runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2001-12-12:
Det er jo sådan nærmest den sædvanlige systemtænkning, vi får præsenteret her fra Socialdemokratiets side.
Jeg vil gerne spørge: Hvorfor er det, at Socialdemokratiet har lagt sig fast på, at pasningsgarantien skal træde i kraft lige netop efter 6 måneders barselorlov?
Hvad med de børnefamilier, der f.eks. vælger at have en kortere barselorlov på 3 måneder eller 4 måneder eller 5 måneder?
Er det simpelt hen, fordi Socialdemokratiet klart vil signalere: Familierne skal holde 6 måneders orlov.
Ingen tvivl om det.
Jeg synes, at det er et dårligt signal.
Men jeg vil gerne have bekræftet, at det er det, den socialdemokratiske ordfører gerne vil have.
Jens Vibjerg (V), 2001-12-12:
Venstre er tilhænger af fleksibilitet og af, at fædre gør brug af orlov, men så kan jeg altså heller ikke sige ret meget mere positivt om forslaget.
I Venstre synes vi ikke om tvang.
Vi skal ikke tvinge fædre på orlov.
Det med, at vi skal nok fortælle, hvad der er godt for dig, er en urimelighed.
Det er en nedgøring af den enkelte familie.
Familierne skal selvfølgelig selv disponere over orlovstiden, som det nu passer bedst ind i den enkelte families situation. Venstre støtter familiens muligheder.
Venstre kan ikke støtte tvang, formynderi og derfor heller ikke forslaget.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2001-12-12:
Vi har netop behandlet et beslutningsforslag fra Kristeligt Folkeparti om forlængelse af barselorloven.
Vi skal nu debattere et forslag fra Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre om i forbindelse med en forlængelse af barselorloven at give en forlænget orlovsret specielt til fædrene.
Lad mig slå fast, at intentionerne med forslaget, nemlig at flere fædre skal på orlov, er regeringen enig i.
Det er også den nuværende regerings ønske, at flere fædre end i dag påtager sig det ansvar, der hedder pasning af egne børn.
Spørgsmålet er bare: Med hvilke midler og med hvilken vægt ønsker vi det fremmet?
Ét middel er måske en særlig fædreorlov.
Men vore veje skilles, når det står over for den enkelte families eget ansvar for og ret til at vælge, hvem af forældrene der skal være hjemme hos barnet og i hvor lang tid.
Det er en afvejning, en afvejning mellem ønsket om, at flere fædre melder sig under pasningsfanerne, og hensynet til den enkelte families egne ønsker og valg.
Vi vil arbejde for, at hensynet til fars og mors egne ønsker og behov for familien tilgodeses snarere end umyndiggørelse og tvangsforanstaltninger.
Jeg føler mig ikke overbevist om, at fædres ønske om at være hjemme hos barnet alene vil opstå, fordi de får en ret hertil.
Der er en lang række andre faktorer, der spiller ind.
Jeg mener, at det forslag til en udvidet og mere fleksibel barselorlov, som regeringen har fremlagt i regeringsprogrammet, indeholder nogle af disse andre faktorer.
Først og fremmest vil barselorloven med regeringens forslag blive forlænget så meget, at der hermed skabes bedre muligheder for, at fædre kan benytte sig af den resterende orlov.
Dernæst vil den øgede fleksibilitet, som vi lægger op til, bl.a. medvirke til, at forældrene kan udnytte afspadsering og ferierettigheder på en bedre måde end efter de gældende regler.
Endelig tror jeg ikke, at der er tvivl om, at en længere periode med en høj ydelse vil bringe flere fædre på banen.
Jeg tror, at tingenes tilstand vil ændre sig med tiden, bl.a. med en ændret og mere fleksibel barselorlov.
Jeg tror, at flere og flere mænd vil tage orlov og dermed udnytte fleksibiliteten i regeringens forslag til 1 års barselorlov.
Regeringen skal på denne baggrund indstille, at dette beslutningsforslag forkastes.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Jeg kan kun sige, at jeg tror, det skyldes, at vi ikke har sondret imellem kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagere, der er i aktivperioden og uden for aktivperioden.
Uden for aktivperioden er det jo i hvert fald meningsløst at snakke om deltidsorlov, mener jeg.
Så jeg tror sådan set, at det er sådan, og vi ved, at vi har de problemer med at få aktiveringsperioden til overhovedet at fungere.
