tilbage til at lave det samme for nøjagtig det samme antal ældre.
Hvornår får vi gjort op med den måde at tænke på, vil jeg spørge hr. Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-06-01:
Hr. Carsten Hansen siger, der er blevet skåret i realvæksten.
Der er ikke blevet skåret i realvæksten.
Vi har, når vi har lavet aftaler om eksempelvis finansloven, prioriteret de ældre, så der er kommet flere penge til ældreområdet.
Sådan er det.
Så rejser vi diskussionen om, hvordan vi sikrer os imod det.
Der har hr. Carsten Hansen jo også et ansvar for at tale med sine partikolleger, der sidder rundtom i byrådene, om, hvordan de prioriterer.
Han har også et ansvar for at sikre, at ledelsesforholdene er i orden i Københavns Kommune, hvor Socialdemokratiet sidder med overborgmesterposten, ligesom man i Århus, hvis ledelsesforholdene ikke er i orden med hensyn til at tilse, at de ældre behandles på en ordentlig måde, har et ansvar for, at der så gribes ind.
Der sidder Socialdemokratiet med borgmesterposten.
Det er, fordi jeg jo ved, at Socialdemokratiet sidder med de her vigtige borgmesterposter, at jeg er lidt interesseret i at vide, om Socialdemokratiet er med på en linje, der hedder, at vi går ind og styrer meget skrappere på det område af hensyn til den enkelte ældre.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Kommunerne bliver holdt i en klar spændetrøje, når der lægges skrappe rammer fra Finansministeriets side for, hvad man kan anvende ude i kommunerne.
Det er der slet ikke nogen tvivl om.
Det er faktisk også det, der giver sig udtryk i den manglende kvalitet i den offentlige service, vi ser i dag.
Vi ser manglende kvalitet i skolerne, vi ser manglende kvalitet for vores ældre, vi ser manglende kvalitet hele vejen rundt.
Jeg synes, at regeringspartierne mangler at forholde sig til, hvordan vi skal løse alle de problemer, som en efterhånden nedslidt offentlig sektor viser danskerne.
Britta Schall Holberg (V), 2006-06-02:
Der er stillet 15 spørgsmål til ministeren, som alle giver udtryk for den fleksibilitet, der er i dette lovforslag, uanset de myter, der har dannet sig om det.
Det understreges i lovforslaget og i svarene, at en skole helt kan fravælge at lade eleverne gå til eksamen; at den skole, der ønsker at fravælge kristendom som eksamensfag, kan gøre det; at elever med vanskeligheder efter aftale mellem skolelederne, eleverne og forældrene kan gå op kun i enkelte fag; at elever med særlige behov kan få den hjælp ved eksamen, som også er sikret i folkeskoleforliget.
Jeg skal i øvrigt henvise til alle spørgsmålene til ministeren, som – for at perforere myterne, om jeg så må sige – vi har bedt om at få optrykt i betænkningen.
Og jeg kan anbefale alle, der er usikre på, hvad dette lovforslag egentlig handler, og er usikre på, om det er så fleksibelt, som jeg giver udtryk for, at læse svarene fra ministeren.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi sikrer os, at så mange unge som muligt får en uddannelse, det er vi vel enige om alle sammen.
Til gengæld kan vi vel også være enige om, at de skal have den uddannelse, de skal have, og ikke en, der måske er for svær for dem på forhånd.
Det er ikke alle elever, der skal gå i gymnasiet, og det er faktisk det svar, jeg har til ordføreren, der stiller spørgsmål her.
Jeg synes, det er helt relevant at sige, at de elever, der ikke har en eksamen i et fag, skal op til den, inden de kommer i gymnasiet.
Per Clausen (EL), 2006-06-02:
Så må fru Britta Schall Holberg vel også erkende, at konsekvensen af denne ændring er, at der nu bliver lagt et i hvert fald forstærket pres på skolerne for at etablere eksamensordninger for på den måde at bringe deres elever i en anden situation eller i en bedre situation med hensyn til at fortsætte på en ungdomsuddannelse.
Det kan være, at man har lavet denne ændring for at bringe alle på samme niveau, men jeg vil gerne høre, om der er nogle konkrete problemer?
Kender man til konkrete problemer, som er baggrunden for, at man laver den her ændring, eller er sandheden, at den her opgave med at vurdere elevernes kvalifikationer i forbindelse med gymnasiet har de friskoler, som ikke har haft eksamen, været i stand til at afklare med de efterfølgende ungdomsuddannelser uden nogen problemer, der gør det rimeligt at lave det her indgreb?
Britta Schall Holberg (V), 2006-06-02:
Jeg kan bekræfte, at sådan er det, og det sker i lighed med alle andre elever, som ikke har de fornødne kvalifikationer til at komme i gymnasiet, så der er ingen forskel her.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at der ikke nødvendigvis behøver at have været problemer, fordi man ønsker at sige, at de unge, der skal gå i gymnasiet, skal tage en prøve.
