runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Colette L. Brix (DF), 2005-10-13:
Dansk Folkeparti er positive over for, at vi forbedrer markedet for unoterede aktier, og derfor vil vi da også indledningsvis sige, at vi kan støtte dette lovforslag.
Det er korrekt, som anført i lovforslaget, at de såkaldte erhvervsudviklingsforeninger har været stillet over for nogle uhensigtsmæssigheder i forbindelse med deres virke.
Det er jo ikke rimeligt, at erhvervsudviklingsforeningerne har været stillet i et dilemma i forbindelse med lovkravet om at skulle afhænde deres aktier i forbindelse med, at et unoteret selskab går på børsen.
Lock-up-aftaler, hvor man skal indgå aftale om ikke at sælge aktier i en periode, efter at virksomheden er gået på børsen, har gjort det endog særdeles vanskeligt for erhvervsudviklingsforeningerne.
Det samme kan siges om tilpasningsreglerne, der nu gøres mere fleksible, så markedet ikke længere har lige så nemt ved at spekulere i, at erhvervsudviklingsforeningerne skal ud at tilpasse sig.
Vi kan også tilslutte os, at erhvervsinvesteringsforeningerne får mulighed for midlertidigt at drive virksomhed, hvilket i praksis sikrer, at de har mulighed for at deltage i omstruktureringer.
Men når disse ændringer for erhvervsinvesteringsforeningerne nu vedtages, må vi så også gensidigt aftale, at vi vurderer ændringerne igen om et par år, for sagen er, at én til dato eksisterende virksomhed ikke er meget, specielt set i lyset af at vi samtidig med disse ændringer ophæver loven om innovationsforeningerne.
Dansk Folkeparti har noteret sig, at tiltaget fra 2001 med innovationsforeningerne ikke har fungeret.
Det er selvfølgelig skuffende, og når målsætningen dermed ikke er opfyldt, er det et naturligt skridt at ophæve loven igen.
Lovforslagets sidste element vedrørende den øgede investorbeskyttelse kan vi også bakke op om.
Det er derfor positivt, at man i særlige tilfælde skærper kravene om information til investorerne, og det er helt rimeligt, at udenlandske foreninger, der markedsfører sig i Danmark, klart skal gøre rede for, hvorledes investeringerne beskattes.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-10-13:
Dette lovforslag er en del af regeringens handlingsplan for risikovillig kapital.
Lovforslaget sikrer, at placeringsreglerne for erhvervsudviklingsforeninger bliver mere fleksible.
Vi Konservative forventer, at dette lovforslag vil understøtte brugen af denne type foreninger, da det vil gøre det væsentlig mere attraktivt at investere i dem.
Vi Konservative bifalder endvidere, at lovforslaget rummer en styrket investorbeskyttelse og en bedre opfølgelse af internationale standarder om beskyttelse af investorerne.
Endelig finder vi også, at det er rigtigt at ophæve loven om innovationsforeninger, og vil gerne medvirke til, at de tre eksisterende foreninger alle kan fortsætte uændret og få mulighed for at omdanne sig til kommanditselskaber.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-13:
Lovforslaget indeholder ændringer af placeringsreglerne for erhvervsudviklingsforeninger.
Ændringerne gør reglerne mere fleksible, og formålet er at gøre det mere attraktivt at investere i erhvervsudviklingsforeninger og dermed tilføre risikovillig kapital til virksomheder med unoterede aktier, hvilket kan være medvirkende til, at netop denne type kan få andel i den risikovillige kapital.
Lovforslaget indeholder også forbrugerbeskyttelse og bedre opfyldelse af internationale standarder.
Jeg ser dog et problem i, at rådgiveransvar hos pengeinstitutter kan blokere for disses medvirken til at gøre investorer interesserede i unoterede aktier.
Netop forbrugerbeskyttelsen søges afdækket i udvalgsarbejdet, men Det Radikale Venstre deltager gerne og med glæde i det videre arbejde i udvalget med en positiv indgangsvinkel.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-13:
Da SF's ordfører på området, hr. Poul Henrik Hedeboe, ikke har mulighed for at møde i Tinget i øjeblikket, har jeg lovet at fremføre SF's synspunkter på området.
I SF finder vi, at hensigten om at styrke investeringerne i små og mellemstore virksomheder er positiv.
