runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2003-04-01:
Jeg mener nu, jeg hørte, at Enhedslisten meldte rimelig klart ud også første gang.
Jeg mener også, at det, der var Enhedslistens anke, svarede til det, der blev sagt af en række ordførere, nemlig den bekymring, der er over, at man siger, at man som udgangspunkt mister 180 mio. kr. Man kan jo endda frygte, at det kan blive et væsentlig større beløb, hvis skatteydere begynder at spekulere i, at myndighederne kun kan rette 3 år tilbage.
Derfor synes jeg, at det ville være nyttigt, hvis ministeren allerede her ved starten af behandlingen af det her lovforslag kunne give os et lidt klarere bidrag med hensyn til: Hvor skal de folk komme fra?
Hvad er det, man ikke længere skal lave, samtidig med man fyrer i stor stil hos Told og Skat?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-01:
Jeg er da ked af, hvis jeg ikke fik gjort klart, at Enhedslisten stemmer nej til det her forslag, eftersom man banker et hul i statskassen på 180 mio. kr., forsøger at dække det ind med 35 nye årsværk, hvorefter der kommer et hul et andet sted.
Den form for skattepolitik går vi ikke ind for.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak til stort set alle ordførere.
Det var lidt svært at finde ud af, om Enhedslisten endte med at sige ja eller nej, men ellers tror jeg, at stort set alle ordførere var positive over for det her forslag.
Det glæder mig, fordi denne her sag jo er en vigtig sag, som har været grundigt gennemarbejdet i Fristudvalget.
Jeg synes, indstillingen er rimelig.
Det er klart, at det kræver omfordeling af nogle ressourcer, og det vil vi se nærmere på i udvalget.
Der er jo 4.000-5.000 medarbejdere, og det her handler altså om mindre end 1 pct. Men lad os nu se; vi finder nok en fornuftig løsning på det.
Jeg vil afslutningsvis sige, at vi selvsagt er beredt til et grundigt udvalgsarbejde om denne vigtige sag.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-04-01:
Kristeligt Folkeparti er positivt indstillet over for det her forenklingsforslag.
For det første finder vi det positivt, at forslaget i høj grad tager udgangspunkt i Fristudvalgets gode arbejde og de anbefalinger, udvalget er kommet med.
For det andet er det ligeledes positivt, at vi med det her forslag sikrer en større klarhed om reglerne vedrørende fristerne for skatteansættelser og fastsættelse af afgiftstilsvar.
Som Landbrugets Rådgivningscenter påpeger i sit høringssvar, skal man selvfølgelig ikke ændre på regler i ét væk, men her er trods alt tale om et område, hvor en tydeliggørelse og forenkling af reglerne er på sin plads, og så må vi jo sørge for, at reglerne bliver så langtidsholdbare som muligt.
Derfor har vi heller ikke på nuværende tidspunkt den store kritik af selve indholdet, men vi har en enkelt anke i forhold til selve implementeringen.
Vi har svært ved at se, hvordan man inden for de eksisterende rammer i Told og Skat skal kunne finde de ca. 35 årsværk, som forslaget skønnes at medføre i merforbrug.
Det er efter vores opfattelse ikke ligefrem i småtingsafdelingen.
Bortset fra den anke er vi altså positivt indstillet over for forslaget og vil sørge for at få afklaret eventuelle andre anker under udvalgsbehandlingen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-04-01:
Begrundelsen for det her forslag er, at regeringen ønsker at indføre bedre og enklere regler vedrørende fristerne for skatteansættelse og for fastsættelse af afgiftstilsvar.
Det lyder jo smukt, men desværre er en af konsekvenserne af det her forslag, at det offentlige ifølge regeringens egne oplysninger risikerer at gå glip af op til 180 mio. kr. om året i manglende indbetalinger af afgifter, og for at begrænse det tab vil regeringen afsætte 35 årsværk til yderligere kontrol af virksomhederne.
De ekstra opgaver for Told og Skat skal klares uden ansættelse af en eneste ekstra person.
Det betyder selvfølgelig, at ressourcerne skal tages fra løsningen af andre opgaver i Told og Skat, som jo i forvejen er blevet beskåret ganske drastisk, efter at denne her regering er kommet til magten.