Jeg synes, at følgeslutningen er forkert.
Per Clausen (EL), 2006-06-02:
Jeg skal bare bede Venstres ordfører, fru Britta Schall Holberg, om at bekræfte, at hvis der er en skole, der vælger ikke at have eksamen, så betyder det, at de elever, der forlader den skole, skal til en optagelsesprøve, inden de kan starte på et gymnasium, uanset om man i samarbejde med den pågældende friskole og de gymnasier, der ligger i området, har mangeårige gode erfaringer med, at man godt kan løfte den opgave uden at gennemføre sådan en optagelsesprøve.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Med den meget store respekt, som jeg har for fru Britta Schall Holberg, må jeg sige, at det svar, hr. Per Clausen fik, altså var helt sort og helt uforståeligt.
Hr. Per Clausen spurgte, om der er konstateret problemer med, at elever fra eksamensfri skoler går i gymnasiet uden en optagelsesprøve.
Har der været konstateret den slags problemer, ja eller nej?
For fru Britta Schall Holberg tager ordet i dag for at sige, at hun gerne vil forhindre myter.
Jeg har ikke hørt nogen myter om det her forslag, tværtimod var der jo stor præcision under førstebehandlingen og andenbehandlingen, som gjorde det klart, at det her handler om, at enten har man hele folkeskolens pakke, eller også har man det ikke.
Og hvis man ikke har det, så er der obligatorisk adgangsprøve til videreuddannelse og skærpet tilsyn.
Så har man lavet sådan nogle forskønnende undtagelser, men hvad er det for nogle myter, fru Britta Schall Holberg henviser til, og kan vi få et svar på hr. Per Clausens spørgsmål?
Jamen det kan blive endnu værre.
Det kan jo være, at gamle ministre går igen på deres tidligere område, og så kan de se, hvor slemt det kan blive, nemlig at man får trukket en skole frem, som er helt anderledes end den skole, ministeren selv har været med til at lovgive for, og end den skole, Venstre selv har støttet ved skoleforlig på skoleforlig på skoleforlig.
Der er vi jo inde ved kernen, nemlig at det er Venstre, der har svigtet skolesagen.
Det er Venstre, der har givet plads til, at den mest centralistiske skoletænkning hos De Konservative, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne er blevet til skolepolitik i dagens Danmark.
Men det er sagen uvedkommende, for jeg kan forstå, at ministeren ikke vil diskutere det, det bliver bare kategoriseret som lavpolemik.
Kan vi sidst og ikke mindst få ministerens tilsagn om, at den revision af trinmål og slutmål sker i respekt for den brede faglighed og for den karakter, som trin- og slutmål har i dag, og ikke med henblik på at ministerens test kan teste den snævre faglighed, som it giver mulighed for?
Bertel Haarder (V), 2006-06-02:
Jeg kan jo ikke lade være med at glæde mig over, at det, som fru Margrethe Vestager her kan stille op med over for Folketingets brede flertal, ikke er andet end lavpolemik, som handler om, at det åbenbart skulle være den nuværende regerings skyld, at der er et stort frafald på erhvervsuddannelserne.
Hvis jeg ikke tager fejl, så er de erhvervsuddannelser blevet lovgivet for i fru Margrethe Vestagers tid.
Sådan er det jo, når tidligere ministre bliver hængende i deres gamle område, så risikerer de at blive hængt op på deres tidligere gerninger, og det vil jeg da gerne gøre ved denne lejlighed.
Margrethe Vestager (RV), 2006-06-02:
Det er jo selvfølgelig helt åbenlyst, at jeg kan tage fejl og sige noget, der er forkert.
Men det forekommer alligevel underligt, når nu det tilsyneladende er ret velfungerende i dag med overgangen fra friskoler til videreuddannelse, at man så fra statens side siger, at det skal være obligatorisk at tage en adgangsprøve, når der ikke er nogen problemer i dag med at finde ud af, om de unge har de fornødne kvalifikationer – fru Britta Schall Holbergs egne ord – til faktisk at gå fint og flot igennem gymnasiet.
Derfor kan det her forslag jo ikke handle om andet, end at man vil lægge så hårdt et pres på de skoler, der har valgt at være eksamensfri, ved både at lave obligatoriske adgangsprøver og skærpet tilsyn, at man tvinger dem til at tage hele folkeskolens prøvepakke.
For alternativet er jo, at enkeltelever skal stemples til at være dårlige til at vælge fra, frem for at den enkelte elev kan stræbe efter at blive god nok til at vælge til.
Det er jo det, der er det skræmmende ved regeringens uddannelsespolitik.
Afstemning