runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-05-23:
Det er jo det, der er givet udtryk for i forslaget.
Fru Birthe Rønn Hornbech kommer så med en afvisning af det forslag, men vil gerne give udtryk for en positiv tilgang til at forskyde parallelt, så man altså ikke har en folkepensionsalder, der også gælder for MF’er og ministre, men at man, hvis man hæver den med 2 år, så også i givet fald hæver vores med 2 år.
Det, der så er mit spørgsmål, er, at hvis en aftale om velfærdsjusteringer ender med det resultat, at man hæver alderen med 2 eller måske med 3 år, som regeringen jo gerne vil, er fru Birthe Rønn Hornbechs parti så indstillet på, at man også i aftalen om velfærdsjusteringer indskriver lige præcis det her punkt, at så gør man det også efterfølgende for folketingsmedlemmer eller ministre?
Eller er det bare noget, der siges, uden at man vil føle sig forpligtet ved forhandlingsbordet?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-23:
Som jeg meget klart sagde, er vi meget åbne over for at se på de her principper og pejlemærker, men det er altså også værd at understrege, at folketingsmedlemmer og ministre ikke har almindelige arbejdsforhold.
Det siger jeg, fordi sådan er det, og det er det, vi har sagt hver eneste gang, vi har diskuteret de her ting: Vi må se det i sammenhæng med hele livslønnen og arbejdsforholdene, men vi er bestemt ikke uenige i de pejlemærker, som forslagsstillerne sætter op, og det er nogle, vi meget gerne vil diskutere.
Vi ønsker ikke, at vi skal have spe cielle privilegier, og vi ønsker slet ikke, at det skal opfattes på den måde.
Men der kan altså være ting, det skal ses i en sammenhæng med.
Det har vi jo diskuteret masser af gange herinde.
Der er jo nogle arbejdsforhold, der er anderledes.
Så at vi kan indgå en aftale om både velfærdsforhandlinger og de her ting vil jeg da ikke afvise på nuværende tidspunkt, men jeg vil da heller ikke binde mig, når jeg ikke aner, hvor tingene ender.
Men jeg ved jo, hr. Thulesen Dahl heller ikke er tilhænger af lovsjusk, og derfor kan hr. Thulesen Dahl vel også give tilsagn om, at det her ikke er noget, der skal jaskes igennem inden sommerferien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-05-23:
Nu fik fru Birthe Rønn Hornbech vist talt sig varm.
Altså, et væld af forbehold, nu gik det ellers sådan lige lidt positivt, ikke?
Nu handler det om, at vi skal kigge på livslønnen, nu handler det om, at vi jo ikke vil afvise, men vi skal jo også undgå lovsjusk.
Altså helt ærligt, vi sidder i nogle forhandlinger, der varer nogle uger – går vi ud fra – endnu, og så tror vi på, at vi lige kan tage ansvaret for ændrede pensionsvilkår for hele befolkningen, folkepensionsalder, efterlønsvilkår, men i forbindelse med de meget, meget snørklede, indviklede regler for folketingsmedlemmer og for ministre, uha, der skal vi altså passe på lovsjusk.
Jeg forsøgte mig med en lille åbning til fru Birthe Rønn Hornbech, ved at jeg spurgte: Når nu regeringen jo skriver noget i sit eget oplæg, vi forhandler på baggrund af vedrørende tjenestemandsansatte, og man henviser til tjenestemandsansatte, kan vi så ikke også i en aftale om velfærdsjusteringer, hvis vi laver om på efterløn og på folkepension, skrive ind i den aftale, at vi også vil have ændringer for folketingsmedlemmer og ministre, så langt vi nu kan komme, nemlig at vi som det mindste – det er ikke optimalt for os at se – parallelforskyder, sådan at hvis vi hæver en pensionsalder, så udskyder vi også det tidspunkt, folketingsmedlemmer og ministre kan få pension på?
Line Barfod (EL), 2006-05-23:
Jeg skal bare være sikker på, om jeg har forstået hr. Kristian Thulesen Dahl korrekt: Vil Dansk Folkeparti under forhandlingerne om velfærdsforringelser arbejde for, at pensionsalderen skal hæves til 67 år, og at efterlønsalderen også skal hæves?
Er det korrekt forstået?
