runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2003-11-19:
Jeg tænkte nok, at der var tale om en solid misforståelse.
Ulandssekretariatet laver ikke solidaritetsarbejde, det gør fagbevægelsen, og det betaler de til; jeg tror, det er 20 mio. kr., der betales til deres solidaritetsarbejde.
Ulandssekretariatet laver capacity building.
De er uafhængige af fagbevægelsens forskellige allierede.
De sørger for, at man får en faglig struktur, så et erhvervsliv overhovedet kan fungere.
Det er sagt meget, meget tydeligt af f.eks. Verdensbanken, at uden et bæredygtigt arbejdsmarked er man simpelt hen ikke i stand til at få fat på den helt nødvendige fattigdomshjælp.
Og det, som ministeren siger her, er, at det arbejde ser vi næsten bort fra.
Vi regner med, at det er fagbevægelsens arbejde, der er tale om her.
Det er ikke fagbevægelsens arbejde.
Det skal fagbevægelsen selvfølgelig betale til selv, det gør de også, og der har de et stort solidaritetsarbejde.
Men det, som finansministeren siger her, ville svare til, at man sagde til Folkekirkens Nødhjælp: Jamen I har jo kirken.
De har jo en forfærdelig masse penge.
De må kunne betale for Folkekirkens Nødhjælp.
Kirken har et missionsarbejde, de har
forskellige andre ting i fællesskab, men Folkekirkens Nødhjælp laver et stort arbejde for Danmark, for den danske bistandspolitik, på samme måde som Ulandssekretariatet til punkt og prikke opfylder denne regerings program for, hvilket ulandsarbejde man skal have, og hvordan det skal være effektivt. Så jeg vil bede finansministeren sige til os, at vi ikke snakker om solidaritetsarbejde her.
Vi snakker om dette reelle stykke hamrende vigtige ulandskapacitetsopbygningsarbejde, som ingen andre i det danske system laver, men som jo selvfølgelig bliver lavet af en hel masse andre lande.
Det vil være et mere relevant svar og også mere passende til den regering, vi har, som synes: Kan vi nu skære ned, så vi ikke længere skal i front i ulandsbistanden.
Jeg håber meget, at finansministeren vil give mig et noget bedre svar end det andet.
Kamal Qureshi (SF), 2003-11-19:
Jeg hæftede mig lidt ved, at fru Birthe Skaarup talte om, at Dansk Folkeparti gerne vil kigge på, om økonomiske forhold forhindrer unge, studerende mødre, der ønsker at fravælge en abort og altså gennemføre graviditeten og få barnet, i at gennemføre graviditeten.
Det synes jeg lyder meget interessant, og jeg vil meget gerne spørge, om fru Birthe Skaarup kunne uddybe lidt, hvad det er for nogle tanker, Dansk Folkeparti gør sig om, hvordan de økonomiske forhold helt konkret kan forbedres, så studerende, som bliver gravide, kan overskue at gennemføre en graviditet og få et barn.
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Til hr. Kamal Qureshi: Angående de enlige mødre og de studerende har vi drøftet i Dansk Folkeparti, at det kunne være en god idé at se på, hvordan der kan støttes bedre, både moralsk og økonomisk.
Det har vi selvfølgelig gjort, fordi vi har fået nogle henvendelser, og det er nogle ting, vi gerne ønsker, der diskuteres videre om i forbindelse med aborthandlingsplanen.
Det kan jo være, at nogle af de projekter, der er i planen, kan erstattes af nogle andre, det kan også være, at der er nogle, som ikke er nødvendige mere,
og derfor synes vi, det kunne være en god idé at kigge på området.
Vi har også tidligere været inde på mulighederne for at støtte gennem SU.
Men der er jo heller ingen, der siger, at det behøver at blive tilfældet, selv om vi ikke opprioriterer området, som fru Sophie Hæstorp Andersen gør opmærksom på.
Alt afhænger ikke absolut af, om man får flere penge til området på finansloven, og jeg synes, at det, vi fik i satspuljeforhandlingerne, var fint.
