runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-18:
Det var kun en enkelt ting.
Jeg hørte fru Line Barfod sige, at man har nogle lokale regler på Christiania - det er jo altid godt - og at en af dem er, at det er strengt forbudt, ja, ulovligt at anvende
enhver form for vold
Har man fortalt det til alle christianitterne?
Jeg mindes, at gennem de sidste 30 år er flere hundrede politifolk kommet til skade, nogle af dem meget alvorligt, når de har prøvet at håndhæve loven på Christiania.
De er blevet stenet, og der er kastet store ting i hovedet på dem, eksempelvis er en toiletkumme blevet smidt i hovedet på nogle politifolk.
Og hvordan hænger det sammen med at have nogle principper?
Når man ikke følger dem, hvad hjælper de så?
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Der er ikke noget med, at vi fralægger os noget ansvar, for vi har ikke et ansvar for busdriften.
Det har amternes trafikselskaber og HUR, og så kan det ikke hjælpe, at hr. Albrechtsen bliver ved med at ville pådutte os, at vi har et ansvar for det, for så skulle busselskaberne eller trafikselskaberne aldrig have haft det.
Så skulle vi jo have beholdt dem i statens regi, hvis det var sådan, at vi skulle have et ansvar for det.
Selvfølgelig vil vi ikke støtte et forslag, som kommer nu, hvor vi selv sidder og arbejder med et forslag, som skal indgå i de forhandlinger, der er om den nye struktur også inden for busdriften.
Det tror jeg at vi vil få betydelig glæde af.
Det er jo ikke sådan, som hr. Albrechtsen siger, at der så vil kunne ske prisstigninger eller indskrænkninger af busdriften.
Det er der ikke tale om, for hvis kommunerne skønner, at det vil give mere i tilskud, så blander vi os ikke i det.
Vi siger bare, at passagererne ikke skal kunne mærke, at der sker en stigning ud over de almindelige pris- og lønstigninger.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Nu forstår jeg, at det, hr. Heiselberg i virkeligheden er interesseret i, er at fralægge sig ansvaret.
Så vil han snakke om jernbaneskinner i stedet for om det, der er til debat.
Vi har fremsat et forslag til en model, et nyt redskab
til at kontrollere priserne, så vi er sikre på, at der ikke hele tiden kommer disse takststigninger, og så vi samtidig er sikre på, at der ikke bliver skåret ned på serviceniveauet.
Det forslag, regeringen har fremsat, kan jo med sikkerhed kun føre til én ting, nemlig at der bliver skåret ned på antallet af busser, at der i områder, hvor der f.eks. er tyndt befolket, bliver nedlagt buslinjer.
I hovedstadsområdet er man i fuld gang med at nedlægge busafgange, og det er jo resultatet af hr. Heiselbergs forslag.
Det såkaldte takstloft, som regeringen foreslår, er jo kun et skjult dække over, at der skal gennemføres omfattende nedskæringer på driften.
Nu er der sikkert mange, der vil have svært ved at forstå, hvordan det skulle kunne hjælpe passagererne i busserne ret meget, at hr. Heiselberg gerne vil reparere skinner.
Kan vi ikke tage debatten om reparation af skinner en anden gang?
At reparere skinner vil vi også gerne være med til fra Enhedslistens side, men hver ting til sin tid, vil jeg sige til hr. Heiselberg.
Så skal jeg bare gøre opmærksom på, at forslaget til vedtagelse ikke er fremsat af Enhedslisten og SF.
Det er fremsat af Socialdemokratiet, Kristendemokraterne, De Radikale og Enhedslisten.
Jeg håber da, at SF også vil støtte det.
Men sådan er kredsen af forslagsstillere altså. Så vil jeg bare spørge hr. Heiselberg, om det ikke er korrekt, at ministerens rapport viser, at taksttilskuddet faktisk gik til udgifter i den kollektive trafik og til at holde takststigningerne nede, men at der desværre, som ministeren også var inde på, var større udgiftsstigninger, som altså slog igennem.
