runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Det er jo ikke første gang, vi diskuterer det, så man kan jo tage den gamle tale frem, og det har jeg også tilladt mig at gøre denne gang.
Jeg vil faktisk også fremføre synspunkterne.
Vi synes også, at der er nogle principielle overvejelser omkring det her.
Der ligge en stor opgave i at få et bysamfund til at fungere, og det kræver også, at man kan tilbyde boliger til boligsociale formål mange steder i kommunen.
Det er SF's opfattelse, at det også kan være nødvendigt at inddrage private udlejere i løsningen af den opgave.
Det har man jo gjort i forbindelse med byfornyelsen, hvor man har givet kommunen adgang til at anvise folk, der skal genhuses, til private udlejningsboliger.
I dag er det ikke så meget de konkrete forbedringer, man snakker om, men et meget mere komplekst samarbejde, når vi snakker om bypolitik.
Det hænger meget sammen med, at personer skal kunne bosætte sig forskellige steder.
Der er ofte mange kommuner, der bruger energi på at formulere bypolitikker for at få kommunens samlede boligpolitik til at hænge sammen.
Jeg synes, at det er noget af en tilsnigelse.
Det, vi gør med det her forslag, er, at vi griber ind i folks ret til at disponere på nogle punkter, men det er jo ikke ejendomsretten, man griber ind i.
Endelig synes jeg, at det er værd at bemærke - det synes jeg også er en vigtig forudsætning - at hvis man laver det her og anviser private udlejningsejendomme, er det klart, at så har det offentlige også et økonomisk ansvar, ligesom man har, når man har anden boligsocial anvisning.
For så er det det offentlige, der tager risikoen for huslejen, men også for udgifter i forbindelse med fraflytning.
Det er klart, at de private udlejere ikke skal have udgifter, når det offentlige går ind og på den måde råder over ejendomme.
Som jeg sagde før til fru Lissa Mathiasen, så er vores tålmodighed ved at være brugt op.
Jeg synes, vi har diskuteret det her så mange gange og fået så mange løfter, at der er brug for, at man nu får sluttet de her forhandlinger. Jeg mener ikke, at det, boligministeren sagde, behøver at tage så lang tid.
Hvis man virkelig vil sætte fart under det her, må det være overkommeligt at afklare de økonomiske retningslinjer for det her med udlejerne.
Det må også være muligt at afklare, hvis der er nogle regler, der specielt skal laves, om, hvem der kan anvises, så man hurtigt får det afklaret.
Jeg har svært ved at se, at vi skal vente indtil begyndelsen af næste år med at få det her afklaret.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-24:
Da vores ordfører på området, hr. Egil Møller, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Enhedslistens beslutningsforslag er et frontalt angreb på grundloven.
Her står bl.a., at den private ejendomsret er ukrænkelig.
Enhedslisten nævner bl.a. i bemærkningerne til forslaget sin forkærlighed for nydanskeres boligplacering i privat boligbyggeri.
At vi i Danmark har boligmangel, skyldes bl.a. også den positive særbehandlingsindstilling, som Enhedslisten har til flygtninge og indvandrere.
De har som bekendt et retskrav på en passende bolig inden for 3 måneder, efter de har fået opholdstilladelse.
Det betyder noget bl.a. for mange danskere, der har været skrevet op til en bolig på en venteliste i mange år.
Det kan ske for folk, der får skilsmisse, og det kan ske på mange andre områder, men det gælder også, at de bliver overhalet indenom af mennesker, som for en stor dels vedkommende ikke er indbudt hertil.
Derfor må vi sige nej til Enhedslistens forslag.
Vi mener, at problemerne skal løses på en helt anden måde, bl.a. som før nævnt ved en begrænsning af indstrømningen af flygtninge/indvandrere til Danmark.
Vi kan som sagt ikke stemme for forslaget.
Vi ønsker i stedet for mere gang i det private udlejningsbyggeri, altså må vi vende tommelfingeren nedad til forslaget fra Enhedslisten.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-10-24:
Jeg skal gøre det meget kort, endnu kortere end i januar måned i år, da vi havde det seneste beslutningsforslag oppe, B 73.
I CD er vi modstandere af en tvangsmæssig ordning, hvorefter der kunne gives kommunerne en anvisningsret til privat boligbyggeri.
