runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Pedersen (V), 2002-10-31:
Forslaget indebærer loft over grundlaget for beregning af den kommunale grundskyld.
Kommuner og amtskommuner, der lider et provenutab ved denne lovændring, vil blive kompenseret for skatteår 2003.
På samme måde vil kommunerne blive kompenseret for det merarbejde, loven vil medføre, via det kendte DUT-princip.
Forslaget skal ses som led i, at den enkelte
skatteborger skal kunne disponere økonomisk uden uforudsete, store skattestigninger, som en eksplosiv grundværdistigning ville give med en voldsom stigning i grundskylden til følge, der forholdsmæssigt ville kunne stige mere end den gennemsnitlige indkomstudvikling.
Formålet er derfor at indføre et loft over, hvor meget den enkelte grundejers grundskyldspromille kan stige i det enkelte år.
Vi indfører en maks. stigning på 7 pct.
På denne måde vil skattebetalingen på sigt nærme sig niveauet for den faktiske grundværdi, dvs. over tid vil svingende konjunkturstigninger i grundværdien blive udlignet skattemæssigt. Den begrænsede stigning i erhvervsskatterne vil i 2003 beløbe sig til 130 mio. kr. og for de øvrige grunde i en størrelsesorden på 280 mio. kr.
Den gennemsnitlige stigning i grundværdierne har fra 2001 til 2002 været på 9,3 pct., men med store udsving fra amt til amt.
Det er derfor navnlig borgere på Frederiksberg og i Københavns Amt samt Århus, der berøres positivt af skatteloftet.
Men det er som sagt kun på kort sigt, da det ikke er meningen med dette lovforslag, at visse grundejere skal stilles bedre end andre generelt.
Over tid og set som en gennemsnitsbetragtning vil grundejerne komme til at betale den skat, der svarer til værdien af deres grund.
Denne lov indfører blot et udligningsprincip, der gør, at grundejerne ikke kommer til at opleve store svingninger i deres skattebetalinger.
Set i et længere tidsperspektiv betaler alle grundejere en skat, der svarer til værdien af deres grund.
Dette lovforslag sikrer blot, at grundejerne ikke overraskes af store og pludselige grundværdistigninger og derved pludselige stigninger på skattebilletten, som ligger langt over den almindelige indkomstudvikling, i alt fald ikke fra det ene år til det andet.
Men på sigt og ved vedvarende stigninger i grundværdierne kan skattebetalingen godt stige markant for grundejerne, idet 7 pct. ligger højere end indkomstudviklingen.
Vi mener, at vi med lovforslaget har fundet et fornuftigt kompromis mellem hensynet til kontinuerlighed og økonomisk sikkerhed for grundejere og det faktum, at man som grundejer med store værdistigninger stadig skal bidrage til fællesskabet med en del af værdistigningen.
Venstre anbefaler lovforslaget.
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Jeg skal så beklage, hvis jeg har opfattet det forkert.
Jeg hørte bestemt, at fru Birthe Skaarup sagde, at man skulle gå ind for at få en autorisation, så man dermed også havde mulighed for at få sygesikringstilskud.
Men hvem af os, der så har begyndende dårlig hørelse eller talefejl, det skal jeg ikke gå ind i.
Men jeg kan konstatere, at fru Birthe Skaarup mener, at indtil vi får ekspertpanelets udtalelse, så klarer vi os i dette land med hr. Jørgen Winthers forslag om, at vi sætter mærkater på alt, hvad der købes, der kan puttes i munden, om, hvor meget fedt der er i.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Jeg vil godt sige til fru Lone Møller: Jeg har ikke sagt på en høring om alternativ behandling, at vi skulle have tilskud til alternativ behandling her og nu.
Nej, det har jeg ikke.
Jeg har sagt, at vi skulle gå ind og foretage en autorisation af zoneterapeuter og akupunktører.
Så det passer ikke.
