runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-11-10:
Jeg skal ikke ødelægge den gode stemning alt for meget, så jeg vil starte med at sige, at Enhedslisten også er indstillet på at indgå i udvalgsarbejdet med en positiv grundholdning.
Der er dog nogle enkelte ting, som vi vil lægge en del vægt på at få belyst i løbet af udvalgsarbejdet.
Det første spørgsmål er, hvorvidt vi nu kan være hundrede procent sikre på, at de forskellige begreber, man opererer med i den her lovgivning i forhold til det, man arbejder med i arbejdsmiljølovgivningen på land, faktisk fører til mindst det samme resultat set ud fra medarbejdersynsvinklen.
Det er det ene spørgsmål, vi gerne vil have yderligere belyst.
Det andet spørgsmål, vi gerne vil have belyst, er, i hvilken udstrækning Danmark med vedtagelsen af de her ændringer stadig væk vil eller i hvert fald kommer til at være blandt de bedste lande, nationer, på det her område, hvad angår sikkerhed inden for offshoreområdet.
Vi vil gerne være sikre på, at Danmark faktisk stadig væk forsøger at være et foregangsland på arbejdsmiljøområdet.
Det tredje spørgsmål, vi naturligvis må stille med, er, om det her forslag set ud fra en medarbejdersynsvinkel i realiteten fører til bedre arbejdsmiljøvilkår eller dårligere.
Og der vil vi selvfølgelig ikke mindst bore i, hvad der lå i fru Charlotte Dyremoses bemærkning om, at der var sket en stor sejr for de borgerlige på det her område, fordi det her også er et led i at gøre op med det objektive arbejdsgiveransvar. Det skal ingen hemmelighed være, at vi mener, at det objektive arbejdsgiveransvar med de magtforhold, der i dag er på arbejdsmarkedet, er godt, rigtigt og fornuftigt.
Det er såmænd ikke, fordi jeg skal lægge op til nogen stor debat om det her i dag, men bare sige, at det vil vi i hvert fald også lade indgå i de spørgsmål, vi stiller i forbindelse med udvalgsarbejdet, og i vores endelige stillingtagen til lovforslaget.
Jeg synes også personligt selv, at det er et meget godt forslag, og som hr. Kim Mortensen sagde, er det jo et forslag, der tyde ligt er præget af, at arbejdsmarkedets parter på begge sider har været involveret, og at der er opnået en meget stor enighed om det.
Og det er jo det, der kommer til udtryk hos alle ordførerne.
Hr. Per Clausen stiller nogle relevante spørgsmål, som jeg er enig i bedst egner sig til udvalgsarbejdet.
Så er der endelig fru Tina Petersen, som sagde noget om en bestemt paragraf, § 28, stk. 4, om udenlandske myndigheder.
Der skal jeg bare præcisere, at vi med det her lovforslag har mulighed for at tage andre myndigheder fra udlandet ind og høre deres vurdering, men det er suverænt os, der bestemmer, det er der ingen tvivl om.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-10:
For os Konservative
er der slet ingen tvivl om, at det er utrolig vigtigt, at vi både forsker og udvikler inden for de vedvarende energiformer.
Det er væsentligt af hensyn til vores klima, af hensyn til vores forpligtelser internationalt, af hensyn til miljøet og selvfølgelig også af hensyn til, at vi jo på et eller andet tidspunkt kommer til at drøfte forsyningssikkerhed, ganske enkelt fordi vi ikke ved, hvor længe der er olie i Nordsøen.
Derfor lægger vi også utrolig stor vægt på, at der er betydelige midler til forskning og udvikling og også til demonstrationsprojekter inden for vedvarende energi.
Som ministeren også var inde på, har også den konservative partiformand lagt stor vægt på, at bl.a. midler fra Højteknologifonden også går til forskning inden for energiområdet, ligesom der med det seneste UMTS-forlig også er afsat midler til netop dette område.
Det er altså vigtigt, at vi investerer i fremtiden.
Det forslag, som vi her behandler, handler så konkret og specifikt om bølgekraft.
