runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Til hr. Peter Skaarup vil jeg sige, at jeg holder mig til spørgsmålet; spørgsmålet omhandler ikke udvidelsen, spørgsmålet omhandler en klarere arbejdsdeling mellem EU og nationalstaten, og det synes vi da er meget fornuftigt.
Det er også det, vi skal have en debat om i de kommende år foran os.
Hvis hr. Peter Skaarup læser sit eget spørgsmål, vil han erklære sig enig med mig. Til hr. Thulesen Dahl blot et par enkelte kommentarer: Der er ingen, der undertrykker noget. Vi tager gerne en åben og direkte debat, som vi gør i dag.
Det er jo det, demokratiet er til: debatter her i Folketingssalen og debatter ude omkring i landet.
Vi skal også have en ratifikationsdebat her i Folketinget inden så længe, hvor hr. Thulesen Dahl og forhåbentlig mange andre kræfter vil deltage.
Til hr. Keld Albrechtsen: Der blev jo holdt mange debatter - og omfattende debatter - om samtlige de traktater, vi her har til diskussion i dag, og det gælder naturligvis også en kommende debat om Nicetraktaten.
Der går jeg da ud fra, at både hr. Keld Albrechtsen, hr. Thulesen Dahl og mange, mange andre vil deltage. Debatterne her i Folketinget har vi også som en understregning af vores demokrati, og forud for det går naturligvis også debatter i den danske befolkning.
Der er ikke lagt nogen grænser ind, tværtimod er der inviteret til en god, bred og fremadrettet dialog.
Jens Hald Madsen (V), 2001-01-31:
Nu er jeg jo en ung mand, så jeg har meget tålmodighed.
Men jeg vil gerne sige til ministeren, at det jo bare er lidt mærkeligt, at et tidligere fremtrædende radikalt folketingsmedlem, finansordfører Bjørn Elmquist, udtaler, at det er fuldstændig korrekt, og hjælper ministeren i den udtalelse, som ministeren er kommet med.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
Jeg forstår godt, at statsministeren holder sig til det spørgsmål, der er stillet; det drejer sig altså om traktaterne og ikke om Østudvidelsen, og efter min mening har traktaterne heller intet med Østudvidelsen at gøre.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, om det ikke er korrekt set af den tidligere kansler Schmidt, at det simpelt hen ikke går med alle disse traktater, og om ikke statsministeren er enig i, at det, vi har brug for nu, er en folkelig debat om Nicetraktaten.
Den debat har statsministeren jo ikke villet være med til at starte, og vi har altså en traktat liggende til behandling her i Folketinget og i befolkningen, som regeringen ikke er indstillet på at diskutere med befolkningen, fordi man allerede nu vil videre til den næste traktat, der kommer i 2004.
Jeg ved så ikke, om befolkningen heller ikke skal inddrages i den.
Men kan statsministeren ikke se, at den tidligere kansler har en meget, meget væsentlig pointe deri, at det simpelt hen ikke er holdbart for demokratiet, at man tromler løs med alle disse traktater hen over hovedet på befolkningerne og endda uden at ville diskutere Nicetraktaten med den danske befolkning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-31:
Man forstår statsministerens ulyst til at kommentere Helmut Schmidts kritik af den facon, stats- og regeringscheferne har anlagt for at få udvidelsen på plads: at man haster traktater igennem, hvor man tilfører EU-systemet mere kompetence, samtidig med at man undertrykker diskussionen af, hvilke omkostninger der er for EU's nuværende skatteborgere ved at få udvidelsen på plads.
Det er de to omdrejningspunkter i Helmut Schmidts kritik, som statsministeren bliver bedt om at forholde sig til her i dag.
Jeg ved ikke, om den her ny facon at administrere spørgetiden på er en aftale, der skal gøre, at statsministeren kan undgå at svare på så klare spørgsmål som dem, der er stillet her i dag - klare både i spørgsmålsformuleringen og i spørgsmålets begrundelse.
Jeg håber ikke, det er det, der er dagsordenen med den her administration.
Jeg håber, at statsministeren vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet, for det er omdrejningspunkterne i den debat, vi skal have om EU i de kommende år, som det her drejer sig om, og Helmut Schmidt har udtrykt nogle klare holdninger, som det må være rimeligt at få statsministerens kommentar til.
