runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Jamen det synes jeg da er godt, for nogle af de steder, hvor der er meget, meget grelle eksempler på efterladenhed på miljøområdet, er jo altså i amter, hvor også Socialdemokratiet har haft en helt afgørende eller måske endda totalt dominerende indflydelse på den linje, som har været gældende.
Derfor synes jeg, at det er meget positivt, at der herfra kommer en total afstandtagen fra den måde, man har grebet det an der.
Pointen med milen var sådan set, at vandremiler vel har det med at forsvinde på et eller andet tidspunkt.
Det ligger vel i sagens natur, at det rent faktisk er det, der sker; det er blot sagt med et lille smil på læben, det var den første del, der var den vigtige del.
Jeg synes, det er meget væsentligt, at der i hvert fald er en fælles forståelsesramme, så det, der foregik i de amter, og som var så helt fantastisk, som vi jo hørte det omtalt i nogle tidligere debatter i sidste folketingssamling, da vi talte kommunalreform og lignende, altså ikke længere er det, og det synes jeg er ganske glimrende at få slået fast.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-09:
I Dansk Folkeparti går vi ind for konkurrence.
Vi går ind for, at forbrugerne kan vælge de bedste produkter.
Derfor hilser vi det velkommen, når ministeren på bredbåndsområdet, på it-området, også lægger op til, at der skal skabes fri konkurrence.
Det giver forhåbentlig bedre produkter, det giver billigere priser, og det er vi tilfredse med.
Det her er jo en opfølgning på tidligere love og skal gennemføre de hensigter, som tidligere har været behandlet.
Vi mener, det er godt, at der med det her bliver skabt klarhed over sagsområdet og over de regler, som eksisterer.
Det er helt afgørende, at Danmark gør sig klar til at introducere hurtige og sikre bredbåndsforbindelser, og det fordrer, at man stiller krav til TDC.
Det er vi tilfredse med at det her lovforslag gør.
Hvis vi ikke lever op til de krav, som både forbrugere og virksomheder stiller til infrastrukturen på internetområdet, er det klart, at Danmark vil få et tilbagefald i forhold til hele innovationen, i forhold til udviklingen, og det vil vi i Dansk Folkeparti ikke være med til.
Derfor kan vi naturligvis fuldt ud støtte op om, at de her forbedringer skal ske, sådan at vi kan møde de krav, som den teknologiske udvikling stiller dag for dag.
Så vi kan støtte forslaget.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-09:
Da min kollega hr. Magnus Heunicke, der er Socialdemokratiets teleordfører, er bortrejst i øjeblikket, har jeg fået lov at fremføre hans tale til det her lovforslag.
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at alle i Danmark har mulighed for at benytte sig af bredbånd til rimelige priser.
Dette er ikke bare et spørgsmål om konkurrence, men lige så vel et spørgsmål om, at alle danskere skal have mulighed for at tage del i de muligheder, som internettet og it-teknologien stiller til rådighed på jobbet og i fritidslivet.
Derfor er vi tilhængere af øget priskonkurrence på markedet og af større gennemsigtighed for forbrugerne.
Dette ønske har i de tidligere debatter om emnet været centralt for Socialdemokraterne og således også nu, hvor vi står over for en lov om ændring af den tidligere lov.
For Socialdemokraterne handler dette lovforslag om flere forhold.
Vi mener, det er centralt, at det bliver præciseret, at det for alle 18 delmarkeder inden for EU-teledirektivpakken alene er teleloven fra 2003, der gælder.
Med hensyn til efterlevelsen af IT- og Telestyrelsens markedsafgørelser, er det derfor vigtigt, at det bliver præciseret, at alle afgørelser rettes imod den enhed, der i Danmark står for driften af virksomheden.
Hvad angår konkurrencen på bredbåndsmarkedet, er det vigtigt for Socialdemokraterne, at der i loven fastsættes krav til udbyderen af samtrafikprodukter, hvilken i dansk sammenhæng er TDC.
Den teknologiske udvikling har gjort det muligt at fastsætte disse krav, hvilket i sidste ende giver et bedre grundlag for en reel konkurrence på markedet for bredbånd.
