runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-31:
Ja, det bliver diskuteret meget, hvad der er blevet sagt, og hvem der tegner et forkert billede af udlændingedebatten både i Danmark og også internationalt.
Kan hr. Kamal Qureshi ikke bekræfte, at billedet fra den annonce, som partiet Venstre brugte i sin valgkamp, netop er gået verden rundt i internationale medier, så udlandet og udenlandske borgere selv har kunnet få et meget klart billede af den danske udlændingedebat og den måde, som visse partier herinde har ønsket at bidrage til den på?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
Jeg vil gerne afprøve hr. Kamal Qureshis frihedssyn og spørge om følgende: Har jeg som kristen efter hr. Kamal Qureshis og for den sags skyld også fru Elsebeth Gerner Nielsens synspunkt lov til at sige, at islam og alle andre religioner er vantro?
Er vi kommet dertil, at det skulle være i strid med grundloven?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-31:
Jeg skal blot for en ordens skyld på regeringens vegne meddele, at regeringen agter at leve op til de forudsætninger, som tidligere har været stillet i udsigt, nemlig at regeringen inden sommerferien vil fremlægge nogle synspunkter, og derefter er det hensigten at fremsætte et forslag til efteråret. Så hr. Henrik Sass Larsen kan forvente, at denne sag falder på plads, nøjagtig som det tidligere har været tilkendegivet.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-31:
Jeg nåede ikke helt igennem min liste i går om de blandede ægtepar, som bliver ramt.
Jeg vil gå videre med listen og nævne en dansk statsborger, der hedder David Barker.
Han har fundet en kæreste, som hedder Riekie og er fra Sydafrika.
Han kan ikke slå sig ned i det land, som han er statsborger i, med de lovforslag, der nu ligger til behandling.
Det vil jeg meget gerne bede fru Else Theill Sørensen om at forholde sig til.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-31:
Når nu hr. Henrik Sass Larsen bevæger sig uden for dette hus i eftermiddag, vil han opleve et samfund, som stadig væk er i fuld funktion.
Der bliver stadig væk arbejdet meget mange steder i det danske samfund, og det bliver der også i ministerier, og inden den almindelige industriferie starter, vil der komme nogle synspunkter fra erhvervsministeren.
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Hr. Ole M. Nielsen og derefter hr. Jørn Jespersen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-31:
Jeg er glad for, at alle de ordførere, der ikke vil tage ordet, er til stede i salen, og så vil jeg gerne spørge hr. Ole M. Nielsen for at få tingene helt klarlagt.
Som jeg forstod det, er det hr. Ole M. Nielsens opfattelse, at når dette lovforslag er vedtaget, bliver der mulighed for at indrette én bolig og bygge to andre boliger i tilknytning til en landbrugsejendom, der har behov for det, og som ligger på eller inden for skovbyggelinjen.
Jeg vil gerne have, at hr. Ole Nielsen siger det én gang mere heroppefra.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-31:
Jeg synes, miljøministeren undlod at svare på det ene spørgsmål, der nok er allermest centralt, og derfor vil jeg gerne spørge: Har et landbrug, som er beliggende inden for skovbyggelinjen eller på skovbyggelinjen, mulighed for at opføre en aftægtsbolig eller en medhjælperbolig efter ministerens ændring af planloven?
Ja eller nej?
Det må der kunne svares ganske, ganske klart på, men jeg synes, ministerens svar her var lidt uldent.
Carsten Hansen (S), 2002-05-31:
Det er det vigtigste her.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-31:
Jeg vil godt spørge ministeren, om loven fuldt ud respekterer de regler, der gælder for EU-fuglebeskyttelsesområder og EU-habitatområder.
Nu er det tredje gang, jeg stiller spørgsmålet, og for hver gang, jeg stiller det, og ministeren ikke svarer på det, bliver jeg mere og mere bekymret.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-31:
Dengang svarede ministeren fru Elsebeth Gerner Nielsen, at lovforslaget ikke giver mulighed for, og at regeringen ikke agter at fremsætte forslag om, at det bliver tilladt at bygge i skovene eller ophæve skovbyggelinjen.
Men nu har vi fundet ud af, at der bliver mulighed for at bygge i de skove, der ikke er fredskove.
