runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Hr. Peter Skaarup var inde på noget meget grundlæggende om Dansk Folkepartis ulandspolitik og det, der foregår i Danmark.
Det er jo sådan, at vi har et princip, som vi diskuterer her i dag.
Vi bruger 1 pct. af vores velstand på udviklingsbistand og 99 pct. - 99 gange så meget - på os selv.
Det er et princip, som Dansk Folkeparti vil lave om på sammen med Venstre og De Konservative, så vi bruger endnu mere på os selv og mindre på de milliarder af mennesker, der faktisk lever i absolut fattigdom.
Jeg skal bare bede hr. Peter Skaarup bekræfte, at det er det, man vil få, hvis man stemmer på Dansk Folkeparti.
En anden ting er, at vi hører alle de fine, retoriske bemærkninger osv., når vi prøver at skære igennem.
Jeg skal høre, om hr. Peter Skaarup ikke er enig i, at udviklingsbistand er en vigtig forudsætning for at mindske antallet af flygtninge og mennesker, der er på flugt i verden i dag.
Det er jo klart, at hvis der er 1,2 milliarder mennesker, der lever under fattigdomsgrænsen, så er der mange, der flygter.
Derfor burde vi i virkeligheden sikre, at vi hjælper de mennesker, sådan at de ikke behøver at flygte og de kan skabe sig en tilværelse der, hvor de bor.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Jeg synes bare, man skal lægge mærke til, hvordan denne debat med Dansk Folkeparti udvikler sig.
Nu har man langt om længe og efter at have gjort sig stor pædagogisk umage fået hr. Peter Skaarup til at forstå, hvad sagen handler om i Ghana, og det var vel at mærke ikke mig, der startede med at snakke om Ghana.
Det var hr. Peter Skaarup selv, der nævnte det igen og igen i sin tale, og så kunne man jo forvente, at han havde sat sig ind i sagen.
Men når man så endelig får ham på rette spor, og han forstår, hvad der er galt, skifter han bare linje og siger, at så er det kritisabelt. Det er fuldstændig lige meget, hvad man siger.
Det er bare kritisabelt alt sammen, og det er jo altid sådan, når Venstre og Dansk Folkeparti taler om dansk ulandspolitik.
Alt bliver fortegnet og fordrejet, man finder hårene i suppen, man finder alt det, man kan kritisere, og så forsøger man i et uhelligt samarbejde med visse medier at puste det op til et forvrænget billede af helheden.
Hver gang, der er nogle elementer, der bliver kritiseret - og det er jo konstruktivt og vigtigt, at de bliver det - puster man det op, som om hele ulandsbistanden ikke virker, og at et projekt er gået totalt ned og ikke har haft nogen effekt.
Men det passer jo ikke.
Det er lyv fra ende til anden.
Jeg ved ikke, om det er Dansk Folkeparti og Venstre, der er i stand til at få f.eks. Jyllands-Posten til at skrive den slags fordrejede artikler, eller om det er Jyllands-Posten selv - det ville næsten være værre - som er i stand til at få deres ordførere til at løbe efter falske historier uden at sætte sig ind i sandheden.
Begge dele er lige slemt.
Margrete Auken (SF), 2001-04-26:
Det er faktisk meget uhyggeligt at opleve, at hr. Jens Hald Madsen er på niveau med hr. Peter Skaarup.
Det havde jeg ikke ventet, det vil jeg godt sige, det havde jeg faktisk ikke ventet.
Det går der ikke skår af nogen af os ved at gøre.
Først går han op og lyver, når han siger, at jeg skulle have sagt mere for nylig, end det er.
Det var den 7. marts
, så det er ikke så forfærdelig længe siden.
Derefter går han op og siger, at det var en kritik.
Nej, der blev påpeget nogle punkter i den. Men det, som hr. Jens Hald Madsen viser, er, at han ikke er et hammerslag bedre end det dér sådan vedvarende fupnummer, som hedder hr. Peter Skaarup. En hvilken som helst avisartikel, hvis der er et eller andet, kan få ham op at danse og få ham op og sige det sludder.
Hvis han var gået op nu og havde sagt: O.k., jeg dummede mig.
Jyllands-Posten har ikke sat sig ind i sagerne.
Jeg kom pompøst ud med noget; det behøvede han ikke at have sagt, han kunne bare sådan lidt mere stilfærdigt have sagt det.
