runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2001-10-04:
Hr. Jens Hald Madsen svarede mig ikke på før, hvorvidt hr. Jens Hald Madsen er enig med hr. Per Stig Møller i det citat, der er i Ugebrevet Mandag Morgen omkring grobunden for terrorisme og fattigdom.
Det vil jeg gerne have at hr. Jens Hald Madsen svarer på.
Er hr. Jens Hald Madsen enig med hr. Per Stig Møller i det, som hr. Per Stig Møller udtalte til Ugebrevet Mandag Morgen?
Det er det første.
Det andet er, hvorvidt Venstre stadig væk står bag »Partnerskab 2000«, vores strategi for dansk udviklingsbistand, som jeg gerne vil minde om rummer både en bilateral bistand og en multilateral bistand, hvor formålet netop er at fremme demokrati og menneskerettigheder.
Det er, at man kan jo komme med mange eksempler, men CIA, som hr. Jens Hald Madsen vel tillægger stor værdi og betydning, stor objektivitet, deres vurdering af, hvordan fattigdom kan være grobund for ekstremisme og religiøs fanatisme, er, at lande med dårlige regeringer, etniske, kulturelle eller religiøse konflikter, svage økonomier og hullede grænser tilbyder den ideelle grobund for terrorisme.
Det kan vi bekæmpe
ved en aktiv bistandsstrategi, som er et led i dansk udenrigspolitik, som vi er stolte af; det er den linje, vi skal forfølge.
At Venstre og hr. Jens Hald Madsen vil skære ned i bistanden for at sende et signal til omverdenen om, at vi vil trække os ud, hænger ikke sammen med en effektiv bekæmpelse af terror og uligheder i den verden, vi lever i.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Jeg skal gøre det kort.
Det, jeg forsøger at påvise hele tiden, er, at der ikke er sammenhæng i den nuværende bistand, som vi giver til programsamarbejdslandene, i forhold til terror, fordi de lande, hvor terroren vokser op, er rent faktisk ikke de lande, som vi er programsamarbejdslande med.
Derfor forsøger jeg stille og roligt at forklare, at der muligvis ikke behøver at være en sammenhæng i, at fordi man forøger bistanden med økonomiske bidrag til de programsamarbejdslande, som vi har nu, at vi så får bekæmpet terroren, måske tværtimod. Derfor, hvis man mener noget med det her, må man forklare os, om man ønsker at udvide antallet af programsamarbejdslande til også at inddrage Mellemøsten.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-10-04:
Vi var enige.
Jeg anbefalede også regeringen at stoppe, men hr. Trøjborg, der var minister på det tidspunkt, var nede og prøve at redde de her ting ud for ikke at smadre programmerne for de her mennesker. Jeg anbefalede også den nuværende udviklingsminister, at nu var det tid.
Og der er det selvfølgelig et spørgsmål om temperament, hvornår det skal være.
Men det ændrer stadig væk ikke ved det, at det, at vi stopper en stor del af den hjælp, der var til Mugabe, og som var aftalt, ikke behøver at gå op i besparelser.
Det kan faktisk møbleres hen, hvor der er masser at gøre, og det er signalet, der er så uendelig vigtigt.
Der sidder millioner syd for Sahara på kufferten og venter, og vi er altså nødt til at forholde os helt klart til det.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Det er ikke et spørgsmål om at være klog eller mindre klog.
Det er et spørgsmål om at anerkende spillereglerne.
Og når der foregik et væbnet angreb på et NATO-land, har det udløst den reaktion, som ikke har været udløst før, nemlig at man i NATO har besluttet, at artikel 5 træder i kraft.
At der derved skulle være tale om, at alle øvrige NATO-lande fuldstændig hjerneblæste sætter sig tilbage i stolen og ikke beskæftiger sig med, hvad der foregår, for nu kommer USA og dikterer det, har jeg slet, slet ikke indtryk af fra de rapporter, der er kommet tilbage.
Jeg fremhæver netop, og det var det, jeg så gerne ville have hr. Holger K. Nielsen til at erkende, at noget af det nye, vi ser her, og det så vi ikke just i Afghanistankrigen i hvert fald, er en supermagt, der rækker hænderne ud til en bred alliance og spørger, om vi skal være sammen om det her, i stedet for at slå hårdt til og køre løbet selv.
