runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-10-11:
Det fremsatte lovforslag om ændring af værnepligtsloven og lov om værnepligtens opfyldelse ved civilt arbejde er i sin helhed en meget fornuftig reformering af den måde, som vi i Danmark frem til nu har gennemført den værnepligtige session på, og måden, man har sanktioneret på over for de værnepligtige, der har modsat sig militærtjeneste.
Dansk Folkeparti har som forligspart i forsvarsforliget tilsluttet sig indførelsen af Forsvarets Dag og finder den fremlagte gennemførselsplan positiv.
Således finder Dansk Folkeparti det meget gavnligt, at de kommende værnepligtige via deltagelse i Forsvarets Dag modtager en grundig præsentation af forsvaret og redningsberedskabet samt en orientering om hjemmeværnet og det frivillige virke i civilt redningsberedskab, herunder Beredskabsstyrelsen.
Introduktionen vil også omfatte information om værnepligtstjeneste, ansættelses-, uddannelses- og karrieremuligheder, f.eks. i form af reaktionsstyrkekontrakter.
Samlet set finder vi det således fra Dansk Folkepartis side positivt, at der nu via indførelsen af Forsvarets Dag åbnes op for en meget informativ sessionsdag, hvor man ud over selve sessionsdelen også informerer grundigt om de værnepligtiges muligheder.
Ligeledes finder vi det positivt, at man ud over at indkalde alle unge mænd via Forsvarets Dag også begynder at invitere alle unge kvinder med, således at de kvinder, der ønsker at prøve kræfter med forsvarsog beredskabsopgaver, fremover vil få lige muligheder og adgang til deltagelse.
I forbindelse med det fremsatte lovforslag er der også foreslået ændringer af lov om værnepligtens opfyldelse ved civilt arbejde.
Her er der dels tale om en række konsekvensrettelser, dels en lempelse, som fjerner myndighedernes mulighed for at ikende militærnægtere sanktioner, som frem til nu har kunnet medføre fratagelse af friheder og påbud om arbejde i en del af fritiden, en fremfærd, der set i relation til militærnægtere har vist sig ikke at være praktisk anvendelig i nutidens samfund.
Dansk Folkeparti vil stille et par supplerende spørgsmål i forbindelse med lovforslagets endelige vedtagelse senere og er overvejende positivt indstillede og vil sende det videre i den politiske behandling.
Allan Niebuhr (KF), 2005-10-11:
Da Det Konservative Folkepartis forsvarsordfører, hr. Tom Behnke, desværre ikke kunne være til stede her i dag, har jeg fået lov til som nyvalgt formand for Forsvarsudvalget at sige følgende: Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget fra forsvarsministeren.
Forslaget er en udmøntning af aftalen om forsvarets ordning fra 2005 til 2009, som vi er med i, og dermed står vi også ved lovforslaget.
Vi finder det rigtigt og vigtigt, at rekrutteringen til forsvaret til stadighed er god og bred; det er vigtigt at få de egnede og de dygtige ind i forsvaret.
Forsvaret har brug for en stor bredde, så forsvarets sammensætning afspejler befolkningen i det øvrige samfund.
Det er i den sammenhæng også vigtigt, at der kommer flere kvinder i forsvaret.
Forsvaret skal være bredt og alsidigt sammensat.
Som i alle andre moderne virksomheder gælder det om at få fat i de unge og få dem gjort interesserede i virksomheden.
Forsvaret skal derfor gøre mere for at oplyse og fortælle om sig selv, hvilket langt bedre kan ske ved, at de unge indkaldes til Forsvarets Dag, i stedet for bare at blive indkaldt til de kendte sessioner.
Forsvarets Dag bliver en blanding af session, som vi kender det i dag, og selvfølgelig også at skulle trække et nummer, men Forsvarets Dag bliver også en dag, hvor de unge får indblik i, hvad forsvaret er, herunder beredskabet, hjemmeværnet.
De unge vil få indsigt i, hvad det vil sige at være soldat, hvilke muligheder der er, og hvilke karrieremuligheder det byder på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-10-11:
Det Radikale Venstre er glade for og stolte af det forsvarsforlig, som vi var med til at indgå tilbage i juni 2004.
Forud for det var gået flere års forsvarspolitiske diskussioner, bl.a. om værnepligt og frivillighed.