Hvordan harmonerer det med det, ministeren sagde sidste gang?
Pia Kristensen (DF), 2002-05-31:
Jeg vil sige til Socialdemokratiets ordfører, at jeg synes faktisk, at Dansk Folkeparti her i det første halve år har haft indflydelse på ret så mange ting.
Jeg kunne nævne hele listen af gode ting, vi har været med til at indføre: penge til hospitaler, penge til løft på ældreområdet, efterlevelsespension, ledsageordning, og jeg kunne blive ved.
Og selvfølgelig vil Dansk Folkeparti fortsat arbejde for, at de svage, de ældre og de handicappede får bedre forhold.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-31:
Tak for skatteministerens klare svar og så alligevel ikke, for vi er tidligere blevet stillet i udsigt, at der skulle ske noget før sommerferien.
Hvilken sommerferie, vil jeg spørge skatteministeren, for det bliver i hvert fald ikke i dag.
Så hvis vi kunne få defineret det nærmere, ville vi være så glade, og så ville vi gå hjem og holde en rigtig god sommerferie.
Jacob Buksti (S), 2002-05-31:
Man kan jo blive mere og mere imponeret over skatteministerens opfindsomhed.
Vi står i Folketinget, og det, vi diskuterer her, er sådan set forslag.
Nu er vi kommet til den næsten revolutionerende oplysning, at regeringen vil komme med nogle synspunkter.
Synspunkter - er det ikke sådan nogle, man skriver i avisen og debatoplæg?
Det var sådan set sjovere, hvis regeringen kunne komme med forslag til vedtagelser, reformer.
Men synspunkter!
Nu er vi virkelig nået langt.
Det synes jeg er imponerende.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-31:
Nej, jeg kan ikke svare på de andre partiers vegne; det kan jeg under ingen omstændigheder.
Det er helt oplagt.
Jeg er helt enig.
Det er for let, det er for slapt, det er for dårligt, det er lovsjusk fra hr. Carsten Hansens og hans kompagnoners side i det selskab her.
Vi er nogle stykker, der har haft arbejdstøjet på i mellemtiden.
2 dage efter at vi påbegyndte tredjebehandlingen, kan man komme frem til nogle problemer, som vi ikke har hørt noget som helst om fra de høringsberettigede organisationer.
Det er for let, det er for slapt, det er for dårligt, det er lovsjusk.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-06-04:
Jeg vil bare sige til hr. Ole Sohn, der nu var oppe igen, at lige præcis den ret: funktionærlignende vilkår, som hr. Ole Sohn havde forhandlet frem i sin egenskab af SiD-formand, var jo en ret i henhold til en kollektiv aftale.
Den kollektive overenskomst bestod i, at man henviste til de funktionærlignende vilkår.
Så summa summarum: Det, vi taler om, er kollektive overenskomster, der tilsidesættes.
Så der er ikke noget behov for afklaring her.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-06-04:
Jeg må sige, at man kan forundres over hr. Ulrik Kraghs svar.
Er ledelsesret nu gjort til en kollektiv aftale?
Ledelsesret er noget, man udøver i overensstemmelse med Hovedaftalen, men det er måske også en kollektiv aftale, som man sådan set mener dette lovforslag skal gøre angreb på. Jeg må derfor igen spørge hr. Ulrik Kragh: Der står, at ledelsesretten udøves i overensstemmelse med arbejdstagerne og deres tillidsrepræsentanter.
Bliver det en ulovlighed at udøve en sådan ledelsesret på virksomhederne i fremtiden?
Bent Bøgsted (DF), 2002-06-04:
Det er sådan, at LO fik et tilbud om at indflette deltidsbestemmelser i overenskomsterne, og at det kunne være, vi i løbet af efteråret skulle forhandle med regeringen om, hvordan vi kunne finde en løsning.
Hvis LO så kom og sagde, at man egentlig var interesseret i at få en løsning ad den vej, er jeg da overbevist om, at regeringen vil lytte, og det vil vi da også.
Det var det, jeg mente med det.
Jeg må erkende, at hr. Ole Sohn har været positiv i arbejdet med deltidslovforslaget.
Det er helt sikkert, og det er også et tegn på en positiv indstilling til et samarbejde fremover.
