runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Jeg vil godt starte med at rose hr. Per Clausen for som den eneste fra oppositionen rent faktisk at forholde sig til forslaget og derfra at brede diskussionen ud.
Jeg ville bare have ønsket mig, at hr. Per Clausen havde bredt diskussionen en lille smule mere ud, for så havde vi fået klarhed over hele området.
Nu taler hr. Per Clausen meget om det der med, at uha, der er nogle kommuner, der har mange flere penge end andre.
Så glemmer hr. Per Clausen, at vi også har lavet en udligningsreform, der i den grad sender penge fra hovedstadsområdet og ud til udkantsområderne.
Vil hr. Clausen ikke lige inddrage det i sine betragtninger?
Derfor bekymrer den der diskussion mig lidt.
Altså, jeg tror sådan set slet ikke, at det er det, det handler om.
For den her kommunalreform handler jo i bund og grund om at skabe klarhed over, hvem det er, der har det overordnede ansvar for at sørge for, at de enkelte borgere, her særlig de borgere, der har det svært, får den hjælp, de har behov for.
Det ansvar gør vi med kommunalreformen helt tydeligt og entydigt.
Og derfor virker den der diskussion, om det her nu er noget økonomisk noget, meget hul, og det virker i virkeligheden, som om man er lidt ked af, at man ikke er med i det forlig, der skaber den her klarhed, der nu sikrer, at borgerne helt nøjagtig ved, hvem det er, der har ansvaret for at hjælpe dem, når de har hjælp behov.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Altså, der er to ting, jeg er glad for.
Så prøver man at udvide det yderligere.
Det har taget lidt tid, før de borgerlige ordførere nåede frem til, at det nok var bedre at begynde at snakke om noget andet end det, man i starten troede man skulle snakke om.
Så vil jeg bare i al stilfærdighed sige, at konsekvensen af den omfordeling mellem fattige og rige kommuner, som regeringen har gennemført, i hovedsagen er, at fattige mennesker i rige kommuner kommer til at betale mere i skat, og rige mennesker i fattige kommuner slipper billigere i skat.
Det er en konsekvens af det skattestop, man har indført, og derfor fører det ikke til, at de fattige kommuner får flere penge at gøre godt med.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-07:
Jeg har ingen problemer med at tage den her diskussion.
Det har jeg meget, meget, meget svært ved at forstå.
Det er derfor, jeg begynder at tænke, at det her måske virkeligheden handler om, at man er lidt ked af ikke at være med.
For det her handler om en omlægning af den måde, som vi betaler for vores sundhedsvæsen på, og ikke om, at vi fjerner nogen som helst penge fra betaling til sundhedsvæsnet.
Tværtimod er der måske nok noget om, at fordi vi får et skatteudskrivende led mindre, sparer vi noget administration, og de penge kan dermed også gå til sundhedsvæsnet.
Derfor virker det mere, som om at det, man har et problem med, er, at der nu skabes en klar sikkerhed for, M073s55675622nakl.fm Page 5586
Wednesday, June 7, 2006 9:30 AM
hvem det er, der har ansvar for den enkelte borgers sundhed og velbefindende, i det omfang borgeren har brug for, at vi som samfund støtter op om den enkelte.
For det er jo dybest set det, kommunalreformen handler om.
Det handler om at skabe sikkerhed for, hvem der har ansvaret.
Og derfor er vi også nødt til at flytte rundt på økonomien.
Det er altså det, vi gør.
Vi flytter rundt, vi fjerner ikke noget.
Per Clausen (EL), 2006-04-07:
Fru Charlotte Dyremose må etablere sammenhæng i sine synspunkter.
Jeg er sikker på, at Det Konservative Folkeparti normalt ville sige, at det gode ved den måde, man har lavet omfordelingen mellem kommunerne på, er, at man sikrer, at de skatteforhøjelser, der sker i de kommuner, der bliver taget penge fra, modsvares af skattelettelser i de kommuner, man har givet penge til.
