runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2005-05-24:
Kan jeg forstå det sådan, at hvis det nu viser sig – som jeg har forstået, at der lægges op til – at bl.a. ftalater ikke bliver omfattet af EU's kemikaliereform REACH, så vil Det Radikale Venstre arbejde for bl.a. et nationalt forbud i produkter, hvor det godt kan lade sig gøre at bruge et andet produkt, som ikke indeholder de her hormonforstyrrende stoffer.
Kan jeg forstå det sådan?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-24:
Hvis ordføreren her opfordrer til, at Det Radikale Venstre skal bryde med de principper, der er for EU-arbejdet, så er mit svar: Nej, vi er ikke parat til at bryde med de grundlæggende principper, der er for EU.
Forudsætningen for, at vi for alvor kan gøre noget ved hele det her problem, er selvfølgelig, at vi samarbejder internationalt, også fordi de her stoffer ingen grænser kender, i det øjeblik man importerer produkter, vil man jo stå med et problem, hvis vi alene har et nationalt forbud i Danmark.
Derfor skal man sørge for først og fremmest at arbejde for, at den her sag lykkes internationalt, og samtidig skal man gøre det, som er foreslået her i B 61.
Afstemning
Steen Gade (SF), 2005-05-24:
Tak for bekræftelsen af, at der er andre lande i Europa, der er længere fremme på det her punkt, end vi er.
Det synes jeg selv er et godt argument for at give et signal om, at vi skal skærpe den håndtering, vi har af det i dag.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Det er bare for at sige, at der jo er meget, man sådan kan give en regering skylden for.
Det er måske alligevel ikke helt det, hr. Steen Gade gør, men det kommer alligevel til at ligge i luften, at hvis nu man bare gjorde endnu flere ting, så ville vi f.eks. kunne undgå, at der altså et eller andet sted på Falster ligger en virksomhed, som har et produkt, som kunne forhindre, at for tidligt fødte spædbørn bliver udsat for en fare på grund af ftalater, som de ellers kunne undgå takket være det her produkt.
Altså, der siger jeg bare, at der synes jeg jo også, at man må appellere lidt til ansvarlighed i inM039s33743417tojo.fm Page 3412 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM dustrien, ansvarlighed hos indkøberne, for al den slags kan vi jo ikke lovgive os ud af.
Om vi så stod på hovedet fra morgen til nat på den her talerstol, så påhviler der efter mine begreber denne her virksomhed et ansvar for at turde markedsføre sine bedre produkter, hvis de er det.
Det er jo i sidste ende ikke et politisk spørgsmål.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-24:
Fra konservativ side må vi afvise det radikale beslutningsforslag.
Der er allerede gjort en betydelig indsats på området, og den bygger jo bl.a. på en beretning, som blev skrevet i Miljø- og Planlægningsudvalget i 2002.
Denne beretning er allerede evalueret, og der er kommet en række retningslinjer for behandling af disse farlige stoffer.
Vores position er, at vi ønsker, at dette emne behandles internationalt gennem test og definition af kriterier, og vi arbejder på en EU-regulering, idet afgiftsinstrumentet kan virke både bureaukratisk og kan være vanskeligt at kontrollere.
Disse virkemidler må ikke være konkurrenceforvridende, og vi er imod såkaldte tekniske handelshindringer.
I forslaget er der ti dele, som jeg lige vil kommentere nogle få af.
Regeringen vil ikke være med til at hæve afgifterne på ftalater, som det er foreslået.
Der er allerede i dag et forbud mod visse hormonforstyrrende stoffer, som er klassificeret i EU.
Jeg er helt enig i, at er der en dokumentation for, at stofferne er farlige, ja, så skal de forbydes.
Der er allerede i finanslov 2003 afsat penge til en forskningsindsats.
I Miljø- og Planlægningsudvalget havde vi forleden dag deputation fra Danmarks Naturfredningsforening, Det Økologiske Råd, Forbrugerrådet og Greenpeace, som ville fortælle om vores position i REACH.
Jeg går ind for, at hormonforstyrrende stoffer kommer med i REACH, idet REACH jo bl.a. har spørgsmål om substitution, det vil sige, at man vælger det mindst farlige alternativ.
