runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-07:
Hr. Sven Buhrkall var ikke indstillet på en konkret debat om forholdene for togdriften ude i Europa, men kom så med en bemærkning om det hjemlige med Arriva og oplyste, hvad der jo er korrekt, at der ikke er nogen køreplansforpligtelse.
Er hr. Sven Buhrkall enig med mig i, at det naturligvis vil medføre, at befolkningen på de banestrækninger, der har det mindste befolkningsunderlag, dvs. i Vestjylland, står til at få forringelser?
Det er muligt, at der kan komme lidt bedre forhold for dem, der bor i nærheden af Århus, det må vi da håbe, men det bliver sandsynligvis på vestjydernes bekostning.
Så skal jeg gøre hr. Sven Buhrkall opmærksom på, at han for lidt siden hævdede, at staten havde en besparelse på 30 pct. i forbindelse med Arriva, men er det ikke også korrekt, at hvis man havde valgt DSB, var besparelsen blevet dobbelt så stor for staten, altså 60 pct.?
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-07:
Det første var: Er der grænser for, hvor store dele af DSB det kan betale sig at udlicitere?
Det andet spørgsmål var, om det vil være hensigtsmæssigt at overveje en eller anden form, hvorpå vi kan adskille ejerskabet af DSB fra ansvaret for udbud i fremtiden?
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Som jeg hørte hr. Sven Buhrkall, kunne man godt have en friere konkurrence, uden at det behøver at betyde, at man skal have privatiseringer.
I forlængelse af det vil jeg godt spørge hr. Sven Buhrkall om noget, vi ikke er blevet klar over.
På hovednettet har DSB jo ikke monopol.
De har selvfølgelig en forrang, fordi de har en public service-forpligtelse og skal klare tingene.
Men hvis der f.eks. er en ledig kanal, kunne Deutsche Bundesbahn for den sags skyld godt tilbyde at tage en rute og komme igennem med det.
I forbindelse med den kritik, der har været - jeg tror, det var i går i Information - af, at Arriva har droppet myldretidstogene af grunde, jeg ikke helt kan gennemskue, bortset fra at det er dyrt at køre med myldretidstog, kunne DSB så eventuelt få lov til at sige: Jamen vi har et tog til overs, vi vil gerne køre myldretidstogene på den strækning? Det kunne egentlig være interessant.
Da vi lavede udbudsbetingelserne, fik vi ikke kigget på spørgsmålet om myldretidsforpligtelsen, den ligger ikke i de udbudsbetingelser, så det er en fejl fra vores side, men derudover ved jeg ikke engang, om vi har givet monopol til Arriva.
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-07:
Jeg vil bare høre, om hr. Jan Petersen ikke kan bekræfte, at da den tidligere regering tog penge fra det samme sted, var det for det første et meget mindre beløb, og det var med en helt anden argumentation, som vi da kan diskutere, hvis det er det, regeringen vil, nemlig at en del af de uafhentede feriepenge stammede fra offentlige ydelser, f.eks. dagpenge, som ikke blev afhentet, fordi folk fortsat modtog offentlige ydelser, og det derfor var rimeligt at lægge beslag på den del af midlerne, men netop kun den del af midlerne.
Kan hr. Jan Petersen bekræfte, at det var sådan, det var, og at det, der nu kommer fra Venstre og Dansk Folkeparti, derfor er fuldstændig ude i hampen og overhovedet ikke har noget at gøre med det forslag, vi behandler i dag?
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Der er et ord, jeg ikke må bruge på Folketingets talerstol, så jeg vil oversætte det til folketingssprog.
SF blev i den sammenhæng haleløbet, og det blev vi noget så gedigent. Og det må jeg godt sige, det har jeg fået lov til at sige flere gange.
Haleløbet!
Og det har jeg fået lov at bruge flere gange, for jeg kan ikke finde et dækkende ord for det der med, at man både bliver snydt og tromlet.
Vi blev både snydt og tromlet i den sag.
Vi anede da ikke, at det institut skulle bruges til afspadsering i sagen.
Det anede vi da ikke.
Det var da ikke faldet os ind, at man havde de der planer.
Helt frem til aktstykket
skulle det foregå efter sektorforskningens regler, helt frem til aktstykket, til og med aktstykket, og så pludselig, da vi så opslaget, kunne vi jo godt se, at det var en saga blot.