Derfor synes jeg, det er urimeligt af hr. Heiselberg pludselig at begynde at rode den faktor ind i debatten.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Først vil jeg straks sige vedrørende det fremsatte forslag
til vedtagelse, at det vil vi ikke stemme for, og det vil vi ikke, fordi vi jo selv arbejder med et forslag, som langt hen ad vejen imødekommer synspunktet, som man har på den kollektive trafik. Men ellers vil jeg sige, at efter flere måneders diskussioner om takststigninger i den kollektive trafik
bevistes det kun alt for godt, at SF's og Enhedslistens forståelse for borgernes ret til at bruge den kollektive trafik kan ligge på et meget lille sted.
SF og Enhedslisten er af den opfattelse, at blot man flytter rundt med nogle offentlige tilskud, giver det flere brugere af den kollektive trafik.
Det er efter min opfattelse en populistisk og uansvarlig indstilling.
Pengene, som venstrefløjen i 1997 fik afsat til takstnedsættelsen, ville have været bedre anvendt til fornyelse af det nedslidte skinnenet.
Men i stedet brugte man pengene til takstnedsættelse for den offentlige busdrift, troede man. Men det har vist sig, at eksempelvis HUR, Ribe Amt og Viborg Amt ikke har brugt pengene til det formål, som de var tiltænkt.
Det var formanden for HUR, hr. Kristian Ebbensgaard, der dengang sagde det.
Regeringen gennemfører nu det, som kloge mennesker dengang fortalte os at vi skulle gøre: bruge pengene til udbygning af vores skinnenet.
Det tror jeg vi får meget godt ud af.
Så i modsætning til SF og Enhedslisten gennemfører vi de nødvendige ændringer af hensyn til den samlede kollektive trafik med almindelige pris- og lønstigninger.
Vi har nemlig et ægte ønske om, at flere skal bruge den kollektive trafik.
Men derfor stiller vi jo heller ikke op nu, hvor benzinen er kommet op på 9 kr. pr. liter, og taler for, at bilisterne nu skal have en eller anden form for kompensation, fordi benzinpriserne er blevet så høje.
Men her bør vi have en fælles interesse i at få lavet en god ordning af hensyn til den kollektive trafik.
Her har trafikministeren jo lagt gode synspunkter frem, der muliggør, at vi kan få bragt orden på den kollektive trafik.
Jeg kan helt og holdent - det kan hr. Kaj Ikast også - tilslutte mig ministerens indlæg, og vi kan afvise det forslag til vedtagelse, der kom fra de forskellige venstrefløjspartier.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Når vi har bedt om denne forespørgsel til trafikministeren om udviklingen i taksterne især på busområdet, er det jo, fordi vi i januar i år var vidner til meget betydelige takststigninger først og fremmest forårsaget af bortfaldet af statens taksttilskud.
Det var takststigninger, som kom oven på en periode, hvor de har oversteget den almindelige prisudvikling, og hvor der samtidig også mange steder har været serviceforringelser.
Vi står i en situation, hvor den kollektive trafik befinder sig i en meget kritisk fase, nogle steder endda med passagertilbagegang, som i høj grad er forårsaget af regeringens politik, som bakkes op af Dansk Folkeparti.
Vi har fået rapporter om det - jeg takker ministeren for dem, og jeg håber også, de kan indgå i debatten i dag - og vi har fået svar på henvendelser, der viser, at der også i januar 2005 endnu en gang er meget store takststigninger på vej i mange områder af landet, samtidig med at der i mange områder, f.eks. hovedstadsområdet, gennemføres løbende nedlæggelse af busafgange og andre serviceforringelser.
Det er ikke tilfredsstillende, at trafiksystemet i Danmark ikke bidrager til gennemførelse af vores klimapolitik, når vi står i en situation, hvor vi kan se, at der bliver et yderligere forstærket behov for god og billig kollektiv trafik.
Oliemangelen er allerede begyndt at kunne mærkes på benzinpriserne, og det vil givetvis blive sådan, at mange vil overveje en gang til, om de skal anskaffe bil nummer to, eller om de måske hellere skulle bruge den kollektive trafik.