Men når det er sådan, får kommunerne jo heller ikke flere penge at gøre godt med til det, fru Charlotte Dyremose gerne vil have dem til, for de har fået at vide, at de penge, de får i kassen, skal bruges til skattelettelser.
Og derfor er det sådan banalt, som jeg siger, at man tager fra de dårligst stillede i de rige kommuner og giver til de bedst stillede i de fattige kommuner.
Sådan er det.
Jeg forstår godt, at i den udstrækning man kan tage fra dem, der ikke har nogen penge, og give til dem, der har i forvejen, så er det jo Konservatives politik.
Det er det, der hedder at please kernevælgerne.
Så vil jeg gerne sige, at mit synspunkt er, hvilket jeg troede var et almindeligt borgerligt demokratisk synspunkt, at det er meget godt, at de, der beslutter, hvordan sundhedsvæsnet er, også er ansvarlige for at skaffe pengene.
Derfor er det godt, at det også er dem, der opkræver skatten.
Jeg kan forstå, at hr. Torsten Schack Pedersen nu mener, at man kan dokumentere sine påstande ved at henvise til noget, man selv har skrevet.
vil reagere på det.
Det bliver jo spændende og sjovt.
Så vil jeg sige til hr. Torsten Schack Pedersen, at det godt kan være, at det er uigennemsigtigt, hvordan man når frem til skatteprocenterne, men i grunden synes jeg, at det er meget fornuftigt, at man har et sted, hvor man kan diskutere skatteprocent i sammenhæng med de ydelser, man får.
Og lige præcis det kan man gøre i amterne i dag, fordi man kan diskutere den service, som amtet udøver, i sammenhæng med skatteprocenten.
I grunden tror jeg, at det er det, hr. Torsten Schack Petersen er bange for.
I stedet for en abstrakt diskussion om, at vi ikke vil betale mere i skat, så er hr. Torsten Schack Petersen bange for, og det er Venstres øvrige unge løver også, en diskussion, der handler om, at skat går til at skabe velfærd.
For velfærd vil vi godt have, og den vil vi gerne betale for.
Den diskussion taber Venstre, hvorimod de har et lille håb om at vinde en diskussion, der i abstraktion handler om, at vi alle sammen hellere vil betale lidt mindre i skat.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Jeg synes, at det er lidt ærgerligt at komme væk fra det indholdsmæssige.
Jeg vil godt høre skatteministeren, om ikke han kan se et problem, hvis udgifterne på sundhedsområdet vokser meget forskelligt ude i de forskellige regioner, i at gøre det synligt, når det ikke er de regionale politikere, der har ansvaret derude.
Jeg frygter meget, at vi får nogle regioner, hvor sundhedsudgifterne udvikler sig forskelligt, fordi de indsatser, kommunerne gør, bliver forskellige.
Kristian Jensen (V), 2006-04-07:
Først og fremmest sker der jo det med lovforslaget her, at lovforslaget i sig selv skaber en større lighed over hele landet, hvilket hr. Søren Egge Rasmussen jo faktisk bekræfter, nemlig når han siger, at man nu ikke kan se de regionale forskelle.
Nej, det kan man ikke, fordi der kommer et 8 pct.s bidrag fra alle i hele Danmark til sundhedsvæsenet, som derefter fra statens side bliver fordelt ud til de enkelte regioner.
Så hvad angår hele den diskussion om, hvorvidt der er lighed eller ulighed, vil jeg gerne sige mange tak til hr. Søren Egge Rasmussen for her at have modbevist det, som egentlig har været påstanden fra Enhedslisten hele dagen.
Det næste, jeg vil sige, er så, at jeg synes, det er meget klogt, at man netop har lavet en deling, der hedder, at vi solidarisk på landsplan bidrager med 8 pct.