Nu går han op, og så bærer han ved til det dér vitterlige vås fra hr. Peter Skaarup, som jo - og det ved vi fra alle debatter i den her sal, og for den sags skyld også ude i landet -
er helt skamløs, er helt skamløs.
Peter Skaarup (DF), 2001-04-26:
Til hr. Ebbe Kalnæs: Jeg tror ikke, vi bliver enige, for vi mener faktisk, at som folketingsmedlemmer valgt i Danmark har vi en forpligtelse til at sørge for, at det først og fremmest er danske statsborgere, der får gavn af de skattekroner, der bliver kradset ind, og så kan vi se, om der også er mulighed for at hjælpe andre lande med deres problemer. Fra Dansk Folkepartis side vil vi meget gerne være med
til at give bistand til nogle af de områder, der har problemer med fattigdom og sult.
Men det er en forudsætning, at de lande er inde på et ordentligt og rigtigt spor og ikke fører krig eller udøver terrorisme eller undertrykker menneskerettighederne, men af deres eget hjerte ønsker at komme ind på et ordentligt spor.
Så vil vi gerne være med til at hjælpe.
Det er det, vi siger.
Så siger hr. Jørn Jespersen, at det er slesk stemmefiskeri.
Det kunne jeg jo lige så godt sige om SF's holdning, hvor man gerne vil give ekstra ulandsbistand, mere ulandsbistand.
Jeg synes bare, det er svært at sige det, bare fordi et parti mener, at man skal give ulandsbistanden som en vis procentdel af BNI, så jeg tror, vi skal stoppe den diskussion, for jeg er enig med hr. Jørn Jespersen i, at den fører nok ikke til så meget.
Vi er bare ikke enige.
Med hensyn til de projekter, som er kritisable, må vi da i hvert fald kunne blive enige om, at det er kritisabelt, at Folketinget ikke får oplysninger om, at ulandsbistanden indirekte går til projekter, som ikke hænger sammen, bl.a. fordi lægerne i den sidste ende flygter især til USA; det er jo bare ét eksempel.
Hr. Jørn Jespersen synes, det er spændende at diskutere Ghana, og jeg kunne lige så godt tage et eksempel fra Sydafrika, som har været fremme i dagspressen i dag.
Vi giver millioner af kroner, men der kommer meget lidt ud af den indsats, der bliver givet, og meget få af de sorte ansatte får gavn af projekterne.
Jeg tror godt, vi kan være enige om, at der nogle gange er problemer med den danske ulandsbistand, og at vi skal tage højde for det i vores politik.
Jørn Jespersen (SF), 2001-04-26:
Dansk Folkeparti nævner igen og igen Ghana som et eksempel på, at her er der et fejlslagent projekt, og derfor kan man udmærket skære ned.
Problemet er bare, at Dansk Folkeparti ikke har gjort sig den ulejlighed at sætte sig ind i problemstillingen. Danmark yder ikke bistand til uddannelse af læger i Ghana.
Danmark har et generelt sundhedssektorprogram, hvor vi opretter sundhedsklinikker i landområderne, giver støtte til vaccinationsprogrammer og sætter ind over for sundhedsproblemer, sygdomme hos små børn, uønsket graviditet hos kvinder osv.
Det, som Rigsrevisionen har kritiseret vedrørende Ghana, er, at de bevilgende myndigheder i Danmark ikke har fået at vide, at det kunne være et besværligt element i vores sundhedssektorprogram, at mange ghanesiske læger flytter til udlandet, fordi der ikke er håb om en fremtid i Ghana, så det har man fuldstændig misforstået fra Dansk Folkepartis side.
Rigsrevisionens konklusion er i øvrigt samlet set - og jeg citerer ordret: »Forudsætningerne for at yde sektorprogrambistand til sundhedssektoren i Ghana er opfyldt.«
Jeg vil ikke gå ind i en meget lang debat med Dansk
Folkeparti
den populistiske linje, som partiet anlægger i sin måde at føre politik på med slesk stemmefiskeri ved enhver lejlighed, og hele dets menneskesyn ligger mig så fjernt, at jeg i og for sig ikke ser nogen grund til en særlig dialog.
Danmark giver ikke bistand til uddannelse af læger i Ghana, og det, Rigsrevisionen har kritiseret, er ikke noget som helst af vores sektorprogram på sundhedsområdet.
