runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Med hensyn til slingrekurs kan jeg sige, at hverken Venstre eller De Radikale ser jeg på nogen slingrekurs overhovedet i det her.
Det har aldrig været nogen hemmelighed, det har De Radikale aldrig holdt hemmeligt, at De Radikale gerne ser alle grænser åbne, og at vi skal frelse hele verden i Danmark.
Det er fint nok, det er en politik, man kan have, men der er bestemt heller ingen slingrekurs i Venstre.
Vi mener og har hele tiden ment og givet udtryk for, at børn skal man kere sig om, som der også bliver sagt i min ordførertale.
Børn skal man tage sig ordentligt af, men vi skal ikke lukke ladeporten op.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-18:
Jeg konstaterer så, at i hvert fald Venstres ordfører har den holdning, at der ikke er modersmålsundervisning på centrene i dag, som ministeren sagde, og som statsministeren tidligere har svaret.
Det er fair nok, og det udtrykker jo bare den slingrekurs, som der så er i Venstres syn på den her sag.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er: Vi har oplevet nye begreber her, det er altså bokvaliteten, forstod jeg på ministeren, der kan forbedres.
Bliver der ekstra plads til børnefamilierne, eller bliver der ikke?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Først vil jeg da gerne rose hr. Morten Østergaard, for jeg kan jo sådan set ikke have noget imod, at hr. Morten Østergaard gerne vil fremstå som den frelsende engel, det skal han da have lov til.
Men jeg vil da gerne gøre opmærksom på, at allerede på et langt tidligere tidspunkt, end da vi besøgte asylcentrene, var ministeren, også i forbindelse med et lovforslag, fremme og noterede, at der skulle gøres noget ekstra for børnene på centrene.
Men det er fint, at De Radikale forsøger at tage den frelsende engel-rolle, lad dem endelig gøre det.
Vi andre foretager handlingerne.
Så kan jeg i samme ombæring sige: Der bliver etableret modersmålsundervisning.
Det er jo det, vi kan høre ministeren sige i dag.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-18:
Jeg kunne ikke lade være at notere mig, at fru Irene Simonsen skosede den socialdemokratiske ordfører for at føre en slingrekurs.
Man må jo sige, at partiet Venstre her har været ude i noget af en slingrekurs ved først at afvise, at der er problemer med forholdene på asylcentrene, og derefter i dag stå og bryste sig af en række nye initiativer og en investering.
Men det sidste kan vi jo kun, hvad skal man sige, være tilfredse med: at man kommer til den erkendelse og i dag foretager en kovending.
Det, der er interessant, og som jeg gerne vil spørge fru Irene Simonsen om, er: Nu har vi hørt integrationsministeren sige og statsministeren i øvrigt svare mig, at der er modersmålsundervisning på centrene.
Derefter har vi hørt integrationsministeren sige, at der nu skal indføres modersmålsundervisning på centrene, og fru Irene Simonsen har lige fremsat et forslag til vedtagelse, hvor der står, at det undersøges, om der kan indføres modersmålsundervisning på centrene.
Hvilken en af de her tre påstande er den rigtige: Er den indført, bliver den indført, eller skal det bare undersøges?
Rune Lund (EL), 2006-05-18:
Jeg synes da, at udenrigsministeren også godt kunne have en holdning til det.
Når danske soldater leder og planlægger en operation, og der bliver taget 12 fanger, og man overdrager dem til de irakiske myndigheder, er det så ikke sådan, at Danmark er forpligtet til at holde øje med, hvad der sker med de fanger?
Det synes jeg burde være meget nemt at svare ja til, for hvis vi får et ja fra udenrigsministeren her fra Folketingets talerstol, sikres det jo, at fanger, som bliver fanget under dansk ledede og dansk planlagte operationer, ikke bliver overgivet til mishandling, tortur osv. i irakiske fængsler.
Vi har jo set, at der er blevet boret i fanger med boremaskiner, de er blevet pryglet, de er blevet dræbt, og de er blevet lemlæstet, så kan vi ikke bare få sådan en tilkendegivelse fra udenrigsministeren?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-05-18:
Jeg kan jo lige så godt spørge: Hvorfor sendte Det Konservative Folkeparti en pressemeddelelse ud godkendt af hele den konservative folketingsgruppe med de her forslag?