Fra konservativ side synes vi, det er utrolig vigtigt, at vi ikke lægger alle boldene i en kurv, at vi ikke står herinde på Folketingets talerstol og kloger os på, at lige nøjagtig det ene eller det andet er det rigtige eller det bedste.
Vi mener altså, det er vigtigt, at vi sikrer, at de midler, der er til rådighed, når det gælder forskning, udvikling og demonstration, er midler, der kan søges bredt af forskellige typer vedvarende energi.
Der er ingen tvivl om, at der er mange spændende bølgekraftprojekter i gang, men vi arbejder jo også med biobrændstoffer, vi arbejder med solenergi, og vi kender nok alle sammen til den rivende udvikling, der foregår i vindmølleindustrien, hvor stadig nye og bedre vindmøller udvikles.
Derfor lægger vi op til, at den indsats, der gøres fra politisk side, er generel.
F.eks. lægger vi også op til med »Energistrategi 2025«, at transportområdet inkluderes.
Der er altså en bred vifte af områder inden for hele det store område, der hedder vedvarende energi, som der skal fokuseres på i de kommende år, og vi mener ikke fra konservativ side, at det er hensigtsmæssigt, at det er os politikere, der foretager denne vurdering.
Der kommer til foråret en miljøteknologisk handlingsplan, og her er det jo nødvendigt at gøre netop nogle overvejelser om, hvad det er for styrkepositioner, vi har i Danmark, hvad det er, vi som danskere kan, hvor det er, vi er langt fremme, hvad det er, der ser ud til at kunne blive til noget.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at det er en vurdering, der foretages af eksperter, af dem, der har forstand på det, og at vi derfor ikke lægger os fast på, at det er lige præcis én form for teknologi, som vi fra Folketinget særligt støtter.
Med andre ord kan vi fra konservativ side ikke støtte forslaget.
Vi lægger i stedet op til, at den indsats, der gøres på området for vedvarende energi, er bred og generel, så der kan søges til flere forskellige projekter.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-10:
Jeg synes, der var utrolig mange fornuftige ting i det, som fru Charlotte Dyremose sagde.
Nu skal jeg ikke gentage hele debatten fra ordvekslingen med Venstres ordfører, men der var en ting, jeg bemærkede i det, fru Dyremose sagde, og det var det med transporten, hvor hun gjorde sig til talskvinde for, at vi selvfølgelig skal inkludere transporten i hele vores energiplanlægning og bestræbelser på at spare på energien.
Det hørte jeg sådan, at vi selvfølgelig også bør tage transporten med ind i den energihandlingsplan, som et bredt flertal af partierne her om ikke så frygtelig mange uger skal forhandle.
Jeg vil bare høre bekræftet, at det er De Konservatives synspunkt.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-10:
Det er sandelig det konservative synspunkt, at vi helt på EU-plan får taget transporten med, at vi også i de fremtidige CO2-målsætninger simpelt hen får taget transporten med.
Transporten er et utrolig stort og vigtigt område, og med oprettelsen af Transport- og Energiministeriet har vi jo nu i denne her regering skabt en enestående mulighed for netop at koble de to områder og dermed også få gjort en indsats på det område, som der jo også lægges op til i den energistrategi, ministeren har fremlagt.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-10:
Jamen jeg kunne ikke være mere enig med fru Charlotte Dyremose.
Fru Charlotte Dyremose bekræfter altså, at transport bør indgå i den danske energihandlingsplan eller -strategi, som vi i fællesskab skal forhandle her om ganske få uger, for ellers giver alt det andet jo ikke mening.
Hvis vi skal have EU-planer, planer for transportsektoren og planer for alt mulig andet, så skal vi selvfølgelig også have det med i vores energihandlingsplan, ellers virker det jo helt mærkeligt.
Det var bare lige det, jeg gerne ville have bekræftet, at i det, som vi skal sidde rundt om bordet og forhandle om få uger, skal transporten selvfølgelig med.
Ikke sandt?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-10:
Jeg undrer mig egentlig en lille smule over, at jeg får spørgsmålet, for jeg går ud fra, at hr. Martin Lidegaard også har læst »Energiplan 2025«, hvor der jo netop lægges op til, at vi på længere sigt er nødt til også at få transporten med i de overvejelser, vi gør os på energiområdet.
