runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg tror ikke, det er første gang, at planer bliver afløst af handling, at man har tilrettelagt tingene på én måde, og så kommer der et begivenhedsforløb ind over, som gør, at man i stedet for beslutter sig til at handle.
Det har jeg været med til adskillige gange, og det er jeg helt sikker på at fru Margrethe Vestager også har.
Sådan er det, når man danner regering.
Så ser man på alt, hvad der ligger, og der er planer om mange forskellige ting, og så er der visse ting, man beslutter sig for med det samme – det gør vi – og det er det, der er sket i dette tilfælde.
Det har jeg været med til før.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Hvad er det, der er det kloge i at skride til handling med det samme uden et beslutningsgrundlag?
Tværtimod giver ministeren jo indtryk af, at regeringen har forfulgt en fiks idé.
I stedet for at skaffe sig et beslutningsgrundlag, har man forfulgt sin egen idiosynkrasi.
Det er det ene.
Det andet er, at da ministeren afviste beslutningsforslaget, tog ministeren ikke stilling til forslaget om at iværksætte et udviklingsarbejde for at sørge for, at eksamensformer og prøveformer faktisk levede op til vores forventninger om en moderne differentieret undervisningsform – ikke alene for elever, men så sandelig også for studerende.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Regeringen har gjort det, man har politikere til, nemlig afstukket visse principper og rammer, og inden for de principper og rammer har vi så dygtige embedsmænd, som udmønter tingene på den bedst mulige måde i dialog med de undervisningssektorer, som de er sat til at administrere.
Sådan er det også gået til her.
I øvrigt kan jeg fortælle, at vi slet ikke er færdige med at udmønte vores prøver.
Der er områder, hvor der fortsat ikke er udsendt bekendtgørelse, så det er et løbende arbejde, som dygtige embedsmænd foretager i en løbende dialog med dem, det vedrører.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Jeg synes, det kunne være interessant at få at vide, hvad begrundelsen er for, at Venstre siger, at det er for samtlige uddannelser, at man nu fjerner muligheden for gruppeeksamen.
Vi behandler jo for tiden et lovforslag om en ny pædagoguddannelse.
Der har vi fået en henvendelse fra Pædagogseminariernes Rektorforening, hvor de peger på, at lige præcis i pædagoguddannelsen er det rigtig vigtigt med forskellige former for teamsamarbejde og andre typer samarbejde.
Og forudsætningen for, at man rent faktisk kan få afspejlet, at de studerende kan det der, er, at man får mulighed for at evaluere det i gruppeeksamener.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Jeg tænker på, at det er interessant, at Dansk Industri så, hvis de har udtalt dette, ikke er helt i samklang med dansk erhvervsliv som helhed, for undersøgelsen har jo ikke nøjedes med at spørge de store virksomheder, som tilfældigvis er medlemmer af Dansk Industri, men spurgt virksomheder generelt om, hvad deres oplevelse er af eksamensformer og eksamensbevisernes betydning for de kandidater eller færdiguddannede, som de ansætter.
Der er svaret altså, at de fleste virksomheder peger på, at de finder, at individuel eksamen giver det bedste billede af, hvad kandidaten har af de kompetencer, som skal bruges i virksomhederne.
Så er det i øvrigt overraskende derudover, fordi netop de store virksomheder i undersøgelsen særlig peger på, at de bruger karaktererne og eksamenerne meget.
Det står måske lidt i kontrast til det her, men det skal jeg jo ikke blande mig i.
Michael Thomsen (SF), 2006-02-08:
Hvad tænker fru Tina Nedergaard, når f.eks. Dansk Industri anbefaler, at der skal være mulighed for gruppeeksamen, fordi det fremmer nogle af de kompetencer, som industrien faktisk også efterspørger?
Når eksamen kan tilrettelægges som gruppeeksamen, så påvirker det måden at organisere undervisningen på, og det er med til at fremme de kompetencer, som bl.a. industrien efterspørger.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Det, der ligger i beslutningsforslaget, er jo, at man giver adgang også til gruppeeksamen på alle niveauer som et valg imellem de mulige eksamensformer, der så er til rådighed.