Altså, hvis vi ikke her i salen så skulle kunne gentage akkurat de samme forslag uden at blive skudt alle mulige motiver i skoene, så ved jeg ikke hvad.
Det Konservative Folkeparti må da have lagt de her forslag frem, fordi man mente, at det var nødvendigt at gøre noget, at det var nødvendigt at forbedre forholdene, helt præcis altså at sørge for, at der eksempelvis kan blive givet ekstra plads til børnefamilierne, og at der bliver sat en øvre grænse for opholdstiden på asylcentrene, så vi ikke som i dag oplever familier, der har været på centrene i op til 7 år.
Det var lige præcis det, fru Henriette Kjær skrev i sin pressemeddelelse, og der stod oven i købet: Dette er godkendt af den konservative folketingsgruppe.
Og så skal man altså stå her og acceptere at blive skældt ud for at komme med de samme forslag og for ikke at lægge Det Radikale Venstres forslag frem.
Jeg lægger ikke Det Radikale Venstres forslag frem her, for det er der ikke et flertal for, men der burde kunne skaffes et flertal for det her, fordi Det Konservative Folkeparti står bag.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-18:
Nu begynder det jo at blive sjovt, og vi kan se konturerne af, hvordan den her debat vil udvikle sig: Man vil blive ved med at referere til den her pressemeddelelse.
Men jeg bliver nødt til med det samme nu at slå fast over for fru Elsebeth Gerner Nielsen, at jeg har lagt op til, at der var forskellige forslag, man kunne drøfte, så det er ikke et konservativt partiprogram, der er lagt frem, og det ærgrer mig, at man ikke synes, man vil bruge det her til at fortælle om sin egen politik, så vi havde noget konkret at forholde os til.
Jeg vil sige, at inden den her forespørgselsdebat begyndte, har fru Elsebeth Gerner Nielsen jo kunnet læse på Ritzau og andre steder, at man er kommet frem – synes jeg – til et rigtig flot udspil fra regeringens side med hensyn til at forbedre forholdene for asylbørn.
Så kunne fru Elsebeth Gerner Nielsen måske tænke sig til, at det var jeg glad og tilfreds med og selvfølgelig ikke ville synes, at det her forslag til vedtagelse var en god ide.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-05-18:
Det er ganske enkelt, fordi vi ikke har et flertal.
Den eneste måde, vi kan få et flertal på, er ved, at regeringspartierne eller enkeltmedlemmer af regeringspartierne mener, at nu er det altså nødvendigt at gøre noget.
Og derfor har vi i stedet for at fremlægge hele Det Radikale Venstres partiprogram eller partiprogrammerne for alle de partier, der står bag det her forslag til vedtagelse, så gjort det, at vi har taget de forslag, som fru Henriette Kjær selv har fremlagt, forslag, som vi har citeret ord til andet, med henblik på at forsøge at få et flertal.
Vi kunne da sagtens have stillet nogle meget, meget mere ambitiøse forslag op – meget nemt; Det Radikale Venstre ønsker da at gå meget længere end det her, men netop med henblik på at finde en løsning lægger vi os fast på nogle forslag, som Det Konservative Folkeparti selv er kommet med.
Det forstår jeg ikke at fru Henriette Kjær ikke tager imod.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-18:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen vil ikke lave partipolitik på det her, siger hun.
Det er sagen for vigtig til, siger hun også.
Men jeg kan forstå, at man alligevel synes, det er sjovt at lave lidt drilleri ved at tage en pressemeddelelse, som jeg har sendt ud, hvor jeg skriver, at der er forskellige ting, man kan gøre i den her sag.
Jeg vil godt have nogle bedre forhold for asylbørnene.
Der er så forskellige ting, vi kan diskutere, og når jeg siger diskutere, så er dem, jeg plejer at samarbejde med, Venstre og Dansk Folkeparti, det er dem, vi har lavet en fælles udlændingepolitik med.
Der har jeg så forskellige ting, som jeg foreslår man kunne gøre.
Det er ikke et krav, jeg har stillet eller stået ultimativt fast på.