Det er en utrolig løfterig og glædelig udvikling, men det piner selvfølgelig hr. Holger K. Nielsen, at USA her står i centrum.
Jens Hald Madsen (V), 2001-10-04:
Vores primære udgangspunkt har ikke været at skaffe penge.
Vores primære udgangspunkt har været at sørge for, at der er politisk konsekvens i den danske bistand.
Det er sådan set det, der er vores udgangspunkt. Med hensyn til Internettet vil jeg sige, at det var et eksempel på, hvordan man kunne åbne et verdensbibliotek, og jeg ved da godt, at der er lang vej dertil. Men det, man kan se, er, at f.eks. i mange af Mellemøstens lande har der været stærk begrænsning i f.eks. at få Internetadgang. Derfor siger vi i Venstre, at vi støtter det at kunne åbne samfund. Men det har ikke så meget at gøre med de nuværende programsamarbejdslande.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Jeg synes, at hr. Holger K. Nielsen har et voldsomt rod i sit billedarkiv.
Hr. Holger K. Nielsen forsøger at analogisere denne situation med Vietnamkrigen og Afghanistankrigen.
Det, der skete den 11. september, var et væbnet angreb på et NATO-medlemsland, og det udløser nogle ganske bestemte reaktioner.
Det er det, den alliance er der for.
Det har intet at gøre med det i Afghanistan eller i Vietnam.
Er man med i NATO, har man, ganske som fru Elisabeth Arnold sagde det, mulighed for at være medbestemmende, ellers har man ingen muligheder.
Det andet
har intet med den her situation at gøre.
Så ved jeg i øvrigt heller ikke, hvad der skete med billederne af den grønne skov og den sure mose - tror jeg det var.
Jeg tror, hverken at der er grønne skove eller sure moser i det her.
Grønne skove er der i hvert fald ikke noget af.
Og det forpligter at være medlem af et forsikringsselskab, også den anden vej.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-04:
Når man hører hr. Anders Fogh Rasmussens tale i dag om terrorsituationen og udlændingesituationen specielt, er der vel egentlig kun én ting at sige til det: Velkommen i klubben!
Vi har i Dansk Folkeparti igennem al den tid, vi har siddet i Folketinget, sagt nogle af de ting, som hr. Anders Fogh Rasmussen sagde for et øjeblik siden.
Det tror jeg alle i Folketinget ved.
Og godt for det, for det er aktuelle ting, det er vigtige ting, og vi byder Venstre velkommen i det arbejde, der nu ligger for i forhold til at stramme udlændingelovgivningen.
Jeg vil godt tilkendegive på Dansk Folkepartis vegne, at det forslag, som hr. Anders Fogh Rasmussen lagde op til, hvor Socialdemokratiet og Dansk Folkeparti sammen med Venstre og De Konservative skal være med til at se på udlændingepolitikken, at stramme udlændingepolitikken op, er vi med på.
Vi siger ja tak til invitationen.
Det skal være min indledende bemærkning. Så vil jeg spørge, hvordan det så på baggrund af den situation kan være, at Venstre i dag sammen med venstrefløjen kan være med i et forslag til vedtagelse, der slår på nogle lidt andre strenge, må man nok sige, eksempelvis det med, at vi skal implementere alle de konventioner, som en række regeringer ikke har implementeret endnu.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Fru Mimi Jakobsen har da fuldstændig ret i, at det da ikke i sig selv er et problem, at man har en mor, der er udenlandsk
- selvfølgelig ikke.
Det har jeg heller ikke på noget tidspunkt sagt.
Det, jeg har sagt er et problem, er, at der i Danmark er ført en politik, som har betydet, at mere end halvdelen af indvandrerne står uden arbejde.
Indenrigsministerens tænketank dokumenterer det her, og frygten, hvis man nu endelig skal tale om frygt for at blive i hr. Keld Albrechtsens sprogbrug, er jo, at problemet vil vokse i de kommende år, hvis vi ikke får gjort noget.
De bedste kommuner har jo vist løsningen.
De bedste kommuner siger: Hør, venner, her kan I ikke få bistandshjælp, men I kan få et arbejde.
