Svend Erik Hovmand (V), 1997-11-04:
Må jeg allerførst takke for en relativt positiv modtagelse af det forslag, som er fremsat fra Venstres og De Konservatives side.
Må jeg dernæst til ministeren, som først kommenterede forslaget, sige, at vi jo havde forventet, at regeringen levede op til den dagsorden, som et stort flertal her i Folketinget vedtog den 30. april 1997.
Af den fremgår det: »... at man med virkning fra folketingsåret 1997-98 skal lade samtlige relevante lovforslag indeholde en opgørelse af, hvor meget administrativt mer-/mindrearbejde loven og de efterfølgende regler giver virksomhederne i lighed med de erhvervsøkonomiske, miljømæssige og provenumæssige konsekvenser.« Det ses ikke at fremgå af en række af de lovforslag, som regeringen allerede har fremlagt.
Hvor er regeringens løfte blevet af?
Jeg har godt noteret mig, at regeringen her for et kvarters tid siden omdelte en redegørelse til Folketinget.
Det er noget sent i forhold til den afleveringsfrist, der hedder den 1. november, men o.k., fair nok, ingen problemer i det.
Men det, der er problemer i, er, at regeringen ikke selv lever op til kravet om en erhvervsvurdering eller en administrativ vurdering af de enkelte relevante lovforslag.
Det vil vi naturligvis vende tilbage til.
Ministeren vil i øvrigt ikke gå ind i en positiv behandling af det her forslag, siger han, fordi regeringen ikke vil lade sig binde.
Jamen altså, jeg vil da gerne sige til ministeren - og det er også et svar til hr. Kim Behnke - at vi naturligvis udmærket kan se på pind 2, hvis det er det, det handler om.
Men vores udgangspunkt er præcis det samme, som fremgår af dagsordenen af den 30. april 1997, som regeringen selv stemte for, nemlig, og nu citerer jeg: »at man med virkning fra folketingsåret 1997-98 skal lade samtlige relevante lovforslag indeholde en opgørelse ....« osv. Det er faktisk den formulering, som vi er gået efter.
Det er det, vi har tænkt på, da vi sagde, at man skal have en obligatorisk anvendelse af erhvervspanelet.
Må jeg så sige, at hr. Jacob Buksti jo ikke overraskende var negativ i forhold til ministerens linje, og det er der jo så ikke noget at gøre ved.
Hvis regeringen absolut vil være negativ over for fornuftige tiltag i denne retning, jamen o.k., så må regeringen og regeringspartierne jo om det.
Jeg kan bare hilse og sige fra erhvervslivet - jeg skal ikke tage patent på deres synspunkter, men alle dem, jeg har mødt, synes faktisk, at regeringspartierne med Socialdemokratiet i spidsen er meget, meget aktive til at tale om nedbringelse af de administrative byrder, men meget, meget passive, når det drejer sig om konkret handling.
Der må vi så sige til dem, at vi havde store forventninger, da vi helt tilbage til 1994-95 foreslog, at en reduktion af de administrative byrder indgik i finansloven.
Det skete også, og det blev også vedtaget med tilslutning fra regeringspartiet.
Vi havde da forventet og troet, at det ville bidrage til, at man så virkelig tog sagen alvorligt.
Regeringen har ikke ønsket at tage denne sag særlig alvorligt.
I hvert fald kan vi sige, at de administrative byrder, som vi selv sammen med De Konservative bad om en opgørelse over - den kom sidste år lige før jul - er på omkring 22 mia. kr.
Den 1. januar 1997 iværksatte regeringen en række
belastende ordninger for vores virksomheder, og igen den 1. april, ja, så sent som lige før sommerferien skulle man absolut have gennemført loven om sikkerhed på arbejdspladsen - med en enkelt stemmes flertal, så vidt jeg husker.
Man taler om en udgift i størrelsesordenen 1 mia. kr. for denne ene lov, bl.a. fordi der en gang om året skal udfyldes en masse skemaer til en såkaldt arbejdspladsvurdering.
Hertil kommer, at 45.000 medarbejdere - det svarer til en by på størrelse med Roskilde - nu skal på sikkerhedskurser, fordi enhver virksomhed med mere end fem ansatte skal have en sikkerhedsrepræsentant.
Jeg nævner ikke dette konkrete eksempel, fordi vi skal genoptage diskussionen - ikke hvert fald ikke på dette tidspunkt - men for at sige, at den lov næppe havde fået det udseende og var blevet så belastende for de mange mindre virksomheder, hvis erhvervslivets egne repræsentanter havde haft mulighed for at give deres vurdering af lovforslaget, inden det overhovedet kom til behandling her i Tinget.
Det samme kan man sige om en række andre erhvervsrelevante lovforslag f.eks. hele lovkomplekset om de grønne afgifter, CO2 osv.
Det er på den baggrund, at vi skal se dette beslutningsforslag fra Venstre og De Konservative.
Vi ønsker med dette forslag at etablere et permanent, obligatorisk erhvervspanel, som skal stå til rådighed for Folketinget som vejleder med hensyn til, hvor stor den administrative belastning ved erhvervsrelevant lovgivning er.
Vi mener altså, at det vil være en god idé bortset fra i helt ekstraordinære situationer, som flere har været inde på, at invitere erhvervslivets folk til at kigge os lovgivere over skulderen, inden forslaget kommer til behandling.
Der kan være særlige situationer med afgiftsforslag, hastelovgivning osv., men vi mener faktisk, at vi nu bør gøre dette til et obligatorisk led i det lovforberedende arbejde her i Tinget.
Det mener vi, fordi vi har den grundlæggende opfattelse, at de administrative byrder nu - også sammenlignet med andre lande - er blevet så store, at de er et væsentligt konkurrenceparameter for dansk erhvervsliv, og det er også et væsentligt moment, når det drejer sig om en vurdering af, om man skal starte selvstændig virksomhed eller ej.
Masser af unge mennesker, som gerne ville starte selvstændig virksomhed, afholder sig fra at gøre det.
Bl.a. fordi de administrative byrder er for voldsomme. Er vi i tvivl, kan vi se på de to seneste redegørelser, som kom i sidste uge fra de registrerede revisorer og fra Dansk Handel & Service.
Ingen i erhvervslivet er i hvert fald i tvivl, på tredje år i træk siger man, at den administrative belastning her i landet nu er så stor, at det er den væsentligste enkeltbyrde.
Så må jeg til sidst sige, at vi i denne debat har hørt mange positive bemærkninger.
Vi er naturligvis parat til at gå ind i en konstruktiv dialog om de muligheder, der ligger i dette forslag, og derfor håber jeg og tror jeg, at vi får en god debat herom i Folketingets Erhvervsudvalg, og at vi vender tilbage til en vedtagelse inden samlingens slutning.