Så går jeg i det hele taget ind for en øget registrering af og kontrol med miljøfarlige stoffer, og det var dejligt at høre ministeren forklare, at det er en del af regeringsgrundlaget.
I Danmark arbejder vi aktivt på at sende videnskabelig dokumentation til EU's videnskabelige komiteer, også vedrørende hormonforstyrrende stoffer.
Derudover har vi sendt et par danske eksperter til EU, som medvirker til at fastholde et højt niveau.
M039s33743417tojo.fm Page 3411 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
På dette grundlag vil jeg sige, at i Det Konservative Folkeparti er vi helt trygge ved situationen.
Steen Gade (SF), 2005-05-24:
Jamen selvfølgelig har vi stadig områder, hvor vi ikke kan undgå at bruge det.
Når jeg ikke har sendt det til sundhedsministeren før i dag – men jeg har sendt det i dag – så er det faktisk, fordi jeg har ledt efter det og har fundet ud af, at vi har verdens førende firma netop i forhold til medicinindustrien.
Nu vil jeg ikke skyde på miljøministeren i den her sammenhæng, men det er da lidt besynderligt, at når man spørger Sundhedsministeriet, så aner de det faktisk ikke.
Der er da et eller andet, der ikke fungerer.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Men det kan jo være, at vi her ved fælles hjælp nu får spredt det glade budskab.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-24:
Jeg vil gerne tage fat i hr. Steen Gades eksempel fra tidligere.
Alle her i salen og åbenbart hele Danmark er forundrede over, at der på Falster findes et firma, der rent faktisk producerer det, vi har brug for.
Og så siger ministeren, at det firma jo også bare kunne tage og gøre opmærksom på sig selv.
Man ved udmærket, at det kan være vanskeligt for en lille virksomhed at gøre opmærksom på sig selv.
Og det, der sandsynligvis er probleM039s33743417tojo.fm Page 3408
Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
met for sådan en lille virksomhed, er, at der jo ikke er noget økonomisk incitament for sygehusene og for andre til at gå over og bruge de alternative produkter, for så længe ftalaterne er der, så længe den mulighed er der, så benytter man sig af den.
Så er hr. Eyvind Vesselbo ikke enig i, at det ville være enormt nyttigt, hvis det var pokkers dyrt at bruge ftalaterne i forhold til de alternative blødgørere?
Ville det ikke hjælpe det lille firma på Falster og en hel masse for tidligt fødte børn, hvis det var sådan, at det var enormt dyrt, hvis der var afgifter på ftalater i meget større omfang end nu?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-05-24:
Jeg mener, og det sagde jeg også i min tale, at størrelsen af afgiften blev fastlagt i 1999, da fru Elsebeth Gerner Nielsen, mener jeg, var med i regeringen, og der må jo selvfølgelig have været en mening med at lægge afgiften på det niveau, der blev lagt der.
Vi synes sådan set, det er et udmærket niveau.
Vi har ikke tænkt os at ændre det, men vi vil gerne være med til, som fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at hjælpe børnene.
Hvis vi kan skabe bedre vilkår for erhvervslivet og få sat ting i gang på det her område, vil vi da gerne være med til at støtte det, men det forudsætter jo i hvert fald, at vi har kendskab til, at der er virksomheder, som fabrikerer de ting, som kan være en hjælp med hensyn til disse to ting.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-24:
Vi tog alt, hvad der hedder medicinsk udstyr, i 1999 af den simple grund, at vi var bange for, at alternativerne ikke var der.
De er der nu.
Og er det ikke i virkeligheden det, hr. Eyvind Vesselbo stod og gav Det Radikale Venstre tilsagn om?
Steen Gade (SF), 2005-05-24:
Når man nu snakker om medicinsk udstyr, står jeg her med en pressemeddelelse fra et firma, der er dansk og hedder Melitek, og som siger følgende: Vi kan konstatere, at i vores nabolande som f.eks. Sverige og Tyskland har flere store medikoproducenter i lang tid været meget mere fokuseret på at finde alternativer til pvc-produkter med ftalater.
Vi er stolte af, at flere og flere sygehusartikler på f.eks. de svenske hospitaler er produceret med vores materialer.
Det kunne lyde, som om miljøministeren heller ikke er bekendt med, at vi i Danmark måske er verdens førende til at fremstille alternativet her.