Jens Rohde (V), 2001-01-31:
»Kan statsministeren dokumentere sin påstand om, at Venstre har stillet forslag om tvangsudlicitering, og såfremt statsministeren ikke kan, vil statsministeren så beklage over for Folketinget, at han er kommet med en urigtig påstand fra Folketingets talerstol?« Skriftlig begrundelse
I Folketingets spørgetime onsdag den 24. januar 2001 gav statsministeren det indtryk, at Venstre har stillet forslag om at tvinge udliciteringer igennem i den offentlige sektor.
I et spørgsmål om, hvorvidt EU vil tvinge udliciteringer igennem, sagde statsministeren, at »jeg har samme holdninger til forslaget her, som vi har til forslaget fra Venstre, som vi drøftede på et tidligere tidspunkt«.
Margrete Auken (SF), 2001-01-31:
Jeg vil sige, at jeg da også ser frem til, at vi skal til at lave forlig, uden at der skal betales.
Det har vi da aldrig prøvet før.
Når vi har siddet med den daværende finansminister, hr. Lykketoft, var det krone-til-krone-til-krone-til-krone, og nu har den nuværende trafikminister lavet sit svendestykke, ved at han vil gå ud at forære 4 mia. kr. væk.
Jeg mener, hvis jeg engang bliver minister på de betingelser, vil jeg altså gerne have ros af statsministeren for at kunne få et forlig igennem ved at forære 4 mia kr. væk, og der skal ikke betales én krone, og der skal ikke loves noget på forhånd.
Jeg ser da frem til, at vi skal til at forhandle jernbaneinvesteringer, hvor der ikke skal betales én krone, selvfølgelig vil jeg på det tidspunkt ikke være så uansvarlig, som trafikministeren har været nu, for jeg tror stadig væk, jeg vil spørge: Hvor skal pengene komme fra?
Sådan som vi også har spurgt den nuværende finansminister, som åbenbart har et mere afslappet forhold til det end den forrige, når man skal igennem med det her.
Så vil jeg godt sige til statsministeren, at den løsning med S-toget København og Roskilde ikke er en forringelse, men det er altså ikke ret meget af en forbedring, og hvis statsministeren nogen sinde selv tager toget, så vil jeg gerne se ham se det menneske, der står på Tåstrup Station i dag og tager et S-tog.
De er for langsomme, og der skal bygges helt til Kastrup, hvis vi skal få fordele af det på denne her måde.
Det hører lige med til det.
Det ved jeg godt, statsministeren ikke ved.
Jeg vil altså bare sige, at der er nogle, der har bildt ham noget ind.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Jeg tror, vi begynder at nærme os et tidspunkt, hvor jeg simpelt hen vil sige både til fru Margrete Auken og til hr. Jørn Jespersen: Tag en runde med trafikministeren, som har en helt fortræffelig indsigt i sit område, en fremragende politisk håndværker, en god aftalepart, og jeg kan sige til de to spørgere, at jeg glemmer det med underslæb, fru Margrete Auken, og det med andenrangsfolk.
Vi er jo enige om, at vi ikke er tilhængere af hverken underslæb eller andenrangsfolk.
Jeg forstår, der er en forståelse, og når vi når omkring august-september, genoptager vi drøftelserne, også om pendlerspørgsmålet.
Jeg skal lige indskyde en parentes: S-toget til Roskilde er jo ikke noget uvæsentligt bidrag til, at pendleropgaverne blev løst på en bedre måde end før.
Dét vil være en god ting lige at få med også i det billede, vi selvfølgelig skal have.
Men som sagt til fru Margrete Auken og hr. Jørn Jespersen: Lad os nu bevare vore varme følelser, også når det gælder fremtidige forhandlinger, og jeg tror faktisk, at alle her i Folketinget har en interesse i, at når vi mødes der i august-september under trafikministerens ledelse, så får vi en rigtig god fremadrettet debat også om de kollektive trafikproblemer, herunder også om pendlerproblemet.
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-31:
Nu er der altså for nylig besluttet at bruge over 5 mia. kr.
på trafikken.
Jeg vil på den baggrund gerne have statsministeren til at redegøre for, om der i de beslutninger er nogen som helst ting, som forbedrer situationen for pendlerne fra Kalundborg og ind mod København, fra Nykøbing Falster, Vordingborg og Næstved ind mod København.
Er der overhovedet forbedringer?
