runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Nu er det ikke for at fornærme hr. Simon Emil Ammitzbøll, at jeg kommer med dette svar: Jeg ved godt, det kan være svært for Det Radikale Venstre at måtte erkende, at der er andre partier, der interesserer sig for noget, som man mener man har patent på.
Jeg kan huske fra tidligere, dengang jeg var formand for Venstres Ungdom, at når jeg talte om udviklingsbistand, miljøpolitik og energipolitik, var det ikke noget, man kunne tillade sig som Venstremand, for det var jo ikke noget, som Venstre overhovedet havde en holdning til.
Jeg vil sige til hr. Simon Emil Ammitzbøll, at vi har en klar politik.
Vi har en klar politik med hensyn til udviklingsbistand.
Vi vil gerne give en udviklingsbistand, der hænger sammen, og som går til reel udvikling.
Med hensyn til miljøpolitikken kan vi jo sige, at den miljøpolitik, der blev ført under den tidligere SR-regering, kun havde ét formål: Det var ikke miljøet, der skulle tilgodeses, det var sådan set kun statskassen gennem de afgifter, man fik ind.
Hvad energipolitikken angår, erkender jeg da, at Det Radikale Venstre også har forslag om energipolitikken, men så vidt jeg ved, er Det Radikale Venstre også med i det energiforlig, som ligger til grund for den nuværende politik.
Så hr. Simon Emil Ammitzbøll skal være lidt glad for, at vi nu udvikler tingene sammen.
Vi har overhovedet ikke forandret holdning, men det er klart, at hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke kan lide, at vi nu har en klar holdning, som hr. Simon Emil Ammitzbøll mener han har patent på at have.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-05:
Før omtalte hr. Troels Lund Poulsen et større oppositionsparti som et pendulparti, og i forgårs så vi en nyomvendt statsminister, der nu går ind for alternativ energi og ulandsbistand.
Jeg foreslår, at Venstre endnu en gang lader pendulet svinge og overvejer at droppe de her takstnedsættelser, for det er faktisk sådan, at otte ud af ti danskere ønsker kvalitet i daginstitutionerne i stedet for takstnedsættelser.
Kunne man ikke for en gangs skyld gøre det, så det var til børnenes fordel og vi fik mere kvalitet i de danske daginstitutioner?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Selv om Det Radikale Venstre og Venstre har et historisk fællesskab, der går langt tilbage, så er vi jo to forskellige partier.
Det forstår jeg godt, når hr. Simon Emil Ammitzbøll stiller spørgsmål, for hr. Simon Emil Ammitzbøll er blevet præget af, at pengene skal være hos staten.
Vores tankegang er, at vi ønsker at give den enkelte mulighed for at have flest mulige penge til rådighed, fordi det giver størst valgfrihed.
Det troede jeg faktisk også var et princip, som Det Radikale Venstre hyldede ved festlige lejligheder, men det kan jeg forstå at det ikke er.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-05:
Derfor vil jeg høre hr. Troels Lund Poulsen: Ville det ikke være en oplagt idé at imødekomme de her børneforældre i stedet for at kalde dem socialistiske ballademagere og så droppe den planlagte takstnedsættelse og bruge de penge til at levere kvalitet i daginstitutionerne, give pengene til kommunerne, så de selv kan finde ud af, hvordan de vil bruge pengene på børneområdet?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Lad os for et øjeblik gå til det, man vel kan kalde den primære kilde i den her debat, nemlig KL, og lad mig læse op, hvad KL har sagt: For kommunerne under et giver aftalen mulighed for at fastholde det serviceniveau, vi har i år, selv om antallet af skoleelever og ældre vokser.
Så det billede, man ønsker at tegne af, hvordan virkeligheden er, er simpelt hen ikke korrekt.
Selv om visse socialdemokratiske borgmestre og vel også et par SF-borgmestre, der er en del af den politik, ikke ønskede at stå ved kommuneaftalen, så mødtes kommunerne jo for en uge siden og bekræftede, at man står ved den aftale, der er indgået.
Og påstanden om, at der sker massive nedskæringer, er jo faktuelt forkert.
Jeg gav tidligere i dag et svar om, at der er blevet 12.000 flere ansatte i den offentlige sektor.