Jeg er ulykkelig over, at der er blevet ført den skræmmekampagne mod forslaget, som tilfældet har været, men det er ikke hr. Ole Sohns skyld - absolut ikke.
Carsten Hansen (S), 2002-06-04:
Hr. Ole Sohn taler meget om den model, han har foreslået, og hr. Ole Sohn taler meget om splittelsen osv. Hvad tror hr. Ole Sohn er begrundelsen for, at det forslag, SF stillede, ikke kom igennem?
Der var forhandlinger, og det kunne være interessant at få SF's analyse af, hvad der i virkeligheden skete hos arbejdsmarkedets parter.
Anne Baastrup (SF), 2002-06-04:
Hr. Frank Jenser peger på et af de problemer, som vi i SF har oplevet stikker meget i øjnene med vedtagelsen af denne rammeafgørelse, nemlig at man dropper kravet om det dobbelte strafbarhedsprincip.
I og med at hr. Frank Jensen mener, at det lever denne rammeafgørelse op til, vil jeg godt spørge helt stilfærdigt: Hvad er svig ifølge den danske straffelov? Og hvad er efter dansk straffelovgivning efterligning og fremstilling af piratudgaver af produkter?
Er det delikt klart velbeskrevet i straffelovens forstand?
Carsten Hansen (S), 2002-06-04:
Jeg vil godt have lov at bore lidt mere i det spørgsmål.
Hvis en arbejdsgiver og tillidsmændene på arbejdspladsen laver en aftale om, at her på vores arbejdsplads ignorerer vi deltidsloven og laver simpelt hen en aftale om, at på vores arbejdsplads kan der ikke forhandles om deltid, uden at vi har tillidsmanden med - er det så ulovligt? Er det ulovligt på grund af det tvangsindgreb, ministeren er i gang med at lave her?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-06-04:
Blot sådan for en opklarings skyld: Ministeren svarer her, at loven tilsidesætter kollektive overenskomster.
Det, vi diskuterer nu og har diskuteret gennem lang tid, handler overhovedet ikke om kollektive overenskomster; det handler om to love, og om den ene lov tilsidesætter den anden, altså funktionærloven kontra deltidsloven her. Det er sådan set det spørgsmål, vi gerne vil have afklaret, ikke om der indgår en kollektiv overenskomst her.
Line Barfod (EL), 2002-06-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er en mærkelig form, at de partier, der stemmer tingene igennem med stort flertal, ikke går op og tager ordet som ordførere.
Man kan jo håbe på, at det er, fordi man ikke har lyst til at stå og forsvare noget, der vil have så store konsekvenser for så mange mennesker, men faktisk skammer sig lidt over det, man her gennemfører.
Det har man da i hvert fald lov at håbe.
Så håber jeg på, at ministeren i hvert fald vil gå op og forsvare sine egne forslag.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-06-04:
Jeg kan godt forstå, hvis ministeren glæder sig til, at der snart skal trykkes på knapperne i denne sag, for det bliver i hvert fald ikke nemmere at komme ind i, hvad det drejer sig om.
I sit sidste svar til mig nævnte ministeren, at lønmodtageren betingelsesløst har ret til den deltid, men det første svar forstod jeg sådan, at begge parter havde vetoret, og jeg skal lige spørge for helt at forstå det: Er det ikke rigtigt, at hvis en lønmodtager ønsker at gå på deltid, og det ikke passer ind i virksomhedens tarv, har arbejdsgiveren ret til at sige nej?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-06-04:
Til hr. Søren Søndergaard må jeg sige, at jeg kan ikke svare
Men i det omfang en sådan aftale, som er indgået på en arbejdsplads, måtte være en hindring for indgåelse af en deltidsaftale, tilsidesættes den ifølge loven.
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Petersen, at det her lovforslag tilsidesætter bestemmelser, sædvaner og praksis i eller i medfør af kollektive overenskomster.
Funktionærloven er mig bekendt ikke en kollektiv overenskomst, og det vil sige, at de rettigheder, der er i funktionærloven, står uantastet efter det her lovforslag.
Loven kommer jo kun til at gælde, hvis man indgår kollektive aftaler, særbestemmelser, skuffeaftaler og lignende på en arbejdsplads, der indskrænker retten til at aftale deltid.