Det er mig, der har rejst den her sag over for sundhedsministeren.
Det her ligger på Falster; de laver sygehusudstyr; de kan hjælpe den læge, som miljøministeren talte om, der udtalte sig sådan i radioen, i hvert fald med en række produkter.
Og vi gør det desværre ikke i den samme udstrækning, som man gør i Kina, i Sverige og i Tyskland.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-05-24:
Jeg vil gerne give Det Radikale Venstre et tilsagn om at forhandle seriøst om de her ting.
Det er sådan set ikke noget problem.
Men jeg mener, at fru Elsebeth Gerner Nielsen er galt ude, når hun nærmest sådan indikerer, at hvis disse ting på sundhedsområdet var til stede, så ville man ikke bruge dem, hvis de var for dyre.
Der er da ikke nogen, der på grund af økonomi sætter andres liv og helbred på spil.
Sådan opfatter jeg det ikke.
Men misforstod jeg fru Elsebeth Gerner Nielsen?
Det ved jeg ikke.
Til spørgsmålet om udfasning: Jamen det er da klart, at finder man nogle stoffer, som ikke er farlige, eller som er mindre farlige end dem, som bruges, så skal de farligere stoffer udfases.
Det er der jo ingen tvivl om.
Altså, det er jo også den politik, som regeringen fører.
Og med hensyn til, om jeg var enig med ministeren eller enig med mig selv, er jeg enig med os begge to, for vi sagde fuldstændig det samme.
Per Clausen (EL), 2005-05-24:
Jamen så må jeg prøve igen for at være helt sikker på, at jeg hørte rigtigt i hvert fald en af gangene.
Er de der syv sager, vi har fået, udtryk for, at det er regeringens politik, ministerens politik og Venstres politik, at man i forhold til det her vælger at have det synspunkt, at man faktisk skal forsøge at begrænse anvendelsen af ftalater, og at man skal gøre det ud fra den opfattelse, at der er grund til at formode, at der kan være risici, også i en fase, hvor man ikke er færdig med at foretage en risikovurdering og derfor måske ikke præcis ved, hvad risici er?
M039s33743417tojo.fm
Page 3409
Eyvind Vesselbo (V), 2005-05-24:
Man kan jo ikke forbyde ftalater eller andre stoffer, medmindre man har en begrundet mistanke om, at der er noget galt med de stoffer.
Og derfor er svaret jo, at hvis man har en begrundet mistanke om stoffer, og den kan dokumenteres, ja, så skal stofferne selvfølgelig udfases, og man skal bruge nogle andre.
Jytte Wittrock (S), 2005-05-24:
Vi synes ligesom De Radikale, at der er god grund til, at man tager det her problem, som er kendt, endnu mere alvorligt, at vi tager fat på problematikken omkring de hormonforstyrrende stoffer.
Vi har tidligere fremsat forslag her i salen, sidst i 2003, og vi mener, at problemet er alvorligt.
Når visse ftalater påvirker den menneskelige hormonbalance negativt, så bør man ikke sidde den viden overhørig.
Med hensyn til diskussionen omkring kosmetikindustrien er det vel en påstand, der stadig væk kan rokkes ved, at man ikke kan regulere også der.
Man kan vel via oplysning også bede folk om at bruge noget andet, når vi ved, hvad risikoen er.
Der er faktisk produceret noget, der kan erstatte det.
Der findes emballage, der ikke indeholder blødgørere, og så er det slet ikke nogen umulighed at fjerne det, når der er erstatningsvarer.
Det offentlige bør gå i forvejen med en indkøbspolitik, der udelukker de hormonforstyrrende stoffer.
Det har det offentlige gjort i forbindelse med træ, som vi så i forbindelse med det sidste beslutningsforslag, der var på her i salen.
Det må man også kunne gøre her og derved vise et godt eksempel.
Vi er enige i, at bevillingen til forskning på dette felt skal øges, ligesom vi også støtter, at forbrugerinformationen og miljøkontrollen styrkes, uden at vi dog her i salen i dag vil lægge os fast på beløbets størrelse, men vi er enige i retningen.
Til sidst er vi ikke mindst enige i, at Danmark skal øge indsatsen endnu mere i EU.