Hvis billedet om, at der er massive nedskæringer, skulle være rigtigt, hvordan kan det så hænge sammen med, at der er kommet flere ansatte i den offentlige sektor?
Jeg forstår det ikke.
Ole Sohn (SF), 2006-10-05:
Jeg tager meget gerne mod tilbuddet om at prøve en tur i den store John Deere, men så tror jeg, vi skal åbne dørene, for man kan nemlig godt blive isoleret, selv om man kan få et godt udsyn i en traktor.
Kommunerne har ingen indflydelse på regeringens skattestop.
Kommunerne fik at vide, at et flertal i Folketinget, Dansk Folkeparti og regeringen, havde besluttet, at der ikke måtte være mere end 0,5 pct.s stigningstakt i den offentlige sektor, mens den private godt måtte stige 3 pct.
Det er ikke noget, kommunerne har sagt ja til eller forhandlet sig frem til.
Det var et fait accompli, det var et siciliansk tilbud
Inden for den ramme har kommunerne – KL – sagt, at man så må forsøge at dele smulerne, som man bedst kan.
Men det skjuler jo ikke den virkelighed, som forældrene mærker i daginstitutionerne; når der bliver skåret ned i børnehaverne, når folkeskolen bliver beskåret; og når der er for få hjemmehjælpere.
Og det synes jeg et eller andet sted at regeringen skal kunne stå ved og sige: Det her er vores mål.
Det, der er målsætningen for regeringen, er jo en lavere vækst i den offentlige sektor og en markant stigning i den private sektor.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-10-05:
Til at begynde med vil jeg anbefale hr. Ole Sohn at prøve at køre en tur på en John Deere-traktor, det er en meget dejlig oplevelse.
Det er med til at rense ens sind og gøre, at man ser på verden uden fordomme.
Det skal jeg selvfølgelig ikke blande mig i, ud over at jeg skal prøve at oplyse hr. Ole Sohn om, hvad der så er virkelighed.
Vi har jo altså en kommuneaftale, som regeringen har indgået med KL, og som KL fuldt og helt bakker op om.
Det er jo ikke sådan, at kommunerne i Finansministeriet, hvor forhandlingerne har fundet sted, er blevet bedt om at skrive under med en pistol for panden.
Kommunerne har accepteret den aftale, der er, fordi de mener, at det er en god aftale for dem.
Ole Sohn (SF), 2006-10-05:
Nu kender jeg jo Venstres ordfører ret indgående og ved, at hr. Troels Lund Poulsen har en svaghed, og jeg tror simpelt hen, at ordføreren har brugt for meget tid på sin svaghed her i sommer.
Jeg tror, at hr. Troels Lund Poulsen har siddet for meget på John Deere-traktoren og lyttet til musik og dermed fået for lidt føling med, hvad der foregår ude i kommunerne, for ellers kunne ordføreren ikke komme med den tale, han har holdt her i dag.
Virkeligheden er jo, at man i kommunerne oplever, at servicen i daginstitutioner, i folkeskolen og på ældreområdet bliver stadig dårligere og dårligere, og det er sådan set en regulær oplevelse, for der har aldrig været brugt så få penge i kommunerne til stigningstakt, som det er sket under den her regering.
Synes Venstres ordfører ikke, at der er lidt om, at når forældrene klager over, at servicen i daginstitutionerne bliver dårligere, skyldes det måske også regeringens stramme økonomiske politik over for kommunerne?
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-05:
Sagen er jo den, at lige nøjagtig på dette punkt udtrykker forældrene sig meget, meget præcist.
Forældrene siger: Vi ønsker kvalitet til vores børn, vi ønsker tilstrækkeligt med pædagoghænder til vores børn.
Det, vi så siger, er: Kunne man ikke inden for det samme råderum, den samme samfundsøkonomi, foretage en anden prioritering?
Er det fuldstændigt umuligt at trænge igennem og få et hul igennem til Venstre med en diskussion om bare dette emne?
Vil man overhovedet ikke engang tage en diskussion om, hvorvidt det var fornuftigt at prioritere anderledes?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Vi vil sådan set begge dele.
Vi lovede før sidste valg, at vi vil nedsætte prisen på daginstitutionerne.
Det har vi lovet børnefamilierne, det vil vi arbejde for i den her valgperiode, og så gør vi det også efter et valg.