Socialdemokraterne ønsker billigere bredbånd til de danske husstande, og vi mener, at dette lovforslag er et skridt på vejen imod bedre forhold på bredbåndsmarkedet og dermed billigere og mere gennemskuelige forhold for forbrugerne på netop dette marked.
På den baggrund støtter Socialdemokratiet dette lovforslag.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-09:
I Venstre er vi meget optaget af, at vi sikrer en effektiv konkurrence på det danske telemarked.
Konkurrence sikrer udvikling, investeringer og lave priser.
På telemarkedet er det jævnligt nødvendigt, at vi hjælper konkurrencen lidt på vej, og at styrke konkurrencen er netop, hvad dette lovforslag drejer sig om.
Desværre har en kendelse i Teleklagenævnet vist, at det gældende regelgrundlag ikke gav den mulighed, og det retter vi nu op på, således at teleforligskredsens ønsker omkring mulighed for intern kabling nu også skal blive til virkelighed på det danske telemarked.
Lovforslaget præciserer, at såfremt markedsundersøgelser viser behov for regulering for at styrke konkurrencesituationen på telemarkedet, har IT- og Telestyrelsen kompetence til at pålægge virksomheder med en stærk markedsposition forpligtelser, som har til formål at styrke konkurrencen på telemarkedet.
Endvidere præciseres adgangen for IT- og Telestyrelsen til at fastsætte krav til kvaliteten af de samtrafikprodukter, som en teleudbyder med en stærk markedsposition kan pålægges.
Det betyder bl.a., at en bedre bredbåndsdækning i Danmark, hvor vi i forvejen ligger i top internationalt, kan gå hånd i hånd med ordentlige konkurrenceforhold.
Vi er i Venstre meget optaget af at sikre bredbåndsdækning til alle, men det er vigtigt, at vi samtidig sikrer balancen med dette forslag, og at den øgede bredbåndsudrulning ikke kommer i konflikt med effektiv konkurrence.
Endelig sikrer forslaget, at omdannelse af selskabskonstruktioner hos en teleudbyder ikke kan bruges som værn mod de afgørelser, som ITog Telestyrelsen måtte komme med.
Lovforslaget har altså til formål at skabe mere klarhed omkring telelovgivningen i Danmark.
Det hidtidige lovgrundlag har ikke sikret den fornødne klarhed, og telebranchen giver også i høringssvarene udtryk for, at forslaget sikrer mere klarhed om reglerne.
Vi styrker liberaliseringen af telemarkedet, og det kan vi i Venstre naturligvis bakke op om.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-09:
Jeg vil bare lige sige tre ting: Nu kan jeg se, at SF's ordfører ikke er i salen, men hr. Steen Gade fik det fremstillet, som om vi bare havde siddet og håbet på, at der nu kunne komme efterspørgsel efter teknologi.
Det er simpelt hen forkert.
Vi har sat målet efter det, vi har også sat penge til at få udviklet endnu flere teknologier, og vi har bl.a. lavet en regulering, der gør, at hvis man bor i områder, hvor naturen er følsom, vil man overhovedet ikke kunne røre på sig uden i den grad at efterspørge nye teknologiske løsninger.
Det var den ene ting.
Det andet er med hensyn til amterne, som flere har nævnt og bl.a. fru Mette Gjerskov var inde på.
Jeg vil ikke underkende, at der er amter, der har gjort en god indsats, men fru Mette Gjerskov får det til at lyde, som om det, der har stået på papiret ude i amterne, også er det, der over en bank har været virkeligheden.
Det er ikke tilfældet.
Man har ikke kunnet håndhæve det, man har haft nogle intentioner, men meget af det er sket ved, at man bagefter har tilpasset projektet i samarbejde med landmænd.
Nu gør vi noget helt andet.
Nu laver vi klare regler, vi laver ens regler, og vi laver regler, der kan håndhæves.
Det er baggrunden for, at hvis man virkelig ser på, hvad der har stået på papiret, så har det set pænt ud.
Hvad har virkeligheden været?
Den har været knap så god, når man kigger ud over det hele.
Den sidste ting, jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, der ligesom fik sagt, at den her lov bare er sådan nogle gennemsnitsbetragtninger, er: Nej, det er den ikke.