De bedste kommuner har udryddet problemet, og min opfordring er, at det skal alle kommuner gøre.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
På et eller andet tidspunkt havner vi jo altid i de statistikker, hvor vi kan begynde at pille tallene på de 22.000 og de 23.000 fra hinanden og finde ud af det, når nordmænd og EU og alt det her er sorteret fra, men det tillader en kort bemærkning ikke. Jeg vil stadig væk fastholde hr. Anders Fogh Rasmussen på de oplysninger.
Jeg har intet imod statistik, og alt kan efter min mening diskuteres, men for at sige det meget populært: Mine to niecer har en græsk far.
Hr. Anders Fogh Rasmussen har selv fremhævet, at hovedparten af alle disse mennesker ønsker at blive integreret i det danske samfund.
Jamen så ligger problemet ikke i, at fordi man har en udenlandsk mor, er man et problembarn.
Og det er den tone, som jeg synes giver anledning til, at man bliver - ikke bange for tallene, men spørger: Hvorfor vælger hr. Anders Fogh Rasmussen det tal?
Er børn i sig selv et problem, fordi de har en udenlandsk mor?
Svaret er nej.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Også den oplysning er jo en statistisk kendsgerning, og det anerkender fru Mimi Jakobsen også.
Jeg kan godt sige, hvad den skal bruges til.
Den skal bruges til at fortælle noget om opgavens omfang.
Den skal bruges til at sige, at der i dag er så mange udlændinge, indvandrere i Danmark, at mange kommuner har en kolossal opgave i dag med at finde boliger og med at medvirke til, at de kan komme i job.
Det var jo det, der var hele pointen i
mit indlæg
Jeg siger: Vi er nødt til at begrænse antallet af udlændinge, der kommer til Danmark, for at vi kan få flere kræfter til at gøre noget for dem, der allerede er her, så de kommer i arbejde og ud af bistandssystemet.
Det er jo en kendsgerning, at over halvdelen af indvandrerne står uden arbejde.
Og det tal har jeg fra indenrigsministerens egen tænketank.
Det er regeringens egne tal.
Dem må det vel også være tilladt at lægge frem.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-10-04:
Men man vælger jo selv, hvilke tal man vil lægge frem.
Man plukker jo selv ud af de mange statistikker - og dem mangler vi jo ikke det her land - hvilke tal der er vigtige, og hvilke tal man vil oplyse om.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Hvad skal vi bruge den oplysning til, at hvert ottende barn er født af en udenlandsk mor? Jeg går ud fra, at det ikke giver anledning til en umiddelbar tvangsfjernelse, men hvad skal vi egentlig bruge den oplysning til?
Hvori består problemet?
Vi er enige om, at børn skal lære dansk.
De skal gå i skole.
De skal fungere i samfundet osv.
Vi kan ikke engang her tale om et arbejdsmarkedsmæssigt problem.
Der er masser, og det kunne vi jo tage fat på.
Jeg synes, at det ville være meget bedre, hvis hr. Anders Fogh Rasmussen ville bruge sin politiske indflydelse også i forhold til erhvervslivet og sige: Skulle vi så se at få ansat nogle af dem med de sjove efternavne.
Hvad skal vi bruge den oplysning om de børn til?
Jeg har ikke spor imod den.
Jeg kan bare ikke se, at den har nogen som helst mening.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Jeg må sige, at jeg ikke kan forstå, hvorfor hr. Albrechtsen tager sådan på vej.
Ganske stilfærdigt fremlagde jeg statistiske kendsgerninger, som hr. Albrechtsen ikke er i stand til at afvise, nemlig at næsten halvdelen af de personer, der bliver anholdt og fængslet for virkelig grove forbrydelser i København, er udlændinge.
To ud af tre anmeldte voldtægter i København bliver begået af udlændinge.
Vil hr. Keld Albrechtsen bestride, at de her tal er korrekte?
Det kan hr. Keld Albrechtsen ikke, for hr. Keld Albrechtsen kan slå tallene op hvor som helst.
Det, jeg så bare stilfærdigt spørger om, er: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre ved det her?
Og nu kunne jeg så udvide spørgsmålet og spørge: Hvad har hr. Keld Albrechtsen tænkt sig at gøre ved det her?
Det er ikke mig, der taler om at skabe frygt.
Jeg prøver tværtimod at tage fat i noget, som optager mange mennesker, og give et svar på, hvad man skal gøre.
Det synes jeg også at hr. Keld Albrechtsen skulle gøre.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Hr. Anders Fogh Rasmussen taler om kendsgerninger.
