runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-17:
Vi skal være glade for, at den her debat ikke transmitteres på tv landet over, for så ville borgerne ryste på hovedet.
For de faktiske forhold er, at den almindelige borger synes, det hele er ved at være så indviklet, at man ikke på nogen måde kan få det til at hænge sammen.
Fra en side af salen bliver vi bebrejdet, at det er for enkelt, og der bruges andre argumenter imod det.
Jamen det er helt med overlæg, at det her beslutningsforslag er lavet så enkelt, som det er.
Det er nemlig, fordi vi har en forventning om, at det er noget, der vil optage hele Folketinget, om vi kunne lave nogle regelforenklinger - ikke at det bliver et politisk spørgsmål - og derfor er det så enkelt, som det er.
Nu er det her beslutningsforslag jo kun på miljø- og naturområdet, men det griber ind på mange andre områder.
For at nævne landbruget igen: De bliver kontrolleret på både det ene og andet området: En kontrollerer, hvilket øremærke
en kalv har i øret.
Der kommer en anden og kontrollerer, hvilket øremærke en ko har i øret.
Der kommer en og kontrollerer, om nu markplanen passer, og der kommer en og kontrollerer, om gødningsregnskabet passer.
Og en helt anden myndighed, Skov- og Naturstyrelsen, kommer og skal se om ens sprøjte er i orden.
Og jeg kan blive ved.
Det er nøjagtig det samme inden for andre virksomheder.
En ganske almindelig virksomhed, som bare skal have udvidet en lille smule, ja, dér kommer miljøområdet også ind sammen med 6-8 andre besluttede myndigheder.
De kan bagefter komme og bebrejde en.
Det er disse eksempler, som vi er nødt til at tage alvorligt.
Det gælder ikke bare på miljø- og naturområdet.
Det gør det her beslutningsforslag, men det er for at få taget hul på det.
Det, der er meningen med, at vi kommer frem med det her, er, om vi ikke alle sammen på en eller anden måde - vi vil godt tage os god tid til det - går det hele igennem og ser på, hvad der er sket af reguleringer de sidste 10-20 år og så laver en forenkling over for borgerne.
Det er muligt, at vi herinde synes, at det er meget forståeligt alt det, der sendes ud af alle dem, der kommer og kontrollerer, men jeg vil love for, at 90 pct. af dem, det går ud over, står uforstående over for det.
Det er derfor, vi er kommet frem med det her, vi 15 medunderskrivere, men jeg er meget skuffet over, at det gav
så stor politisk debat og politiske meningsforskelle, for det er ikke det, der var meningen
Jeg ser frem til, at vi, inden vi behandler det næste gang, måske sammen på en eller anden måde kunne finde ud af at nedsætte en gruppe til at gå det igennem.
Vi medforslagsstillere støtter selvfølgelig beslutningsforslaget.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Jamen her er ikke tale om, at forslagsstillerne er kommet med grove udtryk.
Her er tale om, at forslagsstilleren gengiver, hvad der var debatten dengang, og så siger man blot »ikke engang om det var sådan eller ej«.
Det var også den diskussion, jeg havde med hr. Niels Bloch Jespersen lige før.
Jeg siger blot: Lad os dog forebygge det.
Når debatten dengang kørte på, at sådan kunne det være, så lad os dog forebygge det.
Børsen kørte en sag, ministeren var i samråd om det, og dér siger jeg bare: Jamen hvorfor så ikke?
Hvorfor stå og diskutere her, om det er sandt eller ej.
Lad os dog forebygge det og så sige, at det slet ikke skal ligge i Miljøstyrelsen, det skal som alt andet ligge i Danmarks Statistik.
Så er vi sikre på, der er ét sted, man laver det, og så er vi fri for at diskutere, om den ene eller den anden kan offentliggøre tallene.
Danmarks Statistik har ét sæt spilleregler, det kører de efter, uanset om det er tal fra Miljøstyrelsen eller ej; det synes vi er en god idé.
Henriette Kjær (KF), 2000-03-17:
Man kan sagtens via en rammelovgivning sætte nogle klare rammer op, så der ikke er tvivl om, hvad intentionen i den her lov er.