Eller er forholdet det, at regeringen har brugt over 5 mia. kr. på trafik uden at bruge én øre på forbedring for pendlerne?
Og i forlængelse af det: Er det regeringens intentioner, at der i den kommende tid skal foretages flere investeringer i den kollektive trafik for at forbedre forholdene for de pendlere, jeg har nævnt?
Margrete Auken (SF), 2001-01-31:
Det er selvfølgelig tarveligt at spørge statsministeren om noget, han ikke ved noget om.
Men jeg vil godt lige sige, at det danske motorvejsnet er det mest udbyggede i verden.
Vi har i årene frem til 1999 investeret i forholdet 6:1 i veje, altså hvis vi tager det på anlæg, i forhold til, hvad der er investeret i anlæg på kollektiv trafik.
Så fik vi i 1999, fordi man bl.a. havde forceret udbygningen - jeg vil ikke sige forceret, for det var en god idé at gøre det færdigt til Frederikssund, men der var ikke sat én krone af.
Der var ikke sat én krone af.
Det måtte tages fra Banestyrelsens anlægsvedligeholdelse.
Det var rent underslæb; det var ikke engang efterslæb.
Det var de regninger, som vi med glæde betalte, og vi finansierede dem.
Det var dengang, der var en finansminister, der insisterede på, at der også skulle finansieres, før man fik lov til at være med til noget, og vi gjorde det.
Men vi gjorde det i dyb tillid til, at blandt andet den daværende finansminister havde sagt, at når vi så kom frem til nu, ville vi kigge på nyting, altså på anlæg, der ligger præcis på den pendlerside, som statsministeren gjorde opmærksom på her, og det er også den, vi snakker om. På pendlersiden er der næsten ingenting sket.
Der ligger dramatiske krav om forbedringer på strækningen Roskilde-København.
Så ved jeg godt, at trafikministeren har fået et blødt punkt, der hedder Glostrup, og han vil slet ikke høre, hvad der bliver sagt.
Det tager vi ikke ind her.
Men man er på pendlertrafikken fuldstændig i bund.
Den oplevelse, vi får, er, at hvis der er 5-10 minutters ventetid på en motorvej, så er det en katastrofe, som der skal gøres noget ved omgående.
Hvis derimod folk står som sild i en tønde i pendlertogene, og nu siger jeg noget, jeg ikke håber jeg kommer til at sige nogen sinde igen, så bliver de betragtet som andenrangsmennesker, men prøv at komme på Peter Bangs Vej Station, når toget kommer fra Veksø, og se, hvordan folk næsten må løbe op og ned ad perronen for overhovedet at få maset sig ind kl. 8.00 om morgenen.
Men det er ikke et problem, synes statsministeren, fordi de er jo nødt til at tage toget, og derfor skal de jo nok blive ved med at gøre det.
Jeg vil godt bede statsministeren om at kigge på forholdet mellem anlæg til vej og anlæg til bane i hele statsministerens periode.
Han vil finde et forhold også frem i tiden, der hedder 6:1.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Jeg kan tilslutte mig hr. Arne Melchiors udlægning af teksten.
Jens Rohde (V), 2001-01-31:
Når man er inde i en god diskussion, kan der jo nemt ryge sådan en finke eller to af panden, men man må jo sige, at det kan ligne lidt en bevidst handling fra statsministeren, når statsministeren to onsdage i træk her i Folketingssalen taler om Venstres forslag om tvangsudlicitering.
Så jeg vil hermed give ordet til statsministeren via formanden.
Arne Melchior (CD), 2001-01-31:
Vi er jo i den lidt bizarre situation, at statsministeren udspørges om beløbsstørrelser inden for trafikministerens område, og at statsministeren skal have det præsent til en udspørgning er vist nok ret meget forlangt.
Når nu vi er der, så vil jeg da også gerne bidrage til, at vi får sagen grundigst muligt oplyst, og derfor vil jeg gerne bede statsministeren, hvis han ser sig i stand til at have kendskabet præsent, at bekræfte, at den aftale, der nu er indgået, kun gælder kalenderåret 2001.
Den rækker ganske vist længere frem, men der er altså intet til hinder for, at der efter 2001 af ethvert flertal i Folketinget kan træffes nye beslutninger både vedrørende kollektiv trafik og individuel trafik.