Det er ikke vores ønske, at der skal være den valgmulighed, for når vi har den opfattelse i Venstre, at man bedst vurderer den enkelte, når man eksaminerer individuelt, og at det, vi ønsker, der er udbyttet af eksamen, først og fremmest er, at man får en regulær bedømmelse af vedkommendes faglige og brede kompetencer, så vil det være højst mærkværdigt, hvis vi slår os til tåls med det næstbedste.
Jeg vil godt prøve at problematisere det en lille smule: Jeg synes, det er tankevækkende, at hvis det var sådan, at de gruppeeksamener var så på alle måder tilfredsstillende, hvorfor har f.eks. Det Radikale Venstre så ikke stillet krav om øget anvendelse af gruppeeksamener i det danske uddannelsessystem?
Det har man jo ikke indladt sig på at gøre.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Det er noget helt nyt, at Venstre tillægger det betydning, hvad flertallet af studerende mener, vil jeg godt sige, men det er så en anden ting.
Det har faktisk været evalueret, ikke kun, hvordan man opfatter eksamener, men også konkret, hvordan eksamen fungerer.
I 2002 gennemførte Danmarks Evalueringsinstitut en evaluering af folkeskolens afgangsprøver, herunder også den gruppeprøve, der er mulighed for at gå op til i matematik.
Det vil sige, at eksamensformen, altså det, at man havde en gruppeprøve, virkede positivt tilbage på undervisningen, sådan at den i højere grad levede op til det, der var meningen med undervisningen.
Hvordan kan den type af viden fuldstændig gå hen over hovedet på Venstre i Venstres stillingtagen til det her spørgsmål?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Det er i og for sig ikke et problem.
Situationen er jo bare den, at vi har nogle eksamensformer, der er bedre til at afdække den enkeltes faglige kompetencer og den enkeltes brede kompetencer end det, gruppeeksamen er i stand til at afdække.
Det er ikke alene Venstres opfattelse, det er altså de fleste studerendes, uddannelsessøgendes, opfattelse og de fleste virksomheders opfattelse.
Det er jo ikke sådan en opfattelse, vi står alene med, tværtimod: Den eneste større analyse på området peger i retning af, at vi har fuldstændig ret.
Så kan man sige: Hvorfor ikke lave et supplement hertil?
Det gør vi også, i og med at f.eks. et projektarbejde kan ligge til grund indirekte eller direkte for den videre eksamination.
Så det er kun i den situation, hvor man skal redegøre for dybden af sin viden og sin kunnen, at man overlades til sig selv.
Og der er faktisk mange situationer her i livet, inklusive det at stå her på talerstolen, hvor man overlades helt til sig selv, selv om man står sammen med en gruppe om et synspunkt.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Fru Tine Nedergaard tabte mig i den her udredning om frit valg, det vil jeg nok sige.
For det, vi taler om her, er et forbud, som skal sikre, at man altid går alene til eksamen.
Det er det, det handler om.
Det, der er beslutningsforslagets ærinde, er at sørge for, at der er flere eksamensformer, ikke en mangfoldighed, ikke alle hylder, som ordføreren sagde, men at der er mulighed for, at man kan tilrettelægge det sådan, at eksamensformerne afspejler den undervisning og den undervisningstilrettelæggelse, der har været gennemført.
Hvad er så problemet med, at man har en valgfrihed mellem gruppeeksamener og individuelle eksamener?
Det er igen under den meget væsentlige forudsætning, fordi det tror jeg, vi er helt enige i, at når man får en individuel bedømmelse, så er det selvfølgelig også den individuelle præstation, der bedømmes.
Men hvorfor det er et problem, om den foretages alene eller i en gruppe, når man har valgt det, synes jeg stadig væk Venstre skylder at forklare.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Nej, for Venstre er det altså meget, meget væsentligt, at man kan benytte sig af forskellige former for samarbejde i sin uddannelse, uanset om det er på grundskoleniveau, på gymnasieniveau eller på de lange videregående uddannelser.
Men det er for os helt afgørende, at man kan vurdere den enkelte, der går til eksamen, regulært.
