runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2005-04-13:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget enige med forslagsstillerne i, at erhvervsuddannelserne er særdeles vigtige for at sikre, at alle unge får mulighed for at få en uddannelse.
Regeringens mål er, at det årlige antal praktikpladser i 2006 skal være 3.000 højere end i år 2004, og det går faktisk rigtig godt med at opfylde den målsætning.
Sidste år blev der indgået godt 1.800 flere praktikpladsaftaler end i 2003, og det er faktisk første gang siden 1998, at udviklingen er gået i sådan en positiv retning.
Men selv om vi overordnet set er enige i målet for det her beslutningsforslag, så er vi ikke enige i de midler, som forslagsstillerne vil tage i brug for at nå målet om flere praktikpladser.
Det kommer nu nok heller ikke som den helt store overraskelse for forslagsstillerne, eftersom det jo er nogle genfremsættelser, vi drøfter her.
Vi Konservative ønsker ikke at føre skolepraktikken tilbage til det niveau, den havde, før vi indgik fase II-aftalen med Dansk Folkeparti og De Radikale.
Vi ønsker ikke at fastholde de unge mennesker i nogle uddannelser, hvor vi på forhånd ved, at det vil føre dem lukt ud i arbejdsløshed.
Vi er også tilfredse med, at vi har strammet op på skolepraktikken og sikret, at virksomhederne ikke misbruger ordningen og først tager elever ind, efter de har været i skolepraktik i et stykke tid, for at hente en økonomisk gevinst.
Vi ønsker heller ikke at genindføre et generelt tilskud til de virksomheder, der opretter praktikpladser.
Vi vil dog gerne være med til at sikre en økonomisk gulerod i form af et kontant beløb til de virksomheder, der opretter ekstra praktikpladser, og derfor vil vi også støtte regeringens forslag, når det fremsættes her i Folketinget senere hen.
Endelig ønsker vi heller ikke at ændre i erhvervsskolernes AER-finansierede præmieringsordning.
Vi mener, at med det nuværende praktikpladstaxameter har skolerne et incitament til at sørge for, at eleverne også indgår praktikpladsaftaler, inden de kommer i skolepraktik, fordi skolerne bliver præmieret for alle de praktikaftaler, som både elever og virksomheder indgår.
Vi mener altså ikke, der er grundlag for at ændre i den her tilskudsordning.
Vi kan altså ikke støtte beslutningsforslaget, men vi er selvfølgelig meget enige i intentionerne bag.
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
I den virkelige verden er vi på det rigtige spor.
Alene de 1.800 uddannelsespladser beviser jo, at vi er på rette vej.
Alene det, at man har givet skolerne en gulerod, er ikke noget med indirekte at klandre dem for, at de ikke er gode nok til at varetage deres funktion, tværtimod.
Vi kan jo se, at de er gode nok til at få de unge mennesker ud i praktik, så det er lige nøjagtig den vej, man skal gå.
Det er de korte uddannelser, som vi har etableret, det er EUD+.
Der er så mange gode tiltag, der er sat i gang fra vores side i forligspartierne, sådan at man siger, at fase III kommer nu.
Så må vi vente og se, hvordan det vil fungere.
Jeg vil nok sige, at ministeriet og forligspartierne holder et vågent øje med, om nu målene bliver opfyldt.
For når vi det mål med 3.000, så er der jo ikke ret lang tid tilbage, før vi får bægeret fyldt, og det vil sige, at så har vi nået det fulde mål, som vi ønsker.
Det er nemlig at få så mange ud i erhvervet i praktikpladser som muligt.
Det er jo det, der er hele øvelsen i det her.
Det er netop, at de skal have rigtige pladser.
De skal have rigtigt arbejde bagefter.
De skal ikke bare sidde og vente et eller andet sted og så tro, at de ikke kommer i arbejde, som mange af dem har gjort før.
Næh, de skal have rigtigt arbejde og rigtige uddannelsespladser.
Det er vores intention, og det har været målet, og det tror jeg også jeg kan sige på de andre tre partiers vegne.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-13:
Så opfatter jeg det sådan, at det er en indirekte kritik af skolerne, at de praktikpladser ikke er blevet stillet til rådighed.
Hvad har man så tænkt sig at gøre for at optimere skolernes muligheder for det?
