runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
Jeg vil sige, som jeg tidligere har sagt, at jeg finder det naturligt, at NATO undersøger denne her sag til bunds, og at Danmark lægger betydelig vægt herpå, og vi vil støtte forslag, der måtte blive fremført om at få sagen så grundigt belyst som overhovedet muligt.
Jeg finder det naturligt, at NATO tager initiativ hertil.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-09:
Jeg vil også godt fortsætte fra det sidste spørgsmål her og som et tillæg spørge om de samme spørgsmål, jeg egentlig er fremkommet med, for jeg har ikke fået noget svar på dem. I juli 1999 kom altså en henvendelse fra den amerikanske regering, hvilket er bekræftet af Holland og andre NATO-lande.
Fik Danmark også sådan en henvendelse, og hvad medførte den af initiativer her i Danmark?
Hvad er årsagen til, at de lande, vi sammenligner os med i vores sektor i Kosovo, har gennemført undersøgelser sidste år, altså for lang tid siden, men at vi ikke har gjort det i Danmark?
De to ting har ministeren ikke svaret på.
Så vil jeg godt i forlængelse af et af de øvrige spørgsmål spørge: Er det et økonomisk problem?
Er det derfor, man er tilbageholdende med at lave en undersøgelse, eller hvad er årsagen?
For der må være en eller anden årsag til, at det er noget, man ikke vil gøre på nuværende tidspunkt.
Det er jo ærgerligt for de pårørende, de familier, de soldater, der har været af sted, men man ønsker åbenbart ikke undersøgelsen.
Kunne vi så i det mindste ikke få at vide
hvorfor
Frank Dahlgaard (UP), 2001-01-09:
Jeg kunne tænke mig at spørge forsvarsministeren i denne her forbindelse: Hvis man nu beslutter i løbet af i dag eller i morgen - jeg kunne forstå, at det er meget snart - om det er rimeligt at iværksætte en helbredsundersøgelse af de soldater, der har været dernede, hvad koster så sådan en undersøgelse?
For jeg går ud fra, at det er derfor, at man tøver, for der er jo ingen grund til at iværksætte noget, der er meget dyrt, hvis der ikke er nogen lægefaglig begrundelse for det.
Men hvad vil sådan noget koste, hvis man sætter det i gang i den store stil?
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
Jeg kan ikke give den præcise dato, men naturligvis er de danske soldater, der har gjort tjeneste på Balkan, blevet informeret om den fare, der kan opstå ved omgang med dette tungmetal.
Der kan være tale om giftighed.
Der kan selvfølgelig også være tale om, at man skal undgå at indtage vand eller fødevarer i områder, der har været påvirket af det pågældende tungmetal.
Så naturligvis har denne information været givet til det danske personel, der har gjort tjeneste
på Balkan.
Til det andet spørgsmål kan jeg oplyse, at dansk forsvar ikke har anvendt det, og den type ammunition har ikke været anvendt i forbindelse med øvelser i Danmark.
Men som forsvarsministeren for et antal år siden har oplyst Folketinget - jeg kan ikke den præcise dato på stående fod - så har det tidligere været oplagret i Danmark forud for Golfkrigen.
Jens Kirk (V), 2001-01-09:
Jamen er det ikke rigtigt, at nu kan man både få bøde og blive offentliggjort samtidig?
Er det ikke rigtigt, at det skal ske samtidig?
Det er ikke først en bøde og så offentliggørelse bagefter, er det ikke korrekt forstået?
Det vil sige, at vi får et hav af offentliggørelser, der skal ud på Internettet, og så bliver det jo uinteressant, hvis der er flere sider at se igennem.
Hvad er det i grunden, vi laver om på nu?
Vi tager nogle primærproducenter ud, og så øger vi faktisk bøvlet og administrationen i det hele taget.
Og vi begynder faktisk også at sige, at nu får de både bøde og bliver offentliggjort.
Så må der da være flere, der skal hænges ud på den samme liste, og det vil sige, at det bliver endnu mere tung læsning, vi skal se på.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-09:
Jeg vil gerne stille spørgsmål omkring den situation, der er opstået, hvor en række NATO-lande og en række ikke-NATO-lande nu vil undersøge de soldater og nødhjælpsarbejdere, der har været i Kosovo og også Bosnien, og som man mener måske er blevet udsat for forskellig stråling, der gør, at de kan få leukæmi eller måske andre sygdomme.