Per Clausen (EL), 2005-11-10:
Hr. Martin Lidegaard var tidligere inde på, at når vi tager forskningsdelen, så er der nok også noget gang i nogle ting, men det, som både forskere inden for det her område, og det, som de, der arbejder praktisk med det, siger, er, at det, der er brug for, netop er det næste led, som vi sætter i gang, altså fuldskalaforsøg, forsøg på at etablere et salg på markedet af den energi, der bliver produceret.
Så i hvert fald de mennesker, der forsker i det, og de mennesker, som arbejder med de her ting, er altså enige med os i, at det lige præcis er i den fase nu, hvor det er de ekstra tiltag, vi vil sætte i værk, der får gang i det her.
Jeg vil bare sige, at det er lidt afgørende for mig, om det, vi har, er sådan lidt diskussion om, hvordan de faktuelle forhold er, og om, hvordan vi skal prioritere, eller om det er en generel modvilje mod elementerne i vores forslag.
Jeg vælger faktisk at forstå Dansk Folkeparti positivt, nemlig at de godt vil snakke om de enkelte elementer, set i sammenhæng med en prioritering af den øvrige indsats og set i forhold til, hvor langt man er kommet.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-10:
Jeg skal blot invitere hr. Martin Lidegaard til et læsekursus, så kan vi læse lidt sammen.
Skal vi ikke bare være enige om, at det er vigtigt, at vi får lavet nogle målsætninger, og at vi også på sigt får sikret, at transporten kommer med på det her område, og så holde op med alle de der finurlige kommentarer om, hvad andre måtte mene?
Jeg vil tillade mig selv at stå for, hvad jeg og mit parti mener.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-10:
Det bekymrer mig lidt med det der »på sigt«, som fru Charlotte Dyremose hele tiden skal have med, for jeg mener sådan set, at hvis vi kigger på de forskellige energisektorer, så er transportsektoren det absolut eneste område, hvor der er en konstant stigende tendens, og derfor er der for mig ikke noget »på sigt«.
Der er heller ikke noget med at lave nogle energimålsætninger hverken på kort, mellemlang eller meget lang sigt, som er, om jeg så må sige, opadgående, og så på længere sigt skal blive nedadgående.
Udslippene fra transportsektoren bør også på kort sigt falde.
Det er f.eks. kørselsafgifter på tunge køretøjer for at nævne noget, man lavede i Tyskland.
Der er ingen grund til, at det her skal være på lang sigt, der er ingen grund til, at vores målsætninger skal være eksklusive transporten, og hvis det er det, der ligger i fru Charlotte Dyremoses tilsagn, så er jeg en glad mand i dag, men jeg vil nu gerne høre ministerens kommentarer til det.
Line Barfod (EL), 2005-11-10:
Hvis vi kunne starte med at blive enige om, at det var svaret for hjemmehjælperen at ansætte nogle flere hjemmehjælpere, så er vi jo nået utrolig langt.
Så kunne vi jo starte med at ansætte nogle flere hjemmehjælpere, nogle flere til at gøre rent, nogle flere i børnehaverne osv., mens vi kiggede lidt mere på, hvad vi skal gøre for mellemlederne i de private virksomheder.
Vi har masser af undersøgelser af årsagen til det høje sygefravær og den store nedslidning blandt de offentligt ansatte, og det er sådan set underordnet, om diagnosen, de går ned på, hedder stress, dårlig ryg eller andet.
Det er dokumenteret, at der er sammenhæng mellem, at man har alt for travlt, og at man bliver syg og nedslidt, og mange kan simpelt hen ikke nå det.
Når hr. Jakob Axel Nielsen siger, at for hjemmehjælpere kan det være en løsning at ansætte flere, vil jeg høre, om det betyder, at De Konservative nu vil være med til at anerkende, at for en række faggrupper inden for det offentlige er løsningen, at vi skal have ansat nogle flere, så den enkelte bliver i stand til at nå det arbejde, vedkommende skal inden for den arbejdstid, der er afsat.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-10:
Jamen fuldstændig ligesom jeg sagde i min ordførertale, vil jeg stå undrende over for denne undren.