Man kan også udlægge nogle af beslutningerne til lokale myndigheder og derved også gøre det mere nært, sådan at man føler sig tættere på beslutningerne.
Det kan sagtens lade sig gøre, uden at man laver et stort antal ministerbemyndigelser, hvor ministeren faktisk uden at have hørt Folketinget, uden at ministeren behøver at følge de intentioner, der måske var under en førstebehandling af en lov, og hvor man godt ved, det var i den retning, det måske skulle gå, så sidder med en bemyndigelse til at ændre tingene i en anden retning.
Og ændre det overnight også, hvis det er tilfældet, sådan at man som bruger af den her lov faktisk ikke føler sig beskyttet og ikke ved, hvor man er henne.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
Hr. Thorkild B. Fransgaard spørger: Hvis vi nu blev lidt mere konkrete, var der så en chance for, at SF ville kigge på forslagene?
Til hver en tid, helt bestemt
Jeg glæder mig meget til, at der - som hr. Fransgaard nu har lovet - kommer mere konkrete forslag, for så kan vi nemlig se, om der ligger konkrete tanker bag, som på den ene side bevarer et højt miljøbeskyttelsesniveau og på den anden side er udtryk for, at man kan gøre tingene mere enkelt.
Så hvis det er det, man vil, så gerne for vores skyld.
Vi vil være fuldstændig fordomsfri og åbne over for forslag af den type.
I forlængelse af det vil jeg gerne sige til hr. Hans Christian Schmidt, at jeg sagde ikke, at regelforenkling på miljøområdet var spild af tid.
Det er rent spild af tid.
Venstre har åbenbart ikke andre ambitioner på miljøområdet, og derfor skal vi behandle den type forslag.
Men det må vi bare tage til efterretning, der er ikke noget at gøre ved det.
Så havde jeg nogle meget konkrete forslag til, hvordan vi virkelig kunne regelforenkle, nemlig ved at bruge andre styringsinstrumenter, markedsbaserede styringsinstrumenter som miljømærkning, frivillige aftaler, afgifter osv.
Man kan kun forestille sig regulering i detaljen og offentlig kontrol på miljøområdet, og det undrer mig meget, men sådan er det åbenbart.
Så vil jeg bare sige til hr. Svend Aage Fauerholdt, som spurgte, om vi ikke er i kontakt med befolkningen: Det sjoveste ville jo være at sige: Nej, det er vi slet ikke, vi tager ikke vore telefoner, vi læser ikke vores e-mails, og vores sekretærer læser brevene til os.
Men sådan er det ikke.
Jeg tror i virkeligheden, SF er betydelig mere i forbindelse med alle dele af samfundet, end hr. Svend Aage Fauerholdt er, og sådan skal det selvfølgelig også være.
Martin Glerup (S), 2000-03-17:
Jeg kan kun bekræfte miljø- og energiministerens heroiske kamp imod vindmøllerne på det område der.
Men ellers vil jeg sige, at der er ingen tvivl om, at dansk vindmølleudbygning i fremtiden først og fremmest vil ske offshore, altså i form af havvindmøller.
Det var det første.
Og for det andet vil der ske en udskiftning af ældre, uhensigtsmæssigt placerede møller med nye, højeffektive møller.
Men der vil også i de nærmeste år være basis for at opstille nogle andre møller på land, selv om vi jo må erkende, at de fleste af de bedste og mest vindomsuste mølleplaceringsmuligheder er brugt. Der vil selvfølgelig ikke blive rejst møller dér, hvor der mangler rentabilitet, idet ingen - og det gælder såvel enkeltejere som vindmøllelav - kan få finansieret urentable møller, og i Socialdemokratiet mener vi ikke, at vi skal satse på anden- og tredjerangsplaceringer.
Når det er sagt, så er der grund til at understrege, at vi får brug for hver eneste kilowatt-time forureningsfri vindenergi, som kan produceres.
Vindenergien er jo, bortset fra de rene elbesparelser, den billigste måde at fortrænge et ton CO2 på, og vi vil i Socialdemokratiet hellere have grøn vindenergi end sort kulkraft.