Det er selvfølgelig noget, vi bliver nødt til at tage alvorligt fra dansk side, og derfor er det også vigtigt her i dag for Dansk Folkeparti at høre ministerens holdning til den nuværende situation.
Vi undrer os over, at ministeren ikke her i Danmark vil iværksætte en sådan undersøgelse og allerede nu har taget initiativ til det, ligesom man har gjort i en række andre lande, men der må vel være gode grunde til, at ministeren ikke har ønsket det.
I den forbindelse vil jeg da give ministeren ret i, at det jo er rigtigt, at mange af de granater, der er faldet, ikke decideret ligger i det område, hvor der har været danske soldater.
Nogle gør.
Men vi må så også sige, at en række af de lande, der opererer i den sektor sammen med Danmark, f.eks. Frankrig og Belgien, har taget initiativ til en sådan undersøgelse, og derfor undrer det, at man ikke har gjort det fra dansk side.
Så indledningsvis vil jeg godt spørge ministeren: Hvornår blev man første gang advaret om de risici i forbindelse med projektilerne med uran?
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
For det første tror jeg, det er vigtigt at fremhæve, at der ikke er noget videnskabeligt bevis for en sammenhæng mellem udsendelse i international tjeneste og pådragelse af alvorlige sygdomme, og der er indtil nu ikke påvist nogen videnskabelig sammenhæng mellem depleteret uran, som det hedder, og leukæmi.
Imidlertid tager jeg naturligvis de presseforlydender og de konkrete tilfælde, vi har kunnet konstatere i en række af de lande, der har haft folk i tjeneste på Balkan, meget alvorligt.
Vi har selv konstateret, at to personer har udviklet leukæmi blandt de 15.000 soldater, vi har haft udsendt, henholdsvis én, der har gjort tjeneste i Bosnien, og én, der har gjort tjeneste i Kroatien.
Jeg har derfor på et meget tidligt tidspunkt bedt Forsvarets Sundhedstjeneste kulegrave disse informationer ved at tage kontakt til den lægefaglige ekspertise i andre NATO-lande og ved at tage kontakt til lægefaglig ekspertise i Danmark, naturligvis med henblik på, at vi kan få et så godt fagligt grundlag for de beslutninger, vi måtte træffe, som overhovedet muligt.
Vi har arbejdet med sagen i nogle ganske få dage, og vi er meget tæt på at have et grundlag for at træffe de fornødne beslutninger.
Jeg skal ikke her under spørgetiden løfte sløret for, præcis hvad beslutningen bliver.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-09:
Jeg spurgte rent faktisk, hvornår Danmark første gang blev advaret imod, at der ville være fare ved den her bestråling, og det svarede ministeren ikke på.
Jeg kan meddele, at Ritzaus Bureau i dag kan citere kilder i USA for, at man allerede i juli 1999 advarede NATO-landene om, at der var problemer, og jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er korrekt.
Så vil jeg også godt spørge forsvarsministeren, hvad årsagen er til, at man i Belgien og Frankrig, som er i samme sektor, som Danmark har soldater i, for allerede 9 måneder siden iværksatte undersøgelser, der betyder, at man altså har kunnet se, om der var kræfttilfælde i Belgien og Frankrig.
Det undrer mig, at man ikke har hørt om det fra dansk side.
Hvorfor har man ikke hørt om det?
Det kunne jeg godt tænke mig svar på.
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
Ja, hr. Peter Skaarup forsøger at fremstille det, som om regeringen har afvist en undersøgelse.
Det har regeringen ikke på noget tidspunkt.
Jeg har konstant sagt - det er måske lidt svært at trænge igennem medierne, men langt de fleste medier har refereret det fair - at vi arbejder på højtryk med den her sag med henblik på at skaffe et så fagligt kvalificeret grundlag for beslutninger som overhovedet muligt, og vi kommer snart tilbage med de præcise svar på de spørgsmål, der stilles også af hr. Peter Skaarup her.
Jeg skal ikke nærmere kunne redegøre for situationen i andre lande, men jeg kan i hvert fald sige, at den form for undersøgelse, som man kalder det, der sættes i værk i de forskellige lande, stritter i alle mulige retninger, og vi har ikke noget detaljeret overblik over, præcis hvilken form
for undersøgelse man sætter i værk
Der er også en række lande, der ikke har besluttet at undersøge noget.
