runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2003-02-25:
Nu er jeg jo også erhvervsordfører, og jeg har talt med flere fra SF, bl.a. hr. Kamal Qureshi, og jeg kan forstå, at man i SF er meget optaget af iværksættere og ikke mindst det, man vist godt må kalde etniske iværksættere.
Det er vi også meget optaget af i Det Konservative Folkeparti.
Der vil jeg da gerne høre fra SF's ordfører, om man synes, det her er fremmende for at øge antallet af etniske iværksættere.
Synes man, det er en hjælp til dem, at de nu skal kunne bestå en »kørekort«prøve, hvor der er meget høje krav til dansk?
Og hvis de ikke kan gå op til prøven på dansk, skal de betale for at få prøven på deres eget sprog, altså igen en ekstra omkostning og en ekstra hæmsko. Vil det ikke være stik imod hensigten om at fremme antallet af etniske iværksættere?
Henrik Vestergaard (V), 2003-02-25:
Jeg skal blot bekræfte over for hr. Jørn Jespersen, at vi er enige i, at snyd ikke skal kunne betale sig.
Det skal der til enhver tid gøres noget ved.
Det har SF været med til i L 66, som er trådt i kraft her den 1. januar, om at komme snyd med afgiftspligtige varer til livs.
Jeg ved ikke, om hr. Jørn Jespersen kan forklare lidt om, hvad der har været SF's hensigt med at bakke op om L 66, og om hr. Jørn Jespersen ikke også mener, at en lov, der er trådt i kraft den 1. januar 2003, er det måske ikke helt rimeligt at bedømme effekten af den 25. februar 2003. Som jeg sagde før, er en god dialog altid godt, og vi har skam også masser af spørgsmål, som vi vil stille under udvalgsbehandlingen.
Jeg hørte hr. Jørn Jespersen på en sådan måde, at hvis det nu viste sig, at de ting, vi havde sat i gang, begyndte at have en effekt og man løbende kunne se det, ville man overveje, om det var lige her og nu, man skulle komme med næste udspil.
Men vi er enige i, at snyd ikke skal kunne betale sig.
Inger Støjberg (V), 2003-02-25:
Der er i forslaget lagt op til, at man som nystartet erhvervsdrivende skulle kunne læse og forstå lovgivningen til punkt og prikke.
Ser SF og hr. Jørn Jespersen det ikke som et stort problem, at der skal så høje danskkundskaber til?
Jeg mener, at det jo specielt for udlændinge kan være utrolig svært at leve op til.
Jørn Jespersen (SF), 2003-02-25:
Jeg synes, det var væsentligt at bemærke, at fødevareministeren sagde, at der skete ikke nogen eksplosion i antallet af overtrædelser målt på antallet af sanktioner.
Til det er der to ting at sige.
For det første er vores målsætning ikke at bevare det niveau for fødevaresikkerhed og for snyd med moms og told og skat, som findes i dag og har været til stede i længere tid.
Vores mål er at nedbringe det væsentligt.
Det er det, jeg siger, at det har vi ikke set
er sket, og jeg synes, det er ganske alvorlige ting, der sker, hvis man i en fødevarevirksomhed systematisk bryder reglerne for fødevarers sikkerhed.
Der kan være tale om ganske mange mennesker, der bliver ganske alvorligt syge.
For nylig er det jo kommet frem, at antallet af alvorlige skader, helbredsskader, og ligefrem dødsfald som følge af bakterieinfektioner med salmonella er alvorligere, end man tidligere har vidst.
At der simpelt hen er flere dødsfald målt på det lidt længere sigt, end man tidligere har regnet med. Derfor er det ikke det rene pjat, det her.
Så vi vil gerne se en dokumentation for, at antallet kan falde eller er faldet for ikke at støtte det her.
Dertil er jo også at sige, men det er en længere - vil fødevareministeren sikkert mene - lidt polemisk diskussion, at antallet af lovovertrædelser jo også har en lille smule med kontrolniveauet at gøre.
Man skal bare lægge mærke til, at hvis vi vil noget her,
også retssikkerhed for dem, der overholder reglerne, så kan det jo blive nødvendigt at etablere nogle sanktioner, der faktisk er effektive.
Så det bliver en afbalancering, og det taler vi da meget gerne med Venstre om også, hvis Venstre eventuelt så også vil overveje, hvordan antallet af overtrædelser nedbringes.