Men jeg vil spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, hvorfor man skriver en konservativ pressemeddelelse af?
Hvorfor fortæller man ikke, hvad man vil fra de partiers side, der samlet står bag det her forslag til vedtagelse?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-05-18:
Det er meget interessant, at det er hr. Søren Krarup, der skulle tage så voldsomme udtryk i sin mund om en anden ordfører, for det var sådan set hr. Søren Krarup selv, der startede med at sige, at det, der foregik i de danske asylcentre, var børnemishandling.
Børnemishandling!
Jeg er sådan set helt enig i, at det er det, der foregår, og det har vi et ansvar for.
Flertallet her i Folketinget har et ansvar for at lave det om.
Hr. Søren Krarup siger, at jeg skulle mangle moral.
Jeg kunne jo så svare hr. Søren Krarup, at jeg synes, at hr. Søren Krarup mangler ansvarsfølelse.
Det her er også Dansk Folkepartis ansvar.
Så siger hr. Søren Krarup, at familierne bruger deres børn i kampen mod Danmark.
Det er jo tværtimod omvendt: Det er sådan, at den danske stat kan beskyldes for at gøre forholdene så ringe som overhovedet muligt for børnene med henblik på at forsøge at få deres forældre til at rejse frivilligt.
Det er med andre ord den danske stat, der tager børnene som gidsel, som skyts i kampen mod deres egne forældre.
Søren Krarup (DF), 2006-05-18:
Jeg synes, det er en sådan mangel på moral.
Jeg synes, det er sådan en moralsk inflation, der ligger i denne sentimentaliseringskampagne, at jeg virkelig kan blive så oprørt over det, at jeg ligefrem kan have svært ved at finde ord.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen ved, hvad sagen drejer sig om, hun ved, det er forældre, der ganske kynisk bruger deres børn, og så spiller fru Elsebeth Gerner Nielsen spillet og leger den dybt rørte over dette kyniske misbrug af børn.
Jeg synes altså, der er noget, der hedder et vist intellektuelt, et vist moralsk niveau, og jeg synes, fru Elsebeth Gerner Nielsen er så langt under det, at jeg synes, hun skulle skamme sig.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-05-18:
Jeg tror ikke helt, jeg forstod spørgsmål.
Om jeg er flov?
Jeg synes, det er et svært ord at tage i sin mund, men jeg synes faktisk, der er grund til, at alle os 179, der sidder her på Tinge, tænker over vores ansvar.
Det, vi appellerer til, er, at hvert enkelt folketingsmedlem tænker over sit ansvar for de børn, der sidder ude i asylcentrene og ikke har mulighed for at tale deres egen sag.
De bliver syge, må jeg sige til hr. Søren Krarup, de er ved at gå i stykker, det er dokumenteret gang på gang; hr. Søren Krarup har selv set det, og så spørger hr. Søren Krarup, om jeg er flov.
Er hr. Søren Krarup flov?
Søren Krarup (DF), 2006-05-18:
Jeg vil i al enkelhed spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om hun dog ikke har en vis skam i livet, en vis flovhed i sig over at føre en sådan sentimentaliserende kampagne i en situation, hvor hun ved, at det handler om forældre, der bevidst bruger deres børn som pression i forsøget på at tiltvinge sig adgang til Danmark.
Altså, hele denne tårepersende forestilling, skammer fru Elsebeth Gerner Nielsen sig dog ikke ved at optræde sådan over for offentligheden i en situation, hvor enhver ved besked med hensyn til usandfærdigheden i forholdet?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-05-18:
Sandheden er konkret.
Målet med forespørgslen i dag er at komme ind bag udlændingelovgivningen, ind bag regler, paragraffer og forordninger, ind til de mennesker, de børn af kød og blod, som på 4., 5., 6. år, ja, længere, lever i et dansk asylcenter; de børn, som flere politikere mødte, da de for et stykke tid siden var på besøg i nogle af asylcentrene, et besøg, der bevægede og fik flere folketingsmedlemmer til at stille krav om handling, om, at der f.eks. skulle sættes en øvre grænse for, hvor lang tid et barn må bo i et asylcenter.