Line Barfod (EL), 2006-05-23:
Det er jo lidt overraskende efter de udmeldinger, der har været på det seneste fra Dansk Folkeparti, så at se det her forslag, men jeg kan jo ikke tage det som udtryk for andet, end at Dansk Folkeparti rent faktisk støtter de velfærdsforringelser, som regeringen har lagt op til, at de udmeldinger, man er kommet med i offentligheden om efterlønnen, ikke har noget som helst hold i den reelle opfattelse hos Dansk Folkeparti, men at Dansk Folkeparti rent faktisk ønsker at forringe både efterløn og pension og at hæve tilbagetrækningsalderen, hæve den alder, hvor folk får ret til at få en ydelse, efter at de har været nedslidt på arbejdsmarkedet igennem flere år.
Det er jo rart at få så klar en udmelding, som der ligger i det her lovforslag fra Dansk Folkeparti om, at man rent faktisk støtter regeringens velfærdsforringelser, og vi må jo så håbe, at det kommer ud i en større offentlighed, at de udmeldinger, der ellers har været fra Dansk Folkeparti, ikke har noget med deres reelle holdninger at gøre.
Enhedslisten har jo flere gange fremsat forslag om, at ministre og folketingsmedlemmer ikke skal have så vanvittig bedre vilkår end andre mennesker i samfundet.
Bl.a. har vi flere gange fremsat forslag om, at lønnen burde sættes ned for både ministre og folketingsmedlemmer, og derfor synes vi selvfølgelig også, at pensionsalderen bør følge den almindelige pensionsalder, som er fastsat for andre i samfundet.
Men vi er klart imod de velfærdsforringelser, som regeringen lægger op til – i modstrid med Dansk Folkeparti, der åbenbart støtter dem – og derfor vil vi stille et ændringsforslag til forsla get, hvis Dansk Folkeparti ønsker at gå videre med det.
Vi vil foreslå, at pensionsalderen bliver 65 år og ikke 67 år, for vi ønsker ikke at forringe forholdene, sådan som regeringen og Dansk Folkeparti altså ønsker det.
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-23:
Vi er sådan set enige med Dansk Folkeparti i, at der er en vis rå logik i, at hvis man gennemfører nogle ændringer for befolkningen generelt, så skal man også gennemføre nogle ændringer for folketingsmedlemmer, og vi vil derfor, når vi diskuterer velfærdsforhandlingerne, også synes, at det er rimeligt, at der kan indgå nogle aftaler for så vel tjenestemænd som for folketingsmedlemmer, og så må det afhænge af velfærdsforhandlingernes forløb på det her område, hvad facit bliver.
Line Barfod (EL), 2006-05-23:
Det synes jeg ikke var noget særlig klart svar.
Betyder det, at Dansk Folkeparti støtter, at man hæver pensionsalderen til 67 år og efterlønsalderen til 63 år, og at man vil støtte det under forhandlingerne med regeringen om velfærdsforringelser, uanset hvad Socialdemokraterne måtte ende med?
Er Dansk Folkepartis holdning, at man vil støtte en forhøjelse af pensionsalderen og efterlønsalderen?
Er det det, man vil sige ja til i forbindelse med et forlig om velfærdsforringelser?
Sidsel Leth Svensson (KF), 2006-05-23:
Det er interessant at se, at Dansk Folkeparti er så positive over for at imødekomme behovet om en senere tilbagetrækningsalder, at de ligefrem ønsker at gennemføre ændringer på området for en lille, men dog ganske veldefineret gruppe, allerede før velfærdsforhandlingerne er forhandlet på plads.
Det lyder rigtig, rigtig lovende for de igangværende forhandlinger, og det vil vi meget gerne kvittere for.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi naturligvis ikke, at folketingsmedlemmer og ministre skal have uberettiget særbehandling i forhold til resten af samfundet.
Det vil derfor være helt naturligt, at vi i forbindelse med et kommende forlig, der forhåbentlig indeholder, at flere trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet senere, ser på forholdet om egenpension til ministre og folketingsmedlemmer.
Men alt andet lige finder vi det mest naturligt, at vi først forhandler velfærdsreformerne på plads og så derefter udmønter det i konkret lovgivning.