Derfor er det vigtigt, at den kollektive trafik får et ordentligt spark fremad, at takststigningerne kommer under kontrol, og at vi allerhelst får takstnedsættelser.
Jeg håber meget, at ministeren med sin besvarelse af forespørgslen vil gå i dialog med oppositionen om de ting.
Det synes jeg vi har savnet, og det håber jeg meget at debatten kan blive starten på.
Jeg håber, vi får en god og konstruktiv debat om løsningsmodeller.
Det, regeringen hidtil har spillet ud med, bl.a. i sit forslag til strukturreform, kan risikere at resultere i et gevaldigt prishop, som kan tilføje
den kollektive trafik yderligere skade.
Derfor er der brug for helt andre toner fra ministerens side, og jeg vil byde ministeren velkommen til at komme herop og besvare forespørgslen.
Besvarelse
Gudrun Laub (V), 2004-05-18:
De mere private diskussioner om, hvad man har sagt før i tiden, også før jeg blev medlem af dette høje Ting, skal jeg såmænd ikke blande mig i.
Jeg vil gerne præcisere her, at det er et lovforslag, som kommer som følge af Rigsrevisionens beretning, og under udvalgsbehandlingen har alle været enige om, at det var et godt og nødvendigt lovforslag.
Jeg har ikke andre kommentarer til andet i lovforslaget end til de her helt lokale forhold.
Det, jeg har hørt fra de lokale, er, at man også her er tilfreds med lovforslaget, fordi man nu har fået den mellemliggende beretning, som gjorde det nødvendigt at få ændret reglerne.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-18:
Det er jo det, det hele ligesom går ud på.
Hr. Svend Heiselberg har hånet mig, og det gjorde han også nu her fra talerstolen, for, at jeg ikke ville vælte en socialdemokratisk regering på det tidspunkt ved at gå med oppositionen.
Det er da klart, at sådan handler et ansvarligt regeringsbærende partis medlemmer ikke.
Det vil jeg fortælle hr. Svend Heiselberg.
Nu er hr. Svend Heiselberg jo en del af majoriteten i det her Folketing, og derfor havde hr. Svend Heiselberg muligheden for at kunne løse den opgave, som han har hånet os andre for at vi ikke kunne løse.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Det forstår jeg sådan set godt.
Jeg håber så, at ministeren kan give et klart svar.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Det kan hr. Albrechtsen godt synes.
Men forholdet var jo det, at skinnerne var nedslidte, og at kloge folk inden for den kollektive trafik netop gav udtryk for, at det var bedre, at man brugte pengene til skinnerne, i stedet for at man gav det tilskud til nedsættelse af taksterne for busserne.
De penge, som man oprindelig skulle have brugt i den tidligere regering, støttet af SF og Enhedslisten, var jo dem, man i stedet for brugte til de takstnedsættelser, sådan at skinnerne blev forsømt.
Nogle steder er de jo ligefrem uansvarlige at køre på, og det er det, som regeringen nu retter op på, og vi skal skaffe penge til det. Så må vi også sige, at det med busserne jo er meget at blive ved at pådutte regeringen.
Det er jo ikke vores ansvar.
For hvis det er sådan, at de forskellige trafikselskaber, amterne og HUR vil give mere tilskud til takstnedsættelserne, så kan de gøre det i dag, hvis de har lyst til det.
Det blander regeringen sig ikke i.
Det vil de også kunne gøre efter 2005.
Der vil de også have mulighed for bare at give
noget mere tilskud, hvis de vil.
Men det, vi siger til passagererne i den kollektive trafik, er, at de ligesom inden for DSB ikke skal have større stigninger end pris- og lønudviklingen.
Det synes jeg også at hr. Albrechtsen burde være glad for i stedet for at blive ved med at komme med sådan nogle vildledende udtalelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg vil gerne takke hr. Heiselberg for den prisværdige åbenhed, han har i forhold til, hvad der foregår på forhandlingsmøderne.
Men derudover vil jeg spørge hr. Heiselberg: Betyder det, at hr. Heiselberg kan give garanti for, at postvæsenet ikke på et senere tidspunkt finder på at indføre et sådant gebyr for dem, der ikke længere har ret til at få bragt posten op til deres brevsprække, men som gerne stadig væk vil have det?