Vi deler sådan set den ambition, som De Radikale har om at ville have en skattereform, vi har bare anvist vores vej til at nå dertil, fordi meget andet jo er prøvet, mange andre veje forsøgt – og ikke med stort held.
Så det er det, vi ud fra vores fattige evner har anset for den bedste metode til, hvordan vi nogen sinde får gennemført en skattereform, som nedsætter skatten på arbejde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2006-10-05:
Er det sådan, at Venstre mener, at enhver forælder, der går op i sit barns ve og vel, pr. definition er socialist?
Og er regeringen ikke af samme grund bange for snart at miste regeringsmagten, set i lyset af at otte ud af ti forældre altså er mere optaget af, at deres børn har det godt i institutionerne, end at de selv får flere penge i baglommen?
Henrik Sass Larsen (S), 2006-10-05:
Vi har forskellige vurderinger af, om det er realistisk her og nu at få en skattereform igennem, eller om det er mest realistisk at gøre det på den måde, som vi anvist.
Det har jo før været prøvet at fremlægge store planer om forslag til skattereformer og om, hvordan de kan indrettes.
Det har jeg indtryk af altid ender i en kæmpe mistænkeliggørelseskampagne fra borgerlighedens side, hvilket betyder, at vi aldrig nogen sinde kommer nogen vegne.
Det er vores vurdering, og det er det, som ligger til grund for, at vi har tilsluttet os skattestoppet i denne og næste valgperiode.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg kan berolige hr. Poul Erik Christensen med, at vicestatsministerens prestige har det fremragende, og hvordan skulle den dog have det anderledes, når han kan fremvise rækken af konservative resultater: Skattelettelser, en strukturreform, hvor amterne er blevet nedlagt, sådan som Det Konservative Folkeparti forudsagde, fokusering på fagligheden i folkeskolen, behandlingsgaranti til sygehusene osv. osv. – jeg kunne simpelt hen blive ved.
Det Konservative Folkeparti har virkelig været her og vil fortsat være her, for vi er partiet, der genererer ideer.
Med hensyn til værdigrundlaget skal jeg ikke svare for andre partier, men alene for Det Konservative Folkeparti.
Jeg ser en meget, meget god grund til, at vi er to forskellige regeringspartier, der har et arbejdsfællesskab, som også rummer andre partier i Folketinget.
Undertiden er det Dansk Folkeparti, undertiden er det andre partier.
Men et værdigrundlag er for mig et sammenhængende sæt af værdier, som tilsammen udgør et livssyn, og det kan jeg ikke genfinde i andre partier her i Folketinget end lige præcis i Det Konservative Folkeparti.
Angående forbindelsen med Dansk Folkeparti er vi enige på en lang række områder, og derfor kan vi lave fælles politiske resultater.
Men der er altså også områder, bl.a. på udenrigspolitikkens område, hvor vi er uenige, og derfor er vi ikke ét fælles borgerligt parti, men selvstændige partier, der har et arbejdsfællesskab.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-10-05:
Jeg vil gerne høre lidt om det konservative værdigrundlag, idet fremtrædende Venstremedlemmer nu endelig har bekendtgjort, at der er et fælles værdigrundlag mellem Venstre og Dansk Folkeparti.
Tættere kan man vel egentlig ikke komme i politik.
Kan den konservative ordfører bekræfte, at der også mellem Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti eksisterer et sådant fælles værdigrundlag?
Jeg har dog en fornemmelse af, at på skattepolitikken gør der det ikke.
Derfor kunne jeg også tænke mig at spørge fru Pia Christmas-Møller om, hvordan vicestatsministerens prestige egentlig har det efter at være blevet banket på plads af Venstre og efter et samarbejde med et Dansk Folkeparti, som i stort set alle henseender er udstyret med en vetoret.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg har sagt det meget tydeligt.
Dette at lette skatten på den sidst tjente krone, dette at lette skatten på arbejdskraft er et instrument – ikke et mål i sig selv – der skal sikre, at det er interessant at yde en ekstra indsats, at man bliver præmieret, når man løber en risiko og tager en chance, for kun derigennem får vi tilstrækkelig indtjening til også på længere sigt at skaffe velfærd, som vi kan fordele til dem, der ikke kan klare sig selv.
Derfor er skattelettelser og velfærd to sider af samme sag.
Det afgørende er timingen.
