runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-14:
Jeg må tillade mig at korrigere spørgeren.
Er der noget, der er gået inflation i, så er det Dansk Folkepartis onsdagsspørgsmål til mig om alt muligt mellem himmel og jord.
Det er der virkelig gået inflation i.
Jeg tror næsten, at Dansk Folkeparti er i gang med at tillægge sig en verdensrekord i, hvor mange spørgsmål det lykkes dem at stille.
Men én ting vil jeg sige til Dansk Folkeparti: Dansk Folkeparti kan være ganske rolig.
Mit humør er såmænd lige så godt, som det plejer at være.
Jeg ved ikke, hvad formålet så er med alle de mange spørgsmål.
Jo, jeg ved det egentlig godt.
Men så til indholdet af spørgsmålet.
Se, Dansk Folkeparti skal jo også være klar over, at jeg hører til dem, der går ind for ytringsfriheden her i landet.
Jeg mener faktisk, at kirkeministeren som menneske naturligvis kan deltage i debatter, demokratiske debatter, præcis som kirkeministeren føler det rigtigt. Nu ligger det så i øvrigt i sagens natur, at jeg ikke kan komme ind på alle de detaljer, hr. Peter Skaarup nævner i sit spørgsmål, men jeg kan komme med et par enkelte kommentarer.
Kirkeministeren giver her udtryk for nogle klare personlige holdninger og synspunkter omkring mange forskellige aspekter af indvandring og flygtningeintegration i det danske samfund.
Og hvad er det så egentlig, kirkeministeren har sagt?
Til illustration af, hvad kirkeministeren har sagt, skal jeg f.eks. referere til, at han siger, at han har forståelse for, at familier med en anden etnisk baggrund søger sammen.
Jeg ved ikke, om spørgeren har været i USA.
Hvis spørgeren har besøgt Solvang i USA, vil han være nået til den forståelse, at dér er der ganske mange danskere, der har søgt sammen.
Det er ikke usædvanligt, at mennesker søger sammen, hvis de har en eller anden fælles baggrund.
Men det er jo ikke det samme som at gå ind for ghettoer.
Det gør hverken kirkeministeren, personen Johannes Lebech eller jeg eller statsministeren; det er der ingen i regeringen der går ind for.
Hele integrationslovgivningen og integrationsarbejdet går ud på det stik modsatte.
Det er jo derfor, vi har lavet den lovgivning.
Det går ud på at få mennesker i arbejde, at sikre, at mennesker kan bo i ordentlige boliger pænt fordelt over det ganske land og på en god og på en social harmonisk måde.
Det er det, det går ud på, og derfor er der ikke rigtig noget jagtmarked her for Dansk Folkeparti.
Der er faktisk tværtimod meget klare meldinger.
Så siger kirkeministeren i øvrigt, det fremgår af artiklen ...
Det må jeg så komme tilbage til i næste runde.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jeg vil bare fastholde, at når der kommer så divergerende meldinger fra regeringen på et så vigtigt område som udlændingepolitikken, fremsat nu senest af kirkeministeren, jamen så er det da vigtigt for Folketingets partier at spørge statsministeren som regeringsleder, hvor det egentlig er, regeringen står. Faktisk siger kirkeministeren jo i interviewet her bl.a., at der har været nogle retoriske problemer, »hvor jeg også har været efter fru Karen Jespersen,« bliver der sagt, og hvor hun har formuleret sig uheldigt.
Og der vil jeg da godt spørge statsministeren, hvor det er, indenrigsministeren har formuleret sig uheldigt.
Jeg må fastholde, at det vel må være sådan, at der er en forskel på at være menigt folketingsmedlem og komme med nogle forskellige udtalelser, som man selvfølgelig kommer med over for medierne som menigt folketingsmedlem, og så at være minister og tale på regeringens vegne.
Der ligger et ansvar i at være minister og komme med de udtalelser, man er kommet med her.
Jeg har forstået, at det ikke er regeringens politik.
Men er det regeringens politik, som kirkeministeren her har givet udtryk for?
Er det regeringens politik, at vi skal have et multikulturelt samfund, som vores kirkeminister her i landet altså går ind for?