Der havde man jo gjort det, at man i opslaget til den stilling kun havde valgt formand, og så havde man kun sat folk, der var ansat i Trafikministeriet, til at være bedømmere.
Og så er det klart, at når departementschefen søger, kan vi jo godt se, hvor den lander henne.
Og så var der ingen, der protesterede.
Så skal jeg gerne sige til hr. Kaj Ikast, at jeg minsandten da havde håbet, at Venstre og De Konservative, som var lige så bestyrtede, som jeg var, og sad og grinede hånligt og med god grund af, at jeg var blevet det der ord, ikke foretog sig noget som helst, men tværtimod nu kvæler det uafhængige kvalificerede institut, Transportrådet, for at forgylde eller overlade det hele til den der skandale, der hedder Danmarks Transportforskning.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-07:
Nu har jeg bedt om en kort bemærkning, og så står jeg selvfølgelig ved det.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, om han vil bekræfte over for Folketinget, hvilke år socialdemokratiske regeringer har foretaget præcis den samme manøvre, som foretages her i dag.
Jeg synes, det er fantastisk at høre et så frontalt angreb på et lovforslag, der sikkert ville være næsten identisk med et lovforslag, Socialdemokratiet ville have fremsat, hvis Socialdemokratiet fortsat havde haft regeringsmagten, så jeg synes ikke, det er særlig pænt af hr. Jan Petersen.
Freddy Dam (V), 2002-02-07:
For det første vil jeg gerne lige gøre opmærksom på, at der ikke er tale om, at man flytter 150 mio. kr. fra FerieKonto over i statskassen.
Man flytter op til 150 mio. kr., men der er slet ikke udsigt til, at det bliver et beløb i den størrelsesorden.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg nok synes, at Socialdemokratiets argumentation lyder en kende hul, al den stund at jeg ved tilbageblik har sikret mig vished for, at Socialdemokratiet og den forrige regering rent faktisk i flere tilfælde selv har flyttet rentebeløb fra FerieKonto over i statskassen. Derfor undrer det mig lidt, at Socialdemokratiet ikke kan stemme for det i denne omgang.
Freddy Dam (V), 2002-02-07:
Lovforslag nr. L 67 er en ændring af ferielovens § 32, stk. 2, hvorefter renterne af de beløb, der er indbetalt til FerieKonto, anvendes til administration af FerieKonto, mens restbeløbet udbetales til Arbejdsmarkedets Feriefond.
Det er sådan, at der hvert år optjenes ca. 110 mio. kr, men i år 2000 var det 172 mio. kr. Fremover vil det være således, at indtægten i FerieKonto fortsat forlods anvendes til administration af FerieKonto.
Der har i de forløbne år været brugt imellem 60 mio. og 70 mio. kr. pr. år til denne administration, og derefter overføres et overskydende rentebeløb op til 150 mio. kr. til statskassen.
Skulle der herefter være et beløb tilovers, er det meningen, at det skal tilfalde Arbejdsmarkedets Feriefond.
Venstre er principielt af den opfattelse, at lønmodtagerne bør have udbetalt ikke hævede feriepenge ved ferieårets udgang, og derfor glæder vi os over, at der nu nedsættes et embedsmandsudvalg, der skal se nærmere på, hvordan det eventuelt kan lade sig gøre.
Men det er klart, at staten stadig skal have de feriepenge, som kan henføres til personer, der har modtaget offentlige overførselsindkomster i stedet for at holde ferie.
Venstre støtter lovforslaget, fordi den nuværende ordning fremmer en formueophobning i Arbejdsmarkedets Feriefond, som Venstre finder uhensigtsmæssig.
Fonden er i perioden 1996-2000 blevet tilført mellem 15 mio. kr. og 50 mio. kr. pr. år, og den havde ved udgangen af år 2000 en egenkapital på 504 mio. kr.
Dette forekommer ikke rimeligt, når feriefonden tilsyneladende har vanskeligheder med at komme af med midlerne, hvilket jo fremgår af, at fonden som nævnt er blevet større år for år, og dertil kommer så yderligere, at midlerne, når de endelig anvendes, bruges på en måde, som virker konkurrenceforvridende.
Det er efter Venstres opfattelse urimeligt, at private aktører skal konkurrere med en statsunderstøttet fond. På det grundlag ser Venstre frem til resultatet af embedsmandsudvalgets arbejde, og som tidligere nævnt kan Venstre støtte lovforslaget.
