runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Lige for at forstå fru Anne Baastrup ret: Skal jeg forstå
fru Anne Baastrup derhen, at det er SF's opfattelse, at man nok mener, at det kunne være en fordel, at det var staten, der tog sig af hele det her område, i stedet for at det var kommunerne og amterne? Hver gang vi herinde i Folketinget spørger til, hvordan det så går, så kan en minister og en regering jo sige: Det er ikke mit ansvar, det er op til kommunerne og amterne at sørge for sikringspladser, det er op til kommunerne at ordne det og det og det.
Og så er der en meget forskellig behandling.
Ville det ikke sikre en mere ensartet behandling af de her ting og dermed også sikre den retssikkerhed, som SF taler meget om mange gange, at man havde en klar struktur, hvor det var staten, der koordinerede de ting, der er tale om her?
Så vil jeg også godt lige for at være helt sikker på, at jeg forstår fru Anne Baastrup ret, spørge, om SF går ind for, at de unge under den kriminelle lavalder, som i dag er 15 år, skal have en forsvarer og dermed et forsvar, hvis nu den unge ikke er skyldig?
Kunne det ikke være en god idé?
Anne Baastrup (SF), 2000-12-07:
Man kan altid diskutere, hvor de forskellige arbejdsopgaver skal ligge, om det skal være i amt, kommune eller stat.
Nu er det rent faktisk amtet, der har ansvaret for de anbringelsessteder og opholdssteder, jeg snakker om.
Det er det ene. Det andet er, at vi har nedsat et børne- og ungeudvalg, som består af en dommer, forskellige sagsbehandlere og politikere.
Sagen er den, at i den konstruktion, hvor jeg ikke er sikker på, at man i tilstrækkelig grad tager hensyn til barnets tarv, skal det ikke være en sanktion over for barnet.
Der skal man komme med det tilbud, som ikke kan afslås, og som er til fordel for barnet.
Det er simpelt hen to vidt forskellige måder at tænke på, og derfor bliver vi aldrig nogen sinde enige om, at det er straffen, der er det centrale.
Det, vi ønsker, er et indgreb over for et truet barn, som gør, at den unge kan komme ud af kriminalitet.
Det er dér, hovedproblemet ligger.
Dansk Folkeparti ved også godt, at et af de store stridsspørgsmål, vi har haft op gennem 1980'erne, har været, at de borgerlige aldrig nogen sinde har været med til at anfægte forældrenes ret til at skalte og valte med deres unger.
Nu har vi heldigvis fået et andet flertal i Folketinget, hvor de borgerlige er begyndt at forstå, at der er lavet nogle voldsomme fejl.
Nu skal de godt nok også have de her kommuner til at forstå, at det her er alvor.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
O.k., så er jeg færdig.
Jeg vil først lige sige tak til fru Anne Baastrup for, at der var lidt pæne bemærkninger til det arbejde, der er gjort i forbindelse med beslutningsforslaget af Dansk Folkeparti, og så vil jeg godt spørge fru Anne Baastrup: I forhold til noget af det sidste, som fru Anne Baastrup siger, synes fru Anne Baastrup, at det er en god idé, at det er kommunerne, der, som det er i dag, håndterer de her ting og står for det praktiske arbejde, når vi taler om unge, der er kriminelle, men som skal behandles og er under den kriminelle lavalder, eller synes fru Anne Baastrup måske, som jeg egentlig også gør, at det i virkeligheden ville være bedst, at det var staten, der overordnet ordnede de her ting, sådan at ansvaret også fulgte de økonomiske midler, der var til rådighed?
Og så vil jeg spørge fru Anne Baastrup, om ikke det er korrekt opfattet, hvis jeg forstår SF's holdning derhen, at SF er indstillet på, at der er noget fornuft i, at den unge under den kriminelle lavalder har en forsvarer og dermed også har noget mere retssikkerhed i det system, som Dansk Folkeparti foreslår?
I dag har den unge jo ikke nogen ...
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg må sige, at det undrer mig såre, at CD ikke kan støtte et forslag som det her, og jeg vil gerne stille fru Sonja Albrink et par spørgsmål i den anledning.
Er det ikke rigtigt, at man i dag, hvis man er 12 år eller 13 år sagtens kan komme ind og vidne i en retssag?
Hvad er der galt i, at et ungt menneske, som det er i dag, optræder i en retssag?