Tilbage i 2001 var det en diskussion, som stadig var svær at løfte, og Det Radikale Venstre stod på det tidspunkt stort set alene med synspunktet om mere frivillighed og mindre tvang.
Nu står vi så i Folketingssalen i dag og kan glæde os over det her lovforslag, dels fordi det er led i et visionært forsvarsforlig, der tager afgørende skridt væk fra den kolde krigs mobiliseringsforsvar og ind i det 21. århundredes internationale opgaver, dels fordi den gamle værnepligt, som vi kendte den, havde massemobilisering som formål og derfor trængte til at blive ændret radikalt, undskyld udtrykket.
Af samme grund er man jo i en række andre lande gået bort fra den værnepligt, som vi også kendte til tidligere, og af samme grund foreslog Det Radikale Venstre helt tilbage i januar 2004 en model, hvor unge mænd og kvinder kortvarigt kunne stifte bekendtskab med forsvaret og derudfra vælge at tage en egentlig militær uddannelse med henblik på aktiv tjeneste.
Modellen konkretiserede vores langvarige modstand mod en værnepligt fra den kolde krigs tid; forliget og dette lovforslag kopierer i store træk den radikale model.
Med forslaget og forliget får vi en kort og intensiv introduktion til forsvaret.
Det er målsætningen, at denne grunduddannelse og de efterfølgende tilbud bliver så attraktive, at der ikke længere er behov for tvang.
Det er endnu for hurtigt at drage konklusioner af modellen, men noget kunne tyde på, at vi har ramt rigtigt.
Det lader til, at mange tegner en kontrakt, det lader til, at denne her grunduddannelse ser ud til at blive rigtig populær.
Forsvarets Dag, som angivet i forslaget, skal give saglig information, men også danne grundlag for, at tilstrækkelig mange melder sig frivilligt.
Det falder tilbage på selve uddannelsen, der skal være realistisk, spændende og udfordrende uden at tegne et glansbillede af, hvad det er, de unge mennesker går ind til.
Forsvaret kan ikke længere hvile på en sovepude af tvangsudskrivning.
Med den nye grunduddannelse får forsvaret en vigtig opgave med at være et attraktivt sted at tage en uddannelse og efterfølgende karriere, så så mange som muligt melder sig frivilligt.
Den nye værnepligt og den nye grunduddannelse samt Forsvarets Dag er vigtige led heri.
Vi vil fra Det Radikale Venstres side nøje følge udviklingen, og vi glæder os til at opleve den første Forsvarets Dag.
Vi tror på, at det er en model med fremtid i og med perspektiv, og vi støtter lovforslaget med glæde.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-11:
Jeg vil nøjes med at komme med et par kritiske bemærkninger og ikke kommentere en hel masse.
Vi er ikke helt tilfredse med, at Forsvarets Dag lægger op til en intensiv reklame for forsvaret, den kunne godt have en anden udformning.
Så er vi skeptiske over for ressortflytningen fra Indenrigsministeriet til Forsvarsministeriet af det civile beredskab.
Vi vil selvfølgelig følge sagen under udvalgsbehandlingen, men er umiddelbart på grund af de to elementer skeptiske og har tommelfingeren på vej nedad, men vi er parate til at lytte.
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Tillad mig lige at starte med noget, jeg glemte at sige før.
Jeg kan ikke huske det nøjagtige svar, men det var ganske få procent af det samlede antal mandetimer, hjemmeværnet har, der går til civile opgaver, så det er selvfølgelig spild at have sådan en organisation kørende bare for i nogle få tilfælde at kunne levere hjælp til det civile samfund.
Så hvad angår Forsvarets Dag: Lad os da tage det op i udvalgsarbejdet.
Hvis det, vi får ud af Forsvarets Dag, er reel oplysning, inklusive en reel debat om det, vi i dag bruger det danske forsvar til f.eks. i Irak, hvis vi kunne få sådan en diskussion, hvilket jeg synes ville være passende – og der kan jeg vel få et svar på lige om lidt fra hr. Per Kaalund på, om Socialdemokratiet er enig – om, hvorvidt det går ud på at rekruttere folk, der måske skal sendes til Irak og slås og, som vi desværre med stor sorg har set, dø af det, så var det vel ærlig talt rimeligt og fornuftigt.
Det vil være fornuftigt, hvis sådan en dag også blev brugt til en åben debat.
