runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Der fik jeg at vide, at man ikke mente, at de puljer havde betydning længere.
Det er da selvfølgelig en mulighed, som man kunne overveje.
Men jeg vil prøve med et helt andet, men også dybt alvorligt emne, og det er fjernelsen af vores miljøbistand til Østeuropa.
Den har ikke været inde i debatten i dag.
Det er kun ulandsbistanden, vi stort set har bemærket.
Den er parkeret ovre i den der § 35.
Det er noget af det bedste arbejde, vi overhovedet gør
internationalt til fordel for dansk industri, som jo må være en af fru Gitte Seebergs interesser.
Det er desuden et arbejde, hvor vi er med til at kvalificere de lande til at blive medlemmer af EU, hvor vi er med til at give dem et bedre miljø, som også kommer os selv til gode.
Vi er med til at give Danmark prestige og skabe et godt navn for Danmark i Østeuropa osv. 668 mio. kr. er flyttet over i § 35, og vi har ikke kunnet få at vide i Miljøudvalget, hvor vi har haft ministeren i samråd, eller i Finansudvalget, om det er meningen, at de penge igen kan føres tilbage. Er det noget, den konservative ordfører kan svare på?
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Det er jo altid med en vis forventning, at man ser hr. Ole Sohn gå på talerstolen, måske med et spinkelt håb om, at nu kommer der da sådan lidt visioner fra den gamle venstrefløj, som vi måske kan lade os inspirere af.
Og hvad var det så, man hørte?
Hvad var det, man hørte, der var SF's bud på en ny finanslov, på løsninger af en moderne tids problemer?
Hr. Ole Sohn påstod oven i købet, at det ville føre til besparelser.
Der var ikke nogen bud på nytænkning.
Men hr. Ole Sohn og Det Konservative Folkeparti er jo meget enige om, at et af de væsentlige problemer er, at vi skal have integreret indvandrerne på vores arbejdsmarked på en positiv måde.
Det vil vi meget gerne samarbejde om, og som det også er sagt af andre, kommer der et integrationsudspil fra regeringen i løbet af meget kort tid, så vi virkelig kan få sat gang i den udvikling.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål til hr. Ole Sohn, som interesserer sig meget for Bonnerupudvalget.
Jeg kan forstå, at hr. Ole Sohn er meget enig med Bonnerupudvalgets vurderinger.
Men er hr. Ole Sohn så også enig i, at et af elementerne er at skabe bedre økonomisk incitament for indvandrerne til at tage et job på det danske arbejdsmarked?
Margrethe Vestager (RV), 2002-02-01:
Det er selvfølgelig sådan lidt rørstrømsk og sentimentalt, men alligevel vil jeg mindes det faktisk udmærkede samarbejde, jeg havde med De Konservative, mens jeg var minister.
En af de meget væsentlige ting, som den konservative ordfører gjorde på området, var at holde os fast på væsentlige prioriteringer inden for naturvidenskab, i forhold til uddannelseskvalitet og i forhold til at få en bedre vejledning, hvor der på konservative initiativer blev lagt op til en generel vejledningsreform.
Alle disse ting kan vi ikke se i regeringens politik, og det synes jeg er ærgerligt.
Jeg håber, at ordføreren vil give os tilsagn om, at den samme intensive, konstruktive, kritiske ordførerlinje fra Det Konservative Folkeparti under den forrige regering vil blive videreført, for det var værdifuldt.
Det er ærgerligt, at vi ikke kan se det i det finanslovforslag, vi drøfter i dag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-02-01:
Kristeligt Folkeparti fik den regering, de bad om, indledte hr. Ole M. Nielsen med.
Man havde jo næsten håbet, at hr. Ole M. Nielsen havde startet med at sige: Af skade bliver man klog.
Nu er der jo ikke sket så meget endnu.
Jeg hørte også, hvad det er for elementer, som hr. Ole M. Nielsen og Kristeligt Folkeparti ønsker pillet ud af denne her finanslov, og de fleste punkter er vi sådan set enige i.