Uanset om statsministeren siger det modsatte, så står det meget klart i artiklen, at det er sagen.
Er det regeringens politik, at vi skal fortsætte den nuværende tilstrømning af udenlandske statsborgere, af muslimer her til landet?
Jamen hvis det er regeringens politik, så er det ny politik, og derfor, når man som minister udtaler sig, må det være rigtigt, at regeringen og statsministeren sætter det her på plads, ligesom statsministeren i øvrigt har gjort over for en anden radikal minister for nylig, der sagde, at vi skulle have mange tusinde fattigdomsflygtninge her til landet.
Derfor må det også være rigtigt, at statsministeren sætter det her på plads.
Arne Melchior (CD), 2001-03-14:
Må jeg først gøre hr. Skaarup og andre opmærksom på, at glosen »ghetto« ifølge Nudansk Ordbog er et multietnisk ord bestående af lige dele hebraisk og latin.
Det synes jeg er meget interessant lige at få fastslået.
Så har jeg to spørgsmål til statsministeren: Er det ikke sådan, at når ordet »ghetto« har fået en ubehagelig klang, så skyldes det, at der historien igennem har været brugt tvangsmæssige ghettoer, hvor man altså har drevet folk, tvunget folk af en bestemt art til at bo et bestemt sted, hvorimod selve dette, som statsministeren redegjorde for, at man søger sammen ganske frivilligt, aldeles ikke har noget ubehageligt over sig?
Det andet gælder spørgsmålets indhold om skolen, for der er spurgt, om statsministeren har noget imod - om regeringen har noget imod - muslimske skoler.
Er statsministeren bekendt med, at vi her i byen i 1805 fik den første jødiske skole? Den skal altså om nogle få år holde 200 års jubilæum.
Er det statsministeren bekendt, at denne skole nogen sinde har været til skade for nogen, eller har den snarere været til gavn for samfundet?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-14:
Ja, tak, jeg kan sige til den første spørger - jeg fik ikke lige færdiggjort mit svar i første runde - at det i øvrigt fremgår af artiklen, at kirkeministeren har følt anledning til at tage diskussionen om forholdet til islam op, fordi han føler sine egne danske værdier truet af Dansk Folkeparti.
Det mener jeg er en meget legitim begrundelse for kirkeministeren.
Det fortjener han stor anerkendelse og stor ros for.
Så kan jeg afrundingsvis sige - for der er jo ikke så meget at sige om det her, jeg har indtryk af, at en gang imellem tjener Dansk Folkepartis ærinde mere at skabe forvirring end at skabe klarhed: Den danske regerings flygtninge-/indvandrerpolitik er fuldstændig uændret og er ganske, ganske klar.
Det ved spørgeren også godt.
Når det gælder forholdet til ghettoerne, synes jeg, hr. Arne Melchior havde nogle ganske gode betragtninger.
Ghettodannelser pr. tvang er ikke godt, og historien viser også, hvilke ulykkelige konsekvenser der følger deraf.
Når det gælder de muslimske skoler, er vores holdninger meget klare, og jeg synes, at det historiske parallelforløb, som hr. Arne Melchior var inde på, er godt at blive klog af.
Man har selvfølgelig ret til at danne sine skoler som friskoler på linje med alle andre grupper i det danske samfund.
Så min konklusion er, at der ikke er noget nyt.
Regeringens linje er uændret og klar, og det er, hvad der kan siges om det spørgsmål i dag.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jamen jeg må indrømme, at jeg stadig ikke helt kan følge statsministeren.
Altså statsministeren siger: Der er ikke noget nyt.
Men alligevel siger en af regeringens ministre, at en anden af regeringens ministre formulerer sig uheldigt.
Det står i interviewet i Politiken.
Alligevel siger en af regeringens ministre stadig væk med statsministerens billigelse, som jeg forstår det, at det er i orden med ghettoer.
Jeg har forstået det sådan, at integrationsloven netop var udtryk for, man ikke ville have ghettoer, men at man prøver på at fordele flygtningene ud over landet.
Alligevel siger en af regeringens ministre fortsat, at det er fint nok med det multikulturelle samfund.
Altså forvirringen er total, mener jeg, hos regeringen.