Vi ved jo, hvordan befolkningen og Folketinget er splittet i den sag, så lad os få en åben debat om den måde, vi i dag bruger de værnepligtige på – dem, vi sender ud for at føre krig f.eks. i Irak.
Det er en god ting, når man stiller spørgsmål, at man så også lytter til svaret og måske endda reflekterer lidt over svaret.
Jeg sagde, at jeg med glæde ville overføre alle reklamekronerne fra hjemmeværnet til, at man reklamerede for en indsats for det civile beredskab.
Så får vi også meget mere beredskab for pengene, når vi er fri for, at de også skal gå og lege med kanoner og geværer.
Der er jo ingen grund til, at vi har det her hjemmeværn.
Vi kan lige så godt skrotte det fuldstændigt og så bruge alle pengene på det civile beredskab.
Det går jeg ud fra at Dansk Folkeparti vil støtte, når Enhedslisten fremsætter sådan et forslag.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-10-11:
Det kunne da være interessant, hvis Enhedslistens ordfører eksempelvis ville fortælle Tingets medlemmer, hvor mange timer hjemmeværnet bidrog med under Seestkatastrofen med frivillig arbejdskraft osv. til sikring af gader og stræder og ligeså med aktiv bekæmpelse osv.
Det var omkring 1.700 mennesker, står der, så vidt jeg husker, i hjemmeværnets redegørelse.
Hvor skulle de dog være kommet fra, hvis man ikke havde hjemmeværnet?
Så vil jeg gerne spørge Enhedslistens ordfører igen: Hvad med vores lokale brandvæsener rundtomkring i kommunerne?
De skal til at lave en ny beredskabsplan nu.
Der er mange steder, hvor det er et problem at få folk til at deltage og blive uddannet som brandmand og dermed være med til i det lokale samfund at sikre, at hvis der opstår en ildebrand, så bliver den også slukket så hurtigt som muligt, og menneskeliv bliver reddet.
Det kan også være trafikuheld på hovedveje osv.
Hvordan kan Enhedslistens ordfører dog stå her og tale imod noget, som kunne være med til at gøre, at flere borgere ville fatte interesse for at være en del af det civile beredskab og tage uddannelsen via Beredskabsstyrelsen?
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Hvis Dansk Folkeparti ville være enige med Enhedslisten i, at vi i stedet for at have reklamer for, at man skal melde sig til det fuldstændig ubrugelige og nytteløse hjemmeværn, bragte tilsvarende reklamer og brugte samme beløb i penge på at reklamere for, at folk kunne melde sig til det civile beredskab, ville vi være med til en diskussion.
Ingen tvivl om det.
Desværre er det jo sådan, at det civile beredskab i øjeblikket bliver udsultet, hvorimod man propper alle pengene over i at få folk til at melde sig til hjemmeværnet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-10-11:
Det er såmænd ikke, fordi det overrasker Dansk Folkeparti, at Enhedslistens ordfører har denne holdning til et lovforslag som det her.
Men jeg vil gerne have lov til at stille et par spørgsmål til ordføreren alligevel.
For det undrer mig da ganske, ganske meget, at man fra Enhedslistens side vil tale imod, at man laver reklame for nogle institutioner, der arbejder for at sikre det danske beredskab ikke bare militært og forsvarsmæssigt, men så sandelig også på det civile område.
Hvordan kan Enhedslistens ordfører dog egentlig stå og tale imod, at man gør reklame for sådan et godt initiativ?
Frank Aaen (EL), 2005-10-11:
Enhedslisten kan ikke støtte det her forslag, for vi betragter det også som et rendyrket reklamefremstød for militæret.
Og når der nu bliver stillet spørgsmål til, om det nu kan siges, at det er et reklamefremstød, så fremgår det jo klart af både bemærkningerne og de øvrige ordføreres udtalelser, at det her drejer sig om at gøre reklame for militæret for at få flere til at melde sig frivilligt.
Så der er jo ingen debat om, hvad det er, der er hensigten med Forsvarets Dag.
Det synes jeg ikke man behøver gå og skjule eller sætte spørgsmålstegn ved.
Det er jo det, der er lagt frem.
Der har vi det altså sådan, at det synes vi ikke man bare skal skrive under på.
For hvis man skulle have sådan en dag, som vi synes skulle være noget, man kunne bruge, så burde der f.eks. være en debat om forsvarets indsats i Irak.