Jeg vil blot sige, at det undrer mig, og det har undret Socialdemokratiet og mange socialdemokrater, lige så vel som jeg egentlig også tror, at det undrer en del mennesker, der er medlemmer af Kristeligt Folkeparti, at man kan støtte en regering, som allerede i valgkampen meldte ud, hvad det var for nogle stramninger, man ville lave på udlændingepolitikken, hvad det var for nogle stramninger, man ville lave på udviklingsbistanden.
Det er de svageste lande i verden, der må holde for, og det er de svageste befolkningsgrupper i verden, der må holde
for, for at finansiere et i øvrigt fornuftigt perspektiv, nemlig ventelister til sygehuse
Det til trods for, at der så stadig væk vil være nogle medicinske patienter, som får lov til at ligge og kukkelure på sygehusene, fordi de ikke får behandling og støtte via den finanslov, som regeringen nu vil trumfe igennem på de fattigste landes bekostning.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil foreslå, at man prøver at undersøge - det er der måske foretaget undersøgelse af, men hvis ikke bør det gøres - hvor mange af de flygtninge, som er blevet repatrieret, som er blevet, og hvor mange der er kommet tilbage igen.
Det er utrolig få, der vender tilbage igen.
Men de få skal jo ikke afskæres muligheden for det, hvis det viser sig, at de ikke kan få mulighed for at virke i deres hjemland.
I modsætning til Dansk Folkeparti betragter jeg faktisk indvandrere og også flygtninge som ressourcer.
Vi har jo valgt i det her samfund at sige, at de skal forsørges af de offentlige kasser.
Det er noget, vi også har medvirket til i kraft af debatten.
Det er også lige for at svare hr. Jens
Rohde.
Vi har alle et ansvar.
Det mener jeg faktisk ikke der er nogen politiker der kan frasige sig.
Vi har alle ansvaret
for, at debatten om udlændinge er kørt af sporet.
Jeg mener, den er kørt af sporet.
Jeg håber, at den er på vej tilbage på sporet, fordi flere og flere nu er kommet til den erkendelse
- mere eller mindre i hvert fald - at vi er nødt til at gøre noget omkring integrationen, og hvis det kan blive omdrejningspunktet, tror jeg også, man får en meget mere konstruktiv debat. Om det med arbejdsmiljøafgifter vil jeg sige, at en afgift ikke kan forbedre arbejdsmiljøet, medmindre den kan løftes af, hvis man lever op til et bedre arbejdsmiljø, og det er det, der er mekanismen, eller rettere sagt: Det er det, der skal være mekanismen i den. Hvis ikke den virker sådan, skal det bureaukrati, der har været omkring den, fjernes, sådan at afgiften har den effekt, at man forbedrer arbejdsmiljøet.
Og når man forbedrer det, skal man selvfølgelig ikke betale afgiften.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-01:
Allerførst til hr. Kim Andersen.
Det er jo regeringen, der har lavet koblingen mellem ulandsbistanden og sundhedsvæsenet, og den kobling er vi aldeles uenige i.
Bevillinger forhandles typisk i forbindelse med amtsforhandlinger, og på det seneste er området tilført 1,8 mia. kr. ekstra som følge af en forhandling mellem den daværende regering og Amtsrådsforeningen.
Det vil sige, at der tilføres midler i stort omfang allerede i dag, og vi er rygende uenige i den kobling, der hedder, at man skærer på ulandsbistanden til gavn for de fattigste på kloden for at give til det danske sundhedsvæsen.
Vi er uenige i den prioritering, det tror jeg er fremgået
meget klart.
Til hr. Lars Barfoed: Jamen regeringens erhvervspakke er jo en opinionsundersøgelse.
Der har man jo taget, hvad organisationer og andre særinteresser har prioriteret højt, og så har man hugget af og tjekket af, og så har man sat det sammen i en pakke på 500 mio. kr.
Det er jo en opinionsundersøgelse.
Der er jo ikke noget med, hvor man i øvrigt forudser, at Danmark som videnssamfund skal være henne om 10, 20, 30 år.
Kim Andersen (V), 2002-02-01:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Helveg Petersen går mere op i nogle politiske koblinger mellem besparelser og udgiftsforøgelser på nogle tiltrængte velfærdsområder.