Karen J. Klint (S), 2002-10-02:
Der er jo ingen af os, der er uenige i målet om, at folk skal i arbejde, at folk skal forsørge sig selv, uanset hvilken etnisk herkomst de har, så mit spørgsmål går lidt på, om ministeren kan uddybe, hvilken forenkling der er i denne her model, for i lovprogrammet står der, at der skal indføres en enkel model for virksomhedspraktik, og hvis der ikke er nogen forhåndsaftale om, at der skal oprettes nogle virksomhedspraktikker, så må det jo være den enkle model, der skal være så tillokkende, at de automatisk kommer.
Så hvori består det enkle?
Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Der findes jo i dag en række ordninger, og nu søger vi at forenkle det og dermed også at få annonceret så kraftigt, som det er muligt, over for kommunerne og over for virksomhederne, at her er der altså en mulighed for at give en udlænding en chance for at vise, hvad han eller hun duer til i en periode uden beregning.
Det kan så være 13 uger.
Hvis det er en nytilkommen, så synes jeg, det skal kunne være helt op til et halvt år, men selvfølgelig ikke længere, end der er brug for.
Denne mulighed findes for så vidt allerede i dag, men bruges for lidt.
Men nu vil vi altså sætte en masse ind på at få kommunerne til at sætte det i system.
Derfor har vi også været meget kede af den dom, der er faldet i en bestemt sag, og derfor vil jeg godt føje til, at man naturligvis ikke kan bruge virksomhedspraktikanter til helt almindeligt arbejde, hvor der normalt skulle betales overenskomstmæssig løn.
Men det må heller ikke være sådan, at der slet ikke må være tale om arbejde, som kunne have været udført af en almindelig lønmodtager.
Det er altså et spørgsmål om, at vi nu er lidt fleksible og giver denne virksomhedspraktik en chance i stedet for at stå klar med lov og bål og brand. Jeg siger ikke, det er let.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-10-02:
Det er også i forbindelse med statsministerens åbningstale.
Der fremgår det af lovprogrammet, at der også netop på sprogcenterområdet vil blive fremsat to lovforslag i løbet af samlingen.
Kan ministeren uddybe, hvorfor det skal ske i to tempi?
Hvorfor laver man ikke den revision af integrations- og udlændingeloven i ét hug?
Ja, det var jo da en forklaring.
Jeg skal så lige spørge ministeren sådan mere opklarende: I det første lovforslag, som vi får at se her til oktober, er sprogcentrene også med, forstået på den måde, at der skal åbnes for, at der er andre udbydere af sprogundervisningen i den her sammenhæng.
Mener ministeren ikke, at det også vil få konsekvenser for netop sprogskolernes økonomi og også den planlægning, der kan være tale om dér, at den egentlige del omkring sprogskolernes finansiering først finder sted i det nye år?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-10-02:
Vi har fået nye familiesammenføringsregler.
Og jeg vil gerne bede ministeren om at kommentere en konkret sag, jeg netop har fået kendskab til.
Det drejer sig om en herboende mand, som har søgt om familiesammenføring med sin tyrkiske kone og deres tre børn.
Resultatet af ansøgningen blev, at de tre børn på 6, 4 og 2 år fik opholdstilladelse i Danmark, altså fik ret til at komme og bo i Danmark, mens moderen ikke gjorde.
Det betød selvfølgelig, at moderen måtte rejse ud og nu bor i Tyrkiet.
Hun måtte rejse uden sine børn.
Ud over at jeg selvfølgelig har den holdning - det er ministeren sandsynligvis godt klar over - at jeg synes, at reglerne fortolkes meget stramt, så håber jeg, at ministeren her vil prøve at forholde sig til konsekvenserne i den her sag, nemlig at en mor bliver skilt fra sine børn.
Og det er vel at mærke moderen, som har haft ansvaret for børnenes opdragelse de sidste 6 år.
Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Jeg tror, spørgeren har forståelse for, at jeg kun kan komme med nogle principielle bemærkninger om en sag, som jeg ikke kender.
For det første er det jo sådan i disse personsager, at jeg ikke er berettiget til at give oplysninger om, hvad der er årsagen til, at denne tyrkiske kvinde ikke kan få opholdstilladelse.
