Jan Petersen (S), 1998-06-23:
Efter forespørgselsdebatten den 27. januar 1998 opfordrede Folketinget bl.a. regeringen til at genforhandle den samlede gældsafvikling med det færøske landsstyre og det på en sådan måde, at det kunne ske i et rimeligt forhold til den færøske økonomis bæredygtighed.
Der er en direkte forbindelse fra denne opfordring og til det aktstykke i Finansudvalget, som Fremskridtspartiet har ønsket behandlet i Folketingssalen.
Regeringen har efter Socialdemokratiets opfattelse levet op til opfordringen og har gjort rent bord med det færøske landsstyre.
Aktstykket udtrykker et forlig i banksagen, et forlig, som det færøske Lagting enstemmigt vil tilslutte sig.
I sit indhold sikrer forliget det færøske samfund en kompensation for det aktiebytte mellem Den Danske Bank og Finansieringsfonden af 1992, som foregik på urigtige forudsætninger.
Det økonomiske resultat af mellemværendet med Den Danske Bank anvendes så som et ekstraordinært afdrag til den danske stat.
For at forstå forliget korrekt er det væsentligt at fremhæve, at en aftale med landsstyret både skulle sikre kompensation for banksagen, men også være rimelig i forhold til den færøske økonomis bæredygtighed og dette uanset, om det går frem eller tilbage i den sårbare færøske økonomi.
Ud fra de to hensyn indeholder forliget en rimelig kombination af en nedskrivning af den færøske gæld med de 900 mio. kr., et rente- og afdragsfrit lån på 500 mio. kr., der dog kan afdrages, såfremt der gøres spændende, interessante fund i den færøske undergrund, en omlægning af restgælden på 4 mia. kr. til en lavere rente og et årligt afdrag på de 323 mio. kr. Og så fastlægges der også bloktilskud til Færøerne for de næste tre år.
Der er desuden en række andre ikke uvæsentlige forhold, som jeg ikke skal gå nærmere ind på i denne omgang.
Vi kan tilslutte os den samlede aftale, der efter vores opfattelse lever fuldt op til Folketingets opfordring.
Forslagsstillerne gør så i bemærkningerne nogle forskellige kommentarer, der udtrykker bl.a. mistillid til Færøernes evne til at leve op til aftalen.
Vi har tillid til - og med finansministerens ord er det faktisk en ret stærk tillid, som ikke må misforstås, heller ikke på Færøerne - at landsstyret kan leve op til aftalen, bl.a. fordi den er realistisk i forhold til færøsk økonomi, men også fordi det særskilt fremhæves i aftalen, at landsstyret har ansvaret for den økonomiske politik for Færøerne inden for den gældende, eksisterende hjemmestyreordning.
Det gælder både lånoptagelse og garantistillelse.
Vi ønsker med andre ord, at Færøerne styrer deres egne forhold.
Derfor skal jeg afslutningsvis fremhæve, at der med aftalen ikke ændres på forholdet mellem Danmark og Færøerne.
Den danske regering har som allerede nævnt alene noteret sig det færøske landsstyres målsætning om oprettelse af Færøerne som en suveræn stat og tilkendegivet, at man er parat til at gå ind i drøftelser på baggrund af et færøsk udspil.
Sammenfattende er det derfor vores konklusion, at der med aktstykket foreligger en fornuftig og økonomisk realistisk afslutning på en yderst vanskelig økonomisk situation for Færøerne med alle de ingredienser, som Folketinget så detaljeret har forholdt sig til i januar 1998.
Vi kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget, og vi vil selvfølgelig i Finansudvalget støtte aktstykkets gennemførelse.