Er det via uddannelse, kurser eller på anden måde, eller er det praktikpladskonsulenter, der skal til for at skabe de praktikpladser?
For virkeligheden er, at de ikke er der i øjeblikket.
Hvad forestiller man sig så, der skal ske?
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Jeg synes i virkeligheden Venstres ordfører har svaret yderst fornuftigt på det her.
Men jeg vil godt lige gå den anden vej, for det er jo ikke altid arbejdsgiverne, man skal have fat i.
I det her tilfælde er det korrekt, at det er en del af det, og det er også det, som vi er ude på: De skal motiveres, de skal selv være med til at sætte dagsordenen for, hvad det er for nogle mennesker, de vil have ud, hvad det er for en arbejdskraft, de vil have ud, hvad det er for nogle uddannelser, de efterlyser.
Så det er den vigtige del af det.
Men vi har da været med til – og det er jo det, som forligspartierne har været med til – at lave en praktiktaxameterordning, som er steget fra 1.000 kr. til 3.200 kr. for hvert ungt menneske, der kommer ud i en uddannelsesplads.
Det må da være skolerne, der har den største mulighed for at kunne få dem ud i virksomhederne i stedet for den omvendte vej.
Så man skal ikke altid have det sådan, at det er arbejdsgiverne, der alene stiller kravene, for det er da så sandelig skolernes forpligtelse at få de unge mennesker ud, og der har man gjort et meget, meget, meget fint arbejde netop også ved at lave taxameteret.
Jeg synes ikke, det er så svært.
Det er i hvert fald meget, meget, meget vanskeligt for mig at se problemet, fordi denne skolepraktik, som Socialdemokraterne klamrer sig fast til, har ikke fungeret som en optimal form for ordning.
Det har den jo ikke.
Det har kastet en masse mennesker ud i arbejdsløshed, og det har været en form for ventestation.
Man har ikke kunnet bruge meget af den uddannelse, man fik under skolepraktikken.
Så det passer ikke, må jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Vi har jo også været med til at lave en masse nye tiltag.
Det er derfor, vi er med i aftalen.
Selvfølgelig er vi på rette kurs.
Alene det med de 1.800 nye aftaler, uddannelsesaftaler og praktikpladser synes jeg da er et skridt i den rigtige retning.
Det er bedre, end det nogen sinde har været, også under Socialdemokraternes regime.
Vi er jo på den rette kurs, ellers havde vi ikke været med til det her.
Carsten Hansen (S), 2005-04-13:
Fru Louise Frevert må vel ligesom Venstres ordfører medgive, at en stor del af de pladser, der er skaffet, er skaffet som restlæreaftaler.
Det er sådan set godt nok, men det er jo ikke en konsekvens af, at der er kommet ekstra mange nye pladser.
Det er bare, fordi man har skolepraktikken, og den forsvinder jo.
Det er over halvdelen af de 1.800 pladser.
Hvad vil man gøre, hvis man ikke når målsætningen på de 3.000 ekstra pladser, som i øvrigt er alt for lidt i forhold til alle dem, der forsvinder?
Vil fru Louise Frevert og Dansk Folkeparti være med til at sige: Så giver vi en garanti på en anden måde?
Man fjerner jo 80 pct. af alle skolepraktikpladserne nu, hvis man ikke når det resultat, man har sat sig, de målsætninger, man har sat sig.
Jeg skal takke fru Louise Frevert for de pæne bemærkninger om vores intentioner.
Det er da i hvert fald altid en begyndelse.
Man går ned fra ca. 5.000 skolepraktikpladser til 1.200, og det er sådan ungefær i runde tal 80 pct. af de uddannelsespladser, der ellers er for dem, som ikke kan skaffe sig en praktikplads.
Vi er enige om, at en rigtig praktikplads er det bedste, men vil Dansk Folkeparti på sigt være med til at garantere, at hvis man kan bestå og gennemføre en elektrikeruddannelse eller en smedeuddannelse, så har man også garanti for, at man kan få den?
For vi har jo set, at andelen af unge, der vil tage en kompetencegivende uddannelse, i øjeblikket stiger urovækkende hurtigt: Vi er oppe på 23-24 pct. fra en 17-18 pct. på 3 år, så det har jo en effekt, det man gør.
Men vil Dansk Folkeparti være med til at give en garanti for, at hvis man kan bestå en uddannelse på de områder, så kan man også få den?