Men det, som vi kan gøre i den slags tilfælde, er, at vi kan sende en begrundelse til hende eller til hendes advokat, og så kan hun bestemme, om andre må se begrundelsen.
Det er måden, hvorpå man kan give nogle bedre svar end disse ofte lidt intetsigende svar, som kommer fra ministeriet, fordi man ganske enkelt ikke må give hele begrundelsen til journalister og til medlemmer af Folketinget eller til andre.
Så det var den første principielle bemærkning.
Den anden principielle bemærkning er, at der jo intet var i vejen for, at hun tog de tre børn med sig til Tyrkiet, kan jeg forstå. Men der må være et eller andet, der gør, at det, at hun har giftet sig eller hele tiden har været gift med en tyrker, der bor i Danmark, altså ikke har kunnet udløse en opholdstilladelse til hende.
Det er umuligt for mig her at svare på disse regler, men jeg vil godt vende tilbage til sagen senere.
Jeg går ud fra, at jeg får et tillægsspørgsmål, for der er noget andet, jeg også gerne vil sige.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-10-02:
Det vil jeg gerne give ministeren lejlighed til, så jeg kommer med et tillægspørgsmål. Jeg har set begrundelsen for afslaget.
Begrundelsen er, at moderens tilknytning til Danmark ikke er så høj som hendes mands tilknytning til Tyrkiet, så derfor bør familiesammenføringen foregå i Tyrkiet.
Til gengæld siger man det modsatte i forhold til børnene, og det giver jo selvfølgelig manden nogle rettigheder, som jeg ved, at moderen ikke har gennemtænkt.
Hun har ikke tænkt på, at hun kunne komme i den situation, at hun ikke fik opholdstilladelse i Danmark, mens børnene gør.
Derfor vil jeg gerne bede ministeren om at forholde sig til, hvorvidt det kunne være hensigtsmæssigt, at man i den type sager tog nogle eksperter med ind i vurderingen af, hvad der er bedst for børnene.
Hvor er det bedst for børnene at opholde sig? Hos deres far eller hos deres mor?
Så ville myndighederne gå ind og tage stilling til, hvad der ville være bedst for børnene.
Det gør man slet ikke i den her type
sager.
Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Nu går afgørelsen jo ud på, at børnene kan være i Danmark, og at de kan være i Tyrkiet.
Der er ikke noget forbud mod, at børnene kan være sammen med deres mor.
Så det, sagen handler om, må være moderens opholdstilladelse.
Hvis manden ikke er dansk statsborger, vil jeg gøre opmærksom på, at sagen jo så ikke er afgjort ud fra nye regler, men ud fra regler, der har været der i flere år.
Hvis han er dansk statsborger, så erkender jeg, at det er noget nyt, altså at disse regler, der tidligere kun har været gældende for ikkestatsborgere, nu også gælder for statsborgere.
Til sidst en bemærkning om blandede ægteskaber.
Jeg har hørt blandt andre fru Elsebeth Gerner Nielsens formand, fru Marianne Jelved, tale meget om den manglende retssikkerhed
Danskere har ikke lov at indgå ægteskab med udlændinge osv.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der jo ikke er særlige hindringer for blandede ægteskaber.
Det hele går jo ud på at bremse ægteskaber, der netop ikke er blandede, men som er arrangerede med fætre og kusiner og nabobørn i hjemlandet.
Det er dém, der nu er sat bremse på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Den næste sag på dagsordenen var:
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-10-02:
Meget af det, ministeren har sagt, kan vi såmænd ikke være uenige i.
Men mit spørgsmål gik rent faktisk på økonomien, altså i og med at det var noget fremadrettet.
Vi ved, at der er lagt budgetter, og i de budgetter er man jo nødt til at tage udgangspunkt i den virkelighed, man kender i dag.
Det kan da så godt være, at der bliver vedtaget en lov, måske en af de sidste dage i december, som gør, at forudsætningerne for de budgetter ikke er til stede.
Men det egentlige finansielle grundlag vil først blive vedtaget engang til næste år.
Ser ministeren ikke, at der kan blive nogle vanskeligheder i forhold til den dér opsplitning og den dér økonomistyring, der kan være ude på sprogskolerne?
Ja, jeg tillader mig alligevel at spørge én gang til.