Er det klogt, det vi har kastet os ud i?
Er det noget, vi skal rekruttere folk til?
Er det ikke noget, hvortil vi skal sige til dem: Det er nu ikke så enkelt, at man bare kan sige, at det er en god idé at melde jer frivilligt og eventuelt blive inddraget i krigen i Irak.
Jeg tror ikke, der er lagt op til det.
Jeg vil da gerne korrekses af forsvarsministeren, hvis Forsvarets Dag også indeholder en åbenhjertig og fri debat om f.eks. forsvarets nuværende indsats i Irak, men sådan tror jeg ikke det bliver.
Derfor er den bare et reklamefremstød, som vi ikke kan støtte.
Det er, så vidt jeg kan se, bare i praksis noget, der bliver rettet ind i loven, men jeg vil gerne bruge anledningen til at sige, at det synes vi er en dårlig idé.
Så synes vi, at Værnepligtsrådet er kommet med en interessant henvendelse.
Dels har vi fået en henvendelse fra dem om generelle problemer med deres arbejde, og det vil vi gerne bede om at få besvaret skriftligt i udvalgsarbejdet, dels bliver der i et høringssvar rejst nogle sociale spørgsmål om, hvordan man sikrer soldater, der bliver efterkasseret, økonomisk, også hvis de ikke har nået at optjene 12 ugers tjeneste.
Der er spørgsmålet om frirejseordninger, og der er spørgsmålet om, at man ikke optjener feriepenge i tjenesteperioden, når det er civilt arbejde, man udfører.
Det synes vi er nogle relevante problemer, og dem vil vi også gerne have behandlet i udvalgsarbejdet.
Men vi kan altså ikke støtte lovforslaget.
Per Kaalund (S), 2005-10-11:
Hr. Frank Aaen siger i sin ordførertale, at det her med Forsvarets Dag er ren reklame, at det underforstået er for at få flere kontraktansatte med karriereforløb i forsvaret osv. osv. Medgiver hr. Frank Aaen ikke, at vores intentioner vedrørende oplysning om, hvad forsvaret rent faktisk er, herunder tilknytningen til NATO og for den sags skyld også EU osv., er relevante, specielt i betragtning af det niveau, oplysning om forsvaret til ungdommen har i dag?
Synes hr. Frank Aaen, at der er oplysning om forsvaret og forsvarets opgaver nok til den danske ungdom i dag?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-11:
Det er rigtigt, at vi støtter det frivillige princip.
Men hvis vi kigger lidt mere tilbage – og nu håber jeg, at min forsvarsordfører er med mig – så har vi også det standpunkt, at den uddannelse, vi kan få i en meget kort frivillig periode, i virkeligheden nok burde rettes hen imod en slags civil værnepligt.
Så derfor vil vi nok vægte det lidt anderledes, og det er baggrunden for det.
Nu bliver jeg lige stående og ser, om der skulle være flere.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-10-11:
Det skal ikke gentage sig.
Men intentionen med forslaget er jo at give mulighed for mere frivillighed i forsvaret, og det er da ellers et standpunkt, som SF – sådan som jeg husker det – har været positiv over for tidligere, og det håber jeg da fortsat er tilfældet.
Så kan ordføreren vælge, om ordføreren vil svare eller ej.
Jeg skal nok forbeholde diskussionen til den forsvarspolitiske ordfører ved anden lejlighed.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-10-11:
Jeg kan sådan set kun sige, at ordføreren har læst forslaget sådan, at der var lagt op til for meget reklame.
Det at have en reel oplysning, hvor den civile del også er med, er sådan set o.k., men vi har læst det sådan, at der er en tendens til for meget reklame i det her.
Per Kaalund (S), 2005-10-11:
Det er blot et enkelt spørgsmål.
Jeg skal nok respektere, at det ikke er hr. Holger K. Nielsen, den sædvanlige ordfører, der er til stede i dag, men kun spørge om det med Forsvarets Dag og det indholdsmæssige.
For det er da vores indtryk, og bl.a. det der ligger bag motiverne omkring Forsvarets Dag, at det ikke just er forsvar og NATO, der står øverst på dagsordenen, når man har samfundsundervisning i folkeskolen.
Marianne Pedersen (V), 2005-10-12:
Som jeg også sagde i min ordførertale, er det et af de områder, vi er lidt betænkelige ved bliver nedlagt.