L 67 er en ændring af ferielovens § 32, stk. 2, hvorefter renterne af de beløb, der er indbetalt til FerieKonto, anvendes ....
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-07:
Jamen det er jo godt nok, hvis der er lidt tid til at diskutere det, for det ser da ud til at kunne blive i allerhøjeste grad nødvendigt.
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvis disse oplysninger om, at man fjerner myldretidstog, og at man tynder ud på de sene afgange til Esbjerg f.eks., er rigtige, finder ministeren så, at det er acceptabelt?
Det er muligt, at der er en misforståelse med hensyn til, hvornår planen skal være færdig, det noterer jeg, og så har vi også tid til at stille spørgsmål om det til ministeren.
Det vil vi også gøre, men jeg håber, ministeren kan komme med den tilkendegivelse, at man ikke vil acceptere fra regeringens side, at der bliver tyndet ud i køreplanerne i myldretiden og i de sene timer til Esbjerg.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-07:
Trafikministeriet vil ikke blande sig i diskussionen mellem Arriva og pendlerne.
Det fremgår tydeligt af kontrakten, og derfor har Arriva allerede nu tilbudt at holde det første møde med pendlerne.
Dér, hvor jeg tror, kæden er hoppet lidt af, er på spørgsmålet om, hvornår køreplanen skal være færdig.
Køreplanen skal først være færdig til sommer og ikke, som det fejlagtigt er oplyst, allerede den 16. februar.
Det er dér, kæden er hoppet af, og om den er hoppet af hos Information eller andre steder, kan jeg ikke af- eller bekræfte.
Men det er først til sommer, planen skal være færdig, så der er masser, masser af tid.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-07:
Også jeg vil gerne sige tak for, at det har været en saglig debat; det er jeg enig med ministeren i.
Enhedslisten var meget dybt og er meget dybt uenig med ministeren i den afgørelse, ministeren traf vedrørende Arriva, ingen tvivl om det.
Men så meget desto bedre er det jo, at vi kan debattere det på saglig vis, så det er jeg enig i. Men jeg har et spørgsmål til ministeren, og det er i forlængelse af et spørgsmål, som hr. Poul Andersen tidligere har stillet, nemlig om det møde med pendlerne, som skal afholdes.
Jeg har forstået på oplysninger, som stod i Information i går, at Arriva har fremsendt udkast til ny køreplan, hvoraf det fremgår, at man vil skære myldretidstog væk, bl.a. på Silkeborgstrækningen, og man vil tynde ud i køreplanerne til Esbjerg.
Det vil altså sige, at vi allerede er inde i det problem, som vi frygtede kunne opstå, nemlig at der ville komme forringelser for passagererne.
Men der er altså noget, der tyder på, at det ikke kan hjælpe noget bare at lade Arriva være i fred, i hvert fald ikke hvis de oplysninger, som er kommet frem i Information, er rigtige, så man allerede nu, næsten før blækket på kontrakten er tørt, oplever, at pendlerne stilles over for forringelser.
Derfor skuffer det mig lidt, hvis ministeren virkelig mener, at det ikke har nogen betydning for ministeriet, hvad der foregår på det pendlermøde.
Jeg håber, ministeren vil svare på, om ministeren vil undersøge, om de oplysninger, der er i Information om forringelser på strækningerne, er korrekte, og om regeringen vil acceptere, at der sker sådanne forringelser.
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Bare for at der skal være klarhed vil jeg sige, at fristelsen i SF til at stemme imod denne vedtagelse er stor.
Men undervejs fik vi sagt, at det vigtige er at få signaleret, at vi har et problem, vi skal have løst.
Det er bare den adskillelsesmodel, som jeg er bekymret for, for jeg kan ikke se, den handler om andet end enten privatisering eller Finansministeriet, og det er altså pest eller kolera.
Derfor er vi mest fristet til at stemme nej, men vi undlader at stemme, fordi vi har fået den radikale ordfører til at sige, at det handler om, at problemet skal løses.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-07:
Jeg vil bede hr. Martin Lidegaard om at høre godt efter.
Jeg sagde: Jeg har også gjort mig mine overvejelser, men jeg vil ikke bindes op i mine overvejelser eller i ministeriets overvejelser ved at stemme for en sådan vedtagelse.
