runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Jeg er helt klar over, at det nok ikke er det sted, det er bedst og lettest at finde noget om, men der blev ikke gjort meget.
Det var et meget hastigt indgreb.
Jeg beder så omvendt om, at man overvejer det her og sætter tingene lidt i forhold
til, hvor stort et indgreb det er, man foretager over for andelshaverne og andelsboligforeningerne.
Og der er det, vi fra Venstre siger, at der ikke er balance i forhold til de historier, man hører, og til problemets omfang.
Jeg kender også nogle konkrete sager, men det er helt klart ikke mit indtryk, at det her er et landsdækkende stort,
bredt problem, sådan at vi skulle lave en lov, der ville gælde samtlige landets andelsboligforeninger.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-01-15:
Fru Rikke Hvilshøj siger, at det her er det mindst underbyggede lovforslag, hun nogen sinde har været med til at behandle i Tinget.
Nu er jeg jo ganske ny her, så jeg kan ikke sige det samme.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Rikke Hvilshøj, hvordan man går ud og decideret dokumenterer på statistisk vis, at sorte penge under bordet er noget, der foregår i bred udstrækning.
Jeg kunne godt tænke mig at høre om de historier, der verserer.
Fru Rikke Hvilshøj har sikkert selv personligt hørt nogle historier om, at man som lejer eller som køber af en andelsbolig bliver præsenteret for en sofa og får at vide, at for at få lov til at købe denne her lejlighed skal man betale 100.000 kr. for den gamle sofa henne i hjørnet.
Kan fru Rikke Hvilshøj argumentere imod, at det er svært at finde dokumentation på området, og for, at hun ikke selv har hørt historier på det her område?
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Andelsboliger er særlig i de senere år blevet en meget attraktiv boligform.
Jeg oplever, at særlig for ældre, som ønsker at fraflytte deres store ejerboliger og flytte til noget mindre, er andelsboligen en god boligform, hvor man fortsat kan have indflydelse på sin bolig uden at have de helt samme bindinger som med en ejerbolig.
Venstre støtter andelsboligtanken, og vi er derfor også glade for, at regeringen har fremsat et forslag, der vil øge andelsboligkvoten fra 1.000 til 1.800 boliger.
Når vi ikke kan støtte L 27 som helhed, skyldes det, at forslaget også indeholder en solvarmepligt ved væsentlige ombygninger i støttet boligbyggeri, der ligger uden for fjernvarmedækkede områder.
Med den sidstnævnte betingelse burde det være unødvendigt at lovgive om det spørgsmål. Det er typisk socialdemokratisk og nu også radikal tankegang at indføre mere regulering og bureaukrati for blot at sikre sig, at der etableres solvarmeanlæg dér, hvor det er totaløkonomisk rentabelt.
Hvis det er totaløkonomisk rentabelt, har vi i Venstre tillid til, at solvarmeanlæggene
nok skal blive etableret - lovgivning eller ej
Om den sidste del af L 27 vedrørende refusion af lejetab i kommunalt ejede boliger vil jeg sige, at Venstre vil støtte det forslag, som socialministeren har fremsat, og som også er en udmøntning af kommuneaftalen og identisk med den del af L 27.
L 21 er en genfremsættelse af L 34, som Folketinget førstebehandlede få dage før valgets udskrivelse.
Jeg var dengang meget skeptisk over for lovforslaget, og det er nok det mindst underbyggede lovforslag, jeg længe har set, og jeg har ikke siden behandlingen i oktober fået afgørende dokumentation for, at et lovindgreb er berettiget. Lovforslaget kom frem efter nogle få pressehistorier, uden at vi derudover vidste, hvad grundlaget var. Et lovforslag, der skal forhindre penge under bordet i forbindelse med salg af andelsboliger, lyder jo umiddelbart som en god sag, og det skal understreges, at Venstre ikke accepterer penge under bordet ved handel af andelsboliger.
Forslaget vil ramme alle landets andelsboligforeninger, selv om problemet måske er et storbyproblem.
Nogle gange har vi det i Folketinget sådan, at svaret, når vi støder på et problem, tit er: Jamen vi må lave en lov.
