Gunhild Husum (RV), 2000-01-26:
På Det Radikale Venstres retspolitiske ordfører fru Elisabeth Arnolds vegne skal jeg anføre følgende: Baggrunden for dette lovforslag er et ønske om at oprette et centralt register for politiet til brug for politimæssige identifikationsopgaver.
Dna-profiler bruges som et værktøj, der skal lette opklarings- og efterforskningsarbejdet ved bestemte typer af grove lovovertrædelser.
Registret er bl.a. tænkt som et supplement
til det eksisterende fingeraftryksregister.
Ny teknologi har gjort det muligt at identificere personer med meget stor sikkerhed, når materiale fra gerningsstedet sammenlignes med en biologisk prøve fra en mistænkt person.
En teknologi, som vi i Det Radikale Venstre mener vi må benytte os af.
Vi støtter det fremsatte lovforslag.
Rapporten gav i første omgang anledning til et forslag om et dna-register, der kunne oprettes administrativt.
Registertilsynet udtalte den 25. marts sidste år, altså 1999, at registret kan oprettes inden
for rammerne af lov om offentlige myndigheders registre.
Registertilsynet tilkendegav dog samtidig, at afgørelsen af det principielle spørgsmål om optagelse af sigtede, ikkedømte personer i et sådan dna-register måtte være genstand for en overordnet politisk beslutningsproces.
Fra Det Radikale Venstres side er vi opmærksomme på, at der i de indkomne høringssvar fra Advokatrådet og Den Almindelige Danske Lægeforening har været udtrykt betænkelighed med hensyn til punktet om registrering af sigtede, ikkedømte personer.
Der kan med andre ord optages uskyldige personer i registret.
Det er et problem, vi erkender.
Hensynet til opklaring af grove forbrydelser vægter imidlertid også højt for os, og vi er parat til med åben pande at tage imod den kritik, dette punkt måtte rejse.
Ved at inkludere sigtede, men ikkedømte personer i en 10-års periode kan det måske lykkes politiet at opklare 1-2 alvorlige forbrydelser, som man ellers måtte opgive.
Der er rent statistisk en vis sandsynlighed for, at tidligere sigtede begår kriminalitet.
Et register omfattende såvel dømte som tidligere sigtede vil efter al sandsynlighed kunne bidrage til opklaring af enkelte forbrydelser, som ellers ville forblive uopklarede. Af hensyn til de personer, der optages i registret som sigtede, men ikkedømte, mener vi, der bør være en tidsgrænse for placering i registret.
Vi har fundet, at 10 års varighed
er rimelig.
I løbet af denne periode mindskes sandsynligheden for, at en sigtet begår en forbrydelse, der kan jævnføres med den oprindeligt uopklarede forbrydelse, og denne svindende sandsynlighed bør komme den registrerede til gode.
Der lægges således også op til, at oplysninger slettes efter 10 år fra frifindelse, påtaleopgivelse eller tiltalefrafald.
Her er det også vigtigt at pointere, at man naturligvis straks slettes af registret, hvis en anden person dømmes, eller hvis dna-sammenligningen viser, at man ikke kan være den skyldige.
På dette sted må det være passende at minde om, at en så sikker test som dna-testen i meget høj grad bidrager til at udelukke personer som gerningsmænd og ikke blot til at fastslå den rette gerningsmand.
Vigtigt er det også, at adgangen til brug af registret vil blive meget nøje reguleret. Alle registrerede personer får mulighed for at få mundtlig oplysning om registreringen hos politiet, således at der ikke opstår myter om et sådant register og således, at man ved egen kraft kan tjekke, om man er registreret eller slettet retmæssigt.
Alle sammen punkter, som vi i Det Radikale Venstre finder fornuftige, hvorfor vi da også, som allerede sagt i indledningen, støtter det foreliggende lovforslag.