Hvis ikke statsministeren i dag i spørgetiden sætter det her på plads og siger, at regeringen ikke mener, at vi skal have et multikulturelt samfund i Danmark, at regeringen ikke går ind for ghettoer, at regeringen ikke mener, at der er nogle ministre, der har udtalt sig uheldigt, jamen så er forvirringen total.
Derfor vil jeg godt høre statsministerens svar på, om regeringen går ind for ghettoer, om regeringen går ind for det multikulturelle samfund, direkte her i Folketinget.
Det må være rimeligt, at vi som folketingsmedlemmer kan få svar på det. Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-14:
Begrundelse:
Af det omtalte interview i Berlingske Tidende fremgår det blandt andet, at kirkeministeren mener, at der fremover skal gives statstilskud til fremmede religioner, at fremmede religioner fremover skal ligestilles med Folkekirken, ligesom kirkeministeren angiveligt ønsker, at homoseksuelle par skal kunne vies af folkekirkepræster.
Det er spørgerens opfattelse, at Folkekirkens særstatus i Danmark, såfremt kirkeministerens udtalelser er i overensstemmelse med regeringens holdning, er i fare.
Ja, nu bevæger vi os fra én avis til en anden, hvor den samme minister fandt anledning til at give udtryk for nogle synspunkter, der pludselig giver anledning til at tro, at regeringen har skiftet politik.
Derfor har vi i Dansk Folkeparti ønsket at få statsministeren til at give et svar på, om det, kirkeministeren giver udtryk for i Berlingske Tidende i fredags, er regeringens politik, eller det kun er udtryk for ministerens egen vurdering.
Det er jo en helt ny politik på væsentlige områder, både i spørgsmålet om, hvorvidt der skal være kirkeligt vielsesritual for bøsser og lesbiske, også omkring spørgsmålet om den europæiske menneskerettighedskonvention og tillægsprotokollen til den europæiske menneskerettighedskonvention, hvor det har været regeringens politik, at man ikke ville underskrive, man var betænkelig ved situationen, og hvor kirkeministeren nu lægger op til, at der ingen problemer er; der kan underskrives.
Så derfor er det nødvendigt, at statsministeren præciserer
: Fastholder regeringen den politik, der har været med den tidligere minister på det område, eller har ministerskiftet givet anledning til, at man har lavet en ny politik på området?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-14:
Nu vil jeg anbefale spørgeren at læse den efterfølgende dags leder i samme avis.
Under overskriften »Bevar folkekirken« konstateres det dér, at kirkeministeren i selv samme artikel netop fastholdt regeringens tilslutning til folkekirken og sagde nej til at ændre på folkekirkens særstatus.
Jeg vil også anbefale spørgeren at læse hele artiklen; det er en god ting.
Det gælder i alle livets forhold: Læs hele artiklen.
For så ville han kunne konstatere, at kirkeministeren i artiklen forholdt sig meget personligt til nogle af de spørgsmål, som nødvendigvis må inddrages i en levende og vedvarende debat om folkekirkens rolle i det danske samfund.
Jeg synes, vi skal give rum og plads - for så rummelig er den danske folkekirke også - til at føre debatter om fremtiden, og det er præcis det, vi skal gøre.
Regeringens politik er uændret, og der er egentlig ikke noget nyt i den sag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-14:
Ministeren forholder sig meget personligt, siger statsministeren.
Jamen er det sådan et udtryk for den nye stil i regeringen, at når ministre danser rundt og udtaler sig i medielandskabet, så forholder de sig meget personligt til tingene, sådan at vi ikke har en chance for at vide, når en minister udtaler sig, om det er meget personligt, man forholder sig, eller om er det på regeringens vegne? Altså forvirringen er jo total, hvis vi ikke kan tage dagens avis, finde en minister, der udtaler sig, og så regne med, at det er på regeringens vegne, ministeren udtaler sig. Hvor i Berlingske Tidende i fredags skulle jeg se, at det er sådan en særlig personlig vurdering, kirkeministeren giver?
Må jeg nævne spørgsmålet omkring tillægsprotokollen til den europæiske menneskerettighedskonvention, hvor den tidligere kirkeminister i meget klare vendinger her i Folketingssalen har gjort rede for dybe betænkeligheder ved, at Danmark underskriver den tillægsprotokol.