Om man får det ud i fremtiden, kan jeg ikke sige.
er, at vi vil se den strategiplan, den handlingsplan, der kommer fra ministeren vedrørende det her område.
Og det er da klart, at det enkelte menneske også skal gøre noget selv.
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Jeg skal takke for debatten og takke for de positive tilsagn, der har været.
Også tak til Kristeligt Folkeparti, som har afsat penge.
Dem skal vi nok være med til at finde, hvis det på nogen måde er muligt.
Men der er også sagt nogle ting, som ikke er helt rigtige i forhold til forslaget, og der er også nogle ting, der undrer mig utrolig meget.
Først til fru Birthe Skaarup.
Forslaget går altså ikke på at give tilskud til kost.
Det er bestemt ikke det, der ligger i det at give offentligt tilskud til speciel kost.
Diætister er jo en faggruppe, som man kan sige er eksperter på linje med fysioterapeuter.
De har en længerevarende uddannelse.
Derfor er det ikke tilfældige mennesker, der har mulighed for at gå ind og give behandlingen.
Det er folk, der er specialuddannet til det, som ved, hvad der skal til, og det er altså deres viden, der bliver givet tilskud til på linje med så mange andre i det offentlige system.
Skaarup, at Dansk Folkeparti ville fremsætte forslag om at lade sygesikringen yde tilskud til visse alternative behandlingsformer, zoneterapi, akupunktur, og hvad ved jeg. Men de vil ikke gå ind og være med til at støtte et forslag, som giver tilskud til en gruppe mennesker med en sygdom, som WHO betegner som en epidemi.
Hvis det var kopper eller pest, WHO pludselig slog alarm om, at sådan så det rent faktisk ud, så er jeg ikke sikker på, at vi sad i dette Folketing og ventede på, at der skulle komme en udtalelse fra et ekspertudvalg, før vi tog os sammen og gjorde noget.
Men det er, som om vi stadig væk har en eller anden idé om, at problemerne nok løser sig selv.
Nej, vi kan kigge os rundt.
Jeg vil vove den påstand, at det koster hundredfold mere at behandle folk, når først de er blevet syge.
Derfor kan det da undre, at man kan støtte nogle ting, som jeg måske ikke synes er så nødvendige at støtte som noget, der ligner en epidemi.
Jeg er glad for tilsagnene, og måske kan vi få løst nogle af problemerne i udvalget.
Jeg er helt enig med hr. Kamal Qureshi: Det her forslag kan ikke stå alene.
Det har heller aldrig været meningen, men det er en del af et tilbud, som vi dog kunne komme i gang med meget hurtigt.
Tove Videbæk (KRF), 2002-10-31:
Sygesikringstilskud på 60 pct. til diætbehandling efter lægehenvisning er en mægtig god idé.
Det eneste, jeg er ked af, er, at det ikke er Kristeligt Folkepartis eget forslag, for vi har faktisk på vores eget finanslovforslag for 2003 afsat penge til at begynde at give tilskud til patienter, som har brug for behandling hos diætister i forbindelse med overvægtsrelaterede sygdomme.
Overvægt og dens følgevirkninger koster det danske samfund op til 8 mia. kr. årligt.
6-8 pct. af det samlede budget i sundhedsvæsenet går til overvægtsrelaterede sygdomme, og det er de socialt dårligst stillede, der er hårdest ramt af overvægt.
Der er mange både inden- og udenlandske undersøgelser, der dokumenterer en positiv effekt af diætvejledningen hos kliniske diætister.
Samfundsøkonomisk er det særdeles hensigtsmæssigt at give tilskud til diætistbesøg, fordi det bl.a. vil reducere antallet af dyre sengepladser på sygehuse.
Det vil reducere tab af arbejdsdage, og det vil spare en del af de pågældende personer for bl.a. blodpropper, diabetes og andre alvorlige sygdomme, og det vil højne deres livskvalitet væsentligt.