Hr. Anders Fogh Rasmussen kender måske udtrykket, at der findes løgn, forbistret løgn og så statistik, og det er det, hr. Anders Fogh Rasmussen er ude i.
Hr. Anders Fogh Rasmussen taler f.eks. om indvandrere, der bliver arresteret, men han glemmer at oplyse om, at der ligger undersøgelser, der dokumenterer, at det rent faktisk er sådan, at indvandrere, der bliver arresteret, i langt højere grad får afsluttet sagen med frikendelse, end når det er almindelige gammeldanskere, der bliver arresteret.
Det glemmer hr. Anders Fogh Rasmussen.
Det er rene manipulationer, hr. Anders Fogh Rasmussen kommer med, talmagi, der skal bruges i fremmedhadets tjeneste.
Hvorfor gør hr. Anders Fogh Rasmussen ikke opmærksom på, at internationale undersøgelser viser, at Danmark er det tryggeste land i verden, hvor det blandt mennesker over 70 år, altså den ældre del af befolkningen, kun er 0,8 pct., der overhovedet har været udsat for alvorlig kriminalitet, og at det er de bedste tal overhovedet i verden?
Hvorfor forsøger hr. Anders Fogh Rasmussen ikke at gøre det muligt at bevare et samfund, som er trygt, i stedet for at appellere til de laveste instinkter i menneskene?
Og jeg vil gentage: I stedet for at skabe utryghed og frygt i vores boligområder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Jeg talte ikke om frygt.
Jeg fremlagde nogle statistiske kendsgerninger.
Det må være hr. Albrechtsen, der nærer frygt for at få kendsgerningerne på bordet.
Jeg talte om noget andet.
Det er noget helt andet end at tale om frygt.
Hr. Keld Albrechtsen har vist ikke hørt efter, hvad jeg sagde.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-04:
Når man hører hr. Anders Fogh Rasmussen, må man jo stille dette spørgsmål: Hvordan kan det være kommet så vidt, at vi, der lever i verdens fredeligste land, hvilket store internationale undersøgelser dokumenterer, og at vi, der bor i et af verdens rigeste lande, skal høre, at lederen af landets næststørste parti bruger hele sin tale på at oppiske fremmedfrygt, bruger hele sin tale på at udmale et billede af, at bydele og kvarterer er i frygt?
Hvorfor ønsker hr. Anders Fogh Rasmussen at skabe denne frygt?
Hvorfor retter han et sådant angreb på de boligområder, hvor jeg f.eks. bor, nemlig i Brabrand, sammen med indvandrere og flygtninge, som jeg har som naboer i min kolonihave?
Vi lever ikke i frygt, må jeg sige til hr. Anders
Fogh Rasmussen.
Hvornår har hr. Anders Fogh Rasmussen været ude at besøge vores kvarter?
Han bor der jo ikke.
Jeg vil godt spørge hr. Anders Fogh Rasmussen: Er det frygten for at miste stemmer til Dansk Folkeparti, der nu bringer Venstre ind på denne fremmedfjendske glidebane?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Det går vel aldrig godt nok, men det går bedre.
Og det, jeg sagde, må ikke bruges til at sige, at nu skal der åbnes for politiforliget.
Det skal der ikke.
Det politiforlig er godt.
Men det er klart, at de, der er partnere i det, skal kunne følge det.
Og der er i politiforliget forskellige elementer, hvor man så følger, om det går efter det.
Jeg forstår, at det vurderes hos Rigspolitiets ledelse, at der er den bemanding, der skal være.
Det konkrete omkring en opdæmning af overarbejde vil jeg ikke begive mig ud i en besvarelse af her fra talerstolen.
Det kræver selvfølgelig, at jeg får lejlighed til at studere, hvordan det konkret ser ud, så hr. Jann Sjursen har også andre veje at gå videre med den diskussion, kan man sige, end med mig, for jeg er ikke forberedt på at kunne svare så specifikt på det.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Ja, men jeg vil da opfordre hr. Jan Petersen til at studere politiforliget lidt mere - undskyld, jeg siger det så direkte.
Men når regeringen og Socialdemokratiet nu åbenbart er indstillet på at styrke efterretningsvæsenerne, og det kan der være god grund til, så synes jeg også, man bør spørge sig selv: Er det nuværende politiforlig godt nok?