Det er ligeledes positivt at styrke investorbeskyttelsen efter internationale regler, ligesom det er relevant at pålægge udenlandske fonde at oplyse om danske skatteforhold.
Så SF er positiv over for forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2005-10-13:
Det nordiske samarbejde er vigtigt for Socialdemokratiet.
Tusindvis af mennesker flytter og pendler i disse år rundt mellem de nordiske lande, og her er det vigtigt, at reglerne og det offentlige er smidige i den forbindelse og ikke besværliggør hverdagen for de mennesker og virksomheder, som jo gør det, vi beder dem om, og som vi bygger broer for.
Det her forslag er et skridt i den rigtige retning.
Det afskaffer nemlig overflødige og tunge arbejdsgange, sætter en stopper for proformaflytninger og gør det hele uden at forringe retssikkerheden – i hvert fald i forhold til de høringssvar, vi har fået indtil nu – for den enkelte borger.
Og derfor kan vi i Socialdemokratiet støtte forslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2005-10-13:
Når man nærlæser indenrigsministerens lovforslag, så spørger man umiddelbart sig selv, hvorfor dette lovforslag ikke er gennemført langt tidligere.
Det skal ikke være nogen bebrejdelse.
At det skal være lettere papirmæssigt at flytte mellem de nordiske lande,
tror jeg ikke der er nogen her i salen der kan være uenige om.
Det, der nu lægges op til, er jo, at det bliver betydelig lettere, når man flytter mellem de nordiske lande.
Man kan melde sig i tilflytningslandet og få ordnet alle tingene der, og jeg forstår også ud fra lovforslaget, at det så er tilflytningslandets opgave at sørge for, at alt, hvad der skal ske i det land, man flytter fra, kommer til at ske fyldest.
Og det er jo da også en vigtig sag, at fraflytningslandet får de informationer, det skal have, og det synes jeg klart fremgår af forslaget.
Så kort sagt kan vi sige om det her forslag, at det er en stor lettelse for borgerne.
Jeg var lidt overrasket over at læse i bemærkningerne, at det er så mange tusinde, der flytter mellem de nordiske lande hvert år – men der må være nogle, der har styr på de tal, og dem stoler jeg helt og holdent på – og så skal man forestille sig alle disse mennesker, deres flytteproces, ud over at de skal have hele deres bohave med sig, og nu kan de bare trygt tage til det nye land og så melde sig under fanerne dér.
En ting, der ikke har været omtalt af de to tidligere ordførere, er de bødebestemmelser, der indføres.
Det har jeg ikke nogen bemærkninger til.
Jeg synes, det må være rimeligt, at man, hvis folk ikke overholder de regler, der er for at melde flytningerne, også har en bødebestemmelse dér.
Så skriver man noget om fiktive flytninger.
Jeg kan da ikke tro, at nogen laver en fiktiv flytning, men jeg kunne jo så forestille mig, at når man skriver det ind i lovforslaget, så er det, fordi der er nogle, der måske har gjort det på et tidspunkt.
Og det har vi sådan set heller ikke de store bemærkninger til.
Så alt i alt kan Dansk Folkeparti tilsikre, at det her forslag vil få en let gang gennem Folketinget.
Birgitte Josefsen (V), 2005-10-13:
Dette lovforslag er en genfremsættelse af L 167 fra sidste samling.
Ved den tidligere behandling var Venstre positivt stemt over for forslaget, og det er vi fortsat.
Venstre finder det meget hensigtsmæssigt, at lovforslaget følger en ny, større revision af EU lovgivningen på lægemiddelområdet.
I et nyt og større EU er det vigtigt, at vi samordner på en række områder, og her er et positivt eksempel.
Det er for Venstre af yderste vigtighed, at de lægemidler, som borgerne benytter, er præget af den højeste kvalitet, den mest optimale virkning og den største sikkerhed.
Lægemidlerne skal have en høj kvalitet, og derfor stilles der nu krav til fremstillingspraksis for de aktive substanser, styrket overvågning og opdateret dokumentation for sikkerhed, virkning og kvalitet.
Ministeren bemyndiges til at fastsætte nærmere regler om Lægemiddelstyrelsens kontrol af lægemidler og lægemiddelforsøg – med andre ord: en styrkelse af Lægemiddelstyrelsens kontrolfunktion.