Hvis det virkelig skal nytte noget, er det vigtigt, at vi løser problemet i samarbejde med andre lande.
Men selv om miljøministeren gjorde rede for alle de mange initiativer, regeringen allerede har i gang, synes vi stadig væk, at der er brug for en kontant opmærksomhed også fra Folketinget.
Så vi er glade for, at Det Radikale Venstre har rejst sagen, og vi synes i det hele taget, at det både er et sympatisk og et vigtigt forslag, som vi gerne vil gå positivt ind i udvalgsbehandlingen af.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-24:
Det er jo netop også derfor, at vi sammen med regeringen var med til at skrive en beretning i 2002.
Som andre ordførere har været inde på, ligger der jo nogle bestemte ting til grund for, hvad det er, vi gerne ligesom vil fokusere på.
Det er netop også, fordi Dansk Folkeparti ønsker at følge det her område meget tæt, da vi er meget optagede af, at vi ligesom prøver at finde nogle alternativer og prøver at opfordre til at bruge dem, hvis det er, man virkelig har dem.
Men vi kan jo også se, at et af de punkter, som der er lagt op til i B 61, er, at man ligesom vil have udarbejdet en redegørelse for, hvorledes afgiftsinstrumentet kan bruges til netop at afvikM039s33743417tojo.fm Page 3410 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM le hormonforstyrrende stoffer, og så er der nævnt bl.a. i kosmetik.
Vi ser jo gerne, at denne evaluering, denne redegørelse ligesom går ind på alle punkter og siger: Hvad kan vi så rent faktisk gøre, når vi nu ved, at den eksisterende afgift på ftalater ligger på de her 140 pct.?
Det er vigtigt, at vi får det her område belyst kraftigt, netop for at vi får forhindret brug af de skadelige ftalater.
Så er det jo også vigtigt, som Dansk Folkeparti ser det, at vi får en øget forbrugerinformation: Hvad er det for ting, der er i kosmetik, læbestift, legetøj og andre ting?
Derfor er det også glædeligt at konstatere, at man nu har lavet en aftale om det med, at små børn under 3 år ikke skal have legetøj med ftalater i, for vi ved jo, at de små børn er den slags personer, som gerne vil putte det i munden, og som er mest udsat for påvirkning.
Derfor er det også godt, at dengang man lavede beretningen i udvalget, sagde man, at her var der altså 553 stoffer, som man ønskede at undersøge nærmere, fordi man vidste, at de kunne være potentielle hormonforstyrrende stoffer.
Man har jo allerede listen med de 66 stoffer, hvor man har dokumenteret den hormonforstyrrende effekt, og så kan man sige, at det er oplyst, at de 10 af de her stoffer er forbudt i EU, og 10 andre er enten forbudt eller ikke godkendt til brug i bl.a. Danmark.
Så der sker noget på det her område allerede på nuværende tidspunkt, men jeg tror også, når vi ser på, hvad det er for et område, vi har med at gøre, at der er mange tusinde stoffer, som egentlig skal analyseres, så det er jo et kæmpearbejde, vi har foran os.
Men jeg tror også, at forslagsstillerne udmærket er klar over og har forståelse for med hensyn til de andre tiltag, man ønsker at give flere penge på nuværende tidspunkt, at Dansk Folkeparti er låst af en finanslovaftale.
Vi vil meget gerne diskutere videre, hvad vi kan gøre for netop at hindre brugen af de her hormonforstyrrende stoffer, men bare at hæve afgiften mener vi ikke er den eneste rigtige måde.
Vi må først have undersøgt det til bunds, inden vi ligesom lægger os fast på, hvilke endelige virkemidler vi skal bruge her.
Per Clausen (EL), 2005-05-24:
Jeg vil bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om det ikke er sådan, at det er Venstres politik, at hvis det kan påvises, at der findes alternativer f.eks. på sundheds- og hospitalsområdet, som vi har fået beskrevet her, så handler det om så hurtigt som muligt at få forbudt og udfaset de ting, som er skadelige.
Og det andet: Jeg synes, jeg hørte, at hr. Eyvind Vesselbo sagde, at man skulle undersøge risikoen, og når man så havde fundet ud af, at det var farligt, så skulle der gøres noget.
