runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jeg deler synspunktet om, at bl.a. de danske slagterier er med til at løfte en meget vigtig opgave og give udlændinge plads på de danske arbejdspladser.
Det medgiver jeg helt, men det giver altså ikke rabat med hensyn til overholdelse af lovgivningen i øvrigt.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål går jeg ud fra, at der menes, at ud af Danish Crowns mange ansatte er der 9 pct., der ikke er danske statsborgere, men deraf kan jeg altså ikke slutte, at alle 9 pct. risikerer at få deres opholds- og arbejdstilladelse inddraget.
De udenlandske ansatte har hver for sig deres eget opholdsgrundlag og deres egen tilknytning til Danmark, og fordi én udlænding har mistet sin opholds- og arbejdstilladelse og ikke længere kan arbejde på Danish Crown, har det altså ikke nogen indflydelse på de øvrige ansattes tilknytning til Danish Crown eller deres opholdsgrundlag i øvrigt her i landet.
Hvis en arbejdsgiver er i tvivl, om en ansats opholds- og arbejdstilladelse fortsat er gældende, så kan arbejdsgiveren rette henvendelse til Udlændingestyrelsen for at få nærmere oplysninger om den pågældendes ret til at opholde sig og arbejde her i landet, og det påhviler altså altid en arbejdsgiver at sikre sig, at en udenlandsk ansat har ret til at arbejde i Danmark, ligesom det påhviler en ansat at bringe sit ansættelsesforhold til ophør, når han eller hun ikke længere har ret til at arbejde.
Det er altså et princip, som jeg håber at Socialdemokraterne er enige med regeringen om, for ellers har vi altså et meget større problem.
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Jeg vil gerne følge lidt op på det spørgsmål, som hr. Per Kaalund stillede.
Vi må jo konstatere på det lidt uldne svar, hr. Peter Skaarup gav, at man godt nok har fået afsat 150 mio. kr., men man ved ikke rigtig til hvad.
Det er vel det, der står på bundlinjen.
Det bliver så af Dansk Folkeparti udlagt som et veto, og nu forstår vi, at man kan kalde det, hvad man vil; man ved ikke rigtig, hvad det er.
Det synes jeg er yderst bemærkelsesværdigt.
Nu er vi godt nok på den anden side af kommunalvalget, men jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup om noget, som Dansk Folkeparti også har været ude med.
Vi har jo haft lidt uro i en forstad til Århus, og i den forbindelse var, tror jeg, hr. Peter Skaarup ude at sige, at det var terror.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor hr. Peter Skaarup, hvis han læser straffelovens § 114, ser, at noget sådant kan passes ind i denne paragraf, som er terrorparagraffen.
Jeg kan eksempelvis nævne det, som har været tilfældet, nemlig at man har smadret en glasdør til en kiosk; hvor står det i § 114 i straffeloven, at det er terror?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg ved ikke, om vi skal fortsætte diskussionen om et radiokommunikationssystem.
Jeg tror, vi er enige om, at det er nødvendigt.
Vi har bare syntes, det var vigtigt, i og med at man har snakket om det i så forfærdelig mange år, uden at der er sket noget, at få skrevet ind i finanslovaftalen, at nu sker der noget.
Og der står også, som hr. Per Kaalund vil bemærke, hvis hr. Per Kaalund læser teksten, at man fremskynder processen, at man gør det så hurtigt som overhovedet muligt – og der er gået for lang tid.
Med hensyn til vetoretten: Man kan kalde det, hvad man vil, man kan have lange diskussioner om politiske aftaler i Folketinget, men bundlinjen er, at når man har en politisk aftale om at bruge et bestemt antal kroner – i det her tilfælde foreløbig 150 mio. kr. – på terrorbekæmpelse, skal de partier, der har indgået den aftale, selvfølgelig også blive enige om: Hvordan skal det foregå?
Er det overvågning, man satser på?
Er det aflytning?
Er det flere midler til Politiets Efterretningstjeneste?
Det vil være vældig godt, hvis flere partier kan være med i den diskussion.
Og hvis debatten kan ende med det i dag, er det godt.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Nu har jeg jo ikke sat spørgsmålstegn ved nødvendigheden af et radiokommunikationssystem, for det har vi drøftet i forbindelse med et beredskabsforlig og i forbindelse med et forsvarsforlig og dér besluttet, at der nedsættes en gruppe, som her omkring nytår skal komme med et oplæg, hvorefter vi skal træffe nogle beslutninger, og der står sågar, at det skal implementeres.