Forslaget skal altså opfattes som endnu et forslag, der medvirker til at slække Told og Skats kontrolfunktioner, ud over at det altså åbner op for yderligere snyd i forhold til betaling af afgifter fra erhvervslivets side.
De nye regler om fastsættelse af afgiftstilsvar indfører den samme 3-års-grænse, som allerede findes i forhold til skatteansættelse.
Regeringen ønsker at harmonisere reglerne på de to områder, om end denne harmonisering virker en lillebitte smule ulogisk, idet reglerne på de to områder overhovedet ikke på andre måder er ens.
På moms- og afgiftsområdet er det som udgangspunkt den afgiftspligtige virksomhed, der foretager opgørelsen og beregningen af afgiftstilsvaret efter reglerne i den enkelte afgiftslov og opkrævningsloven.
Der findes ikke på afgiftsområdet et begreb, der svarer til begrebet skatteansættelse.
I stedet foretages der en periodisk kontrol af virksomhedernes opgivelser.
Hvis regeringen derimod ville koncentrere sig om at skabe bedre vilkår for almindelige skatteydere,
ville Enhedslisten meget gerne være med.
Således er vi helt enige i de forslag, som regeringen fremlægger om fristerne for skatteansættelse, og vi er også positivt indstillet over for regeringens tanke om at indføre en 2-års-regel for skatteborgere med relativt enkle økonomiske forhold, men Enhedslisten kan under ingen omstændigheder være med til at skabe et hul i statskassen på 180 mio. kr. og dække det ind med nogle årsværk, som skal komme fra andre områder, hvor der så kan komme hul i statskassen.
Så Enhedslisten stemmer nej til det her forslag.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
De eksisterende regler om frister på skatteområdet har været kritiseret for at være uklare og måske også give myndighederne en for vid adgang til at ændre skatteansættelsen.
Derfor synes vi, det er positivt, at der bliver rettet op på det, og at der kommer nogle ensartede regler, så det bliver så let gennemskueligt som muligt, og sådan at borgerens retssikkerhed kommer i centrum.
Det er selvfølgelig klart, at man, når man laver en ændring som den her, giver nogle bedre muligheder for borgerne til at gå ind og rette på deres skatteansættelse.
Og man kan ikke afvise, at det også kan give nogle situationer, hvor det giver mulighed for noget ekstra spekulation.
Derfor skal forslaget selvfølgelig kigges efter i sømmene, for at vi kan sikre, at der ikke bliver åbnet op for nogle urimelige huller i skattesystemet.
Men grundlæggende er vi i SF positivt indstillet over for at få nogle ensartede og let gennemskuelige frister, som kan være med til at styrke borgernes retssikkerhed.
Vi vil under udvalgsarbejdet gå ind i at sikre, at der ikke er nogen uhensigtsmæssige huller i forslaget, men som det foreligger, vil vi gå meget positivt ind i udvalgsarbejdet og forventer at kunne støtte forslaget ved tredjebehandlingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-04-01:
Vi vil med lovforslaget komme til at harmonisere reglerne.
Det vil begrænse myndighedernes mulighed for at ændre i grundlaget for éns skatteberegning.
Der vil blive mulighed for, at den enkelte borger også i mindre sager vil kunne gå længere tilbage og få ændret fejl, der måtte være, og hvis man har truffet et valg omkring sin skatteansættelse, vil det kunne ændres, hvis myndigheden ændrer grundlaget for skatteberegningen.
Alt i alt er det, som det også er blevet sagt fra de tidligere ordførere, et temmelig teknisk lovforslag og heller ikke noget nemt og ligetil lovforslag, men til gengæld - mener vi - et nødvendigt lovforslag, der vil være med til at styrke borgerens, den enkeltes retssikkerhed på skatteområdet og vil give nogle bedre og mere simple regler til glæde for den enkelte skatteborger.
Derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2003-04-01:
Da vores ordfører på området, hr. Mikkel Dencker, desværre ikke kan være til stede her i dag, tager jeg ordførerskabet.
Det konkrete forslag, der behandles i dag, går ud på at skabe bedre og enklere regler for fristerne for skatte- og afgiftsfastsættelse.
