runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Det er jo netop det, jeg har prøvet at forklare hr. Keld Albrechtsen: Man fremskriver efter de gældende regelsæt, og de gældende regelsæt giver et provenu på 24,9 mia. kr. i kulbrintebeskatning.
Man skal prøve at læse det afsnit, der står over tabellen, hvor der netop står, at det, at provenuet er særdeles usikkert, skyldes primært, at de forudsatte investeringer alene er baseret på tekniske forhold og ikke på økonomiske forhold.
Der er tale om et provenu af kulbrintebeskatningen på ca. 25 mia. kr. i nutidsværdi, men det er utvivlsomt udtryk for en overvurdering af fremtidige indtægter fra kulbrinteskatten efter gældende regler.
Erfaringerne fra tiden fra først i 1980'erne og frem til i dag viser, at der er betalt under 1 mia. kr. Så vil jeg gerne vende tilbage til det med DONG: Selvfølgelig er der andre, der kan bore efter olie i Nordsøen og kan udvinde med den metode.
Det, vi blot siger, er, at hvis man går ud og river så meget op som overhovedet muligt inden 2012, får man ikke det hele med op.
Jeg vil gerne sige, at man jo kan lave alle mulige forudsætninger, men det her er en teknisk fremskrivning efter gældende regler, og efter gældende regler er der et provenu.
Vi har været meget, meget forsigtige i de beregninger, der ligger til baggrund for det provenu, og det står jeg fuldt og helt ved, og jeg står også ved den redegørelse, som vi fremsendte til Folketinget.
Det er en teknisk beregning.
Vi må konstatere, at lige siden 1980'erne er der kun blevet betalt under 1 mia. kr. i kulbrinteskat, og nu går man ud fra den rapport, der blev afgivet af kulbrinteskatteudvalget i sin tid, hvor det klart tilkendegives, at med et fradrag på 250 pct., som regeringen i dag sætter ned til 30 pct., vil det nærmest være dumt at betale.
Nej, det er ikke en fejl.
Det er jo en fremskrivning efter gældende regler.
Det, jeg har forsøgt at forklare hr. Keld Albrechtsen gentagne gange, er, at siden jeg ved ikke hvornår, har vi opereret med et fradrag på 250 pct. Det vil sige på almindeligt dansk, at hvis man kan se, man bliver kulbrintebeskattet af 1 mia. kr., hvoraf der skal betales 70 pct., kan man investere 400 mio. kr. med et fradrag på 250 pct., som man ikke skal betale, og det er jo det, der er uhensigtsmæssigt.
Så vil jeg gerne sige, at i forbindelse med hele fremsættelsen af forslagene kan hr. Keld Albrechtsen jo stille alle de tekniske spørgsmål, han vil, og vi skal nok besvare dem alle sammen.
Derom er der ingen tvivl.
Man kan jo sætte flere scenarier op.
Er det med merproduktion og kulbrintebeskatning, er der et merprovenu på 30 mia. kr., og så kan man sætte det op uden kulbrintebeskatning, uden merproduktion.
Det er bare et faktum i denne sag, at havde vi det nuværende regelsæt i årene 1, 2 og 3, som Socialdemokratiet har bedt os beregne, havde der været et provenu på 7 mia. kr. mere til den danske stat.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-11:
Jeg prøver igen, for ministeren svarede ikke på mit spørgsmål.
Jeg kan oplyse over for ministeren, at A.P. Møller-selskabet faktisk har samme vurdering, som jeg fremlagde for lidt siden.
Underdirektør Würtzen fra Mærsk udtalte til Børsen den 2. november 2001, at myndighederne gennemgår og godkender alle udbygninger af Nordsøen og følger op med tilsyn af udviklingen - alle udbygninger - og der bliver ikke godkendt fradrag, som der ikke er fornuftig produktionsmæssig begrundelse for.
Derfor er det klart, at så holder fradragene jo op, og derfor er det også klart, at Skatteministeriet har skrevet 25 mia. kr., fordi Skatteministeriet tror på, at det er 25 mia. kr. Er det ikke korrekt, at ellers ville de ikke have skrevet det tal?
Hvis de havde troet, det kun var 5 mia. kr.,
så havde de da ikke skrevet 25 mia.kr., hr. minister, for hvad er meningen ellers?