Så vi er altså helt enige – os, der er med i forsvarsforliget – om, at der skal være et sådant radiokommunikationssystem.
Derfor mener jeg, det er overflødigt at tage det med som en bemærkning i finansloven.
Men jeg kan forstå på hr. Peter Skaarup, at der altså ikke er hold i disse udtalelser om en vetoret til Dansk Folkeparti, men – som statsministeren siger – at der er åbent land; man søger bred enighed i Folketinget om så mange forslag som muligt, og det kan vi da kun fra Socialdemokratiets side støtte.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg ved nu ikke, om jeg er tilbøjelig til at give hr. Per Kaalund ret i, at et forbedret radiokommunikationsudstyr ikke hører hjemme i en plan mod terror.
Det er dog rimelig vigtigt, at vi kan snakke med hinanden – beredskab, politi, brandvæsen osv. – i tilfælde af en terrorhandling og hurtigt hjælpe dem, der er kommet til skade.
Så har jeg sagt, at det er en aftale, der indgås mellem partierne.
Og der er det jo naturligt og parlamentarisk rigtigt, at de partier, der indgår sådan en aftale, er enige om at bruge de midler, der er sat af til aftalen, altså de 150 mio. kr. Man kan kalde det vetoret, man kan kalde det en aftale, man kan kalde det, hvad man vil, men situationen er den, at der selvfølgelig er en forventning om, at de partier skal sætte sig ned og blive enige – meget gerne bredt i Folketinget, hvor flere partier kan være med – om, at det er det her, vi gør, og at det er det her, der virker mod terrorisme.
Per Kaalund (S), 2005-11-16:
Jeg vil tillade mig at vende tilbage til finanslovaftalen mellem Dansk Folkeparti og regeringen, hvor jeg nu forstår at det var en fortalelse, at fru Pia Kjærsgaard ved afslutningen af de forhandlinger sagde, at Dansk Folkeparti har vetoret i spørgsmål om terror, og hvad der skal besluttes dér.
Det kan jeg godt forstå, for den ene side, der er om terrorbeskrivelsen her, er jo ren prosa, og et af afsnittene, der er sat ind, om et radiokommunikationssystem er jo direkte afskrift fra forsvarsforliget, hvor der er et antal partier ud over finanslovpartierne, der er inde over det, og det vil sige, at det slet ikke hører hjemme her.
I øvrigt slutter man med at sige, at man er enig om, at der skal tages initiativer og drøftes.
Nu får vi jo statsministerens udtalelser efterfølgende.
Jeg synes blot, at Dansk Folkeparti ved hr. Peter Skaarup nu skulle bekræfte, at Dansk Folkeparti ikke har vetoret i relation til forhandlinger og beslutninger om terror.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Korrektion: Dansk Folkeparti har foreslået, at man skal være dansk statsborger for at have stemmeret, altså at man skal have opfyldt betingelserne om f.eks. at lære noget om samfundsforhold for at få stemmeret.
Med hensyn til det med grænsen: Jeg kan ikke helt forstå, hvorfor Enhedslisten er så optaget af det her.
Det handler om nogle praktiske redskaber, hvor der selvfølgelig skal være en balance mellem sikkerhed og retssikkerhed.
Og retssikkerheden består i, at man ikke skal bruge det overvågningsudstyr til at krænke privatlivets fred, men man skal bruge det udstyr for at spole tilbage og se, hvem det var, der begik en terrorhandling.
Det er jo en praktisk ting, som jeg bare tror Enhedslisten er nødt til at vænne sig til kommer før eller siden, og hvorfor så ikke gennemføre det, når nu det giver tryghed i befolkningen?
Med hensyn til Hizb-ut-Tahrir brugte jeg ikke det, at de anbefalede ikke at stemme, til at sige, at så skulle man lave et forbud mod Hizb-utTahrir.
Nej, jeg brugte det argument, at det er dybt krænkende, at man opfordrer til mord på andre samfundsborgere.
Skulle vi ikke se at sørge for, at sådan nogle foreninger ikke fortsætter deres forehavende?