Men det har ikke noget ned vores program at gøre; det er bare en forudsætning.
Men kan altid diskutere, om den oplysning skulle have været givet, men det har intet med vores indsats at gøre.
Med hensyn til den generelle diskussion om ulandshjælpen bliver der hele tiden sagt, at der er masser af ting, vi godt kan skære væk, for de virker ikke.
Jamen det er jo ikke sådan, at man på forhånd ved, hvad der er effektivt og ikke er effektivt, og det er problemet. Det nyeste studium, der er lavet, viser, at generelt virker vores bistand, og vi gør hele tiden en fortløbende indsats for, at den skal virke bedre og bedre.
Men der er nogle partier, der bare vil skære ned.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Først vil jeg gerne lige sige, at når man drøfter et område, hvor et velfærdsland som Danmark bruger 1 pct. af sit nationalprodukt til dette formål, fordi der er sult, nød og elendighed i verden, som man ikke har fået styr på, og gør det til en diskussion om, hvorvidt vi kan få resten - altså alt ud over den ene procent af det danske statsbudget - til at hænge sammen i vores egen fordelingspolitik, er det en elendig situation, en elendig sammenligning og en elendig diskussion.
Jeg synes, den er uværdig på alle måder.
Derudover vil jeg gerne spørge: Kan vi ikke blive enige om, at man godt kan fastholde kvantiteten og samtidig øge kvaliteten?
Man behøver da ikke hele tiden at bruge det argument med, at det ikke er kvantitet, vi taler om, men kvalitet.
Kan vi ikke fastholde kvantiteten, i denne sammenhæng 1 pct.?
Kan vi ikke blive enige om, at det faktisk er muligt, og at det er lidt elendigt, hvis vi i en velfærdsstat som vores skal til at diskutere, om den skal fordeles til noget andet?
Og er hr. Peter Skaarup ikke enig i, at den største indsats i dansk ulandsbistand gennem mange år har været at sætte nogle mål op?
Peter Skaarup (DF), 2001-04-26:
Vi kommer vidt omkring med disse spørgsmål, må jeg sige.
Til fru Annie Lunde Hansen: Jamen det er jo fuldstændig rigtigt, at der åbenbart er nogle problemer med, at kommunerne ikke vil bruge de penge, der gives til hjemløseområdet; det har fru Annie Lunde Hansen ret i.
Men man må også sige, at regeringen har været for dårlig til at holde kommunerne i ørerne, for det er i den sidste ende regeringens ansvar at gøre det og sørge for, at man ikke bare lægger nogle puljer ud, som ikke bliver brugt.
Det kan vi ikke se nogen problemer i.
Så siger hr. Jørn Jespersen, at vi har et problem, fordi de oplysninger, vi giver, ikke er korrekte.
Det mener jeg ikke er rigtigt.
Jeg mener helt klart, at rapporten siger, at efter at Danmark bl.a. har været med i dette sundhedssektorprogram, er slutsituationen, at de læger, som heldigvis er blevet uddannet, søger mod udlandet for 80 pct.s vedkommende, og at det derfor er et problem, at vi er medvirkende til det med vores bistand.
Fru Inger Marie Bruun-Vierø spørger om bistandspolitikken fremover: Vi går, som jeg har nævnt, ind for, at ulandsbistanden skal fortsætte.
Den skal ikke skæres væk, men vi mener, man godt kan reducere den noget, fordi Danmark som sagt har verdensrekord i ulandsbistand, og vi har nogle store problemer her i landet, som jeg mener at vi skal tage os af.
Vi går som sagt ind for, at der skal være en vis ulandsbistand, og niveauet for den må jo afhænge af, hvad der kan blive flertal for i Folketinget.
Vi synes, det lyder
meget fornuftigt med en reduktion på ca. 25 pct., fulgt op af en meget, meget klar prioritering i ulandsbistanden fremover, så den ikke går til lande, der eksempelvis fører krig.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-04-26:
Det, der bringer mig herop for en kort bemærkning, er udtalelsen om, at så kunne man jo bruge de penge til de danske hjemløse.
Jeg vil gerne fortælle hr. Peter Skaarup, at der er bevilget et meget stort antal millioner kroner til at bedre de hjemløses situation.