Siden er der ikke sket noget.
Der er blevet talt meget, men der er ikke sket konkrete forbedringer for de 682 børn, der i dag befinder sig i et asylcenter.
Med forespørgslen i dag håber forslagsstillerne at få svar på følgende spørgsmål: Hvad vil regeringen gøre konkret for at sikre, at mistrivselen på asylcentrene hører op, og hvor længe kan regeringen acceptere, at et barn og dets familie opholder sig i et asylcenter?
Med andre ord: Hvad vil regeringen gøre ved de forhold, som en regeringsordfører har kaldt rystende ringe og uværdige?
Det kan vi ikke være bekendt at byde andre mennesker, sagde ordføreren.
Er regeringen enig?
Hvad vil regeringen gøre?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-18:
Vores politik skal selvfølgelig følge den humanitære folkeret, men jeg vil foreslå, at forsvarsministeren besvarer spørgsmålet.
Han er til stede i dag, og han har del i beslutningen, så jeg synes, det er rigtigst at stille spørgsmålet til forsvarsministeren, som helt sikkert brænder efter at komme op og besvare det.
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Det er jo lige netop derfor, at vi i Venstre synes, at det er godt, at de her børn nu bliver hjulpet med nogle aktiviteter og ikke skal være sammen med deres forældre i så mange timer.
Det er jo netop også det, vi går efter, vi kan lige så godt sige det, som det er.
Vi ønsker, at de børn skal have nogle gode oplevelser i døgnets 24 timer, det gør vi, og derfor siger vi ja til de aktiviteter her, men vi ønsker ikke den politik, som Radikale ønsker.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Problemet var, at mikrofonen ikke virkede.
Jeg vil godt kvittere for, synes jeg, en ordførertale, som i meget høj grad var overvejet i forhold til den reelle situation i Irak.
Det kan man jo ikke beskylde de hidtidige ordførere for i udstrakt grad at have været præget af.
Vi har fra SF's side hele vejen været imod eventyret i Irak.
Det gik desværre lige præcis så galt, som vi advarede om.
Jeg vil godt rose Det Radikale Venstre for nu at vende tilbage til den kreds af partier, der står i absolut opposition til fortsat dansk deltagelse i Irak.
Jeg mener, at det er med til at skabe klarhed; jeg mener, det er med til at skabe også klarhed over, at det er Bushs krig.
Han fik lokket en dansk statsminister i uføre.
Så var jeg også glad for de sidste bemærkninger om, at det her jo ikke betyder, at vi lader Irak i stikken.
Det betyder, at der skal ydes en humanitær indsats.
Vi har fra SF's side fremsat et forslag om at sikre en humanitær indsats af mindst samme økonomiske størrelsesorden som den, vi har bidraget med under krigen.
Der er egentlig ikke et spørgsmål i det, men bare en kvittering for De Radikales ændring af politikken fra den periode, hvor man deltog, og tilbage i en situation, hvor Socialdemokratiet, De Radikale, SF og Enhedslisten nu udgør en klar opposition i det her spørgsmål.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Det gør de sandelig også.
Jeg må bare påpege over for hr. Helveg Petersen, at regeringen ikke foreslår, at det danske troppebidrag skal trækkes hjem.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke budskabet i den korte bemærkning fra hr. Helveg Petersen.
Det, der lægges op til fra regeringens side, hvilket vi støtter fra konservativ side, er en reduktion og en ændring, men ikke en tilbagetrækning af hele bidraget.
Det er det, Det Radikale Venstres forslag går ud på, uden at man overhovedet underbygger det med henvisning til noget som helst i den konkrete situation i Irak.
Det er hele forskellen.
Regeringen begrunder ændringen og reduktionen, og det sker gradvis, og vi beder om et mandat for en 12-måneders-periode, og så kan vi igen tage bestik af situationen.
Skulle der være behov for det undervejs, kommer vi også til Folketinget og beder om fornyet mandat.
Det er det, der ligger i hele forslaget fra regeringen.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Vil det sige, at tilbage står, at regeringen gerne må trække dem ud, men vi andre må ikke?