I vores verden er der altså nogle klare grænser for, hvordan offentlige myndigheder skal kunne sætte sig på andre menneskers ejendom.
Den grænse er klart overskredet med dette lovforslag.
Det er jo ikke første gang, at en udvidet kommunal anvisningsret har været på tale, og CD's svar har altid været det samme.
Det skal dog ikke forstås sådan, at vi ikke også gerne på linje med blandt andre forslagsstillerne ser, at private påtager sig et større socialt ansvar, også gerne private udlejere.
Tvang løser ingenting, heller ikke selv om en aftale desværre ikke er kommet på plads på nuværende tidspunkt, men som ministeren sagde i sin tale i dag, er vi nærmere målet, og lad os så håbe, at ministerens positivitet også smitter af på de private udlejere.
I CD er vi godt tilfredse med den anvisningsret, som allerede findes i relation til de almene boliger, og vi er også tilfredse med den udvidelse med en større aftalebaseret fleksibilitet i anvisningsretten, som er blevet gennemført på det seneste.
Vi håber at få rettet op på nogle boligområder med den nye anvisningsret.
Det bør, som fru Lissa Mathiasen sagde, være en naturlig ting for dem, og læg mærke til »bør«.
Det lille ord kan jeg godt tilslutte mig.
Men endnu en gang må jeg sige, at CD ikke kan støtte forslaget, som det ligger, og selv om der måske vil komme en del spørgsmål under behandlingen i udvalget, vil vi sikkert ikke på nogen måde kunne støtte forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-10-24:
Jeg er stedfortræder for hr. Flemming Kofod-Svendsen i den sag her, og jeg vil oplæse den tale, som en anden stedfortræder ved sidste behandling holdt.
Det var hr. Børge Klit Johansen.
Kristeligt Folkeparti beklager, at den gældende frivillige ordning med belønning ikke har virket efter hensigten.
Vi tror dog ikke på, at der i den nuværende situation med stor bolignød vil kunne komme noget positivt ud af tvangsforanstaltninger.
Kristeligt Folkeparti har gennem årene støttet en række initiativer på boligområdet til kvarterløft, byfornyelse osv., hvor målet har været at bevare en bredt sammensat beboermasse.
Problemet med ghettodannelser bør måske først og fremmest
løses ved at gøre det mere attraktivt for ressourcestærke lejere at blive boende i den almennyttige sektor, selv om de selv skal betale hele huslejen.
Vi konstaterer, at pinsepakken har rykket balancen mellem ejer- og lejerboliger til lejerboligens fordel og tror, at det vil være med til på lang sigt at løse problemet med ghettodannelser, men der bliver ikke flere boliger gennem det her initiativ, og det er jo boligmangel, der er det egentlige problem.
Kommunen kan ikke anvise boliger, hvor der allerede bor nogle, og derfor har vi også taget initiativer til bygning af boliger til ældre, til handicappede, plejeboliger osv., som vil frigøre boliger både i den almene og i den private boligmasse.
Der er en mand, der har sagt, at i en krisesituation har man som leder to muligheder.
Den ene er at tjene sig rig, den anden er at spare sig fattig.
Jeg vil sige, at dette forslag som så meget andet har valgt det forkerte, nemlig fattigdommen.
Der bliver ikke mere guld af det her.
Kristeligt Folkeparti kan derfor ikke støtte forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-24:
Det er ganske kort.
Jeg oplæste på den boligpolitiske ordførers vegne en tale, han har holdt, og det eneste, jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, er, at selv om hr. Keld Albrechtsen synes, at det er det rene nonsens, og at vores politik i Dansk Folkeparti bygger på det rene nonsens, er jeg fuldstændig klar over, at det bl.a. er Enhedslistens opfattelse.
Det, jeg bl.a. læste op i talen, var også, at flygtninge/indvandrere som bekendt har et retskrav på en passende bolig inden for tre måneder, efter at de har fået opholdstilladelse.
Det er da klart, at det synes
mange danskere, der har stået på venteliste i rigtig mange år, er fuldstændig uretfærdigt over for dem, der har måttet vente, og det var faktisk det, jeg påpegede.