Henrik Vestergaard (V), 2003-02-25:
Jeg skal høre, om de usikkerheder, den bekymring, som hr. Jørn Jespersen har omkring retssikkerhed, er nogle af de samme, som vi jo har.
Det at man siger, at nye virksomheder skal være omfattet af den ordning, mens gamle må vente, indtil de falder i,
er det en af de bekymringer?
Det at man skriver, at ved gentagne overtrædelser kan en borger permanent, altså for evigt, fradømmes retten til at udøve sit erhverv, hvilket jo i virkeligheden måske er i strid med noget så fornemt som grundloven,
er det en af de retssikkerhedsbekymringer, man har? En fødevarevirksomhed, der snyder tre gange med momsregnskabet, skal selvfølgelig straffes for det.
Men det, at man får en ekstra straf i form af fradømmelse af sin næringsmulighed, måske med tvangssalg af virksomheden til følge, mens murermester Jensen, hvis han gør det samme, kun får den almindelige straf,
er det en af de problematikker, man også har øje for i SF?
Mariann Fischer Boel (V), 2003-02-25:
Det skal bare være en servicemeddelelse, eller en faktuel oplysning, for hr. Jørn Jespersen får jo verden til at se ud, som om antallet af lovovertrædelser inden for det her område er eksploderet.
Det er rent faktisk ikke tilfældet.
Der sker i realiteten ikke i noget større omfang overtrædelser af fødevarelovgivningen.
Der blev foretaget 48 politianmeldelser, udstedt 168 forbud og givet 610 administrative bøder.
Dette bare for at sætte tingene lidt i relief.
Jeg synes måske, det lige hørte med, for at debatten ikke kører af sporet.
Christian H. Hansen (DF), 2003-02-25:
Det skal ganske kort være for at konstatere, at Det Konservative Folkeparti er tilfreds med de regler, der er i dag, som ikke virker.
Carina Christensen (KF), 2003-02-25:
Ja, nu har Venstres ordfører jo været inde på de sanktioner, der findes i dag, og dem er vi ganske godt tilfredse med.
Vi synes, det er et meget alvorligt indgreb, også for alvorligt.
Og med hensyn til HORESTA, ja, så har de vel deres årsager til at synes, at det her er et godt forslag.
Christian H. Hansen (DF), 2003-02-25:
Så er jeg nødt til at spørge fru Carina Christensen, om fru Carina Christensen ikke kan se forskellen på de sanktioner, der er i dag, som ikke ser ud til at virke, fordi det fortsætter, kontra de muligheder, der bliver for sanktioner, hvis et af de to gode forslag her bliver indført.
Så vil der jo være nogle sanktionsmuligheder.
Så vil der være mulighed
for at gå ind og gøre noget.
Det er der jo ikke nu.
Jeg vil også gerne spørge fru Carina Christensen, som snakker så meget om folk i branchen osv.: Når nu en
organisation som HORESTA bakker fuldt op om noget sådant her, har fru Carina Christensen ikke bare en lille smule respekt for den organisation?
Carina Christensen (KF), 2003-02-25:
Nej, jeg er fuldstændig enig med hr. Christian H. Hansen.
De orker ikke mere bøvl.
De orker heller ikke mere snyd.
Men det er nu engang sådan, som mange partier også har været inde på ved tidligere behandlinger af det her forslag, at det er ingen garanti, at reglerne bliver overholdt, bare fordi man har været på et kursus, og at man har fået sådan et fødevare»kørekort«.
Det er ingen garanti.
Der vil formentlig altid være nogle, der vil snyde, uanset hvor stramt vi laver reglerne.
Men derfor skal vi ikke straffe alle de andre, der går ind i det her med gode intentioner og gerne vil drive en fødevareforretning på sund vis.
Christian H. Hansen (DF), 2003-02-25:
Det er til fru Carina Christensen, som jeg hørte sige noget om, at nu orkede erhvervsdrivende simpelt hen ikke mere bøvl.
Det var faktisk ordet bøvl.
Der er jeg nødt til at spørge, om de erhvervsdrivende orker, at der er så meget snyd i erhvervet, således at de, der gerne vil drive en seriøs forretning, som vil overholde de gældende regler osv., bliver nødt til at lukke ned
, fordi der er for mange, der laver snyd?
Det er den virkelighed, vi ser i dag.
Vi ser i virkeligheden i dag, at nogle simpelt hen opgiver ævred og opgiver at dyrke en sund, god og fornuftig forretning og at overholde reglerne, for de bliver udkonkurreret.
De gør det ikke ad regelsættets vej, de gør det ad snydets vej.