Den sidste del af finansieringen er så en finansiering, der bl.a. kommer fra de kommuner, der skal være med til at betale en del, men en begrænset del af sundhedsudgifterne.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-07:
Jamen uligheden kommer ude i kommunerne, og jeg håber da, at skatteministeren har lyttet til de kommentarer, jeg har haft tidligere, hvor tal fra ministeriet klart beviser, at der er meget skævhed ude i kommunerne.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at Amtsrådsforeningen i sit høringssvar skriver, at den finder, at det skal være synligt, hvad sundhedsvæsenet koster, og at det ikke er holdbart, at staten udskriver et sundhedsbidrag til regionerne, når det er regionerne, der driver sundhedsvæsenet.
Jeg er meget enig i det udsagn, og jeg ser et stort problem, hvis vi får nogle regioner, hvor sundhedsudgifterne markant stiger, mens de andre regioner måske får nogle faldende udgifter.
Hvordan bliver det synligt i fremtiden?
Hvad er det for et ministerium, som skal holde øje med, at vi så er ved at få en ulighed ude i vores regionale sundhedsvæsen?
Kristian Jensen (V), 2006-04-07:
For det første er det ikke nogen overraskelse for mig, at Amtsrådsforeningen ville have foretrukket, at man blev ved med at have en regional skatteudskrivningsret, da det har været et klart ønske
hele vejen igennem
fra Amtsrådsforeningen
Omvendt kan det heller ikke være nogen overraskelse hverken for Enhedslisten eller Amtsrådsforeningen, at regeringen ikke ønsker en regional skatteudskrivningsret, fordi vi netop ønsker, at sundhedsbidraget skal være et ensartet bidrag fra alle i hele landet til sundhedsvæsenet.
Det, der er sket i de seneste år, er jo, at vi har krævet en mere og mere ensartet sundhedsmæssig behandling og dermed en større ensartethed i, hvilke tilbud der gives fra område til område.
Og derfor synes jeg, at det er helt rimeligt, at vi med det her lovforslag indfører et fast 8 pct.s sundhedsbidrag, som alle betaler, til at sikre, at der er finansiering af den standard, som vi bl.a. i Folketinget, men også i regionerne vælger at have i vores sundhedsvæsen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Jeg synes, det var meget besnærende at høre Enhedslistens ordførers tale, selv om den måske var lidt naiv.
Det, jeg gerne vil gå lidt ind i, er pointen om, at i stedet for at give politiet og Politiets Efterretningstjeneste de nødvendige redskaber til at forebygge og opklare terrorangreb og terrorhandlinger, skal vi hellere gå ind til kernen og se på, hvor og hvordan terrorismen opstår og den slags ting og sætte ind her.
Jeg har altså svært ved at se, at der skulle være et modsætningsforhold mellem frihedsrettigheder og det at mane til besindighed, hvis Danmark oplever et terrorangreb på Nørreport eller et andet sted, og vi har redskaberne til eller mulighed for at forhindre det.
Det er jo derfor, de er indført, det er ikke for at indskrænke demokratiet.
Det er for at forhindre terrorangreb, og vil fru Line Barfod så bare sige til befolkningen: Vi har manet til besindighed, for det mener vi er den rigtige vej?
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Jeg synes, og vi synes i SF, at det er en knaldhamrende god idé, at man set i lyset af den nye teknologiske udvikling får en retskendelse på en person.
Efter min hukommelse var jeg fuldstændig enig med De Konservatives daværende retspolitiske ordfører, Hagen Hagensen, i, at det var et ganske betænkeligt forslag, Gammeltoft-Hansen kom med.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-18:
Vi er sådan set enige om, at det handler om at tage fat i dem, som vi mistænker for at kunne finde på at begå terrorhandlinger, og dette lovforslag er netop fyldt med initiativer, som skal gøre livet surt for de mennesker, der kunne finde på at begå terrorhandlinger, og det sikrer os også de rette redskaber.
Det kan man så være uenige om, det er selvfølgelig rigtigt, men vi mener altså, at det er de rette redskaber.
Jeg forestiller mig bare den situation, hvor man ikke har indført de redskaber, som er nødvendige her i 2006 for at imødegå terrortruslen og efterfølgende skal stå frem og forsvare det.