Det er den, for så vidt angår lige præcis de her ting med amternes regulering for fosfor og nitrat, men resten er nogle principielle, nye tilgange til måden, vi regulerer landbruget på i Danmark.
Det er derfor, jeg er glad for, at vi her til allersidst faktisk fik talt os lidt nærmere hinanden, i hvert fald nærmere til hr. Steen Gade, som godt nok ikke ville have, vi tog hele armen, men som dog alligevel allerede nu har givet hånd på, at grundlæggende ligger der – selv set gennem oppositionens briller – nogle fremskridt her for natur og miljø.
Jeg håber på en god udvalgsbehandling, og jeg håber på en meget effektiv udvalgsbehandling, for som alle ved, har vi lidt travlt, for loven træder i kraft allerede den 1. januar, og så bliver landbruget i Danmark reguleret som industri.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Jeg har i hvert fald ikke hørt mig selv sige noget i retning af det, som hr. Dohrmann beskylder mig for, altså at man ikke kan lugte økologiske svin, for det tror jeg faktisk godt man kan.
Torben Hansen (S), 2006-11-09:
Jamen det er jo ganske fantastisk, at en ordfører fra et regeringsparti og alle de, der er ude i det åbne land, og som jo rent faktisk kender til det her område til daglig, kan have så fuldstændig forskellige opfattelser af, hvad realiteterne er, og især hvad realiteterne bliver.
For når man læser høringssvar fra amterne, Amtsrådsforeningen og de grønne organisationer, siger de alle sammen, at det her på mange punkter er et tilbageskridt, det vil medføre forøget belastning.
Og det, der også er nødvendigt, netop at man på de steder, hvor der i forvejen er alt for mange næringsstoffer, og hvor man rent faktisk i stedet for bare at holde niveauet skal have det sat ned, kan denne lov ikke give hjemmel til.
Den kan simpelt hen ikke hjælpe dem, der sidder ude lokalt med direkte at få nedbragt udledningerne i de sårbare naturområder, der i forvejen er overgødskede.
Kan Venstres ordfører ikke se det fuldstændig fantastiske i, at alle de i det åbne land, der har forstand på det her, siger, at det her simpelt hen bare ikke er tilstrækkeligt, og at det ikke holder vand?
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Nu er der jo nogle forhistorier til alle forslag, og her er forhistorien jo, i hvert fald efter hvad jeg har forstået fra aviserne, at man allerede var klar til at gribe ind over for lugtgener for lang tid siden, og at det er hr. Dohrmanns skyld, at vi ikke allerede har en regulering af lugtgener.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Dohrmann kan bekræfte den historie, så hans historiske indsats altså har været, at der ikke skulle gøres noget særligt mod lugtgener.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-09:
For man ved jo fra mange sager, at kvinden ikke i den aktuelle situation kan eller tør sige til politiet, at det er reel vold, men sammen med manden er med til at bagatellisere sagen.
Derfor optræder de her ting ikke i voldsstatistikkerne, og det er med til at skabe et stort mørketal for, hvor udbredt vold mod kvinder i hjemmene reelt er.
Tom Behnke (KF), 2006-11-09:
Det vil jo være næsten umuligt for mig at stå her på Folketingets talerstol og lave en præcis definition af, hvornår det er det ene eller det andet.
Det må være de kompetente myndigheder, som er ude og ser den konkrete situation, der ved, om der her er tale om husspektakler, som man måske skal hjælpe til bliver bragt til ophør, eller om der er tale om en voldssag, der skal skrives.
I den forbindelse er det selvfølgelig også af betydning, om nogle af parterne ønsker politiets indblanding i det, der foregår, eller om man simpelt hen bare har været oppe og skændes og det er løbet for vidt, og man så skal have bragt urolighederne til ophør.
Det er jo et anliggende for de myndigheder, der står ude på stedet, det kan jeg næppe stå her og lave en generel afgrænsning af.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-09:
Nu nævnte hr. Tom Behnke selv det her med voldsmænd og straffeloven og kurser til voldelige mænd, som vi alle sammen synes er rigtig gode tiltag.
Jeg kunne i den forbindelse godt tænke mig at spørge, hvordan De Konservative forholder sig til begrebet husspektakler, som i vores optik jo er et forældet begreb fra dengang, hvor revselsesretten indbefattede retten til, at man kunne slå såvel kvinder som børn i eget hjem.