Skal jeg tage det som udtryk for, at det er kirkeministerens helt egen personlige vurdering, eller skal jeg tage det som udtryk for, at regeringen nu mener, at Danmark kan tiltræde tillægsprotokollen?
Det er da et ret afgørende spørgsmål.
Er det fuldstændig vanvittigt, at et folketingsmedlem og et parti ønsker at få at vide af statsministeren, om regeringen nu har skiftet politik på det område?
Er det fuldstændig vildt, at et folketingsparti ønsker at få at vide, om regeringen agter at indføre et vielsesritual for bøsser og lesbiske, som det fremgår af artiklen at man skal nå frem til?
Ja, ikke i morgen, men ad åre, som kirkeministeren siger.
Der sidder to ministre nu her på regeringsbænkene.
Den ene siger noget, som efter statsministerens udtalelse nu er udtryk for meget personlige vurderinger.
Er det så udtryk for, at statsministeren tager afstand fra de synspunkter, eller er det udtryk for, at det er regeringens politik, kirkeministeren har udtrykt?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-14:
Ja, hr. Kristian Thulesen Dahl mangler jo ikke ord, heller ikke i forsøget på at sprede forvirring.
Der er intet nyt i den her sag.
Så mener jeg i øvrigt i modsætning til hr. Kristian Thulesen Dahl, kan jeg forstå, at der også skal være plads til debatter om fremtiden.
Hr. Thulesen Dahl stillede mig et spørgsmål: Er regeringens politik ændret?
Og dertil er svaret: Regeringens politik er uændret.
Og der er faktisk ikke mere nyt at tilføje hr. Kristian Thulesen Dahl i det spørgsmål.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-14:
Jo, men det bliver jeg så nødt til at takke for, for det er det nærmeste, vi kan komme en understregning af, at kirkeministeren er gået fejl i byen
Det må jeg tage statsministerens udtalelse som udtryk for.
Regeringens politik er uændret, og det vil sige, at det, den tidligere kirkeminister har forklaret her i Folketingssalen, nemlig at Danmark ikke på de nuværende konditioner underskriver den her tillægsprotokol, at regeringen ikke er tilhænger af et vielsesritual for bøsser og lesbiske i folkekirken, osv. osv., fortsat er regeringens politik.
sat kirkeministeren på plads, og at de udtalelser, der er kommet til udtryk i Berlingske Tidende i fredags, ikke er regeringens politik. Jeg kan så bare efterfølgende konstatere, at det er regeringen, der i den grad skaber forvirring ved, at man nu åbenbart har lagt den stil frem til valgdagen, at ministrene kan sige lige, hvad de vil, og ingen aner, om de udtalelser, ministrene kommer med, er udtryk for ministrenes helt egne personlige holdninger eller er udtryk for regeringens politik.
Så jeg må i sandhed sige, at det er regeringen, der skaber forvirring om det her spørgsmål; det er ikke Dansk Folkeparti eller spørgerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
»Er statsministeren enig i, at det i den nuværende veterinære situation er af vital betydning for Danmark, at der er grundig personkontrol ved Danmarks landegrænser, og vil statsministeren garantere, at den samme grundige personkontrol fortsættes efter den 25. marts 2001?«
Ja, nu er vi så ovre i en anden boldgade, men forsøget er det samme, nemlig at få skabt klarhed over en sag, hvor jeg tror, der er rimelig stor forvirring. Den 25. marts indtræder Danmark i den praktiske del af Schengensamarbejdet.
Det vil sige, at regeringen har lagt op til, at fra midnat mellem den 24. og 25. marts skal kontrollen af personer ved grænsen forsvinde.
Jeg har forstået det sådan, at det i praksis sker ved, at grænsepolitiet simpelt hen stopper personkontrollen på selve grænsestrækningen og fremover kun må kontrollere i baglandet.
Derfor ønsker jeg statsministerens præcisering af, om der efter den 25. marts fortsat vil være personkontrol på grænsestregen med det resultat, at der bliver tjekket for indførsel af fødevarer, som der sker p.t., for at undgå den smittespredning til Danmark.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-14:
Ja, man kan sige, at spørgerens spørgsmål er overflødigt, der er jo allerede svaret på det.
