runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
Jo, men nu er det altså sådan, at det er regeringen, der med sit beslutningsforslag har ment, at det var en vigtig information for Folketinget at have en aktuel trusselsvurdering vedrørende Afghanistan
Sådan var det i hvert fald ved førstebehandlingen.
Det synes jeg er interessant, men det er så Det Radikale Venstres valg.
Jeg er sikker på, at kommer der en mulighed for at hjælpe Darfur, hvor der er en af de værste humanitære katastrofer i verden i øjeblikket, kommer der en mulighed for, at Danmark kan bidrage til at hjælpe i den katastrofesituation, så vil vi være fuldstændig enige med Det Radikale Venstre om det.
Det er noget, der formentlig skal ske til sommer, for så lang tid tager det åbenbart.
Derfor kan man sige, at det, vi i virkeligheden står og stemmer om i dag, er, om vi til sommer skal prioritere en humanitær indsats i Darfur eller en tvivlsom indsats i Afghanistan.
Vi er ikke i tvivl om, at Darfur vil være meget vigtigere og det vil være meget klogere at støtte det, men ved at gennemtrumfe en beslutning i dag har vi i virkeligheden udelukket os fra at deltage substantielt i en Darfuraktion til sommer.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-02:
For at forsøge at svare på det sidste spørgsmål først: Som følge af forsvarsforliget får vi flere soldater til rådighed hvert år i de kommende år.
Det er én ting.
Altså, der kommer løbende soldater, der kan sendes ud, og der er Afrika meget højt på vores prioritetsliste.
Dernæst har vi selv peget på tilbagetrækning fra Irak.
Det frigør også soldater, der med stor fordel kunne bruges ikke mindst på det afrikanske kontinent.
Det har vi lagt politikpapirer frem om åbent og offentligt, og det står klart, at det er vores prioritet.
Med hensyn til trusselsvurderingen: Vi er jo alle selvfølgelig optaget af at vide mest muligt, vide bedst mulig besked om, hvordan det reelle trusselsbillede er.
Jeg tror, det er meget svært, for at gå ind på hr. Frank Aaens tankegang, sådan som jeg forstår den, hvis man forestiller sig, at man på et givet tidspunkt skærer af og siger: Det er så trusselvurderingen i dag.
Problemet her, udfordringen her for os alle er jo netop, at det udvikler sig løbende, og derfor lægger vi vægt på den løbende orientering.
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
Bare igen med hensyn til trusselsvurderingen: Det indgår jo som en del af beslutningsforslaget, at der er en trusselsvurdering, og den er så beskrevet af Forsvarets Efterretningstjeneste, men der er jo ingen, der er i tvivl om, at den trusselsvurdering, der indgår i det her beslutningsforslag, er dybt forældet, at den ikke har noget med virkeligheden at gøre, at den ser helt anderledes ud, at dér, hvor der i dag står høj trussel, ville der, hvis man lavede en trusselsvurdering, der var aktuel, stå meget høj eller endnu mere – jeg kender ikke alle de gradbøjninger, Forsvarets Efterretningstjeneste har, når de skal vurdere en trusselssituation.
Der er jo ingen tvivl om, der vil være en helt anden sprogbrug, hvis vi fik en aktuel trusselsvurdering, og jeg kan ikke forstå, at Det Radikale Venstre ikke ønsker at have en helt aktuel trusselsvurdering inde på Folketingets bord, før man træffer så afgørende en beslutning som her.
Med hensyn til det med Darfur og Afrika: Det er rigtigt, at Det Radikale Venstre da tidligere har berørt, at vi også skulle styrke vores indsats i Afrika, men det er jo nyt.
Det er jo noget, der er sket i ugen siden førstebehandlingen, at man nu i FN's Sikkerhedsråd på anmodning af USA og England skal tage stilling til oprettelse af en FNstyrke, der kan tage ned til Darfur, nogenlunde samtidig med at vi ønsker at sende soldater til Afghanistan.
Jeg synes da også, det bør indgå i overvejelserne, om vi har kapacitet til at deltage i det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-02:
Som jeg ser det, er vi jo nødt til løbende at holde netop trusselsbilledet under overvågning, så jeg tror, det vil være meget svært, hvis man nu går ind på hr. Holger K. Nielsens tankegang, at sige: Jamen så får man på et eller andet tidspunkt en given trusselsvurdering, som er statisk og ligger fast en gang for alle.