Så den bekymring, jeg udtalte i min ordførertale, på forbruger- og it-området er bestemt noget, vi stadig væk vil arbejde for at man finder en eller anden løsning på.
Karen J. Klint (S), 2005-10-12:
Det er så netop et af de underudvalg, jeg vil sætte lidt fokus på.
Der skal også på det kommende møde være en særlig diskussion af konceptet »Design for alle«, herunder også af, hvordan det kan blive videreført.
Så mit spørgsmål går på, om Venstre ikke vil være med til at sætte fokus på de underudvalg, der arbejder, for de er jo slet ikke med i ministerens redegørelse; der er det kun de meget overordnede, men de underliggende udvalg er slet ikke med.
Marianne Pedersen (V), 2005-10-12:
Som jeg sagde i min ordførertale, har ministeren jo i redegørelsen skitseret, at man går fra 18 til 11 råd, og vi går ind for, at vi skal koncentrere os mere om nogle kerneområder og i særdeleshed de områder, hvor vi har en fælles nordisk indgangsvinkel til det, hvor det virkelig batter noget, at vi går sammen i Norden for at fremme noget.
Jeg kender ikke det område, fru Karen Klint taler om, og Det Handicappolitiske Råd kender jeg ikke.
Jeg har ikke været med i det, og jeg ved ikke, hvilke af udvalgene det ellers ligger under i Nordisk Råd.
Men jeg vil bringe det med tilbage til den, der eventuelt sidder i det udvalg for os, for jeg kender slet ikke området.
Karen J. Klint (S), 2005-10-12:
Det skal selvfølgelig ikke ligge ordføreren til last, for man kan ikke kende alt.
Jeg bringer det bare op her, netop fordi ordføreren selv understreger, at vi skal arbejde for det, som netop ligger tættest på vores nordiske tankegang.
Der er det jo særlig kendetegnende, at vi netop, for så vidt angår handicappolitik i Norden, måske tænker lidt forskelligt i forhold til andre steder i Europa.
Marianne Pedersen (V), 2005-10-12:
Som sagt skal jeg meget gerne bringe det med til den ordfører fra Venstre, der sidder i det udvalg, der har med det at gøre.
Per Kaalund (S), 2005-10-12:
Vi har tidligere her i Folketinget drøftet implementering også i dansk lovgivning.
Er det sådan, at Venstre nu er ved at komme til samme opfattelse også ud fra en fællesnordisk betragtning, at vi bør indkorporere den torturkonvention i dansk lovgivning?
Nu er det sådan, at Danmark jo er blevet medlem af FN's Sikkerhedsråd, og på det seneste er der jo dér – også med stolthed fra den danske udenrigsminister – kommet en opfordring til, at man netop implementerer det i dansk lovgivning.
Har det også styrket Venstres opfattelse af, at den vej bør vi også gå?
Marianne Pedersen (V), 2005-10-12:
Det er klart, at vi altid lytter til alle gode mennesker, som kommer med gode ideer.
Og det er klart, at det er nogle af de ting, vi er i gang med at diskutere i Venstre i øjeblikket.
Marianne Pedersen (V), 2005-10-12:
Jeg må sige til hr. Per Kaalund, at så langt tror jeg ikke jeg vil strække min bevægelighed i dag, for det har jeg ikke belæg for at sige.
Men det er helt klart, som jeg også sagde i min ordførertale, at den menneskehandel, der foregår, er vi dybe modstandere af, og vi vil selvfølgelig arbejde virkelig hårdt for, at man på nordisk plan får dæmmet op for det, for det er det skammeligste, man kan beskæftige sig med her i verden ifølge min bedste overbevisning.
Det er klart, at tortur er noget, vi diskuterer meget i Venstres gruppe; vi har jo selv været lidt på barrikaderne i forbindelse med den krig, vi deltager i, og derfor er det selvfølgelig også nogle ting, vi diskuterer meget.
Jeg tror faktisk, jeg kom kort ind på i min ordførertale, at der er flere punkter, hvor vi i Norden har en særlig opgave, fordi vi har så tætte forbindelser med hinanden, vi har så ens levevilkår, at vi kan påvirke resten af verden positivt i den retning, vi synes man skal gå.
Det gælder naturligvis også med hensyn til tortur og menneskerettigheder.