Hvorfor kan vedkommende ikke i forbindelse med en ungdomsdomstol optræde i en retssag, hvor vedkommende er på anklagebænken?
Hvor er problemet henne dér?
Hvor er CD's holdning i forhold til dets egne vælgere?
Der har været gennemført en meningsmåling blandt CD's vælgere, og da var der 67 pct., der gik ind for en nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Nu er det ikke direkte indeholdt i forslaget, men man kunne godt tolke det her som en nedsættelse af den kriminelle lavalder.
67 pct. mente det, mens 26 pct. gik imod en nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Man er altså meget ude af trit med sine vælgere, hvis man ikke vil acceptere et forslag som det her.
Helge Adam Møller (KF), 2000-12-07:
Nej, jeg tror ikke, den kan gøre det hurtigere.
Jeg tror, den kan gøre det lige så hurtigt, og så tror jeg, den vil have et langt bredere arsenal at kunne bruge, hvis man bygger den op som nogle af de gode eksempler fra andre lande.
Derfor tror jeg altså, at det, fru Lotte Bundsgaard foreslår, er udmærket og godt.
Jeg tror, der er noget andet, der kunne være endnu bedre, endnu mere udmærket.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Først vil jeg godt lige rette hr. Peter Skaarup.
De 20 sikrede pladser er skaffet.
Så fik jeg ikke helt svar på et spørgsmål, som jeg stillede hr. Helge Adam Møller, nemlig om han tror, at de her ungdomsdomstole kan give hurtigere konsekvens, end ungdomssanktionen kan.
Ideen med ungdomssanktionen er jo, at den skal kunne bruges inden for 24 timer.
Man skal altså kunne fjerne barnet, den unge, og sætte ind med konsekvens.
Tror man, at den her ungdomsdomstol kan gøre det hurtigere?
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg må indrømme, at jeg heller ikke kan finde den helt store begejstring hos mig selv, når regeringen kommer og siger, at de nu opretter de her nye pladser for unge mennesker.
Det er jo noget, vi har diskuteret i Folketinget umindeligt mange gange.
Utrolig mange gange har vi diskuteret det, og hr. Helge Adam Møller har også nævnt nogle af de mange gange, vi har diskuteret det.
Regeringen har også lovet, de blev skaffet, men de er aldrig fremkommet, og derfor er det lidt mærkeligt, at man så går og bryster sig af, at nu skaffer vi dem måske, måske, måske.
Nu må vi så se, om de overhovedet kommer.
Så der er ikke meget nyt i det her; det må vi nok sige.
Derfor undrer det mig stadig væk, at jeg åbenbart ikke kan få svar fra justitsministeren på, hvorfor man sådan reaktionært læner sig tilbage og afviser det system, som de andre europæiske lande og USA og Canada har, med ungdomsdomstole for unge mennesker under særlige forudsætninger.
Vi er nemlig enige om, at de ikke skal ind og sidde sammen med hærdede kriminelle eller behandles som hærdede kriminelle.
Nej, de skal behandles på en særlig måde, og lige præcis derfor har man i en række andre europæiske lande de her ungdomsdomstole, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor regeringen afviser det.
Det burde da sige sig selv og være sund fornuft, at det var det, man skulle gennemføre.
Helge Adam Møller (KF), 2000-12-07:
Undskyld, så må ministeren slå i bordet og uden noget tillægsord sige, at det her vil jeg ikke acceptere.
Og hvis man ikke hjælper ude i amtskommuner og kommuner, så må man finde en anden løsning.
Staten ejer jo snesevis af tomme bygninger rundtomkring, gamle kaserner, der er tømt for soldater, osv., hvor der kunne indrettes institutioner.
Så hvis man havde viljen, kunne man have handlet 3 år før.
Det er godt, man har handlet nu, men det skulle have været tidligere.
Jeg skal så glæde mig over, at der kommer nogle pladser i Frederiksborg Amt, jeg skal glæde mig over de 20 ekstra pladser oppe i Nykøbing Sjælland, men justitsministeren kan altså ikke få mig til at glæde mig over, at der har været så lidt handlekraft.
Ministeren nævner selv, at det startede i 1997.
Vel har der været en kommune, Odense, hvor der også var problemer, men der sidder da en minister, som har ansvaret, og hvis ministeren kan se, at der er et voldsomt problem, og at der mangler pladser til de unge kriminelle, som hører ind under ministeren, så må ministeren saftsuseme ...