Lægemiddelstyrelsen skal offentliggøre sin vurdering af hvert godkendt lægemiddel, selvfølgelig fjernet for personhenførbare oplysninger.
Derfor er det også vigtigt, at Lægemiddelstyrelsens ansatte er uafhængige af lægemiddelindustrien, når det gælder ansatte, der beskæftiger sig med godkendelse, kontrol og bivirkningsovervågning af lægemidler.
Både af hensyn til borgerne, industrien og de ansatte er dette vigtigt, og disse forhold bliver nu præciseret i lovforslaget.
I Venstre finder vi, det er vigtigt, at der vedvarende forskes i og udvikles ny og bedre medicin, for uden en udviklende medicinalindustri vil kampen mod sygdomme stagnere.
Derfor er vi i Venstre meget positivt stemt over for, at beskyttelsestiden for data om lægemidler udvides fra 6 til 10 år.
Det er vi ud fra den betragtning, at der skal være den fornødne tid til at afskrive den kæmpe investering, som udviklingen af et nyt medicinsk præparat indebærer.
Venstre vil meget gerne sikre, at den rette pille kommer i den rette mund til rette tid, og derfor hilser vi det meget velkommen, at der nu stilles øgede krav til brugervenlige indlægssedler, som også tager hensyn til eksempelvis blinde og svagtseende.
Et andet forhold er, at ministeren nu kan holde fokus rettet på de forhold, der gør sig gældende i alle de elementer, der ligger i lovforslaget.
Alt i alt vil vi sige, at det er et lovforslag, der bevirker, at der kommer en øget kvalitet på hele medicinområdet, så vi støtter lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2005-10-13:
Som det er fremgået af de foregående ordførerindlæg, er der jo her tale om et forslag, som både har mange tekniske elementer og også er en gennemførelse af EU-regler.
Det har også været diskuteret her i Folketingssalen tidligere, og der foreligger så nogle ændringer af det.
Vi har jo for efterhånden længe siden bedt ministeren om at kommentere det forslag, der var kommet fra Dansk Homøopatisk Selskab, som havde lavet et forslag til en anden måde at lave lovbestemmelserne i Danmark på for at leve op til EU-reglerne.
Selv om vi har rykket for svaret, har vi desværre først lige fået det, og derfor vil vi gerne have tid til at sætte os grundigt ind i det svar, før vi tager stilling til, om vi vil støtte lovforslaget, for det kunne jo være, at nogle af de ting, der ligger fra Dansk Homøopatisk Selskab, kunne bruges til nogle ændringsforslag eller andet til lovforslaget.
Men fordi svaret er kommet så sent, har vi simpelt hen ikke kunnet nå at sætte os ind i det, og derfor er det noget, vi vil tage op under udvalgsarbejdet og så på baggrund af det senere vende tilbage med vores stillingtagen til forslaget.
Birgitte Josefsen (V), 2005-10-13:
Venstre har ingen bemærkninger til de konsekvensændringer, der er lagt op til i lovforslaget.
Den kommunalreform, der nu er en realitet, medfører justeringer på en række områder, og derfor tilslutter Venstre sig det her forslag.
Når det er sagt, vil jeg også sige, at der jo desværre i øjeblikket er hårdt brug for den kapacitet, der er til rådighed på de retspsykiatriske afdelinger, og i nær fremtid skal Folketinget i gang med en revision af psykiatriloven.
I den forbindelse vil det være oplagt at forholde sig til de muligheder, der er inden for det retspsykiatriske område, og derfor ser vi i Venstre frem til, at vi ved den lejlighed får mulighed for i fremtiden at forholde os til opgaveløsningen på det retspsykiatriske område.
Vi støtter det her lovforslag.
Karen J. Klint (S), 2005-10-13:
Lovforslaget, som vi behandler her i dag, ligner vel mere en forglemmelse.
Det var ikke med i lovpakken i foråret, og så får vi det nu som sådan et lille aber dabei og en påmindelse om, at det personale, der blev overført tilbage i 1970'erne og 1980'erne, skal vi stadig væk vise lidt hensyn, hvis de har en tjenestemandsstatus, og det er jo betryggende.