Derfor var jeg egentlig også oprigtigt i tvivl om, dengang jeg læste forslaget, hvorvidt der havde indsneget sig den misforståelse i Folketingets administration, at man havde taget fejl af afsenderen, således at det kom fra fru Aase D. Madsen, Dansk Folkeparti, hvis kærlighedsforhold til vindmøllerne jo er af en noget dybfrossen karakter, og ikke fra hr. Søren Kolstrup fra Enhedslisten, som jo plejer at smykke sig med at være en grøn og rød forkæmper for al vedvarende energi.
Jeg kunne næppe tro, at Enhedslisten ville bringe et så sort og så miljøfjensk forslag til torvs.
Socialdemokratiet er af den opfattelse, at placeringen af vindmøller skal overholde gældende og meget stramme regler til punkt og prikke både med hensyn til overholdelse af afstands- og støvkrav, og hvis det ikke sker, vil Naturklagenævnet ændre beslutningen, så der bliver givet afslag.
Men vi vil ikke gøre det besværligere at investere i vindkraft, og derfor vil der også ske det, at bopælskriteriet bliver ophævet, sådan at alle kan investere i vindkraft, uanset hvor de bor i Danmark.
På den baggrund siger Socialdemokratiet nej til at genere dansk vindkraft med dette unødvendige og inderlig overflødige forslag, som med sin tvangsmæssige ekspropriationsbestemmelse ville være til ubodelig skade for dansk vindkraft og dermed en miljørigtig energiproduktion.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-17:
Ja, det har jeg godt hørt, og det kan jeg godt læse, men Det Radikale Venstre synes ikke, det er en god idé, og så længe vi har mulighed for at forhindre det, så vil vi gøre det.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-17:
Ja, endnu engang kan jeg jo konstatere, at det borgerlige Danmark har sans for detaljer.
Nu skulle vi have
sådan en miljødag, hvor man rigtig ville vise, hvad der er for nogle linjer og perspektiver i en borgerlig miljøpolitik.
Der kan man sige »gennem detaljen til sejr«, og det her forslag er jo så en botanisering i et enkelt element.
Jeg synes, det er utrolig påfaldende. Igen: Det er et forslag, der virkelig egner sig til historiegranskning.
Det er det, som en historiker vil kalde ikke en beretning, men virkelig et relikt, et levn over, hvad det borgerlige Danmark kan af miljøpolitik, nemlig at ændre statistikken.
Det er stærkt!
Og der er mobiliseret store kræfter i alle de borgerlige partier. Men tak for informationen, og derudover skal jeg meddele, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Vi synes faktisk, det er udmærket, at statistikken indgår i relation til de handlingsplaner, som er vedtaget på pesticidområdet, og i den forbindelse sætter man så måltal og fakta i relation til hinanden på en nøgtern måde, som det også blev gjort nu. Jeg ved ikke, om det er faldet forslagsstillerne for brystet, at Miljøstyrelsen i bekæmpelsesmiddelstatistikken har skrevet, hvad målet for behandlingshyppigheden var i Pesticidhandlingsplan I; jeg ved ikke, om det er det.
Men jeg vil da godt tilkendegive et meget principielt syn på forskning og statistik.
For os er der ikke noget problem i, at statistikken ligger i Miljøstyrelsen.
Dér, hvor vi har en interesse i at drøfte mere generelt, hvordan forskning tilrettelægges i det her samfund, er, at man har pluralismen, også offentlig pluralisme, inden for en given forskningsretning.
Altså det er ønskeligt, at der er forskellige selvstændige forskningsinstitutter, der kommenterer og bearbejder disse tal.
Det er altid ønskeligt i et samfund
Det er klart, Men at selve statistikken ligger i Miljøstyrelsen, no problem.
Men igen: Vi tager det til indtægt som noget, en historiker vil kalde et levn over det borgerlige Danmarks miljøpolitik.
I den forstand synes jeg ikke, forslaget skal glemmes.
Det er virkelig et monument.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Jeg må jo sige til hr. Søren Kolstrup, at han jo i hvert fald har demonstreret lige nu, at det er nogle forslag, der i hvert fald har påvirket Enhedslisten.
Det er jo sjældent, man har oplevet hr. Søren Kolstrup med en sådan begejstring sprudle fra talerstolen over noget, han virkelig føler berører ham.
Så altså som sådan må der jo være noget, der virkelig har ramt i hjertekulen.