I bemærkningerne konstaterer jeg, at Praktiserende Lægers Organisation, diverse patientforeninger og forskere støtter forslaget, og det er jo betryggende.
Men helt klart: Kristeligt Folkeparti er positiv over for dette forslag, og vi havde som sagt selv afsat en sum penge til at komme i gang med det, så tak til Socialdemokraterne for forslaget.
Line Barfod (EL), 2002-10-31:
Jeg skal først sige fra den radikale ordfører, der desværre ikke kan være til stede, at De Radikale mest hælder til et nej til forslaget.
Så kan jeg sige fra Enhedslistens side, at vi støtter forslaget.
Der er generelt brug for en opprioritering af sundhedsfremme og forebyggelse.
De nationale folkesundhedsplaner, også regeringens nyeste, peger på kost som et af de relevante indsatsområder, fordi fejlernæring og overvægt er en reel trussel mod sundheden.
Da Københavns Kommune midt i 1990'erne lavede et forsøg på Østerbro, hvor den praktiserende læge kunne henvise til gratis behandling hos en diætist, var det en stor succes.
Mange borgere profiterede af muligheden for faglig kvalificeret støtte.
Desværre ophørte forslaget af økonomiske årsager.
Enhedslisten mener principielt, at alle sundhedsydelser skal være skattefinansieret og uden brugerbetaling.
Uligheden i sundheden er stor, og den hænger snævert sammen med sociale og økonomiske forhold.
Det er ikke tilfældigt, at mændene i Kgs. Enghave i København har landets laveste middellevetid.
De har nemlig mange andre fælles træk, uddannelses- og beskæftigelsesniveau og indkomst er også lavere end landsgennemsnittet.
En egenbetaling vil betyde, at mange er nødt til at vælge sundhedsydelserne fra.
Enhedslisten vil derfor fremsætte et ændringsforslag i forbindelse med udvalgsbehandlingen, således at diætbehandling bliver en mulighed for alle landets borgere.
Venstres ordfører talte om betydningen af, at man ikke sådan oplevede, at noget pludselig steg.
Vi kender vel alle sammen til, at det kan være svært, hvis der pludselig er nogle udgifter, der stiger i ens budget.
Det, jeg så gerne vil have forklaringen på, er, hvorfor det kun er de rigeste, der ikke skal rammes af udgifter, der stiger.
Hvorfor må man gerne lade daginstitutionstaksterne stige?
Hvorfor må taksterne i den kollektive trafik gerne stige?
Hvorfor må der gerne indføres
stærkt forøget brugerbetaling på uddannelser og folkeoplysning
Det virker
temmelig besynderligt, at det er de rigeste, der skal slippe billigere, mens de fattigste skal betale mere.
Jesper Langballe (DF), 2002-10-31:
Fru Sophie Hæstorp Andersen mener ikke, vi har det samme syn på regionalt demokrati.
Forholdet er vel det, at ingen kan være i tvivl om, at befolkningen - det er der blevet givet tydeligt udtryk for - ønsker at undgå den massakre, vi nu har oplevet på de små sygehuse. Kunne det være, og det spørgsmål kunne jeg sådan set lige så godt have stillet til Venstres Hans Andersen, at den massakre sker, fordi amterne ved, at der er en mulighed for, at det sidste amtsrådsvalg har været holdt i Danmark, og at de derfor ikke kommer til at stå til ansvar over for vælgerne?
Og i en sådan mellemperiode, mens Strukturkommissionen arbejder, hvor tingene er uvisse, kunne det da være en fordel af hensyn til befolkningen, til vælgerne, at man lavede et moratorium for nedlæggelse af små sygehuse, indtil den dag kommer, da en ny ansvarlig instans, som skal stå til ansvar over for vælgerne, f.eks. Folketinget, overtager sygehusene.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Det er faktisk en dårlig argumentation, fru Sophie Hæstorp Andersen kommer med.