I Venstre mener vi, at vi i stedet bør koncentrere kræfterne om at få bygget flere boliger, så der ikke er det store pres på de eksisterende og dermed basis for penge under bordet i handelen med andelsboliger.
Venstre kan ikke støtte lovforslag nr. L 21.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Det eneste, der bliver taget fra andelshavere, er retten til at snyde penge fra andre mennesker.
Det er ikke andet.
De, der i dag kører med ventelistesystem, har fortsat mulighed
for at fortsætte med deres ventelistesystem.
De, der ikke ønsker at køre med et ventelistesystem, får lov til at køre, således at det er generalforsamlingen eller bestyrelsen, der blot skal godkende.
Det vil sige, at vi dermed sikrer, at den enkelte andelshaver ved salget ikke har mulighed for gå ind og kræve penge under bordet. Der er altså ingen, der bliver ramt af det her.
Der er intet i andelstanken, der på nogen måde bliver gået for tæt, og set i forhold til det forstår jeg stadig væk ikke - og jeg synes heller ikke, jeg fik noget svar fra fru Rikke Hvilshøj - hvem det er, der bliver ramt.
Det er jo de beboere, der bor i andelsboligerne og som bliver boende, der har en interesse i at få en ny beboer ind, som de også har det godt med.
Men hvem er det, der bliver ramt?
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Jeg vil tillade mig lige at følge op på de korte bemærkninger, fru Lissa Mathiasen havde før, og bede fru Sophie Hæstorp Andersen bekræfte, at det her forslag ikke indeholder en fri ret til at indstille til bestyrelsen, hvem der skal handle.
Der er en begrænsning i forhold til nogle særlige personer, men andelshaveren kan ikke frit indstille enhver person til en bestyrelse, sådan at det blot er rundt om et bestyrelsesled, at det her kan klares.
Det synes jeg lige vi skal have på plads.
Jeg synes, det er at udtrykke en meget stor mistillid til de mange andelshavere, som handler deres andel på helt reel vis.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-01-15:
Det er rigtigt, at der i forslaget er stillet op, at man de steder, hvor der er ventelister, skal kunne indstille personer, som man har et familiemæssigt tilhørsforhold til, eller som man har haft fast bolig med forinden, men vi mener ikke, det er et større problem, at andelsboligforeningen skal tage stilling til det her spørgsmål.
Tværtimod mener vi, at det kan styrke demokratiet i den enkelte andelsboligforening at få et større ansvar for, hvem der bliver indstillet.
Den anden ting, der blev spurgt om ... har jeg allerede glemt, så fru Rikke Hvilshøj må spørge igen.
Tove Videbæk (KRF), 2002-01-15:
Der er på mange måder sympatiske elementer i L 27,
f.eks. netop forslaget om solvarmeanlæg, såfremt der ikke er mulighed for fjernvarme i disse boliger.
Det forslag kan Kristeligt Folkeparti støtte helt og holdent.
Dette område har Kristeligt Folkeparti arbejdet meget med, og vi prioriterer det højt.
Desuden vil L 27 gå ind og gøre det lettere at skaffe boliger til flygtninge ved at give mulighed for refusion, hvis man opnår lejetab ved udlejning til flygtninge.
Også dette forslag kan Kristeligt Folkeparti støtte.
Naturligvis kan vi støtte det rent principielle i tanken om, at kvoten for støttede, private andelsboliger skal op fra 1.000 til 1.800.
Der er en efterspørgsel efter støttede andelsboliger, der langt overstiger den nuværende kvote.
Andelsboliger bliver især efterspurgt af unge familier og ældre.
Således flytter de ældre ofte fra et parcelhus, som de sælger, og ind i en lejebolig, og disse parcelhuse er særdeles attraktive for familier med børn.
Så forslaget om en forhøjelse af kvoten fra 1.000 til 1.800 vil medvirke til at fremme mobiliteten på boligmarkedet, især til gavn for unge familier.
Vi har så hørt i dag, at regeringen vil fremsætte forslag om det samme, og det forslag vil vi naturligvis støtte på dette område.
L 27 er som nævnt en sammenblanding af vidt forskellige elementer, og vi vil derfor foreslå, at man deler forslaget i tre, så flere kan være med og støtte de enkelte elementer i forslaget, som man så ustyrlig gerne vil støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-15:
Enhedslisten kan i sin helhed støtte de to lovforslag, som vi faktisk finder er rimelige og fornuftige.