Der har været nedsat et Fristudvalg til at belyse, hvorledes man mest hensigtsmæssigt kan skrue fristreglerne sammen.
Dette udvalg har afgivet betænkning, som er mundet ud i det lovforslag, vi behandler i dag.
Helt konkret foreslås det, at den almindelige frist for afgitstilsvar ændres fra 5 til 3 år, sådan at den kommer til at følge den tilsvarende frist for skatteområdet.
De hidtidige regler har været kritiseret for, at de i vid udstrækning tillod myndighederne at ændre afgiftsfastsættelsen lang tid tilbage.
Med lovforslaget indskrænkes perioden altså fra 5 til 3 år.
Hvad angår skattefastsættelsen, fastholdes den nuværende 3-års-frist, men til gengæld foreslås en såkaldt sikkerhedsventil, sådan at en borger kan få genoptaget en sag, selv om 3-års-fristen er udløbet.
Dette kan ske på betingelse af, at der foreligger særlige omstændigheder, eksempelvis forhold, som skatteyderne ikke selv er herre over.
Set under ét indeholder lovforslaget en styrkelse af retssikkerheden for den enkelte borger over for skattemyndighederne.
Det er intentioner, som Dansk Folkeparti bakker op om, og vi kan på denne baggrund støtte lovforslaget.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Det er jo lidt tankevækkende, at nogle dokumenter, som tilsyneladende er så ligegyldige og ubetydelige, som skatteministeren netop har givet udtryk for, gør man sig alligevel så store krumspring år ud og år ind for at undgå kommer til offentlighedens kendskab.
Lad os nu antage, at de her dokumenter falder ind under den kategori, hvor der ikke ligger nogen forpligtelse til offentliggørelse - det kan jeg selvsagt ikke vurdere, eftersom jeg ikke har set dem - så er det ikke ensbetydende med, at der ligger et decideret forbud mod, at ministeren kan offentliggøre dem.
Og når det nu er så ligegyldige og ubetydelige dokumenter, og når ministeren netop meget varmt og helhjertet har bekendt sig til at støtte åbenhed,
hvad er så de saglige begrundelser for, at vi ikke lige så godt i åbenhedens navn kan offentliggøre de her dokumenter?
Det savner jeg stadig væk et sagligt argument for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Ministeren har jo fuldstændig ret i, at det her ikke er nogen ny sag.
Det er en sag, der har optaget nogle stykker her i Folketinget også tidligere.
Det skal jeg komme tilbage til.
Men det, jeg synes, der er interessant at få slået fast her ved indledningen af debatten i forbindelse med det svar, ministeren gav, er, at der på trods af det, ministeren har sagt om, hvornår man normalt offentliggør dokumenter af den her type, intet er til hinder for, at regeringen vælger at offentliggøre de her dokumenter.
Der er altså ikke noget i Justitsministeriets responsa eller lignende omkring denne her sag, der på nogen måde tilkendegiver, at regeringen er forhindret i, hvis den ønsker det, at offentliggøre de her dokumenter.
Kan ministeren svare bekræftende på det, og at det derfor er en ren politisk afgørelse, hvorvidt de her dokumenter, eventuelt i fortrolig form som vi har åbnet mulighed for i forslaget, tilsendes Folketinget til orientering, så vi kan udøve den kontrolforanstaltning, vi gerne vil udøve her?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-04-01:
Må jeg sige til SF's ordfører, at jeg nok tror, spørgsmålet om ligegyldighed blev noget overfortolket i hr. Homanns ord.
De overvejelser, som SF's folketingsgruppe gør sig om en sag, hvor man diskuterer, hvor man politisk skal lande, er selvfølgelig da ikke ligegyldige for SF's folketingsgruppe, det er klart.
Men når det drejer sig om, hvor SF lander, så kan man sige, at det er sådan nogle mellemregninger, der fører til, at SF's folketingsgruppe i den konkrete sag tog lige præcis den og den stilling.
Det, jeg siger er afgørende, er, hvad man ender med, og det er også det, der er afgørende i spørgsmålet om den pågældende situation.
Jeg skal senere vende tilbage til hr. Thulesen Dahl.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Det var ellers ikke så lidt, SF's folketingsgruppe blev tillagt.
Jeg følte mig helt hensat til Sovjetunionen med det altdominerende kommunistiske parti, der sådan sad på hele magtapparatet.