Pointen her er vel netop, at vi er nødt til løbende at vurdere det her, løbende at få oplysninger om, hvordan trusselsbilledet ser ud, så det er selvfølgelig en proces, som vi skal være ekstremt opmærksomme på, netop fordi det her kan vise sig at være farefuldt og en meget, meget kompliceret opgave.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-02:
O.k., fint nok, men mener hr. Morten Helveg Petersen så ikke, det ville være rimeligt, at offentligheden og Folketinget fik at vide, om der foreligger en ny trusselsvurdering i forhold til, hvad vi fik at vide ved førstebehandlingen.
Vi fik en trusselsvurdering fra FE ved førstebehandlingen, og vi kan se, at der i den sidste uge er sket en voldsom optrapning i konflikten med den islamiske verden.
Det må vel give anledning til, at man laver en ny vurdering.
Ville det ikke være rimeligt, at Folketinget og offentligheden fik den nye vurdering og fik at vide, om der foreligger et nyt trusselsbillede i medfør af, at vi har haft den her konflikt?
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-02:
Vi ser da gerne, at det her er noget, der diskuteres så åbent og bredt og vidt som overhovedet muligt.
Det er jo ikke nær det.
Vi indgår da gerne i enhver diskussion, lige som vi gør det her i dag, så ja, vi er opmærksomme på, at det er en ny mission.
Den kan vise sig at være farlig, og derfor er vi nødt til at tage trusselsbilledet, trusselsvurderingerne meget alvorligt, og der lægger vi så vægt på, at Folketinget selvfølgelig bliver orienteret via Det Udenrigspolitiske Nævn, i fald der er noget, der ændrer sig, og selvfølgelig via de generelt løbende orienteringer om det.
Så det må helt klart være grundlaget for vores tilslutning også her i dag.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-02:
Jeg er helt med på, at hr. Morten Helveg Petersen under førstebehandlingen gav udtryk for, at der var tale om en farlig mission, men debatten i Holland har været helt, helt anderledes ud fra, at der er tale om en helt ny mission i forhold til, hvad man tidligere har været ude for i Afghanistan.
En mission, der betyder, at der bliver mange lighedspunkter mellem det her og det, vi har oplevet i Irak, og hvor Det Radikale Venstre nu vil have trukket tropperne ud, fordi man har fundet ud af, at vi er blevet en del af problemet i stedet for en del af løsningen.
Der har der jo ikke mindst på foranledning af Det Radikale Venstres søsterparti D66 i Holland været en masse eksperthøringer, en masse debat i parlamentet, en masse offentlig debat ud fra spørgsmålet, om det er den opgave, man skal ind i.
Skal vi ud i offensive, fredsskabende aktioner, hvor vi skal i direkte militære kamphandlinger med terrorgrupper, med Taleban?
Det er jo en helt, helt ny udvikling i Afghanistanmissionen, der bliver tale om her, og den principielle diskussion synes jeg slet ikke vi har haft her i Folketinget, bl.a. fordi det skulle presses igennem så hurtigt.
Det var fint nok, at vi fik en uge mere, men især i betragtning de nye trusler, der er kommet op, er det stadig væk helt uansvarligt efter min opfattelse.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-02-02:
Det Radikale Venstre stemmer også ja til beslutningsforslaget.
Vi lægger vægt på, at spørgsmålet om trusselsvurdering er noget, der behandles løbende, at regeringen på naturlig vis rådfører sig med Det Udenrigspolitiske Nævn, ifald der skulle være ændringer i forudsætningerne, og selvfølgelig også giver generelle og løbende orienteringer om, hvordan situationen er.
Det er altså også et vigtigt dokument at have med i baghovedet, når vi behandler forslaget her i dag.
Og lad mig så sige med hensyn til hr. Holger K. Nielsens bemærkninger: Jeg har ikke nogen ambitioner om at gentage min tale ved førstebehandlingen her, men det er altså lidt underligt at skulle høre på, at vi andre skulle have været specielt tavse i den her diskussion.
Jeg sagde under førstebehandlingen på Det Radikale Venstres vegne, at vi er klar over, at det her er en farlig opgave og en utrolig vanskelig mission i øvrigt.
