Frank Aaen (EL), 2001-05-30:
Jeg skal takke for en, synes jeg, ganske udmærket debat og selvfølgelig specielt takke SF, CD og Dansk Folkeparti for deres opbakning til forslaget.
Jeg vil også takke hr. Knud Erik Kirkegaard, som godt nok kom med en afvisning, men jeg synes så, at der ud over afvisningen var nogle meget gode og konstruktive bemærkninger til problemstillingen.
Det var vel i virkeligheden kun Venstres repræsentant, fru Bodil Thrane, der var rigtig modvillig over for at kigge på det her, og det undrer mig sådan set lidt.
Mon ikke, når Venstre får diskuteret det i deres gruppe, at de finder ud af, at det godt kunne være, at de skulle gå lidt mere ind i debatten, end vi så her i dag. Når jeg siger det sådan, så er det selvfølgelig, fordi jeg også mener, at der var nogle positive toner fra både Socialdemokratiet og regeringen.
Det klareste tilsagn var jo at se på, om der skal gå en vis tid mellem, hvor tit kommunen må sende en rykker ud, altså hvor tit den må fylde op i kommunekassen fra de glemsomme.
Man skal i hvert fald have mulighed for at vide, at man har glemt noget, før man får to rykkere.
Praksis skal altså i almindelighed undersøges, og det skal undersøges, om der er urimeligheder.
De ting, der er sagt af et bredt flertal her i Folketinget, er, at det altså er noget, der skal kigges på, og derfor tror jeg også, at vi kan få et ganske konstruktivt udvalgsarbejde, hvor vi måske også skal undersøge, hvilke forskellige regler der er.
Der er regler, når det gælder el, varme og gas, der er regler, når det gælder daginstitutionerne, der er regler, når det gælder andre former for skyld til det offentlige, skatteskyld osv., og der er det særlige sæt regler, vi vedtager inden ugens udgang, vedrørende de private
, hvordan de må rykke, og hvilke betingelser der er dér.
Lad os prøve at få afklaret, hvad praksis er.
Vi har fået svar på ét spørgsmål, som indtil videre har belyst, at de fleste kommuner går op på det maksimale beløb, når de sender rykkere ud.
Der er også nogle, der ikke gør det, og der er nogle, der faktisk ikke lægger gebyr på første rykker.
Hvad er praksis?
Er der rimelig tid fra den første rykker til den næste rykker?
Er der mange eksempler på, at rykkergebyrer straks er fulgt op af en retsafgift, fordi man vil sende det til inkasso, når det er gæld, der går i den retning, at man kan lave et udlæg?
Ja, der er mange eksempler på store gebyrer for ringe skyld.
Der er masser af spørgsmål, som vi vil prøve at få afdækket under udvalgsarbejdet og på den måde komme lidt tættere på at få beskrevet problemet.
Jeg vil tro, at vi kan slutte udvalgsarbejdet af med at lave en beretning.
Jeg vil faktisk tro, at vi kan lave et flertal i udvalget, der kan lave en beretning om problemstillingen og om, hvordan vi skal arbejde videre med den frem til næste samling.
Jeg vil dog sige, at skulle Enhedslisten få nogen som helst chance for at påvirke kommuneforhandlingerne, så er det, fordi regeringen synes, at det er en god idé, at vi stemmer for aktstykket, når det kommer i Finansudvalget.
Så skal det altså være en god aftale, man laver med KL og Amtsrådsforeningen, vil jeg sige med det samme.
Men skulle man nu lave sådan en god aftale med de kommunale parter, at det kunne komme på tale, at Enhedslisten ville stemme for aftalen, ja, så vil jeg mene, at det her er et godt element at komme ind i kommuneaftalerne allerede nu, så vi ikke skal vente et helt år, inden vi får lavet om på praksis. Tak for en god debat.