De aftaler, der er indgået, er frivillige aftaler, og så må det jo være dårlige forhandlere, der har været inde og lave de her aftaler.
En anden ting, der faktisk også slap ud, er, at det er o.k. ikke at redde sygehusene.
Det slap jo fuldstændig klart ud i æteren nu, at det ikke handlede om at redde sygehusene, det gælder ikke lukninger af sygehusene, det er åbenbart o.k. alligevel.
Pernille Falcon (EL), 2002-10-31:
Skal fru Birthe Skaarups svar forstås derhen, at man ved at nedsætte og forringe de sociale ydelser mindsker den sociale ulighed og mindsker sundhedskløften?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-10-31:
Vi hørte så fra fru Birthe Skaarup, Dansk Folkepartis ordfører, at det jo ikke var usandsynligt, at man nu ville gå
ind og også kræve gratis influenzavaccinationer til dem under 65 år, hvis de f.eks. var lungesyge eller nogle andre ting.
Så vil jeg spørge fru Birthe Skaarup: Bliver det ikke lidt svært bagefter at gå ud og kræve, at midler skal målrettes bedre, og at det er o.k., at vi nu målretter influenzavaccinationen til de mennesker, der virkelig har behov for det, og ikke kun til dem, der nødvendigvis lige er over 65 år?
Bliver det ikke lidt svært at forklare vælgerne og befolkningen generelt, at først vil man give til alle, og bagefter vil man pludselig godt målrette alligevel?
Vi håber selvfølgelig på, at Dansk Folkeparti vil være med til at målrette midlerne bedre i fremtiden, for så tror vi også, at de sparsomme midler, vi har til forebyggelse, kan udnyttes på en langt bedre måde end til at gives væk til en lang række mennesker, der godt kan tage ansvar for deres eget liv.
Kamal Qureshi (SF), 2002-10-31:
Det er godt nok nogle dyre rønnebær til 70 mio. kr., men fred være med det.
Jeg kunne da godt tænke mig, hvis fru Birthe Skaarup kunne hjælpe mig med, hvordan jeg skal forklare, når jeg kommer uden for Christiansborg og snakker med folk, at en direktør i dag på vej til golfbanen kan få en gratis influenzavaccination betalt ved hjælp af Dansk Folkeparti og regeringen, mens en 64-årig arbejdsløs, som måske oven i købet er lungesyg, selv skal punge ud for den influenzavaccination, som han rent faktisk sundhedsfagligt har brug for.
Hvad er logikken i, at ham fra den ene gruppe, fordi der på hans fødselsattest står, at han er født et bestemt år, så skal have den her influenzavaccination, der godt kan være sundhedsfaglige kriterier for at få, gratis, mens ham fra den anden gruppe, som ikke lige er kommet over, men kun er 64 år og har sundhedsfaglige kriterier for at få den, selv skal punge ud til den, selv om han i øvrigt ikke har råd til den.
Hvordan skal jeg kunne forklare det?
Det vil jeg meget gerne have hjælp til.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Til fru Pernille Falcon om social ulighed
, om hvad vi vil gøre ved det, og om vi vil være med til at gøre noget: Det gør vi jo hver dag.
Det er jo noget af det, vi har prøvet på i alle de tiltag, vi har lavet i de forlig, vi har indgået i.
Omkring det hr. Kamal Qureshi siger: Det er jo noget af det, vi i Dansk Folkeparti har valgt at sige, nemlig at når man er fyldt 65 år, så er der mulighed for en gratis influenzavaccination.
Det er det, vi har valgt i første omgang, fordi vi synes, at det var her, aldersgrænsen skulle sættes.
Det er da klart, at vi da sagtens kunne gå ind og tale for dem, der er lungesyge, dem, der har et svagt immunforsvar osv., osv.
Det kan jo være, det kommer i næste omgang, man ved jo aldrig.