Jeg kan da sige til hr. Heiselberg, at på et andet privatiseret område, nemlig telefonen, fik jeg meddelelse om i forbindelse med et grandiost tilbud fra TDC, at hvis jeg ville være så venlig at indbetale 60 kr. pr. kvartal, så ville jeg fortsat, som jeg hidtil har kunnet, få repareret min telefon, hvis der gik noget galt med den.
Det er jo klart, at når man liberaliserer, så er det jo den slags ting, man bliver udsat for.
Det er derfor, jeg stiller sådan et spørgsmål.
Men hvis hr. Heiselberg, eller endnu bedre, hvis ministeren kan garantere, at sådan noget ikke vil ske, så er det jo afklaret.
Men som hr. Heiselberg korrekt siger, så står der jo ikke noget om det i papirerne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Som fremført under førstebehandlingen er Det Radikale Venstre enig i intentionerne i L 223.
Vi finder det rimeligt, at herboende i visse tilfælde må deponere et beløb som sikkerhedsstillelse, hvis de ønsker at få besøg af en udlænding fra et land, som mange mennesker ønsker at forlade, f.eks. af økonomiske grunde.
Til gengæld skal mennesker, som kommer fra fattige lande, selvfølgelig have mulighed for at besøge deres slægtninge og venner her i landet.
Det kan vi sikre ved at stille krav om sikkerhedsstillelse.
Når vi er sindet at stemme imod loven, skyldes det alene, at vi under ingen omstændigheder kan acceptere, at mennesker, som har ret til asyl, kan ende med at betale for at få asyl.
Vores krav er, at mennesker, hvad enten de kommer lovligt eller ulovligt til Danmark, skal kunne få asyl uden at betale for det.
Vi har spurgt ministeren, om han kan garantere for, at sikkerhedsstillelsen ikke inddrages, hvis en udlænding med visum søger og får asyl.
Ministeren har svaret, at det kan han ikke.
Det er derfor vores opfattelse, at L 223 ikke er i overensstemmelse med flygtningekonventionens artikel 35.
I forvejen er det overordentlig vanskeligt for flygtninge at søge asyl i Europa.
Når en flygtning så endelig kommer ind, må han have ret til at få asyl uden at betale for det.
Til gengæld finder vi det rimeligt, at mennesker, som får afslag på asyl, får sikkerhedsstillelsen inddraget.
På den baggrund ønsker vi også L 223 tilbage i udvalget med henblik på at lave en tillægsbetænkning.
Kamal Qureshi (SF), 2004-05-18:
Jeg vil sådan set bare lige for en god ordens skyld herfra sige, at ændringsforslagene vil blive genfremsat under tredjebehandlingen til afstemning.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Begrundelsen for at trække ændringsforslagene tilbage er, at der ikke har været tid til at drøfte dem i udvalget, og da jeg vil mene, at det vil være klogt, at vi lige får dem diskuteret igennem dér, har jeg valgt at trække dem tilbage med henblik på at genfremsætte dem i forbindelse med tredje behandling.
Pia Gjellerup (S), 2004-05-18:
Jeg har sådan set ikke brug for en kort bemærkning, men muligvis for et lidt længere indlæg.
Men til gengæld vil jeg ikke afæske ministeren et svar, som korte bemærkninger jo gerne gør.
Jeg tror, der er lidt misforståelser, for sådan hørte jeg i hvert fald ministerens besvarelse, da ministeren beskrev de ændringsforslag, der foreligger.
Om lidt stemmer vi ikke om et ændringsforslag, der pålægger regeringen at vælge en fondsdannelse.
Ændringsforslaget lægger op til, at det bliver muligt at vælge enten en af de modeller, som regeringen har lagt op til, eller en fondsdannelse.
Så hørte jeg til gengæld forsvarsministeren sige, at han vil være indstillet på at undersøge alle mulighederne på en ligelig måde, altså f.eks. så vel en almen løsning som en fondsløsning.