Så er det jo ligegyldigt, hvilket tal vi får, hvis ministeren bare siger efterfølgende: Nå, der står godt nok et tal, men det skal man da ikke tro på.
Vi har godt nok skrevet det, men det betyder ikke noget.
Det er sikkert nul eller et eller andet andet, men det er ikke de 25 mia. kr., vi har skrevet i vores eget lovforslag.
Jeg forstår simpelt hen ikke ministerens letsindighed i omgangen med de sager.
Det er dybt alvorligt, at to tredjedele af de 31 mia. kr., ministeren troede han havde hentet hjem henne på Esplanaden, allerede er forsvundet, og nu forsøger ministeren så at betvivle de beregninger, Skatteministeriet har fremsendt.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at hvis man gør sig den umage at læse afsnittet lige over for, står der, at når det her er særdeles usikkert, skyldes det primært, at de forudsatte investeringer alene er baseret på tekniske og ikke på økonomiske forhold.
Nu tror hr. Keld Albrechtsen altså modsat alle andre her i kongeriget, at nu vil der lige pludselig begynde at blive betalt kulbrintebeskatning, selv om der ligger rapporter og lign. fra den tidligere regering, plus at vi har haft det regi i mere end 20 år, hvor der ikke er blevet betalt.
Det vil altså sige, at med et fradrag på 250 pct. for en investering har man kunnet investere sig ud af at betale kulbrintebeskatning.
Men nu gør vi fradraget mindre og satsen mindre, så vi får et bredere beskatningsgrundlag, og hvis det havde virket i årene 2001 til 2003, havde der været 7 mia. kr. mere i statskassen.
Det kan hr. Keld Albrechtsen ikke komme uden om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-11:
Jeg vil godt starte med at rose økonomi- og erhvervsministeren, og så er det jo på en måde en historisk dag, da det ikke sker hver dag.
Jeg synes, de sidste døgn rejser håb.
Når man laver noget i en aftale, senest finanslovaftalen, som viser sig at være uhensigtsmæssigt i forhold til den folkelige stemning, og der rejser sig voldsom vrede imod det, har vi nu fået en understregning af, at så er regeringen villig til at lave det om.
Det rejser jo håb ikke alene i forhold til de supplerende dagpenge, men jeg synes også i forhold til andre områder.
Et af de andre områder, der leverer voldsomt til finansloven, er, som ministeren er bekendt med, det, der hedder revalideringsydelse, hvor der skal spares 300 mio. kr. Jeg vil godt spørge økonomi- og erhvervsministeren, som jo har spillet en meget aktiv rolle for at få ændret en aftale, der ikke var pæn: Vil ministeren også kaste sig ind i det her med samme bestræbelse?
Jeg mærker rundtom i landet en voldsom folkelig modstand mod at kaste sig over folk, der har været udsat for en arbejdsskade eller et trafikuheld, og som har behov for revalidering.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Jeg vil gerne sige til den aktuelle sag om dagpenge, at regeringen har fået en massiv kritik for det.
Det, vi måske har gjort modsat andre, er, at vi har lyttet, vi har taget kritikken til efterretning.
Finansministeren og jeg har her til morgen besluttet at tage den sag af dagsordenen, og sådan er det.
Om besparelser på handicappede vil jeg gerne sige til hr. Villy Søvndal, at jeg synes nok, at i den handicapplan, som regeringen er ved at implementere, ser man for første gang i lang tid mange kontante tiltag på det her område.
Jeg vil også sige, at de forslag, som bliver fremsat i forbindelse med finansloven, står jeg som minister
Villy Søvndal (SF), 2003-11-11:
Jeg indledte jo faktisk med at rose regeringen - og det er jo ikke en daglig begivenhed - netop for, at når den møder tilstrækkelig kritik på et område, hvor den har fjumret i det, så laver den det om.
Det synes jeg regeringen fortjener ros for, og jeg tror, at den her regering får meget brug for denne udvej.
Der synes folk, at det er usselt, at regeringen har valgt at kaste sig over netop de her grupper ved at sænke revalideringsydelsen.
Mit spørgsmål er derfor: Når nu regeringen har vist åbenhed over for at rette åbenlyse fejl, er det næste så villighed til også at kigge på revalideringsydelsen og sænkningen af den?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Jeg er nødt til at spørge hr. Villy Søvndal, hvilket konkret forslag på finansloven det er, vi opererer med lige her og nu.