At Enhedslisten så synes, at det ikke passer i deres politik, er noget helt andet, men det var, hvad der stod i min ordførertale, og den vil jeg have lov at forsvare.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Jeg har til gengæld også ret til at sige det, som det er, nemlig at uanset hvem der får regeringsmagten her i Danmark, uanset om det så var Dansk Folkeparti, der alene sad med flertallet i dette Ting, så ville det ikke være muligt at begrænse antallet af de flygtninge, som kommer her til Danmark, og som vi skal sørge for.
Sådan er kendsgerningerne her i verden bare, og derfor bygger hele Dansk Folkepartis propaganda over for befolkningen på én stor misforståelse af kendsgerningerne. Man kan jo lige så godt sige det til befolkningen, sådan som det er, nemlig at vi har et antal, der kommer til vores land hvert år, og når de kommer, skal de selvfølgelig have en bolig at bo i.
Det er et utroligt synspunkt, og så er det jo sludder og vrøvl, at indvandrere skulle have nogen særlige retskrav, som andre mennesker her i samfundet ikke har.
Det har de jo ikke.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Ja, det er rigtigt, og jeg skal nok også begrænse mig og ikke at starte en indvandrerdebat eller en flygtningedebat, jeg vil bare rette en fejl.
Jeg synes, det er vigtigt, når det bliver sagt så ofte, som det bliver, at indvandrere har en ret, for det er ikke tilfældet.
Flygtninge, som kommer her til landet, og som ikke kan rejse andre steder hen, skal selvfølgelig have en bolig.
Men indvandrere - og vi får masser af indvandrere i Danmark, der er masser, der kommer fra EU-landene herop til Danmark - har ikke ret til en bolig, de skal selv skaffe sig en bolig.
Jeg synes, Dansk Folkeparti skulle lære, hvordan reglerne er, i stedet for vi skal høre alt det sludder heroppefra.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-24:
Ja, nu behøver hr. Keld Albrechtsen eller hr. Knud Erik Hansen ikke lære Dansk Folkeparti, hvordan vores holdninger skal være, det kan vi udmærket selv finde ud af.
er, at der altså er nogle i det her land, der har et retskrav på at få en bolig, og så er der altså nogle danskere, der har boet her - det kan også være indvandrere, der har boet her i mange år - der ikke kan få en bolig efter tre måneder.
Det kan man jo så synes om eller ej, men det er i hvert fald rigtigt.
Svend Auken (S), 2001-10-24:
Udkast til bekendtgørelse om regulering af de industrielle drivhusgasser, altså det, vi diskuterer nu her, er notificeret i henhold til informationsproceduredirektivet.
Det fremgår også af udkastet.
Derudover har bekendtgørelsen været til høring nationalt.
Det var det, vi talte om før.
Det er korrekt, som nævnt af spørgeren, at Kommissionen og nogle medlemslande har stillet visse spørgsmål til den danske regulering.
Kommissionen, Tyskland, Spanien, Belgien og Italien er fremkommet med udførlige udtalelser, mens Portugal, Frankrig og Finland er fremkommet med bemærkninger til reguleringsforslaget.
Hovedindholdet i indvendingerne fra medlemsstaterne og Kommissionen er, at man ikke finder reguleringen proportional, og at man finder, at nedbringelse af emissionen af drivhusgasser kan ske ved hjælp af mindre indgribende foranstaltninger end gennem et forbud.
Dermed mener man ikke, at reguleringen kan retfærdiggøres under Amsterdamtraktaten og GATT-aftalen.
Den danske besvarelse af spørgsmålene er endnu ikke sendt afsted.
Som det fremgår af det udkast til bekendtgørelse, som jeg har sendt den 10. oktober i år til Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, er der på baggrund af de under høringen fremkomne bemærkninger foretaget en lang række ændringer i udkastet til bekendtgørelsen.
Der bliver lejlighed til at drøfte disse ændringer ved et kommende samråd i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Det er i øvrigt Miljøstyrelsens vurdering, at disse ændringer i meget vid udstrækning også vil imødekomme de bemærkninger, der er kommet fra Kommissionen og de lande, jeg nævnte før.
I pagt med sædvanlig procedure vil Folketingets Europaudvalg blive orienteret med et notat om svaret, når det er afsendt. Til yderligere besvarelse af det stillede spørgsmål vil jeg derfor henvise til det notat, som jeg også skal sørge for bliver sendt til Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg.
Men jeg har fået en masse bemærkninger til det oprindelige udkast, nu har vi ændret det, og det er vores forventning, at det vil imødekomme de forventninger, der er.