Så kan vi jo bare sige, at vi har manet til besindighed, men jeg synes egentlig, det ville være en hån mod den sikkerhed og den tryghed, som vi skylder borgerne her i kongeriget at sikre.
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Det var rart at få bekræftet, at der altså også skal en dommerkendelse til i fremtiden.
Det synes jeg var ret vigtigt at få slået fast.
Så vil jeg gerne høre fru Anne Baastrups kommentarer til bemærkningerne til forslaget på side 50.
Her fremgår det jo, at allerede for mere end 25 år siden anbefalede en hr. Hans Gammeltoft-Hansen, som i mellemtiden er gået hen og blevet ombudsmand, faktisk, at man afgav en kendelse vedrørende en bestemt person, og at man derefter kunne aflytte alle meddelelser til eller fra en mistænkt.
Der var altså ikke kun tale om den telefon, en mistænkt benyttede sig af, men også om alle meddelelser til eller fra den mistænkte.
Det er vel ikke sådan, at Hans GammeltoftHansen i fru Anne Baastrups øjne er den mest konservative jurist her i landet, så jeg vil godt høre en kommentar til, at man allerede dengang havde den opfattelse.
Er den teknologiske udvikling ikke nået så langt, at der i dag for alvor er et enormt behov for, at der kan arbejdes lidt hurtigere?
Med hensyn til terror og landsskadelig virksomhed er spørgsmålet altså, om jeg synes, at det er rimeligt, at politiet, Politiets Efterretningstjeneste, får mulighed for hurtigere og bedre at forebygge, opklare og forhindre terrorisme.
Og dertil er svaret: Ja, det synes vi i Det Konservative Folkeparti absolut er på sin plads.
Med de forslag, der ligger her fra justitsministerens side, er vi helt trygge ved, at det her vil styrke politiets muligheder, men at vi har holdt balancen mellem på den ene side sikkerhed og på den anden siden retssikkerhed.
Vi er meget tilfredse med den måde, lovforslaget er blevet udformet på, og den måde, man har landet det her forslag på.
Specielt med hensyn til bemærkningerne til de mange paragraffer, hvor man præciserer, hvad det lige nøjagtig er, meningen med dem er, er vi helt trygge ved, at det her ikke bare er et godt forslag, men et rigtig godt forslag.
Når jeg hører fru Anne Baastrup, lyder det næsten, som om vi er på vej ud i nogle fuldstændig lovløse tilstande.
Der bliver jo nærmest tale om en politistat, hvor politiet bare kan aflytte alle og enhver, som det nu har lyst til, fuldstændig uden domstolskontrol og fuldstændig uden dommerkendelser eller noget som helst andet.
Derfor er jeg nødt til at spørge fru Anne Baastrup, om hun ikke kan bekræfte, at politiet også i fremtiden skal have en dommerkendelse for overhovedet at kunne aflytte.
Er det ikke sådan, at også i fremtiden får den mistænkte beskikket en advokat?
Og er det ikke sådan, at PET ikke bare kan aflytte hvem som helst, de har lyst til, men at PET kun kan og må aflytte dem, de allerede kan og må aflytte i dag?
Er det ikke rigtigt?
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Til det første, som hr. Morten Bødskov var inde på, vil jeg godt gentage, at det, der har været vigtigt for os, og som vi er meget, meget tilfredse med ved det lovforslag, vi står og behandler i dag, er, at Politiets Efterretningstjeneste kan arbejde hurtigere og mere effektivt og følge med i bl.a. den teknologiske udvikling og kan følge terroristerne, sådan at det ikke er en ulige kamp og PET hele tiden skal slæbe rundt med den danske lovgivning på ryggen som sådan et stort åg, der gør, at de simpelt hen ikke kan følge med terroristerne.
Det er ikke fair.
De skal have lige vilkår at spille på.