Jeg erkender, at der har været besparelser, men vi har nu fået behandlet den finanslov, og så må vi jo se på de forslag, der ligger.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-11:
Jo, men hvis det skal rettes, skal det jo gøres nu.
Økonomi- og erhvervsministeren har jo vist den gode vilje.
Jeg forstod, at det er økonomi- og erhvervsministeren, der har haft den afgørende rolle i at få rettet den fejl, der drejede sig om de supplerende dagpenge, og det har jeg kvitteret for.
Nu står vi så over for en situation, hvor finansloven indeholder, at mennesker på revalideringsydelse fremover skal sættes ned på kontanthjælp.
Jeg vil bare spørge i fortsættelse af samme gode tradition: Vil regeringen rette den fejl, for jeg er helt sikker på, at der er en voldsom folkelig modvilje mod, at netop folk på revalideringsydelse skal betale for skattelettelser og skattestop?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Jeg vil gerne forholde mig til den finanslov, der ligger, og der har været forslag fremme.
Det, vi må diskutere, er vel den finanslov, der ligger, og jeg hører også fra finansministeren, at det forslag ikke er til stede i finansloven. Hermed sluttede spørgsmålet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-11:
Der er grund til utryghed og usikkerhed hos den danske befolkning.
Så indgik regeringen forlig
med Dansk Folkeparti, hvor man lavede store besparelser på dagpengene.
Derefter kunne man høre den ene minister efter den anden sige, at det var ikke noget problem, men så trak regeringen alligevel her til morgen i land igen.
Man svingede altså frem og tilbage.
Historien var desværre ikke slut på det tidspunkt, for så meldte Venstres politiske ordfører ud, at efter et valg ville man alligevel spare på dagpengesystemet.
Der er ikke noget at sige til, at mennesker i Danmark er utrygge og usikre på, hvordan deres forsørgelsesgrundlag vil være for fremtiden.
Jeg vil derfor gerne spørge økonomi- og erhvervsministeren, om ministeren forstår den utryghed og den usikkerhed, der i øjeblikket virkelig findes hos mange lønarbejdere.
Jeg vil også gerne spørge ministeren, om han vil give en garanti for, at der hverken før eller efter et valg vil ske besparelser på dagpengeområdet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Der er andre, der har gjort det.
Jeg gerne sige, at regeringsgrundlaget ligger fast.
Så har vi de årlige finanslove, der hvert eneste år skal forhandles.
Der skal findes besparelser, der skal bruges penge til nye investeringer.
Jeg vil overhovedet ikke på nogen områder låse mig fast, så jeg om 5 eller 6 år kan blive gjort bekendt med, hvad der sker på området.
Derfor har vi besluttet at trække det tilbage.
Vi har altså lyttet til, hvad der blev sagt fra lønmodtagersiden, fra arbejdsgiversiden og i øvrigt fra danskerne i al almindelighed.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-11:
Jeg forstår på svaret, at danskerne har grund til fortsat at være usikre på, hvordan dagpengeniveauet er i Danmark.
Jeg kunne godt tænke mig at høre ministeren, om han er enig i hr. Jens Rohdes udtalelse om, at forslaget kommer på forhandlingsbordet igen efter næste folketingsvalg.
Økonomi- og erhvervsministeren vil ikke give nogen garantier.
Det lyder nærmest på økonomi- og erhvervsministeren, som om han gerne vil indføre denne her besparelse igen.
Er økonomi- og erhvervsministeren enig eller uenig med hr. Jens Rohde i, at forslaget kommer på forhandlingsbordet igen?
Hvis økonomi- og erhvervsministeren er uenig med hr. Jens Rohde, hvorfor vil økonomi- og erhvervsministeren så ikke give en garanti for, at mennesker i Danmark ikke skal gå og frygte for, om de efter næste folketingsvalg kan forsørge deres familie, hvis de bliver ledige?
Vi har jo oplevet, at den her regering er en regering, der er ret god til at få arbejdsløsheden til at stige og stige.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Nu kan jeg høre på fru Lotte Bundsgaard, at det er regeringens skyld, at der er international recession, som også har ramt Danmark.
Det er da i hvert fald et synspunkt.
Så vil jeg gerne sige, at det, hr. Rohde har udtalt, må stå for hans regning, men efter hvad jeg har hørt, så har hr. Rohde også dementeret det.