Men i første omgang har vi så valgt at sætte grænsen dér.
Og immervæk er det jo et forslag, der kostede de 70 mio. kr., som vi regner med, at vi får tifold igen, ikke kun med hensyn til livskvalitet, men også med hensyn til de andre offentlige social- og sundhedsudgifter. Så hr. Naser Khader: Hr. Naser Khader siger, at jeg modsiger mig selv - det synes jeg ikke at jeg gør - omkring pengestrømsanalyser.
Det var jo noget, sundhedsministeren var inde på, at der skulle laves nogle pengestrømsanalyser omkring disse otte folkesygdomme, som vi nu har talt en del om allerede her i dag.
Og der er det, vi har valgt at sige: Jamen det er en rigtig god idé, lad os se, hvad økonomien siger omkring det.
Er det de rigtige, målrettede områder, vi går ind på, er det de rigtige processer og strategier, vi laver?
Jeg modsiger ikke mig selv, for det her, vi har fået ind med hensyn til influenzavaccinationer, som folketingspolitikerne er så optagede af, så det er en ren fryd, er jo altså et eller andet med, at rønnebærrene er sure.
Naser Khader (RV), 2002-10-31:
Der er noget, jeg endnu ikke har forstået.
Tidligere i debatten sagde fru Birthe Skaarup, at vi skal lave målrettet pengestrømsanalyse, sådan at vi kan målrette indsatsen.
Lidt senere under diskussionen om influenzavaccine siger fru Birthe Skaarup så, at det kan man ikke gøre.
Fru Birthe Skaarup modsiger sig selv dér.
Hvad mener fru Birthe Skaarup: Kan man eller kan man ikke målrette indsatsen?
Og igen: Vi har jo begrænsede ressourcer.
Hvorfor ikke bruge de penge, som man gerne vil give til folk, der i forvejen har råd til influenzavaccine, til folk, der er ressourcesvage i alle aldersgrupper, og ikke kun de ældre?
Kamal Qureshi (SF), 2002-10-31:
Jeg vil lige spørge sådan til afklaring - det her er jo regeringens og Dansk Folkepartis eget forslag omkring de her influenzavaccinationer: Er det ikke rigtigt, at hvis man ikke har den rigtige alder, men i øvrigt er lungesyg og efter lægens anbefaling har behov for at få en influenzavaccination, hvis man f.eks. er 60 år, så skal man selv punge ud for at få den influenzavaccination, vel at mærke selv om der foreligger lægeordination for, at man faktisk burde få den, men at hvis man er over en bestemt alder eller kommer over i et bestemt vælgersegment, så kan man faktisk få den gratis, selv om man har pengene på bankkontoen og i øvrigt har råd til at betale den selv?
Er det rigtigt forstået, at det kun er alderskriteriet, der afgør, hvorvidt man betaler den vaccination selv, eller hvorvidt det er staten, der betaler den.
Og mener fru Birthe Skaarup, at alderskriteriet alene er et hensigtsmæssigt udgangspunkt for, hvem der skal have gratis offentlige ydelser, og hvem der ikke skal?
Pernille Falcon (EL), 2002-10-31:
Jeg vil gerne spørge fru Birthe Skaarup, om Dansk Folkeparti vil medvirke til at mindske den sociale ulighed og dermed også den skæve fordeling af sundheden, på hvilken måde man vil medvirke til det, og om det også gælder et løft af folkesundheden for de dårligt stillede og for flygtninge/indvandrere.
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Til både hr. Naser Khader og hr. Kamal Qureshi: Når man laver en forebyggelsesstrategi her i landet, så kan man jo ikke sige, at den kun gælder for den person og den person.
Vi har i Dansk Folkeparti valgt at prioritere influenzavaccinationer, og det kan man så synes er en dårlig idé.
I Dansk Folkeparti synes vi, det er en god idé, og vi ved, at der er mange, der er glade for det.