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Nogle af os er så mere optaget af at forebygge end af at opklare det bagefter.
Vi vil helst forhindre, at det sker.
Men jeg kan forstå, at hr. Peter Skaarup ikke er i stand til at svare på, hvor forskellen er mellem en politistat og så det, som Dansk Folkeparti ønsker at opnå.
Derfor vil jeg prøve med et andet spørgsmål: Hr. Peter Skaarup sagde, at det var et argument for at lukke og forbyde foreningen Hizbut-Tahrir, at de har opfordret til, at indvandrere ikke stemmer til kommunalvalget.
Men så vidt jeg har kunnet følge med her i Folketinget, har Dansk Folkeparti flere gange fremsat forslag om, at indvandrere skal fratages stemmeretten.
Derfor vil jeg gerne høre, hvori problemet ligger for Dansk Folkeparti, som mener, at man skal gå endnu længere og fratage indvandrere stemmeretten; foreningen siger, at de ikke vil fratage nogen den, de vil bare opfordre til, at man ikke bruger den.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg ved ikke, hvorfor Enhedslisten skulle være så bekymret for, at man kontrollerer og overvåger en DSB-station eller en metrostation.
Når det nu er dér, vi ved at terroristerne muligvis vil slå til, er det da ret afgørende, at man på bånd kan se, hvem det så var, der stillede den taske dér, hvor terrorhandlingen fandt sted.
Det burde da være i vores alle sammens interesse, også Enhedslistens, som vel også gerne på et eller andet plan vil bekæmpe terror.
Det er jo ikke meningen – her går grænsen i hvert fald – at man skal filme eller videoovervåge, hvem der sidder henne på kyssebænken.
Men meningen er, at vi skal spole tilbage, hvis der er begået en terrorhandling.
Det burde da være nemt at forstå.
Line Barfod (EL), 2005-11-16:
Jeg kan godt forstå, at hr. Peter Skaarup prøver at tale udenom.
Men det, som flere prøver at få svar på af hr. Peter Skaarup, er: Hvor er den afgørende forskel mellem den politistat, som hr. Peter Skaarup siger Dansk Folkeparti ikke ønsker, og så den massive overvågning, som Dansk Folkeparti ønsker?
Det har vi ikke fået svar på.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Det, der ligger, og det, jeg har nævnt flere gange, er jo overvågningsspørgsmålet.
De vil ikke yde befolkningen den tryghed, det er, at man kan spole tilbage, hvis der er sket en terrorhandling, og se: Hvem var det egentlig, der stillede tasken med bomben i?
Og der kan jeg bare sige, at det da er ærgerligt, at Enhedslisten i den grad stiller sig uden for realiteternes verden i forhold til terroropklaringen, for den er nødvendig for at finde ud af, hvem det var, der begik terrorhandlingen.
Med hensyn til grænsekontrollen forstår jeg egentlig ikke, at Enhedslisten er så bekymret for, at vi, om ikke andet så midlertidigt genindfører en kontrol ved den danske grænse.
Det er jo det, som Enhedslisten i hvert fald som endemål har villet have.
Det kan vi ikke i dag takket være EU.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Jeg ved ikke, om det, som hr. Peter Skaarup prøver, ligesom er at tage Enhedslisten til indtægt for nogle af de ting, som hr. Peter Skaarup står og siger oppe på talerstolen.
Jeg kan i hvert fald sige, at der er temmelig langt.
Men mit spørgsmål var egentlig: Hvor langt vil hr. Peter Skaarup gå?
Hvor langt vil hr. Peter Skaarup gå i forhold til at indføre en decideret politistat, og hvor er grænsen mellem politistaten og det, som hr. Peter Skaarup står og fremlægger her?
Det kunne jeg godt tænke mig et svar på.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Når jeg nævner, at man skal gå videre, så nævner vi f.eks. grænsekontrollen, hvor både Enhedslisten og Dansk Folkeparti var imod Schengensamarbejdet af forskellige grunde, af forskellige årsager, men vi mener, at det er en god idé, at vi bibeholder vores nationale grænsekontrol, og det kan vi faktisk gøre inden for Schengens regler.