Kurt Kirkegaard (V), 2005-04-13:
Til hr. Arbo-Bæhr vil jeg gerne sige, at med hensyn til at få en elektrikeruddannelse er jeg helt sikker på, at i det øjeblik, vi har tilpasset vores erhvervsuddannelser til virksomhederne, så finder vi niveauet.
Tallene for det, der er sket i 2004, og det, der er i gang med at ske i 2005, viser jo også, at tingene nivellerer sig.
Brancherne har selvfølgelig brug for at uddanne vores unge mennesker, det har man jo igennem mange år haft som baggrund for erhvervsuddannelserne.
Og der ser vi nogle gode muligheder i det nye tiltag, som vi har lagt frem her.
Carina Christensen (KF), 2005-04-13:
Jeg er helt enig i, at det er vigtigt, at vi får uddannet de elektrikere, der er brug for.
Jeg deler sådan set også bekymringen for situationen, som den ser ud.
Jeg mener bare ikke, at løsningen er at genindføre skolepraktikken eller ændre den præmieringsordning, der findes i forvejen.
Jeg mener, at den aftale, der er indgået, altså fase II-aftalen, udlægger det helt rigtige spor.
Vi skal lægge et massivt pres på virksomhederne, vi skal gå til skolerne og bede dem om at lave et massivt opsøgende arbejde.
Det er allerede lykkedes så langt, at vi har fået skabt 1.800 ekstra praktikpladser sidste år, og hvis det går den vej, mener jeg, at vi kan opnå rigtig gode resultater.
Det er klart, at her og nu ser det ikke godt ud for elektrikerne, men det er virksomhederne, der skal oprette de her praktikpladser, det er den vej, vi skal gå, det er hos dem, vi skal lægge presset.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-13:
Jeg er slet ikke uenig i, at der kan være tale om uhensigtsmæssig adfærd.
Der er bare det problem, at med den indstilling, som Venstres ordfører har, så vil den uhensigtsmæssige adfærd fra installatørernes side gå ud over dem, som har behov for og har lyst til at få sig en elektrikeruddannelse, for de får ikke den uddannelse.
Noget andet er så: Hvad gør vi så ved den uhensigtsmæssige adfærd?
Det her forslag indeholder jo også et forslag om, at det bedre skal kunne betale sig at få oprettet praktikpladser.
Det skal ikke være så stor en omkostning for f.eks. de små installatørvirksomheder at have de her praktikpladser.
Så det er også med til at øge incitamentet for, at man kan få rigtige praktikpladser også til elektrikerlærlinge.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-13:
Jeg vil tage tråden op, hvor hr. Carsten Hansen slap.
Fru Louise Frevert siger i sit oplæg, at man fra Dansk Folkepartis side meget prioriterer at sikre, at de her folk får muligheden for at få en praktikplads i nogle rigtige virksomheder, som kan skabe en rigtig uddannelse.
Det synes vi i Enhedslisten lyder rigtig positivt.
Det er noget af det vi gerne vil.
Men vi kunne godt tænke os at vide, hvad det er for nogle tiltag, Dansk Folkeparti forestiller sig, der skal tages, når det nu er, man ikke har mulighed for at leve op til mål, som faktisk er blevet sat engang.
Der går stadig væk mange unge mennesker rundt uden muligheden for at få en rigtig praktikplads.
Hvad er det for nogle tiltag, der skal tages over for virksomhederne, for at vi sikrer, at de også stiller de praktikpladser til rådighed, som de selv i virkeligheden også er interesseret i at stille til rådighed for at kunne få den veluddannede arbejdskraft ud af det i sidste ende?
Kunne man forestille sig krav til virksomhederne om, at når virksomhederne indgår kontrakter med det offentlige, så sikrede man, at virksomheden som en del af kontrakten lod indgå praktikpladser, så man sikrede, at kommunens unge havde mulighed for at komme i praktik?
Louise Frevert (DF), 2005-04-13:
Hr. Carsten Hansen ved jo godt, at der ikke er en anderledes uddannelsesgaranti nu, end der var i Socialdemokratiets regeringstid, så selvfølgelig er der da den samme form for uddannelsesgaranti nu, som der var tidligere, den er der ikke forandret i.