Så jeg mener, at der er nogle praktiske problemer i det, hr. Laustsen foreslår, men lad os snakke om det.
Bjarne Laustsen (S), 2001-12-12:
Jamen det bliver jeg nødt til at spørge hr. Ole M. Nielsen om, for der kommer selvfølgelig en forhandling om det, og der må vi jo skille fårene fra bukkene og finde ud af, hvilke forslag der kan bære og finde 90 mandater bag dem.
Men grunden til, at jeg spørger, er jo, at det forslag, Socialdemokratiet og De Radikale har fremsat, jo ikke indeholder den begrænsning, og det, der bare undrer mig, er, hvorfor man går ind i forslaget og laver den begrænsning fra Kristeligt Folkeparti, som jo ellers er et fornuftigt parti på mange af de her områder.
Det undrer mig lidt, at man ikke giver de to grupper den samme mulighed, som man vil give til alle mulige andre.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Det er et nyt og relevant spørgsmål, hr. Laustsen rejser dér,
som jeg da tror, at vi kan diskutere.
Men det er vel, fordi vi mener, at det med at få aktiveringen til at fungere i forvejen er besværligt nok.
Vi ved jo som arbejdsmarkedsordførere, at vi såmænd har vort hyr med den, og det får vi nok også i fremtiden.
Men ellers har jeg meget sympati for hr. Laustsens forslag, og jeg vil da meget gerne være med til at diskutere det, hvis vi kan komme så tæt på hinanden, at det er dét, der bliver anstødsstenen, for så må vi prøve at løfte den.
Bjarne Laustsen (S), 2001-12-12:
At der så var andre ordførere, det tog deres egne forslag op, er en anden side af sagen.
Men jeg vil gerne forholde mig til Kristeligt Folkepartis forslag og spørge hr. Ole M. Nielsen: I forslaget, som jeg har læst, står der, at kontanthjælpsmodtagere og dagpengemodtagerne ikke skal have ret til den fleksible barselorlov.
Jeg vil godt spørge, hvorfor man har lavet den deling, hvor man lukker dem ude. For det andet synspunkt, hr. Ole M. Nielsen har,
er jo, at det er fint nok, for hvis der er nogle, der går på barsel, så kommer der nogle af de ledige i arbejde. Det er jo vigtigt, at de også kan få uddannelse.
Og i det øjeblik, de arbejdsløse er i aktivering eller noget andet, kan de altså ikke få børnene passet med denne her barselorlov.
Jeg synes, det er lidt synd, at forslaget har den slagside over for de to grupper her, og jeg vil gerne høre, hvorfor de ikke er med i forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Da alle sten i forhold til det her forslag efterhånden må være vendt, skal jeg bare ganske kort konstatere, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget, simpelt hen fordi
vi mener, det er for dyrt, og at det er udtryk for en forkert prioritering.
Mette Frederiksen (S), 2001-12-12:
Det forslag, vi behandler nu, handler dybest set om fædres mulighed for at kunne indgå aktivt i deres børns første leveår.
I sammenhæng med de øvrige drøftelser, vi har om børnefamiliernes behov og vilkår, er det for os helt afgørende, at der bliver sat fokus på den ene af de to, nemlig også fædrene.
Vi ønsker med det her forslag at sætte fokus på følgende: Vi vil have mere tid til familierne, og vi vil have valgmuligheder for familierne, vel at mærke, som jeg har fremført det tidligere i dag, en reel valgmulighed, og så ønsker vi ulig Venstre at sørge for en række bedre betingelser for vores fædre.
Det kan være nyttigt for forståelsen af problematikken at kaste et blik på situationen, som den er i dag.
De 2 ugers fædreorlov, som i dag afholdes i umiddelbar forlængelse af fødslen, er der ca. 60 pct. af vores fædre, der benytter sig af, altså kun lidt mere end halvdelen.
Endnu ringere ser det ud, når vi kigger på de 2 ugers frivillig fædreorlov, vi har.
Kun hver femte far benytter sig af det tilbud.
Og vender vi blikket mod den periode, der ligger imellem den 15. og 24. uge, så er vi helt nede på, at kun et sted mellem 2-3 pct. af vores fædre benytter sig af eksisterende tilbud.
Hvorfor er billedet dog så trist, som det er?
Det handler om manglende fleksibilitet.
