Jann Sjursen (KRF), 1998-11-12:
Dagbladet Politiken skrev i en leder den 1. november, at justitsminister Frank Jensen efterhånden nærmer sig et mesterskab i krumspring, når det gælder PET-undersøgelsen.
Nu skal der ikke fra denne talerstol eller fra min side uddeles medaljer i denne sammenhæng, men det er da i hvert fald ikke for meget sagt, at regeringens lovforslag ikke har haft den letteste gang på Jorden.
Det skyldes ikke kun regeringen, vil jeg godt sige, men også, at det jo er en svær sag. Politiets Efterretningstjeneste fremlagde i foråret en redegørelse om sig selv.
Den tog vi fra Kristeligt Folkepartis side til efterretning, og vi bifaldt i øvrigt regeringens beslutning om at nedsætte en arbejdsgruppe, der skulle se på et samlet regelgrundlag for Politiets Efterretningstjeneste.
Vi stillede altså ikke op i det kor, der krævede en undersøgelse, men siden da, må jeg sige, er der unægtelig sket meget.
Derfor mener Kristeligt Folkeparti, at tiden nu er inde til, at vi får gjort rent bord.
Jeg vil gerne understrege, at for Kristeligt Folkeparti
er det helt nødvendigt, at vi har en efterretningstjeneste, som har mulighed for at afsløre samfundsomstyrtende virksomhed.
Og som de seneste måneders debat og afsløringer også har vist, har vi god grund til at antage, at ekstreme kræfter - især har det været fremme på venstrefløjen - har haft sådanne tanker, som man godt kunne karakterisere som inkluderende samfundsomstyrtende virksomhed.
Og det er noget, som vi i høj grad mener der er behov for at få frem i dagens lys.
Det er vigtigt, at efterretningstjenesterne nyder befolkningens tillid, og med den seneste tids afsløringer in mente er det, som jeg sagde, nødvendigt, at vi nu får gjort rent bord
på området
Kun på den måde kan tilliden genoprettes.
Jeg må jo i den sammenhæng desværre sige, at jeg synes, ministeren selv har været med til at fremprovokere den her situation ved kun at fremkomme med nye oplysninger drypvis, efterhånden som presset blev for stort.
Men måske så også, når oplysningerne meldte sig - det skal jeg ikke kunne vurdere - ja, så har det været med til at bidrage til den tvivl og usikkerhed, som der nu er skabt omkring Politiets Efterretningstjeneste.
Vi må have gjort rent bord, og det på en sådan måde, som det faktisk skete i Norge. Derfor kan jeg opsummere Kristeligt Folkepartis holdninger i forhold til den debat, vi også har haft i dag, i fire hovedpunkter.
Først og fremmest ønsker vi, at der skal foretages en historisk kulegravning af efterretningstjenesterne, deres virksomhed, ikke mindst set i relation til omverdenen som sådan, de forskellige bevægelser, som de har ageret i forhold til.
I den sammenhæng er det yderst relevant at inddrage andre efterretningstjenester som f.eks. AIC.
For os er det afgørende, at den samlede efterretningsvirksomhed vurderes, også på en historisk baggrund og ikke alene ud fra juridiske aspekter, sådan som regeringen lægger op til det i sit lovforslag.
Og det ønsker vi ikke mindst med henblik på fremtiden og kommende generationers forståelse af perioden efter Anden Verdenskrig.
For det andet ser vi gerne, at en juridisk undersøgelse egentlig omfatter ikke alene Politiets Efterretningstjeneste, men faktisk også Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det var, hvad der skete i Norge.
Vi har det ønske, fordi vi faktisk mener, at regeringen gør vores efterretningstjenester en bjørnetjeneste ved ikke at inddrage dem begge i en undersøgelse.
Selv om de i princippet arbejder adskilt, tror vi, det i praksis er umuligt at undersøge den ene uden også at undersøge den anden.
For det tredje: Når det gælder spørgsmålet om åbne eller lukkede døre for juridiske undersøgelser, mener
Kristeligt Folkeparti principielt, at dørene skal være åbne, undtagen hvor særlige hensyn taler imod det
Nok et punkt, som jeg tror vi kan møde regeringen på i forbindelse med forhandlingerne.
For det fjerde synes jeg, det er vigtigt at understrege, at den arbejdsgruppe, som er nedsat med henblik på at udarbejde et nyt grundlag for en egentlig lov om Politiets Efterretningstjeneste, fortsætter, også selv om man nu nedsætter en undersøgelseskommission.
Ud fra disse hovedsynspunkter vil vi fra Kristeligt Folkepartis side gerne deltage i forhandlinger med regeringen om det lovforslag, som vi diskuterer i dag.
Men det er ud fra den helt klare forudsætning og præmis, hvis vi eventuelt skal støtte det til sin tid, at der parallelt med den juridiske undersøgelse også bliver iværksat et historisk arbejde, sådan som man gjorde det i Norge.
Det er den afgørende præmis for os i forhold til eventuelt at kunne støtte regeringens lovforslag.