Det er jo sådan, at husspektakler ofte dækker over reel vold mod kvinder, og vi mener, at begrebet husspektakler er med til at bagatellisere den voldshandling, der faktisk finder sted i hjemmene.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-09:
Det kan jeg slet ikke stå og afgøre her og nu.
Så det er jo lidt en konkurrence om, hvilke ting der skal flyttes fra satspuljen til finansloven, og det er ikke noget, jeg kan komme med et klart bud på her i dag.
Jeg skal selvfølgelig have mit bagland med i sådan nogle beslutninger.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-09:
Det ser jeg så frem til: at vi kan få afviklet satspuljen således, og – hvilket selvfølgelig også er forudsætningen – at overførselsindkomsterne så vender tilbage til den almindelige regulering, og at man ikke bruger pengene til andet.
Så er vi parate til at snakke om det.
Så vender vi simpelt hen tilbage
til fru Lotte Thiim Bertelsens spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti, hvis vi kommer med et beslutningsforslag, være med til, at vi overfører det til finanslovaftalen?
Pia Kristensen (DF), 2006-11-09:
Som sagt for historikkens skyld: Vi har jo egentlig aldrig brudt os om den satspulje.
Som jeg sagde før til fru Line Barfod, så gik vi med ind i satspuljekredsen, fordi vi godt ville være med og se, hvad de penge blev udmøntet til, og også ville have noget medbestemmelse over de mange penge, der blev udmøntet.
Vi er jo også enige om, at det er folk på overførselsindkomster – førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere, folkepensionister – der indbetaler til den.
Hvad angår overvejelserne om, hvad satspuljen skal blive ved med at finansiere, må jeg sige, at vi jo har fornemmelsen af, at SF gerne vil have satspuljen nedlagt.
Der er også sådan rimelig positive toner, det har jeg da læst i avisen, fra Socialdemokraterne, og der har vores finansordfører udtalt til medierne, at vi gerne ser, at satspuljen bliver nedlagt efter næste folketingsvalg.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-09:
Nej, men nu var det konkret et krav fra SF, at vi fik sat fokus på kvindekrisecentrene, herunder den undersøgelse, der kommer til at foregå i Dannerhuset.
Men det centrale i fru Lotte Thiim Bertelsens spørgsmål
er: Kan Dansk Folkeparti se, at det ikke er vejen frem, at vi via satspuljen løbende skal finansiere den type faste forløb, som kvindekrisecentrene er?
Det var jo også den diskussion, vi havde om ungdomsuddannelsen til sentudviklede, hvor vi i lang tid holdt fast i, det da i hvert fald var fuldstændig ude i hampen, at den skulle finansieres via satspuljen, og hvor det var Dansk Folkeparti, der holdt fast i, at også denne skulle finansieres sådan.
Det er det der principielle problem: Hvor meget skal satspuljen finansiere, og hvornår bliver det et finanslovspørgsmål?
Pia Kristensen (DF), 2006-11-09:
Ja, undskyld, jeg beklager, men sådan er det jo, når der er nye ansigter.
Jeg mente selvfølgelig fru Anne Baastrup.
Der kan jeg så sige det samme, som jeg sagde om hr. Martin Lidegaard, nemlig at han ikke havde brokket sig, og det gjorde fru Anne Baastrup heller ikke.
Så jeg synes, SF må tage den interne debat, inden SF begynder at gå ud og spørge andre partier.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-09:
Nu kan jeg jo som SF'er ikke svare på, hvad De Radikale har villet og ment i satspuljeforhandlingerne, så derfor vil jeg bare gentage spørgsmålet fra SF om, hvordan Dansk Folkeparti vil forholde sig til at få krisecentrene på finansloven i fremtiden og i den forbindelse også efterværnet.
Pia Kristensen (DF), 2006-11-09:
Jeg synes først og fremmest, det er noget, som Det Radikale Venstres ordfører må diskutere med sin partifælle hr. Martin Lidegaard.
Hr. Martin Lidegaard var med til forhandlingerne om satspuljen, og der hørte jeg ikke en lyd om, at de 40 mio. kr. ikke skulle finansieres via satspuljen.