Frank Jensen (S), 2000-12-07:
Man skal passe på sit blodtryk, det er helt rigtigt.
Jeg roste hr. Helge Adam Møller for hans engagement, men nu tror jeg måske, jeg skal passe på ikke at give for megen
ros, for hvis hr. Helge Adam Møller sætter tempoet endnu kraftigere op, hver gang han får ros, går det da helt galt
til sidst.
Jeg er da fuldstændig enig med hr. Helge Adam Møller i, at det var en uacceptabel tilstand, vi havde fået, hvis det var sådan, at selv om vi havde besluttet her i Folketinget efter regeringens forslag, at der skulle være flere sikrede pladser før sommerferien 1997, var de endnu ikke etableret her i efteråret.
Der manglede godt nok stadig nogle.
Det væsentligste antal, der manglede, var i Venstres næstformands, hr. Løkke Rasmussens, amt.
Det tror jeg måske også er hr. Helge Adam Møller bekendt.
Det var Frederiksborg Amt, der manglede bl.a. at få etableret sine pladser.
Det er nu kommet på plads, det kan man glæde sig over, men det var efter et voldsomt pres
fra socialministeren, at det lykkedes at få det på plads.
Foruden de 11 pladser, vi besluttede dér, har regeringen i oktober måned besluttet, at der skulle 20 ekstra til.
De er placeret her inden jul - det er til hr. Helge Adam Møller - så vi nu er oppe på over 70 sikrede institutionspladser.
Dertil kommer 100-120 yderligere anbringelsespladser, som regeringen har fået aktstykke igennem om i Finansudvalget.
Jeg kan ikke forstå, at hr. Helge Adam Møller ikke kan glæde sig over, at resultaterne kommer inden for noget, vi trods alt er enige om.
Så kan man altid irriteres over det med det kommunale og amtskommunale selvstyre, og at ting tager tid, når man skal have dem med, men det vigtigste er da, at resultaterne kommer; det glæder regeringen sig i hvert fald over.
Helge Adam Møller (KF), 2000-12-07:
Jamen så glæder jeg mig da utrolig meget til fru Elisabeth Arnolds tale.
Men jeg kan jo også konstatere, at ministeren sagde og endda understregede, at han talte på begge regeringspartiers vegne, og derfor måtte jeg jo tro, at tonen i ministerens indlæg ikke kunne være væsentlig forskellig fra tonen i den tale, den radikale ordfører skulle holde, selv om der selvfølgelig nok var lidt nuancer.
Så til fru Lotte Bundsgaard, som spørger, om jeg ikke har set alt det dér: Jo, jeg citerede jo fra den skrivelse, hvor justitsministeren starter med at konstatere, at den alvorlige kriminalitet var eksploderet, og derfor kom alle de foranstaltninger.
Jamen hvorfor kommer de først nu?
Det var jo alle dem, der blev afvist for 3 år siden og yderligere 2 år tidligere.
sikrede
pladser var et af elementerne i vores forslag af 29. januar 1998, hvor der allerede var afsat 13 ekstra pladser på finansloven, men dem havde man endnu ikke bygget efter 1 års forløb.
Vi kunne konstatere her for et par måneder siden, at der stort set stadig ikke var sket noget
Der var kommet fire eller seks nye pladser.
Man har altså vidst det i Gud ved hvor mange år.
Jamen det var jo det, vi foreslog for 3 år siden.
Der skulle indføres nogle sanktioner, som var skræddersyede til de unge, så de mærkede konsekvensen med det samme.
Det er stort set det samme, som står i det kommissorium, justitsministeren har skrevet, et flot og godt kommissorium.
Det, der kommer fra Socialdemokratiet,
er altid for sent og for langsomt og for slapt.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-07:
Jeg synes, det er uretfærdigt, for jeg ville nemlig gå herop og sige, at det er et meget nyttigt forslag, fordi det beskriver en masse forskellige ordninger rundtomkring i de europæiske lande, som alle sammen har forskellig kriminel lavalder.
Men netop dette, at der er forskellige måder at organisere tingene på, er et symptom på, at man ikke rigtig ved, hvad man skal gøre.