Nu var der meget på den ene side og på den anden side i hr. Morten Helvegs svar til mig vedrørende Det Radikale Venstres medvirken til at øge sygehusbevillingerne med 1,5 mia. kr., men vil hr. Morten Helveg Petersen ikke gøre mig den tjeneste herfra klart at sige, om De Radikale med den finansieringsplan, der foreligger, er tilhængere af og vil medvirke til, at der tilføres sygehusene yderligere 1,5 mia. kr., således at ventetiderne kan nedbringes og folk kan blive behandlet for deres lidelser, eller om man ikke vil på grund af nogle principielle overvejelser om finansieringen.
Ja til positivt at nedbringe ventelisterne og tilføre sygehusene midler eller nej af hensyn til nogle principielle politiske overvejelser.
Det må der kunne svares klart på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-01:
Jeg må allerførst sige til hr. Lars Barfoed, at selv med den seneste stramning af momskredittiderne, som blev foretaget, nåede Danmark dårligt nok ned på gennemsnittet for, hvad der gælder i EU.
Så når hr. Lars Barfoed begynder at snakke om, at rammevilkårene skal være i orden, så er vi selvfølgelig enige.
Men når vi, hvad angår momskredittider, oven i købet, så vidt jeg husker, ligger en smule over EU-gennemsnittet, og regeringen med sit nye forslag vil hæve det yderligere, så synes jeg, man mangler et meget væsentligt argument i den debat, når vi oven i købet ligger over EU-gennemsnittet.
I Det Radikale Venstre er det ikke sådan, at vi lader opinionsundersøgelser være grundlaget for den erhvervspolitik, vi ønsker at føre.
Det kan godt være, vi har forskelligt syn på det - Det Konservative
Folkeparti i forhold til Det Radikale Venstre eller i hvert fald regeringen som helhed
Det kommer da an på den udvikling, man vil have og vil tilstræbe og vil give incitamenter til.
Det må da være det, der er det politiske indhold i det.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Jeg kan forstå, at hr. Morten Helveg Petersen ikke rigtig vil give et bud på, hvordan sådan en opinionsundersøgelse ville falde ud.
Det tør jeg godt, og jeg er ret sikker på, at jeg har ret.
Hvis hr. Morten Helveg Petersen og jeg lavede en undersøgelse blandt danske små og mellemstore virksomheder og spurgte dem: Hvad vil I helst have, mere miljøstøtte til Østlandene eller regeringens vækstpakke?
Så er jeg helt sikker på, at man ville foretrække regeringens vækstpakke.
Men jeg kan da godt forstå, at hr. Morten Helveg Petersen har et problem med det her, for det er jo hr. Morten Helveg Petersens parti, som sammen med Socialdemokratiet år efter år har påført danske virksomheder og ikke mindst de små og mellemstore virksomheder øgede omkostninger og forringet kredittiderne. Det er det, den her regering nu vender om.
Det er der i allerhøjeste grad perspektiv i.
Der er enorme perspektiver i at tilbyde danske virksomheder bedre rammevilkår og lavere omkostninger, for så kan de bedre konkurrere også i udlandet, og så får vi vækst og drift i dansk erhvervsliv og mere eksport.
Så der er masser af perspektiv i regeringens vækstpakke.
Langt mere perspektiv end i det, der var i den regering, som hr. Morten Helveg Petersen støttede, som kun betød stadig stigende omkostninger for virksomhederne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-01:
Hr. Kim Andersen bruger selv ordet jammerdal, men det er for stærkt et udtryk til, at jeg vil bruge det.
Hvad angår spørgsmålet om de 1,5 mia. kr. til sundhedsvæsenet, sagde jeg i min ordførertale, at vi er principielle modstandere af den sammenkædning, regeringen har foretaget mellem at skære i ulandsbistanden og tilføre sundhedsvæsenet ekstra midler.
Det, der er behov for, er uddannelse af flere læger.
Det er det mest akutte problem i sundhedsvæsenet i dag.
Og vi peger på, at der ingen sammenhæng er i regeringens forslag, når man på den ene side ønsker at tilføre et område flere midler og samtidig beskærer uddannelse af læger, som vi har så utrolig stort behov for.
Jeg skal ikke gå ind og vurdere, om det er decideret forkert at tilføre et område flere midler og da slet ikke sundhedsvæsenet, men jeg peger på, at sammenkædningen er forkert, og vi er principielle modstandere af den.