Det er helt rigtigt, at vi fra konservativ side lægger vægt på, at vi også får transporten ind.
Jeg synes sådan set, at der er et vægtigt signal i det, at vi har sammenlagt Transport- og Energiministeriet.
Jeg synes også, der er et vægtigt signal i det, at det direkte står sort på hvidt i den energistrategi, som transport- og energiministeren også har fremlagt.
Tina Petersen (DF), 2005-11-10:
Der er på nuværende tidspunkt igangsat 50 projekter her i Danmark lige netop om det her, hvor man stadig væk, som jeg sagde i min ordførertale, træder de første skridt.
Det vil sige, at der mangler noget arbejde inden for de projekter her, der gør, at man måske vil sætte flere i gang, eller hvor man måske hellere vil bruge pengene på noget, man ved er nået så langt i en fase, at det gavner vores samfund ekstra meget.
Det er jo ikke, fordi projekterne ikke er her.
De er her, ca. 50 projekter er i gang her i Danmark, de får støtte, ja, jeg nævnte tre steder fra.
Så jeg må sige til hr. Per Clausen, at jeg synes, man er i gang.
B 22, som skal behandles her, er fremsat af Enhedslisten.
Forslaget omhandler igangsættelsen af et nyt bølgekraftprogram.
Forslaget lyder som en rigtig god idé, men på nuværende tidspunkt er der ca. 50 af disse projekter, som allerede er i gang, dog stadig væk på et begyndertrin, den såkaldte begynderfase.
Dermed er der tale om en ny teknologi, som stadig træder sine første, spæde barneskridt, både teknisk og økonomisk.
Nogle af de 50 projekter, der er sat i gang i dag inden for bølgekraften, bliver støttet af Energistyrelsen og Energinet.dk under programmet om udvikling af rene elproduktionsteknologier.
Dertil skal også siges, at der er banet vej for en betydelig EU-støtte til disse danske projekter.
Dansk Folkeparti finder, at der er andre områder, som bør prioriteres højere.
Som eksempel kan nævnes industriens vindmøller.
Netop her ved man, at der i dag er et kæmpe behov for det, man kalder demonstrationspladser, demopladser, på land nær kyst, hvor man kan afprøve denne nye type vindmøller.
Dette blot for at sige, at med en fremadrettet og fokuseret indsats og gerne med industrien som medspiller kan man forsøge at sikre, at Danmarks største eksportvare forbliver på dansk jord og dermed også, at danske arbejdspladser fastholdes, og at der kan komme flere til.
Dansk Folkeparti kan derfor ikke på nuværende tidspunkt støtte dette nye tiltag på bølgekraftområdet, og derfor støtter vi ikke forslaget.
Per Clausen (EL), 2005-11-10:
Jeg skal da takke ministeren for en venlig holdning til det at satse på vedvarende energi og også for en venlig holdning til bølgekraft.
Jeg vil så bare spørge ministeren, om det ikke er rigtigt, at der, når man nu vælger at have – hvad jeg vil kalde – det markedskonforme udgangspunkt, som regeringen har, så er en meget stor risiko for, at man ikke får investeret i de ting, som indeholder løsninger på længere sigt.
Man kan jo risikere, at de danske investeringer i bølgekraft, udvikling af bølgekraft og anvendelse af bølgekraft kommer for sent i forhold til andre lande, hvor man i f.eks. England og Portugal, bare for at nævne et par eksempler, jo allerede er meget mere offensive på det her område, end vi er i Danmark.
Og man kan konstatere, at nogle af de ting, der er kommet ud af det sidste bølgekraftprojekt, i dag videreføres i udlandet.
Der er også eksempler på områder, hvor vi er meget langt fremme i forhold til andre lande.
Jeg må fastholde, at jeg synes, at de tilskudsmuligheder, de støttemuligheder, der er, er ganske flotte, og de bliver jo udviklet betydeligt i den kommende tid, hvilket jeg nævnte i min tale.