Det ved spørgeren også godt, men jeg skal gerne gentage det. Som fødevareministeren har oplyst det, så lægger regeringen stor vægt på, at de gældende bestemmelser på veterinærområdet overholdes.
Det gælder ikke mindst i den nuværende situation.
Og det bliver de.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-14:
Formelt set er reglerne uændrede på det veterinære område.
Det er sådan, det er.
Men det, jeg spørger til, er, hvordan praksis vil være, for det er noget ganske andet.
Som jeg har forstået ordren, der er afgivet til Sønderjylland, til grænsekontrollen, så må der ikke efter midnat mellem den 24. og 25. marts være personkontrol på selve stregen.
Der må kun være personkontrol i baglandet.
Og derfor er det jo ikke fuldstændig uinteressant at vide, hvordan den praktiske udførelse af de formelle regler bliver, og det er det, jeg beder statsministeren svare på i det spørgsmål, der er stillet.
Når det i dag er således, at myndighederne finder det nødvendigt at tjekke eksportchaufførers madpakker, når de returnerer fra udlandet til Danmark, når man i dag finder det nødvendigt at konfiskere madvarer, der er indkøbt syd for den dansk-tyske grænse, så vil det jo også, hvis den veterinære situation er uændret efter den 25. marts, være nødvendigt at gøre det efter den 25. marts.
Men som jeg har forstået den praktiske udførelse, så vil det ikke kunne lade sig gøre, fordi man ikke kontrollerer personer på selve grænsestregen, og derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Vil man efter den 25. marts fortsat kontrollere personer på selve grænsestregen mellem Danmark og Tyskland, som man gør i dag, for at undgå smittespredning af mund- og klovsyge til Danmark?
Det er spørgsmålet, og det må vi få et klart svar på her i dag.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-14:
Europa hærges nu af mund- og klovsyge, som er meget smitsom, og vi har set i fjernsynet, hvordan man netop i hvert fald ved nogle grænser foretager en kontrol af personer, af deres madpakker og af, hvad de har med af kød, fordi det er utrolig smitsomt, og fordi det gælder om at stoppe det.
Det må vi alle sammen være interesseret i, og derfor synes jeg faktisk, at dette spørgsmål er overordentlig aktuelt og vigtigt. Er det ikke sådan, og det er spørgsmålet, at personkontrollen og dermed muligheden for også at kontrollere, hvad der kommer ind af kødvarer, i hvert fald en del af det, falder væk ved grænsen, ved havne og ved lufthavne den 25. marts, og er det ikke et pokkers ærgerligt tidspunkt?
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jamen jeg vil da godt spørge statsministeren, hvad statsministeren egentlig mener, når nu vi ser de her meget voldsomme problemer med smitsomme sygdomme, der kommer ind over grænsen eller muligvis kommer ind over grænsen, og om statsministeren egentlig ikke set i bakspejlet synes, at det er en dårlig idé, at vi fjerner grænsekontrollen her den 25. marts.
Vi har jo nu en situation, hvor det allertydeligst viser sig, hvor fuldstændig tudetosset det er at fjerne grænsekontrollen den 25. marts.
Og jeg vil da også godt spørge statsministeren, om det er en af årsagerne til, at regeringen og Danmark åbenbart ikke vil fejre, at vi nu fjerner grænsekontrollen, i modsætning til hvad man gerne vil i Tyskland.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-03-14:
Jeg kan svare de tre spørgere ganske kort og sige, at veterinærkontrollen vil blive udøvet efter præcis de samme regler både før, på dagen og efter den 25. marts.
Rent praktisk vil det blive udført i et samarbejde med politimyndighederne og veterinærmyndighederne.
Det vil selvfølgelig blive tilrettelagt på en sådan måde, at det vil være et konkret operativt samarbejde i fælles aktioner med politiet i grænseområdet, og de danske veterinærregler vil naturligvis også efter den 25. marts blive håndhævet, og dansk politi vil yde veterinærmyndighederne den fornødne bistand i forbindelse hermed.