Så spørger hr. Lars Barfoed, hvad de mindre og mellemstore virksomheder ville foretrække, hvis man foretog en opinionsundersøgelse blandt dem, og det skal jeg da lade stå åbent.
Det, vi siger fra radikal side, er: Hvor er det, der er mest udsyn, hvor er det, der er mest perspektiv på lang sigt?
Er det momskredittider frem for eksempelvis miljøstøtte til Østeuropa?
Ja, vi er ikke i tvivl for vores vedkommende.
Vi synes, at det er snæversynet, vi synes, det er indadvendt, at man peger på tiltag som momskredit, samtidig med at man sløjfer miljøstøtte, der bl.a. kan hjælpe danske virksomheder ud på vigtige vækstmarkeder i fremtiden.
Det er uden udsyn, og det er det, der er vores kritik.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Det er hr. Morten Helveg Petersens højst overraskende syn på dansk erhvervspolitik, som kalder mig frem her, for det synes
Nu har regeringen fremlagt en stærkt vækstorienteret erhvervspolitisk plan, som på en lang række områder forbedrer rammevilkårene for danske virksomheder, ikke mindst de små og mellemstore virksomheder, og så skal man høre hr. Morten Helveg Petersen sige, at det er - jeg må forstå det sådan - nærmest perspektivløst
, når man, som hr. Morten Helveg Petersen siger det, hellere vil give længere momskredittider end miljøstøtte til Østlandene.
Må jeg godt spørge hr. Morten Helveg Petersen, hvis nu vi spurgte sådan et bredt udsnit af mindre og mellemstore danske virksomheder: Hvad vil I helst have?
Regeringens vækstpakke, som bl.a. indeholder bedre momskredittider og en lang række andre tiltag, der betyder lavere omkostninger for dem, eller vil I foretrække, at vi ophæver den og så i stedet for forbedrer miljøstøtten til Østlandene?
Hvad tror hr. Morten Helveg Petersen, de små og mellemstore virksomheder ville foretrække?
Kim Andersen (V), 2002-02-01:
Jeg lyttede med interesse til den radikale ordførertale, og jeg kan forstå, at vi med finanslovforslaget jo nærmest er havnet i en endegyldig jammerdal, både hvad angår indhold og proceduren for finanslovens behandling.
Nu havde vi tidligere i dag en diskussion med den socialdemokratiske ordfører om et af velfærdssamfundets kernepunkter: sundhedsvæsenets tilstand, og der kunne vi igennem den lange diskussion drage den slutning, at Socialdemokratiet mente, at 1,5 mia. kr. i tilførsel til sygehusene ville medføre, at de forkerte patienter ville blive behandlet, og at der derfor nærmest var risiko ved at tilføre sygehusvæsenet yderligere midler.
Jeg vil derfor spørge hr. Morten Helveg Petersen, om Det Radikale Venstre ikke vil støtte, at sygehusvæsenet tilføres de 1,5 mia. kr., som er foreslået i regeringens finanslovforslag?
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Hr. Morten Helveg Petersen og jeg kan blive enige om én ting, og det er, at man ikke skal føre politik baseret på opinionsundersøgelser.
Men vi kan ikke blive enige om, at man ikke skal interessere sig for, hvad folk mener, og ikke mindst interessere sig for, hvad berørte virksomheder mener om den erhvervspolitik, der føres. Jeg synes egentlig, det er meget relevant, når det nu drejer sig om virksomheders rammevilkår og spørgsmålet om, hvad der tjener virksomhederne bedst, hvilke rammevilkår der er mest afgørende for deres fremtid og deres vækstmuligheder, at interessere sig for, hvordan de virksomheder selv vurderer den situation.
Dér er det, jeg er ret sikker på, at hvis virksomhederne selv skal vurdere, hvilke rammebetingelser der gavner dem mest, så er det de rammebetingelser, vi vil forbedre, når regeringens vækstpakke bliver gennemført, snarere end hr. Morten Helveg Petersens ønske om mere miljøstøtte til østlandene.
Der er klart mere perspektiv i regeringens vækstplan end i de tanker, som hr. Morten Helveg Petersen har.