Jeg synes egentlig ikke, at det under debatten helt er lykkedes for regeringspartiernes ordførere at forklare os, hvorfor det problem fortsat skal have lov til at være der.
Det står jo tilbage, at der ikke vil være nogen problemer forbundet med det for andelsboligforeningerne.
De allerfleste af dem har endda løst det, men der er altså nogle, som endnu ikke har løst det, og hvorfor de ikke skulle gøre det, er umuligt for mig at begribe.
Med hensyn til solenergien synes jeg godt, at vi med rimelighed kan sige, at når man har et element af statsstøtte, er det også rimeligt nok, at samfundet stiller et så beskedent krav.
Vi er jo andre, der er blevet tvangsindforskrevet til at bruge kulvarme, og det er bestemt ikke nogen særlig klimavenlig energiform, men vi er altså mange rundtomkring i landet i fjernvarmeområderne, som simpelt hen er blevet tvangsindlagt til det.
Det gør åbenbart ikke noget.
Men når det er vedvarende energi, vil man ikke være med til det fra regeringspartiernes side. Jeg tror ikke, at det har noget med frihed at gøre.
Det har noget at gøre med, at der er bestemte energiformer, som man i virkeligheden ikke bryder sig om.
Man vil hellere fyre noget mere kul af.
Det må være det, der er hensigten, for dansk energipolitik er gennemsyret af tvang, men hovedparten af tvangen går ud på, at vi skal tvinges til fortsat at bruge de forkerte energiformer, der brænder kul og olie op.
Så kommer der et lille, beskedent forslag, som går lidt i den rigtige retning, som gerne vil prøve at spare de kortsigtede energikilder og i stedet bruge de vedvarende energikilder og på den måde være med til også at sikre klimaet fremover, og så kan Venstre og De Konservative ikke længere være med.
Det skal måske forstås sådan, at nu skal tvangen i fjernvarmeområder og alt mulig andet også ophøre.
Hvis jeg hellere derhjemme vil etablere solvarme og vindmøller, skal jeg have lov til det fremover.
Sådan må det nærmest forstås.
Jeg kan oplyse fru Rikke Hvilshøj om, at selv om jeg ønsker det i det boligområde, hvor jeg bor, kan jeg ikke få lov til at etablere vedvarende energi, hverken hvis det kan betale sig eller ikke kan betale sig. Det må man bare ikke.
Jeg synes altså ikke rigtig, at der er symmetri i det, medmindre Venstre reelt vil åbne for muligheden for, at alle, som rundtom i landet virkelig ønsker at prioritere vedvarende energi, kan gøre det. Vi kan i hvert fald sagtens støtte de to lovforslag, der ligger her.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-01-15:
Jeg er glad for at være ordfører for forslagsstillerne på forslaget om at hæve andelsboligkvoten og foretage nogle omlægninger i støtteformen.
Jeg synes, det er et meget fornuftigt forslag, og det glæder mig da også, at der er bred tilslutning til det.
Det har jo vist sig, at andelsboligformen er en meget fornuftig, tiltrækkende og attraktiv boligform, og en af de eneste skønhedspletter, der vel egentlig har været i den offentlige debat omkring andelsboligen, har været, at der har været tilfælde med penge under bordet.
Derfor er det foreslået her, at der som hovedregel skal oprettes ventelister i andelsboligforeninger.
Men det er også sådan, at andelsboligforeningen i stedet for at oprette en venteliste i vedtægterne kan bestemme, at det er bestyrelsen eller generalforsamlingen, der afgør, hvem en bolig skal tilflyde, eller på anden måde afgøre, hvordan man skal bære sig ad.
Der er ikke tvangsventelister.
Man kan selv bestemme noget andet, hvis man ønsker det.
Det er en fleksibel ordning, der her er indrettet. Andelsboligforeningen kan også i vedtægterne bestemme, at en fraflyttende andelshaver skal have mulighed for at indstille boligen til en person, som man bytter bolig med, eller en person, som man er beslægtet med i op- og nedstigende linje, en person, som er andelshaverens bror eller søster f.eks. Med andre ord: Der er slet ikke tale om, at vi her skruer en tornekrone af tvang ned over andelsboligforeningerne.