Det kan jo heller ikke være fru Christine Antorini helt ubekendt, at der faktisk også er censorer, der har peget på, at der ved gruppeeksamener kan være problemer med at vurdere den enkeltes præstation.
Faktisk er det også sådan, at jeg har fået tilsendt en henvendelse, hvor det godtgøres, at nogle måske også føler, at de ikke kan præstere optimalt i en større gruppe.
Vi er meget forskellige som personer, og nogle er mere indadvendte end andre, og det kan være en belastning i eksamenssituationen.
Det var ikke, fordi man har noget imod vedkommende, men fordi vedkommende i sig selv måske ikke helt kunne leve op til det kvalitetskrav, som man satte i den pågældende gruppe.
Christine Antorini (S), 2006-02-08:
Nu er det jo sådan, at selv om man vælger at gå til en gruppeeksamen, så er enhver karakter, der bliver givet, en individuel karakter.
Derfor vil jeg spørge: Når den valgfrihed nu skal begrænses, er det så, fordi Venstre har dokumentation for, der har været klager over, at man ikke kan finde ud af at give en individuel karakter, selv om de studerende går til eksamen i gruppen, eller hvad bygger Venstre det på?
Er det i virkeligheden bare et spørgsmål om ren ideologi, at man ikke ønsker den valgfrihed, fordi Venstre så har fundet ud af, at man vil have sin egen eksamensform?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Jeg takker fru Christine Antorini for at erindre mig om, at vi går ind for frit valg i Venstre.
Det hylder vi jo meget.
Men jeg vil godt sige, at når vi går ind for frit valg, går vi også ind for frihed under ansvar.
Det, der er det helt afgørende ved den individuelle eksamen, er, at der vil man netop kunne sige: Hvem har ansvaret for friheden til at lave gruppearbejde, til at arbejde under forskellige samarbejdsformer, til at rette sig mod et problemfelt, men så ved den individuelle mundtlige eksamen f.eks. afdække andre aspekter af den teori, som er anvendt?
Så jo, frihed under ansvar og meget gerne frit valg.
Men det her drejer sig ikke om frit valg på alle hylder, det drejer sig om, at den eksamen og den bedømmelse, der finder sted, også skal kunne bruges af vedkommende selv og af aftagerne senere med henblik på f.eks. at få den rette person ansat i en virksomhed.
Christine Antorini (S), 2006-02-08:
Jeg blev så spændt, da ordføreren indledte med at sige, at Venstres helt grundlæggende opfattelse var – og så forventede jeg at høre det, som vi plejer at høre – at valgfrihed er en god ting.
Men det gælder åbenbart ikke eksamensformer.
Og derfor vil jeg gerne spørge ordføreren: Hvordan kan det være, at Venstre ønsker at begrænse mulighederne for eksamensformer?
Hvorfor ikke bare sige, der er frit valg, og så overlade ansvaret til uddannelsesstederne selv?
Jeg vil godt understrege, at i vores beslutningsforslag står der ikke et ord om, at der kun skal være gruppeeksamener.
Vi lægger op til valgfrihed.
Kunne det ikke være en idé at prøve at tænke i den valgfrihed, som jeg ellers har opfattet som en grundlæggende værdi også for Venstre?
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Undersøgelsen peger altså også på, at både uddannelsessøgende og virksomheder faktisk mener, at eksamenerne giver et temmelig godt indtryk af, hvad man kan fagligt, og hvad man har af brede kompetencer.
Så det er ikke sådan, at de uddannelsessøgende selv eller virksomhederne oplever det, sådan som hr. Per Clausen mener man kan slutte af undersøgelsen.
De mener altså ikke, at man får et misvisende eller ikke korrekt indtryk af personens kunnen og færdigheder og kompetencer ved eksamensformerne.
De siger bare, at de oplever nogle eksamensformer som klart bedre, og der peger undersøgelsen altså i retning af, at det er de individuelle eksamener, man peger på her.
Per Clausen (EL), 2006-02-08:
Jeg er fuldstændig enig i, som også undervisningsministeren fremhævede, at når vi snakker om projektarbejde, er det vigtigt, at man faktisk har et fælles ansvar for projektet.