Folketingsmedlemmer og ministre er jo trods alt en gruppe som alle andre, og det virker en anelse utidigt, at vi lige præcis her skulle tage forskud på de glade begivenheder.
Jeg har naturligvis bemærket, at forslagsstillerne understreger, at ændringerne skulle ske samtidig med de ændringer, som Folketinget måtte vedtage vedrørende efterløn og folkepension, men vi mener fortsat, at det er mere oplagt at tage spørgsmålet op, når velfærdsforhandlingerne er på plads.
Lad os derfor fortsætte de konstruktive forhandlinger om fremtidens velfærd, forhåbentlig blive færdige inden sommerferien, og så kan vi til efteråret tage fat på forholdet om egenpension til ministre og folketingsmedlemmer.
Carsten Hansen (S), 2006-05-23:
For det første vil jeg godt sige, at jeg synes, at det er ualmindelig underligt, at det parti, som ikke anbefaler en aftale, vil have, vi skal lave en aftale på forhånd for folketingsmedlemmer og ministre og alt muligt andet.
Det er sådan lidt underligt.
DF har jo givet tilsagn om, at hvis vi trækker vores forslag, så vil DF ikke lave nogen aftale.
Jeg synes, at det er lidt underligt, at DF så på forhånd er forhippet på at lave en aftale for os andre.
For det andet vil jeg godt sige, at vi gerne vil se på de principper.
Vi mener ikke, der skal gælde særlige privilegier, vi vil se på de mekanismer, der ligger bag, men det er – som sædvanligt – ikke så enkelt, som Dansk Folkeparti foreslår.
Det gælder nemlig for tjenestemænd, det gælder for borgmestre, det gælder for gruppeformænd, for folketingsmedlemmer og for ministre.
Vi vil gerne se på de mekanismer, der ligger bag, og vi vil gerne finde nogle lignende mekanismer, og vi giver tilsagn om at gå positivt ind i det her, men vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger.
For det første er det for enøjet, for det andet foregriber det velfærdsforhandlingernes resultat, og for det tredje tror vi, at vi skal se på det i en sammenhæng.
Dermed har vi været positive og konstruktive, men som sagt: På det foreliggende grundlag går vi ikke ind for det her.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-05-23:
I dag gælder der jo særregler.
I dag er det jo sådan, at folketingsmedlemmer og ministre kan være fuldstændig ligeglade med efterlønssystemet, for vi har ret til at gå på pension, fra vi bliver 60 år.
Det, vi siger, er, at sådan bør det ikke være.
De regler, vi beslutter vedrørende efterlønnen, skal også gælde for os selv, så hvis vi vil gå på pension tidligere end det almindelige folkepensionstidspunkt, må vi ligesom alle mulige andre indbetale til efterlønsordningen.
Det vil gøre, at vi politikere i langt højere grad følger de regler, vi laver for alle mulige andre, og det vil måske også gøre, at vi er mere optagede af, hvad det egentlig er for nogle regler, vi får lavet for andre.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at Socialdemokratiet er modstander af det her helt enkle princip, som det jo er, at det pensionstidspunkt, der skal gælde for befolkningen i al almindelighed, også skal gælde for politikerne.
Carsten Hansen (S), 2006-05-23:
Nu er det sådan, at Dansk Folkeparti forsøger at gøre det hele til nogle nemme løsninger, men i virkeligheden snakker vi jo om, hvad det er for en efterlønsordning, vi skal have.
Den skal selvfølgelig også være parallel med ordningen for folketingspolitikere.
Vi er enige i princippet om, at der ikke skal gælde særregler for folketingsmedlemmer, for ministre, for tjenestemænd, for borgmestre og for rådmænd.
Derfor er det her noget, vi meget gerne vil se på sommeren over, men vi er selvfølgelig nødt til i samarbejde med finansministeren at se på, hvordan det gælder for tjenestemænd.
Vi snakker, så vidt jeg er orienteret, om over 100.000 tjenestemænd, hvis regler vi følger.
Derudover skal vi have set på mekanismerne i det, men det kræver, at der bliver en aftale om ændrede tilbagetrækningsregler.
Det forhandler man lige nu, derfor kan vi ikke give tilsagn om det, men vi er enige i princippet om, at der selvfølgelig ikke skal gælde særlige regler.