Det var noget, partierne var enige om, også Socialdemokratiet.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
Hvis nu Dansk Folkeparti er så enig i vores forslag og er så optaget af hospiceområdet, som jeg jo kan høre at fru Birthe Skaarup er, hvorfor slår man så ikke til, når man nu har chancen?
Vi har jo både i 1999, 2000, 2001 og 2002 og nu i 2003 haft debatter og afsat puljer og hensigtserklæringer
, men lige meget har det hjulpet.
Hvis det betyder så meget for Dansk Folkeparti, hvorfor vil Dansk Folkeparti så ikke være med til at skabe et grundlag for, at det nu kan komme i gang ved at lovgive omkring det?
Fru Birthe Skaarup siger jo selv, at der ikke er sket nok.
Vores forslag skal først træde i kraft den 1. januar 2005.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti og fru Birthe Skaarup er fri af de løfter om at afstå fra at stemme for udgiftskrævende forslag for finansåret 2004.
Så Dansk Folkeparti og fru Birthe Skaarup er helt fri til at stemme for det her forslag, hvis de virkelig er så optaget af området.
Grete Schødts (S), 2003-11-19:
Til Dansk Folkepartis ordfører, der spørger, hvordan vi vil skaffe midlerne: Nu kunne jeg jo være lidt fræk og sige, at vi jo f.eks. kunne lade være at bruge 430 mio. kr. på en tåbelig ældrecheck, men den debat tager vi hul på på fredag.
Det her er en lovgivning, hvor Kristendemokraterne gerne vil have et bud fra regeringen om, hvordan den kunne se ud den 1. januar 2005.
Til den tid skal man selvfølgelig se på den økonomi, der er forbundet med det.
Jeg opfatter ikke forslaget som definitivt, at det er 257 hospicepladser, der er omdrejningspunktet - det er i henhold til den rapport, som jeg også henviste til i min ordførertale - det er en hensigtserklæring, sådan som jeg opfatter bemærkningerne.
Vi vil gerne være med til at finansiere, og vi vil gerne være med til at finde løsninger.
Til fru Ester Larsen: Private hospicer med en driftsoverenskomst har vi ikke noget imod.
Ester Larsen (V), 2003-11-19:
Jeg forstod ikke fru Grete Schødts' henvisning til sygehusloven.
Det er sådan, at de private hospicer, der i dag er frit valg til, er omtalt i sygehusloven.
Mit spørgsmål til fru Grete Schødts er: Støtter Socialdemokratiet hospicer som selvejende institutioner med 10-12 sengepladser?
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Jeg kan da kun være enig med fru Grete Schødts i, at selve intentionerne i beslutningsforslaget fra Kristendemokraterne er helt fine og i orden.
Det, jeg vil spørge fru Grete Schødts om, er naturligvis økonomien i det her, for det er jo ikke en billig foreteelse, det handler om.
Det handler om to gange 257 mio. kr., og jeg vil da godt høre, hvordan man kan skaffe dem.
Det handler også om, at de her penge skal findes inden den 1. januar 2005.
Grete Schødts (S), 2003-11-19:
Som jeg synes, jeg tilkendegav meget tydeligt i min ordførertale, så ser vi meget gerne, at det er hospicer oprettet under sygehusloven.
Det mener jeg vi har tilkendegivet før.
Så vil jeg da sige tak for oplysningen om, at det er i alt 40 mio. kr., der nu er at handle med.
Det fremgår bare ikke tydeligt nok af finansloven.
Ester Larsen (V), 2003-11-19:
Fru Grete Schødts spurgte, om de 20 mio. kr. var de samme som dem, der stod på finansloven sidste år, og det kan jeg understrege, at det er det ikke, og det fremgår af finanslovaftalen. Mit spørgsmål til fru Grete Schødts er: Vil det sige, at Socialdemokratiet i dag støtter hospicer, små hospicer på 10-12 pladser, i regi af selvejende institutioner?
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Det er lidt groft at sige, hvis vi virkelig er så optaget af området.
Dansk Folkeparti er meget optaget af det her.
Vi synes, at forslaget er helt fint, men vi har set de økonomiske konsekvenser af forslaget, og det er rigtig mange penge, det handler om.