Nu kommer jeg godt nok ikke selv fra psykiatrien, men jeg kommer fra et af de andre områder, så der håber jeg da også, at man er opmærksom på de sociale sider, og at også vi gamle statstjenestemænd har en plads efter kommunalreformen.
Når det er sagt, vil jeg gøre lidt det samme som Venstres ordfører og sige, at vi ser frem til den store debat, vi skal have om kvaliteten i retspsykiatrien i den kommende psykiatrilovrevision, og i det hele taget til en debat om mindre tvang eller om adgangen til tvang i psykiatrien, for det er da utrolig vigtigt, at vi får løftet psykiatribehandlingens kvalitet og holdninger op til nutidens niveau, sådan at det også bliver værdisæt af i dag og i morgen, der kommer til at vægte i det lovarbejde.
Nu fik vi for lidt siden lige testet ministerens tålmodighed med hensyn til, hvordan tingene går.
Der kan jeg så tillade mig at sige her, når vi har lidt sekunder tilovers, at vi jo har berammet et åbent samråd om overdødeligheden inden for psykiatriområdet, og der er ministerens tålmodighed med hensyn til, hvornår sådan et samråd kan gennemføres, i hvert fald større end min.
Så det kunne da godt ske, at vi skulle mødes på et tidspunkt og snakke om tålmodighed, for jeg synes faktisk, at det haster med sådan et samråd, hvor vi får drøftet kvaliteten af den håndtering, der er på psykiatriområdet.
Vi kan jo ikke have en overdødelighed, fordi vi ikke har tid til at drøfte det.
Lise von Seelen (S), 2005-10-13:
Lovforslag nr. L 6 foreslår, at det frie sygehusvalg også kommer til at omfatte Rehabiliteringsog Forskningscenter for Torturofre i København, som vi også kender som RCT København.
Det er glædeligt, at de traumatiserede flygtninge nu kan blive omfattet af reglerne om frit sygehusvalg.
Selve opgaven i forbindelse med gennemførelse af beslutningen af traumatiserede flygtninge, altså typisk personer, som har været udsat for tortur, kræver jo en højt specialiseret indsats, og den ved vi at rehabiliteringscenteret i København kan levere, fordi det har leveret foregangstilbud og har været med til at få kvalitet ind i disse tilbud, både i og uden for Danmark.
Den nuværende model, hvor driftstilskuddet kommer fra Udenrigsministeriet, erstattes nu af, at det indgår i amtskommunens budget, og denne finansiering, der udgør 13,5 mio. kr., er et udtryk for, at man ønsker at fastholde den kapacitet, vi kender i dag.
Vi kan se, at i alle høringssvarene er der opbakning til, at loven ændres.
Men vi kan også se, at bl.a. Dansk Sygeplejeråd siger, at de 13,5 mio. kr. sandsynligvis ikke kan dække behovet, fordi man ved tidligere forandringer har erfaret, at forandring kan medføre en længere venteliste til centrene.
Derfor synes vi, at man skal være opmærksom på, om kapaciteten svarer til efterspørgslen på området, eller om der på lige præcis dette område er ventetider, som i nogle tilfælde er så lange, at det ikke kan accepteres.
Men denne diskussion er jo en lidt anden diskussion end den, som vedrører lovforslaget, der netop handler om, at de mennesker, som har brug for behandling, også har mulighed for frit valg af behandlingssted.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-13:
Jeg er glad for at høre hr. Poul Nødgaards meldinger på Dansk Folkepartis vegne til forslaget her, men samtidig er jeg en smule forundret, for ved den debat, vi havde i går om redegørelsen om Nordisk Råd, stod hr. Søren Espersen, som var ordfører for Dansk Folkeparti, og havde store bekymringer over, at det var så let for visse grupper i befolkningen at flytte fra Sverige til Danmark.
Så mit spørgsmål til hr. Poul Nødgaard er: Er det hr. Søren Espersen, der tegner Dansk Folkepartis politik på det her område, eller er det ordføreren her i dag?
Poul Nødgaard (DF), 2005-10-13:
Jeg vil gerne sige: Jeg tager stilling til det her forslag, som det ligger.
Jeg har også lige i min høresnegl hørt lidt om den debat.