Men så vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup, at han er nødt til at indstille sig på, at borgerlig miljøpolitik vil hvile på følgende tre elementer, som disse tre forslag har med i dag, nemlig at det altid bliver det mest miljøvenlige, vi vil forsøge at fremme, at vi bygger på retssikkerhed, og at vi bygger på regelforenkling.
Det er selvfølgelig fremmedord for Enhedslisten.
Men alligevel kunne man vel godt respektere, at det for nogle partier er væsentligt i miljøpolitikken. Så det vil man altså om kort tid få meget mere af.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-17:
Frihed 2000 er medforslagsstiller til det her beslutningsforslag.
Det er, fordi vi ønsker, at der bliver mere troværdighed omkring statistikkerne over forbruget af plantebeskyttelsesmidler.
Det hænger noget sammen med det forslag, vi lige har behandlet, for vi må på en eller anden måde få skabt noget mere tillid til hele området.
Ude hos den almindelige landmand og ude hos dem, der har med det her at gøre, kan tilliden ligge på et meget lille sted.
Hvis det her derfor kan være med til at skabe mere tillid, ja, så er det jo rigtigt at gå denne her vej.
Som det er nu, ligger det jo i Miljøstyrelsen, og Miljøstyrelsen vil jo altid være politisk præget enten i den ene eller den anden retning, afhængig af hvordan flertallet er.
Det kan vi jo lige så godt se i øjnene.
Lad os derfor for de mennesker, der skal tro på det her, få det lavet så neutralt som muligt.
Derfor støtter vi det her beslutningsforslag.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Jeg vil gerne sige tak for bemærkningerne til forslaget.
Vi må jo desværre konstatere, at det ser ud, som om der er en enkelt stemmes flertal imod at flytte bekæmpelsesmiddelstatistikken.
Vi synes selvfølgelig, at det er et skidt signal.
Det er et skidt signal at sende til befolkningen, at når man indretter sig herinde politisk i Folketinget, så finder man, at det er i orden, at vi f.eks. har en institution, der udfærdiger bekæmpelsesmiddelstatistik, og det er jo kun statistikken, vi taler om.
Nogle har blandet forskning ind.
Det handler det jo ikke om.
Det handler jo om selve udfærdigelsen af bekæmpelsesmiddelstatistikken, og at den skal laves af den institution, som også har en interesse i, om det er høje eller lave tal.
Og hvorfor har en institution det?
Det har den selvfølgelig, fordi den også er med til at lave det politiske grundarbejde, som skal til, når man skal lave politiske tiltag.
Vi ved jo alle sammen, at meget bygger på statistik, og derfor er det jo helt klart, at det for de fleste jo vil opleves betydelig mere rigtigt, at man har en statistik liggende i Danmarks Statistik.
Hvorfor havde vi den ellers?
Så det giver sig selv, at sådan skulle det gerne have været, og det havde været et godt signal at sende, at vi vil skille tingene ad, sådan at de, der er med i nogle politiske processer, ikke også er dem, der sidder og laver statistik. Man kan altid diskutere, om der har været en diskussion før eller ej, men i hvert fald må man sige, at der er skabt usikkerhed om, hvorvidt det her er håndteret på den rigtige måde, og den vil vi såmænd gerne forebygge.
Vi håber stadig væk på, at vi i udvalget vil kunne formå nogle partier til at se det rigtige i, at forebyggelse er bedre end helbredelse, og at det er betydeligt bedre at sende nogle signaler om, at her adskiller vi tingene.
Er der kommet flere folk til at arbejde med de her ting, eller hvordan har man i det hele taget indrettet sig, sådan at de penge er blevet brugt til gavn for det, der var meningen?
Det vil vi undersøge i udvalget, men i dag vil vi blot sige, at vi godt kan se, at der mangler en enkelt stemme.
Den håber vi så på, at vi kan hente under udvalgsarbejdet.
Inger Bierbaum (S), 2000-03-17:
Jeg kan heller ikke tro, at forslagsstillerne ønsker sig tilbage til tiden omkring Jydske Lov.
Det er jo også sådan, at der står en hel del ting i Jydske Lov; der står bl.a. også, at var der ikke nogen lov i landet, da havde den mest, som kunne tilegne sig mest.