Det andet, jeg gerne vil bede om bekræftelse på, er, at de fleste af de vejstrækninger, der nu er besluttet igangsat, i forvejen er besluttet gennem lovgivning i Folketinget af det nødvendige flertal, nogle af dem endda for adskillige år siden.
Jørn Jespersen (SF), 2001-01-31:
Jeg vil gerne bede statsministeren om at bekræfte, at det i regeringsgrundlaget hedder, at regeringen vil prioritere investeringer, der fremmer den daglige, regelmæssige brug af kollektiv transport frem for individuel transport med bil.
Er det ikke rigtigt, at det hedder sådan i regeringsgrundlaget? Og er det statsministerens opfattelse, at regeringen har levet op til det grundlag med de beslutninger, der indtil i dag er truffet på trafikområdet?
Et andet spørgsmål er: Vil statsministeren redegøre for, hvilke forbedringer der er for pendlerne fra Kalundborg og fra Nykøbing Falster-linjen ind til København i det netop indgåede trafikforlig?
Er der overhovedet nogen forbedringer, og hvis der er det, hvilke er det så?
Margrete Auken (SF), 2001-01-31:
Jeg ved ikke, om jeg skal takke statsministeren.
Vi var blevet stillet i udsigt, da vi gik i gang med de forhandlinger med den daværende trafikminister, fru Sonja Mikkelsen, at de partier, der ville være med til at betale regningen for de forsømmelser, der var lavet på vedligehold, også skulle få lov til at få noget på anlægssiden.
Når det kom til stykket, da vi havde betalt regningerne og de borgerlige var sprunget af, fordi de ikke ville betale regningerne, så blev kassen smækket i over fingrene på os med besked om, at så kunne vi vente til næste gang med at få noget på anlæg.
Da vi så kom frem til at skulle have noget på anlæg, så skal jeg ellers lige love for, at kassen blev smækket i over fingrene på os.
Jeg betragter det som en virkelig sort dag, ikke bare for SF og for den kollektive trafik, men også for perspektiverne i miljøudviklingen i Danmark, at en regering nu laver sådan nogle - jeg synes faktisk, undskyld mig -
numre.
Det vil jeg for det første sige.
Så vil jeg godt lægge til, at hvis statsministeren også
inddrog, hvad kommuner og amter betaler,
så har vi altså allerede på det her år, hvor man måske kunne sige, at der stadig væk lå nogle ting fra de statslige investeringer, som kunne give balance i 2001, fået det, som jo også Arbejderbevægelsens Erhvervsråd har gjort opmærksom på, en ubalance, der svarer til forholdet 1:4, 1:6, altså hvis vi tager det på anlægssiden, mellem jernbaneinvesteringer og investeringer i veje. Jeg vil godt sige, at hvis statsministeren kører videre med de her regnestykker, så bliver det altså svært fremover at bede SF om at gå ind og være med til at holde løfter og finansiere, når vi på den måde skal underløbes med tallene.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Jeg tror, det er meget vigtigt, at vi ser på helheden.
Jeg tror, det vil være en fejl alene at bedømme den senest indgåede aftale på denne senest indgåede aftales egne præmisser.
Det er vigtigt, at vi gør os klart i de trafikaftaler, der er indgået igennem de senere par år, hvad det er, det samlede billede er.
I de trafikaftaler, der er indgået i 1999 og nu her i sidste uge, er der med andre ord samlet set en rigtig, rigtig god balance mellem investeringer i den kollektive trafik og i veje.
Når man ser på investeringer, er det selvfølgelig også vigtigt med et flerårigt perspektiv.
Den netop indgåede trafikaftale for perioden frem til 2004 skal således ses i sammenhæng med den trafikaftale, som regeringen indgik i 1999 for perioden frem til 2004.
I aftalen fra 1999 blev især jernbaneområdet styrket.
Lad mig derfor slutte min første del af svaret med nogle meget afgørende tal til fru Margrete Auken, som jeg beder fru Margrete Auken erindre.
Set under ét giver de to aftaler et løft til den kollektive trafik på hen ved 18 mia. kr.
, mens investeringer på vejområdet udgør ca. 5 mia. kr., heraf 4,5 mia. kr. til veje. Altså 18 mia. kr. over de kommende år til den kollektive trafik og 4,5-5 mia. kr. til vejområderne.
Det er da en ganske fornuftig balance, som i øvrigt også tilgodeser det forhold, at folk her i landet faktisk også kører i bil til arbejdet.