Der opfattede jeg måske miljøministeren lidt anderledes.
Hun sagde, at når der var risiko, så skulle man gøre noget, også selv om man måske ikke umiddelbart helt præcis kunne se, hvad faren var.
Og der vil jeg bare høre, om hr. Eyvind Vesselbo er enig med ministeren eller med sig selv.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Jo, det er korrekt, at der efter Danmark er fulgt andre lande, der gør noget tilsvarende.
De gør det i forskellige afskygninger, men det ændrer vel ikke ved, at vi også skal vide, hvad det er, vi har sat i gang i Danmark.
Hvad er det, der virker?
Og hvis det ikke virker godt nok, hvorfor er det så, at det ikke virker godt nok?
Så det er vel igen en ret naturlig ting, at vi ikke bare går ud og ændrer på en vejledning, før vi ved, hvad problemerne var med den vejledning, der allerede er sendt ud og altså er sendt ud i 2003.
Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-24:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti finder forslaget her ret sympatisk, men vi ser også nogle problemer i det, som det er fremlagt her.
Beslutningsforslaget består af tre elementer, og deri ligger jo den forpligtelse, at kommunerne og amterne og andre statslige institutioner skal følge den her anbefaling, som ligger i miljøvejledningen.
Derfor ville det ikke være andet end rimeligt, at man sådan set nu, jeg vil sige et stykke tid efter, at vejledningen er sendt ud, ligesom foretager den evaluering, som der også er lagt op til i beslutningsforslaget her.
Det er jo sådan, at man med den vejledning, som er sendt ud, også ligesom gerne skulle have ført en oplysningskampagne, og en bedre oplysning til de kommuner, indkøbere og private, som skal købe træ, møbler eller andre ting, som er fremstillet af det her træ, var måske også en af de ting, vi kunne sætte ind med.
Det, der også er værd at forholde sig til, er netop, at det er 3 pct. af det træ, som vi køber, som er tropisk træ, og som er omfattet af den vejledning.
Man kunne også godt tænke lidt over, om man kunne lave en bedre og bredere vejledning på det her område.
Der er selvfølgelig problemer, og vi er, inden vi træffer de endelige beslutninger, nødt til at vide, hvor de her store problemer er.
Er de godt nok beskrevet i WWF's rapport, som er udkommet et halvt år efter, at vejledningen udkom?
Det mener vi i Dansk Folkeparti ikke er ordentligt belyst på nuværende tidspunkt.
Men vi vil meget gerne være med til, at man ikke ødelægger de her regnskove.
Vi vil meget gerne være med til, at vi har noget bæredygtigt træ, ikke kun det tropiske træ, men også træ i almindelighed.
Derfor er det vigtigt, at vi har fokus på det her område, at vi har fokus på det offentlige indkøb og så sandelig også på det indkøb, som vi foretager i det private.
M039s33743417tojo.fm Page 3399 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
Vi må afvise forslaget, som det ligger på nuværende tidspunkt, men vi skal beholde fokus på det her område.
Connie Hedegaard (KF), 2005-05-24:
Jamen det er da rigtigt forstået, ellers gav det jo ikke mening at lave en evaluering.
Det er klart, at hvis der kommer en evaluering, der siger, at man altså beklageligvis må konkludere, at den vejledning, der er sendt ud i 2003, og den informationskampagne, der er lavet i 2004, ikke virker, så den hensigt, vi som politikere har haft, bare ikke virker derude, så må vi selvfølgelig finde ud af, hvilke yderligere virkemidler vi så kan tage i brug.
Det ligger selvfølgelig klart i tilsagnet.
Det, der nok bare skiller hr. Martin Lidegaard og mig, er, at når der er sådan en relativt ny ting, der er sat i kraft, og der har været en informationskampagne, der har kørt fra mindre end et år siden, skulle vi så ikke lige have nogle erfaringer at trække på, før vi evaluerer og finder ud af, hvad skal der ske videre frem?
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg tror, vi er meget enige i, at det her er et område, hvor vi må gøre os de overvejelser, der er nødvendige for også at sikre, at der er den bedst mulige kontrol med de dyr, der bliver transporteret.