Nu kan man sige meget om SF's folketingsgruppe, men at opfatte SF's folketingsgruppe som en myndighed, en udøvende magt i Danmark, vil nok være noget af en tilsnigelse.
Derfor vil jeg sige, at eftersom regeringen og i særdeleshed Skatteministeriet er tillagt nogle særlige beføjelser af Folketinget og i henhold til grundloven, så synes jeg, det er ganske rimeligt at stille nogle særlige krav til, hvordan de udøver offentlighed i deres forvaltning.
Det er bl.a. også derfor, vi har vedtaget en forvaltningslov og en lov om offentlighed.
Peter Christensen (V), 2003-04-01:
Jeg skal først forholde mig til, om Venstre ønsker albanske tilstande: Nej, Venstre ønsker ikke albanske tilstande!
For Venstre er enhver debat om retssikkerhed en vigtig og en seriøs debat, som vi også går seriøst til.
Som sagt, jeg har sagt det flere gange, og det synes jeg også vi viser i forhold til den praktiske politik, at vi som parti er med til at støtte og gennemføre.
Der er sket utrolige ting på det retssikkerhedsmæssige område.
Det er klart, at når vi som Folketing skal tage stilling til det her, er der efter min mening stadig væk en lang række spørgsmål, uanset hvad der er skrevet og sagt tilbage i tiden.
Jeg sidder jo ikke inde med en viden, altså jeg synes, nogle af spørgsmålene ligesom har båret præg af, at jeg skulle have en speciel viden om, hvad de her dokumenter gik ud på.
Det har jeg trods alt ikke nogen som helst viden om, så derfor kan det for Folketingets vedkommende kun blive nogle principielle overvejelser, vi skal gøre os.
Det er sådan set det, jeg lægger op til at vi gør i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Hr. Peter Christensen siger, at det her skal overvejes meget nøje, og at man skal stille spørgsmål og ting og sager, og det er jeg ganske enig i.
Det kunne være, at også hr. Peter Christensen og partiet Venstre kunne have en interesse i, at man finder en løsning på det her, eventuelt den, vi har stillet i udsigt i beslutningsforslaget: at man kunne lade Folketinget udøve sin kontrolfunktion på området, ved at dokumenterne kom over i fortrolig form, så vi kunne se, om de i givet fald er så betydningsløse, som nogle siger, og så kunne sagen afsluttes.
Det tror jeg også vil være i Venstres interesse set i sammenhæng med de citater, der foreligger.
Venstre tog selvfølgelig også spørgsmålet dybt seriøst for et par år siden, da man forholdt sig til det i Venstres folketingsgruppe.
Derfor er det også interessant at finde ud af i det arbejde, vi nu skal have, om Venstre nu vil noget andet end at lade os udøve vores kontrolfunktion, og hvad der i givet fald skulle være nyt fra for et par år siden, hvor Venstre indtog den holdning, at balancen lå mellem de to synspunkter, hr. Peter Christensen har givet udtryk for, og til nu, hvor Venstre i givet fald vil tage et andet synspunkt. Hvad er det helt konkret, der er forandret indholdsmæssigt?
Der er jo ikke noget, og derfor tror jeg, vi kan finde en løsning, også med Venstres medvirken, og kan få gjort Folketinget bekendt med de dokumenter på den ene eller den anden måde.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Det var en meget lang udredning, og jeg glæder mig til at se den på skrift, for så kan det være, at det bliver
lidt nemmere for mig at få det skilt ad og få det stillet rigtigt op.
Men for bare at skære ind til benet og stille spørgsmålet igen: Jamen hvis man har nogle dokumenter, som ikke har retssikkerhedsmæssig betydning, hvad er så hr. Peter Christensens argument for ikke at offentliggøre dem?
Vi er enige om - det kan jeg give hr. Peter Christensen fuldstændig ret i - at Kammeradvokatens lige så lidt som min personlige advokats vurderinger ingen retslig betydning har i sig selv. Men kan hr. Peter Christensen ikke opklare, at der sådan set ikke er noget argument, medmindre man har et albansk ideal om åbenhed?
Der er ikke noget argument for at lade være med at offentliggøre dokumenterne, når de ikke har nogen betydning.