Og den kan man jo så tolke, som man vil, må jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Så kan hr. Carsten Hansen tage mine ord for pålydende, som jeg siger det her, men det er fuldstændig den samme – og det har vi diskuteret også til ordførermøder – form for uddannelsesgaranti, som var før, der er på nuværende tidspunkt.
Carina Christensen (KF), 2005-04-13:
En væsentlig årsag har bl.a. været den, at man i nogle tømrervirksomheder sagtens har kunnet bruge praktikanter og godt har kunnet tage elever ind, men de har kunnet se en økonomisk gevinst ved at tage elever, der har været i skolepraktik.
Det hul har vi ønsket at lukke og sige: Hvis der er reel basis for at have rigtige praktikanter, skal man have det.
Så skal man ikke tage elever fra skolepraktikken, fordi der kan være en økonomisk fordel ved det.
Jeg ved ikke, om SF ønsker at opretholde sådan et hul.
Vi har i hvert fald ønsket at lukke det.
Vi har bestemt et svar på, hvordan vi sikrer, at de unge får en erhvervsuddannelse, og hvordan de også får en praktikplads.
Det svar er den fase II-aftale, som regeringen har indgået sammen med Dansk Folkeparti og De Radikale.
Det er den vej, vi skal gå i fremtiden, det mener vi er den rigtige vej.
Det er ikke en vej, der indbefatter skolepraktik.
Det skal være rigtige praktikpladser ude i virksomhederne.
Sidste år lykkedes det os rent faktisk at skaffe 1.800 ekstra praktikpladser.
Det er første gang siden 1998, at vi har set så positiv en udvikling på det her område.
Vi har sat os et mål om, at der i 2006 skal være 3.000 ekstra praktikpladser, og det mål forventer vi at nå, så jeg mener, at vi har lagt det rigtige spor.
Vi ser allerede de første gode resultater.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-13:
En af de ting, som slet ikke har været fremme i hele den her debat om skolepraktikken, er, at vi desværre står i den situation, at rigtig, rigtig mange unge af anden etnisk herkomst har det meget, meget svært med at komme ud og få almindelige praktikpladser på grund af den almindelige diskrimination på arbejdsmarkedet.
Det er jo en slet skjult hemmelighed, at skolepraktikken for mange af de her unge fungerede som et godt springbræt til at komme ind og rent faktisk få sig en erhvervsuddannelse, enten gennem et fuldt skolepraktikforløb eller via delaftaler i forhold til at komme ud på en arbejdsplads og vise, hvad de duer til.
Kurt Kirkegaard (V), 2005-04-13:
Jeg vil gerne sige til spørgeren, at det lige netop er det, som vi i Venstre har sat os op imod, nemlig at virksomhederne har fået en forkert adfærd i forbindelse med uddannelse af vores lærlinge i håndværksfagene og erhvervsfagene, hvor man går ind og benytter sig af den skolepraktik og faktisk lukrerer på, at det offentlige investerer mange penge i vores unge mennesker, inden de kommer ud i virksomhederne, og så starter man reelt forfra i mange sammenhænge.
Margrethe Vestager (RV), 2005-04-13:
Først og fremmest vil jeg sige, at det der med at spare penge på uddannelse ikke er et radikalt projekt.
Vi har den formodning, at vi har været der i skøn forening og fællesskab, dengang vi havde regeringsansvar, så der sådan set ikke er noget at komme efter i form af løse midler, der bare venter på at blive samlet op.
Derfor er besparelse ikke det, der er dagsordenen.
Dagsordenen er jo at sørge for, at det, som blev belønnet som verdens bedste erhvervsuddannelser, bliver ved med at være det.
Hvis man skal diskutere, hvem der bærer en del af ansvaret for, at vi ikke oplever uddannelserne som værende konfliktløse, fyldestgørende, tilstrækkelige i deres omfang, er det jo, at nogle virksomheder – synes vi – i for utilstrækkeligt omfang stiller sig til rådighed som uddannelsesplads.
Det, som forekommer helt paradoksalt, er, at man kan se unge, som meget gerne – de er geografisk mobile, fagligt mobile, egnede, hvad ved jeg – vil have en praktikplads, og virksomheder, som siger, at de har brug for veluddannet arbejdskraft.
At man så skal skyde en skolepraktik ind mellem de to parter forekommer os paradoksalt, i stedet for at de to kunne mødes: Den, der gerne vil have en uddannelse, og den, der har behov for den kvalificerede arbejdskraft.