For hr. Bjarne Laustsen har meget ret i, at der er en transport, og at den vil finde sted, og det skyldes jo altså, at landmændene kan få en højere pris for deres svin, eller hvad det er, ved at sende dem til udlandet end ved at aflevere dem til et dansk slagteri.
Jeg tror, at det for mange almindelige borgere virker højst besynderligt, at dyr, der er opvokset i Danmark, ikke bare kan blive slagtet i Danmark, og at det ferske kød så kan blive leveret til kølediskene i Tyskland, eller hvor det nu er.
Men M039s33743417tojo.fm Page 3379 Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM
det er nu engang sådan, at man får en højere afregningspris, og det betyder altså, at der finder en transport sted, som vi ikke kan forhindre på grund af det indre marked.
Det, vi så kan sikre, er, at reglerne bliver overholdt.
Hvad angår politiet, vil jeg sige, at der er et særligt uddannet politi, hvis opgave det er at kontrollere de særlig tunge køretøjer.
Det er først og fremmest dem, der skal have kompetencen og også undervisningen, så de kan gennemskue, hvis der er noget galt.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-24:
Jeg tror, ministeren har meget ret i, at det her er en sag, der har skadet dansk landbrug umådelig meget, ud over det andet, der laves med udflytning af arbejdspladser, og hvad der ellers findes på.
Men det er netop i lyset af, at man har en produktion, at man sørger for at slagte dyrene i Danmark, så de lider mindst muligt, og at man så efterfølgende kan foretage en eksport, at man skal se, om der er noget at tjene.
Det er også et spørgsmål om dyrevelfærd, etik osv.
Så vil jeg godt gå videre og yderligere spørge justitsministeren, om den uddannelse, der skal til for at køre som chauffør, er tilstrækkelig, og om de former for autorisation, som vedkommende kan udstyres med, er i orden.
For hvis man ikke kan stoppe transporten på grund af EU-retten, kan man jo stille så store og strenge krav til en dyretransport, at det bliver uinteressant at have den.
Det er en anden vej at gå.
Derfor er vi meget interesserede i at høre, om ministeren kan fremlægge nogle ting, og om der eventuelt kommer forslag fra andre.
Vi bliver nødt til at gå enegang på det her felt her, for vi kan simpelt hen ikke acceptere, at vi har været foregangsland her, og at dansk landbrug bare på grund af ussel mammon bryder reglerne.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at samtlige partier i Folketinget har medvirket meget, meget aktivt til at sikre, at der bliver stillet strenge, men også sagligt rigtige krav til den transport, der finder sted.
En del af det her område er reguleret af EUlovgivning og endda totalharmoniseret, hvilket gør, at der er begrænsninger for, hvor vi nationalt kan lave strafferegler, men de steder, hvor vi kan anlægge et strengere syn og stadig væk holde os på den rigtige side af EU-lovgivningen, er vi naturligvis indstillet på at gå i den retning.
For jeg mener, at det er i alles interesse, også erhvervets, at de dyr, der skal ud på lange transporter, bliver behandlet forsvarligt og ordentligt undervejs, og at den chauffør, der kører med dem, har den korrekte uddannelse og er klar over, hvordan regelsættet er, herunder for hvilepauser, adgangen til vand osv.
Som sagt er det min opfattelse, at det, som Fødevarestyrelsen i dag er i gang med, nemlig at skærpe reglerne, er den rigtige vej at gå, og der mener jeg sådan set, at man løbende skal justere reglerne og ad den vej tilgodese dyrene.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 59
Høgni Hoydal (T), 2005-05-24:
Jeg vil i den forbindelse spørge, om der også foreligger konkrete planer for ændringer af politiet på Færøerne enten i forbindelse med den reform eller i anden sammenhæng.
Lene Espersen (KF), 2005-05-24:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at Visionsudvalgets rapport ikke har nogen konsekvenser for politiet på Færøerne overhovedet.
Men som det er hr. Høgni Hoydal bekendt, er der et lovforslag under statsministeren, som er under behandling i Folketinget i denne folketingssamling, og det sker med henblik på, at man kan finde en løsning, så der er flere opgaver, der kan tilgå Færøerne, og som Færøerne selv kan varetage fremover.
Men med hensyn til Visionsudvalget og politireformen er det sådan, at det ingen virkning har på færøske forhold.