Orker den gode erhvervsdrivende mere bøvl?
Jørn Jespersen (SF), 2003-02-25:
Til hr. Henrik Vestergaard først, som beder mig om at forklare lidt om, hvad hensigten har været med et helt andet lovforslag: Det vil jeg nu afstå fra og koncentrere mig om det, der er på dagsordenen i dag, som er B 74 og B 77.
Det forslag, som hr. Henrik Vestergaard omtaler, forholder sig til en relativt lille del af den problemstilling, som det nuværende forslag er en del af.
nogen betydning for det her.
Jeg tror det ikke, for det her er en meget mere omfattende problemstilling.
Men lad os da endelig kigge på det.
Og så bliver jeg spurgt af fru Inger Støjberg, om etniske grupper til punkt og prikke skal kunne læse dansk.
Nu er det ikke os, der plejer at snakke om punkt og prikke.
Det plejer at være statsministeren, der, når han skal dokumentere, at han overholder sine ganske få og beskedne valgløfter, siger, at han har overholdt dem til punkt og prikke og så i øvrigt ikke er så koncentreret om alt muligt andet.
Men svaret på spørgsmålet er: Nej, det skal selvfølgelig være sådan, at man er i stand til at forstå reglerne, at overholde dem og skabe sig en god og sund forretning i en fair konkurrence med de andre inden for erhvervet.
Og spørgsmålet er så: Vil sådan en ordning her bidrage til det, eller vil den tværtimod gøre det sværere?
Det tror jeg afhænger utrolig meget af, hvordan man tilrettelægger ordningen.
For man kan da selvfølgelig godt forestille sig, hvis man har de skrækvisioner, at der kunne blive lavet noget, som virkelig var meget bøvlet og besværligt og uattraktivt og dyrt og derfor kunne være en barriere for alle iværksættere inklusive folk med en ikkedansk baggrund.
Det var også derfor, jeg i min ordførertale sagde, at det er vi meget optaget af at sikre ikke sker.
På den anden side kunne man da godt forestille sig, at man kunne tilrettelægge ordningen, så den blev en reel hjælp til at få forklaret nogle forhold om det danske samfund, om det pågældende erhverv, om reglerne inden for området, om almindelige fødevaresikkerhedsmæssige ting, om hygiejne osv., så det rent faktisk stimulerede iværksætteriet og gjorde det mere tiltrækkende at gå ind i branchen.
Det synes jeg er en god diskussion.
Henrik Vestergaard (V), 2003-02-25:
Hr. Martin Lidegaard udstiller tydeligt her, hvilken stor uenighed der er, også blandt forslagsstillerne og også i
branchen, om, hvad et fødevare»kørekort« egentlig er, og hvad
Hr. Martin Lidegaard er optaget af enighed, det er jeg sådan set også, det er jo det, vi er her for.
Men derfor synes jeg nu ikke, det nødvendigvis altid gør noget, at vi også i Folketinget får udstillet, at der kan være uenighed f.eks. om, hvor godt man vil gøre det for iværksættere, f.eks. om, hvordan man vil sikre integrationen i det her land.
Jeg skal spørge hr. Martin Lidegaard, om han er enig i, at der er kommet væsentlige nye værktøjer de sidste 2-3 år, altså siden vi behandlede det her forslag sidst, f.eks. smiley -ordningen, hygiejnekursus, L 66 om afgiftspligtige varer, som jo tager hånd om nogle af de problemer, som vi alle sammen er enige om at vi ikke vil finde os i.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-02-25:
I Kristeligt Folkeparti er vi positive over for det forslag, som vi diskuterer i øjeblikket.
I Kristeligt Folkeparti har vi faktisk i flere år presset på hos skiftende regeringers erhvervsministre for at få taget et initiativ på området her. Vi havde så ikke noget, der var så færdigt, at det lå i skuffen, så vi kunne præsentere det.
Vi mener faktisk, at et erhvervs»kørekort« er en nødvendig forebyggelse, så der kan blive skabt et link imellem fødevaresikkerhed og arbejdsmiljø, moms og skatteregler.
Vi tror faktisk, at det her kan hjælpe.
Det er et skridt på vejen.
Vi mangler selvfølgelig en beskrivelse af, hvilke kundskaber det så er, der skal læres.
Vi mangler også en præcisering af, hvor langt i produktionsleddet man skal gå med et sådant fødevare»kørekort« eller udvidet næringsbrev.