Man kan indrette sig fleksibelt inden for en række gode valgmuligheder, således som de fleste andelsboligforeninger jo også har valgt at gøre det.
Jeg tror, at en gennemførelse af forslag af denne art her vil være med til at udrydde de tilfælde, der, som omtalt i pressen, har været med penge under bordet, og det vil være et bidrag til at styrke respekten om andelsboligtanken.
Jeg kan varmt støtte forslaget.
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
Jeg har svært ved at se, at det er den store katastrofe, som man trækker ned over hovedet på de her stakkels andelsboligforeninger.
Som det flere gange har været nævnt, er det altså noget, som man allerede har valgt i en meget, meget, meget stor del af andelsboligforeningerne, at bruge sådan nogle redskaber.
Så jeg har svært ved at se, at det er den helt store katastrofe.
Men jeg kan høre, at fru Rikke Hvilshøj har en hel del andre forslag til, hvordan man ellers kommer det her problem til livs, siden det ellers ligger hende så meget på sinde.
Hvis ikke man griber til handling over for det her, så står der altså på bundlinjen tilbage, at man ikke valgte at beskytte dem, som er de svage i den her situation, nemlig dem, som bliver presset til at betale meget store beløb under bordet.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-01-15:
Er det her det rigtige redskab til at klare det her problem, som rammer en hel masse uskyldige mennesker?
Var det ikke værd at overveje - og der har jeg ikke svaret - et redskab, som alene er rettet mod dem, som har det her problem, i stedet for at lave
sådan en kæmpeparaply, som vi trækker ned over hovedet på alle, skyldige eller ikke skyldige?
Morten Homann (SF), 2002-01-15:
I SF synes vi, det er fremragende, at man får hævet andelsboligkvoten.
Det var en del af den strategi, som jeg har præsenteret flere gange her i dag, og som handler om, at man bliver nødt til at udvide antallet af boliger, særlig lejeboliger, men altså også andelsboliger, hvis man skal kunne give folk valgmuligheder i dagens Danmark.
Så derfor synes vi, at det er en rigtig fornuftig idé.
Vi synes også, det er fornuftigt at koble det med et krav om, at man bruger solvarmeanlæg, hvor der er sådan en vis økonomisk fornuft i det.
Og jeg synes ikke, at det er nogen helt gal tanke, at man, når man har noget boligbyggeri, som er støttet, så også går ind og prøver at stille nogle krav om at få en mere miljøvenlig energi ind i de her boliger.
Det er den måde, man også er med til at presse udviklingen frem på.
Og man kan måske forestille sig, at det her på sigt kan være med til at skabe en udvikling i Danmark i forhold til at få noget mere grønt byggeri og noget byggeri, hvor man tænker alternativ og vedvarende energi langt mere ind i selve byggeriet.
Så det tror jeg faktisk på sigt kan være med til at udvikle den danske teknologi og de danske boliger på det her område.
Så har jeg som sagt svært ved at forstå den måde, hvorpå regeringspartierne tager parti i diskussionen om, at man betaler penge under bordet.
Der må jeg sige, at der er SF's
sympati alene på de folks side, som kommer til at betale meget store beløb under bordet, som bliver presset ud i den situation bare for at kunne komme ind på andelsboligmarkedet.
Derfor forstår jeg slet ikke, hvordan det er, man placerer sin sympati fra Venstre og Konservative.
Man vælger altså at holde hånden over nogle folk, som tjener utrolig gode penge ved at lægge pres på almindelige mennesker, som står i en svag situation, fordi vi har så skævt et boligmarked, som vi har.
Og der må jeg sige, at jeg synes, det er meget, meget fornuftigt at få skabt nogle bedre og klarere regler, som gør, at man kan komme det uvæsen til livs, som det er at give penge under bordet.
I den situation må vi altså stå på de dårligt stillede menneskers side, og det er altså dem, som bliver presset til at betale de her summer.