Margrete Auken (SF), 2001-01-31:
»Er det efter statsministerens opfattelse i overensstemmelse med regeringsgrundlaget, at der i trafikpakken investeres over 5 gange så meget i motorveje som i baner?« Skriftlig begrundelse
I regeringsgrundlaget hedder det, at regeringen vil prioritere »investeringer der fremmer den daglige regelmæssige brug af kollektiv transport fremfor individuel transport med bil«.
Alligevel har regeringen nu besluttet at bruge ca. 4,3 mia. kr. på individuel transport med bil i form af motorveje m.v. og beskedne 0,8 mia. kr. på kollektiv transport i form af baner.
Det ligger i forlængelse af mange års skæv fordeling af investeringerne på veje til fordel for investeringerne i bane - jf. f.eks. Arbejderbevægelsens Erhvervsråd.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Jeg kan sige til fru Margrete Auken, som talte om gamle regninger, at de skal jo også betales.
Vi kan ikke have regninger liggende.
Det kan vi ikke, uanset om de er gamle eller nye.
Og med hensyn til vedligeholdelse så mener jeg ikke, at det er et selvstændigt punkt for SF at være imod vedligeholdelse.
Undskyld, jeg bliver lidt polemisk, men lad os få debatten ned på vejbanen og jernbanen.
Kendsgerningen er, at der faktisk både vedligeholdes, betales gamle regninger og investeres i nyt inden for den kollektive trafik.
Uanset hvordan vi nu vender og drejer det, så er denne regering i sin regeringsperiode den, også sammenlignet med den forrige, der har investeret mest i den kollektive trafik. Vi ser nok simpelt hen lidt forskelligt på det.
Det er jeg nødt til at sige.
Jeg mener, som hr. Arne Melchior var inde på før, at når Folketinget har vedtaget en lovgivning, som indebærer, at vi skal bygge nogle veje, jamen så skal de bygges.
Så er det, vi forhandler om, hvor hurtigt de kan bygges, hvor hurtigt vi kan få penge til sagen.
Det andet, jeg vil sige, er, at jeg tror, vi står os ved i det her lands trafikplanlægning, som også trafikministeren på så fortræffelig vis har redegjort for, at vi har en rimelig god balance, at vi hele tiden prioriterer den kollektive trafik.
Det er jeg enig med SF i.
Men at vi da også husker, at hele landet jo ikke er, om jeg så må sige, i stand til at blive betjent med kollektiv trafik over det hele, og at der derfor er behov for for at sikre en god erhvervsmæssig, beskæftigelsesmæssig og transportmæssig udvikling, at vi også har en vejbetjening.
Må jeg sige til hr. Jørn Jespersen, at denne aftale også lever helt og fuldt op til regeringsgrundlaget.
Hr. Jørn Jespersen skal huske hele citatet fra regeringsgrundlaget.
Der står, at ved fremtidige beslutninger om udbygning af den kollektive trafik
prioriteres investeringer, der fremmer den daglige, regelmæssige brug af kollektiv trafik frem for individuel transport.
Altså at prioriteringer i den kollektive trafik primært sigter på at øge den kollektive trafik i nærområderne, herunder også i pendlerområderne. Det synes jeg da også at det her forlig sammen med alle de andre gode aftaler, vi har haft igennem årene, på udmærket vis lever op til. Må jeg sige til hr. Arne Melchior: ...
Nej, det ser jeg mig desværre ikke i stand til, for hvis man som Venstre ønsker at få 26 mia. kr. hentet hjem via licitationer, kan det kun gøres gennem tvang, eller også bliver det til kasinoøkonomi, og det bliver såmænd nok begge dele.
Man kan ikke hente 26 mia. kr. hjem i den offentlige sektor via udlicitering.
Det kan man kun, hvis det bliver tvang, og det kan i øvrigt slet ikke lade sig gøre.
Det er et luftkastel, og det er et meget, meget dårligt signal til de offentligt ansatte.
Så vil jeg sige, at under førstebehandlingen den 29. november sidste år behandlede vi jo et forslag fra bl.a. Venstre og De Konservative, som reelt indeholder et tvangselement, og det er bl.a. også det, der indgår.
Jens Rohde (V), 2001-01-31:
Ganske kort, kunne vi ikke bare få et svar på spørgsmålet: Hvornår har Venstre fremsat forslag om tvangslicitering?