Jeg sagde det klart og tydeligt, og derfor synes jeg, det er lidt underligt at skulle høre hr. Holger K. Nielsen sige i dag, at vi andre har været tavse, og at det ikke er en diskussion, som vi har villet røre ved eller noget i den retning.
Det forstår jeg altså ikke, og jeg synes heller ikke, at det er rimeligt i forlængelse af den debat, som vi havde under førstebehandlingen, og som vi delvis har i dag.
Vi lægger vægt på FN-grundlaget, FN-resolutionerne, som ligger klart og tydeligt til grund for det, vi gør her, og lad mig sige i forlængelse af, hvad hr. Frank Aaen spurgte til vedrørende NATO's rolle – jeg tror også, hr. Holger K. Nielsen var inde på det – at vi finder det positivt med den udvikling, der er i gang her, hvor NATO på den måde kan fungere som entreprenør, om man vil, for FN's Sikkerhedsråd.
Jeg skal ikke blande den diskussion ind i den, vi har her i øvrigt, men det er netop med henblik på også at støtte engagementet i Afrika, så dette er blot for at sige, at jeg faktisk synes, at vi fra Det Radikale Venstres side har forsøgt at adressere nogle af de ting, som netop hr. Frank Aaen og hr. Holger K. Nielsen gør opmærksom på her i dag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-02-02:
Hvis man kigger tilbage på, hvad der er foregået, siden vi havde første behandling af det her beslutningsforslag, så har udvalget jo haft en udsættelse af beslutningen her til anden behandling, men vi har også haft et utrolig stort arbejde med at gennemgå alle de svar, der har været, og alle de spørgsmål, der er blevet stillet om, hvorvidt man skulle støtte denne udvidelse af de danske styrker i den NATO-alliance, som opererer i Afghanistan.
Jeg synes da, det har været et fint og godt og gavnligt samarbejde, der har været om de ting, som skulle belyses, men det har ikke ændret ved substansen i, at det for Dansk Folkeparti er vigtigt, at vi bakker op om den her NATO-beslutning om netop at være med til at bidrage til en genopbygning af Afghanistan til gavn for civilbefolkningen og også være med til at hjælpe den siddende centralregering med at få kompetence ud i de ydre grene af det afghanske territorium.
Det betyder selvfølgelig også den sydlige del af Afghanistan, som jo er målet for denne udvidelse.
Den anden er jo, at Dansk Folkeparti også i sin tilslutning til det her har sagt, at vi synes, det er vigtigt, at vi hele tiden holder regeringen fast på løbende at undersøge hele billedet af, hvad det er, der foregår i Afghanistan, og hvordan det går med sikkerheden, sådan som Enhedslisten og SF spørger.
Har styrkerne den optimale uddannelse?
Har vi de korrekte befalinger med hensyn til, hvad man må gøre i opgavevaretagelsen?
Er de danske soldater og styrker klædt ordentligt på til opgaven?
Har de det rette udstyr med?
Alle de ting lader til at være på plads ifølge de svar, vi har fået, og det henholder vi os til.
Derfor kan Dansk Folkeparti fuldt ud tilslutte sig forslaget, og vi stemmer ja her ved anden behandling.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Amtet har jo den påstand, at hvis man kigger almindeligt på det, er det noget med aktiver og passiver, der følges ad.
Det er bemærkningen til det.
Men det kunne være, at der var sket en ændring, efter at vi har fået høringssvarene, og det var det, jeg spurgte om.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Det er meget fint, at man mener, der kan blive en besparelse.
Det vil vi alle sammen være glade for, men nu er der jo lidt diskussion om SIC's metoder.
Det, jeg godt kunne tænke mig at høre, er: Der skal jo stadig væk findes nogle penge uanset besparelse eller ej.
Vil man stille forslag til næste års finanslov om, at de penge skal på finansloven?
Hvordan har man tænkt sig det her?
Siden man stemmer imod det her og kommer med et helt konkret forslag, så vil jeg da godt høre, hvor de penge skal komme fra.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Det har været klokkeklart for amtet, og det fremgår af lov om Ørestaden, at såfremt man skal bygge en etape 3, så skal der penge på bordet, og at det ikke er sådan, at de får en masse aktiver med, hvis man kan sige det sådan.