Vi kunne ikke drømme om at sætte Danmarks sunde økonomi på spil, sådan som Socialdemokraterne gør det, ved at åbne de offentlige kasser på vid gab.
Det er uansvarlig overbudspolitik.
Det Konservative Folkeparti står på den ansvarlige grund.
John Dyrby (S), 2006-10-05:
Tak for det til formanden.
Jeg synes i virkeligheden, det er meget betegnende, at der hele tiden bliver sagt fra De Konservatives side: Der er plads til skattelettelser inden næste valg.
Man fortæller ikke, hvor store skattelettelserne skal være, man fortæller ikke, hvad de i givet fald så skal bruges til.
Det, som fru Pia Christmas-Møller siger, er jo, at skattelettelser og velfærdsforbedringer går hånd i hånd, og det må betyde, at der inden næste valg skal være flere penge til velfærden i kommunerne.
Det er jo det, vi Socialdemokrater har sagt der skal være, og det forstår jeg så at Konservative er enige i.
Det var punkt 1.
Punkt 2: Nu hører jeg også, at der skal skaffes plads til skattelettelser inden næste valg.
Hvordan skal der skaffes plads til de skattelettelser?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Hr. Dyrby og i hvert fald hr. Dyrbys partileder ved jo godt, at det er et falsk skræmmebillede, når velfærd og skattelettelser sættes op som modsætninger.
De er i den rette balance, den rette dosering, den rette timing hinandens forudsætninger.
Situationen er den, at vi har et skattesystem i Danmark, som belaster det at arbejde, som i virkeligheden straffer dem, der yder en ekstra indsats.
Det har også Socialdemokratiet, lige indtil BUPL satte sig til nogle regnemaskiner, været opmærksom på.
Hr. Dyrby kan kigge i de socialdemokratiske arkiver og behøver ikke gå ret langt tilbage for at se både den ene og den anden socialdemokrat pege på behovet for skattelettelser på arbejdskraften.
Så det er altså et instrument, der ikke er fremmed for Socialdemokratiet.
At det er klart, at det er afgørende, hvornår dette instrument bliver bragt i anvendelse, vil vi Konservative på ingen måde bortforklare.
Derfor er det heller ikke nu og her, vi skal have skattelettelser, men det er et instrument, der skal bringes i anvendelse, når vi vil sikre velfærden på sigt, når vi vil sikre et stigende antal arbejdstimer på arbejdsmarkedet, altså et større arbejdsudbud.
Det er der overhovedet ingen tvivl om.
Så derfor er svaret: Ja, vi er sikre på, at der inden for denne regeringsperiode vil være et økonomisk råderum, som sikrer, at der også bliver plads til lettelser af skatten på den sidst tjente krone.
John Dyrby (S), 2006-10-05:
Det er jo sådan en lidt underlig oplevelse at skulle høre, at når Socialdemokraterne gerne vil sikre velfærden i kommunerne, er det overbudspolitik, men når De Konservative og det konservative landsråd pålægger de konservative medlemmer af Folketinget, at der skal være skattelettelser inden næste valg, altså om 2 år, så er det ikke overbudspolitik; så er det fornuftigt og regelret, og hvad man nu ellers kan bruge af ord i den slags udtalelser.
Kan ordføreren ikke forklare, hvordan det kan være, at der i den konservative verdensopfattelse er råd til skattelettelser – og man må jo forstå, at de er af et betydeligt omfang – inden for de næste 2 år, men at der ikke er råd til at opretholde velfærden eller udbygge velfærden, i det omfang det i virkeligheden er påkrævet i kommunerne?
Kunne jeg ikke få en forklaring på, hvordan i alverden det kan hænge sammen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Jeg ved ikke helt, om det her er uhørt at sige i dansk parlamentarisme, men jeg prøver alligevel.
Jeg kunne høre, at finansministeren hvæsede: Så er det sket bag min ryg.
Jeg er heller ikke helt sikker på, hvad det er for 2 mia. kr., vi har fået listet op af statskassen, som så ikke er gået til afdrag.
Der var plads til, at man kunne øge forbruget med en eller anden størrelse, og der valgte vi så inden for den ramme, der var plads til, at tage 1 mia. kr. ud, som vi sagde skulle bruges på mere offentligt forbrug – til de ældre bl.a.