Og så kan jeg sige, at vi har kendt til spørgsmålet om depleteret uran siden Golfkrigen.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-09:
Det synes jeg var et meget kryptisk svar, men det sidste var et svar på det spørgsmål, jeg stillede, og det var altså siden Golfkrigen.
Men kan ministeren bekræfte eller afkræfte, at Danmark allerede i juli 1999 er blevet advaret imod den specifikke bestråling i det område, hvor vi har
danske soldater i øjeblikket?
Golfkrigen er lang tid siden, jeg taler her om Balkan.
Så vil jeg godt spørge: Når ni NATO-medlemslande, 16 lande i alt, allerede har iværksat de her undersøgelser og er i gang med dem, hvorfor er det så, at de danske soldater, nødhjælpsarbejdere og deres familier skal leve med den usikkerhed og utryghed, der er forbundet med, at Danmark og ministeren ikke vil iværksætte den undersøgelse?
Det signal med den undersøgelse burde ministeren kunne give her i dag.
Det er jo helt oplagt, at den undersøgelse skal sættes i værk nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-09:
Jeg synes, det ville være naturligt, hvis NATO, der har haft ansvaret for dette her, stiller de oplysninger til rådighed, som man har, men jeg synes da, det ville være endnu mere naturligt, at det er FN, som har det helt overordnede ansvar, som går ind og påtager sig ansvaret for en uvildig undersøgelse, således at det ikke er dem, der har udført det her og måske har forsøgt at dække over tingene, som også efterfølgende skal undersøge sig selv.
Derfor vil jeg godt insistere på, at man overvejer spørgsmålet om en uvildig undersøgelse.
Så vil jeg spørge ministeren, om han ligesom Det Økologiske Råd mener, at brugen af disse uranforstærkede granater i det hele taget skal standses.
For det kunne jo også være en logisk konsekvens af det, der er sket, at man nu standser brugen af sådanne giftige granater.
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
Der er ingen af vores folk, der skal leve med unødvendig utryghed, men det, jeg har behov for, er naturligvis at kunne træffe beslutninger på et lægefagligt, sagligt og korrekt grundlag.
Jeg tror, jeg har sagt det før, men jeg mener, det er vigtigt at gentage endnu en gang, at der ikke er noget videnskabeligt bevis for nogen sammenhæng mellem depleteret uran og leukæmi, og der foreligger ikke noget dansk eller udenlandsk materiale, der beviser en øget forekomst af leukæmi blandt de tidligere udsendte eller en sammenhæng mellem dette og en udsættelse for depleteret uranium.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-09:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han vil udarbejde en redegørelse for, hvornår den danske regering er blevet informeret om de ting, som ifølge Ritzau kom fra USA i juli 1999, for det er jo sådan, at bl.a. hr. Søren Søndergaard stillede spørgsmål tilbage i juni 1999, og der fik han at vide fra den daværende forsvarsministers side, at man ingenting havde, men at man da kunne spørge i NATO.
Men mig bekendt er der efterfølgende ikke kommet nogen som helst meddelelser tilbage fra den daværende forsvarsminister til Folketinget og Forsvarsudvalget, og det tyder altså desværre på, at den danske regering har siddet inde med en viden, som den har holdt skjult over for Folketinget lige siden juli 1999.
Det synes jeg ærlig talt er en alvorlig sag, og jeg vil godt bede ministeren om, at vi får en redegørelse for, hvilket kendskab den daværende forsvarsminister havde til denne her sag.
Jeg synes ikke, den nye minister burde indlede sin embedsperiode som forsvarsminister med at forsøge at lægge låg på en sag, som hans forgænger muligvis ikke har håndteret så heldigt.
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
Vi vil have denne her sag undersøgt til bunds.
Derfor er det også vigtigt for os, at NATO gennemfører og leverer informationer om, hvor man har brugt denne type ammunition.
Vi har et rimelig godt billede af, i hvilke geografiske områder man har anvendt den form for ammunition på Balkan.
Det er måske ikke muligt at få et fuldstændig hundrede procent korrekt billede
, men vi arbejder for det første stærkt på, at vi får så præcist et billede som overhovedet muligt.