Jeg tror, at jeg kan sige på det store mindretals vegne, at det faktisk er det, vi går efter med to af ændringsforslagene.
Vi har bare den opfattelse, at regeringen
sådan set, når den har gennemført disse undersøgelser, ikke frit kan vælge imellem dem, fordi der i lovforslaget for længst er taget højde for valget.
Men det vil vi meget gerne afklare.
Ligesådan må jeg i samme anledning sige, at fristen for afslutning af registrering jo ikke bliver helt uvæsentlig at få diskuteret, og det vil vi så også gerne få fulgt op i udvalget.
Jeg kan dårligt se, at forsvarsministeren har mulighed for at udskyde afslutningen af registreringen og dermed anerkendelse og accept af de anmeldelser, der er foretaget af individuelle brugsrettigheder, til efter at man har afklaret organiseringen, uden at der også der er et ændringsforslag.
Så kan vi forhåbentlig få stemt om dem med et lidt andet resultat, næste gang de kommer.
Det ser jeg meget frem til.
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
Ja, men hvis ikke lovforslaget bliver ændret, står der, at det skal være en statslig institution, der overtager ejerskabet, og derfor åbner ændringsforslaget mulighed for, at hvis man når frem til, at det ville være fornuftigt med en fondsmodel, som vi kender det i andre sammenhænge, er det ikke nødvendigt med en lovændring.
Det er den ene del af ændringsforslaget.
Den anden del er spørgsmålet om fristen.
Det glæder mig da, at regeringen nu vil undersøge fondsmodellen sammen med de øvrige modeller.
Men før vi har undersøgt dem og lagt os fast på dem, er det da svært på forhånd at afskære de rettigheder, som faktisk kunne indgå, hvis man finder en konstruktiv løsning, og vi beder bare om, at der er den mulighed for dialog.
Søren Gade (V), 2004-05-18:
Jeg vil sige til fru Line Barfod, at det ikke ligger i regeringens udspil, at man ikke kan undersøge fondsmodellen, og jeg kan give fru Line Barfod det tilsagn, at i lyset af det, regeringen har lagt frem, kan vi undersøge mulighederne for fondsmodellen, lige så vel som vi kan undersøge den almene model.
Line Barfod (EL), 2004-05-18:
Først angående spørgsmålet om det hemmelige notat og forholdet mellem advokat og klient.
Der er jo afgørende forskel på, om der er tale om en verserende retssag, eller om der er tale om at vurdere de juridiske konsekvenser af et lovforslag, hvor Folketinget skal træffe afgørelse om at vælge den ene eller den anden eller den tredje model og derfor har behov for at kende de juridiske konsekvenser af de forskellige muligheder.
Det er det, der er den afgørende forskel til de forskellige sager, der ellers har været henvist til. Angående spørgsmålet om fondsmodellen gik det ændringsforslag, som vi har været med til at stille, netop ud på, at man ikke på forhånd skulle fastlægge i lovforslaget, hvilke muligheder det skulle ende med, eller hvilke muligheder det ikke skulle ende med.
Hele ideen med ændringsforslaget var, at man ikke fastlåste, men åbnede for dialog, og derfor forstår jeg ikke helt, at ministeren nu siger, at ændringsforslaget skulle gå ud på, at det skal være en fondsmodel, for det gør det netop ikke.
Det ændringsforslag, vi har stillet, åbner for, at man kan vælge en fondsmodel, og derfor vil jeg gerne høre, hvad det er, der gør, at ministeren ikke vil være åben over for, at der er den mulighed.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Nej, derfor kunne hr. Albrechtsen jo fremføre et hvilket som helst synspunkt og så sige, at det ikke står i papirerne, altså vil det formentlig blive gennemført.
Det står ikke i papirerne, for det er ikke noget, vi forholder os til, og det er ikke noget, som skal indføres.
Og hvad der skal ske, efter at jeg er trådt ud af Folketinget inden for de næste 1½ - 2 år, tør jeg selvfølgelig ikke sige.
Det kunne jo være, at hr. Albrechtsen fandt på, at man godt kunne det, der gives udtryk for i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Vi ønsker, at L 145 kommer tilbage til udvalget, da der er et ændringsforslag, som vi gerne vil drøfte nærmere.