Derfor vil jeg holde fast i, at uanset hvor meget amtet ønsker, at man skulle gøre det på anden vis, så er det altså ikke det, som ligger i lovforslaget, og det er heller ikke det, Venstre støtter.
Venstre støtter det lovforslag, der ligger her, inklusive at bodelingen foretages i forbindelse med kommunalreformens indførelse den 1. januar 2007.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-02:
Vi har været i Kina for ganske nylig.
Der hørte jeg hr. Eyvind Vesselbo komme med nogle fremragende taler.
Nu siger hr. Eyvind Vesselbo, at det, som den socialdemokratiske regering sørgede for, ikke betød noget, og at det ikke gav nogen fremdrift.
Vil hr. Eyvind Vesselbo bekræfte, at f.eks. Dansk Industri anerkender, at bl.a. det, som Socialdemokratiet har sat i gang, har gjort, at der er kommet en voldsomt stigende eksport af danske produkter med energielementer fra et meget lille beløb på 17 mia. kr. til 35 mia. kr., og at det er det, at man har turdet sætte mål, der gør, at vi har fået et eksporteventyr?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Nu er der mange myter i den politiske debat, og der er også den myte på energiområdet, at regeringen har skåret voldsomt ned på de penge, der blev brugt til energiforskning.
Når jeg siger »brugt til energiforskning«, er det jo, fordi en del penge faktisk blev afsat sådan mere som en politisk markering, men med hensyn til de penge, der blev brugt, mener jeg, at transport- og energiministeren sagde ganske klart, at der stort set ikke er nogen forskel på det beløb, der blev brugt under den tidligere regering, og det, som den nuværende regering bruger.
Ydermere blev det også sagt klart fra ministeren, at man, når Globaliseringsrådet kommer med deres rapport, så ikke kan udelukke, at der kommer nogle flere penge.
Og der er jo puljer rundtomkring f.eks. i Højteknologifonden, der er andre puljer, man kan søge til forskning i vedvarende energi, så jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man kan blive ved at sige, at der er færre penge til energiforskning på nuværende tidspunkt, end der var under den tidligere regering.
Så derfor: Lad os dræbe den myte nu og lade være med at snakke om det mere.
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Det er jo meget godt, at vi er enige om det.
Så er det bare ærgerligt, at hr. Eyvind Vesselbo sammen med De Konservative og Dansk Folkeparti støtter en politisk linje, der f.eks. handler om, at vi ingen energistrategi har.
I hvert fald indeholder den energistrategi ikke nogen konkrete initiativer, som skal tages.
Og så er det også ærgerligt, at det første, man gjorde, da man kom til magten efter SR-regeringen, var at skære ned på forskningen på energiområdet, for selv ministeren erkender jo nok, at bevillingerne til forskning i energi er mindre i dag, end de var under SR-regeringen.
Man skærer ned, man lægger ingen planer, og nu har man så nedsat et udvalg – et af de utallige udvalg, som regeringen har nedsat i løbet af det sidste års tid – som skal komme med et bud på, hvordan de her problemer skal løses.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Nu er jeg fuldstændig enig med hr. Per Clausen i, at vi skal have nedbragt vores olieforbrug, at vi skal have reduceret vores CO2-udslip.
Det er også derfor, at regeringen har lavet en »Energistrategi 2025«, en energispareplan, som størstedelen af Folketinget er med i og står bag; at vi allerede har en meget, meget stor procent vedvarende energi; og at vi har sat mange, mange millioner kroner af til forskning i det her område, så regeringen har jo fuld fart fremad på det her område, fordi man netop ved, at det drejer sig om at få reduceret olieforbruget, så man sikrer forsyningen af energi til Danmark, så jeg kan kun svare bekræftende på hr. Per Clausens spørgsmål.
På det punkt, i holdningen til reduktionen, ligger vi jo helt på linje med Enhedslisten.
Per Clausen (EL), 2006-02-02:
Det er jo lidt svært ud af debatten i dag at høre, at energipolitikken i Danmark fastlægges af et stort flertal i Folketinget i forlig, og at man sikkert vil se et forlig om kort tid igen, hvor alle partierne undtagen Enhedslisten indgår.
Så meget desto mere er der selvfølgelig anledning til at tale hårdt til hinanden inden.