Det er så en anden side af sagen.
Det forslag til besparelse, der lå i denne finanslov, vil ikke blive bragt op igen på denne side af folketingsvalget.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-11:
Økonomi- og erhvervsministeren svarer jo ikke på mit spørgsmål, men det er måske, fordi regeringen vil blive ved med at svinge frem og tilbage, som den har gjort mange gange i den her sag.
Mener økonomi- og erhvervsministeren, at det her forslag var et godt forslag, som økonomi- og erhvervsministeren gerne vil have gennemført efter næste valg, eller vil økonomi- og erhvervsministeren kæmpe imod at få gennemført det her forslag igen efter næste valg? Så vil jeg godt sige til det her med ledigheden, at det jo er meget kønt hele tiden af skyde skylden på udlandet.
Men det er da ikke udlandets skyld, at regeringen vælger at indgå forlig om en finanslov, hvor man skærer ned på hjemmeservice, hvor man skærer ned på byfornyelse, hvilket bestemt gør, at der kommer flere ledige i det her land, en finanslov, som på ingen måde gør noget for at få arbejdsløsheden til at falde i stedet for at stige.
Jeg vil godt have, at økonomi- og finansministeren svarer på mit spørgsmål.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
For mit eget vedkommende vil jeg blot sige, at vi jo på en række områder har gjort alt, hvad vi formår for hele tiden at skabe den bedste grobund for danske virksomheder.
Fru Lotte Bundsgaard kan jo også se, at vi er gået fra en konkurrencekraft, hvor vi lå nr. otte, op til at ligge nr. fire i en international undersøgelse.
Der er hjemmeservice, der er andet.
Når man nu hører, at der er sparet noget på byfornyelsen, det er så det, der er angrebet lige nu, så skal jeg da lige hilse og sige, at vi på hele byggeriområdet har brugt ufattelig mange penge bl.a. ved et bredt forlig her i Folketinget om at bygge flere ældreboliger, flere almene boliger, privat udlejningsbyggeri, kollegier, ungdomsboliger, handicapboliger osv. Det, vi gør nu, er at sige, at ejere af ejendomme, der skal byfornys, skal selv være med til at betale.
Altså staten kommer ikke og bringer en stor pose penge med til nogle ejere.
Nu må de selv til lommerne.
Det er det, vi siger.
Til denne her utryghed, som fru Lotte Bundsgaard gerne vil melde ud at regeringen arbejder på, må jeg blot sige:
Sådan er verden ikke.
Vi opererer jo hele tiden på at forbedre danske virksomheders erhvervsvilkår, så vi kan få folk i rigtige job ved at skaffe nogle flere arbejdspladser.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-11-11:
Jeg ved jo godt, at regeringen ikke kan forstå, at der er usikkerhed blandt alle dem, som frygter, at der bliver skåret på deres dagpenge.
Det har jeg forstået.
Men måske er svaret klart. Måske er svaret, at økonomi- og erhvervsministeren mener, at man efter næste valg sagtens kan lægge denne her besparelse på bordet igen.
Lige nu var det ikke populært.
Det må ned i skuffen igen.
Men økonomi- og erhvervsministeren er klar til at tage det forslag op af skuffen igen efter næste valg og spare på dagpengene. Eller vil økonomi- og erhvervsministeren give en garanti for det modsatte?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-11:
Altså hvis man ikke vil forstå det, så kan man jo lade være.
Det, jeg har sagt, er, at jeg som politiker ikke binder mig selv i de næste 10-20 år, for jeg ved ikke, hvordan verden ser ud.
Det med at stå og give garantier om det ene og det andet og det tredje har jeg aldrig gjort fra min stol her
og heller ikke fra talerstolen, og det vil jeg ikke gøre.
Det, jeg har sagt, er, at vi har måttet konstatere, at det var et forslag, som der var utrolig megen modstand imod.
Det var der i lønmodtagerorganisationerne.
Det var der blandt erhvervslivet.
Det var der i al almindelighed.
På en stor finanslov til flere hundrede milliarder kroner
er det altså 170 mio. kr., regeringen har trukket tilbage, og jeg har da ingen tanker om at fremsætte det forslag, når vi har været nødt til at trække det.