Vi har ingen statistikker, der viser, hvordan ungdomskriminaliteten er i de pågældende lande, men jeg synes, det ville være godt, hvis vi i Retsudvalget kunne blive enige om at prøve at få fremskaffet statistik, der viser resultaterne af disse forskellige foranstaltninger over for unge, som begår kriminalitet.
Det gør de jo, det gjorde de også i den borgerlige regerings tid.
Alle disse foranstaltninger mod ungdomskriminalitet hjælper de?
Har de en effekt?
Falder ungdomskriminaliteten i de lande, hvor man har ungdomsdomstole?
Det synes jeg ville være interessant at få at vide, og kan vi så ikke få en ordentlig tone herinde i stedet for denne ustandselige udskældning?
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Når man hører hr. Helge Adam Møller, lyder det, som om der slet ikke er sket noget som helst på dette område.
Men som ministeren lige har været heroppe og sige, er der sket langt mere gennem de sidste år, end der skete i de 10½ år, hvor de borgerlige havde regeringsansvaret.
Men for lige at ribbe lidt op i hr. Helge Adam Møllers erindring eller hukommelse kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Helge Adam Møller, om han kender regeringens forstærkede indsats over for ungdomskriminalitet; om han ved, at der er skabt sikrede pladser, der kan holde de unge fast, og om han ved, at der er skabt flere behandlingspladser, som kan give de unge behandling og få dem ud af kriminaliteten.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om hr. Helge Adam Møller kender til den ekspertgruppe, der er nedsat for at se på ungdomssanktioner og undersøge, hvor man netop skal sætte konsekvent ind over for de unge.
I januar måned fremlægger den en rapport.
Jeg kunne også godt tænke mig at vide, om hr. Helge Adam Møller ikke synes, at tanken om, at en ungdomssanktion skal kunne udføres inden for 24 timer, er meget god, og om hr. Helge Adam Møller tror, at ungdomsdomstole kan træffe afgørelser hurtigere end inden for de 24 timer, der lægges op til ungdomssanktionen kan.
Sonja Albrink (CD), 2000-12-07:
Nu hænger vi os i CD ikke så meget i meningsmålinger.
Vi prøver mere at lytte, når vi er ude til møder.
Jeg kan kun sige til hr. Peter Skaarup, at når jeg er ude i landet, og når jeg fortæller dem, at CD ikke går ind for at nedsætte den kriminelle lavalder, så møder jeg ikke den store modstand, for i samme moment, som jeg siger, at vi ikke går med til at nedsætte den kriminelle lavalder, siger jeg: Men selvfølgelig, hvis man begår noget kriminelt, må der ske en eller anden sanktion. Det er også det, jeg siger at jeg er parat til at kigge på, for selvfølgelig skal man vide, når det, man gør, er forkert.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Nu siger fru Sonja Albrink, at CD godt vil være med til, at der skal være en sanktion, hvis man begår kriminalitet, når man er under den kriminelle lavalder.
Så siger fru Sonja Albrink egentlig noget, som systemet ikke tager højde for i dag.
For politiet, som jeg ved, at CD ofte lytter meget til, siger jo netop, at det er et problem, når f.eks. to eller tre har været sammen om et kriminelt forhold, for så er det ham på 15½ år, som de tager ind og køre en sag på.
Ham på 14½ år, der har begået nøjagtig den samme kriminalitet - det kan være en voldtægt, f.eks. mod den 30-årige kvinde - kan de ikke gøre noget ved og må løslade, og der kan ikke føres nogen sag.
Bliver man mere eller mindre kriminel, fordi man er 14½ år eller 15½ år?
Nej, det gør man vel ikke.
Det burde vel være en normal CD-holdning og en typisk borgerlig holdning, at man gik ind for, at man også skulle straffe på det her område og selvfølgelig også lave sociale foranstaltninger på det her område - vel at mærke sådan, at den unge også har en forsvarer.
Så det er da naturlig sund fornuft at gennemføre et forslag som det her.
Sonja Albrink (CD), 2000-12-07:
Jamen det er jo også derfor, at CD ved forskellige lejligheder har sagt, at der for dem, der er under den kriminelle lavalder, selvfølgelig skal være de der sanktioner.
Det kan f.eks. være, at man anbringes på en lukket institution.
Det kan også være, at man tvangsfjernes fra hjemmet.
Men der må selvfølgelig være nogle, og vi har også sagt, at det vil vi være med til at kigge på.