Så er jeg selvfølgelig fuldstændig på det rene med, at Venstres tidligere skattefolk også har holdninger til mangt og meget, og det skal jeg ikke bede hr. Peter Christensen redegøre for.
Jeg vil bare bede ham redegøre for, om fru Mariann Fischer Boel og hr. Svend Aage Jensbys konklusioner var, at dokumenterne skulle offentliggøres, eller at de ikke skulle offentliggøres.
Peter Christensen (V), 2003-04-01:
Jeg skal koge det ned til, at det handler om, hvorvidt man bare skal udlevere det dokument eller ej.
Det kan jeg naturligvis ikke svare på, for det er ikke det, der bliver sagt, og det er ikke det, der er konklusionen på det, der står.
Det, som landets statsminister siger, er bl.a., at Venstre er meget optaget af de retssikkerhedsmæssige spørgsmål.
Det er jeg da absolut enig med statsministeren i, og jeg kan også sige, at i Venstre er vi fortsat meget optaget af de retssikkerhedsmæssige ting.
Sagt på en anden måde: Vi politikere har jo altid en tendens til at høre det, vi vil høre, og det er også lidt af det, hr. Thulesen Dahl er ude i lige nu, for konklusionen på det, jeg sagde, kan jeg ikke nikke bekræftende til.
Det, jeg siger, er, at der er stadig nogle spørgsmål, vi gerne vil have belyst, fordi vi mener, at man skal overveje det nøje, inden man bryder med de to hensyn, man skal tage.
Derfor kan jeg heller ikke bekræfte hverken det ene eller det andet på nuværende tidspunkt, for der er jo nogle gode grunde til, at man kan have den form for intern kommunikation.
En af grundene er, at hvis der var noget, der automatisk blev tillagt retslig betydning, kunne jeg forestille mig en situation, hvor det, Kammeradvokaten svarede, var forkert.
Vi ville pludselig stå i en lidt underlig situation, hvis det pr. automatik var tilfældet, men det er det jo heller ikke. Jeg synes, det er et utrolig kompliceret spørgsmål, vi har med at gøre, og derfor gør jeg mig også nogle nøje overvejelser, inden vi tager stilling.
Men det er klart, at retssikkerheden og hensynet til den enkelte danskers retssikkerhed er vitalt.
Det er det for regeringen, det er det for Venstre, og det synes jeg også, vi viser med den politik, vi fører.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Et enkelt spørgsmål til hr. Buksti, for det var selvfølgelig ikke overraskende, hvad Socialdemokratiets holdning er i lyset af lige præcis den dokumentsamling, hr. Buksti også henviser til i forbindelse med beslutningsforslaget.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Jeg vil godt bede hr. Peter Christensen forholde sig til, at
Det er ikke sådan, at myndighederne i så tilfælde er forpligtede til at hemmeligholde dokumenterne, men det er en mulighed, som man kan vælge at benytte sig af.
Vil hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at medmindre man bekender sig til albanske tilstande i spørgsmålet om åbenhed, er det sådan, at hvis der er nogle dokumenter, der ikke har nogen retssikkerhedsmæssig betydning, som hr. Peter Christensen sagde, jamen så er der sådan set ikke noget, der taler for, at man skal lade være med at offentliggøre dem? Så kunne jeg egentlig godt tænke mig at få at vide ganske klart, om det er mig, som ikke kan læse indenad, eller om hr. Peter Christensen ikke kan bekræfte, at det, der helt tydeligt fremgår af både hr. Jensby og fru Mariann Fischer Boels udtalelser, er, at man ønsker de dokumenter udleveret til offentligheden.
Kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at det er dét, der har været disse fremtrædende Venstremedlemmers synspunkter?
Peter Christensen (V), 2003-04-01:
Først til hr. Thulesen Dahl, der i beslutningsforslaget også har citeret gode medlemmer af Venstres folketingsgruppe.
De citater er jo meget dækkende.
Vi arbejder med retssikkerhedsproblematikken, er der citeret, og det er korrekt.
Det gjorde vi allerede i 1999, og det gør vi fortsat, så det er jeg sådan set enig i.
