Ole Stavad (S), 2005-03-15:
Det her er jo på lange stræk et temmelig teknisk forslag, hvilket næsten kan høres, når man læser titlen »proceduremæssige spørgsmål«.
Derfor lyder det jo lidt tørt, og jeg tror, meget af substansen i det her lovforslag tjener sig bedst ved, at vi går grundigt ned i det i udvalgsarbejdet.
Men det er jo rigtigt, som det allerede har været fremme i spørgsmålene fra salen til Venstres ordfører, at der altså gemmer sig nogle personalemæssige problemstillinger bag det her, som vi også meget gerne vil bruge nogle kræfter på under udvalgsarbejdet.
Vi havde jo gerne set, at vi kunne give en større sikkerhed til medarbejderne.
Det er måske også et af de spørgsmål, som vi kan diskutere med ministeren i det videre forløb.
Vi har spillet konkret ud med, at vi mener, at vi sådan set kan bruge virksomhedsoverdragelsesloven, men så også lade den gælde i en periode – lad os så diskutere, hvor lang den skal være – efter at man er flyttet, altså efter den 1. januar 2007, så man får en større sikkerhed.
Vi synes, der bliver skabt usikkerhed, også hvis vi tager et af de tidligere lovforslag, vi har behandlet, L 68, hvor der står noget om sammenlægningsudvalgets forskellige opgaver i funktionsperioden, og hvor en af dem er, at man får mulighed for at ansætte og afskedige.
Det er altså, mens man er i det der vadested, og da er det, jeg spørger: Hvem er det så, man skal have mulighed for at afskedige?
Så er det jo endelig, i hvert fald for mig på det seneste – jeg ved ikke, om andre har beskæftiget sig med det i længere tid – kommet frem, at også her mener man, at der er et meget præcist beskrevet grundlovsproblem for tjenestemænd, i og med at man i den konstruktion, der ligger i det her, lige pludselig udvider meget voldsomt.
Eksempelvis går tjenestemænd, der har været ansat i en kommune, og som flytter over til staten, over til at få hele landet som ansættelsesområde.
Jeg har såmænd aldrig tænkt på § 73 i grundloven – ejendomsretsbestemmelsen – i den sammenhæng, men det er jo nok, fordi jeg ikke når at læse alle de publikationer, vi får i Folketinget.
For Folketinget udgav faktisk en udgave af grundloven med forord af vores tidligere formand, Ivar Hansen, fordi den jo ellers var skrevet på et så forældet dansk.
Hvis man læser i forklaringen på, hvad grundlovens § 73 dækker, så står der i den af Folketinget udgivne udgave: Ordet ejendom skal forstås i meget bred forstand.
Grundloven beskytter de rettigheder, som er grundlaget for folks økonomiske eksistens.
F.eks. beskytter § 73 et krav på løn og pension, man selv har sparet op.
Det er faktisk lige nøjagtig det, vi taler om her: Der er en beskyttelse af de rettigheder, man har på pensionssiden, så hvis man grundlæggende ændrer ansættelsesvilkårene, kan man ifølge Unmack Larsens redegørelse eller notat ikke fjerne retten til at sige: Jamen det vil jeg ikke acceptere.
Jeg håber, at regeringen vil respondere på det på en klog måde ved at optage forhandlinger med organisationerne.
Det er også en overvejelse værd, om vi skal tage det med ind i den opgave, som vi giver på forfatningssiden, og som jeg nævnte tidligere og tror og håber, vi bredt kan blive enige om i Folketinget.
For det er klart, at hvis regeringen løser det med organisationerne, så problemstillingen forsvinder, så er der jo ingen grund til at bruge kræfter på det.
Men der er altså nogle reelle problemstillinger her, som vi i hvert fald vil forfølge, og som jeg går ud fra der også vil være et flertal der er interesseret i at vi får en ordentlig afklaring på, så vi ved, hvad det er, vi står med, når vi skal stemme ved tredje behandling, og så vi ikke udsætter hinanden og os selv for at risikere at bryde den grundlov, vi alle sammen har skrevet under på at ville overholde.