Jeg nævnte to af dem her.
Så vi er klart parate til, at der også skal være en sanktion, selv om man er under den kriminelle lavalder.
Søren Søndergaard (EL), 2000-12-07:
De betænkeligheder bliver ikke ændret af de argumenter, som hr. Peter Skaarup kommer med om, at man i nogle andre sammenhænge også gør nogle ting, som skaber nogle problemer.
Vi har de betænkeligheder, og hvis diskussionen handler om, at vi skal fortsætte med at forsøge at nå frem til, hvordan vi kan få kommunerne til at tage et langt større ansvar i forhold til at gøre noget konkret i forhold til de børn, der kommer i uføre og laver ballade af alvorlig karakter, af kriminel karakter, og som er under 15 år, så er vi selvfølgelig med.
Så skal vi finde nogle midler til at få kommunerne til at indse deres opgave, og vil kommunerne ikke det, er det klart, at der må lovgivning til.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Ja, det får vi se efter næste valg.
Hvis Enhedslisten støtter forslaget eller dele heraf, er der jo god mulighed for, at der måske kan skabes et flertal, fordi der har været en positiv holdning til det både fra Venstre, De Konservative og andre partier.
Jeg ved da f.eks., at man for nylig har afsagt kendelser i forbindelse med sager om sexmisbrug, hvor børn, hvis de er 12 år, skal de optræde i retssalen.
I den forbindelse kan man ikke bruge videoafhøringer, så skal de optræde i retssalen og være med under behandlingen.
Det kan en forsvarer få gennemført i forskellige sager her i landet.
Så må det vel også være sådan, at vedkommende kan sidde på anklagebænken.
Det må vel være rimeligt nok.
Søren Søndergaard (EL), 2000-12-07:
Så kan man kalde det en ungdomsdomstol, men man vænner børn til den institution, der hedder en domstol, hvor der er en forsvarer, der er en anklager.
Er det det, vi ønsker at vænne børn til?
Ja, de børn har, fordi de er skidt opdraget, eller fordi de er mishandlet, eller fordi de er skøre i bolden, eller af en eller anden grund lavet noget, der er uantageligt.
Ja, det har de, men ønsker vi at begynde at introducere det system for unge i den alder?
Jeg synes ikke, det er særlig hensigtsmæssigt, for der er nogle afledte effekter.
Jeg vil sige, at et af de værste billeder, jeg har på min nethinde - jeg mener, det var i forbindelse med en mordsag - er, hvor nogle ganske unge knægte, jeg tror ikke, de var mere end 8-9 år, blev stillet for en dommer i det engelske retssystem.
Jeg synes ikke, vi skal ind i den logik.
Og så vil jeg sige, at Enhedslisten og Dansk Folkeparti endnu ikke har flertal.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard tager et lidt forkert udgangspunkt, for hr. Søren Søndergaard lægger ligesom til grund for hele denne debat, at det retssystem, vi har i Danmark nu, er præcis det retssystem, som vi vil køre videre med og så bare sætte den kriminelle lavalder ned til 12 år.
Sådan er det jo ikke tænkt.
Tanken er jo netop, at man giver de 12-18-årige en særlig behandling med en særlig opfølgning, der har den forudsætning, at vi taler om helt unge mennesker, som skal have en særlig behandling og ikke sidde buret inde sammen med hærdede kriminelle og være med til at sælge eller købe narko.
Alt sådan noget skal vi væk fra, og det er netop det, der er tanken ved at lave et særligt system, og det burde måske også tiltale Enhedslisten.
Jeg opfatter også, at der er en positiv holdning til dele af det her forslag fra Enhedslistens side, og derfor vil jeg godt spørge hr. Søren Søndergaard: Hvad skal der til, for at Enhedslisten kan støtte et sådant forslag?
Hvor kan vi finde sammen, sådan at vi kan gennemføre noget med et flertal her i Folketinget?
Søren Søndergaard (EL), 2000-12-07:
Jeg vil bare sige til hr. Peter Skaarup, at det, der er problemet, jo netop er, at man introducerer straffesystemet, og jeg tror på, at folk også bliver lidt, som man behandler dem.
Der er en tendens til, at hvis man behandler dem på en bestemt måde, så begynder de at tilpasse sig den behandling, de får.