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-07:
Jeg bliver nødt til ganske kort at spørge ministeren: Hvis han er fuldstændig enig i formålet med vedtagelsen, og eftersom der ikke er nogen som helst retning i vedtagelsen - den beder i al sagtmodighed kun ministeren om at komme med et udkast til, hvordan vi løser problemet, og det kan jeg forstå ministeren vil under alle omstændigheder - forstår jeg slet ikke problemet.
Der er ikke nogen retning i den.
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-07:
Jeg deler på mange punkter fru Margrete Aukens holdninger til forskellige ting, herunder også til Transportrådets nedlæggelse, dog ikke i forhold til at det primære problem i den udbudsrunde, vi havde her i sidste runde, i forbindelse med ministeriets ekspertise, for så vidt jeg faktisk har forstået på alle dem, der har været involveret i udbuddet, er selve udbudsmaterialet og den måde, det er udformet på osv.,
i og for sig ganske fornuftigt.
Det er, hvad både DSB og Arriva og flere andre har sagt.
Næh, problemet ligger i den sammenblanding af kasketter, som gør, at ministeren ikke kan være uvildig, for han er ejer af et af de selskaber, der byder.
Og det påpeger fru Margrete Auken jo også meget rigtigt.
Derfor skal mit spørgsmål til fru Margrete Auken lyde, om fru Margrete Auken vil være med til, inden vi skal ud i et udbud igen - og jeg snakker ikke privatisering her, det er slet ikke mit ærinde - at sikre, at vi får løst det problem på en eller anden måde.
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Hvis det generelt bare hedder, at vi skal have løst problemet: Jo, det kan jeg godt være enig i, men jeg havde faktisk nogle andre forslag.
Jeg har ikke sagt, at udbudsmaterialet ikke var kvalificeret, men det var vurderingen, hvor det virkelig var sådan, at man på trods af en enig bestyrelse, på trods af en række andre ting, sad med nogle meget, meget, meget vage skøn.
Det kan vi jo ikke gå nøjere ind i her, men der havde vi et langt samråd om det, som bestemt ikke var pynteligt, og det tror jeg hr. Martin Lidegaard er enig med mig i.
Jeg vil sige, at problemet altså er, at der ikke sidder fagfolk i det Trafikministerium.
Der sidder DJØF'er og DJØF'er og DJØF'er - og al respekt for dem, de sidder jo overalt efterhånden, men det betyder jo i stigende grad, at vi skal meget, meget langt ned i hierarkiet, før vi finder nogen, der har begreb om tog.
Og det kunne altså godt være, for det er svært, det med tog, at det var gavnligt, at Trafikministeriet opbyggede sin egen ekspertise med hensyn til tog.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-07:
Deri ligger jo, at man sådan set tager stilling til, at der kommer et udbud.
Det vil vi altså ikke medvirke til i Enhedslisten, hverken direkte eller indirekte.
Når jeg siger, at det er lidt ærgerligt, så er det, fordi jeg jo godt kan se, at hr. Martin Lidegaard peger på noget, som bør drøftes. En af mulighederne er jo, at en minister, der sidder i den situation, som den nuværende minister, lægger til grund, at de oplysninger, DSB kommer med, er lige så respektable som de oplysninger, Arriva kommer med.
Det gjorde ministeren jo ikke.
Ministeren godtager blankt alt, hvad Arriva kommer med af oplysninger, og hvorfor skulle de være specielt mere troværdige end DSB's?
Men der lægger vi altså til grund, og det er den sammenblanding af de to kasketter, at når det er DSB, der kommer og siger noget, så er det nok ikke rigtigt.
Det er jo meget enkelt at afskaffe den forskelsbehandling, for man kan bare indføre det princip, at DSB må stå til ansvar for, at de oplysninger, DSB giver sine ejere, naturligvis skal være korrekte, og det er de nok også, og så ville det problem jo ikke være opstået.
Poul Andersen (S), 2002-02-07:
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne tilkendegive det samme som SF, at vi også vil undlade at stemme her, netop med
baggrund i teksten: Hvor er det, den lander henne
Alle er klar over, at der er nogle problemfelter, og det er derfor, vi ligesom har bedt en uvildig instans om at gå ind og se på de ting her.
Jeg har også noteret mig, hvad hr. Kaj Ikast også har sagt her i dag, og hvad jeg heller ikke er i tvivl om, at det ikke er Finansministeriet, der skal have rollen, men hvem skal så?
Jeg vil godt tage stilling til et konkret forslag, derfor undlader vi at stemme her i dag.