Alt dette understreges i øvrigt af et af de nabolande, som kan finde ud af at forske i det her og i øvrigt også finde ud af at skabe bedre resultater, end vi kan her i Danmark, nemlig Norge.
Apropos Norge er det vel stof til eftertanke, at trods en lavere kompensationsgrad ligger Norge, de andre skandinaviske og i øvrigt også andre nordiske lande langt foran Danmark.
Det, at både mor og far tager en del af orloven, er altså ikke udtryk for nogen fjern fremtidsvision.
Det er faktisk realiteterne i en række af de lande, der omgiver os. Det beslutningsforslag, vi fremsætter i dag, handler lige præcis om det, jeg sagde før, nemlig valgmulighed, reel valgmulighed, fleksibilitet og flere rettigheder. Vi ønsker derfor at sikre en selvstændig ret til 6 ugers fleksibel fædreorlov.
Det kan godt være, man kan ønske så meget som politiker, men endnu en gang må jeg appellere til, at vi også tør træffe nogle beslutninger.
Det forslag, vi behandler i dag, vil ikke alene forlænge antallet af orlovsuger til fædrene, det vil samtidig også gøre det mere fleksibelt, altså at fædrene kan lægge orloven, hvornår de ønsker det i perioden.
Jeg tror faktisk, de nybagte fædre har brug for den her fleksibilitet, men de har først og fremmest brug for at have en stærkere lovgivning i ryggen.
Det er nemlig det, de har behov for ude på den enkelte arbejdsplads.
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Det vil jeg gøre.
Jeg vil komme med et godt tilbud; vi skal være pragmatiske.
Jeg vil spørge Det Konservative Folkeparti: Okay, jeg erkender, at der ikke kan laves en lov om børnepasningsgaranti, men kan vi så lave en aftale om, at vi simpelt hen lovgiver på en sådan måde, at vi udbetaler barselsdagpenge i et halvt år efter de normale regler, og så siger vi til kommunerne: Hvis ikke der er en pasningsmulighed for forældrene, jamen så overtager I bare dagpengeudbetalingen?
Så er det en økonomisk foranstaltning, så er der ikke nogen lovgivningsmæssig garanti, men simpelt hen bare ren købmandshandel.
Kan vi blive enige om det?
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Vi sætter grænsen, som jeg sagde i mit andet indlæg, dér, hvor vi begynder at lovgive over for kommunerne.
Nu har vi jo kommunalt selvstyre, og hvis vi skal respektere det, må vi jo også sætte nogle grænser nogle steder for, hvor vi vil diktere kommunerne løsninger, og hvor vi ikke vil diktere kommunerne fra Folketingets side.
Men det, vi jo har ønsket at gribe ind over for, er det, vi har kaldt meningsløs aktivering, så det skulle ikke ramme nogens mulighed for at få en fornuftig beskæftigelse, at vi sparer penge på området.
Hr. Anders Samuelsen spurgte om de perioder, hvor det jo er forbeholdt kvinden at tage orlov.
Det har vi sådan set ikke i vores forslag nogen elementer der griber ind over for.
Den fleksibilitet, som vi ønsker at forstærke, ligger efter den 14. uge, så vi ønsker ikke at gribe ind.
Vi ønsker heller ikke at lade manden overtage den del af orloven, der ligger de sidste 4 uger inden fødslen.
Til sidst til hr. Ole M. Nielsen med hensyn til ledigheden og arbejdskraftreserven osv.: Det er rigtigt, at vi gerne vil have ledigheden bragt ned, men det store problem i dansk økonomi er jo, at hvis vi øger væksten i økonomien, risikerer vi, at der ikke er arbejdskraft nok, især når vi kommer nogle år længere ud i fremtiden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Hr. Barfoed spurgte mig, hvorfor vi ikke gik ind for 2 års barselorlov, når det blev sådan en retorisk snak om det ene og det andet.
Det gør vi ikke, for vi fører ikke overbudspolitik.
Vi mener, at det, vi fremfører, er fuldstændig korrekt og nyttigt.
Jeg kunne jo lige så godt spørge den konservative ordfører: Jamen hvorfor skal betalingsbalanceoverskuddet ikke op fra de her 40-45 mia. kr., som det jo nu kommer til at ligge på, til 90 mia. kr., inden vi gør noget?
Så er der det der med arbejdskraften og presset på arbejdskraften og behovene på virksomhederne.
Jeg mener sådan set, at vi egentlig arbejder for at få ledigheden ned.