Så jeg er helt uforstående over for det spørgsmål.
Lotte Thiim Bertelsen (SF), 2006-11-09:
Vi i SF er jo også med i satspuljeforhandlingerne og er også glade for, at der er blevet afsat penge til krisecentrene, men i princippet kunne vi faktisk bedre tænke os, at de blev afsat på finansloven.
Mange af de penge, som bliver afsat, er jo penge til driften, og det plejer vi i virkeligheden ikke at give penge til i satspuljeforhandlingerne.
Det plejer jo mere at være til nye initiativer og specielle ordninger eller noget lignende.
Så vil Dansk Folkeparti og fru Pia Kristensen være med til i fremtiden at afsætte penge på finansloven til krisecentrene?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-09:
Hr. Steen Gade ved jo udmærket godt, hvordan det hænger sammen, men der er jo bare lige det med, hvordan det bliver præsenteret, når man skal udlægge det i Folketingssalen.
Det er jo sådan, at dengang vi ikke ville godkende, at der skulle gribes ind over for lugt her og nu, sagde jeg netop, at det skulle ses i sammenhæng med en miljøgodkendelse.
Nu er der så pludselig nogle, der siger, at kravene er for strenge, for når grisene skal flyttes 100 m væk, er det for langt, og så kan vi ikke længere få økologiske grise.
Jeg synes ikke rigtig, det hænger sammen for hverken SF eller de gylleramte, når de påstår, at der ikke er lugtproblemer med f.eks. en besætning på 1.000 løsgående fedesvin, der går tæt sammen i en stor flok.
Giver det virkelig ikke lugtproblemer?
Kirsten Brosbøl (S), 2006-11-09:
Jeg synes, det er tankevækkende, at Dansk Folkeparti overhovedet ikke erkender, at den samlede økonomi i kommunerne selvfølgelig betyder noget for, f.eks. hvilke normeringer man kan have i det almindelige dagtilbud.
Betyder det ikke noget for Dansk Folkeparti, at de er ordentlige, sådan at man også kan have ressourcer nok til at identificere de børn, som kunne være udsat for vold?
Jeg er enig i, at den her forespørgsel selvfølgelig handler om udsatte børn og voldsramte børn, men det er da noget helt, helt grundlæggende og fundamentalt i den indsats, når vi snakker tidlig indsats og forebyggelse over for voldsramte børn ved at give dem den hjælp, de har behov for, at vi også sikrer en ordentlig normering.
Der må fru Pia Kristensen da erkende, at det også handler om finanser, og at det handler om økonomi, nemlig om at sikre kommunerne en ordentlig økonomi – og det er noget, som vi i øvrigt i hvert fald har skrevet her: at kommunerne skal sikres de nødvendige forudsætninger.
Handler det ikke også om økonomi? vil jeg spørge fru Pia Kristensen.
Tom Behnke (KF), 2006-11-09:
Ja, og i øvrigt også et utrolig stort mørketal for, hvor udbredt skjult vold mod mænd i hjemmet er.
For der er vi nok i den situation, at der i langt højere grad ikke er nogen, der ønsker politiet indblandet.
Det skal vi lige huske.
Med hensyn til vold mod kvinder har regeringen jo strammet op.
I det øjeblik der foreligger en anmeldelse om vold, kan kvinden ikke længere, som hun kunne i gamle dage, trække sagen tilbage.
Nu skal sagen gennemføres.
Det, man tit så tidligere, var jo, at kvinden rent faktisk anmeldte manden, men når der så var gået et par dage, fortrød hun og tog ham til nåde; så gik hun til politiet og sagde: Jeg vil gerne trække min anmeldelse tilbage.
Den slags sager var der mange af, men det kan man ikke længere.
Når først der er et journalnummer på, og sagen kører, kan den ikke trækkes tilbage.
Det kan selvfølgelig blive lidt vanskeligt at bevise sagen og løfte bevisbyrden, hvis der ikke er nogen, der ønsker at vidne, når man når i byretten, men sagerne kan altså ikke trækkes tilbage længere.
Så regeringen har rent faktisk prøvet at opprioritere her og også sendt det klare signal til politiet: De her sager skal tages alvorligt.