Carina Christensen (KF), 2002-01-15:
Først vedrørende L 27: I Det Konservative Folkeparti er vi positive, både over for at vi øger andelsboligkvoten, og over for at vi ændrer finansieringen af de støttede private andelsboliger. Vi synes derfor også, det er glædeligt, at regeringen nu har fremsat forslag på det her område, og vi vil naturligvis tilslutte os regeringens forslag, når det kommer til behandling.
Med hensyn til forslaget om krav om installation af solvarmeanlæg i støttet byggeri kan jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis er positive, når det handler om at udnytte de vedvarende energikilder og dermed få et bedre miljø.
Hvis det her forslag blev vedtaget, ville det dog betyde et væsentligt indgreb i bygningsejernes ret til frit at indrette deres ejendomme.
Her siger vi fra.
Opsætning af solvarmeanlægget skal ske på grundlag af frivillighed, ikke på grundlag af tvang.
Forslaget burde da også i sig selv være overflødigt.
Hvis anlægget virkelig er totaløkonomisk rentabelt, må vi gå ud fra, at folk så vil vælge denne her løsning ad frivillighedens vej.
Forslaget om refusionen for boliger til flygtninge er som nævnt en udmøntning af kommuneaftalen for 2002.
Der vil, som vi har hørt det, snart blive fremsat forslag herom fra regeringen. I Det Konservative Folkeparti vil vi tilslutte os regeringens forslag, når det kommer til behandling.
Med hensyn til forslaget om penge under bordet i forbindelse med salg af andelsboliger kan jeg sige, at vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis er
imod sådan nogle ulovligheder.
Vi er dog bekymrede for, at en lov herom vil udgøre en væsentlig og unødvendig begrænsning af andelsboligernes selvbestemmelsesret.
95 pct. af alle andelsboligforeningerne har allerede selv vedtaget en eller anden form for regler om overdragelse.
Derfor virker det efter vores opfattelse, som om nye og flere regler på det her område er unødvendige.
Det Konservative Folkeparti støtter ikke forslagene.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-01-15:
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at lave en lov, der forhindrer penge under bordet i forbindelse med salg af andelsboliger.
Umiddelbart lyder det som en god sag, og det skal i den forbindelse understreges, at vi ikke mener, det er acceptabelt, hvis der betales penge under bordet ved handel af andelsboliger.
Andelsboligformen er et fællesskab, og det er andelshaverne, som i fællesskab træffer beslutningen om driften af andelsboligforeningen, indretning af driften og foreningens love og vedtægter.
Der kan f.eks. aftales, om foreningen skal have indflydelse på salget af ledige andelsboliger.
Den bestemmelsesret skal vi ikke ændre på.
Jeg mener helt klart, at det er de enkelte foreninger, som selv sætter prisen på de enkelte boliger.
Derfor mener vi, at et spørgsmål om penge under bordet ved salg af andelsboliger i stedet kan løses, ved at man bygger nogle flere støttede andelsboliger, og det kan man gøre, ved at man f.eks., som der også står i lovforslaget, øger den nuværende kvote fra de 1.000 til 1.800, men vi er af den opfattelse, at det så også skal finansieres af de 1.000 boliger, der er, således at det bliver et mindre tilskud.
Hvad angår solvarmen mener vi også, at det er en god idé
med solvarme, men vi mener bare, det skal være på frivillig basis; man skal ikke tvinges til noget sådant.
Så har vi flygtningene, som man også vil give refusion for deres udgifter.
Det kan vi selvfølgelig ikke gå ind for.
Carina Christensen (KF), 2002-01-15:
Jamen jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal svare til det sidste.
Jeg understregede i min tale, at vi også mener, at der skal bygges flere ungdomsboliger.
Vi nedsætter nu grundkapitalen.
Jeg har stor tiltro til, at de ved, hvilke boliger det er der mangler ude i deres kommuner.
Dem skal de nok få bygget.
Det er, hvad jeg har at sige til det.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Det er jo sådan, som det er sagt et par gange, at når vi kommer frem til august-september måned, har man gennem årene hørt mange kreative ideer - ikke så mange fra de borgerlige partiers side, det har været et eller andet med at give nogle skattebegunstigelser til udlejer og ikke så meget andet.
Nu sidder man i regering, og nu er ungdomsboligproblemet ikke længere noget, der overhovedet optager Det Konservative Folkeparti.