Det synes jeg er meget vigtigt.
Derfor er jeg også glad for den ændring, som regeringen har lavet vedrørende det.
Men jeg forstår det ikke.
Man kunne lige så godt, vil jeg sige, bruge nogle af de tal til at sige, at folk har den opfattelse, at eksamener siger meget lidt om deres kompetencer.
Det er jo sådan set et grundlæggende problem.
Og det der med, at man kan snakke sig til en høj karakter, kræver ikke, at der er en gruppe til stede, skulle jeg hilse og sige.
Det, jeg som sagt ikke forstår, er, hvordan man sådan grundlæggende kan ændre opfattelse af, at man skal have lavet en ordentlig undersøgelse af de eksamener.
Man har en opfattelse af, at eksamenerne også er en del af det at målrette og systematisere undervisningen, og så fjerner man en bestemt eksamensform, som oven i købet ligger inden for et område, hvor man siger, at det er meget vigtigt, at det indgår i undervisningen.
Jeg begriber det simpelt hen ikke.
Tina Nedergaard (V), 2006-02-08:
Jeg vil da gerne kvittere for, at forslaget ikke på nogen måde lægger op til, at man skal afvikle alle individuelle eksamener.
Det håber jeg heller ikke fremgik af min ordførertale, at jeg tillagde forslaget en sådan målsætning.
Det, der er helt afgørende for os i Venstre, er ikke analysen alene, men det er vores helt grundliggende opfattelse, at når man går til eksamen, så er det for at få prøvet sin egen kunnen, sine egne færdigheder, sine egne kompetencer.
Det er vores opfattelse, at det bedst sker i forbindelse med individuel eksamen.
Der bliver spurgt til, hvordan min egen opfattelse sådan er af gruppeeksamen, og jeg kan sige, at jeg nok har lidt delte erfaringer med det.
Men jeg har meget gode erfaringer med netop det, der f.eks. kræves i den måde, som regeringen udmønter bekendtgørelserne på, nemlig at hvis man laver en skriftlig projektopgave i en gruppe, herunder som f.eks. mit eget speciale, så er det faktisk absolut befordrende for samarbejdet, at alle står til ansvar for dele af det.
Per Clausen (EL), 2006-02-08:
Så fik vi da at vide, hvad det var for en videnskabelig undersøgelse, som man baserede det her på.
Men kan fru Tina Nedergaard ikke bekræfte, at Evalueringsinstituttet ikke selv mener, at de har undersøgt, om gruppeeksamener er gode eller ej?
Og kan fru Tina Nedergaard ikke også bekræfte, at der ikke foreligger noget forslag i dag om at afskaffe individuelle skriftlige eksamener eller afskaffe individuelle mundtlige eksamener, men bare et forslag om at bevare muligheden for stadig at kunne bruge gruppeeksamener?
Er det ikke sådan, at indtil 2004 mente regeringen, at prøver og eksamener øver indflydelse på undervisningens tilrettelæggelse og gennemførelse, og at det derfor er vigtigt, at prøverne indrettes på en måde, der giver en positiv og inspirerende tilbagevirkende effekt på undervisningen og bidrager til at målrette læreprocessen?
Det vil sige, at Venstre, som også havde ministerposten, så vidt jeg husker, på det her område i 2004, altså nu ganske dramatisk har reduceret opfattelsen af, hvad eksamener er.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvad der er baggrunden for det.
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Når det gælder læreruddannelsen og pædagoguddannelsen, er ministeriet ikke færdig med at udmønte beslutningen, men jeg kan forsikre, at det vil ske parallelt med Videnskabsministeriet, og det vil blive den samme beslutning, som vil blive udmøntet der.
Så der vil naturligvis blive parallelitet.
Så må man sige om eksamen, at det jo ikke er noget særlig liberalt med eksamen i det hele taget.
Man kræver f.eks. ensartethed.
Hvorfor gør man dog det?
Det vil sige, at der i alt eksamensvæsen er snævre grænser for liberaliteten.
Det ligger i eksameners væsen.