Det ville da være sådan en lille smule vildt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Thor Pedersen (V), 2003-11-11:
Til det om, hvorvidt man regulerer på satser, altså satserne i arbejdsløshedsforsikringssystemet, eller man ikke gør det: Vi har hele tiden sagt, at hvis der var uhensigtsmæssigheder i det, så måtte man regulere det.
Det er det, regeringen har vurderet at der var, det har vi forsøgt at beskrive.
Så siger hr. Ole Sohn, at man ikke er enig, og det har vi også noteret os.
Vi har jo også trukket det tilbage.
Det har jeg sagt flere gange, det er jo ikke en nyhed, det var
det i morges.
Vi har trukket det tilbage, og så er den historie egentlig slut.
Ole Sohn (SF), 2003-11-11:
Ja, forslaget er trukket tilbage, men det er da en interessant udvikling, vi er i. Jeg mener da også, at finansministeren har nogle kollegiale hensyn at tage.
Det er da en uheldig situation at sætte en kollega i, at man presser en kollega til at gennemføre nogle forslag, hvor advarselslamperne lyser og blinker omkring ørene på finansministeren morgen, middag og aften og har gjort det i en måned.
Det synes jeg faktisk er en meget lidt kollegial holdning at have til beskæftigelsesministeren.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-11:
Det er jo indlysende, at de 25 mia. kr. er behæftet med usikkerhed ligesom alle de andre tal, der er i rapporten.
Det, at der en usikkerhed, er der jo ikke noget nyt i.
Men jeg vil godt spørge ministeren, om ikke det er korrekt, at for at man kan bruge disse afskrivninger på 250 pct. efter de gældende regler, skal skattemyndighederne og Energistyrelsen altså godkende de investeringer, der er tale om, så man har styr på, hvad det er for nogle fradrag.
Derfor synes jeg også, det er ubehageligt, at ministeren nu af politiske grunde forsøger at så tvivl om det talmateriale, Skatteministeriet har fremsendt til ministeren.
Hvis Skatteministeriet havde ment, at de 25 mia. kr. ikke var det rigtige tal, burde Skatteministeriet jo ikke have skrevet det tal.
Så burde de have skrevet 5 mia. kr., eller hvad de nu efter bedste overbevisning havde skønnet.
Er det ikke rigtigt? Er det ikke en grov fejl af ministeren, at han videresender tallet 25 mia. kr.?
Thomas Adelskov (S), 2003-11-11:
Jeg tager fru Gitte Lillelund Bechs undskyldning til mig.
Når jeg tillod mig at problematisere lidt over, at jeg egentlig følte, at de pressemeddelelser var skrevet på forkant, er det, fordi det samme går igen, når man læser De Konservatives, altså regeringspartnerens, pressemeddelelse.
Der står en, to, tre, fire, fem gange i en ganske kort pressemeddelelse, at det er Socialdemokraternes skyld, at de forhandlinger ikke blev til noget.
Det kan godt være, at jeg lider af forfølgelsesvanvid, men det kunne da godt være, at man måske havde et eller andet imod en selv og havde skrevet en pressemeddelelse, før man overhovedet var færdig med forhandlingerne. Jeg kan forstå, at fru Gitte Lillelund Bech ligesom jeg gerne ser, at vi får gjort noget ved forsørgerproblemet.
Men kan det så ikke undre fru Gitte Lillelund Bech, når man nu finder de 170 mio. kr. på dagpengeområdet med et snuptag ovre i Hypotekbanken, at finansministeren ikke bare kunne finde de 25 mio. kr., for det er jo kun 25 mio. kr., vi mangler for at gennemføre det udspil til de enlige forsørgere, som regeringen kom med i forhandlingerne. Vi kunne godt tænke os, at man fordoblede beløbet og ledte efter 50 mio. kr., men lad os da starte med at spørge finansministeren i dag: Når man nu alligevel henter 170 mio. kr. i Hypotekbanken som afløsning for det fejlskudte forslag om en besparelse på dagpengene, kunne man så ikke lige tage 25 mio. kr. med og bruge dem til de enlige forsørgere, der får SU?
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Jeg har da altid vidst, at SF egentlig burde være et meget fremsynet parti, og jeg er da også glad for den tilkendegivelse, som hr. Morten Homann giver heroppefra, at vi skal tænke fremad, vi skal være målrettet osv.