Carsten Hansen (S), 2005-04-13:
Jeg glæder mig meget til at behandle De Radikales forslag om uddannelsesgaranti.
Men det jeg kunne spørge efter: Var det dog ikke bedre, at de unge mennesker fik en 3½-årig uddannelse, som i 1999 – fru Margrethe Vestager modtog jo selv prisen – var verdens bedste erhvervsuddannelse?
Hvad var grunden til, at vi, ud over at der skulle spares ½ mia. kr., gik ned på de kortere uddannelser?
Havde det ikke være bedre at fastholde et uddannelsespolitisk sigte og give alle, der selvfølgelig havde kvalifikationer til at opfylde uddannelserne, de uddannelser, der skulle til?
Nu talte vi før om, at der faktisk kommer til at mangle elektrikere i løbet af nogle få år.
Jeg ved, at fru Margrethe Vestager vil holde hr. Bertel Haarder, undervisningsministeren, op på det.
Men det er ikke nok.
Der står 11.000 unge mennesker og venter på at få en erhvervsuddannelse.
Hvad gør vi?
Hvordan sikrer vi, at de får nogle ordentlige uddannelser, de kan overleve på, og ikke kun nogle 1½-årige uddannelser uden almen dannelse?
Margrethe Vestager (RV), 2005-04-13:
I forhold til det sidste skal jeg ikke kunne sige, hvor meget almen dannelse man kan nå.
En del af det afhænger jo netop også af elevens interesse for faget.
Jo større interesse, jo mere kan man nå på selv kort tid.
Det, som er meget afgørende for os i forhold til de nye korte uddannelser, er, at man stadig væk skal have en rettighed til det, der svarer til 3 års uddannelse efter grunduddannelsen.
Vores beslutningsforslag, som endnu ikke har været behandlet i salen, går ud på, at alle unge skal have det som en rettighed.
Deri ligger også, at man, hvis man som ung får en kortere uddannelse lige efter grundskolen eller i tilknytning til grundskolen, har en rettighed, som kan indløses senere uden en privatøkonomisk omkostning.
Det er vores vurdering, at det sådan set er det mindste, man kan begå sig med i det moderne samfund, nemlig grundskole plus 3 års uddannelse, enten til studiekompetence eller til erhvervskompetence.
Derfor er det også vores forventning, at mange af dem, der tager de meget korte uddannelser, vil vende tilbage til uddannelsessystemet efter deres forhåbentlige arbejdserfaring, fordi vi jo regner med, at det giver adgang til arbejdsmarkedet, og at man derigennem kan fortsætte en kvalificering, og at vi får taget hul på den livslange uddannelse.
Carsten Hansen (S), 2005-04-13:
Først vil jeg godt takke fru Margrethe Vestager for de åbninger, der er, hvis man ikke når målsætningen.
Jeg tror nemlig, at det er helt afgørende vigtigt, at vi i det videnssamfund, som vi jo skal være for at overleve, sikrer, at alle unge mennesker får en garanti.
Det fører mig så til mit spørgsmål.
Jeg ved, at De Radikale er meget optagede af og bruger meget tid på at sikre, at alle unge kan få en uddannelse – vi har jo fælles bestræbelser også i andre sammenhænge.
Det drejer sig om unge, som ikke kan tage en erhvervsuddannelse på minimum 3 år, hvor der er garanti for at gennemføre en uddannelse – ikke her og nu, men man får det som garanti.
Jeg vil spørge: Hvordan harmonerer alle de mange halve eller korte uddannelser på 18 måneder med det?
Hvordan harmonerer det med Det Radikale Venstres politik?
Jeg ved jo fra gymnasieforhandlingerne, at De Radikale har været voldsomt optagede af det begreb, der hedder almen dannelse som en del af et uddannelseselement.
Hvor meget almen dannelse kan man få på 18 måneder, når man bliver undervognsmekaniker?
Carina Christensen (KF), 2005-04-13:
Vi går så sandelig ikke efter de unge, tværtimod så hjælper vi de unge.
Vi mener, at det er forkert, at de virksomheder, som reelt har behov for at få praktikanter ind og har behov for den gode kvalificerede arbejdskraft bagefter, og som sagtens kunne tage en elev ind, spekulerer i det og i stedet for vælger at tage en elev fra skolepraktikken i stedet for.