Så jeg er nu glad for, at vi har fået nogle love og nogle reguleringer, som passer til vores komplicerede samfund. Vi lever trods alt i år 2000.
Men vi har jo her i Folketinget forhandlet forslag enslydende med det her foreliggende to gange, som ministeren har sagt.
Socialdemokratiet har ved begge forhandlinger afvist forslaget, og vi synes ikke, at der er sket noget, der giver os anledning til at skifte holdning.
Forslagsstillerne har jo heller ikke denne gang præciseret, hvilken konkret lovgivning man ønsker ændret.
Jeg vil dog bruge anledningen til lige at understrege, at vi naturligvis også ønsker, at lovgivningen både er klar, logisk, systematisk og grundig.
Det må man da gå ud fra alle lovgivere ønsker.
Og det er også mit indtryk, at miljø- og naturlovgivning er indrettet med det sigte.
Men jeg vil også nævne, at vi altid er villige til at diskutere konkrete tilfælde, hvor der kunne være behov for forenklinger, ligesom man kan forestille sig, at informationsindsatsen over for berørte borgere og virksomheder kan styrkes på områder, hvor lovgivningen måtte være særlig kompliceret, og det er vi åbne over for.
Men det er imidlertid særdeles vigtigt for os, at eventuelle forenklinger af lovgivningen ikke må betyde, at vores miljø lider overlast.
Det er helt afgørende for Socialdemokratiet.
Og med de kommentarer må jeg afvise forslaget.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-03-17:
Og så svarer fru Henriette Kjær mig, at ministeren bruger bemyndigelserne til noget helt andet end det, der var meningen.
Nu er det jo så sådan, at det skal stå nøje i bemærkningerne, hvad bemyndigelserne skal bruges til, men min pointe er, at det faktisk er regelforenkling at have de her bemyndigelsesbestemmelser, fordi borgeren kan gå hen og se konkret, hvad det her egentlig drejer sig om.
Henriette Kjær (KF), 2000-03-17:
Jeg forstår godt, hvor fru Vibeke Peschardt vil hen.
Men hvis man læser beslutningsforslaget, så skriver vi jo også, at lovgivningen netop skal indrettes, sådan at den er let forståelig, og så der ikke er tvivl om lovgivningen.
Det er det, der er intentionerne. Så fru Vibeke Peschardt kan godt kritisere overskriften på beslutningsforslaget og dermed påstå, at det, jeg siger,
er lidt misvisende, men læser man teksten i beslutningsforslaget, så er det altså det, der er meningen med det, nemlig at vi ønsker en klar, tydelig lov, som folk kan forstå.
Jørn Jespersen (SF), 2000-03-17:
I slutningen af 1980'erne kom der en rapport fra den daværende regering, som hed »Enkelt og Effektivt«.
Det blev tilværelsen ikke meget mere enkel og effektiv af.
Det er faktisk ganske svært at lave den type af regelforenklinger, som der er lagt op til her.
Og når jeg siger lagt op til, så må jeg modificere med det samme.
Jeg har faktisk læst det her forslag mange gange, bare for på forhånd at imødekomme kritikken fra Venstres ordfører, som normalt plejer at sige, at man ikke har læst hans forslag, hvis man ikke helt er enig i dem. Jeg har læst det mange gange.
Jeg kan simpelt hen ikke finde forslaget.
Jeg kan ikke finde ud af, hvad det er, disse produktive 15 mennesker har tænkt sig.
Jeg kan simpelt hen ikke se det.
Det er et fuldstændig tomt og indholdsløst forslag, der er lagt frem. Hvad intentionerne bag det er, kan man jo gætte på.
Mit gæt vil være, at intentionen bag det her forslag er, at hr. Hans Christian Schmidt kan stå i forsamlingshusene i Jylland og sige: Vi har også fremlagt et forslag til forenkling, men der var et flertal imod det.
Og de stakkels mennesker, der skal høre foredraget, har jo ikke en chance for at vide, hvor tomt og indholdsløst forslaget har været.
De må bare tage det for gode varer.
Det er det ikke.