Vi skal se på de mekanismer, der gælder for årets ministre, for folketingsmedlemmer og for tjenestemænd og rådmænd og borgmestre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-05-23:
Nu fremgår det jo af forslaget, at det i givet fald skal træde i kraft på det tidspunkt, ændringer i efterlønnen træder i kraft, så derfor er det jo soleklart, at det forudsætter, at der bliver en aftale om, at man ændrer i efterlønnen, det fremgår sådan set af forslaget, som hr. Carsten Hansen jo har læst.
Men det spørgsmål, jeg vil stille hr. Carsten Hansen, er et meget enkelt spørgsmål.
Helt holdningsmæssigt: Er Socialdemokratiet enig med Dansk Folkeparti i, at der bør gælde den samme pensionsalder for politikere som for mennesker i al almindelighed, at der ikke bør være nogen forskel?
Den pensionsalder, vi synes er rimelig for hjemmehjælperen, er også rimelig for en politiker.
Hvis en hjemmehjælper ønsker at kunne gå før den almindelige pensionsalder, må hjemmehjælperen indbetale til efterlønsordningen, hvis en politiker ønsker at gå før pensionsalderen, må politikeren indbetale til efterlønsordningen.
Carsten Hansen (S), 2006-05-23:
Det her forslag fra Dansk Folkeparti foregriber jo den kommende velfærdsreform og de forhandlinger, der er i gang nu.
Det flytter ministrenes og folketingsmedlemmernes pensionsalder fra 60 til 67 år, og så er der en overgangsordning indbygget i det, så det er fra 2017 eller senere.
Jeg er nødt til at sige ligesom andre ordførere: Vi kender ikke udfaldet af velfærdsforhandlingerne, vi ved jo ikke, om det ender med en aftale i det hele taget.
Ifølge hr. Thulesen Dahls parti er det sådan, at hvis Socialdemokraterne ikke vil, så bliver der ingen aftale osv., så det er jo en aftale, der forhandles nu.
Det er klart, at når vi kender en sådan aftale, må vi se på de mekanismer, der gælder for folketingsmedlemmer og for ministre, men her vil jeg godt sige, at vi jo sådan set skygger tjenestemændenes pensioner, og finansministeren var også inde på det.
Derfor har det jo konsekvenser langt ude i samfundet for borgmestre, for rådmænd, for tjenestemænd, så i virkeligheden tror jeg, at vi sommeren over skal overveje, hvilke af de her mekanismer der virker, og hvis der bliver en aftale om senere tilbagetrækning, eller hvad det nu er, det ender med, så skal vi selvfølgelig se på det, og vi er meget konstruktive og positive over for at se på det.
Der skal selvfølgelig ikke gælde særprivilegier her, men vi kan jo ikke foregribe en aftale, som ikke er en aftale endnu Så vi er indstillet på parallelitet og på at se på de mekanismer, der ligger bag, men kan ikke støtte forslaget, som det ligger nu.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-23:
Det er jo rigtigt, som hr. Thulesen Dahl siger, at man skal fortsætte velfærdsforhandlingerne, men som hr. Thulesen Dahl jo også hørte, for han hørte jo efter, hvad jeg sagde i mit første indlæg, så sagde jeg netop: Vi er parate til konstruktive drøftelser om det her i løbet af sommeren.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
Altså, jeg er fuldstændig enig, tror jeg, med Enhedslisten i, at det, der skal til, er nogle massive indrømmelser til ulandene, hvor Europa går forrest ved at række en hånd til den tredje verden, hvis det her skal videre.
Men det er jo præcis også det, der ligger her.
Det kan jo ikke nytte noget, at Enhedslisten vil henvise til vedtagelser, der ligger flere år tilbage i tiden, for at finde en eller anden lille knage at hænge deres modstand mod dagens vedtagelse på.
Det kan man jo ikke bruge til specielt meget.
Hvad er det helt præcis, som Enhedslisten savner i det her forslag til vedtagelse, som gør, at Enhedslisten ikke kan stemme for det?
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-23:
Ja, nu er det oprigtig talt lidt ærgerligt, at hr. Rune Lund ikke har et skud til i bøssen.
Det kan være, at hans kollega kan hjælpe mig lidt, for jeg er ikke helt sikker på, hvad det præcist er for et område, som hr. Rune Lund henviser til, når han siger, at ulandene ikke vil have det, og at det ikke vil være til gavn for ulandene.
