Marianne Pedersen (V), 2004-05-05:
»Det nye Danmark - en enkel offentlig sektor tæt på borgerne«.
Det er titlen på regeringens visionære udspil til en modernisering af den offentlige sektor.
Venstre bakker op om regeringens udspil.
Det er en nødvendig og tiltrængt modernisering af den offentlige sektor.
Strukturkommissionen, hvor kommuner og amter har været repræsentere, konkluderer entydigt, at der er behov for en reform af den offentlige struktur.
De mindre kommunale og regionale enheder skal gøres større og dermed mere bæredygtige.
Større enheder vil kunne sikre en bedre sammenhæng i opgaveløsningen, en højere kvalitet og effektivitet samt øge borgernes valgmuligheder.
Strukturkommissionen peger på, at de eksisterende problemer ikke vil kunne løses gennem blot en ændring af den kommunale udligning.
Borgerne i små og store kommuner får med andre ord ikke samme service.
Det vil regeringens udspil rette op på.
Netop derfor er regeringens udspil både visionært og ambitiøst.
Kl. 9.30 Borgeren kommer før strukturen, når regeringen foreslår at decentralisere de sociale opgaver til kommunerne.
Det er først og fremmest for at hjælpe de svageste borgere, at der er brug for en decentralisering af de sociale opgaver.
Det er de svageste, der nemmest kommer i klemme, når myndighederne strides om, hvem der har ansvaret for at løse opgaven. Borgeren skal ikke være kastebold mellem systemerne, der strides om ansvaret.
Regeringens udspil skal gøre op med kassetænkning og menneskegråzoner.
Vi har haft en konstruktiv høringsfase, hvor mange har udtalt sig, bl.a. formanden for Rådet for Socialt Udsatte, Preben Brandt.
Han sagde det meget tydeligt i Politiken den 19. februar: »I dag er det noget rod og miskmask.
Folk sendes rundt
mellem systemerne.
Når jeg hælder til, at kommunerne skal have ansvaret for disse mennesker, så skyldes det, at man ikke kan udskrives fra kommunale tilbud som kontanthjælp, hjemmehjælp, fritidstilbud eller revalidering. Det kan amterne derimod, uanset om det gælder behandling på et sygehus, et psykiatrisk tilbud eller hjælp til narko- eller alhokolmisbrug.
« Netop derfor skal der kun være én indgang, én myndighed til at træffe afgørelserne.
Det giver langt bedre mulighed
for at løse borgernes problemer i en helhed. Vi skal bevare den specialiserede viden, som vi har i dag.
De meget specialiserede opgaver på handicapområdet skal i vid udstrækning løses de samme steder som i dag.
De amtslige institutioner overgår til den kommune, hvor de er beliggende, eller bliver selvejende institutioner under staten.
Medarbejderne og dermed den faglige ekspertise følger med.
Mindre og specielle handicapgrupper har naturligvis fortsat brug for, at hjælp går på tværs af kommunegrænserne.
Men det er ikke meget anderledes end i dag, hvor en række institutioner løser opgaverne på tværs af amtsgrænserne og endda nogle fra hele landet.
Borgerne kommer også før strukturen, når regeringen foreslår fem slagkraftige sygehusregioner og kommuner, der får ansvaret for forebyggelse, pleje og genoptræning.
Fem sundhedsregioner giver et bedre grundlag for at samle behandlingen på færre sygehuse.
Det betyder, at rutinen hos personalet øges og den faglige kvalitet i patientens behandling sikres.
Det er jo et nødvendigt tiltag, hvilket er blevet endnu mere klart efter DR's dokumentarprogram »Den hvide magt«.
Her kom det frem, at Viborg Sygehus lader læger uden den optimale spidskompetence operere patienter med spiserørskræft på trods af advarsler fra både Sundhedsstyrelsen og indenrigs- og sundhedsministeren.
De nye sygehusregioner vil give bedre grundlag for at leve op til nationale kvalitetsstandarder.
De vil også forbedre mulighederne for at opbygge en elektronisk patientjournal, ligesom de får tilstrækkelig stor faglighed og økonomisk bærekraft til at sikre forskning og uddannelse på et højt niveau.
Også når borgeren træder ud af sygehuset, er der
med regeringens udspil sikret en langt bedre sammenhæng i sundhedsvæsenet.
Kommuner får ansvar for al den pleje og genoptræning, der ikke foregår under indlæggelsen på sygehusene.
I den sammenhæng synes jeg også, det er værd at bemærke, at Gigtforeningens direktør, Lene Witte, den 28. april har sagt: De nye planer for genoptræning i kommunalt regi vil forhåbentlig betyde, at mange patienter slipper for den kedelige kassetænkning i amter og kommuner, hvor patienterne alt for ofte oplever at blive skubbet rundt i systemet med dårlige eller decideret manglende genoptræning til følge.
Hvis kommunerne tager opgaven alvorligt, så vil mange gigtpatienter kunne opleve et væsentligt bedre og mere sammenhængende behandlingsforløb.
Kommunerne får et langt større medansvar også økonomisk for borgernes behandling i sundhedsvæsenet.
Det betyder, at kommunerne får en interesse i at sikre en effektiv forebyggelse og pleje for at sikre borgernes sundhed.
Det er et kæmpeskridt i retning af mere og bedre forebyggelse.
Borgeren kommer også før strukturen, når regeringen foreslår et enstrenget beskæftigelsessystem forankret i kommunerne.
Efter regeringens forslag bliver der kun én indgang til den offentlige beskæftigelsesindsats.
Det bliver en indgang, som er både enkel og ubureakratisk at henvende sig til som borger.
Kl. 9.35 Det er et nyt system, som bygger på det bedste fra AF-systemet og det bedste fra kommunerne.
AF har et langt bedre overblik over det samlede behov for arbejdskraft, og indsatsen i AF er meget grundigt belyst og veldokumenteret.
Det vil fremover gennemsyre hele beskæftigelsesindsatsen.
Omvendt er kommunerne bedre til at levere en sammenhængende indsats, som også tager højde for, at en ledig kan have andre sociale problemer.
Sårbare børn er blevet flyttet fra specialskole tilbage til folkeskolen, eller som i et tilfælde i Københavns Amt i 2003, hvor man tvang 66 børn væk fra folkeskolen over i en specialskole, et tilfælde, hvor både Københavns Amt og Foreningen af Kommuner i Københavns Amt beklagede den økonomiske uenighed, men samtidig mente, at ansvaret lå hos den anden part.
Med regeringens udspil er der skabt en klarhed over, hvem der har ansvaret for, at elever med behov for særlige tiltag fremover får en god specialundervisning.
Også på ungdomsuddannelserne er der fjernet strukturelle barrierer til fordel for de studerende.
Gymnasierne skal være selvejende institutioner under staten.
Det svarer til de øvrige ungdomsuddannelser, og det giver langt bedre mulighed
for samarbejde mellem ungdomsuddannelserne.
Afslutningsvis: Regeringens nye udspil til et nyt Danmark er et visionært projekt, hvor der tages udgangspunkt i borgeren.
Det giver borgeren langt bedre service i lokalområderne, såvel som langt større direkte indflydelse på den offentlige service.
Alt i alt er regeringen kommet med et udspil, som ikke kun i ord, men også i handling sætter borgeren i centrum.