Hvis man er svensk statsborger, kan man flytte til Danmark, det er bare en besværlig måde at flytte på i øjeblikket.
Jeg kan ikke se andet, end at det må blive lettere for folk med det her.
Det er det, den her sag drejer sig om.
Jeg ønsker ikke at gå ind i den debat, der fandt sted her i Tinget i går.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-10-13:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det her er et rigtig godt forslag.
Vi synes, det understøtter den frie bevægelighed mellem de nordiske lande.
Danmark skal tiltræde en internordisk overenskomst om folkeregistrering, og det mener vi er en god idé.
Vi har ikke glemt de fem nordiske svaner og det kulturelle og sprogmæssige fællesskab, vi har.
Det er vores broderlande, og mange har nære relationer til dem.
Vi er store tilhængere af det nordiske samarbejde og ser derfor gerne, at det bliver gjort nemt at flytte.
Vi støtter afskaffelsen af overflødigt bureaukrati, en regelforenkling.
Det berører 8.000 mennesker, der flytter fra, og 9.000 mennesker, der flytter til.
Det skal bl.a. være nemmere at flytte til Sverige eller fra Sverige – ellers holder de store ord og ønsket om at skabe en Øresundsregion jo ikke.
Vi ønsker det nordiske samarbejde moderniseret.
Det betyder, at der skal skabes en mere strømlinet organisation, og at man er opmærksom på alle de områder, hvor der kan gennemføres lettelser for borgerne.
Lovforslaget indeholder også muligheden for at yde bødestraf ved forkerte oplysninger, og det kan vi naturligvis også støtte.
Så alt i alt er det et godt lovforslag.
Ole Glahn (RV), 2005-10-13:
Dagen starter jo med den rene harmoni her, og jeg kan lægge mig i den samme slipstrøm og sige, at vi fra Det Radikale Venstres side også er positive over for dette lovforslag.
Det skyldes jo, som flere af de andre ordførere har sagt, at der er tale om, at det er en forenkling af en administrativ procedure, og vi synes, det er vigtigt, at man ikke har unødvendigt bureaukrati, som belaster i det her tilfælde kommunerne, og at man efter forslaget overfører de spørgsmål, der kommer, til Indenrigs- og Sundhedsministeriet. Vi synes, det er glimrende, at man bruger den moderne teknologi, og vi er selvfølgelig også meget optaget af, at borgeren får en bedre service og et hurtigere tilsagn om, at vedkommende har flyttet bopæl.
Vi synes også, at det er et godt eksempel på et konkret resultat af et nordisk samarbejde, som vi går meget ind for, så det synes vi er fint.
Den anden del af lovforslaget er spørgsmålet om udvidet bødeadgang, og der synes vi, det er rigtig godt, at der nu med hensyn til de proformaflytninger, som vi ved foregår bl.a. til Sverige som en negativ konsekvens af det ellers udmærkede samarbejde over Øresund mellem Danmark og Sverige, bliver mulighed for, at man går det mere efter i sømmene, så vi ikke har folk, der flytter til udlandet proforma for at få nogle billigere biler eller nogle lavere skatter.
Det sidste, vi har tjekket, som vi altid gør, når vi ser på lovforslag, er borgerens retssikkerhed.
Vi konstaterer, at det vurderes fra Indenrigs- og Sundhedsministeriets side, at det indhold, der er i loven her, følger de krav, der er i persondataloven.
Det vil sige, at her er der også et plus.
Så vores konklusion fra Det Radikale Venstres side er, at vi går positivt ind i det udvalgsarbejde, som nu forestår.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-13:
Forslaget er et resultat af det nære nordiske samarbejde, der foregår løbende gennem tiden.
Forslaget drejer sig om at forenkle reglerne for anmeldelse af flytning mellem nordiske lande, således at Danmark kan tiltræde en ny internordisk overenskomst om folkeregistrering.
Det har vist sig efter de nugældende regler, at det kan tage lang tid for personer, som flytter inden for Norden, at få tildelt et personnummer i tilflytningslandet.
Et forslag fra Nordisk Ministerråd om ændringer af denne nordiske overenskomst om folkeregistrering er i en overenskomst blevet undertegnet af de nordiske samarbejdsministre for et lille års tid siden i Stockholm.