Hele argumentationen for startydelsen gik på, at bare ydelsen var lav nok, så skulle man nok få alle de her mennesker ud på arbejdsmarkedet, for så gik de ud og søgte noget, sådan at de kunne have en værdig indkomst i løbet af 1 måned.
Hvordan sørger vi for, at den lovgivning, vi lavede før sommerferien, også får den effekt, som regeringen rent faktisk lovede i argumentationen?
Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Der er intet, jeg hellere havde villet end at lave ét stort lovforslag her i oktober.
Problemet er, at når det gælder det økonomiske forhold mellem stat og kommuner, og når det gælder spørgsmål om indførelse af en form for taxameterprincipper i forholdet til sprogcentrene, tilskudsmodeller, som gerne skulle tilskynde til hurtig og effektiv danskundervisning og tilskynde til, at man hurtigt får folk ud i job, så er den slags desværre meget, meget indviklet. Der sidder et udvalg med tidligere departementschef Inge Thygesen som formand; hun sidder i øjeblikket til møde i ministeriet, kan jeg oplyse.
Udvalget arbejder frem imod en model, som jeg kan præsentere Folketinget for i januar, men som ikke kan træde i kraft før den 1. januar 2004.
Men det er altså kun det økonomiske tilskudssystem, jeg her taler om; alt det andet kommer allerede nu.
Sådan har jeg desværre været nødt til at tilrettelægge det
, fordi forholdet mellem stat, kommune og sprogcentre er en indviklet sag, som berører mange ting.
I øvrigt synes jeg heller ikke, at det gør noget, at de økonomiske incitamenter først træder i kraft den 1. januar 2004, for der er jo al mulig god grund til allerede nu at indrette sig på den nye tid.
Så jeg synes ikke, der sker så meget ved, at incitamentet først kommer i form af klingende mønt den 1. januar 2004.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-10-02:
Ja, jeg fik nok det svar, jeg havde regnet med, men jeg synes, det er lidt sølle for at sige det på jysk, at man laver så storstilede projekter, præcis laver netop virksomhedspraktik som omdrejningspunktet i de tiltag, der er med henblik på at få udlændinge ud på arbejdsmarkedet, og at man så ikke har sikret sig, at der er et antal pladser til rådighed især i lyset af de store ambitioner, der ligesom ligger på beskæftigelsesområdet og integrationsområdet.
Kan ministeren slet ikke løfte sløret lidt for, hvordan man har tænkt sig at komme i kontakt med de her arbejdsgivere, som så skal skaffe de her virksomhedspraktikpladser?
Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Jeg synes, fru Anne-Marie Meldgaard er temmelig urimelig, når hun mener, at vi skal sikre, at der er det fornødne antal virksomhedspraktikpladser.
Vi har lige fået et nyt begreb.
Det er et nyt tilbud som led i den vifte, som gerne skulle få nogle flere ud i arbejde.
Og når det gælder kontanthjælpsmodtagerne, som jo er langt de fleste, så ved fru Anne-Marie Meldgaard jo også, at det er kommunerne, som i samarbejde med private virksomheder skal fremskaffe disse pladser. Jeg holder møder med kommuner på både den ene og anden måde.
Jeg er stærkt optaget af, at vi nu får nytilkomne ud i job på fuldtid eller deltid, så ingen skal gå rundt og lave ingenting eller kun gå på danskkursus i 10 eller 15 timer om ugen.
Det er jo ikke et liv at tilbyde folk, og det er ikke en måde for dem at starte deres tilværelse i Danmark på.
Så jeg er fuldstændig enig i, at der skal ske noget på feltet, men regeringen kan jo ikke fremskaffe det fornødne antal virksomhedspraktikpladser.
Det er jo helt hen i vejret at forestille sig, at vi skulle kunne det.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-10-02:
Vi lyttede alle sammen interesserede til statsministerens redegørelse i går ved Folketingets åbning, og vi lagde fra radikal side mærke til, at statsministeren lagde op til en offensiv europapolitik.
Man skulle længere frem i skoene, og man skulle præge udviklingen.
Bertel Haarder (V), 2002-10-02:
Det kan jeg svare klart på.
Regeringen har ingen planer om at afholde folkeafstemninger.
Så jeg kan ganske enkelt ikke sige noget som helst nyt om den sag.