Så jeg har ikke mere nyt at tilføje.
Skulle der være nogle praktiske spørgsmål, så er der jo andre også ministeransvarlige, som kan svare på det praktiske, for min part jeg har ikke mere nyt.
Spørgerne kan være rolige, veterinærmyndighederne er i god form og vil have et tæt og effektivt samarbejde med politiet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-14:
Jeg håber da også, at statsministeren finder et ministeransvar gældende for sig selv og ikke kun for resortministrene, det ligger jo i sagens natur.
Men vil det sige, at statsministeren vil benægte, at den besked, der er gået til grænsepolitiet, er, at man ved midnatstid mellem den 24. og 25. marts ikke længere må kontrollere på selve grænsestregen, og at statsministeren nu som noget helt nyt siger, at man fortsat også efter den 25. marts skal lave personkontrol på selve grænsestregen, som Schengen jo netop går ud på at fjerne?
Så er der tale om en nyskabelse, så er der tale om, at man udskyder ikrafttrædelsen af den praktiske del af Schengensamarbejdet.
Det vil være interessant, hvis man gør det.
Jeg synes, at det i den nuværende situation vil være yderst fornuftigt, at regeringen tog bestik af det her og sagde: Ja, regeringen går ind for, at Europa skal fungere uden interne grænser, men i den nuværende situation med mund- og klovsyge og smitterisiko er det klart, at vi fastholder grænsekontrollen, indtil vi har fået afklaret den her situation.
Jeg er ikke sikker på, at det er således.
Jeg er bange for, at man fortsat arbejder på at fjerne grænsekontrollen den 25. marts, men jeg vil da så annoncere, hvis statsministeren ikke vil forklare mere om, hvordan man praktisk udmønter det, at jeg selvfølgelig vil tage initiativ til, at både justitsministeren, som har ansvaret, og fødevareministeren, som har ansvaret på det veterinære område, kommer i samråd i Folketingets Europaudvalg inden den 25. marts, så vi helt præcis får at vide, hvad de praktiske konsekvenser af den tilslutning, som regeringen har givet til Schengensamarbejdet, er.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-14:
Jeg har da tiltro til, at når både fødevareministeren og statsministeren siger det, så vil der også være en effektiv veterinærkontrol ved grænsen efter den 25. marts.
Jeg vil bare spørge, om det, der i virkeligheden ligger i statsministerens svar, er det enkle forhold, at når grænsekontrollen ophæves for pas den 25. marts, så bliver det simpelt hen dyrere for politiet at sikre assistancen til veterinærkontrollen, for så skal politiet jo både løse nye opgaver i baglandet og samtidig være behjælpelig med kontrollen i forhold til veterinærmyndighederne.
Det vil simpelt hen kræve mere politi, og det er på den måde, ligningen går op.
Så jeg fornemmer ikke, at der er så fantastisk meget mystik i det.
Der bliver bare en regning til de danske skatteydere.
Det er såmænd det, der ligger i det.
Sådan har jeg forstået det.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om det er korrekt.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jeg vil godt i forbindelse med denne her sag spørge statsministeren, om det er særlig betryggende, at TV 2/Lorry i sidste uge kunne ringe til myndighederne og konstatere, at der ikke var nogen kontrol på det her område, når der var mennesker, der passerede fra Sverige og ind i Danmark, og efterfølgende dagen efter kunne konstatere, at nu har man lige pludselig en kontrol.
Er det særlig betryggende for den fødevaresikkerhed, som vi gerne skulle have her i landet?
Og så vil jeg godt spørge statsministeren: Skal vi forstå de nye Schengenregler sådan, at efter den 25. marts, når nu forhåbentlig mund- og klovsygen er drevet over, og det ikke længere er et problem, så kontrollerer man fremover madpakker ved grænsen, men ikke pas? Er det situationen, så virker det lidt som en molbohistorie, at man skal kontrollere fødevarer, man skal kontrollere madpakkerne, men man kontrollerer ikke passene.
Hvis det er situationen, kan man jo altså lige så godt bevare den grænsekontrol, vi kender i dag, hvor man kontrollerer passet.
Hermed sluttede spørgsmålet.