For det andet er det vigtigt for os at fremhæve, at vi mener, det er rigtigt, at NATO gennemfører en undersøgelse på baggrund af den presseomtale, der er opstået om eventuel sammenhæng mellem konstaterede alvorlige sygdomme og depleteret uran.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-01-09:
Vi savner stadig væk svar på spørgsmålet om, hvorvidt det danske forsvar har kendt til risikoen ved disse uranprojektiler.
Ifølge dagbladet The New York Times i dag advarede USA samtlige sine allierede om, at der blev brugt denne her form for ammunition og om risiciene ved det, og det er blevet bekræftet, at Tyskland har modtaget den advarsel, og at Holland har modtaget den advarsel, det skriver The New York Times også om i dag.
: Er det danske forsvar også blevet advaret tilbage i juli måned, og hvad har man gjort ved det?
Jørgen Winther (V), 2001-01-09:
Jeg er enig med ministeren i, at der højst sandsynligt ikke på nuværende tidspunkt foreligger noget videnskabeligt bevis for sammenhængen mellem opholdet og sygdomsudvikling.
Det er den ene ting. Men virkelighedens verden er jo så, at mange soldater, som har været dernede, nu føler sig utrygge, og jeg mener, at vi helt klart skal tilbyde alle de soldater, der i dag føler sig utrygge eller har følt sig syge, en undersøgelse, så de kan få mulighed for at få undersøgt, om der er sygdom eller tegn på sygdom, eller hvad der er galt.
Altså én ting er, at der ikke er noget videnskabeligt bevis, en anden ting er, at der altså hos mange soldater, som har været på Balkan, er denne her utryghed og frygt for sygdom.
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
For det første vil jeg benytte lejligheden til at sige, at jeg er meget glad for, at forsvarsforligspartiernes ordførere har tilladt, om jeg så må sige - hvis jeg må bruge det ord - at vi har haft arbejdsro i nogle dage, således at vi kan få så godt et fagligt grundlag for de beslutninger, der skal træffes i denne her sag, som overhovedet muligt.
Jeg har lejlighed til at orientere og briefe forsvarsordførerne her senere på dagen.
Jeg vil blot understrege endnu en gang, at vi naturligvis ikke har noget ønske om, at der er nogen, der har en unødvendig usikkerhed. Derfor vil vi tage initiativ til at gøre, hvad vi kan for at imødegå den usikkerhed, der jo givetvis er skabt ikke mindst på baggrund af de presseforlydender, der har været i dansk og international presse.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-01-09:
Jeg vil vælge at køre videre med det her emne, for jeg synes
ikke, der er svaret tilfredsstillende.
Ministeren sagde her til slut: Vi har naturligvis kendt til risiciene ved det her forarmede uran.
Det var et svar på mit spørgsmål om, hvorvidt det danske forsvar havde modtaget den advarsel, amerikanerne sendte ud i juni måned.
Hvis man har det, så er mit spørgsmål: Er det givet videre til de danske soldater i Kosovo, at der var en risiko ved denne ammunition, projektilerne, som lå rundtomkring og var fyret af, og som altså var farlige at tage op?
Det er mit spørgsmål.
Er det noget, man kendte til dernede, og har danske soldater kendt til risiciene ved det?
Det andet spørgsmål er: Har danske soldater - dansk forsvar, flyvevåbnet, soldater på jorden - også selv brugt den form for ammunition, altså ammunition med forarmet uran?
Peter Skaarup (DF), 2001-01-09:
Nå, men jeg ved så ikke rigtig, hvordan vi skal få nogle svar her.
Meningen med spørgetiden er vel, at man kan få nogle svar på de spørgsmål, der bliver stillet, og nu har jeg flere gange spurgt, om det er korrekt, at Danmark blev advaret allerede i juli 1999 af USA om, at der var bestråling.
Blev man bekendtgjort med det i Forsvarsministeriet og hos regeringen?
Og endelig vil jeg spørge: Hvorfor træffer man ikke beslutningen nu om at lave den undersøgelse?
Der er usikkerhed og utryghed.
Vi må komme usikkerheden og utrygheden til livs, ved at vi sikrer en fuld undersøgelse
også i Danmark.
Jan Trøjborg (S), 2001-01-09:
Jeg synes, ordet uvildig lyder godt, og jeg går ud fra, at NATO, hvis man tager initiativ til en undersøgelse, også vil sikre sig den nødvendige uvildighed i en sådan videnskabeligt anlagt undersøgelse.