Hvad angår overflytning af dele af NEC til PET, er det jo en administrativ beslutning, der bliver truffet, og jeg er, som hr. Morten Bødskov også ved, meget, meget opmærksom på, hvad det er, der sker, hvordan det sker, og at man sikrer sig, at man holder de forskellige spilleregler, der gælder for efterretning og efterforskning, hver for sig.
Der er jeg i den situation, at jeg har meget, meget stor tillid til, at justitsministeren kan håndtere den her sag, og at justitsministeren sørger for, at organiseringen sker på en sådan måde, at de garantier er indhentet.
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Det tager jeg altså også som en bekræftelse af, at hr. Tom Behnke godt kan se, at den proces, man har valgt her, har været fuldstændig urimelig, ikke alene for folk, der skulle forholde sig til det, men også i forhold til emnet, nemlig at man puster sig op og kommer med alle mulige og for nogles vedkommende fuldstændig vanvittige forslag og pisker en stemning op på et område, som er meget, meget vigtigt og meget alvorligt.
Det er jo bare det, jeg vil have hr. Tom Behnke til at indrømme, men det forstår jeg så at hr. Tom Behnke er enig i.
På den høring, vi havde i Retsudvalget, havde hr. Tom Behnke nogle meget kloge synspunkter om overflytning af NEC til PET, hvor hr. Tom Behnke meget rigtigt sagde, at det, der er fuldstændig afgørende, når vi taler politi og efterretningstjeneste, er en meget klar afgrænsning mellem efterretningsarbejde og efterforskningsarbejde.
Når det nu er en administrativ overflytning, som vi ikke får lov til at behandle her i Folketinget, vil hr. Tom Behnke sikre, at den grænse bliver tydeligere i den overflytning, som sker nu?
Og vil Det Konservative Folkeparti sikre, at den uklarhed, der er om, hvor grænsen går mellem efterretningsarbejde og organiseret kriminalitet i fremtiden med sammenlægningen af NEC og PET, bliver klarlagt?
Tom Behnke (KF), 2006-04-18:
Jeg vil godt lige igen understrege, at jeg bestemt ikke mener, at alle har misforstået, hvad der står i det her lovforslag.
Jeg siger bare, at der er en række af de tilkendegivelser, der har været, specielt i det offentlige rum, i medierne, der i hvert fald tyder på, at der er nogle, der enten ikke har læst grundigt nok på forslaget, eller som bevidst ønsker at fremstille forslaget anderledes, end det er, for på en eller anden måde at kunne argumentere for, at man skal være imod forslaget.
Det er bl.a. Landsforeningen af Beskikkede Advokater ved deres formand og næstformand, som har været ude med en pressemeddelelse på Ritzaus Bureau, og hvor jeg i fjernsynet var nødt til at tale imod det og sige, at det simpelt hen var forkert.
Så nogen har misforstået det her, eller nogen vil misforstå det her.
I forhold til interne regeringsanliggender og hvad ministre gør, så tror jeg, jeg skal afholde mig fuldstændig fra at svare på det.
Morten Bødskov (S), 2006-04-18:
Det er en ihærdig anstrengelse, hr. Tom Behnke gør sig for at beskylde alle andre for at have taget fejl, men det er vel også fair nok, at regeringen tager den del af ansvaret på sig, som hedder, at der har været ufattelig meget kaos om det her lovforslag.
Lad mig bare læse op, hvad videnskabsministeren sagde en tidlig oktoberdag, da der var voldsom kritik fra telebranchen af teledelen i pakken.
Der sagde han, da det hele var blevet kritiseret ned under gulvbrædderne: »Man kunne godt have ... startet med alt det, der ikke kunne lade sig gøre.
Men så havde det været en meget beskeden liste, der var kommet frem.
Nu kan det være, at man kan bruge lidt fra det ene og lidt fra det andet«.
Man kan vel ikke forvente andet, end at når folk, der beskæftiger sig professionelt med det, hører den øverste ansvarlige for embedet, ministeren, udtale noget sådant, så bliver de lidt usikre på, hvad det er, der rent faktisk ligger i det lovforslag.