Så lad os da, ligesom Frankrig har gjort det, udnytte den mulighed, for jeg tror, de fleste vil være enige med mig i, at det da er meget naturligt, når man ser grænseoverskridende terrorisme, hvor nogle af de her grupperinger tager til udlandet og bliver trænet, får informationer og kommer tilbage igen, at vi så er i stand til at kontrollere, hvem det egentlig er, der kommer ind og ud af vores land, og det kan vi ikke, hvis vi tror på EU’s ydre grænser som det sted, man kontrollerer.
Rune Lund (EL), 2005-11-16:
Når jeg kigger på de 49 forslag, som er fremlagt, så må jeg sige, at så synes jeg egentlig, at det i sig selv er et meget stort skridt hen i retning mod en politistat, og når man så hører, hr. Peter Skaarup sige, at det slet ikke er godt nok, og at det skal meget længere end det, jamen hvor stopper det så?
Hvor langt skal vi gå?
Hvor langt synes hr. Peter Skaarup, vi skal gå?
Skal vi indføre en politistat?
Er det i virkeligheden det, hr. Peter Skaarup gerne vil?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Med hensyn til det første punkt er det jo lidt samme spørgsmål, der er stillet en gang.
Jeg prøvede at være klar; nu skal jeg prøve at blive endnu mere klar.
Vi synes, det vil være fornuftigt, at man gennemfører det, regeringens eget udvalg er kommet med af anbefalinger.
Det må jo formodes at være gennemarbejdet, når man nu har skrevet det ned blandt de punkter, der er fremsat forslag om.
Vi ser ikke noget behov for, at man sætter det i udvalg.
Vi synes, det ville være rigtigt, at man siger: Vi vil ikke have elementer ind i Danmark, som står for dybt problematiske udsagn og vil underminere det danske samfund.
Så, ja, vi synes umiddelbart, at man skal arbejde videre med de ideer, der ligger der.
Dansk Folkeparti har medindflydelse på, hvordan de 150 mio. kr. skal bruges; det siger sig selv.
Jeg tror, Det Radikale Venstre har været med i mange finanslovforlig og også ved, at når man skriver under på det, jamen så skal de partier være enige, der står bag finansloven.
Men på sådan et vigtigt område som terrorbekæmpelse vil det være naturligt, at man kan opnå et bredt flertal, og der håber jeg da også, at Det Radikale Venstre vil være med for at sikre, at vi kan være enige i Folketinget om det, vi gør.
Hvis Det Radikale Venstre er konstruktive, som de ofte er, så tror jeg, at det nok skal gå.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Vi bestræber os bestemt på at være aktive.
Det er ikke nær det.
Vedrørende mit første spørgsmål: Grunden til, at jeg spørger, er jo netop, om Dansk Folkeparti finder, at det er sådan en gang slatten papir, vi har fået i hænderne her, og nu skal Dansk Folkeparti holde fast i de virkelig reelle stramninger, der vil noget.
Altså, vil man opretholde 35 og 36 om demokratifjendtlig adfærd og ikke spilde tid på sådan et udvalg, som regeringen nu vil parkere det i?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Har Dansk Folkeparti en reel vetoret i forbindelse med de 150 mio. kr.?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Med hensyn til det første spørgsmål er der en lidt mærkelig sammenhæng i den rapport, som er kommet fra regeringen.
Det ene sted, i starten, skriver man om, hvad det er for nogle grupper, som kunne finde på at udøve terror og kunne være en del af et terrornetværk.
Der peger man først og fremmest på asylansøgere, der er kommet til Danmark, og familiesammenførte.
Men et andet sted – og det er de punkter, som hr. Morten Helveg Petersen hæfter sig ved – anbefaler man at sætte nogle ting i værk over for personer, der får opholdstilladelse i Danmark, men med undtagelse af asylansøgere og familiesammenførte.
Det virker lidt mærkeligt.
Der kan være forskellige begrundelser for det.
Nu har regeringen så i øvrigt sat det her spørgsmål i udvalg.
Men vi undrer os over, at man peger på, at her har vi en faregruppe, men man vil ikke indføre nogen initiativer i forhold til den faregruppe.
Med hensyn til de 150 mio. kr. er det nødvendigt, at vi har en ramme – også i forbindelse med overvågning – for 2006 på finansloven, og der er det vigtigt for os, at den ramme på de 150 mio. kr. nu er sat af.