Det er ukreativt, det er uproduktivt, det er indholdstomt, det er spild af tid
Jeg synes imidlertid, at man har fat i en rigtig problemstilling, nemlig at vores samfund er blevet så kompliceret, sammensat, turbulent og med en så hurtig udvikling, at det er ganske vanskeligt at regulere det kun med gammelkendte virkemidler, med lovgivning i detaljen, med kontrol fra offentlige myndigheder, og derfor er vi nødt til at finde nye styringsmidler.
Det er bare ærgerligt, at forslaget ikke lægger op til den diskussion.
Hvad er de nye styringsmidler?
Ja, det er nogle af de markedsbaserede styringsmidler, som de borgerlige partier af forskellige grunde ikke er meget for.
Det er f.eks. at indregne miljøomkostningerne i varernes pris.
Når landmændene lider under et meget detaljeret regelsæt på sådan noget som gødning og sidder og udfylder det ene skema efter det andet, så er det jo, fordi der er en borgerlig dominans i Folketinget, som dybest set har sat sig igennem og sagt: Vi vil ikke have en afgift på kunstgødning.
Det var ellers enkelt, ubureaukratisk, og ville styre tingene på fornuftig vis.
Det vil man ikke.
Hvem er det, der er imod
effektivt fungerende frivillige aftaler?
Det er bl.a.
Så vi må altså konstatere, at Venstre, fordi man ikke vil bruge markedsbaserede styringsinstrumenter, driver miljøpolitikken i retning af mere bureaukrati, mere detailregulering og mere offentlig kontrol.
Så synes jeg i øvrigt, det er værd at hæfte sig ved, at Venstres lovgivningsideal ikke, som jeg troede, er minimalstaten, der blev lanceret af en kendt nationaløkonom for 250 år siden, men at Venstres ideal for en offentlig sektor daterer sig tilbage til 1200-tallet, nemlig til Jydske Lov.
Det er da interessant.
Jeg tror bare ikke, Jydske Lov er særlig velegnet til at regulere en dynamisk samfundsstruktur her ved indgangen til det tredje årtusinde, men det tror Venstre åbenbart.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2000-03-17:
Til hr. Jørn Jespersen: Har SF slet ingen kontakt med borgerne i samfundet, når man siger heroppefra, at der overhovedet ikke er behov for nogen form for forenkling af vores lovgivning, af vore bekendtgørelser?
Vi andre får jævnligt breve og telefonopringninger, hvor man beder om en forklaring på, hvad det er, der er præciseret i lovene.
Det kan være som både folketingsmedlem og kommunalbestyrelsemedlem, og det er derfor, vi i dag behandler et forslag om at forenkle reglerne, så de bliver forståelige for enhver borger.
Men efter det, der er kommet fra SF, lader det til, at man enten overhovedet ikke har kontakt med borgerne i dette land eller bare tænker: Jamen vi har én stemmes flertal her i Folketingssalen, så vi kører bare videre.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-17:
Hr. Jørn Jespersen har bebrejdet os, at vi ikke er kommet med et mere konkret forslag.
Men nu er det altså et beslutningsforslag, og vi lægger op til regeringen at komme med nogle lovforslag, så der kan ske en forenkling, for det er jo et stort område.
Men hvis nu vi 15 forslagsstillere
kommer med et detaljeret lovforslag om forenkling, er der så mulighed for at få SF med?
Hans Christian Schmidt (V), 2000-03-17:
Jeg vil sådan set godt kvittere over for hr. Jørn Jespersen, der har sendt nogle klare signaler i dag, og det synes jeg befolkningen også skal skrive sig bag øret.
At lave regelforenkling på miljøområdet er ifølge SF's miljøpolitiske ordfører, hr. Jørn Jespersen, spild af tid, og jeg vil sige, at der er jo ikke noget galt i det, for SF er jo regeringens parlamentariske grundlag, og det ligger tæt op ad det, som også hr. Mogens Lykketoft udtaler, så der er ikke noget galt i det.
Men jeg vil blot bede hr. Jørn Jespersen om
Og så skriver vi videre: »Forslagsstillerne vil gerne opfordre regeringen til snarest at tage fat på denne næste runde.« Det sagde statsministeren altså for næsten 4 år siden, og det må vi vel have lov til at opfordre statsministeren til.