Skal landmændene f.eks. også til at have fødevare»kørekort«?
For så synes vi nok, at vi kommer lidt langt ud.
Vi mener faktisk også, at landbrugsuddannelsen er så god, at der må være taget højde for det.
Og hvis ikke den er det, så kunne den jo forbedres.
Så det er klart, at der er nogle afgrænsninger i det her, hvis vi skal være med til at gennemføre det.
Jeg tror også, der er mulighed for, at man kan tage højde for den sorte forsamlingshusøkonomi, som florerer visse steder og er en skarp konkurrent til seriøs restaurationsvirksomhed.
Da vi under debatten oplever sådan en forbrødring imellem de to forslag, B 74 og B 77, og da jeg ikke fortsat kan deltage i debatten, vil jeg gerne sige, at vi i Kristeligt Folkeparti, hvis den her forbrødring viser sig at være reel, hvad vi da tror på, gerne deltager i den arbejdsgruppe, som skal være med til at udforme noget mere konkret på det her område.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Det kunne da godt være, at man skulle kigge på, om virksomheder, der driver en boreplatform i Nordsøen f.eks., også skulle have sådan et »kørekort«.
Der er absolut muligheder for at indføre det her på andre områder.
Det har vi ikke på forhånd modvilje mod at undersøge fra Enhedslistens side.
Hvis det er sådan, at regeringspartierne har nogle ønsker om tilføjelser til listen, vil jeg foreslå, at man kommer til Enhedslisten og drøfter dem, og så vil vi være åbne over for det.
Jeg kan sige: Vi har ikke umiddelbart selv udarbejdet forslag om optagelse på listen.
Men jeg skal da have det in mente, når vi går til udvalgsarbejdet.
Vi vil absolut ikke på forhånd sige nej.
Carina Christensen (KF), 2003-02-25:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Keld Albrechtsen synes, at det her erhvervskort giver større tillid hos forbrugerne.
Hvis det er sådan en god idé, vil jeg da gerne vide, om man synes, at det skal udbredes til alle brancher.
Hvorfor er det kun fødevarebranchen, der skal være omfattet af den her fantastiske og tillidsfulde ordning?
Er det Enhedslistens idé, at man skal udbrede den til, at det gælder alle virksomheder?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Jeg må så sige, at det er jo altså også, fordi ministeren har svækket fødevarekontrollen, for så vidt angår de små virksomheder.
Hvis fødevareministeren har andre muligheder for at forbedre fødevarekontrollen, er det selvfølgelig noget, vi vil sammenholde med det her forslag.
Det er jo en mulighed for ministeren at indbyde partierne til drøftelse, for vi ønsker selvfølgelig at få en vurdering af, hvilke instrumenter vi har for at sikre, at reglerne bliver overholdt, så vi ikke får madforgiftninger, så folk ikke bliver syge af at gå ud at spise.
Vi er ikke katolske - ja, undskyld udtrykket - med hensyn til, hvilke midler der skal anvendes, men jeg er enig med hr. Christian H. Hansen i, at de midler, der hidtil er blevet anvendt, har ikke i tilstrækkelig grad kunnet sikre os.
Det kan jeg ikke forestille mig.
Jeg kan heller ikke se, at det bliver konsekvensen.
Tværtimod bliver konsekvensen, at hvis man har sådan et »kørekort«, bliver der større tillid til dem, der udøver virksomheden.
Derfor er det ikke for at mistænkeliggøre nogen.
Det vil tværtimod give forbrugerne større tillid til branchen.
Det er formentlig også derfor, at HORESTA støtter det.
Det kan endda være, og det kan man slet ikke udelukke, at det vil give flere kunder.
Det kan endda være, at der er nogle, der vil gå ud at spise et måltid ude i byen, som måske ikke turde gøre det i forvejen, fordi f.eks. den undersøgelse, der blev foretaget for en 2-3 år siden af forholdene på de københavnske restaurationer, viste, at hvis man havde sit helbred kært, skulle man ikke ligefrem frekventere en københavnsk restauration.
Det er jo den beklagelige kendsgerning, at det var det, undersøgelsen viste.
Den førte så til, at den københavnske levnedsmiddelkontrol derefter blev afskaffet, fordi man havde lavet en så fræk undersøgelse, men det er en helt anden sag, som det vil føre for vidt at komme ind på nu.
Det kan da godt være, at sådan et forslag, som nu er fremsat af Dansk Folkeparti og Socialdemokratiet, faktisk vil være med til at give en øget tillid og dermed en øget omsætning.