Det var da en af den tidligere regerings målsætninger, og det er vel også den nuværende regerings målsætning, tænker jeg.
Men så bliver det endnu sværere at få barselorloven forlænget.
Skal den ned, eller skal den op?
Eller skal betalingsbalanceoverskuddet fordobles, inden vi har råd til at gøre det bedre for det bedste, vi har, nemlig fremtidens børn?
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Ja, lad mig sige, at dagens emne det er jo blevet diskuteret mange gange frem og tilbage osv., og også af en del af os, der er til stede her i aften, har brugt meget tid på det.
Og ikke nok med det.
Det er jo også sådan, at i bund og grund stammer det hele fra en politisk markedsføring, som var en af de dyreste, vi har set i danmarkshistorien.
Det har nemlig kostet ca. 1,5 mia. kr. at komme på forsiden af Politiken.
Og det lykkedes også at komme til at sætte dagsordenen i lang, lang tid. En del af den dagsorden har så gået på det spørgsmål, som hr. Lars Barfoed også var inde på, nemlig hvorvidt man fra den til enhver tid siddende regerings side skulle gå ind og blande sig i, hvordan man fordeler orloven imellem sig - mand og kvinde. Hr. Lars Barfoed lagde op til, at det skulle man ikke blande sig i.
Men nu er det jo sådan, at en stor del af den orlov, som allerede eksisterer i dag, er forbeholdt kvinden.
Vil man gå væk fra princippet vedrørende den del af orloven, som i dag helt bevidst er forbeholdt kvinden?
Er det også det, der er lagt op til?
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Et forståelsesspørgsmål til hr. Lars Barfoed: Jeg har faktisk stor forståelse for Det Konservative Folkepartis holdninger om at imødekomme erhvervslivets behov.
Vi har samme indgangsvinkel til det.
Det er derfor, jeg mener, at det er så helt afgørende både familiepolitisk, altså ud fra et ligestillingssynspunkt, men også ud fra et arbejdskraftmæssigt synspunkt og dermed i forhold til erhvervslivet, at man får en børnepasningsgaranti.
Derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå logikken i, at Det Konservative Folkeparti tilsyneladende er enig i behovet for en børnepasningsgaranti, men at man vel ikke er med til at sikre den.
Det betyder faktisk, at specielt Dansk Handel & Service-virksomheder, som er meget kvindetunge, kommer ud i store problemer, hvis ikke der bliver en reel valgfrihed.
Det er derfor, jeg godt ville have det sidste stykke med: også at sikre den.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Tak for de pæne bemærkninger, dem var der da også nogle af.
Må jeg sige til hr. Ole Sohn: Børnepasningsgaranti
jeg mener faktisk, at det er et stort problem, at der er kommuner, hvor forældrene ikke kan finde pasning til deres børn.
Det er et problem for familierne, men det er sandelig også et problem for virksomhederne, så det er jeg sådan set enig i.
Jeg vil i virkeligheden gå et skridt videre, hvis det må være tilladt, og sige, at der jo heller ikke er særlig fleksible åbningstider i mange børneinstitutioner i dag, og i takt med at vi får mere og mere fleksible arbejdstider i erhvervslivet, stiller det faktisk yderligere krav til, at man i kommunerne er fleksible med hensyn til at tilbyde pasning af børnene.
Når det så er sagt, vil jeg også sige: At strække sig så langt som til, at vi her i Folketinget skal lovgive om pasningsgaranti, det vil jeg ikke gå med til.
Det er alligevel en grænse, som vi sætter, og derfor kan jeg ikke støtte det, men det bliver der lejlighed til at drøfte senere. Til hr. Bjarne Laustsen vil sige, at ligestilling af kvinder og mænd går vi absolut ind for, men i modsætning til Socialdemokratiet går vi ikke ind for at bestemme over familierne med hensyn til, om det er kvinder eller mænd, der skal tage orlov på bestemte tidspunkter.
Det vil vi overlade til familierne selv.
Og til hr. Ole M. Nielsen, som citerede mig for at have sagt, at familierne selv må yde: Jeg tror ikke, det var det, jeg sagde.
Meningen var, at familierne selv må beslutte, hvordan de vil indrette sig på det her område.
Men hensyn til finansieringen vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at vores forslag vel koster i størrelsesordenen 1-1,5 mia. kr., og det vil vi selvfølgelig i forbindelse med finanslovforslaget anvise kompenserende besparelser for.