Ifølge den konservative ordfører argumenterer regeringen på fuld forsvarlig vis, og derfor må man gerne trække soldater ud i henhold til regeringens analyse.
Men det kan åbenbart ikke gøres gældende i forhold til andres forslag, uagtet at vi igennem snart halvandet år har forsøgt at få regeringen i tale omkring en egentlig strategi for dansk Irakpolitik.
Jeg synes bare ikke, at det hænger sammen.
Hvordan kan det være, at regeringen gerne må?
Jeg synes ikke, at det hænger sammen.
Nogenlunde de samme ens spilleregler må da gælde i den her diskussion.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Må jeg ikke sige til hr. Morten Helveg Petersen, at vi naturligvis respekterer andre partiers ret til at have politiske synspunkter, men vi vil gerne udfordre disse politiske synspunkter.
Jeg har endnu til gode at høre et eneste sagligt argument for forslaget om at trække alle vore soldater hjem allerede pr. 1. juli i år.
Jeg har ikke hørt ét argument, der knytter sig til udviklingen i Irak, jeg har ikke hørt ét argument, der knytter sig til en bedømmelse af sikkerhedssituationen i Irak og hensynet til den irakiske befolkning.
Jeg har ikke hørt ét argument, som underbygger det forslag, Det Radikale Venstre er kommet med sammen med Socialdemokraterne.
Regeringens forslag er meget ansvarligt, det reflekterer udviklingen i Irak.
Det er en ændring og en mindre reduktion, der lægges op til: større fokusering på træning og genopbygning, større fokusering på det civile.
Men vi ved, at sikkerhedssituationen er af en sådan karakter, at vi har behov for at beskytte de aktiviteter militært.
Derfor ville det være uansvarligt at trække hele det militære personel hjem allerede nu.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Lige til det sidste: Den konservative ordfører forsøger at få det til at fremstå, som om der i 2003 var et FN-grundlag for krigen, og det synes jeg ikke klæder den konservative ordfører, for det virker efterhånden en anelse desperat set i lyset af den folkeretlige diskussion, der har været efterfølgende.
Men mit spørgsmål går egentlig på, at jeg synes, det er lidt svært at forstå den konservative udlægning af tingene.
Men alle andres tanker om at trække styrker ud er åbenbart så og så kritisable, og jeg kan ikke helt forstå sammenhængen.
Hvorfor må regeringen gerne lægge op til, at vi trækker styrker ud af Irak, når det er sådan, at når andre politikere, andre partier foreslår at trække styrker ud, er det så og så galt?
Forbryder regeringen sig ikke mod sit eget princip her, eller hvad?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Jeg tror ikke helt, hr. Søvndal hørte, hvad jeg sagde, for det kan vel ikke være sådan, at han prøver pådutte mig nogle ord, jeg ikke har sagt?
Det forholder sig jo sådan, at socialisterne tydeligvis ikke er solidariske med FN.
De er tydeligvis ikke solidariske med irakerne, de er tydeligvis ikke solidariske med de demokratisk valgte ledere i Irak, og det er her, problemstillingen ligger.
Det handler ikke om at være for eller imod Bush, det handler om: Vil vi hjælpe irakerne frem mod demokrati, frem mod større stabilitet, frem mod fremgang?
Må jeg så ikke sige om FN og det med, at krigen var ulovlig, at der ikke er tale om, at der ikke var et FN-grundlag.
Det var der i resolution 1441.
FN havde gang på gang sagt til Saddam Hussein, at han skulle deltage aktivt i samarbejdet med våbeninspektørerne.
Han skulle selv komme med oplysninger, som kunne be- eller afkræfte, hvad der var op og ned på spørgsmålet om masseødelæggelsesvåben.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Jeg tror, det var en meget præcis beskrivelse, jeg kom med.
Jeg kan forstå, den gjorde indtryk, og jeg tror også, fru Pia Christmas-Møller kom til at forveksle FN med Bush.
Krigen var fra starten kendt ulovlig.
Ja, svarede han, den er ulovlig, og derfor er der noget helt forunderligt i at høre dem, der har startet den krig, påberåbe sig FN.
Så er det rigtigt, at socialister ikke har den samme solidaritet med Bush, som den danske statsminister har.