Derfor forstår jeg godt, at restauratørerne kan være tilhængere af et sådant forslag.
Christian H. Hansen (DF), 2003-02-25:
Jeg kom pludselig i tanke om, at det kunne være, at hr. Keld Albrechtsen havde misforstået mit spørgsmål.
Mit spørgsmål gik nemlig på, om det ser ud til, at frivillige ordninger har medført, at der ikke er så meget snyd.
Det var bare, fordi jeg kom helt i tvivl, da jeg kom ned.
Henrik Vestergaard (V), 2003-02-25:
Det er jo et herligt indspark fra hr. Christian H. Hansen: Har det nogen sinde vist sig, at de uddannelser, der findes, er med til at sikre, at der ikke er nogen problemer efterfølgende?
Nej, lige præcis ikke, det er jo vores kritik af det her forslag!
Men kontrollen kan være med til at sikre det.
Og her er det interessante selvfølgelig, hvilke redskaber vi har til rådighed i dag.
Vi har det med hensyn til afgiftspligtige varer, udstedelse af næringsbrev for den sags skyld, fødevarehygiejne.
Det er de værktøjer, der ligger i dag, men er det nok?
Hvis man så siger, at det er det ikke, hvad er svaret så?
Ja, det er at pålægge dem en uddannelse, pålægge dem et myndighedsbevis, som man kan tage fra dem.
Altså det her fødevarekort har da ingen eksistensberettigelse alene som en uddannelsesmæssig mulighed.
I så fald vil hr. Christian H. Hansen også afvise det, for han siger, at uddannelse ikke har bevist, at problemerne dermed forsvinder.
Jeg synes, at det, vi fik at vide her, var ganske interessant.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Jeg har ikke læst forslaget sådan, at sigtet skulle være, at nu skulle man give folk et »kørekort«, for at man straks kunne tage det fra dem.
Det ville jo være helt forrykt, hvis det var ideen med forslaget.
Det kan det naturligvis ikke være.
Ideen med forslaget er jo at sikre, at vi har et instrument til at sikre, at den standard, vi har, bliver overholdt, at der ikke bliver svindlet, at der bliver ordentlige forhold i alle virksomhederne, så vi, så vidt det overhovedet er muligt, undgår, at vi kommer i den situation, hvor nogen skal fratages »kørekortet«.
Det er da sigtet.
Nu skal jeg jo ikke motivforske i, hvad fru Ritt Bjerregaard har haft af tanker, men jeg kan slet ikke forestille mig, at det har været sådan en tanke.
Jeg har valgt at læse den positivt ud fra positive hensigter.
Henrik Vestergaard (V), 2003-02-25:
Jeg er nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at sigtet med det forslag, der ligger fra Socialdemokratiet her, for mig at se meget tydeligt alene har det formål at udstede et bevis, for at man kan tage det fra dem.
Jeg står her med et uddannelsesprogram fra HORESTA, som jo laver masser af kurser for sine medlemmer, der er i branchen.
Så hvis det er for, at folk skal opnå viden, er der jo mange muligheder for det.
Det er i øvrigt også brugerfinansieret, præcis som Socialdemokratiet lægger op til. Den eneste grund til at have beviset er jo, at man kan sanktionere det, og det er en straf ud over de straffemuligheder, der i øvrigt ligger inden for fødevaresikkerhedslovgivningen, inden for afgiftspligtige varer, brandsikkerhed, og hvad der så i øvrigt måtte være.
Så det tjener ikke andet formål, for man kan jo på mange andre måder få en uddannelse, som er brugerbetalt, hvis man selv ønsker mere viden.
Jeg skal blot kvittere for hr. Keld Albrechtsens bekymring for retssikkerhed, integration.
Det er jo rart, at vi også, to så forskellige partier, af og til kan nå hinanden, Dermed bliver det også lidt et svar til hr. Martin Lidegaard.
Vi indgår altid gerne i en dialog, og vi vil gerne lytte til alle de ting, der måtte komme under udvalgsbehandlingen, også hvis nogle af de organisationer, der er for, ønsker at besøge udvalget, og også hvis den anden halvdel, der så er imod, ønsker det.
Men jeg er selvfølgelig nødt til at sige, at her ligger
to meget konkrete forslag, som man altså ikke har kunnet finde ud af at skrive sammen til ét, og der tror vi ikke på princippet om, at folk skal tage en uddannelse alene for at få et bevis, som vi så kan tage fra dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-25:
Vi behandler jo dette forslag på baggrund af en situation, hvor regeringen har svækket fødevarekontrollen, især når det gælder de små virksomheder.