Det mener vi er det helt rigtige at gøre, både for virksomhederne og så sandelig også for de unge.
Jeg mener nemlig til stadighed, at det må være en større fordel for det unge menneske at være i rigtig praktik i en rigtig virksomhed frem for at være i skolepraktik.
Så vi opnår faktisk to gode ting ved at lukke ned for skolepraktikken på tømrerområdet.
Anne Baastrup (SF), 2005-04-13:
Forstår jeg det så ret, at man fjerner muligheden for, at vi kan få tilstrækkeligt med tømrere og elektrikere, fordi nogle arbejdsgivere har udnyttet systemet?
Hvad er logikken heri?
Fru Carina Christensen indrømmede, tror jeg nok, at der for tømrere og elektrikere ikke er nogen problemer med at få arbejde, selv om man har taget en uddannelse i skolepraktikken.
Hvad er så begrundelsen for, hvad er forklaringen på, at man fjerner skolepraktikken for den type af uddannelser, hvor vi dels mangler folk, dels er sikre på, at de kan få arbejde?
Carina Christensen (KF), 2005-04-13:
Jeg synes, det er meget forkert at sige, at virksomhederne ikke påtager sig det her ansvar.
Tallene dokumenterer jo netop, at virksomhederne har forstået budskabet, og de har også påtaget sig denne her opgave.
Sidste år blev der oprettet 1.800 flere praktikpladser.
Det er en meget positiv udvikling, vi står i nu, den mest positive siden 1998.
Vi har sat os det mål, at der i 2006 skal være oprettet 3.000 ekstra pladser, og alt tyder på, at vi når det mål.
Så det er meget forkert at sige, at virksomhederne ikke tager det her seriøst og har påtaget sig den her opgave.
De gør et stort stykke arbejde, og det mener jeg også at vi skal rose dem for.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-13:
Jeg er fuldstændig enig i, at der forestår et enormt stort stykke arbejde med at ansvarliggøre arbejdsgiverne over for at oprette de praktikpladser, som er nødvendige.
Så længe de ikke gør det, må man bare spørge: Hvem er det så, der skal være taberne?
Er det de unge, som ikke kan få en praktikplads og før som nødløsning kunne få en skolepraktikplads, eller hvem skal være taberne?
Skal disse unge stå uden en uddannelse, fordi vi ikke har et system, nemlig skolepraktikken, til at samle op inden for nogle af de her områder, hvor der er brug for udlært arbejdskraft i Danmark?
Carina Christensen (KF), 2005-04-13:
Det er korrekt, at der er nogle uddannelser inden for skolepraktikken, hvor man godt kan gå ud bagefter og få sig et arbejde, eksempelvis på tømrerområdet, hvor der er en meget stor efterspørgsel.
Men der er desværre også andre uddannelser inden for skolepraktikken, hvor man går lige lukt ud i arbejdsløshed.
Jeg mener, at det er inden for kontorfagsområdet, at der har været meget stor arbejdsløshed for dem, der kommer ud efter skolepraktikken.
Vi mener, at det rent faktisk er at gøre de unge mennesker en bjørnetjeneste at sige til dem, at de endelig skal gå i skolepraktik, når vi udmærket godt ved, at de ikke vil kunne få arbejde bagefter.
Der synes vi, det er vigtigt, at vi arbejder massivt med virksomhederne og forklarer dem, at hvis de ønsker at have elever og ønsker at have kvalificeret arbejdskraft i deres virksomhed senere hen, så må de også selv påtage sig det ansvar, der hedder at give dem en rigtig praktikplads i stedet for en skolepraktikplads.
Det er vigtigt for os, og det er den vej, vi ønsker at gå.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-13:
Jeg bed mærke i ordførerens udsagn om skolepraktik, som ikke fører til noget.
Jeg har nævnt det tidligere, men jeg vil godt sige det igen: Det er jo faktisk sådan, at de mennesker, der kommer fra skolepraktik, kommer i arbejde på stort set samme niveau som dem, der kommer fra rigtige praktikpladser.
Jeg kunne godt tænke mig at høre: Hvad betyder det, når man siger, at skolepraktik ikke fører til noget?
Hvor er dokumentationen for, at skolepraktik ikke fører til noget?