Vi kan diskutere, hvor grænsen skal ligge, for det er da rigtigt, at der ikke er noget specielt helligt ved, om grænsen skal ligge ved 12, 15 eller 18 år.
Den diskussion kan vi tage.
Men der skal være et eller andet tidspunkt, hvorunder vi siger, at dér vælger vi altså at bruge nogle andre metoder.
Det er hr. Peter Skaarup vel også enig i, for hvorfor er der ellers sat en grænse ved 12 år?
Hvorfor er grænsen ikke ved 7 år, 5 år eller 2 år?
Hr. Peter Skaarup er i virkeligheden fuldstændig enig i, at der skal være en grænse. Vi mener bare, den grænse, der hedder 12 år, er for lav.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-12-07:
Inden vi nu går alt for meget op i at sige, at børn og unge ikke har nogen retssikkerhed i dag, vil jeg bare sige, at formanden for børn og unge-udvalget jo er dommer.
Når forældrene kommer til børn og unge-udvalget og kan risikere at få tvangsfjernet deres barn, har de ret til at tage en advokat med, der kan tale deres sag.
Så vi skal ikke fremstille det her system som fuldstændig uden retssikkerhed.
Tværtimod er det gennemtænkt.
Det er en dommer, der sidder i udvalget.
Der sidder politikere, og forældrene har mulighed for at få en advokat med.
Det, der må være det overordnede sigte, er, hvordan vi sikrer, at barnet får den behandling eller den konsekvente opdragelse, som det har brug, uden at straffe det ved en ungdomsstol.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Der var et konkret spørgsmål, som jeg gerne vil besvare, og så vil jeg stille hr. Søren Søndergaard et spørgsmål bagefter.
Det var det her med den kriminelle lavalder.
Det må selvfølgelig være fuldstændig op til hr. Søren Søndergaards tolkning, hvordan han vil tolke det her forslag.
Jeg vil bare nævne, at der ikke i dette forslag direkte tages stilling til den kriminelle lavalder, men det siger sig selv, at med forslaget er det muligt at straffe unge under 15 år, hvor den kriminelle lavalder er i dag. Det er muligt at straffe unge helt ned til 12 år.
Til gengæld får den unge jo den forsvarer og den rettergang, som hr. Søren Søndergaard vel må være interesseret i.
Muligheden for at blive frikendt har den unge jo ikke i dag.
Det siger man fuldstændig åbent, og det er også svar til de kritikere, der har været fremme med, at der ikke var noget statistisk grundlag for det.
Det er der faktisk, og det er et positivt grundlag.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-12-07:
Med hensyn til disse ungdomsdomstole, som hr. Peter Skaarup vil nedsætte: Der står ungdomsdomstole, og jeg går ud fra, at der skal være mere end en, og derfor skal der jo være forskellige steder i landet, hvor disse ungdomsdomstole skal virke.
Og lur mig, om disse domme vil blive fuldstændig ens over hele landet for ens forbrydelser.
Det tror jeg ikke at de vil.
Det er vel ikke sådan, at hr. Peter Skaarup forestiller sig det?
Nej, lad os holde os til det forslag, der ligger her, og ikke begynde at snakke om decentralisering eller centralisering.
Lad os holde os til det, som der står, men der er masser af spændende oplysninger i det, som vi gerne vil bruge i Retsudvalget til at få nogle flere informationer frem.
Peter Skaarup (DF), 2000-12-07:
Nå, men jeg er da glad for at høre, at vi bevæger os et lille skridt igen, så vi kan se, at der måske er en idé i, at vi centraliserer nogle af disse ting.
Til fru Elisabeth Arnolds oplysning så nævnes der ikke noget om det kommunale selvstyre heri, og det er heller ikke det, vi skal debattere i dag.
Det, der står i forslaget, er
jo, at vi skal oprette de her ungdomsdomstole, som man kender det fra andre lande.
Det karakteristiske er, at det så indgår i statens retssystem, og dermed indgår det i det system, som vi skaber her fra Folketingets side, og som vi også kontrollerer ud i det yderste led.
Det er det, der er fordelen ved det, som vi ser det.
Det skal altså være inden for statens område, at man lægger koordineringen, i stedet for at der er 275 forskellige metoder ude i kommunerne, hvor vi ikke har nogen mulighed for at kontrollere, om de gør det, de skal, og dermed varetager de opgaver, de skal.