Men jeg kunne da godt tænke mig at spørge hr. Morten Homann, hvordan det så kan være, at hr. Morten Homann under forhandlingerne om SU-forliget ikke ville være med til at behandle den problemstilling, som der er med de enlige forsørgere, lidt mere positivt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-11-11:
Jeg er da glad for, at hr. Morten Homann har opdaget, at der var et regeringsskifte i år 2001.
Jeg bliver så bare nødt til at spørge hr. Homann, om det ikke er fuldstændig korrekt, at der siden 1996 har været et SU-forlig, og såfremt man ændrer på noget inden for SU-forliget, sker det i enighed blandt SU-forligets parter, og derfor er der ikke siden regeringsskiftet 2001 sket en ændring inden for SU-forliget.
Jeg skal bare have hr. Homann til at bekræfte det, for hvis hr. Homann bekræfter det, og det mener jeg sådan set han er nødt til at gøre, så ved hr. Homann også godt, tror jeg, hvis han i øvrigt kan sit SU-stof, at satserne på SU fra regeringsskiftet i 2001 er blevet reguleret på fuldstændig samme måde, som det skete under den tidligere regering.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Jo, det er fuldstændig korrekt, at der er et SU-forlig, som i den nuværende udgave, hvis man ser bort fra tilføjelsen om de handicappede, har eksisteret siden 1996, og at ændringer i det forudsætter enighed.
Det blev faktisk forhindret, at der skete forringelser af SU'en.
Men som i enhver anden sammenhæng må man se på både indtægter og udgifter, og selv om indtægterne har været holdt konstant, har der været en forøgelse af de udgifter, som man som studerende har til den kollektive trafik, til øget deltagerbetaling på uddannelse osv. Så selv om indtægterne har været konstante, har udgifterne været stigende.
Det leder mig så videre til mit svar til fru Louise
Frevert: Jeg var meget, meget ked af, at det ikke lykkedes at finde en ordning omkring de enlige forsørgere.
Det er faktisk noget, der har ligget SF ekstremt meget på sinde at finde en ordning - i øvrigt for både enlige og for par, som er studerende og forsørgere.
Men det leder lige præcis tilbage til det her problem: om man skulle lave forringelser i SU, når man oven i de forøgede udgifter, som regeringen har pålagt de studerende, også skulle til at skære i indtægtssiden - det er det, der er den grundlæggende diskussion - eller om man ville bruge nogle af de penge, som bliver brugt til skattelettelser til fordel for de velstillede ældre, på at forbedre SU'en for f.eks. forsørgere.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-11-11:
Jeg vil sådan set bare bede hr. Homann om at huske, at den måde, man regulerer SU'en på - i hvert fald sådan som det har været frem til nu, og som det jo også er med baggrund i, at SU-forliget ikke blev åbnet i sidste uge - er med mere end prisudviklingen.
Derfor er SU'en faktisk steget mere end den normale prisudvikling.
Det vil jeg blot erindre hr. Homann om.
Det er, hvor de unge kan få et sted at bo.
Jeg vil bare bede hr. Homann om at bekræfte, at under den tidligere regering blev der i gennemsnit givet tilsagn om 800 almene ungdomsboliger om året - 800 almene ungdomsboliger.
Den tidligere regering baserede jo sit flertal på SF, på hr. Homanns parti, og derfor vil jeg bare spørge: Hvorfor skete der ikke mere på ungdomsboligområdet under den tidligere regering?
Den nuværende regering har rent faktisk allerede i 2002 givet tilsagn om, at man bygger næsten 1.300 almene ungdomsboliger.
Så hvorfor gjorde SF ikke noget ved det, da de havde indflydelse på den tidligere regering?
Louise Frevert (DF), 2003-11-11:
Jeg skal bare have det helt på det rene.
Jeg vil gerne have opgivet i kroner og øre lige nøjagtig, hvad forringelsen i denne transportudgift til de unge egentlig er, for hvis man procentuelt ser på, hvad de har fået i almindelig pris- og lønfremskrivning, er der jo altså ikke nogen tilbagegang. Man har jo et samarbejde med SUstyrelsen, og der får man altså rabatter, og de rabatter er på 19,48 kr. Det må det maksimalt ikke kan overstige, f.eks. hvis det er en tur fra København til Roskilde.
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide nøjagtig, hvad det egentlig er i kroner og øre, vi taler om i forringelser, for jeg kan altså ikke få øje på dem som sådan.