Og hvis hr. Eyvind Vesselbo er enig i den målsætning, betyder det så ikke også, at der her og nu skal igangsættes nogle projekter, som sikrer, at vi får en omlægning af vores energiforbrug i transportsektoren?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Det er altid godt at være modig på andres bekostning, og det er netop det, der er sket op igennem 1990'erne, hvor Socialdemokratiet turde en hel masse, som kostede dansk erhvervsliv en masse penge.
Så er man rigtig modig.
Det, som vi godt tør, er at sætte nogle mål, når vi ved, hvad det er, vi gør.
Så vil jeg sige med hensyn til det sidste om den naturmæssige del af bioætanolen – den når jeg nok lige inden den røde lampe lyser – at der også er problemer, når man skal dyrke tingene mere, end man gør i øjeblikket.
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Som man kan høre, er der mange følelser i spil i energipolitikken, og det er jo rart.
Det er vi meget glade for.
Men det fører mig stadig væk også frem til at sige om hr. Eyvind Vesselbos indlæg: Det, der jo for alvor bliver svigtet ved den her politik – jeg har også nævnt det over for transportministeren, for vi havde en forespørgsel om det her i 2004 – i og med at man ikke tør noget som helst, men nu tør man trods alt 0,1 pct., er forsyningssikkerheden, som hr. Martin Lidegaard har redegjort for; og det gælder vel i sidste ende også de forskere og de erhvervsvirksomheder, der har stået med andengenerationsprodukter, stået med andengenerationsteknologien de sidste 2-3 år og bare ventet på, at den danske regering har turdet gøre noget.
Synes hr. Eyvind Vesselbo, at det, man er i gang med, er god erhvervspolitik og god forsyningssikkerhedspolitik, for det tror jeg ikke de synes, dem, der sidder med det lokalt?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Hr. Torben Hansen nævnte, at jeg havde sagt, at det var et helhjertet forsøg med 0,1 pct., og spørger så: Hvad er så et halvhjertet forsøg?
Ja, det må jo så være en halv procent
nå, ja, 0,05.
Det, der er problemet her, er, at vi står med nogle oplysninger om, at man kan reducere CO2-udslippet billigere ved at gøre det på andre måder end med bioætanol.
Vi har samtidig oplysninger fra Miljøministeriet, der siger, at det ikke nødvendigvis er miljømæssigt bedre på grund af partikler og NOx'er, og vi har også fra Skov- og Naturstyrelsen oplysninger om, at ...
Torben Hansen (S), 2006-02-02:
Jeg kunne forstå på hr. Eyvind Vesselbos tale, at 0,1 pct. var et helhjertet forsøg på at leve op til det her.
Hvis det er et helhjertet forsøg, vil jeg nødig se et halvhjertet forsøg.
Det må jo være et rundt nul.
Med hensyn til det med, at man skal kende konsekvenserne af et mål, gælder det også, når vi generelt snakker om energipolitik – vi snakkede nu om »Energistrategi 2025« – at Venstre heller ikke vil være med til at opstille nogle mål, nogle visioner for den samlede andel vedvarende energi i det danske energisystem eksempelvis i 2025; at man ikke vil være med til at opstille nogle mål og nogle visioner for, hvor meget der inden for trafikken skal komme fra biobrændsler i 2020?
Det må være yderst relevant at få svar på, om det simpelt hen betyder, at Venstre overhovedet ikke vil være med til at opstille nogle mål og nogle visioner overhovedet i den kommende energistrategi.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Jeg kan bekræfte, at vi har været i Kina sammen, og jeg er da glad for, at hr. Jens Christian Lund mener, at jeg holdt nogle gode taler, for der fortalte jeg jo lidt om regeringens energipolitik, og hvad vi har gjort for den vedvarende energi, og hvad vi har gjort for at få kontakt med Kina og måske eksportere noget af den knowhow og arbejdspladser og ting og sager til Kina på det her område.
Så det er jeg glad for at hr. Jens Christian Lund har observeret på vores tur til Kina.
Med hensyn til den miljøeksport eller den knowhow, vi har skaffet, og den indtægt, der er kommet til Danmark, kan jeg da bekræfte, at det er et stort beløb, og der er jo ingen, der siger, at alt det, Socialdemokratiet har gjort, er forkert.