Jeg tror ikke, at fru Tove Videbæk kan sige, at der ikke er sket noget på det her område.
Der er sket noget.
Der sker noget, og der vil vedblive at ske noget, indtil vi har opnået det, vi gerne vil, nemlig et hospice i hvert amt.
Grete Schødts (S), 2003-11-19:
Som udgangspunkt vil jeg rose Kristendemokraterne for at fremsætte det her beslutningsforslag om at styrke den lindrende, palliative, indsats for døende.
Da vi selv fremsatte et beslutningsforslag om plejeorlov til pasning af døende, som så senere blev udmøntet i lov, var vi nået et godt skridt hen ad vejen.
Mange har været og er stadig væk glade for denne her mulighed.
Hos Socialdemokraterne er der bred opbakning til løsningsforslag om en meget større og bredere indsats over for uhelbredeligt syge mennesker.
Det ligger meget i tråd med det indhold, som Kristendemokraterne peger på, som bl.a. taler for oprettelse af flere hospicer.
Vi vil gerne, at hospicetilbuddene integreres i sygehusloven, så der kan skabes et landsdækkende net af hospicer med driftstilknytning til amternes sundhedsindsats.
Døende skal sikres frit valg med hensyn til at tilbringe
den sidste tid i eget hjem, på hospice eller på en palliativ sygehusafdeling.
Et bredt flertal her i Folketinget bør støtte dette beslutningsforslag, som har nogle rigtige intentioner.
Efter at vi nu har kunnet konstatere, at sundhedsministeren endnu ikke har sluppet de 20 mio. kr. løs, altså fra finansloven for år 2003, kan man godt have sine tvivl om, om det nu er de samme 20 mio. kr. en gang til, der er forhandlet på plads med Dansk Folkeparti.
Er der overhovedet vilje til at gøre en effektiv indsats for den gruppe mennesker, som har brug for en plads på et hospice? Eller skal det også ligge i ministeriet, uden at det kommer i omdrejninger?
Vi er enige med Kristendemokraterne i, at en målrettet lovgivning er nødvendig.
Det handler om, at rammen i en lovgivning indeholder mange af de elementer, som vi kan læse i rapporten »Hjælp til at leve til man dør«.
En værdig død handler også om, at man er parat til livets afslutning, og at man har haft mulighed for at sige farvel til sin familie og sine venner; at døden ikke bliver for stor en fysisk smerte; at der er plads til den personlige, åndelige og sociale pleje; at man bekræftes i at være en person og ikke bare en døende patient; at ens sidste levetid at dér, hvor man ønsker at afslutte livet, det være sig i eget hjem, på plejehjemmet, på sygehuset eller på et hospice. Valget skal være den enkeltes, og hvis regeringen mener noget med deres eget mantra frit valg, skal regeringen sammen med Socialdemokratiet kunne støtte dette forslag.
Og med disse ord tilkendegiver jeg vores støtte til forslaget.
Ester Larsen (V), 2003-11-19:
Venstres ønske er, at vi får etableret det antal hospicepladser, vi har brug for.
Om vejen går over lovgivning eller den går over puljer med incitamenter, er knap så afgørende for os.
Ministeren har på udmærket vis redegjort for, hvorfor lovgivning ikke primært er at foretrække.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
Det var godt nok en anden regering og en anden sundhedsminister, der sad her, men dengang sagde Venstres ordfører, fru Ester Larsen, om rapporten »Hjælp til at leve til man dør«: »Vi kan bakke rapportens anbefalinger op og opfordrer regeringen til at gøre realiseringen mulig ved at få tilvejebragt det fornødne lovgrundlag.«
Det, jeg gerne vil vide, er, hvorfor Venstre egentlig har skiftet mening og nu ikke længere mener, det er nødvendigt at tilvejebringe det fornødne lovgrundlag.
Ester Larsen (V), 2003-11-19:
Hospicefilosofien har omsider fået sit gennembrud i Danmark.
Private pionerer har sikret indførelsen af hospicer her i landet, og det er den fine, medmenneskelige og lindrende omsorg, der dér præsteres, som har skabt både respekt og interesse for at få flere hospicer etableret, en interesse, der efterhånden nærmer sig et folkekrav.