Er den ressourcetildeling, som politiet opnår, god nok i forhold til at kunne dække de opgaver, som ikke bare vedrører den direkte, om jeg så må sige, konfrontationsindsats, men også til at kunne dække de tryghedsskabende og forebyggende opgaver, som er så ekstremt vigtige for politiet, hvis de ikke bare skal blive kastet ud i at optræde som bussemænd, når der skal fejes op? Det er det, jeg mener at politiet bliver udsat for i dag med den mangel på ressourcer, med den kæmpe overarbejdspukkel, der rent faktisk er i dag.
De gør det fremragende i dag, men de har ikke de nødvendige ressourcer, og derfor er spørgsmålet mere præcist til hr. Jan Petersen: Når nu han ønsker at revurdere ressourcetildelingen til efterretningsvæsenerne, betyder det så punkt 1: Nye penge til politiet? Betyder det punkt 2: At man er villig til også at se på politiets indsats mere generelt, om man rent faktisk har de fornødne ressourcer, eller går det godt nok, som det går i dag?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Ja, vedrørende efterretningsvirksomheden står vi med en opgave om at forøge ressourcerne, ingen diskussion om det.
Det er hr. Jann Sjursen også enig i.
Jeg synes, vi skal drøfte forholdene i politiet inden for de rammer, vi har for politiforliget, herunder også, om den implementering, kalder vi det vel, over flere år af forandringerne i politiet går efter den plan, der er lagt.
Det har hr. Jann Sjursen som forligspartner i politiforliget...
Så er det derfor, jeg får spørgsmålet. Ja, men så er det jo en opfordring til dem, der er med i forliget, om at se, om forliget fungerer.
Jeg har ikke forberedt mig specielt på at redegøre for den del af politiforliget, men jeg vil godt sige, at jeg tror, at dansk politi også i disse år udvikler sig i den rigtige retning. Jeg synes, at vi kan se, ikke bare i statistikken, men også i den konkrete politifaglige indsats, at det er lykkedes at gå målrettet til værks, når vi er udsat for bandemiljøer.
Rockerkriminaliteten har vi også fået noget greb om.
Jeg synes, at der er en række af de mål, vi sætter os for dansk politis virksomhed, som nås.
Men selvfølgelig bliver den dagsorden aldrig tom, for vi lever i et dynamisk samfund, hvor dynamikken også gælder kriminalitet - desværre.
Jann Sjursen (KRF), 2001-10-04:
Det var nu ikke det, jeg havde tænkt mig at kommentere, men jeg føler anledning til alligevel at give en bemærkning til hr. Jan Petersens seneste synspunkter vedrørende spørgsmålet om barselorlov.
Jeg synes, det efterhånden forekommer mig, at også hr. Jan Petersen forsøger at indtage flere standpunkter på én gang, men lad det nu være; det kommer vi tilbage til.
Jeg vil godt tage fat på det afsnit af hr. Jan Petersens tale, der vedrører en styrkelse af efterretningsvæsenerne.
Hr. Jan Petersen understregede, at det mente han var nødvendigt, og det er det også efter Kristeligt Folkepartis opfattelse i lyset af de nye opgaver, der bliver tillagt efterretningsvæsenerne som følge af det, der skete den 11. september.
Det, som jeg måske synes er lidt sjovt, når hr. Jan Petersen siger, at vi også skal bekæmpe den kriminalitet, som er mere kendt - og der går jeg ud fra, at hr. Jan Petersen tænker på kriminaliteten i samfundet sådan i al almindelighed - så forekommer det mig forkert, at man ikke går ind og siger, at det er politiet generelt, der skal styrkes, og ikke bare efterretningsvæsenerne. Vi ved, at politiet i dag har en overarbejdspukkel, der svarer til over 600 årsværk, som skal afspadseres, og vi ved også, at der simpelt hen ikke er tid til for politikorpset at varetage de mere basale tryghedsskabende og forebyggende opgaver, som er så nødvendige.
Vil hr. Jan Petersen og Socialdemokratiet gå ind og styrke politiet også på det område?
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Jeg vil da gerne understrege, at regeringens forslag allerede er en gradvis indfasning, og derfor synes jeg ikke, at man kan misbruge den radikale gruppeformands udtalelser om det.