Men døren er jo åben for at diskutere med andre partier ud over Dansk Folkeparti og regeringen, hvordan de penge skal bruges, og der håber jeg også at Det Radikale Venstre vil være med og være en aktiv medspiller for at få lavet noget, der virker.
Jeg må desværre sige, at fru Elisabeth Arnold åbenbart ikke har fulgt med i den debat, der har været, hvor ledende politifolk har sagt, at man i forbindelse med undersøgelsen af den organiserede kriminalitet, som de her meget hærdede kriminelle indvandrergrupper står bag, har fundet forbindelser til de grupper, som er ekstremistiske, og som har politiske mål.
Det er jo også en kendt sag, at en af dem, der er mistænkt for at udbrede rekruttering af terror, ikke kan sidde varetægtsfængslet sammen med andre kriminelle indvandrere, fordi man er nervøs for, at man netop fra hans og andres side vil forsøge at hverve kriminelle elementer blandt de hærdede indvandrergrupper i fængslerne.
Så det er ikke mig, der siger det; det er politiet, der siger, at sådan er det.
Karen J. Klint (S), 2005-11-16:
Jeg takker da for gentagelsen af, at vi har sikkerhed for, at vi får de lokale trafikmeldinger.
Men så vil jeg også bare gentage mit budskab om, at vi nok ikke er færdige med at stille spørgsmål til planerne.
For selv om vi her i Folketinget ikke har ansvaret for programindholdet og for trafikmeldingerne, så er det jo trods alt Folketinget, der har et medieforlig, nogle gange mere bredt i Folketinget, nogle gange mere smalt i Folketinget, men det er Folketinget, der også har medansvaret for public service og den forpligtelse, der også ligger i det.
Og den er vi faktisk også lidt bange for i de planer, der ligger, men det vender vi tilbage til senere.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Det er fuldstændig rigtigt, som hr. Morten Bødskov siger, at der ikke er truffet nogen aftale om, præcis hvad de 150 mio. kr. skal bruges til, men der er en aftale som en del af finansloven om, at man bl.a. skal bruge dem til overvågning, bedre aflytning af terrorgrupper og terrormistænkte, man skal bruge dem til at være langt mere aktiv i terrorbekæmpelsen, end den første antiterrorpakke fra 2002 tilsagde.
Det burde egentlig ikke afføde den store diskussion.
Det burde være noget, de fleste kunne være enige om efter det, der skete i London i sommer.
Med hensyn til diskussionen om Rosenhøj i Århus vil jeg sige, at det ikke er terror i almindelig forstand.
Men problemerne, vi har set i Frankrig, og problemerne i mindre målestok i Århus kunne meget vel betyde, at vi er nødt til at bruge nogle skarpere værktøjer, som man bruger i terrorbekæmpelsen over for de grupper, der planlægger sådan nogle ting.
Der synes vi da, det er nødvendigt – også for at sikre borgerne i området tryghed – at vi hurtigt finder ud af: Hvem er det, der står bag?
Hvem er det, man kan laste for de her ting, som skaber enormt stor utryghed i et boligområde, i en ghetto, som man vel nok kan kalde det efterhånden?
Karen J. Klint (S), 2005-11-16:
Jeg takker da for svaret vedrørende trafikanterne.
Det er jo fint, at man så lige måske kan give en garanti på det her sikre område, men jeg vil ikke afholde mig fra senere at vende tilbage i en anden debat omkring regionalstrukturen, for nu hører jeg også, at ministeren gentager den begrundelse, Danmarks Radios ledelse har, med at det skal være for at forbedre forholdene omkring kommunalreformen.
Og så er det jo lidt pudsigt, at man minimerer den radiosender, som ligger i et af de største vækstområder i Danmark, netop i trekantområdet, i Vejle, som endda også bliver regionalhovedstad, og så skal vi serviceres fra Aabenraa.
Så mit spørgsmål er, om ministeren ikke godt kan se, at der er lidt ulogik i nogle af de planer, som vi har set en forløber for.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Jeg tror, jeg vil benytte lejligheden til måske allerede at annoncere, at der er behov for, at vi mødes igen næste onsdag, for der er jo åbenbart behov for, at vi får en snak om det her.
Det spørgsmål, vi lige har behandlet, er jo ikke et enkeltstående tilfælde, det er netop et mere generelt spørgsmål, men det kan jeg så forstå at ministeren ikke vil forholde sig til.