I den vedtagelse, som vi skal stemme om i dag, tror jeg ikke at der er noget som hr. Rune Lund er uenig i, og det vil sige, at det eneste, hr. Rune Lund er uenig i, er, at der er en henvisning til nogle tidligere vedtagelser, hvor der indgår noget, som hr. Rune Lund mener at ulandene ikke ønsker.
Men det eneste, jeg forstår på hr. Rune Lund er, at det er noget med alle områder.
Hvad er det for nogle områder, hvor hr. Rune Lund ikke ønsker fremskridt?
Helt præcis kunne jeg godt tænke mig at høre det, for som jeg læser forslaget til vedtagelsen i dag, indeholder det jo netop alt det, som ulandene har bedt om indtil nu.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-23:
Derfor har jeg bedt om en redegørelse fra Københavns Kommune og også om de seneste tilsynsrapporter, for det er jo vigtigt, at det bliver fanget op i tilsynsrapporterne, hvis der er problemer.
En af de ting, jeg nu vil kigge nærmere på, er, om tilsynsrapporterne er gode nok, og om de giver en dækkende beskrivelse af de forhold, der gør sig gældende.
Men der er jo mange andre muligheder for at følge op.
Pårørenderådene vil typisk sende klager videre og behandle de problemer, der måtte vise sig på stedet, og ældrerådene tager den generelle diskussion om serviceniveauet og ældrepolitikken i kommunen.
Der er altså rigtig mange forskellige redskaber til at sikre, at der er en ordentlig kvalitet på plejehjemmene, men som sagt gør vi os nu i Socialministeriet nogle overvejelser om, hvad der yderligere skal afdækkes.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bente Dahl (RV), 2006-05-23:
Vi har igen fået sat fokus på et meget beklageligt eksempel, der handler om manglende værdighed, manglende omsorg og manglende medmenneskelighed.
De personalegrupper, vi har set i de omtalte indslag, er jo ikke onde mennesker.
De er tvunget af forskellige omstændigheder, og jeg vil meget gerne opfordre ministeren til at få belyst, hvad det er for nogle omstændigheder, der gør sig gældende, og som gør, at folk kommer i situationer, som gør, at de opfører sig på den måde.
Jeg vil spørge, om ministeren vil tage initiativ til en kulegravning af området med henblik på at få udviklet redskaber, der kan sætte målrettet ind, så vi fremover bliver fri for at se og opleve lignende omsorgssvigt.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-23:
Det gør vi rent faktisk også, for en del af pengene går allerede til efteruddannelse og opkvalificering af de medarbejdere, der er allertættest på de gamle.
Jeg tror, at når vi har fokus på rekruttering til området, skal vi også tænke over, om der er et godt arbejdsmiljø på stedet, og om der er nogen udfordringer.
Her spiller bl.a. uddannelse jo en væsentlig rolle, fordi det er et udfordrende arbejde.
Men vi har allerede taget en række initiativer på området, og det er helt klart, at jeg vil følge det op, bl.a. i drøftelser med KL og organisationerne om, hvordan vi kan rekruttere flere til området.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 148
Pia Kristensen (DF), 2006-05-23:
Jeg er glad for, at vi kan snakke om de ældre, for jeg synes, de skal mere på dagsordenen.
Vi snakker om globalisering: Hvordan skal Danmark klare sig i fremtiden?
Jo, vi skal være et vidensamfund, vi skal ansætte flere og flere it-nørder, og der skal ansættes flere og flere inden for videnindustrien.
Men det, vi mangler at få sat fokus på, er: Hvordan får vi fat i nogle renovationsmedarbejdere?
Og sidst, men ikke mindst: Hvordan kan vi rekruttere og fastholde medarbejdere til at passe vores gamle og syge?
Jeg vil godt spørge ministeren, om ministeren ikke kan bekræfte, at siden 2001 har regeringen og Dansk Folkeparti faktisk afsat mange, mange penge til ældreområdet.
Der var en meget tung arv at løfte efter den tidligere socialdemokratiske regering, men vi tog fat i 2001.
Men det, der kan undre mig, og det, jeg vil spørge om, er: Hvor bliver pengene af i systemet?
Går pengene måske til for mange mellemledere og ledere?