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-07:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at hvis ikke der ville være nogen offentlige udbud, så var det her jo slet ikke relevant at drøfte, så selv om vi tog det med det offentlige udbud ud af forslaget, og der bare stod »staten som udbyder«, så havde man jo også indirekte bekræftet, at staten ville udbyde.
Jeg forstår godt, at Enhedslisten ikke ønsker flere udliciteringer, men det kommer der, og det, det her forslag handler om, er, at hvis der kommer flere, så skal det foregå på en ordentlig måde, uanset om man så er for eller imod flere udbud i øvrigt, så jeg forstår ikke helt argumentationen, må jeg sige.
Til fru Margrete Auken og hr. Poul Andersen vil jeg bare sige, at når der står her, at der skal ske en adskillelse af statens ejerskab, så er det jo netop indirekte at sige, at dette ikke handler om privatisering.
Det fremgår jo sådan nogenlunde tydeligt.
Det er rigtigt, at Det Radikale Venstre ikke er gået ind og har sagt: Det skal i hvert fald ikke være Finansministeriet, der overtager.
Altså vi vil slet ikke ind i de konkrete løsningsmodeller, for jeg er da meget enig med de to ordførere i, at vi selvfølgelig skal drøfte det på et ordentligt grundlag.
Jeg vil bare sikre mig, at vi får det grundlag, inden vi pludselig står med fletningerne i postkassen næste gang og ikke kan nå det, for det skal være, før hele denne her proces går i gang. Jeg må sige, at jeg har utrolig svært ved dette her, ja, det kunne dårligt formuleres mere åbent.
Jeg vil bare sikre, at ministeren bliver holdt fast på det, han har udtalt, nemlig at det her vil han gerne kigge på, og derfor venter jeg også, at regeringspartierne stemmer for det.
Men jeg synes da også, at det ville klæde Socialdemokratiet og SF at stemme for det, for der er jo intet ondt i det, andet end at nu må vi kigge på det og tage det her problem alvorligt.
Poul Andersen (S), 2002-02-07:
Jeg kan da godt forstå, at regeringspartierne og ministeren stemmer for, for uanset hvad kan man jo gøre, hvad man har lyst til, og køre i den retning, som fru Margrete Auken netop tilkendegiver her i dag, at der er åbnet mulighed for her.
Men det, der er essensen for mig, er, at processen omkring alt det her ikke er kørt færdig.
Vi har sendt noget over til Rigsrevisionen.
Vi i Socialdemokratiet afventer at få materialet tilbage, så vi får en klarere belysning af, hvad der er sket i den sag her, og så ruller vi videre i processen.
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Hvis vi skal diskutere det klædelige, er det jo sådan noget, vi skal have stylisten med på.
Min stylist siger mig, at jeg altså er bedst tjent med, at jeg støtter noget, hvor jeg nogenlunde har greb om, hvad det er for noget, jeg støtter.
Poul Fischer (DF), 2002-02-07:
Dansk Folkeparti kan heller ikke stemme for det fremsatte forslag til vedtagelse fra Det Radikale Venstre.
Det betyder jo, at DSB, når det skal være adskilt fra statens ejerskab, reelt skal være privatiseret og ude af statens hænder.
Og jeg ser ikke mulighed for, at DSB dels er blevet et aktieselskab
og dels er blevet privatiseret inden for den årrække, hvori vi forventer at skulle have nye udbud på området.
Martin Lidegaard (RV), 2002-02-07:
Lad mig starte med at sige til hr. Poul Fischer, at der jo ikke står, at statens ejerskab skal skilles fra DSB.
Der står, at ansvaret for at forvalte statens ejerskab af DSB skal adskilles fra forvaltningen af fremtidige udbud.
Det er noget ganske andet. Der ligger ingen skjulte hensigter i det her.
Med hensyn til, hvad der er klædeligt eller ikke klædeligt, vil jeg ikke blande mig i fru Margrete Aukens smag, men jeg vil dog sige, at jeg tror, vi har en fælles interesse i, at vi på en eller anden måde sikrer, der bliver taget hånd om det her problem.
Og hvis hr. Poul Andersen mener, at han helst først vil stemme for det her, når Rigsrevisionen har kigget på en sag, som i øvrigt mest handler om, hvorvidt DSB's tilbud er troværdigt eller ej, så for min skyld ingen alarm.