Er det sådan, vi skal forstå det?
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Ja, i visse situationer varer glæden jo så kort.
Forudsætningen for, at det her rent faktisk kan give en fordel for de unge, og vi kan få de 750 boliger bygget, er, som jeg også kunne høre den konservative ordfører har forstået ganske korrekt, at det er billigere for kommunerne at bygge dem.
Det vil sige, at hvis kommunerne ikke har den fordel af det, kan vi da ikke forvente, at kommunerne skulle bygge dem.
Forudsætningen for, at kommunerne kan få den her fordel, er, at vi går ind og giver dem lovgrundlaget.
Jeg håber stadig, at vi under udvalgsarbejdet kan få snakket os til rette.
Jeg synes, vi har brug for at få de 750 ekstra ungdomsboliger, og det har de unge fortjent.
Carina Christensen (KF), 2002-01-15:
Jeg vil altså gerne understrege, at som jeg opfatter det, er der intet, der forhindrer kommunerne i at bygge den type bofællesskaber, som en fælles 4'er er.
Men det, det handler om, er selvfølgelig, hvem der skal betale det byggeri, og vi mener, det er kommunernes ansvar, og at det derfor også er kommunerne, der skal betale det.
Men de må meget gerne bygge fælles 4'ere for vores skyld.
Lissa Mathiasen (S), 2002-01-15:
Jeg vil godt prøve at vende diskussionen lidt om og egentlig takke for det tilsagn, jeg også hørte, der kom fra De Konservatives side.
Sådan som jeg hørte det, blev der sagt, at man gerne ville have, at kommunerne fik frihed til at kunne bygge
fælles 4'eren
Det kræver altså et lovgrundlag, og det vil sige, at hvis vi ellers kan få snakket lidt om, hvilke administrative ting der skal laves lidt om, vil De Konservative faktisk gerne gå med ind og være positive.
Har jeg forstået det ret?
Hvis det var en hilsen om, at man godt vil være med, er vi i hvert fald meget åbne fra Socialdemokratiets side i udvalgsarbejdet, og jeg vil endda glæde mig over det, hvis det er tilfældet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Ja, men det med friheden til at bo og friheden til at vælge og friheden til både mig her og mig der alle mulige steder gælder altså ikke, når man skal vælge ungdomsbolig. Nu bliver der mulighed på et sølvfad for at vælge en boform, en anderledes boform,
Men det skal de altså ikke have lov til, fordi der er for mange regler, og så er det, vi siger: Lad os da diskutere, hvad det skulle være for nogle regler, som blokerer, selv om det er det glade, bimlende et eller andet, som jeg sikkert ikke må sige her fra talerstolen, at påstå det.
Der er ingen regler, som vil blokere.
Tværtimod er det sådan, at det vil være billigere for kommunerne, og det vil være mere attraktivt for mange unge.
Carina Christensen (KF), 2002-01-15:
Jeg vil bare understrege, at vi har brug for flere boliger og ikke flere boligtyper.
Det, vi er imod, er regler og øget statslig regulering, og det er det, vi ikke kan lide i forslaget.
Men det er da positivt for kommunerne, at det åbenbart er billigere at bygge fælles 4'ere, og så kan jeg da håbe, at de gør det ad frivillighedens vej.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-01-15:
Jeg vil blot gentage tilbuddet om, at det her er til at tale om.
Hvis reglerne er så stive, at de ikke er til at håndtere, vil vi godt diskutere, hvor det er, de er for stive, men vi kan altså ikke se det. I øvrigt vil jeg spørge: Er man fra Det Konservative Folkepartis side - jeg er ikke helt sikker på, at ministeren er det, men det kan være, partiets ordfører er det - opmærksom på, at det rent faktisk bliver billigere for kommunerne?
Fælles 4'eren er billigere for kommunerne end andre former for ungdomsboliger
, og derfor kan vi ikke forstå, hvad det er, der gør, at man siger nej til dem, ud over at man ikke bryder sig om, at der skal bygges alment. Det er i virkeligheden de ideologiske felttog, der er gang i, men det er altså sådan, at fælles 4'eren er billigere for kommunerne.
Har man forstået det?