Men vi må lige tage en snak om det, og så kan vi jo også heroppefra senere på dagen komme tilbage til spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2006-10-05:
Dansk Folkeparti fik ved finanslovforhandlingerne for 10 måneder siden 2 mia. kr. ekstra ud over det, regeringen havde foreslået – 2 mia. kr. ekstra, der blev taget op af kassen og brugt.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl forklare, hvorfor det er så forfærdeligt at tage 1 mia. kr. ekstra op i år for 2007, når det var så fremragende strålende at tage 2 mia. kr. op for 10 måneder siden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Det er af helt afgørende vigtighed for Dansk Folkeparti, at vi fastholder Danmark på en økonomisk ansvarlig kurs.
Vi vil ikke køre Danmark ind i risikozonen.
Vi vil ikke have, at vi risikerer at sætte Danmarks stabile udvikling over styr.
Uanset hvor meget man måtte synes vi bare kan tage af kassen, er der ikke nogen mekanik, hvor man bare kan tage af kassen.
Den ene diskussion er jo den om, hvor meget vi afdrager på en alt for stor gæld, vi har fået overladt fra andre politikere i tidligere generationer, det er den ene diskussion.
Den anden diskussion går på, hvor meget vi kan øge forbruget med, uanset om det er et privat forbrug eller et offentligt forbrug.
Alle de, der rådgiver os om økonomiske forhold – altså vi har jo ikke nødvendigvis opfundet den dybe tallerken selv – om det er Nationalbanken eller det er bankøkonomer eller Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, siger med en stemme: I skal passe på, for I kører økonomien lige på en knivsæg.
Vi vil ikke risikere at sætte Danmarks stabile økonomiske udvikling over styr, vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Nej, jeg taler først og fremmest om de skattelettelser, som stort set alle familier i Danmark kan glæde sig over til daglig, fordi de efter at have betalt skat af deres arbejdsindkomst har et større rådighedsbeløb tilbage.
Det er et resultat af en målrettet konservativ indsats.
Med hensyn til boligbeskatningen er den værditilvækst, der omtales, jo foreløbig kun kapitaliseret i meget ringe udstrækning.
Foreløbig er det papirpenge, så foreløbig er der ikke tale om, at titusinder har hentet gevinster hjem.
Det korte af det lange er, at hvis man brandskatter disse værdistigninger, som jo kun er værdistigninger på papiret, så længe folk bor i deres hus, risikerer man at brandskatte folk fra hus og hjem, og det vil vi Konservative ikke være med til.
Der skal være tryghed, når det gælder boligen.
Klaus Hækkerup (S), 2006-10-05:
Dansk Folkeparti har jo sagt, at de vil være med til at finde den ene milliard kroner, som kommunerne nu er nødt til at skære i service på grund af meromkostninger ved kommunesammenlægningen, forudsat at pengene tages fra forskningen.
Mit spørgsmål til hr. Kristian Thulesen Dahl er: Hvorfor vil Dansk Folkeparti så ikke være med til at tage pengene fra kassebeholdningen?
Sagen er den, at vi over 3 år – 2005, 2006 og 2007 – har en gældsafvikling her i Danmark på 217 mia. kr. Hvilken forskel gør det egentlig, om vi i stedet afvikler vores gæld, der er på omkring 450 mia. kr., med 216 mia. kr. og bruger den ene milliard kroner til at kompensere kommunerne for de udgifter, som et flertal i Folketinget har påtvunget dem som følge af kommunesammenlægningen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Den er jo, at der kan være meget fornuft i at give børnefamilierne mere frihed, mere økonomisk luft, forudsat at vores børnepasning i det offentlige er på et tilstrækkelig godt niveau.
Det er jo spørgsmålet, og det er den afvejning, vi vil foretage i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det siger jeg ikke for at give et parlamentarisk grundkursus, men det er jo facts.
Det er jo sådan, det er.
Så må jeg sige, at jeg synes, det er interessant, når en radikal, som jo er fra et parti, der meget hylder det kommunale selvstyre, begynder at tale om, at vi herinde skal sidde og lave aftaler om penge til frugt om eftermiddagen.
Det ville jo virkelig være detailstyring, hvis vi nu skulle komme herindefra og sige, at vi vil bruge nogle penge fra statskassen til at sikre, at børn ude i daginstitutionerne får frugt om eftermiddagen.