Og det er jo de små virksomheder, som særlig er i fokus, når vi ser på det her forslag.
Hvis regeringen ikke havde skåret ned på fødevarekontrollen, og hvis regeringen havde en vilje til at styrke fødevarekontrollen, så kunne man selvfølgelig sige, at der forelå en anden situation, for så kunne vi så at sige koncentrere os om den direkte offentlige kontrol.
Men det er jo desværre i mindre og mindre grad tilfældet, at vi kan forlade os på det, og så må der jo altså andre midler i anvendelse.
Derfor ser vi positivt på det forslag, Socialdemokratiet
- mine bemærkninger gælder også til beslutningsforslag nr. B 77, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Vi vil gerne under udvalgsarbejdet medvirke til at finde en fornuftig udformning af de to forslag, således at der kan tilvejebringes et flertal i Folketinget for en sådan ordning.
Det er klart, at for vores vedkommende er det vigtigt at få sikret, at de regler, der kommer til at gælde for opnåelsen af det her »kørekort«, bliver på en sådan måde, at de styrker integrationen af nydanskerne i samfundet og ikke svækker den.
Det ville man også kunne opnå.
Om man ville kunne opnå det helt uden penge, ved jeg ikke, og det kan så være, vi kommer i en drøftelse med Dansk Folkeparti omkring finansieringsspørgsmålet.
Det må vi så få afklaret under
udvalgsarbejdet
Men jeg tror faktisk, at sådan et »kørekort« kan være med til at give en god baggrund for, at også flygtninge og indvandrere, der er kommet til landet, og som efterfølgende ønsker at placere sig som selvstændige, får en bedre mulighed for det, end de har i dag, i kraft af at de får et, skal vi kalde det, uddannelsestilbud, som gør det muligt for dem.
Men jeg erkender, at denne del af forslaget vil kunne udformes positivt eller negativt, og det er helt afgørende for Enhedslisten, at det bliver den positive version og ikke den negative version.
Det vil jeg gerne sige.
Der har været nogle bekymringer fra de borgerlige ordførere, som jeg synes er relevante, og som jeg i hvert fald gerne vil være med til at drøfte under udvalgsarbejdet, om, hvorvidt man ligefrem skal kunne frakende et »kørekort« på livstid.
Det gør man jo normalt ikke, når der er tale om en færdselsforseelse, så kan kørekortet, så vidt jeg kender reglerne, i de fleste tilfælde generhverves.
Det tror jeg også, at vi skal kigge på.
Det er helt sikkert, at for Enhedslistens vedkommende vil der være nogle ting, som vi er meget indstillede på at gå
meget omhyggeligt ind i under udvalgsarbejdet for at sikre, at det forslag, som vi er tilhængere af - det skal der ikke herske tvivl om - ikke får negative bivirkninger, og for at sikre, at der ikke bliver retssikkerhedsmæssige problemer i forbindelse med gennemførelsen af forslaget. Så jeg håber, at udvalgsarbejdet kan føre til, at vi får løst de problemer.
Når og hvis vi får løst de problemer, er vi indstillede på fra Enhedslistens side at gå ind og være med til at bære det igennem.
Martin Lidegaard (RV), 2003-02-25:
Jeg kan heldigvis bekræfte, at den tidligere regering ikke sov i timen, men indførte en lang række ordninger med henblik på at løse netop de problemer, vi har set her. Jeg synes også, det er rimeligt på et tidspunkt at foretage en evaluering af de forskellige ordninger og se, hvor godt de virker, før man tager meget drastiske skridt - det vil jeg gerne sige helt ærligt - som både kan have indvirkning på iværksætterlysten, kan forøge bureaukratiet osv.
Men jeg synes, at hvis vi skal prøve at finde et fælles fodslag her, må det jo tage udgangspunkt i, at der er nogle problemer. Jeg ved ikke, hvordan hr. Henrik Vestergaard kan føle sig så et hundrede procent overbevist om, at alle problemer er løst i dag, for det må jeg sige, det gør jeg ikke.
Man kan henvise til mange forskellige ting, og hr. Christian H. Hansen har allerede gjort det til razziaen i sidste uge.
Så hvis man med udgangspunkt i, at vi har nogle problemer, kunne forsøge, om vi kunne nå de samme intentioner, ville jeg synes, det var et godt udgangspunkt.