Det er jo således, at WHO, Verdenssundhedsorganisationen, også har udtalt sig og har udtalt sig fuldstændig i flugt med, hvad jeg tidligere har sagt: at der ikke findes noget videnskabeligt bevis for nogen sammenhæng mellem depleteret uran og udvikling af leukæmi.
Derudover har jeg ikke nogen kommentarer til hr. Keld Albrechtsens ønske.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi tager én ting ad gangen.
Der findes på nuværende tidspunkt ikke noget videnskabeligt bevis for en sådan sammenhæng.
Men vi mener på baggrund af de oplysninger, der er kommet frem, at vi får belyst sagen så godt som overhovedet muligt, og det er den retningslinje, den danske regering arbejder efter.
Vi har kendt den form for ammunition i mange år, og jeg startede med at nævne Golfkrigen i 1990, hvor stoffet blev anvendt.
Der har siden været mangfoldige lægefaglige kongresser, hvor man har diskuteret spørgsmålet, og der er indtil nu, som jeg har udtalt flere gange, ikke nogen videnskabeligt påvist sammenhæng mellem depleteret uran og leukæmi.
Og vi er naturligvis bekendt med, at den pågældende ammunition har været anvendt på Balkan.
Jeg kender ikke nogen eksperter, der er enig med hr. Keld Albrechtsen, og jeg har ikke hørt noget videnskabeligt grundlag for, at man kan udtale sig, som hr. Keld Albrechtsen gør - at det er giftigt osv. Regeringen gør, hvad den kan, her fra Folketinget for at informere Folketinget i forhold til de spørgsmål, der stilles.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen er meget vel bekendt med en række andre initiativer, der kan tages fra Folketingets side. Jeg finder det naturligt, at regeringen har en drøftelse med de partier, der udgør kernen bag dansk forsvarspolitik, og jeg vil naturligvis bestræbe mig på - i det omfang det overhovedet er fysisk muligt at få kontakt til de øvrige ordførere - også at orientere dem.
Erling Christensen (S), 2001-01-09:
I Socialdemokratiet er vi meget tilfredse med, at fødevareministeren nu fremsætter sit forslag til ændring af fødevareloven, og indholdet er vi selvfølgelig dermed også tilfredse med.
Her synes jeg, det er væsentligt og vigtigt at fastslå, at fødevareloven er en forbrugerbeskyttelseslov, som skal sikre forbrugerne sunde fødevarer, i det hele taget prioritere forbrugernes interesser højt.
Det er den grundsætning, vi skal leve op til her i Tinget, og det er den grundsætning, fødevareministeren skal leve op til, når loven udmøntes i virkeligheden i generelle regler, konkrete afgørelser og helt ud til det konkrete kontrolbesøg foretaget af Fødevaredirektoratets medarbejdere.
Allerede i april 1999 traf vi beslutning om, at der skulle ske en evaluering af offentliggørelsen af kontrolresultater, og Fødevareudvalget fik
ikke alene en evaluering, men også en vision, forslaget til en ny offentliggørelsesstrategi.
Den hidtidige offentliggørelsesmodel har givet indtryk
af at være en gabestok, hvor oplysningerne ikke i tilstrækkeligt omfang har været til nytte for forbrugerne.
Den konklusion har allerede glædet mælkeproducenterne.
Det var indholdet af GMO'er i udvalgte fødevarer.
Det bliver der nu gjort noget ved, når vi har vedtaget det her lovforslag.
Med vedtagelsen af finansloven for i år skulle vi have gjort det muligt for Fødevaredirektoratet at igangsætte den trinvise indsats, som i begyndelsen af 2003 skulle gøre det muligt at gennemføre den indsats, som idégruppen offentliggjorde i september sidste år, og som vi fik i udvalget primo oktober sidste år.
Den trinvise indsats gør det også muligt for os lovgivere at følge udviklingen og eventuelt rette ind og rette til, hvis behovet skulle opstå.
Den mulighed skal vi også i udvalgsarbejdet være opmærksom på, fordi der her som alle andre steder, hvor nyt igangsættes, vil opstå indkøringsproblemer. Da vi fra Socialdemokratiets fødevareudvalg i august sidste år var på besøg i Østjylland, havde vi lejlighed til at mødes med en lokal restauratørforening, et godt møde for øvrigt, og derfor tror jeg, at den trinvise indfasning kombineret med en bedre og bedre egenkontrol vil føre frem til en fødevarekontrol, der helt lever op til fødevarelovens formål.