Vil ministeren se på, hvordan hierarkiet er bygget op ude på plejehjemmene og i hjemmeplejen?
Det kunne jo være, at vi kunne spare nogle penge til høvdingene og give dem til dem, der går derude og arbejder hos de gamle.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-23:
Allerførst vil jeg understrege, at jeg naturligvis gerne vil være lydhør over for andre partiers forslag og ideer.
Hvad angår spørgsmålet om tonen, som fru Pia Kristensen rejser, er jeg enig i, at det bliver man nødt til at gøre noget mere ud af, når vi ser de eksempler, som var med på tv her forleden.
Sådan kan man jo ikke tale til hinanden, sådan kan man ikke behandle hinanden, og der er det vigtigt at have fokus på, at der altså ikke nødvendigvis skal de store ting til, men det er et spørgsmål om at få gjort opmærksom på, hvordan det egentlig virker, og få sat fokus på, at man tiltaler hinanden ordentligt.
Som jeg tidligere har været inde på, må det, især i forbindelse med de her ældre mennesker, som er så dybt afhængige af det personale i nogle meget private situationer, altså absolut være et krav, at man snakker ordentligt til hinanden.
Pia Kristensen (DF), 2006-05-23:
Det siger jeg tak for.
Jeg håber, at ministeren også vil være lydhør over for andre partiers ideer til, hvad der sådan muligt kan indgå i den her undersøgelse.
Jeg synes ikke, vi skal stå hernede og rive hovederne af hinanden, for det her må være en sag, vi skal være fælles om at løse.
Vi kan ikke byde gamle mennesker, at de bliver behandlet værre end dyr, og den dokumentarudsendelse, vi blev præsenteret for søndag aften, rystede i hvert fald mig i min grundvold.
Med hensyn til den rå tone, der var derude: Jeg er klar over, at personalet mange steder er stresset, for det er et fysisk og psykisk belastende job at arbejde på et plejehjem, men det undskylder altså ikke, at man bruger den tone over for ældre mennesker.
Jeg ved godt, at det ikke er ministerens område, men når vi ser på uddannelsesforløbet, fremgår det, at etik og moral indgår.
Der indgår faktisk ikke ret meget af det i undervisningen.
Er det noget, ministeren vil se på at forbedre?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-23:
Jeg vil sige til fru Pia Kristensen, at det nu er for tidligt at sige noget mere konkret om, hvordan og hvorledes man kan gribe en undersøgelse an.
Men det, jeg har bedt mine embedsmænd om at kigge på, er, hvordan vi kan få afdækket, om der er kritisable forhold andre steder.
Kan vi f.eks. få mere viden om tilsynsrapporterne og om, hvorvidt de er gode nok, altså om de er i stand til at opfange de problemer, der måtte være.
Så synes jeg, at en anden interessant vinkel er, hvordan bruger/pårørenderåd, som der jo er ved langt de fleste institutioner, følger op på sagerne, om de har diskussionen om de forskellige rapporter, og hvordan der så bliver taget hånd om dem lokalt.
Jeg synes, det er meget vigtigt, at vi har bruger/pårørenderåd, hvor de nærmeste og brugerne netop kan gå ind i en diskussion om forholdene og rejse de problemer, der måtte være.
Pia Kristensen (DF), 2006-05-23:
Jeg vil fortsætte med den samme sag, for det er selvfølgelig en sag, der optager os alle meget, nemlig den kritik, vi senest har hørt af Fælledgården.
Men det er jo ikke den eneste sag.
Der har været problemer på Hestehavehusene i Århus, der har været problemer i Odder, på Slottet i København og så også i Sønderjylland.
Jeg er glad for at høre, at ministeren nu er i gang med at lave en undersøgelse på det her område.
Jeg synes også, det er væsentligt at få kulegravet det her område, og jeg håber, det er det, der ligger i en undersøgelse.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad der skal indgå i den undersøgelse.
Jeg vil meget gerne opfordre ministeren til at se på både ledelsen, ressourcerne, uddannelsen, tilsynene og embedslægernes tilsyn og få det hele med samlet i den her undersøgelse.
Jeg vil endda gå så vidt som til at spørge ministeren, om ministeren måske vil tage hjemmeplejen med ind i den, for der har vi jo også problemer.