Dorte Bennedsen (S), 2000-12-07:
Ved den lejlighed gav Socialdemokratiet udtryk for, at vi især finder det vigtigt, at dommeres bibeskæftigelse både er udsat for en habilitetsvurdering og en vurdering af, om den for den enkelte dommer har et sådant omfang, at det får indflydelse på hovederhvervet.
På den baggrund tilsluttede vi os også den foreslåede ordning, hvorefter dommere én gang årlig skal indberette til retspræsidenten om hverv og hvervsgiver og om indtægter ved hverv, og hvor oplysningerne, bortset fra det, der vedrører indtægterne, blev undergivet offentlig indsigt.
Det var jo så kombineret med, at retspræsidenterne også er tillagt en mulighed for i konkrete tilfælde at kunne gribe ind over for den enkelte dommer.
Som bekendt bad statsrevisorerne Rigsrevisor om et notat
om dommeres bierhverv og også om en redegørelse for de overvejelser, dette notat måtte give anledning til
Og i det arbejde inddrog Rigsrevisor naturligvis den første indberetning efter nyordningen, den indberetning, der kom i februar.
Socialdemokratiet er enig med forslagsstillerne i, at Rigsrevisors notat giver anledning til en række overvejelser, men vi er ikke enige i, at Folketinget på den baggrund skal gribe ind nu. Baggrunden for, at vi vedtog domstolsreformen, var netop, at vi ønskede en selvstændiggørelse af domstolene, og indberetningen om bijob og offentliggørelse af dem skulle medvirke til, at der ikke blev sået tvivl om dommernes habilitet og om retssikkerheden ved de danske domstole.
Vi har nu fået den første indberetning, og kombineret med Rigsrevisors notat har det givet nogle overraskende oplysninger om fordelingen af bijob og indtægterne ved dem.
Det fremgår således klart af Rigsrevisors undersøgelse, at både når der er tale om antallet af bijob og om indtægterne fra dem, er der en meget skæv fordeling mellem højesteretsdommere på den ene side og resten af dommerstanden på den anden, ligesom der er en udpræget skævdeling højesteretsdommerne imellem.
Men det fremgår også, at Rigsrevisor har været i dialog med højesteretspræsidenten, som måske ikke så overraskende har ment, at dommerne ikke er inhabile, og at bijobbene ikke har en negativ indflydelse på Højesterets arbejde, men, og det synes jeg er vigtigt, som også har givet til kende, at højesteretsdommerne vil tage en række initiativer både med henblik på en bedre fordeling imellem alle dommere og imellem dommerne inden for Højesteret.
Dertil kommer så, at Domstolsstyrelsen har iværksat en budgetanalyse af domstolsområdet, en analyse, hvor der også skal ses på arbejdstidsanvendelsen ved retterne, en analyse, som styrelsen vil bruge til at vurdere, om der er behov for nye initiativer.
Lad mig derfor sammenfattende slå fast, at vi har fået en domstolsreform, som har været i kraft i knap 2 år, og vi har med indberetningen af bijob i foråret opnået et af de ønskede mål, nemlig indsigt i, hvor dommere er engageret ud over arbejdet i retterne.
Denne oversigt giver selvsagt anledning til ganske mange overvejelser.
Men vi finder det faktisk ret og rimeligt, at domstolene - og herunder ikke mindst Højesteret - nu får en mulighed for selv at rette op på de skævheder, vi kan konstatere, og for at sikre, at omfanget af bijob holdes på et niveau, så der ikke kan sås tvivl om domstolenes omdømme og uafhængighed.
På den baggrund kan vi ikke støtte forslaget om et indgreb her og nu.