Line Barfod (EL), 2005-10-12:
Jeg ville godt høre lidt om Venstres holdning til Nordens rolle globalt set, i forhold til at der var engang, hvor de nordiske lande spillede en ret stor rolle med hensyn til at lægge vægt på at finde fredelige løsninger på konflikter rundtomkring i verden, at kæmpe for demokrati og retssikkerhed osv.
Jeg vil godt høre, hvad Venstres holdning er til, hvilken rolle Norden skal spille i dag.
Mener man, at Norden og Nordisk Råd skal spille en særskilt rolle i forhold til at arbejde for at prøve at finde fredelige løsninger i verden, f.eks. med hensyn til at kæmpe mod den udbredte brug af tortur, som vi ser i dag?
Kristen Touborg (SF), 2005-10-12:
Tak for svaret og for tilsagnet.
Da ordføreren begyndte at sige, at det så hun på med almindelig velvilje, var jeg ikke alt for optimistisk, men den sidste del af svaret får mig til at takke for tilsagnet om, at en sådan informationskampagne vil Venstre være med på.
Marianne Pedersen (V), 2005-10-12:
Det ser vi med almindelig velvilje på.
Det er jo vigtigt, at unge mennesker ikke bare i Norden, men i det hele taget i hele verden, kan rejse over grænserne, ikke alene i forbindelse med deres uddannelse, men også når de er færdige med deres uddannelse og kan arbejde overalt.
Så det vil vi da med glæde gå ind i konstruktivt.
Kristen Touborg (SF), 2005-10-12:
På uddannelsesområdet er det nu afklaret, at der for erhvervsuddannelserne med ministerens ord ikke er tale om reelle problemer med at anvende en uddannelse i et andet nordisk land.
Det er altså ikke kun gymnasieungdommen, men også unge under uddannelse til mekaniker, inden for landbrug, butiksområdet osv., der kan uddannes grænseløst i Norden.
Hvordan ser Venstre på et sådant initiativ?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-10-12:
Det, som den første diskussion eller kulturkamp handlede om, var en fri meningspluralisme, nemlig at alle skulle have lov til at sige de ting, som de stod inde for.
Så kunne man tage en duel på ordet, så kunne man duellere, og så kunne man respektere hinanden også bagefter.
Den meningspluralisme er jo blevet gennemført nu med den borgerlige regering.
Nu er der ret til og mulighed for at mene forskellige ting, og man kan tage en debat med åben pande, og så kan vi fægte på livet løs.
Nu handler hele diskussionen jo ikke om værdier; det handler ikke bare om et opgør med Hizb-ut-Tahrir og nynazisterne, men om de folk, som ikke vil det demokratiske samfund.
Der må man jo tage en dialog, en diskussion med dem.
Det er det våben, vi har: Det er dialogen, det er ordene, det er styrken i argumentationen for, at demokratiet er karakteristisk for det danske samfund anno 2005; det er, at ligestilling mellem kønnene er karakteristisk for 2005 i Danmark; det er, at tolerance er et ord, som er karakteristisk for 2005 i dagens Danmark.
Det er de våben, vi må bruge – ordets magt, dialogen, diskussionen – og så må vi overbevise folk om, at demokratiet er det rigtige, og at fundamentalisme er ikke det rigtige, hvad enten man er nynazist eller medlem af Hizb-ut-Tahrir.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-10-12:
Jeg vil så nøjes med to bemærkninger.
Den første skal være, at jeg er lidt overrasket over, at ministeren nu har indskrænket sin kulturkamp til at omfatte nazister og tilsvarende grupperinger inden for islamiske trossamfund.
For kulturministeren talte jo i sin tale på landsrådsmødet om den vundne kulturkamp mod de kulturradikale.
Er det sådan, at kulturministeren mener, at de kulturradikale i tilsvarende omfang som fundamentalistiske islamister og nazister har sat sig uden for demokratiet?
Har de i modsætning til Dansk Folkeparti sat sig uden for demokratiet?
Det er særlig, når vi tænker på, at Dansk Folkeparti jo er et parti, hvis nuværende pressechef klart har givet udtryk for, at ikke alene synes man, at racismeparagraffen skal fjernes, man synes da også, at man som et led i det godt kan lade være med at overholde den.
Så jeg vil godt spørge ministeren, om han nu er helt sikker på, at han har ramt rigtigt, når han definerer, hvem han er i kulturkamp med og mod.