Nu kommer vi til et spørgsmål om en enkeltsag.
Det, der undrer mig, er svaret i sidste uge fra ministeren til undertegnede, hvor ministeren siger, at det er mig, der har gjort ministeren opmærksom på, at der er foregået noget ulovligt på svineslagteriet i Sæby.
Jeg vil gerne have lov at gøre ministeren opmærksom på, at vedkommende medarbejder fratræder virksomheden om mandagen.
Jeg ringede til ministerens kontor onsdag for at gøre opmærksom på, at jeg gerne vil have en drøftelse med ministeren, og at jeg har 350 underskrifter, jeg gerne vil have lov at aflevere.
Jeg får ikke noget svar før over middag, så skriver jeg et par linjer, om ikke det er muligt at få et møde i stand og beder stadig væk om, at jeg kan få lov at aflevere de her underskrifter.
Så kan jeg ikke forstå, at ministeren her siger, hvad der ikke er rigtigt, nemlig at vedkommende stadig væk er i beskæftigelse.
Hvor har ministeren det fra?
Jeg har i hvert fald ikke oplyst noget om det.
»Vil ministeren beklage og trække de efter spørgerens opfattelse urigtige oplysninger tilbage, som hun fremsatte i Folketingets spørgetid onsdag den 9. november 2005 under besvarelsen af spørgsmål nr. S 725 om den i medierne meget omtalte udvisningssag vedrørende Agron Shala?«
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Jeg har på intet tidspunkt udtalt mig om, at det er besværligt at stå hernede, jeg synes faktisk, der kan være mange gode diskussioner hernede, så det er noget, hr. Bjarne Laustsen forsøger at lægge mig i munden.
Der er ikke noget, jeg hellere ville end generelt at diskutere integration, så jeg synes, hr. Bjarne Laustsen skulle stille mig spørgsmål om det.
Jeg beskæftiger mig hver evig eneste dag det meste af min tid med at forbedre integrationen i Danmark, at tale med kommuner, at tale med virksomheder.
Her taler vi om et konkret § 20-spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen har stillet mig om en konkret sag, så det er sådan set hr. Bjarne Laustsen, der beder mig om at bruge tid på det her og nu, og det synes jeg sådan set er helt fair.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Jeg kan forstå, at det er en meget, meget sur pligt for integrationsministeren at komme ned i salen og besvare spørgsmål i spørgetiden.
Vi må jo så overveje det, hvis det er så besværligt.
Det er altså et menneske af kød og blod, vi taler om, og der er flere af dem ude i landet.
Jeg synes, ministerens tilgang er helt utrolig.
Det er det sikkert for ministeren, det kan jeg ikke rigtig forholde mig til, men det er lykkedes ministeren nu to onsdage i træk overhovedet ikke at nævne noget om, hvor vigtigt det er med integration i vores samfund, og udelukkende at bruge tiden på at politianmelde folk, snakke østarbejdere og fuldstændig afspore debatten.
Hvorfor bruger ministeren ikke tid på det i stedet for at politianmelde virksomheder?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-11-16:
Igen kan jeg ikke forstå, at hr. Morten Østergaard har den holdning, at hvis man som enkeltperson integrerer sig, har et arbejde og også via det arbejde måske lærer nogle nye ting, er det spildt, hvis ens opholdsgrundlag af andre årsager ophører og man har mulighed for at vende tilbage til sit eget land.
Mon man så ikke kunne bruge den tid og de år, man har haft i Danmark, i sit hjemland?
Jeg har meget svært ved at se, at det skulle være spildt for den enkelte – tværtimod.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-16:
Jeg skal ikke blande mig i den disput, som ministeren har med hr. Bjarne Laustsen, som givetvis får ordet igen.
Jeg skal bare have ministerens helt klare svar i denne diskussion om, hvordan vi får flygtninge/indvandrere til at integrere sig.
Kunne det betale sig for den her person at arbejde på slagteriet i Sæby?
Jeg ved, det ligger højt på regeringens dagsorden at sikre, at det kan betale sig at arbejde.
Der er indført starthjælp og andre ting for folk, der ikke arbejder, men de, som rent faktisk gør en indsats, de, som tager arbejde, de, som sørger for at blive integreret, kan det betale sig for dem at arbejde?
Det kunne det vist ikke i det her tilfælde.