Det kan fru Elisabeth Arnold selvfølgelig også selv forsvare, og jeg mener også, at det kan forsvares - det, der er sagt fra fru Elisabeth Arnolds side.
Men lad det stå klart, at der er partier, der byder offentligt.
Det er også tilladt for regeringspartier.
Der er partier, der byder offentligt, som er inde i denne her proces, og det er jo ikke kun regeringen, der har fået øje på, at man kan lave gratis indfasning.
Så hr. Villy Søvndal går ind i forhandlingerne, formentlig sammen med andre partier, og ud af det håber jeg der kommer et fælles og et bæredygtigt svar, så vi får påbegyndt den her vigtige opgave for børnefamilierne.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Jeg er helt enig med den socialdemokratiske ordfører i, at de afsluttende forhandlinger ligger bedre et andet sted end i Folketingssalen.
Men jeg synes, det er rart nok sådan lige at få pointerne frem, også fordi et andet regeringsparti - nu vil jeg ikke nævne navne - i går var fremme med en antydning om, at det måske var sådan, at man var nødt til at lave et langt længere stræk i indførsel af barsel.
Det har hr. Jan Petersen ikke sagt noget om i dag, og jeg antager, at det er, fordi han synes, det ikke er en særlig sympatisk tanke at strække det.
Det er jo lidt underligt, hvis de brede kredse i befolkningen, der har brug for nogle løft på velfærdsområderne, møder den konsekvens, at de ulykkelige begivenheder i USA betyder, at velfærdsordninger for dem bliver udskudt.
Vi er som sagt også villige til at finansiere de ting, der er.
Det har vi jo altid været i SF, så det er ikke den diskussion.
Men det er afgørende, at vi fastholder den centrale velfærdsdiskussion i den kommende tid.
Jan Petersen (S), 2001-10-04:
Nu er de mere konkrete elementer i barselsprojektet selvfølgelig også noget, vi skal forhandle om, og - igen som for at understrege, at vi også kan diskutere det her - vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at det, der bliver spurgt til vedrørende forældreorloven, vel handler om at få hævet satsen.
I regeringens forslag, som jeg synes er et klogt forslag, bytter vi netop børnepasningsorlovsuger ud med barselsuger, og derved kommer der jo en højere sats.
Det et er den strategi, vi har tænkt os at forfølge.
Og så har vi - og det tror jeg er meget realistisk doseret - foreslået en gradvis indfasning.
Det har vi jo heller ikke lagt skjul på, og situationen nu understreger jo, at det også kan være klogt at indfase gradvist, uden dog at miste for det første den pointe, at vi går i gang nu, og for det andet, at der kan være andre fælles mål knyttet til processen, f.eks. det om pasningsgaranti, som jeg jo også selv fremhævede i min tale.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-04:
Åbningsdebatten er jo altid en vigtig lejlighed til at diskutere store politiske problemstillinger og fremtiden, så det vil jeg prøve på igen. Jeg vil godt kvittere for hr. Jan Petersens løfte om, at temaer som forbedrede forhold for de ældre, syge uden indkomst, manglende bolig og barsel er de centrale temaer, når finanslovforhandlingerne går i gang.
Hr. Jan Petersen nævnte så to sammenhænge i forbindelse med barsel.
Vi ser fire i SF.
Den ene sammenhæng er selvfølgelig en forlængelse kædet sammen med en pasningsgaranti.
Det ligger også i SF's udspil, der ikke tvinger nogen på en forlænget barsel, de ikke ønsker.
Det tredje tema er forældreorloven.
Det synes jeg har meget at gøre med diskussionen om de lavtlønnede grupper, nemlig sikkerheden for, at vi får en fleksibel ordning, der gør, at også lavtlønnede er i stand til at benytte sig af forældreorloven.
Jeg vil godt bede hr. Jan Petersen kommentere, om han også ser den sammenhæng.
Så var økonomiministeren oppe at nævne nødvendigheden af økonomisk sammenhæng.
Det er vi som bekendt meget opmærksomme på i SF.
Der er også mulighed for i forbindelse med en barselsfond at sikre, at det bliver overkommeligt at lave den forlængede barsel.
Men vi er meget villige til også i SF at gå ind og kigge på finansieringen.
Er der behov for en økonomisk stramning på et tidspunkt, vil vi ikke ryste på hænderne for at genindføre formueskatten.