Men det nytter jo ikke noget, at vi herinde bevilger pengene, hvis kommunerne ikke vil bruge dem, fordi de ikke ønsker at have den slags klientel hos sig, og jeg vil meget gerne henstille til hr. Skaarup om ikke ligesom at køre de hjemløse frem på karrusellen her i sin tale.
Jeg synes, det lyder hult.
Så vil jeg også gerne sige, at det kunne jo godt være, at man, når man sidder i Københavns Borgerrepræsentation, kunne bruge nogle af alle de millioner til at hjælpe de hjemløse, så lad være med at blande dem ind i denne debat.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-26:
Hr. Peter Skaarup siger, at der også er velfærdsproblemer herhjemme, og det anerkender vi da.
Men så vil jeg spørge hr. Peter Skaarup, om ikke afhjælpning af fattigdomsproblemer og sikring af mindre ulighed på verdensplan også er en forudsætning for fortsat dansk velfærd og stabilitet.
Og punkt 2: Er Dansk Folkeparti ikke enig i, at så er vi nødt til fortsat at have en høj bistandsramme, hvis vi skal sikre dansk velfærd og stabilitet?
Jacob Buksti (S), 2001-04-27:
Nej, det mener ministeren ikke.
Ministeren mener, at selve bompengesystemet er uhensigtsmæssigt.
Det er ikke noget, som i sig selv fører til en begrænsning af trafikken, det er ikke noget, som i sig selv fører til en begrænsning af CO2.
Det er et rent fiskalt instrument, som alene har til hensigt at skaffe penge til finansiering af investeringer.
Derfor er vi imod.
Jeg kunne i øvrigt godt tænke mig at spørge hr. Søren Kolstrup, hvis det er muligt at gøre det, hvordan og hvorledes hr. Søren Kolstrup forestiller sig, at man kan have et variabelt kørselsafgiftssystem og et bompengesystem samtidig, om ikke der er bare en lille smule ansats til, at det her er på kanten af at være i overensstemmelse med den finanslovaftale, vi har.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Ministerens første argument mod det her forslag var, at der ikke er politisk vilje i København og Århus til at gennemføre det her.
Javel, men indebærer det så, at ministeren kunne acceptere en tankegang, der hedder, at der skal være mulighed for, at et eventuelt politisk flertal i de to nævnte byer om muligt kan indføre bompenge?
Jacob Buksti (S), 2001-04-27:
Jeg skal bare konstatere, at hr. Arne Melchiors klarsyn aldrig fornægter sig.
Det er klart, at formålet selvfølgelig er at undersøge, og der kan et resultat altså også være, at det ikke kan lade sig gøre.
Men sigtet er at skabe et beslutningsgrundlag, som gør det muligt at tage stilling til, hvorvidt der kan indføres et variabelt kørselsafgiftssystem.
Og man havde jo ikke sat det i gang, hvis man syntes, at det var et tåbeligt system overhovedet at overveje.
Arne Melchior (CD), 2001-04-27:
Ministeren kom til at sige - jeg tror og håber, at det var en fortalelse - at han havde igangsat et arbejde over 3 år til indførelse af afgifter for kørsel på visse tidspunkter på visse steder.
Jeg går ud fra og mener at kunne huske teksten sådan, at det er til eventuel indførelse af noget sådant.
Man har vel ikke en 3-årig undersøgelse med en mængde dygtige mennesker for at kende facit på forhånd.
Og der er jo også mange integritetsmæssige og tekniske problemer i denne sammenhæng, så jeg går ud fra, jeg har ret, når jeg mener, at ministeren mener til mulig eller eventuel indførelse af en sådan afgift.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-27:
Det er jo ikke til at finde et ansvarligt argument imod det forslag her, og derfor vil jeg også støtte det.
Jeg bliver først nu opmærksom på, at der er noget andet på vej fra regeringen, men det får mig ikke til at lade være med at sige, at jeg støtter det her.
Det sker der sandsynligvis heller ikke noget ved, for det vinder ikke flertal.
Jeg synes, at det er et meget ansvarligt forslag.
Jeg tror bare derimod ikke på, at det hjælper ret meget.
Det var vist fru Margrete Auken, der sagde, at vi får fjernet nogle af de allerværste ulykker, men det tror jeg ikke, for der er nogle mennesker, der kører fuldstændig tosset.