Og vil statsministeren ikke definere forskellen på udbud og udlicitering, så vi lige får det helt klaret?
Jeg ved ikke, om det er mig, der ikke har styr på det, eller om det er statsministeren.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-31:
Ifølge Berlingske Tidende den 27. december år 2000
siger fru Ulla Tørnæs, Venstres politiske ordfører: »Vi må konstatere, at det ikke er nok med en gulerod, altså den enkelte kommunes udsigt til at spare millionbeløb.
Derfor må vi overveje, om vi bliver nødt til at bruge pisken ved at lade statens udbudscirkulære gælde for amter og kommuner.« Det her udbudscirkulære pålægger jo statens institutioner at udlicitere opgaver med jævne mellemrum.
Samtidig har vi det beslutningsforslag, som statsministeren tidligere henviste til, fremsat i dette folketingsår af Venstre og Det Konservative Folkeparti, B 49, som pålægger staten at udlicitere - der er tvangsudlicitering i det - men også pålægger amter og kommuner den mulighed, at ethvert privat firma kan gå ind og udfordre de kommunalt ansatte.
Det vil sige, at de kommunale lærere, de kommunale pædagoger, de kommunale hjemmehjælpere alle sammen kan blive udfordret og dermed miste deres job i en udlicitering.
Er det ikke statsministerens opfattelse, at dette reelt vil være så massivt et pres på kommunerne, at der bliver tale om en udlicitering af rent ideologiske årsager og overhovedet ikke vurderet som værende det bedst mulige?
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Det er jo nærmest til at grine af, at statsministeren overhovedet ikke svarer på det spørgsmål, der bliver stillet.
Spørgsmålet går jo på, om statsministeren er enig med sin partifælle Helmut Schmidt, der for det første i den grad advarer imod, at vi skal optage de østeuropæiske lande i EU på nuværende tidspunkt.
For det andet advarer han imod det faktum, at man har hastet en række EU-traktater igennem uden at se på, om nogle af de beslutninger, der fremover skal træffes i EU, burde blive taget i de nationale lande, altså bl.a. Danmark.
Det et det, spørgsmålet går på, og det forholder statsministeren sig ikke til.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren en gang til: Er statsministeren enig i den kritik, der rejses af de to meget, meget afgørende punkter, som også Danmark gik til Niceforhandlingerne med, nemlig for det første at der sker en øget integration, hvilket Helmut Schmidt mener er et problem, og for det andet den Østudvidelse, som det også stod øverst på Danmarks dagsorden at få igennem, og som medfører en række økonomiske konsekvenser, og hvor der skal skrives en kæmpecheck ud af hver eneste dansk skatteyders lomme for at betale for den Østudvidelse.
Det er de to spørgsmål, som jeg mener er afgørende her, og det er dem, jeg ønsker et svar på.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-31:
Jeg må sige, at jeg simpelt hen ikke forstår hr. Peter Skaarup.
Hr. Peter Skaarup taler om Østudvidelsen.
Jamen spørgsmålet handler jo om noget helt andet. S 1343 lyder sådan her, hvis jeg har forstået det ret: »Er statsministeren enig i den udtalelse, som statsministerens partifælle - tidligere forbundskansler Helmut Schmidt - er citeret for i Morgenavisen Jyllands-Posten torsdag den 25. januar, hvor Helmut Schmidt skælder ud på EU's nuværende regeringschefer for hurtigt at haste en række EU-traktater igennem - Maastricht, Amsterdam og Nice - i stedet for at tage fat om nældens rod, som ifølge Schmidt er klart at få afgrænset, hvad EU skal tage sig af, og mest af alt - hvad EU ikke skal tage sig af?
« Det er det spørgsmål, vi skal tage stilling til i dag, går jeg ud fra.
Hvis det er det spørgsmål, vi skal tage stilling til, så er svaret meget kort, at Maastricht- og Amsterdam- og Nicetraktaterne tilsammen udgør grundlaget for EU's udvidelse, og det betyder også, at regeringen er overordentlig tilfreds med Nicetraktaten.
Det gælder spørgsmålet om en ny arbejdsdeling mellem EU og det enkelte land og dermed at få en større klarhed.
Det er jo netop en af de vigtige opgaver, vi nu skal tage fat på at få bragt større klarhed over i de kommende år frem til 2004.
Undskyld, hr. formand.
Det er spørgsmål nr. S 1343, ikke sandt?