Jeg vil kun bekræfte, at vi ikke vil være med til at sætte et mål på det her, medmindre vi kender de økonomiske, miljømæssige og naturmæssige konsekvenser af beslutningen.
Og så kan vi da godt stå her og diskutere, hvad der står i det her beslutningsforslag, men det, der står i beslutningsforslaget, er ikke mit udgangspunkt for at tage en beslutning.
Det er de mere reelle betragtninger, som bliver lavet i ministerierne, jeg tager udgangspunkt i.
Jo, det, der er problemet, er jo for det første, at man i det beslutningsforslag her beder om at få fastsat et konkret mål for år 2010.
Der er det, jeg siger, at vi jo må vide, hvad vi gør, inden vi fastsætter noget som helst mål.
Og der er vi uenige med SF.
Jeg er helt klar over, at det ikke er noget, SF regner med, at man skal gøre.
Det, der står i det beslutningsforslag, er jo ikke nødvendigvis en naturlov, for der ligger jo nogle beregninger i den klimastrategi, som regeringen har fremlagt, og som siger, at skal man indføre biobrændsel, så vil en afgiftsnedsættelse koste op mod 800 mio. kr. for netop det forslag, som SF kommer med.
Så derfor regnes der på, om der med den oliepris og den udvikling, der har været, siden klimastrategien blev fremlagt, er nogle ændrede vilkår, og derfor er det, jeg siger, at vi jo må kende de faktuelle økonomiske, miljømæssige og naturmæssige konsekvenser, inden vi fastlægger et krav.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-02-02:
Det står sådan set i forslaget, hvad det koster.
Det koster ingen afgiftslettelser.
Det koster 2 kr. inklusive moms pr. tankfuld benzin.
Det kræver ikke, at man omstiller de nuværende biler.
Er hr. Vesselbo enig i det?
Det forudsætter ikke, at det hele produceres i Danmark.
Hvis det skulle produceres i Danmark, ville det i øvrigt være på en mindre del af landbrugsarealet.
Vi går klart efter, at det er restprodukter, der er perspektivet i det her.
Hvad er det for nogle konsekvenser, hr. Vesselbo ikke kender?
Er det prisen?
Er det den miljømæssige omkostning?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-02-02:
Jeg vil godt sige, at jeg er fuldstændig enig med miljøministeren i, at vi skal overholde de aftaler, Danmark har indgået.
Det, jeg bare sagde, var, at vi ikke bruger samme procedure som den tidligere regering, nemlig at vi bare siger et eller andet tal og så binder os til det uden at kende de økonomiske og miljømæssige konsekvenser.
Og det gælder på alle områder, så det tror jeg ikke vi kan blive meget uenige om, jo, måske med De Radikale, men ikke i regeringen.
Og med hensyn til hvornår man vil forpligte sig til noget på det her område fra Venstres side: Det vil vi, når vi ved, hvad vi gør, og det er jo bare en gentagelse af det, jeg sagde før.
Vi vil gerne kende de økonomiske betingelser, de miljømæssige og de naturmæssige konsekvenser af at indføre det her.
Som jeg sagde i mit indlæg, er biobrændstoffer et muligt alternativ til olie.
Det kunne også komme ind under det, som hr. Martin Lidegaard selv har nævnt på et tidspunkt, nemlig forsyningssikkerheden.
Jeg mener også, at transportog energiministeren meget klart sagde, at der skal noget forskning til, så det her eventuelt kan blive en mulighed.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Jeg er lettere forundret over hr. Vesselbos indlæg.
Jeg troede, at den danske miljøminister kæmpede bravt og inderligt for at få nye bindende målsætninger efter 2012 i forbindelse med Kyotoprotokollen.
Det er da i hvert fald det, der har stået i aviserne, og det, som statsministeren har bekræftet.
Men jeg forstår nu, at det altså ikke er Venstres politik.
Det bekræfter jo kun en teori, jeg har haft længe om, at der er ret stor forskel på konservativ politik og Venstrepolitik.
Det her handler i og for sig ikke kun om CO2.
Det her handler om Danmarks afhængighed af olie, den olie, som støt og roligt bliver dyrere, altså vores afhængighed af de steder i verden, vi ikke har lyst til at være afhængige af.
Hvor lang tid skal der gå, før Venstre synes, at der skal gøres et eller andet på det område?