Det bliver problematiseret lidt, om det er afgørende, og om det har betydning for skattesager, men det er jo sådan set også det, jeg sagde, så derfor finder jeg sådan set ikke, at der er nogen modstrid her.
Til SF vil jeg sige angående spørgsmålet om de to hensyn, som jeg var inde på i mit indlæg: Ifølge den måde, SF argumenterede på, skulle alt udleveres, og det er selvfølgelig også grundreglen.
Men når der netop er undtagelsesbestemmelser, synes jeg ikke, man kan bruge den argumentation for at få fastslået, hvornår der skal udleveres, for så har jeg svært ved at se, at der overhovedet kan opretholdes nogen undtagelser.
Jeg synes, det er vigtigt, at da man i sin tid lavede denne forvaltningslov, udtænkte man også en begrundelse for, hvorfor der skulle være undtagelsesbestemmelser.
Det er vel det hensyn, vi har levet med og arbejdet efter i alle årene, og derfor synes jeg, at Folketinget skal tænke sig grundigt om.
Dermed er jo ikke sagt, at der ikke kan være masser af sager, hvor der kan være god grund til at have undtagelsesbestemmelser, og det modsatte kan selvfølgelig også være tilfældet, så man kan udlevere dokumenter.
Det er sådan set det, jeg prøver at sige: der kan være gode grunde til begge dele, men det er to klare principper, som vi skal overveje nøje, inden vi bryder med dem.
Morten Homann (SF), 2003-04-01:
Jeg bemærkede, at hr. Peter Christensen ikke var sikker.
Formuleringen var, at det havde nogen retssikkerhedsmæssig betydning, hvad der lå i de dokumenter, og det er jo lige præcis det spørgsmål, som en offentliggørelse - eventuelt i den form, hr. Kristian Thulesen Dahl lægger op til - kan være med til at afklare.
Hvis hr. Peter Christensen ikke er sikker på, om det har nogen retssikkerhedsmæssig betydning, er det netop det, vi får en afklaring af.
Men vil hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at hvis det har en retssikkerhedsmæssig betydning for borgerne, er det med at få de dokumenter gjort tilgængelige, og hvis det ikke har en retssikkerhedsmæssig betydning for borgerne, er det lidt svært at finde argumenter for, hvorfor der ikke skal være offentlighed omkring det?
Kan hr. Peter Christensen ikke bekræfte, at udgangspunktet for den danske forvaltning er, at der er offentlighed i forvaltningen, at man har ret til aktindsigt, og at det er sådan, at når der er undtagelsesbestemmelser, er det, fordi nogle særlige forhold gør sig gældende, nogle særlige interesser, som skal beskyttes?
Kan hr. Peter Christensen ikke komme herop og oplyse, hvad det er for nogle særlige interesser, som skal beskyttes, og hvad det er for nogle særlige forhold, som gør sig gældende, og som gør, at lige netop de dokumenter ikke kan blive tilgængelige for offentligheden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-04-01:
Jamen vil gerne kvittere hr. Peter Christensen for en egentlig, synes jeg, rimelig tale, også i betragtning af den svære situation, hr. Peter Christensen står i.
De overvejelser, det er så vigtigt at vurdere, balancen mellem de to hensyn, som hr. Peter Christensen kom ind på, har Venstres folketingsgruppe jo været dybt inde i, og man har altså vægtet til fordel for, at ikke bare Folketinget, men også offentligheden skal have mulighed for adgang til de fortrolige dokumenter.
Men i og med at hr. Peter Christensen nu siger i sin ordførertale, at man lige skal fordybe sig en gang til i spørgsmålet, må det jo være, fordi hr. Peter Christensen og Venstres folketingsgruppe skal finde en eller anden vej frem til det standpunkt, man én gang har taget, for man har jo foretaget den vurdering af balancen. Anderledes kan jeg altså ikke tolke hr. Peter Christensens tale, og derfor synes jeg egentlig også, at det var en utrolig spændende tale som indledning til det arbejde, der jo bliver med forslaget, ikke bare her ved førstebehandlingen, men også i udvalgsbehandlingen.
Jeg ser med fortrøstning frem til, at Venstre med den ordførertale vil kunne støtte, at man under den ene eller den anden form udøver den kontrolvirksomhed, som vi har lagt op til med forslaget.