Denne store og stigende interesse har faktisk også givet genklang her i huset.
Kaster man et blik tilbage på de forslag, der har været fremsat til fremme af hospiceideen i de senere år, kan man registrere stor opbakning fra et flertal af partier.
Der er da også, som ministeren har været inde på, fremgang at spore, selv om det langtfra er gået så hurtigt, som nogle af os kunne ønske os.
Den borgerlige regering afsatte som bekendt sidste år sammen med Dansk Folkeparti 20 mio. kr. til fremme af etablering af hospicer i form af selvejende institutioner.
Disse penge var en meget stor opmuntring for de mange aktive hospicegrupper, der er etableret rundtomkring i landet, og som lokalt gør et meget stort arbejde for at samle interesse og støtte til oprettelse af hospicer.
Blandt disse kan man stadig finde berøringsangst og uvilje mod at overlade driftsansvar til private, selvejende institutioner.
Det er imidlertid regeringens ønske, at hospicer som selvejende institutioner skal have driftsoverenskomst med den sygehusansvarlige myndighed, og det er indtil videre amterne.
Det er begrundet i et ønske om, at der skal være sammenhæng i patientbehandlingen.
Kun derved sikres det, at udviklingen inden for smertebehandlingen bliver nyttiggjort også uden for hospicernes mure.
Amtskommunal driftsgaranti vil også optimere patientens mulighed for selv at vælge rammerne for omsorg i livets sidste fase - om det skal være i sygehusregi, i eget hjem eller på hospice.
Som ministeren allerede har fremhævet, vil reglerne for udmøntning af den nye hospicebevilling, der er sikret også i det kommende finansår af regeringen og Dansk Folkeparti,
indeholde et stærkt incitament for amterne til at indgå aftaler med hospicegrupper.
Det er regeringens faste mål, at vi de nærmeste år skal have etableret de hospicepladser, der er behov for.
Venstre kan ikke støtte forslaget fra Kristendemokraterne.
Jørn Jespersen (SF), 2003-11-19:
I EU har vi op mod 100.000 uvurderede kemiske stoffer, som vi ved er en meget stor trussel mod sundhed og miljø.
EU er i gang med at udarbejde en skrappere kemikalielovgivning.
Det går alt for langsomt, og det ser ikke ud til at blive godt nok, men det er dog trods alt et fremskridt.
Nu er der imidlertid sket det, at man på topmødet i oktober besluttede at flytte hele sagskomplekset fra Rådet af miljøministre til Rådet af konkurrenceevneministre, altså erhvervsministrene.
Der er jo ingen tvivl om, at det er et led i en strategi, hvor man ønsker at lægge mere vægt på kortsigtede omkostninger for erhvervsvirksomhederne og mindre på hensynet til menneskers sundhed og miljø.
Den beslutning har statsministeren medvirket til, og derfor er spørgsmålet: Hvorfor har statsministeren gjort det?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jamen vi handler rent faktisk.
Vi har tilvejebragt ressourcer
både i 2003 og i 2004, som sådan set er ressourcer, der ligger ud over det råderum, der allerede er tilvejebragt i de historiske økonomiaftaler, hvor amterne har forpligtet sig til at gøre en indsats på området her.
Det skal for god ordens skyld siges, at det jo ikke er en amtskommunal forpligtelse til, at der skal etableres et hospice i hvert amt, men det er en amtskommunal forpligtelse til, at man skal tage vare om området her, hvad man kan gøre ved en flerhed af initiativer, og det er min klare fornemmelse, at der sker fremskridt ude i amterne på området her, ligesom det kan ses ude i virkeligheden: Man er i gang med et byggeri på Fyn, og der er altså nu seks konkrete ansøgninger.
med de ressourcer, vi har tilvejebragt og med den parathed, jeg her har givet udtryk for med hensyn til at justere på kriterierne, så er der tale om initiativer, som også kan virkeliggøres. Så det er min position.