Så vil jeg godt sige omkring, hvem disse influenzavaccinationer skal gives til, at det jo der er sådan - det ved vi alle - at næsten alle har mulighed for at få dem.
Det er jo ikke kun de raske og rørige, det handler om.
Jeg ved, at ministeren kan gå op og bekræfte,
at man også ude i kommunerne kan lave nogle forholdsregler omkring det, og jeg går ud fra, at man fra ministeriets side allerede er i kontakt med de kommuner, der så kan gå ud på plejehjemmene med penge i hånden og lave disse influenzavaccinationer.
Det er også sådan, at der i bekendtgørelsen står, at yderligere 100 kr. følger med, altså 200 kr., hvis man skal besøge ældre i eget hjem, der ikke selv kan gå hen på et influenzavaccinationssted.
Kamal Qureshi (SF), 2002-10-31:
Jeg har kunnet konstatere, at influenzavaccinationen jo primært gives til de rørlige ældre, der er i stand til at komme hen til de steder, hvor vaccinationen foretages, og ikke til dem, der rent faktisk har det største behov, dem, der ligger på plejehjemmene.
I forlængelse af det, hr. Naser Khader siger, er diskussionen jo ikke, hvorvidt det er dyrt, når man bliver indlagt på sygehus.
Diskussionen er om, hvorvidt man selv har råd til at betale de 150-200 kr., vaccinen koster.
På samme måde var Dansk Folkeparti jo imod, at man gjorde det billigere for børnefamilier at kunne få medicin til deres børn.
Det var Dansk Folkeparti imod.
Jeg kan ikke se logikken, men jeg kan i hvert fald konstatere, at der er et bestemt vælgersegment, som Dansk Folkeparti vil give velfærdsgoder til, og så bruger man også sundhedspolitikken til at give velfærdsgoder til det vælgersegment.
Det er fair nok, men jeg synes ikke, at det er rimeligt, at man så bruger forebyggelsesmæssige diskussioner til at betale vaccinationer til folk, som bor i strandvejsvilla og kører rundt i Porche.
Naser Khader (RV), 2002-10-31:
Folk, der har penge, direktører osv., har råd til det, når de bliver 65 år.
Jeg forstår udmærket godt, at man gerne vil hjælpe dem, der ikke har råd, dem, der kun er på folkepension.
Men hvorfor skal de, der har råd, have gratis influenzavaccine?
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Ja, hvorfor skal fru Marianne Jelved og hr. Helveg Petersen have mulighed for det?
Hvorfor skal fru Pia Kjærsgaard eller enhver anden her i det her land have mulighed for det?
Det er, fordi vi synes, det er en god, målrettet indsats, en god, forebyggende indsats som faktisk er anbefalet af Teknologirådet som medicinsk behandling.
Jeg kunne ikke nå at svare på det før, men ud fra det er jeg helt overbevist om, at man jo bare kan spørge til de økonomiske konsekvenser og se, hvad der bliver af mindre sygehusudgifter som følge af det her, og det er jo lige meget, om man hedder Marianne Jelved og skal indlægges på hospital.
Her kunne man jo også gå ind og minimere sundhedsudgifterne, og det er noget af det, vi har været meget optaget af.
Vi er meget optaget af et forebyggende arbejde, som jeg tidligere har været inde på.
Naser Khader (RV), 2002-10-31:
Jeg vil gerne tage fat i influenzavaccinen igen.
Jeg synes, fru Birthe Skaarup ikke svarer Socialdemokratiets ordfører konkret.
Et konkret spørgsmål: Hvorfor skal fru Marianne Jelved og hr. Niels Helveg Petersen, når de fylder 65 år, kunne få gratis influenzavaccine?
Jeg forstår godt, at man gerne vil give gratis influenzavaccine til folk, der kun har folkepension, men hvorfor gælder det alle dem, der fylder 65 år?