Jeg har været frygtelig ked af, at vi har haft en to-tre ulykker inden for et par måneder i Nordjylland, to af dem på den samme motorvejsstrækning, hvor unge mennesker har kørt racerløb på motorvejen og er kommet galt af sted og kommet af med livet.
Ud over det dybt tragiske i det, og det er dybt tragisk, så tænkte jeg ved mig: Dem får vi smidt i hovedet af fru Margrete Auken fra Folketingets talerstol, for de indgår i statistikken, dem kan man ikke pille ud af statistikken
over, hvor mange dødsfald der sker på motorvejene
Men det har ikke noget som helst med almindelige menneskers overtrædelser af farten at gøre, hvilket jeg ikke kan forsvare.
Det er bare det, at der er en lidt blåøjet opfattelse
af, hvad man kan opnå ved at lave begrænsninger, for de der tossede unge mennesker, som drikker sig fulde fredag aften og lørdag aften og så har biler til rådighed, læser jo ikke loven, de kender intet til den, og de handler ikke efter den. Ulykker vil altid ske, uanset hvilke regler vi har, men som sagt støtter jeg det her lovforslag, for jeg synes, at det er dybt ansvarligt.
Det er ikke til at finde ét fornuftigt argument imod det.
Jeg tror bare ikke, at det hjælper ret meget.
Arne Melchior (CD), 2001-04-27:
Jeg synes nu nok, at hr. Kolstrup skulle lade mig ryge mine gode cigarer i fred uden at blande dem ind i færdselsfarten. I øvrigt citerer han mig forkert, og det er der slet ingen grund til, for jeg har jo sagt så meget om trafiksikkerhed gennem årene, at hvis han endelig vil citere mig, så skulle det være rigtigt.
med hensyn til færdselssikkerhed.
Vi skal gøre os klogt og fornuftigt umage, men vist er der da midler, vi skal sky.
Det gælder ikke absolut det her foreliggende forslag, som jeg har sagt meget pænt om.
Her er jeg enig med en række andre ordførere.
Jeg kvitterer for hr. Kaj Ikasts udsagn om, at det, han vendte sig imod, var den almindelige brede jagt på bilister, og den har vi jo hørt nogle eksempler på også her i dag i de tidligere debatter om trafik.
Her drejer det sig som sagt om liv og førlighed, og så kan jeg altså ikke få gåsehud - bortset fra at jeg tror, hr. Ikasts bødestørrelser er langt overdrevne - over, at det skal være dyrt.
Det er i forvejen dyrt at køre bil, også for dyrt, og det er vi enige om, men det skal være virkelig dyrt at forsynde sig, at ødelægge andre mennesker, dræbe andre mennesker.
Når man gør sig skyldig i grove lovovertrædelser, skal der selvfølgelig betales eller straffes i øvrigt.
Så må jeg sige til fru Auken, at de 40 dræbte, hun nævner, siger intet i denne sammenhæng, for vi ved jo ikke, om det er på grund af fart, at disse 40, som blev nævnt - eller også har jeg hørt fru Auken forkert - blev dræbt, men hvis det er på grund af fart, er det altså et eksempel på, hvor galt det kan gå, når man kører for hurtigt.
Men det har jeg jo allerede sagt i min egen tale, så det var ikke noget spørgsmål til mig.
Jeg forstod også nærmest fru Aukens korte bemærkning som en bemærkning til en af de andre korte bemærkninger end en egentlig kort bemærkning til min ordførertale.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-27:
Ja, og det skal blive meget kort.
Fart dræber; det er der ingen tvivl om.
Når vi alligevel ikke kan støtte forslaget, skyldes det, at vi mener, at klippekortordningen vil være en bedre metode, og vi vil derfor arbejde hen mod denne løsning på problemerne. Jeg tror virkelig, at der er noget pædagogik i den klippekortordning.
Jeg har set den i USA, hvor man skilter med, at gør du sådan og sådan, så får du et eller to klip osv.
Og jeg synes faktisk, at folk har en bedre trafikkultur i USA, end de har her i Danmark.
Så jeg tror, at det er vejen frem.
Margrete Auken (SF), 2001-04-27:
Jeg skal gøre det kort, og jeg behøver såmænd ikke at få noget svar til uddybning af det.
En af grundene til at vi ved så god besked om sammenhængen mellem hastigheder og ulykker, er jo det storskalaforsøg, der er lavet mange steder.