Jeg er imidlertid ikke i en position, hvor jeg har lyst til at betale for det samme to gange, og jeg tror, at fru Tove Videbæk lige så godt som jeg kender det udvidede totalbalanceprincip, der betyder, at hvis vi pludselig farer til lovgivning her, så bliver vi mødt af et DUT-krav, og det er ikke synderlig hensigtsmæssigt, al den stund det, vi taler om her, allerede nu med den eksisterende lovgivning er et amtskommunalt ansvar.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
Det er så godt med alle de her spørgsmål og svar, der har gået imellem os.
Jeg kan også sige, at ministeren i et mundtligt svar til mig den 12. december 2001 har sagt: »... og jeg er sådan set også parat med lovgivningsinitiativer, hvis amterne skulle svigte de frivillige aftaler, der er indgået.«
Så sent som ved førstebehandlingen af B 17 i 2002 sagde ministeren: »På det her område som på andre centrale velfærdskerneområder vil denne regering være kendetegnet ved ikke at være synderlig langmodig i forhold til de danske amter, og derfor vil vi også være parate med lovgivningsinitiativer, hvis amterne ikke indfrier de aftaler, der er indgået.«
Hvad er der så sket i mellemtiden?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg vil gerne forpligte mig til fortsat at have stort fokus på området her.
Jeg vil også godt forpligte mig til fortsat i en løbende dialog med Amtsrådsforeningen at sikre, at de ambitioner, som er fælles mellem regeringen og Amtsrådsforeningen - og i øvrigt også fælles mellem den tidligere regering og Amtsrådsforeningen, for det er udtrykt også i historiske økonomiaftaler - holdes i fokus.
Jeg vil også gerne forpligte mig til, at den pulje, som regeringen sammen med Dansk Folkeparti nu har taget det finanspolitiske ansvar for at tilvejebringe, udmøntes på en sådan måde, at pengene kommer ud at svinge. Så jeg vil sådan set gerne forpligte mig på at forfølge en ambition om, at der i alle amter skal være et stærkt fokus på området her.
Jeg har også al mulig grund til at tro, at det så vil afstedkomme en situation, hvor der er palliative tilbud i alle amter.
Hvis mine forventninger her svigter, vil jeg også gerne forpligte mig til at forholde mig til den situation, når den opstår.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
I et svar til mig på et spørgsmål den 1. marts sidste år
var sundhedsministeren en lille smule mere konkret og skrev: »Regeringen forventer ..., at der hurtigt etableres flere egentlige hospicer, og at der i hvert amt vil være etableret hospicer eller hospicelignende tilbud over en treårig periode.« Der er det, jeg så gerne vil spørge ministeren: Hvis nu de aftalte initiativer, som man håber kommer, ikke er på plads inden udgangen af 2004, vil ministeren så her fra Folketingets talerstol forpligte sig til eller love, at der bliver lavet lovgivning på området?
Og i så fald hvilken?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg synes faktisk, vi har ganske gode erfaringer.
Nu er det for tidligt at gøre, ja, undskyld mig udtrykket i den her sammenhæng, boet endeligt op, for den hospicepulje, der er til rådighed i år, hviler jo på, at der er to ansøgningsrunder. I forlængelse af den første ansøgningsrunde er der jo givet bevilling, der nu muliggør etablering af et helt nyt hospice på Fyn, og der er samtidig givet rum til, at man kan øge kapaciteten på KamillianerGaarden i Nordjylland.
Vi sidder netop nu i en situation, hvor vi skal håndtere de ansøgninger, der er kommet ind i anden ansøgningsrunde, og jeg kan her oplyse, at det drejer sig om i alt seks ansøgninger, og det er min umiddelbare vurdering, at 1-2 af disse ansøgninger umiddelbart falder ind under de betingelser, som indeværende års pulje udmøntes efter, for arbejdet har jo været tilrettelagt på den måde, at man støtter etablering af hospicer, men et grundvilkår er, at der er tilvejebragt en lokal driftsoverenskomst.
Man kan jo modsætningsvis slutte af det, jeg her sagde, at der altså er fire ansøgninger, der ikke indfrier den forudsætning.
Det er jo præcis det, der gør, at man i finanslovaftalen kan se, at den formulering, der er brugt omkring den nye hospicepulje, er noget bredere end den, der er i den gældende finanslov.