Glem ikke, at det er en del af Kyotoprotokollen, at det ikke bare er de tre oprindelige gasser, som vi kender til, altså CO2, metan og lattergas, men at det også er de tre industrielle gasser, det drejer sig om, og der er vi altså folkeretligt forpligtet til at gøre noget.
Og det, vi så skal undersøge, er selvfølgelig at gøre det på en måde, som er proportional.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-10-24:
Jeg skal blot takke for en meget positiv modtagelse af dette forslag.
Jeg deler den opfattelse, at det er et af den slags forslag, vi da helst ville have været foruden, fordi det havde betydet, at landmændene havde kunnet klare de 65 pct., men sådan har vejret altså ikke været, og så går det selvfølgelig ud på, at vi finder en smidig måde, hvorpå vi kan få klaret problemerne.
Det har jeg hørt at Folketinget
også har været enigt i, og jeg tager det også på den måde, at jeg regner med, at Folketinget også er enigt i, at vi prøver at gøre lovforslaget færdigt så hurtigt som overhovedet muligt.
Så tak for behandlingen.
Birthe Skaarup (DF), 2001-10-24:
Da Dansk Folkepartis ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Formålet med denne lille lovjustering er jo at skabe hjemmel til en generel dispensation fra bestemmelsen i § 18 i lov om jordbrugets anvendelse af gødning og plantedække. Herunder er også kravet om 65 pct. plantedække.
Da loven i dag kun giver mulighed for, at man giver individuelle dispensationer efter skriftlig ansøgning,
Disse jordbrugere vil med den foreslåede lovændring således kunne omfattes af en generel dispensation.
Lissa Mathiasen (S), 2001-10-24:
Som det allerede er sagt fra boligministerens side, er det jo i det store og hele en genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 73 fra sidste folketingssamling, og man kan sige, at intentionen, der ligger i denne her genfremsættelse, jo også er ganske udmærket.
Og for at der ikke skal være nogen tvivl: Vi deler fra Socialdemokratiets side forslagsstillernes opfattelse.
De private udlejere bør deltage i løsningen af de boligsociale opgaver.
Og jeg så gerne, at der havde været mere skub i den proces.
Det var også det, jeg gav udtryk for, da vi sidst havde debatten her i Folketinget.
Jeg og vi i Socialdemokratiet havde gerne set, at det ikke havde været nødvendigt fortsat at skulle diskutere det her spørgsmål.
Hensigten er jo netop, at vi kan få de private udlejere til at medvirke til også at stille nogle af deres boliger til rådighed for kommunen til anvisning til løsning af boligsociale problemer.
Vi mener i Socialdemokratiet, at det ville være en ganske god løsning, hvis også vi så de private udlejere gøre det.
Netop fordi det er afgørende i et byområde, at vi får et varieret boligudbud og dermed også en varieret beboersammensætning.
Det får vi altså kun, hvis alle vil være parat til at medvirke.
Derfor skal jeg heller ikke lægge skjul på, at det glæder os meget, at ministeren har oplyst, at der er sat en frist for forhandlingerne med de private udlejere.
Jeg tror til gengæld, at forhandlingerne er vigtige.
De giver muligheder for at få en aftale lavet, som forhåbentlig kan bruges af begge parter.
Men jeg skal heller ikke lægge skjul på, at jeg synes, det ville klæde udlejerne, om de snart meldte ud, hvor de står.
Men jeg har også givet udtryk
Men heldigvis er det altså ikke hermed sådan, som forslagsstillerne har lagt op til, at forhandlingerne er brudt sammen.
Heldigvis er det sådan, at forhandlingerne fortsat kører, og jeg håber, at vi inden længe også vil se, at der kommer et positivt og et konstruktivt resultat ud af dem.
Der ligger også i de forslag nogle elementer, som rent faktisk tager lidt hul på det spørgsmål, som forslagsstillerne her ønsker.
Det er ikke mindst forslaget om, at man i forhold til pensionskassebyggeriet netop får anvisningsretten med ind til hver fjerde.
Jeg håber, og vi håber i Socialdemokratiet,
Det synes vi ville være konstruktivt.
Jeg vil godt slutte af med at sige, hvad der nok også er fremgået her: Vi kan ikke støtte det forslag, der ligger, men til gengæld støtter vi lige så meget, det overhovedet kan lade sig gøre, det arbejde, som boligministeren gør for at finde en aftale med udlejerne.