Min pointe er: Er det for meget at bede hr. Tom Behnke om at indrømme, at den proces, regeringen har tilrettelagt her, og de udtalelser, som enkelte ministre og folketingsmedlemmer i begge regeringspartier er kommet med, har skabt en del forvirring om lovforslagets indhold?
Elisabeth Arnold (RV), 2006-04-18:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for nogle meget detaljerede svar på alle ordførertalerne.
Det synes jeg er imponerende efter sådan en lang debat.
Ministeren nævnte bl.a., at det ikke var første gang, Det Radikale Venstre kritiserede processen.
Vi kritiserede, at den ikke var grundig nok, at den var forhastet og sjusket, og at den ikke var op til standarden.
Vi forventer faktisk, at regeringen kan gøre sit arbejde grundigt og seriøst og begrunde de ændringer, den vil foreslå på baggrund af fornuftige analyser af gældende lovgivning.
Det vil vi også have lov til at sige.
I den forbindelse vil jeg godt sige, at da ministeren nævnte allersidst her, at der kunne være en chokeffekt efter en terrorhandling, så er det helt klart, at den lovgivning, der blev foretaget i 2002, var kommet til veje på grund af chokeffekten efter den 11. september 2001.
Den var vi alle sammen ofre for, vi blev alle sammen præget af den.
Det er der ikke noget mærkeligt eller noget forkert i.
Er det virkelig nødvendigt at øge den, eller skal vi ikke justere den på nogle punkter?
Det analysearbejde har ikke fundet sted nogen steder, så vidt jeg overhovedet har kunnet finde ud det.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-18:
Jeg gik meget let hen over spørgsmålet om telefonaflytning, for det synes jeg vi har diskuteret en hel del i dag.
Men jeg synes, hr. Tom Behnke skulle prøve at lytte til det, jeg spurgte hr. Tom Behnke om.
Det er rent faktisk sådan, at jeg ikke har sagt noget om politistat.
Jeg har ikke sagt noget om lovløse tilstande, og jeg har ikke sagt noget som helst i den retning, som hr. Tom Behnke forsøger at pådutte mig.
Det, jeg har sagt, er, at det undrer mig, at hr. Tom Behnke ikke i højere grad har respekt for en retskendelse.
Men det, jeg bare siger, er, at den person har kontakt med andre, og derfor kan alle lovlydige borgere, også arbejdsgivere, blive udsat for telefonaflytning i op til 4 uger, uden at dommeren kontrollerer lige præcis deres telefonnumre.
Efter gældende dansk ret skal man opgive telefonnummeret på arbejdsgiver, svigermor og andre, herunder personens egne telefonnumre.
Lene Espersen (KF), 2006-04-18:
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg godt ved, at Det Radikale Venstre har været utilfreds med processen, og jeg skal i hvert fald gøre alt, hvad jeg kan, under udvalgsarbejdet for at besvare de spørgsmål, der måtte være, og som kunne medvirke til, at Det Radikale Venstre føler sig mere beroliget og føler sig bedre dækket ind af de svar, der bliver givet.
Som sagt kan man være politisk uenige om mange ting, men det er ærgerligt, hvis det er processen og forberedelsen, der gør, at folk ikke er tilfredse og ikke er trygge ved det.
Så vil jeg også sige til fru Elisabeth Arnold, at jeg erkender, og det tror jeg alle gør, at efter angrebet i USA den 11. september 2001 var der et meget stort behov for at vise handlekraft fra FN, fra EU osv.
Men jeg synes faktisk, hvis man kan tale om noget godt efter terrorangrebet i London, at så var det gode faktisk, at i EU-kredsen, hvor vi mødtes meget få dage efter, var der altså ikke nogen, der gik ud og sagde, nu skal vi ditten, og nu skal vi datten.
Da anerkendte man, at eftertænksomhed egentlig var det bedste middel i kampen mod terror, og derfor har vi også brugt lang tid på at gennemgå, hvad der var nødvendigt.