I Socialdemokratiet lægger vi vægt herpå, men også på, at den enkelte fødevarevirksomhed i åbent samarbejde med kontrollen stadig får mulighed for at forbedre sig, at placere sig selv
og sin virksomhed i superligaen.
Måske fristes nogle i dag til igen at nævne ordet gabestok, men lad mig kort henvise til evalueringen, som fortæller, at kun 166 personer sidste år fra den 1. marts til den 29. maj viste interesse for listen med kontrolresultater.
Det bliver spændende at følge, hvorledes det nye fødevareråd kommer til at fungere, også hvad det vil betyde, at vi giver flere landsdækkende forbrugerorganisationer større indflydelse.
Jeg håber, at vi kan være færdige med udvalgsarbejdet til påske, således at fødevarekontrollen kan få foden på det første trin af udviklingen i fødevarekontrollen inden sommeren i år.
Erling Christensen (S), 2001-01-09:
Jeg synes, det var ærgerligt med den melding, der kom fra den konservative ordfører, vedrørende en ændring til lovforslaget her, for Socialdemokratiet har altid i de forhandlinger, vi har haft tidligere omkring fødevareloven, haft et godt samarbejde med De Konservative om at sikre forbrugerne sunde fødevarer, hvilket jo er formålet med fødevareloven.
Hr. John Vinther siger, at De Konservative ikke har noget imod offentliggørelse, men hvis der er nogle fejl, skal man mindes om det først.
Hvis de tager deres egenkontrol alvorligt, hvad er der så i vejen for at offentliggøre, når de træder ved siden af?
John Vinther (KF), 2001-01-09:
Jeg synes ikke, hvis jeg skal være helt ærlig, at det er en helt fair måde, det her forslag er blevet fremsat på.
Det Konservative Folkeparti var sammen med CD de bærende kræfter bag fødevareloven, og det havde måske været hensigtsmæssigt, om vi var blevet indkaldt til drøftelser, forinden man havde lagt forslaget frem.
Jeg skal blot gentage, at vi ikke mener, at det er rimeligt, at man af misforstået hensyn til forbrugerinteresser lægger alt, revl og krat, frem.
Det svækker instrumentet.
Det opnår man ikke
højere fødevaresikkerhed med.
Derimod opnår man måske i en række tilfælde at ødelægge nogle menneskers virksomheder på et meget løst grundlag.
Og det finder vi altså ikke er rimeligt.
Erling Christensen (S), 2001-01-09:
Som jeg nævnte i min ordførertale, har forslaget om ny offentliggørelsesstrategi jo været fremsendt til Fødevareudvalget allerede primo oktober.
Vi har haft rig lejlighed til hver især at gøre os bekendt med de ideer og de forslag, den vision, der har ligget i den nye offentliggørelsesstrategi.
Jeg kunne godt have tænkt mig, at De Konservative måske så havde meldt ud på et tidspunkt om det forhold her.
Derfor er jeg lidt overrasket over, at den melding, som hr. John Vinther kommer med her fra talerstolen, er så kategorisk, netop når det handler om at tage egenkontrolforanstaltninger alvorligt.
Det er jo det, det grundlæggende handler om.
Ja, det er jo dejligt at bruge bogstavrim, og det er nogle digtere bedre til at bruge end andre.
Når Venstres ordfører her indledningsvis går op og peger på formålet med fødevareloven, som jeg også gjorde i min ordførertale, og fortæller, at formålet er o.k., det er positivt, så er vi jo enige.
Men jeg mangler at høre
Venstres ordfører udtrykke viljen til at bruge midler til at opnå det formål, som Venstre synes er fornuftigt.
Så kan man bruge røvere og rockere, men der gives jo også mulighed for andet - og det forholdt hr. Jens Kirk sig jo overhovedet ikke til - nemlig egenkontrollen og disse virksomheders mulighed for at få rådgivning, at blive serviceret af Fødevarekontrollen, som er væsentlig.
Det er i hvert fald væsentligt for mig, at de, der har problemer, kan komme og få rådgivning. Det er jo også interessant, at i det frie land USA offentliggør man kontrolresultaterne fra restauranterne.