Hvorfor ikke benytte de der ekstra midler til at mindske sundhedskløften mellem de dårligst stillede og bedst stillede?
Fru Birthe Skaarup har erkendt, at der er den kløft.
Hvorfor ikke bruge de midler til at mindske eller reducere denne kløft?
Birthe Skaarup (DF), 2002-10-31:
Fru Sophie Hæstorp Andersen om det, at Socialdemokratiet på 9 år ikke har formået at skabe alle disse ting, så vi fik livsglade mennesker.
Havde fru Sophie Hæstorp Andersen regnet med, at den nye regering - med hjælp fra Dansk Folkeparti indimellem - kunne nå at skabe alle de her livsglade mennesker?
Jeg håber da, at vi får mange glade mennesker i Danmark.
Med hensyn til de målrettede midler bliver de her 70 mio. kr. til influenza nævnt igen og igen.
Det var en god, målrettet indsats over for en del af befolkningen.
Det er en livskvalitet, at vi ikke ser
så mange ældre ligge på gangene her i det første kvartal af det nye år, fordi de netop har fået følgesygdomme til influenza.
Hr. Preben Rudiengaard spurgte til den obligatoriske sårbehandling, og det er klart, at folk selvfølgelig får sårbehandling, hvis de har et sår på grund af diabetes.
Det er jo bare sådan almindelig retorik, at selvfølgelig får de det.
Men spørgsmålet er, om man kan gå ind på et tidligere tidspunkt.
Det er så det, fru Lone Møller skruer sig op over, og det da er forfærdeligt, at Dansk Folkeparti ikke kan forstå, hvad det er, der bliver sagt.
Selvfølgelig kan vi forstå, hvad der bliver sagt.
Jeg mener ikke selv, at jeg har aldersbetinget nedsættelse af min hørelse endnu.
Det, jeg prøver på at forklare, er, at ministeren kommer med nogle udsagn om, at man skal se på den pengeanalyse, der er i gang inden for det forebyggende arbejde.
Bliver pengene brugt forkert?
Det kan godt være, at de bliver brugt forkert, men jeg er da udmærket klar over, at hvis man laver en sårbehandlingsklinik, hvor folk kan gå hen, lige så snart der er et lille sår, så kan vi måske foregribe begivenhedernes gang.
Vi ser for mange, der får amputeret især ben, men jeg regner da med, at ministeren sidder og lytter til det her.
Jeg regner også med, at ministeren går ind i de organisationer, der har gjort os opmærksom på problemet.
Så til Sophie Hæstorp Andersen omkring ...
Lone Møller (S), 2002-10-31:
Der er åbenbart en opfattelse af, at min hørelse er særdeles dårlig.
Jeg hører fuldstændig, hvad der bliver sagt.
Men jeg kunne måske spørge, om fru Birthe Skaarup så ikke burde få undersøgt sin hørelse.
Jeg spurgte, om fru Birthe Skaarup og hendes parti var indstillet på at afsætte midler til diabetesforebyggelse og -behandling.
Så kan det ikke nytte noget, at fru Birthe Skaarup står og siger, at vi skal følge pengestrømmen og se, om vi kan give midlerne bedre, for fru Birthe Skaarup ved jo udmærket godt, at de samlede forebyggelsespenge ikke engang ville dække det, det ville koste at iværksætte det.
Så det er jo noget forfærdelig sludder og vrøvl, når fru Birthe Skaarup står heroppe og siger, at vi skal følge pengene.
Der skal ekstra penge til at iværksætte det, og det er det, jeg spørger om: Er fru Birthe Skaarup indstillet på dét?
Så kan det godt være, at hr. Preben Rudiengaard som læge mener, at alle læger indfører sårbehandling, men så burde han måske gå ud i det virkelige liv og prøve at se lidt på, hvordan det foregår, for sådan foregår det ikke.
Det ved
hr. Preben Rudiengaard også godt.