Det, vi har kunnet følge inden for de sidste par år,
er, at samtidig med at de gennemsnitlige hastigheder på motorvejene er steget, det er de nemlig, kan vi også fuldstændig, som vi plejer, se, hvordan ulykkestallet er steget.
Jeg tror, at man regner med, at hvis gennemsnitshastigheden stiger med en faktor 2, så stiger ulykkerne med materialskade med en faktor 4, ulykker med personskade med en faktor 6 og ulykker med drab med faktor 8.
Samtidig med at de gennemsnitlige hastigheder er steget, er der det der ulykkestal, som burde være utænkeligt, men folk kan jo ikke nå at stoppe.
Hvis der er en bil, der går i stykker, så kan man ikke nå at stoppe på grund af den meget høje hastighed.
Det er morsomt, at vi kan stå her i diskussionen om, hvor meget det koster og være i tvivl.
Det er på veje, hvor der slet ikke burde være nogen dræbte.
40 dræbte er faktisk et meget, meget højt tal.
Tænk, hvis det var ved anden gadevold, at der var blevet slået 40 mennesker ihjel på 1 år!
Jeg tror, at der var en af dem, der sagde, at vi havde levet godt med det.
Der er altså nogle, der har tabt livet - ret mange endda - ved det her.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-27:
Jeg vil spørge fru Gitte Lillelund Bech, om hun er klar over, at når man indførte ordningen i Oslo, var det, fordi man ikke kunne finansiere nogle nødvendige trafikinvesteringer, og fordi byen var ved at forgå i individuel trafik.
Hele formålet var at få nogle trafikinvesteringer, der kunne afvikle den individuelle trafik mere hensigtsmæssigt, og det viser sig, at bilisterne er utrolig tilfredse, for formålet blev, som man havde beskrevet det.
Så vil jeg spørge, om fru Gitte Lillelund Bech kan pege på andre finansieringskilder, hvis det er, at Københavns Kommune skal have en tilsvarende kraftig indsprøjtning.
Lis Greibe (S), 2001-04-27:
Hr. Søren Kolstrup lagde mærke til, hvad den socialdemokratiske ordfører sagde, men åbenbart ikke nok, for jeg sagde, at der som et minimum bør foreligge et lokalt ønske og sagde dermed, at det da må være det første udspil, inden vi overhovedet overvejer, om det teoretisk, teknisk og på anden vis kunne være en løsningsmulighed.
Så efterlyser hr. Søren Kolstrup, hvad der kan være af andre tiltag.
Det er jeg kun glad for, for jeg kan da gerne opremse mange ting, som vi synes, der er blevet arbejdet med, og som der kan arbejdes videre med: Udbygning af cykelstier, forbedring af cyklisternes tryghed i trafikken, kampagner som f.eks. den, der kører nu om at cykle på arbejde, skatteforhold for cykler i forbindelse med arbejdet, cykelparkering bl.a. ved S-tog- og metrostationer, bycykler, cykelkombinationer ved den kollektive trafik - jeg tror, man kunne prøve at spørge de unge, hvad det egentlig betyder for dem, at man kan tage cyklerne med toget - parkér og rejs, store og gode parkeringspladser ved de ydre S-togstationer, bremsning af bilernes fremkommelighed med røde trafiklysbølger, mindre attraktiv bilparkering osv.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-27:
Hr. Arne Melchior har i dag som tidligere en meget høj cigarføring, når det drejer sig om trafiksikkerhed.
Normalt siger hr. Arne Melchior - det mener jeg også han gjorde i dag - at der næsten ikke er noget middel, som vi skal sky, når det drejer sig om trafiksikkerhed.
Jeg har hørt det fra den her talerstol, og på det punkt, i trafiksikkerhedsspørgsmål, er jeg utrolig enig med hr. Arne Melchior, og det glæder mig, at vi trods alt her kan møde hinanden i disse diskussioner.
Normalt møder jeg den hr. Arne Melchior, der siger, at vi skal tage så mange midler i anvendelse som vel muligt, der er relevante, når det drejer sig om trafiksikkerhed.
Og det er på den baggrund, at jeg skal spørge hr. Arne Melchior, om han ikke kan opfatte det som et prøvekørekort, som et klippekort, og det her forslag som supplerende initiativer.