De bør, og de skal medvirke til løsning af de boligsociale opgaver.
Anni Svanholt (SF), 2001-10-24:
Da SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre følgende: Formålet er at give ministeren mulighed for at udstede en generel dispensation fra kravet om 65 pct. plantedække på den enkelte landbrugsejendoms arealer, når der opstår helt ekstraordinære vejrmæssige situationer.
I år har der været en sådan: En vanskelig høst i august udviklede sig i september til en fuldstændig umulig situation med oversvømmede marker og ødelagte kornafgrøder.
Det er derfor ikke muligt at tilså markerne igen i fuld udstrækning, og derfor er der behov for dispensation.
Vejret kan vi nu engang ikke ændre på med lovgivning.
SF støtter forslaget.
Christian Mejdahl (V), 2001-10-24:
Dispensationen fra kravet om 65 pct. grønne marker, som har været gældende siden 1990, hvor det var et led i Vandmiljøplan I, er da den mindste håndsrækning, vi politikere kan give landbruget i år, hvor naturen viser sig fra sin våde side.
Mange steder i landet har det været fysisk umuligt at etablere grønt plantedække, fordi der er kommet omkring 200 mm regn i september måned, og naturlovene kan vi jo ikke ændre, selv om vi stiller ændringsforslag og underkaster dem tre behandlinger, ikke engang selv om der kan samles mere end 90 stemmer herfor.
Derfor er det somme tider, at høsten drukner, og at såsæd ikke kan sås.
Jeg tror ikke, at der er nogen, der frivilligt undlader at så vintersæd, hvis det overhovedet kan lade sig gøre inden for den tidsramme, hvor vintersæden kan forventes at overvintre.
At erstatte en vintersædsafgrøde med en forårssået afgrøde giver mindre udbytte og koster derfor dækningsbidrag.
Jeg vil stille nogle spørgsmål i udvalget om, hvordan dispensationshjemmelen vil blive administreret og ført ud i livet, og jeg kan på Venstres vegne anbefale, at vi giver denne dispensationshjemmel, for jeg tror ikke, fødevareministerens postkasse er stor nok til at tage alle de dispensationsansøgninger, der vil komme, hvis det er sådan, at vi ikke gør det her.
Den samme melding kan jeg give på CD's og Kristeligt Folkepartis vegne.
Hugo Sørensen (S), 2001-10-24:
Plantedækket består hovedsagelig af vintersæd, vinterraps og græs.
Formålet er at begrænse udvaskningen af kvælstof fra jordbrugsarealet derved, at det etablerede plantedække optager kvælstof, som ellers vil kunne udvaskes om efteråret.
De ekstraordinært store nedbørsmængder i dette efterår har gjort det vanskeligt og i visse tilfælde umuligt for jordbrugserhvervet at efterleve kravet om mindst 65 pct. plantedække.
Udsåningen af vinterafgrøderne kan i vidt omfang ikke finde sted, da høsten endnu ikke er helt tilendebragt.
Der står fortsat halm på markerne, og færdsel med landbrugsmaskiner på markerne er ikke mulig eller vil medføre strukturskader på jorden.
Problemet omfatter hele landet.
Den gældende lov er ikke egnet til at håndtere en situation som den nuværende.
Formålet med lovforslaget er derfor at give mulighed for en hensigtsmæssig administration af reglerne.
Ifølge gældende lov har ministeren alene mulighed for at fravige bestemmelsen i § 18 på grundlag af en skriftlig ansøgning fra den enkelte virksomhed.
Med vedtagelse af lovforslag nr. L 41 får ministeren generel adgang til i særlige tilfælde at fravige bestemmelsen i § 18 og give det samlede jordbrugserhverv en dispensation.
Herved undgås en tidskrævende individuel behandling af ansøgninger og en uhensigtsmæssig administration.
Gennemførelsen af lovforslaget haster.
Skal nugældende lov efterleves, står et stort antal jordbrugsvirksomheder nu over for hver især at skulle indsende ansøgning om dispensation med efterfølgende individuel behandling i Plantedirektoratet. Det samlede forløb skal være afsluttet, inden det bliver for koldt, da de vækstmæssige forudsætninger for at udså vinterafgrøderne ellers definitivt forsvinder.