Det tror jeg er helt rigtigt set af fru Pia Christmas-Møller, og jeg synes i virkeligheden, det er et voldsomt godt træk hos socialister i Europa, at de er fantastisk skeptiske over for den amerikanske præsident, der har kastet verden ud i hidtil usete modsætninger.
Det er vel netop den største hædersbevisning, socialister kan få, at de er i modstrid med den nuværende amerikanske præsident.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Hus forbi!
Vi står bag, hvad FN foretager sig.
Det er FN, der beder os om at være der.
Det er ikke Bush, det er FN's Sikkerhedsråd, og vi har altså fra Det Konservative Folkepartis side valgt at sige: Vi er hjemme i dag.
Vi vil meget gerne tage del i ansvaret, og vi vil gerne være med til at løfte den opgave, FN beder os om at løfte.
Irakerne beder os også om det, og vi mener selv, vi yder en god og positiv indsats.
Må jeg så ikke sige til hr. Villy Søvndals betragtninger om, hvilke partier der mener hvad, at det er altså partitaktik.
Det er jo Christiansborgsnak, det har intet at gøre med, hvad der er i irakernes interesse, og den beskrivelse, hr. Søvndal kom med, viser jo i virkeligheden, hvor meget indhold der er i socialisternes solidaritetsbegreb.
De er i hvert fald ikke solidariske med irakerne, de er ikke solidariske med de demokratisk valgte ledere i Irak, som beder det internationale samfund, heriblandt Danmark, om fortsat at yde en indsats for stabilisering af deres land.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Der er et meget tydeligt mønster i det, der sker i Europa.
Hvis man undtager Storbritannien, som er helt tæt knyttet til USA, sker tilbagetrækningen i forbindelse med regeringsskifter.
Når højreorienterede regeringer falder og bliver erstattet af centrum-venstre-regeringer, falder støtten til den amerikanske præsident Bush, og derfor er der heller ikke noget underligt i, at den mest højreorienterede regering i Europa, nemlig den danske, står helt i ly bag Bush.
Det synes jeg der er logik i, det vil jeg godt sige, og jeg kan sagtens få det til at passe ind i mit verdensbillede.
Vi så det i Spanien, hvor Aznars regering faldt; der kom en socialistisk regering, og man trak tropperne ud.
Vi så det i Norge, hvor den kristelig-borgerlige regering faldt; der kom en arbejderparti-SF-regering deroppe, og styrkerne blev trukket ud.
Højrefløjen har det syn, at man skal stå lige bag den amerikanske præsident Bush i alt, hvad han foretager sig, og det er vel det, der i virkeligheden skiller i denne debat.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Vi skal nemlig ikke være der et sekund længere, end der er behov for, og jeg er fuldstændig enig med hr. Søren Espersen i, at det jo netop er, fordi der er så store problemer, at vi har valgt at være med til at løse dem.
Irakerne kan ikke selv endnu, og hele manøvren går ud på at bringe dem i stand til selv at varetage deres egne forhold, deres eget lands interesser.
Men det kan de ikke endnu, derfor er der behov for en fortsat international aktivitet, og Danmark har altså valgt at deltage i opgaveløsningen.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-18:
Der var jo ikke noget spørgsmål til mig, så ordføreren er lidt hjælpeløs.
Men jeg vil da gerne kvittere og sige, at vi står helt bag et øget dansk bidrag til genopbygningen i Irak.
Søren Espersen (DF), 2006-05-18:
Jeg skal nøjes med et enkelt spørgsmål.
Jeg synes altså, at meget af argumentationen, der har lydt fra de partier, der ikke ønsker at være med i det her, går på, at der stadig er mange problemer i Irak, og det synes jeg personlig er den mest fjollede argumentation, man overhovedet kan tænke sig. Det modsatte burde jo være tilfældet, og derfor vil jeg spørge den konservative ordfører: Er det ikke korrekt, at hvis alting gik, som det skulle i Irak – hvis det hele kørte på skinner, hvis den irakiske regering kunne klare alle problemerne, og deres egne tropper kunne klare dem – begyndte Danmark tilbagetrækningen i morgen kl. 14?
Er det ikke korrekt?