Nu er der bare det problem, at de støttemuligheder, som ministeren opridser, hvilket ministeren jo også selv siger, er målrettet til andre vedvarende energi-projekter og for nogle af pengenes vedkommende også til helt andre ting.
Så er det ikke rigtigt forstået, at nogle løsninger på vores energiproblemer, som måske i form af at kunne anvendes på markedet ligger 15-20 år ud i fremtiden, risikerer aldrig at få støtte i Danmark af betydning, og at det faktisk fører til, at vi om 15-20 år, hvor bølgekraft måske er en meget stor ting i nogle lande, har forsømt at være med på den vogn og dermed snydt os selv for at få et også beskæftigelsesmæssigt eventyr i stil med det, som vindkraftindustrien har givet os?
Vi har jo ikke låst os fast på, at vi kun giver tilskud til den ene eller den anden eller den tredje slags forsøg eller typer af forsøg, så jeg synes, at vi med det oplæg, regeringen er kommet med, og som jeg har givet udtryk for her, har givet meget brede muligheder for, at man kan søge.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-10:
Jeg vil gerne takke ministeren for et ualmindelig klart indlæg, der på forbilledlig vis viser den grundlæggende modsigelse, der er i regeringens energipolitik.
Sagen er jo, at man på den ene side, hvad man vel ofte gør ved festlige lejligheder, og et beslutningsforslag fra Enhedslisten er jo en festlig lejlighed, hylder de nye energiteknologier.
Man hylder det, Danmark skal leve af i fremtiden, nemlig at være allerforrest med forskning, med udvikling, med nye teknologier og med kreativitet.
Det synes man er utrolig vigtigt og godt.
På den anden side siger man alligevel, at det, når det kommer til det der med energi, altså skal være noget, der ligesom passer ind i de der kvotekasser, vi har fået sat op, og de skyggepriser, vi regnede ud for 2 år siden, da oliepriserne i øvrigt var det halve af, hvad de er i dag, men lad det nu ligge.
Det er, som om der er en utrolig modsætning mellem, at man på den ene side gerne vil gøre sig til foregangsland, men på den anden side ikke sætter midlerne eller indsatserne af til tilnærmelsesvis at leve op til det.
Når det kommer til elafregningspriserne, når det kommer til indsatser, så holder man sig til de små, grå kasser for, hvad man regner med, der vil være af priser, skyggepriser og forskellige beregninger, i stedet for at have det politiske mod til at sige: Der skal også en lille smule offensiv satsning til, hvis man skal være forrest på markedet med nogle teknologier.
Jeg må så også sige, at jeg, når vi taler energi 2025, har sagt til hr. Lidegaard og alle andre ordførere, at det er min hensigt meget snart at invitere Folketingets energipolitiske ordførere til netop at diskutere 2025-redegørelsen, som vi har lagt frem.
Det er en ting, jeg glæder mig meget til.
Man kan selvfølgelig godt kalde det offensivt.
Langt de fleste af de forsknings- og udviklingsmidler, der ligger i dag, har vi jo fra oppositionens side kæmpet – dør til dør – for at få ind gennem forskellige forlig og indrømmelser.
Den Højteknologifond, som bliver hevet frem af regeringen også ved de festlige lejligheder, har jo indtil nu haft et yderst, yderst moderat afkast, fordi man ikke har kunnet finde nogen penge at fylde i den, så det er meget begrænset, hvad der kommer af midler derfra.
Derfor må jeg sige, at jeg sådan set ikke tvivler på de gode intentioner hos energiministeren, for det har de fleste ressortministre, men hvis vi kigger på, hvad der rent faktisk bliver sat af, hvor der bliver satset, og hvor der bliver forsket, så er det desværre utrolig lidt, og det, der er, er det, som oppositionen har fået tilkæmpet sig nøk for nøk, måned for måned, år for år.
Hvorfor skal det være så pokkers svært?
Jeg synes, det er flotte skridt, der tages hele tiden.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-11-10:
Enhedslisten foreslår, at der skal udarbejdes et nyt bølgekraftprogram, som skal støtte udvikling og afprøvning af modeller og opbygge en type center med Bølgekraftforeningen som udgangspunkt.