Må jeg så til sidst sige til hr. Ole M. Nielsen, at når det gælder de kortsigtede gevinster op mod de familiepolitiske værdier, der er forbundet med udvidet barselorlov, så er det selvfølgelig en vanskelig balance.
Men det bliver jo let noget retorisk pjankeri, hvor vi kan sidde og køre lidt frem og tilbage om, hvor den rette balance så findes.
Jeg kunne lige så godt sige til hr. Ole M. Nielsen, at når nu det er så vigtigt, hvorfor så ikke få 2 års barselorlov, nu vi er i gang?
Et eller andet sted skal balancen findes, og vi finder altså, at balancen ligger udmærket dér, hvor vi har foreslået det.
Jeg fornemmer ligesom, at min taletid er brugt op.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-12-12:
Jeg tror, den konservative ordfører i begyndelsen af sin ordførertale sagde noget om, at familierne også selv måtte yde noget til det.
Er det ikke rigtigt forstået?
Det er jeg for så vidt jo fuldstændig enig i, men det er jo netop det, man ikke gør i det forslag, som regeringen åbenbart vil komme med.
Der er der nemlig ikke mere tid, men bare flere penge, og det er jo ikke at yde mere selv, så det passer ikke rigtigt sammen. Så må jeg konstatere, at hensynet til virksomhederne, hensynet til produktionen, den økonomiske vækst, er væsentligere, end at familierne kommer til at trives bedre.
Det er den kortsigtede gevinst, man vil investere i, i stedet for den langsigtede gevinst, der ligger i mere velfungerende familier, mere velfungerende børn osv. Jeg vil spørge igen: Hvor stort skal overskuddet på handelsbalancen være?
Eller skal ledigheden stige, for at vi har tid til det?
Der er trods alt stadig væk ledige på torvet, og noget af det bedste, vi kan gøre, er faktisk at trække nogle ud på barselorlov.
Det skaber huller, som andre kan komme ind i,
og det er da den bedste form for aktivering, der findes, at komme i praktik på en rigtig virksomhed.
Er det ikke?
Bjarne Laustsen (S), 2001-12-12:
Det er en lidt underligt dag, for det er jo egentlig Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, vi skulle debattere,
men De Konservative følger trop med Venstre og siger: Det her er vi ikke meget for, men nu skal I høre her: Vi kommer med noget engang i det nye år, som er meget bedre, og derfor kan vi så ikke det her.
Nu har De Konservative fået ny ordfører, og det vil jeg gerne ønske til lykke med, men bekymrer spørgsmålet om arbejdsudbuddet ikke hr. Lars Barfoed?
Mange konservative har jo været inde på, at det er galt.
I tiden fremover får vi mangel på arbejdskraft.
I forhold til valgkampen i 1998 stillede De Konservative det mest konkrete forslag om afskaffelse af efterlønsordningen, netop fordi man var meget bange for, at der var ikke var tilstrækkeligt udbud af arbejdskraft.
Jeg vil også gerne spørge De Konservative efter ligestillingsaspektet.
Hvordan stiller De Konservative sig med hensyn til, om det kun gælder kvinderne, eller om der også skal være en del til mændene?
Det tredje spørgsmål er omkring finansieringen af VK-forslaget.
så må arbejdskraften jo blive ramt to gange.
For det første bliver der mangel på den, og dernæst skal der også ske beskæringer over for dem, der ingen uddannelse har.
Det forstår jeg ikke helt kan være konservativ politik.
Ole Sohn (SF), 2001-12-12:
Jeg synes, det var en meget fin fremlæggelse af Det Konservative Folkepartis holdninger på området, og jeg bed også mærke i, at der i ordførertalen ganske berettiget blev understreget hensynet til erhvervslivet i forbindelse med en forlængelse af barselorloven.
Det er netop det, som er helt afgørende, og det er jo også det, som en lang række erhvervsorganisationer har påpeget, at man ikke ønsker at komme i en situation, hvor den forlængede barselorlov medfører en indirekte tvang, som gør, at medarbejdere, der reelt ønsker at komme tilbage på arbejdspladsen, før en forlænget barselorlov ophører, kan komme i den situation - fordi man ikke har en børnepasningsgaranti - at man faktisk må blive væk længere tid end højst nødvendigt.