Så det er altså ikke et spørgsmål om at føre politik baseret på opinionsundersøgelser, det er et spørgsmål om at interessere sig for en dialog med erhvervslivet og lytte til, hvordan de selv vurderer deres rammebetingelser.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil gerne stille hr. Kristian Thulesen Dahl et spørgsmål, som, så vidt jeg erindrer, ikke var med i ordførertalen, men som har været meget aktuelt i de seneste dages debatter.
Det er spørgsmålet om Den Særlige Pension.
Jeg har set, at Dansk Folkeparti foreslår, at man annullerer den, sådan at den kan kastes ud i forbrug.
Regeringen foreslår, at man ændrer den fra at være en socialt afbalanceret ordning til at være en individuel ordning.
Og jeg har ikke helt forstået, om Dansk Folkeparti i virkeligheden støtter det eller ej.
For sådan som jeg har forstået det, mener Dansk Folkeparti ikke, at der skal gives skatteforhøjelse til de laveste.
Men det, der er
omkring Den Særlige Pension, er denne her Robin Hood-model, hvor vi alle sammen indbetaler 1 pct. og udbetaler det samme til alle
, men når man ændrer ordningen til, at den, der indbetaler, får det samme udbetalt, så betyder det følgende for nu at tage et eksempel: Et folketingsmedlem som eksempelvis fru Pia Kjærsgaard ville få 110.000 kr. mere ud af det, mens hendes tidligere kollega i hjemmehjælpen ville miste 50.000 kr. ved ordningen.
Er det en socialt afbalanceret politik, som Dansk Folkeparti kan stå inde for?
Karen J. Klint (S), 2002-02-01:
Til hr. Kristian Jensen: Jeg spurgte ikke til begrebet lovkvalitet, for jeg tror faktisk, vi alle er enige om, at vi skal have gode råd for at få lovkvalitet, og at vi skal være i dialog med befolkningen og med mange råd og nævn og erhvervsinteresser, når vi laver lovgivning.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Jeg tror, at jeg har svaret en del gange, hvor fru Gudrun Laub ikke har været tilkaldt til salen, at vi i den socialdemokratiske-radikale regering har været optaget af at indgå aftaler med Amtsrådsforeningen, som står for sygehusene, for at få nedbragt ventetiderne.
Der er til det samlede sygehusvæsen afsat yderligere 2 mia. kr.
Det ligger helt i forlængelse af, hvordan SR-regeringen arbejdede gennem 1990'erne og i begyndelsen af dette århundrede, faktisk med en stadig indsats af flere ressourcer i et sundhedsvæsen omsat på baggrund af i øvrigt ganske betydeligt færre færdiguddannede læger, end det kunne have været tilfældet, hvis man havde optaget et tilpas antal lægestuderende tilbage i VK-regeringens tid i 1980'erne.
Vi har gjort den indsats, som vi vil følge op på.
Vi synes, at det, der lægges frem, ikke er overbevisende.
Det, der lægges op til med den 1,5 mia. kr., er ikke en overbevisende måde at fordele på.
Den ønsker vi ikke at tage ansvaret for.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til fru Line Barfod må jeg sige, at der bliver nok brug for en ordbog af en eller anden art, hvis fru Line Barfod mener, at der ét eneste sted i finanslovforslaget står noget som helst om tvangsudlicitering, som fru Line Barfod netop sagde heroppefra.
Tvangsudliciteringer arbejdes der ikke med.
Der arbejdes med et ønske om at opfordre til udbud, og der arbejdes med et ønske om, at virksomheder skal have ret til at udfordre kommuner, amter og andre.
Der er nedsat en arbejdsgruppe under Beskæftigelsesministeriet, og på syv områder, bl.a. bedre integration og spørgsmålet om de målrettede uddannelser, arbejdes der på at få flere i arbejde.
Der kommer en handlingsplan i løbet af i år, og her har vi gennemtænkt, på hvilke områder vi ønsker at styrke indsatsen for netop at få flere i arbejde.
Jeg kan sige, at det ikke er vores holdning, at fordi folk passerer aldersgrænsen 48 år, bliver de lige pludselig svage og skal have støtte for at komme i arbejde.