Socialdemokratiet støtter forslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Dansk Folkepartis holdning kender vi godt.
Men det, vi påpeger, er, at vi oplever, at Dansk Folkeparti løber, hver gang det har lavet en fejl.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-24:
Ja, men så må vi jo så altså også konstatere, at det er forkert, når fru Birthe Skaarup og andre fra Dansk Folkeparti går rundt og udbreder det indtryk, at indvandrere i Danmark har særlige rettigheder frem for andre, der bor i det her land.
Det har de altså ikke.
Men det, der er en ret, er, at når vi modtager en flygtning, er vi selvfølgelig i den situation, at så kan vi ikke have, at vedkommende ikke kan få noget at bo i.
Det er jo så enkelt. Jeg kan slet ikke fatte, at noget parti kan hævde, at man skal modtage flygtninge, men at de ikke må få noget at bo i.
Det er da vrøvl.
Men som formanden har påpeget, er det muligvis nok en debat, der hører hjemme under et andet dagsordenspunkt.
Tom Behnke (KF), 2001-10-24:
Der er jo en kedelig årsag til, at forslaget her bliver fremsat, men det er bestemt nødvendigt, at forslaget bliver fremsat.
Den meget våde september måned, den megen nedbør, der har været, har jo bevirket, at det nogle steder er ganske umuligt at bjærge høsten, og nogle steder er det også umuligt overhovedet at få noget i jorden igen.
Det er et forslag, som Det Konservative Folkeparti absolut støtter og bakker varmt op om.
Det er et forslag, der desværre er nødvendigt, og hvis man kigger lidt frem i tiden, kunne det jo også være, at forslaget bliver nødvendigt i fremtiden.
Det håber vi ikke at det bliver, men bliver det det, så er det nødvendigt, at ministeren har denne mulighed, således at der kan gives en generel dispensation, når behovet måtte opstå.
Carsten Hansen (S), 2001-10-24:
Når man citerer fra den her talerstol eller kommer med bemærkninger, skal man jo være meget påpasselig med, at de er rigtige.
Det er faktisk sådan, at der siden 1993 er sket en kolossal udvikling i forhold til, hvor mange der får en kompetencegivende uddannelse i det her land.
I dag er det kun 17 pct.
Så hvis det argument, at det er boligerne alene, holder vand, skulle den bemærkning jo ikke være gangbar.
Men jeg giver hr. Keld Albrechtsen ret i, at det at have en ordentlig bolig, samtidig med at man studerer, er helt essentielt og meget vigtigt.
Men der er faktisk sket en kolossal udvikling - ikke i den retning, som hr. Keld Albrechtsen sagde, men vi har en stor, stor opgave i at få det sidste med, og der tror jeg, vi har et fælles ansvar, og vi vil gerne være med til at kigge på det.
Rikke Hvilshøj (V), 2001-10-24:
Jeg synes, vi skal respektere, at for nogle har det en værdi, at de kan have indflydelse på, hvem de vil sælge deres andel videre til.
Vi har jo selv været inde på, at f.eks. i vennekredsen bliver det ikke længere muligt.
Det sker i dag, og jeg er sikker på i langt de fleste tilfælde uden penge under bordet.
Dem cutter vi nu af, fordi der er nogle brodne kar imellem.
En af de ting, som hr. Knud Erik Hansen nævnte, var: Hvordan fungerer de her ventelister?
Hvornår de træder i kraft?
Lad os få lidt flere facts om det på bordet.
Det vil alt sammen være med til at skabe en bedre afklaring i forhold til det, der er på bordet i dag med lovforslaget, som det ligger.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-10-24:
Men det er da klart, at alle skal have lov til at have sine tvivl, at have lov til, at tingene bliver undersøgt nærmere.
Det, jeg hørte fra flere sider, var, at det her jo ikke er relevant, for det er kun 5 pct., der ikke har venteliste.
Hvis nu det faktisk er sådan, at de 95 pct. først har en venteliste, der træder i kraft, efter at den enkelte andelshaver har haft en indstillingsret, vil det så ændre noget hos Venstre?
Og så kunne jeg måske også stille det samme spørgsmål, som jeg stillede til fru Annie Lunde Hansen: Hvad er det for en stor ret, man mister som andelshaver?
Man får jo stadig væk sine penge.