Jeg synes, det var et fantastisk eksempel, som jeg vil huske at bruge ved lejlighed.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-05:
Jeg takker for det parlamentariske grundkursus i, hvordan tingene er tilrettelagt.
Det, jeg egentlig er ude efter, er jo, hvad Dansk Folkeparti mener.
Jeg går ud fra, at hr. Kristian Thulesen Dahl er gået på talerstolen for at fremlægge, hvad Dansk Folkeparti mener.
Der er det jo, det bliver interessant.
Man har en milliard kroner, som man kan vælge at gøre med, som forældrene tigger og beder om, uanset om der er kommunalreform, udligningsreform, og hvad har vi, nemlig vælge at investere i, at der bliver bedre forhold i daginstitutionerne, måske flere pædagoger nogle steder, måske frugt om eftermiddagen, hvad ved jeg.
Det kunne man vælge ude i kommunerne efter behov.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Det andet er, hvad der så rent faktisk skal ske.
Skal de takster sættes ned?
Det ved jeg jo ikke noget om endnu.
Det fremgår af regeringens forslag til finanslov for 2007, at regeringen ønsker, at taksterne sættes ned, og at staten skal betale kommunerne for at sætte taksten ned.
Men det må vi jo forhandle, det er en del af forhandlingerne.
Vi har klart sagt med hensyn til de valgløfter, regeringen kom med i valgkampen 2005, at det er regeringens valgløfter, som regeringen selvfølgelig vil prøve at få indfriet i de forhandlinger, der foregår, og så må det forhandles med os.
Så synes jeg, der er en værdig diskussion i forbindelse med det med skattelettelser.
Det, vi har forholdt os til i i forbindelse med skattelettelser, er den agt, som regeringen har i sit regeringsgrundlag, om, at den vil sænke personskatterne og lægge en plan frem for det osv.
Det er det, vi har forholdt os til med den melding, vi er kommet med i dag.
Morten Østergaard (RV), 2006-10-05:
Jeg tror, at hvis man har fulgt debatten her i dag, kan man nemt blive både talblind og taldøv, måske også inden dagen er gået.
Der er det jo så, at det virker mærkeligt, at man i dag kan høre, at hos Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl står skattelettelser ikke højt oppe på dagsordenen.
Faktisk siger man, at det vil man blokere i indeværende valgperiode.
Samtidig ved vi, at man alligevel sådan set er klar til at lægge stemmer til, at der skal ske en skattelettelse, som det jo i praksis er, for de 75 pct. rigeste af børnefamilierne i form af nedsættelse af taksterne i daginstitutionen.
Der må man jo spørge sig selv: Med hensyn til den milliard kroner, som jo kun kan bruges én gang, enten til at sætte taksterne ned eller til at investere i bedre kvalitet i daginstitutionerne, var det ikke på tide, at man overvejede at følge de 80 pct. af forældrene, som hellere vil have den investeret i daginstitutionerne end stukket ned i baglommen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-10-05:
Der er ingen grund til, at hr. Jan Petersen hidser sig op.
Jeg synes egentlig, hr. Jan Petersen skulle gøre det modsatte.
Jeg står heroppe på talerstolen og siger, at man skal basere det, man rent faktisk gør, på det, man ved, og hvis man har fået en ny viden, så skal man basere tingene på den.
Det er ren logik, synes jeg.
Hr. Jan Petersen er måske uenig med mig i, at sådan må det være.
Så giver jeg endda det tilsagn, at jeg synes, det kunne være spændende at følge de her tal og finde ud af, hvad der er op og ned, og hvorfor det er det ene, og hvorfor det er det andet.
Da jeg havde fornemmet, at gruppeformanden for Socialdemokratiet, hr. Carsten Hansen, kvitterede for det, troede jeg egentlig, at den så gik rundt i hele den socialdemokratiske gruppe, men der er åbenbart nuancer i reaktionerne.
Jan Petersen (S), 2006-10-05:
Så er vi jo ved kernen i den uigennemskuelige kommunale økonomi, som hr. Thulesen Dahl har sikret kommunerne nu har.
Borgerne i Syddjurs har fået at vide, at hr. Thulesen Dahl agerer på et oplyst grundlag, men det, han har oplyst dem om, holder ikke længere, hvorefter de skal bære nedskæringerne.