Desuden ønsker Enhedslisten, at der etableres prøvestationer på havet, hvor man kan afprøve bølgekraftmaskiner, og at der gives støtte til etablering og drift af bølgekraftanlæg i en overgangsperiode.
Endelig ønsker Enhedslisten en fast høj afregningspris i introduktionsperioden.
Det er et meget sympatisk forslag, hvis overordnede tankegang ligger på linje med regeringens intentioner om at støtte udviklingen af vedvarende energi, som vi har hørt det meget klart fra transport- og energiministeren for et øjeblik siden.
Men det er lidt for håndfaste forslag, Enhedslisten kommer med.
Samtidig er der allerede en række muligheder for at søge støtte til forskning og udvikling på bølgekraftområdet.
Som transport- og energiministeren nævnte, kan man jo søge støtte hos Energistyrelsen og Energinet.dk, som råder over 200 mio. kr. årligt.
Man kan også søge i Højteknologifonden.
Så man må egentlig undre sig over, at Enhedslisten fremsætter det her forslag, for det virker, som om Enhedslisten ikke helt har undersøgt, hvilke muligheder der er i forvejen, og så bare kommer med et beslutningsforslag.
Der er f.eks. allerede nu, som transport- og energiministeren nævnte, givet 10 mio. kr. i støtte til bølgekraft i 2005, og der er muligheder for mange flere millioner til det område.
Og så er der til et enkelt projekt givet 20 mio. kr., hvilket betyder, at der også er bevilget penge fra EU til området.
Så bølgekraft har fuldstændig samme muligheder som andre former for vedvarende energi for at få støtte til projekter.
Det betyder jo også, at det ville være noget underligt noget, hvis man gik ind og øremærkede nogle bestemte beløb til bølgekraft.
Det er ikke hensigtsmæssigt, idet det jo er sådan, at de projekter på den vedvarende energis område, som skal have støtte, helst skal være de bedste og de mest visionære.
Derfor kan vi ikke støtte, at man sætter nogle bestemte beløb af til det her område.
Jeg må samtidig sige med hensyn til punkt 4, nemlig støtte i forbindelse med elafregningsprisen, at vi synes, at vi først skal have bølgekraftteknologien ordentligt i gang, sådan at den kan virke og får en funktion, og så vi kan se, om det også er fremtiden.
Så jeg mener, det er for tidligt at gå ind i det her på den måde.
Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Det har positive elementer, men det er for tidligt at sætte så kraftigt ind med offentlig støtte på det niveau, som Enhedslisten ønsker.
Per Clausen (EL), 2005-11-10:
Det er jo ikke nogen hård kritik af forslaget, at vi er for tidligt ude, for det er nok rigtigt, at vi ganske ofte vil være tidligere ude end regeringen og Venstre, når det handler om vedvarende energi.
Sådan har det jo historisk været.
Hr. Eyvind Vesselbo sagde, at han mente, at de penge, der skulle gå til vedvarende energi, skulle gå til de mest visionære projekter.
Og der vil jeg bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han mener, at det mest visionære er det, som står umiddelbart over for at kunne klare sig på markedet, eller om ikke det mest visionære måske netop kunne være at tænke lidt mere langsigtet og sikre, at der kom gang i nogle løsninger, som er længere væk fra at kunne klare sig på markedsvilkår i dag, men som måske i det lange perspektiv har nogle langt større muligheder i sig.
Jeg vil bare sige i al stilfærdighed, at da vi begyndte at snakke om vindkraft i det her land, var der mange af hr. Vesselbos partifæller, som havde meget svært ved at se, at det nogen sinde skulle blive til noget.
Det er bare et enkelt spørgsmål.
Skal jeg forstå Dansk Folkepartis ordfører på den måde, at man ikke har noget imod de enkelte elementer i det her forslag, men at man siger, vistnok lidt i lighed med det, den socialdemokratiske ordfører sagde, at det må indgå i en større helhed og dermed naturligvis også i en prioritering af, hvad man i øvrigt skal gøre på området?