Baggrunden er, at CPR-loven giver mulighed for at pålægge bøder f.eks. ved for sen anmeldelse af flytning til udlandet, men ikke for anmeldelse af en fiktiv flytning.
Det retter det her forslag op på ved at give mulighed for også at straffe anmeldelse af proformaflytninger til udlandet, både for at sikre, at oplysningerne i CPR er korrekte, og også for at forebygge urimelige flytteanmeldelser.
SF er positivt indstillet over for forslaget og jeg vil gerne slutte af her med at sige, at jeg er glad for Dansk Folkepartis melding i dag om, at det skal være endnu lettere i fremtiden at flytte også fra f.eks. Sverige til Danmark.
Det synes jeg er en god melding at få oven på den debat, vi havde i går.
Birgitte Josefsen (V), 2005-10-13:
I 2004 behandlede Folketinget det af indenrigsog sundhedsministeren fremsatte lovforslag om frit sygehusvalg til de private rehabiliteringscentre OASIS og RCT-Jylland, og i den forbindelse blev det fra flere sider foreslået, at RCTcentret i København også blev omfattet af fritvalgsreglerne.
Hidtil har behandlingstilbuddet på RCT i København været finansieret af Udenrigsministeriet, og ydelserne har været gratis for rekvirenterne.
Med lovforslaget, vi behandler i dag, ændres det, således at rekvirenterne betaler for ydelserne.
Og det er altså amterne, som vil blive kompenseret med en fritvalgsramme på 13,5 mio. kr. Ydelserne vil fortsat være gratis for personer med ret til gratis sygehusbehandling, så alt i alt kan vi sige, at det er det gode, der ligger i det her forslag, og Venstre støtter forslaget.
Karin Nødgaard (DF), 2005-10-13:
På den måde opnås det, at der gives et behandlingstilbud på samme vilkår for alle tre centre.
Økonomisk vil der efter vedtagelse af forslaget ske det, at finansieringen flyttes fra Udenrigsministeriet til amterne.
Her vil den årlige ramme for amtskommunerne være 13,5 mio. kr., der imidlertid kompenseres som følge af dette lovforslag om frit valg af center.
Da der er tale om et specialiseret tilbud, er det vigtigt, at det svarer til det, som anbefales til rehabilitering af traumatiserede flygtninge, også i betragtning af at der er tale om et psykiatritilbud.
Dansk Folkeparti noterer det som værende positivt, at det i bemærkningerne er nævnt, at det forudsættes, at kommunerne indgår i et samarbejde med behandlingsstedet om gennemførelse af en hensigtsmæssig integration, herunder at der organiseres erhvervsrettede forløb samt danskundervisning.
Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-10-13:
I den konservative ordførers fravær er jeg blevet bedt om at tage dette ordførerskab.
Baggrunden for dette lovforslag er et ønske om, at Rehabiliterings- og Forskningscenter for Torturofre i København bliver omfattet af de regler for frit sygehusvalg, som allerede i dag er gældende for RCT Jylland og for OASIS.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-10-28:
Jeg er da glad for anerkendelsen af, at Det Konservative Folkeparti er meget socialt ansvarligt parti.
Som jeg sagde, er det jo sådan, at vi nu er gået i gang med finanslovforhandlingen, og hvis Det Radikale Venstre har forslag i denne forbindelse, foreslår jeg, at man fremkommer med dem, uanset om det er på SU-området, hvor der jo er andre ordførere, eller på skatteområdet.
Så må vi jo drøfte dem.
Men jeg synes, det i denne forbindelse er vigtigt at sige, at vi altså her har en situation, hvor man er blevet voksen.
Man er blevet 18 år, man får et højt personfradrag ligesom andre voksne, og så får man altså ikke sin børnecheck.
Det kan vi godt støtte.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-10-28:
Jeg må have udtrykt mig forkert, hvis fru Charlotte Dyremose opfattede det som en anerkendelse af Det Konservative Folkeparti, for det var det ikke.
Men da jeg er blevet afvist tidligere, må den sociale forståelse jo ligge her, hvis den er til stede.
Jeg er nødt til at stille mit spørgsmål en gang til: Vil Det Konservative Folkeparti medvirke til en ændring, således at børneydelsen starter ved barnets fødsel, og SU’en starter, når børneydelsen stopper?