Vi må gå ud fra, at folk har et fuldt og helt arbejsliv, som også fortsætter efter de 48 år, og derfor mente vi ikke, at der var nogen grund til at forlænge servicejobordningen, hvor man jo skal give de mennesker, der skal ind i servicejob, en pulje på 100.000 kr. med i bagagen.
Vi mente heller ikke, at der var nogen grund til at vente til den 1. januar, hvor den udløb, som det ellers var meningen, men at vi kunne stoppe for nyansættelsen allerede nu.
Men de, der allerede er kommet i servicejob, får selvfølgelig lov til at fortsætte det forløb, de er i gang med.
Til fru Bodil Kornbek vil jeg bare sige: Jeg synes, der er kommet så mange evalueringer af den frie ungdomsuddannelse, at der for mig at se intet problem er i at lukke for tilgangen til ordningen nu.
For to tredjedeles vedkommende, så vidt jeg husker - det kan vi slå op bagefter - men i hvert fald for over halvdelens vedkommende er det bare en omvej til almindelig uddannelse eller almindelig beskæftigelse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Jensen, om han ikke er enig i, at den diskussion, der er om satspuljen, jo fuldstændig klart viser, hvorfor den satspuljeordning er så horribel og urimelig, som den er.
Der er et forlig fra 1990, og et parti har været ude af Folketinget og er kommet ind igen, men det er fortsat med i forligskredsen.
Det var i 1990 med til at lave et forlig, hvor man tager 0,3 pct. af overførselsindkomsterne, herunder dem til pensionisterne, og putter dem ind i en særlig pulje, som en særlig kreds af logepartier kan sidde og fordele.
Hr. Kristian Jensen og Venstre må acceptere, at det system skal vi have gjort op med, så vi får normaliseret forholdene og kan foretage den prioritering, som skal foretages, så de svageste her i samfundet får en ekstra håndsrækning.
: Her reserverer vi en særlig pulje på 0,3 pct., som i forvejen skal gå til de svageste, og det er i øvrigt de penge, regeringen vil indfri valgløfterne til de svageste grupper i samfundet med.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-01:
Tænk, jeg er helt enig i et af de svar, jeg fik af hr. Kristian Jensen, nemlig at alt det, Venstre ønsker på uddannelsesområdet, ikke kan klares med massive besparelser. Men med den erkendelse undrer det desto mere, at der er tale om massive besparelser.
Men den frie ungdomsuddannelse behøver åbenbart ikke nogen vurderinger eller opsamling af noget som helst, for den er jo allerede væk.
Hvordan hænger det sammen med de massive udmeldinger om vidensamfundet, hr. Kristian Jensen og Venstre ellers har?
Jeg går ud fra, at hr. Kristian Jensen er klar over, at med disse besparelser vil det blive endnu dyrere at samle op på det, man godt kunne tænke sig.
Det viser jo al erfaring.
Så kunne jeg godt tænke mig til sidst at spørge: Hr. Kristian Jensen sagde i sit indlæg, at man gerne vil lytte til kritik.
Men med de svar, der kommer på uddannelsesområdet, vil regeringen og Venstre så andet end at lytte?
Line Barfod (EL), 2002-02-01:
Jeg tror, at Venstre bør overveje at udgive en særlig ordbog både til vælgerne og til os andre over, hvordan de ord, man bruger fra Venstres side, skal forstås, for de skal åbenbart ikke forstås sådan, som de fleste af os her har forstået dem.
Når man taler om effektiviseringer i den offentlige sektor og styrkelse af uddannelsessystemet, betyder det massive nedskæringer på uddannelsessystemet; når man taler om frit valg til de ældre, betyder det tvangsudlicitering til private firmaer, og når man taler om beskæftigelse og flere i beskæftigelse, betyder det jobtræning og tvangsaktivering.
Hr. Kristian Jensen sagde tidligere i sit svar til mig, at man ikke ønskede forskellige puljeordninger til folk over 48; man ønskede rigtige job.
Men hvor er de tiltag, der kommer med de rigtige job?
Servicejobordningen går netop ud på, at folk kommer i arbejde med de samme løn- og arbejdsforhold som de kolleger, at de kommer i arbejde på lige vilkår.
Derimod betyder de jobtræningsordninger og beskæftigelsesordninger, som regeringen sætter i gang, at de kommer i arbejde på nogle helt andre vilkår.