Christine Antorini (S), 2006-02-08:
Men ministeren sagde som sagt, at den her nye modstand mod andre prøveformer skulle rulles ud over bekendtgørelser, der ikke var ændret.
Vil der være parallelitet her, i forhold til hvad videnskabsministeren har ændret på bekendtgørelsen, eller vil der være en forskel, sådan at gruppeopgaven ikke her kan tælle med i forhold til den individuelle bedømmelse?
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan det kan hænge sammen med liberal tankegang, at regeringen mener, at man i detaljer skal blande sig i, hvordan eksamensformen skal være, når nu der er eksterne bestyrelser.
Hvorfor vil man ikke overlade det ansvar til eksterne bestyrelser, hvor hele ideen jo var, at der skulle være forskel på den måde, uddannelsesinstitutionerne skulle kunne profilere sig på, også i forhold til undervisnings- og eksamensformer?
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Jeg kan forsikre, at der bliver en fuldstændig parallel administration.
Forskellen på de to ministerområder er, at den form for projekter og projekteksaminer, som man har haft på f.eks. Roskilde Universitetscenter og Aalborg Universitetscenter, som nu hedder Aalborg Universitet, har man ikke haft f.eks. i folkeskolen og i gymnasiet.
Det er det, der er forskellen, og det er sådan, svaret skal forstås.
Christine Antorini (S), 2006-02-08:
Jeg kunne godt tænke mig at holde lidt fast i det, som ministeren endte med at svare til den forrige spørger, nemlig at vi kunne se frem til, at der heldigvis var mange bekendtgørelser, der ikke var ændret endnu, så der var en lang plan, som ministeren ønskede at rulle ud for at gennemføre regeringens plan om at afskaffe gruppeeksamen og moderne prøveformer.
Jeg har stillet et spørgsmål til ministeren, som jeg har fået svar på i går, om, hvorvidt ministeren alligevel vil lade sig påvirke en smule af, at videnskabsministeren jo har lyttet til en lille smule af den kritik, der har været, og nu åbner mulighed for, at en gruppeopgave gerne må tælle med i bedømmelsen, men altså stadig væk som en individuel eksamination.
Undervisningsministeren har svaret på mit spørgsmål, at det agter ministeren ikke at lytte til i forhold til de bekendtgørelser, der skal ændres på undervisningsministerens område.
Betyder det i forhold til læreruddannelsen, pædagoguddannelsen, som i høj grad anvender gruppeopgaver, gruppeeksamination, at der vil det blive en endnu strammere fortolkning end den, som videnskabsministeren har lagt op til, nemlig at man heller ikke her må inddrage gruppeopgaven i bedømmelsen?
Bertel Haarder (V), 2006-02-08:
Ja, jeg mener, at der har været problemer, og det kan man i øvrigt også læse i de mails og i de avisindlæg, der har været.
Der var et problem, som bestod i, at det ikke altid var dem, der havde gjort indsatsen i gruppearbejdet, som fik anerkendelsen i form af den gode karakter.
Somme tider kunne det være dem, der var bedst til at snakke, og ikke dem, der var bedst til at arbejde.
Derfor synes jeg, det er betryggende, at man kommer til eksamen hver for sig, samtidig med at det fælles arbejde kan indgå både i eksamination og bedømmelse, i det omfang man er i stand til at forklare, hvad det er, man har gjort, hvorfor, og hvordan det er blevet til det, det er blevet til.
Michael Thomsen (SF), 2006-02-08:
Mener ministeren så, at de lærere og censorer, som tidligere har haft elever eller studerende oppe til gruppeeksamen, ikke har kunnet skelne imellem de enkelte gruppemedlemmers præstationer og så bare har givet sådan en middelkarakter til alle i gruppen?
Mener ministeren det?
Anne Baastrup (SF), 2006-02-08:
Gør det slet ikke indtryk på fru Tina Nedergaard, at pædagogerne er dem, der skal passe på vores allerallermindste børn, som skal sørge for, at disse børn får en oplevelse af omverdenen, at de får en oplevelse af, at kreativitet og andet er en del af livet?