Men det kan vi jo tale om.
Margrete Auken (SF), 2002-02-07:
Jeg synes, at det fremsatte forslag i bedste fald er meget uklart.
Jeg kan simpelt hen godt blive bekymret ved det.
Nu har vi lige fået hr. Kaj Ikasts ord for, at han minsandten heller ikke vil have det i Finansministeriet, og når det så heller ikke skal privatiseres, kan man sige, at jamen så er det så ufarligt, at det måske bare betyder, at problemet skal være løst, inden vi kommer videre.
Og for så vidt som det bare betyder, at problemet skal være løst, kunne vi godt stemme for det, men i og med at der står, at man skal opsplitte ejerskabet, synes jeg, at det er for giftigt og vil derfor anbefale min gruppe, at vi undlader at stemme til det.
Der er ingen garanti mod hverken privatiseringen eller Model Finansministeriet, og jeg forstår simpelt hen ikke, at Det Radikale Venstre så frejdigt bare er gået ind og har åbnet en ladeport for disse ulykker.
Vi undlader at stemme.
Søren Søndergaard (EL), 2002-02-07:
Ja, det sidste her fra hr. Bent Bøgsteds side synes jeg var et godt forslag; det vil vi bestemt støtte fra Enhedslistens side.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Bent Bøgsted, om ikke det forholder sig sådan, at hvis en person ryger ud af arbejdsløshedssystemet, fordi vedkommende simpelt hen har været for længe på arbejdsløshedsunderstøttelse, så er det altid arbejdsformidlingens eller systemets skyld på en eller anden måde.
For hvis vedkommende ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet eller har sagt nej til at få tilbud om arbejde, så skulle vedkommende jo ryge ud af den grund, og ikke fordi vedkommende har været arbejdsløs for længe.
Og omvendt: Hvis vedkommende står til rådighed for arbejdsmarkedet og er klar til at arbejde, jamen så er det arbejdsformidlingens opgave at finde et job til vedkommende, og så burde vedkommende holdes skadesløs.
Så er det ikke altid en systemfejl, hvis en person, der kan og vil arbejde, ryger ud af systemet
, fordi vedkommende har været arbejdsløs for længe?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-07:
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle, om hun er enig med fru Louise Frevert i, at det er arbejdsgiverne, der skal betale deltagergebyrerne, for at medarbejderne kan komme på efteruddannelse, og om det så ikke bare er et spørgsmål om ord, at man ikke må kalde det for en afgift, altså en kollektiv ordning, det skal være en individuel ordning, men at det i den sidste ende er arbejdsgiverne, der skal betale for, at lønmodtagerne kan få deres efteruddannelse.
Er det ikke korrekt?
Lars Barfoed (KF), 2002-02-07:
Det har desværre vist sig, at der er ledige, som i aktivperioden siden 1999 ikke har været omfattet af aktivering i disse mindst 75 pct. af 3-års-perioden, som de egentlig skulle, og derfor synes vi også fra konservativ side, at det kun er rimeligt, at de pågældende nu sikres tilbud om supplerende aktivering, samt selvfølgelig at de i en sådan periode med supplerende tilbud kan modtage ydelser m.v. svarende til den ret, man i øvrigt har i aktiveringsperioden.
Jeg synes, det er vigtigt at understrege, at det her jo kun er en lappeløsning.
Regeringen vil i efteråret fremlægge en plan for at få flere i arbejde.
Den reform af beskæftigelsespolitikken, der finder sted i den forbindelse, skulle gerne bidrage til, at endnu flere kan få helt ustøttet, almindeligt arbejde på lige fod med alle andre.
Det må være målsætningen, at vi når dertil, så vidt det overhovedet er muligt.
Derfor kan vi også støtte, at vi gennemfører dette forslag som en midlertidig foranstaltning for indeværende år under afventning af den reform af beskæftigelsespolitikken, der gerne skulle sikre flere i arbejde som et af de vigtigste indsatsområder for denne regering.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-07:
Jeg vil gerne bede om et klart svar på, om der står i lovforslaget, eller om der ikke står i lovforslaget
, at det er arbejdsgiveren, der skal betale det her.
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle: Hvis det ikke har været intentionen, at der skulle indføres brugerbetaling, vil
man så indskrive i lovgivningen inden tredje behandling, at det skal være arbejdsgiveren, der betaler for efteruddannelse af lønmodtagerne?