Jeg vil så gerne høre, om Det Konservative Folkeparti er enig med den række af erhvervsorganisationer, som ønsker, at der skal være en reel valgfrihed.
Altså også en valgfrihed til at vende tilbage til jobbet.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Man kan jo godt blive fristet til at indgå en hurtig handel sådan her fra talerstolen en sen aften.
Jeg synes, det lyder, som om hr. Ole Sohns forslag har nogle interessante perspektiver, så jeg vil gerne høre mere om det, men vi kan ikke indgå nogen handler her.
Bent Bøgsted (DF), 2001-12-12:
Da Dansk Folkeparti ønsker, at forældrene suverænt bestemmer, hvem der skal holde barselsorlov og hvornår i perioden, kan vi ikke umiddelbart støtte et forslag om udvidelse af fædreorloven fra 4 til 6 uger som et selvstændigt forslag.
I den samlede barselorlov har forældrene ret til at fordele barselorloven imellem sig, som de måtte ønske det, og på den måde kan faderen få den ønskede barselorlov.
Vi må huske på, at forældrene selvfølgelig altid ønsker det bedste for barnet, og vi mener ikke, det gavner barnet at lovgive om, hvem af forældrene der skal have barselsorlov.
Lars Barfoed (KF), 2001-12-12:
Fra konservativ side er vi helt uenige i, at det specielt er
Det er en utidig indblanding i familiernes frihed til selv at tilrettelægge deres tilværelse og foretage deres egne valg.
Med det forslag, som Det Konservative Folkeparti, Venstre og regeringen tidligere bebudede, at de vil fremsætte, ja, så bliver også fædrenes muligheder endnu bedre, end de er i dag, men det bliver de altså også for mødrene.
Så er det op til familierne selv at træffe deres valg, og sådan skal det også være.
Familierne skal samlet set have flere og bedre valgmuligheder, men det må være deres eget valg.
Derfor er dette beslutningsforslag efter min opfattelse udtryk for en formynderisk og forældet opfattelse af tingene, som vi konservative ikke kan tilslutte os.
Mette Frederiksen (S), 2001-12-12:
Nu kunne man jo også anlægge det synspunkt, at det ligefrem kunne være progressivt, hvis man i familierne kunne finde ud af at deles om arbejdsopgaverne, også når børnene er små.
Lene Espersen (KF), 2001-12-12:
Vi mener, at vi skal have prioriteret endnu skarpere og endnu bedre i retning af, at vi simpelt hen får gjort noget mere ved den problemstilling med de alt for mange mennesker, der bliver dræbt i trafikken.
Jeg må blankt erkende, at jeg har meget svært ved at forstå, at Socialdemokratiet er så utrolig negativt.
Vi har vist den utrolig store velvilje, at ting, som store flertal i Folketinget har været med til at indføre inden for det sidste års tid, faktisk har dannet grundlag for nogle af de tanker, vi ønsker at videreudvikle, og derfor har jeg svært ved at forstå, at man er så negativ og pessimistisk med hensyn til, hvad fremtiden bringer.
Jeg synes faktisk, at vi meget klart har vist, at trafiksikkerhed er noget, vi prioriterer meget højt, og den samlede pakke, som regeringen vil fremlægge, tror jeg også fuldstændig vil berolige hr. Jacob Buksti.
Der vil nemlig være en lang række også nye initiativer med henblik på at forbedre trafiksikkerheden.
Det har vi alle sammen en forpligtelse til i forhold til det samfund, vi er en del af.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Samuelsen (RV), 2001-12-12:
Det, SF's ordfører her gav udtryk for, er fuldstændig korrekt forstået.
Dermed er det jo også et svar til Venstres ordfører: Man tager ikke noget fra folk.
Man kan jo ikke tage noget fra folk, som de endnu ikke har fået.
Det er et tilbud, som man kan sige ja eller nej til.
Og hvis den logik, der gives udtryk for i dette tilfælde her fra Venstres side, står til troende, hvis man har så meget imod den form for at give et tilbud til kun den ene part, så må man jo gå ud fra, at i det forslag, som kommer fra regeringens side, vil man gøre op med hele den forestilling, som ligger i den nuværende del af barselorloven, nemlig at en del af den er forbeholdt kvinden, ud fra et beskyttelseshensyn er den på nuværende tidspunkt forbeholdt kvinden.
Men det må vi jo gå ud fra at man vil gøre op med.