Rektorerne for den uddannelse af de mennesker, som skal passe vores helt små børn, skriver, at det vil give en forringelse af pædagoguddannelsen, og at det især vil være mærkbart inden for en række aktivitets- og kulturfag – det er det, vi kalder kreative fag – der udgør en væsentlig del af uddannelsens faglige fag.
Er fru Tina Nedergaard fuldstændig ligeglad med, at vi nu kan se frem til, at de pædagoger, der fremover skal passe de små børn, får en ringere uddannelse på grund af fru Tina Nedergaards ideologi?
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Ja, det ville også skuffe mig, hvis Det Radikale Venstre ikke gjorde det.
Frank Aaen (EL), 2006-02-08:
Ja, det gør statsministeren da også meget klart flere gange – bare ikke, når det er fra en af statsministerens politiske venner.
Jeg synes, det er beklageligt, hvis statsministeren ikke evner at se, at tegningerne kun var dråben, der fik bægeret til at flyde over og langt ud over, hvad nogen af os kunne drømme om, og langt ud over, hvad der er behageligt og rart at se på, helt enig, men de var en dråbe og ikke hele bægeret.
Men til sidst: Kan vi ikke få den anerkendelse fra statsministeren, at det muslimske samfund i Danmark, når vi ser bort fra et par imamer, i den her situation har optrådt ualmindeligt ansvarligt og gjort en meget fin indsats for at prøve at få det her landet til gavn for dem og til gavn for det danske samfund?
Martin Henriksen (DF), 2006-02-08:
Dansk Folkeparti vil meget gerne understrege over for undervisningsministeren, at det er et område, som skal tages alvorligt.
Det vil vi godt påtage os at gøre over for undervisningsministeren, og derfor går jeg også ud fra, at fru Margrethe Vestager opfatter det sådan, at det er en problemstilling, som Dansk Folkeparti tager alvorligt og godt vil kigge på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jeg glæder mig over, at det helt massive flertal af muslimer, der bor i Danmark, dagligt yder et positivt bidrag til det danske samfund og bestemt ikke føler sig dækket af de ekstremistiske holdninger, som vi nu ser udfolde sig i de forfærdelige uroligheder, vi er vidne til rundtomkring i verden.
Det er der grund til at glæde sig over.
Men jeg må altså vende tilbage til, at der desværre var nogle, som fandt anledning til at foretage en rejse.
Og i kølvandet på den rejse er der spredt en masse misinformation.
Der er måske oven i købet også vist og fordelt afbildninger af profeten, som efter alt, hvad der foreligger oplyst, aldrig nogen sinde har været offentliggjort af nogen avis i Danmark – det er blot som eksempel på den misinformation, vi er stillet over for.
Det er nok i virkeligheden det, der var dråben, som fik bægeret til at flyde over.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-08:
Jeg vil gerne kvittere positivt.
Det Radikale Venstre har den opfattelse, at der er mange veje, der kan lede til det samme mål, derfor synes jeg, det er en god melding, hr. Martin Henriksen giver, og vi vil selvfølgelig tillade os at følge op på resultaterne af Dansk Folkepartis indsats.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-02-08:
Jamen det var netop det emne, jeg tog fat på i min nytårstale, hvor jeg meget klart understregede, at regeringen tager afstand fra enhver udtalelse eller enhver handling, som sigter på eller har til resultat, at man dæmoniserer grupper af mennesker på baggrund af deres religion eller på basis af deres etniske baggrund.
Det sagde jeg meget klart i min nytårstale.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-08:
Der er mange ting, der har været med til hælde benzin på det bål, og for at det skal være helt klart, er jeg enig med statsministeren i, at den delegationsrejse til Mellemøsten, som nogle imamer foretog, var en af tingene.
Statsministeren har klart taget afstand fra de udtalelser, der kom på den rejse.
Men der er de andre ekstremister, de andre, der bærer ved til bålet her, nemlig dem, der udbreder alle mulige nedladende udtalelser om muslimer.
Det kunne være, at det ville hjælpe, hvis statsministeren lige så klart ville tage afstand fra deres udtalelser som fra andre ekstremisters udtalelser.
Så ville vi nemlig kunne dæmpe det problem, at der er mange usande udtalelser i spil i det her.