Som jeg også sagde i mit første indlæg, tilbagestår der nu, at de partier, der har taget ansvaret for at tilvejebringe ressourcerne her, nemlig regeringspartierne og Dansk Folkeparti, på det allernærmeste diskuterer, hvordan man skal lave nogle kriterier, der muliggør, at også de hospicer, der ikke umiddelbart har kunnet få en driftsoverenskomst, kan komme godt fra start.
Jeg har de bedste forventninger til, at vi får justeret kriterierne og får gjort dem så fleksible, at vi vil se puljerne fuldt udnyttet i praksis.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
Jeg kan stadig væk ikke forstå det.
Det er klart, at fru Birthe Skaarup er lidt pikeret over, at jeg siger, at hvis man er så interesseret, ville man stemme for det, for jeg ved da, at fru Birthe Skaarup er interesseret i det her.
Derfor undrer det mig også, og derfor kan jeg ikke begribe, at man ikke kan stemme for forslaget.
Derfor må jeg helt klart gentage mit spørgsmål, for jeg begriber det stadig væk ikke.
Fru Birthe Skaarup kan måske hjælpe mig lidt på vej mod forståelsen?
Jeg vil også godt lige komme med den kommentar, at den tidligere regerings finanslov havde vi absolut ingen indflydelse på, lige så lidt som vi har på den her regerings.
Så den kommentar om, hvad gjorde vi dengang,
vil jeg sådan set gerne have mig frabedt.
Vi har aldrig været gift med den tidligere regering.
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Nej, det kan godt være, at Kristendemokraterne ikke har været gift med den forrige regering, men man havde da en vis indflydelse på den.
Jeg vil også godt sige til noget af det, der står i fru Tove Videbæks forslag om, at amterne skal have mulighed for at gå ind og støtte det her forslag, og at der skal gøres en indsats i hvert amt, at vi aner ikke, hvordan strukturen kommer til at se ud efter den 1. april næste år.
Der kommer sikkert en hel del debat her i Folketinget, og derfor lægger vi os ikke fast på noget omkring det her.
Men en ting kan jeg sige, at 500 mio. kr. her og nu vil vi i hvert tilfælde ikke være med til bare at give carte blanche til i dag.
Vi har prioriteret det her område.
Og jeg er fuldstændig klar over, at fru Tove Videbæk måske er pikeret over, at det er lykkedes os at få nogle ting igennem, men vær glad for at det kommer.
Udbygningen er på vej, forhåbentligt i samarbejde
med de selvejende institutioner.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-11-19:
Jeg vil gerne takke for denne overmåde positive modtagelse af regeringens lovforslag og også takke - det bliver så en speciel tak til Socialdemokraternes ordfører, hr. Klaus Hækkerup - for den ros, der er af de udtømmende bemærkninger til lovforslaget.
Det skal jeg videregive til embedsmændene i Ministeriet, selv om jeg dog forstår, at de ikke er udtømmende nok.
Der er fortsat et spørgsmål, og det vil vi naturligvis beredvilligt stille op med en afklaring af under det udvalgsarbejde, der nu forestår.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-11-19:
Da De Radikales ordfører ikke kunne være til stede i dag, har jeg lovet at meddele, at de støtter forslaget.
Når det gælder os selv, Kristendemokraterne, så støtter vi også forslaget, omend vi har et par ting, som vi gerne vil have opklaret under udvalgsarbejdet.
Vi synes faktisk, at man i forlængelse af det her forslag jo passende kunne spørge, hvorfor kandidater kan være med i valgbestyrelser og være tilforordnede.
Det måtte jo ligesom ligge i lige linje af forslagets indhold, at man også var udelukket fra det, men overordnet set er vi altså positivt stemt over for forslaget.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-11-19:
Da den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende om L 57: Efter forslaget vil kandidater til folketingsvalg, kommunale valg og europaparlamentsvalg ikke kunne deltage i optællingen af, hvor mange stemmer der er afgivet for det pågældende parti, og ligeledes heller ikke i optællingen af, hvorledes de afgivne stemmer på partiet fordeler sig på personlige stemmer for hver kandidat og partistemmer.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.