Vær særlig opmærksom på, om kvinden har været udsat for vold.
Karen J. Klint (S), 2006-11-09:
Jeg tror, vi var nogle stykker, som reagerede lidt, da hr. Tom Behnke ved forrige spørgsmål sagde, at der ikke blev en sag, hvis de involverede parter ikke ønskede politiets indblanding.
For hvis man er ude i noget, som regulært er vold, og dermed har overtrådt grænsen for almindeligt skænderi – en lidt sjov måde at håndtere et skænderi på, måske, inden for hjemmets fire vægge – og så involverer en myndighed ved at tilkalde politiet, eller hvis andre gør det, er det vel ikke parterne alene, der bestemmer, om der er begået en kriminel handling.
Det kunne være vold mod manden, vold mod barnet.
Tom Behnke (KF), 2006-11-09:
Det er jo en spændende debat, der udvikler sig under det her, men den er relevant nok.
Altså, det, der gør sig gældende, er jo, at i det omfang volden har medført skade på et eller flere ofre, så optager politiet optager rapport, medmindre alle simpelt hen slår syv kors for sig og siger: Vi vil overhovedet ikke have politiet indblandet, og medmindre man kan se, at det er meget tumultagtigt, det, der er foregået, og at der ikke er nogen konkret anledning til at skrive sagen.
Men er der skader, skal sagerne skrives.
Men hvis naboen har ringet, fordi der bliver råbt i lejligheden ved siden af, og man kommer ud og kan se, at der er væltet lidt møbler, men at der ikke er nogen, der har skader, og begge parter sidder stille og roligt og siger: Ja, det gik for vidt, og vi har skændtes lidt højlydt, men der er i øvrigt ikke nogen, som er kommet til skade, hvad er det så for en sag, man skal skrive?
Det ville være umuligt at løfte bevisbyrden for, hvem der har slået hvem, for hvem har været til stede?
Den sag kan jo ikke skrives.
Derfor skal man være opmærksom på, at der er nogle spilleregler for, hvordan politiet håndterer de her sager.
Er der tale om skader, bliver de pågældende mennesker opfordret til at tage på skadestuen og til at anmelde sagen.
Men man kan jo kun skrive en forside.
Hvis ingen ønsker at udtale sig overhovedet, så kan politiet ikke skrive andet, end at der efter deres opfattelse var tale om vold, men der er ikke nogen, der kan bevise, hvem der har gjort hvad.
Karen J. Klint (S), 2006-11-09:
Jeg er faktisk ikke uenig med hr. Tom Behnke i, at man selvfølgelig ikke skal kriminalisere det, at der ligger væltede møbler rundtomkring.
Det var også derfor, at jeg trak en grænse ved, at det var oplagt, at der var foregået en kriminel handling, f.eks. beskadigelse af et andet menneske.
Det mener jeg stadig væk er en kriminel handling og ikke bare noget, som man nødvendigvis bare skal se på i passivitet – slet ikke, hvis det er mindreårige, det går ud over.
Forespørgslen i dag handlede jo om børn, og børn synes jeg i hvert fald ikke skal være afhængige af, om de voksne ønsker at udtale sig.
Der må være en særlig beskyttelse, sådan at hvis et barn er involveret i voldelige handlinger i et hjem, er der altså nogle myndighedspersoner, der påtager sig at beskytte det barn, uanset om de voksne ønsker at vidne eller ej.
Hans Andersen (V), 2006-11-09:
Lovforslaget, som vi har til behandling her i dag, ligger primært i forlængelse af kommunalreformen.
Lovforslaget har til formål at tilpasse reglerne om ansvaret for tilsyn med de sociale serviceydelser til opgavefordelingen ved kommunalreformen.
Ansvaret for tilsynet med sociale tilbud tilrettelægges således, at borgerens opholdskommune har ansvaret for tilsynet med den enkelte borger, mens beliggenhedskommunen for det enkelte servicetilbud har ansvaret for at føre det generelle driftorienterede tilsyn.
Det er det væsentlige i dette lovforslag.
Det bliver altså i fremtiden VISO, der afholder denne udgift, og dermed får borgeren ikke udgift ved at skulle have specialrådgivning fra VISO.
Derudover er der nogle få tekniske ændringer.