Søren Gade (V), 2004-05-18:
Jeg vil bare sige ganske kort til fru Line Barfod, at nu går
lovforslaget jo tilbage til udvalget.
Så bliver der igen mulighed for at behandle lovforslaget, og så kan nogle af de problemstillinger, som - indrømmet - er indviklede, og som fru Line Barfod rejser her, blive taget op i det videre udvalgsarbejde.
Det vil jeg opfordre fru Line Barfod til at gøre.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Dybest set kan man jo godt høre, at hr. Albrechtsen har det lidt svært med at stå uden for.
Men det er jo selvvalgt.
Og så må man sige til hr. Albrechtsen, at det jo er helt forkerte påstande, som hr. Albrechtsen fremfører, om, at man kan få bragt posten op mod betaling.
Det står jo ingen steder.
Det er noget, hr. Albrechtsen farer frem med i tide og utide, men det står som sagt ingen steder.
Jeg vil gerne sige, at forhandlingerne om postloven jo gik som forventet.
Når jeg tænker på den flammetale, som SF's ordfører holdt med hensyn til postmedarbejdere om arbejdsmiljø osv., hvorefter vi oplevede, at da dørene blev lukket, var SF fløjtende ligeglad med arbejdsmiljøet og hensynet til postmedarbejderne. Jeg havde faktisk troet bedre om SF, men SF valgte den sædvanlige oppositionspolitik, som Enhedslisten altid står for.
Vi var selvsagt indstillet på at samle et stort flertal om postloven, og det er nu lykkedes.
Der er givet indrømmelser, der er taget hensyn til postmedarbejderne, der er taget hensyn til arbejdsmiljøet, der er taget skyldigt hensyn til aflevering af postforsendelse til syge, handicappede osv.,
ja, endda til dem over 65 år, hvis de ikke mener, at de selv kan overkomme at hente deres post i opgangen.
Med postloven lever vi op til EU's liberaliseringsproces af postvæsenet i Europa.
Vi gør ikke som eksempelvis i Sverige, hvor de har liberaliseret hele postmarkedet.
Vi tager skyldigt hensyn til, at postvæsenet har en forpligtelse til at bringe posten ud, også hvor det ikke er rentabelt, og at de dertil skal opretholde et net af postbetjeningssteder m.v. Hensynet består i, at postvæsenet også efter 2005 har en eneret til udlevering af breve op til 50 g, en ret, der måske falder væk efter 2009, men ellers havde der været frit løb for at konkurrere på postmarkedet.
Jeg er fuldt opmærksom på, at vi har private operatører, som gerne vil ind på postmarkedet, og disse operatører kan i sagens natur ikke få liberaliseret postloven nok.
Men mon ikke, vi har fundet en balance, hvor vi tager skyldigt hensyn til friheder og forpligtelser?
Og så bør vi jo også kunne glæde os over, at med de strukturelle ændringer, der også skal ske inden for postmarkedet, er det blevet sådan, at Post Danmark er blevet hevet frem som en af de bedste og mest veldrevne virksomheder.
Denne anerkendelse bør der også være plads til.
Venstre kan ikke støtte ændringsforslagene fra Enhedslisten og SF, men derimod støtte ændringsforslagene fra trafikministeren.
Marianne Jelved (RV), 2004-05-18:
Da vores ordfører ikke kan være til stede lige i dette øjeblik, skal jeg for historieskrivningens skyld kvittere til begge sider i salen for et glimrende samarbejde.
Vi har jo ikke helt de samme problemer, som hr. Poul Andersen antydede,
med privatisering, for vi mener egentlig, at de opgaver, som offentlige myndigheder laver i dag, må analyseres for, hvorvidt de også kan løses af private.
Hvis de kan det på tilfredsstillende måde, så mener vi, at det er i orden.
Nu har vi i hvert fald mulighed for at følge sagen op, men jeg vil gerne kvittere både til Socialdemokratiet og til regeringspartierne for et ordentligt samarbejde i den proces, vi har været igennem.