runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 1997-10-21:
Lige en kommentar til den norske diskussion: Det er jo rigtigt nok, at der er et flertal for Schengen i det norske Storting; men den nye norske regering har jo klart koblet den norske Schengenforhandling til den danske situation, og derfor er det vigtigt at få sagt, at der er en sammenhæng mellem den danske Amsterdamdiskussion og den norske Schengendiskussion.
Og derfor er hele spørgsmålet omkring den nordiske pasunion langt, langt, langt, langt mere kompliceret, end det bliver sagt fra regeringens side.
Det vil sige, at hvis vi går ud af Schengen, så går vi også ud af den nordiske pasunion.
Det er helt, helt klart, at hvis vi går ud af Schengen, så foreligger der en ny situation i Norge, og derfor er det vigtigt at få sagt også her i dag, at der reelt eksisterer en sammenhæng mellem den norske Schengenforhandling og den danske Amsterdamtraktat.
Det får mig også til lige at komme med en kommentar omkring den her såkaldte 6-måneders-regel.
Udenrigsministeren siger, at dér står vi helt frit.
Jamen kan man forstå det anderledes, når man hører jeres argumenter omkring Schengen,
end at hvis vi ikke følger de andre lande, så kommer den nordiske pasunion på spil?
Kan det forstås anderledes?
Og det er det, som vi finder helt uacceptabelt.
Så til hr. Ove Fich, som har nogle besynderlige spørgsmål om før og efter.
Han siger: Hvorfor har vi ikke sagt de ting, vi siger nu, før forhandlingerne var afsluttet? Jamen herre du milde himmel, det gjorde vi da.
Vi fremlagde da vores program på møder i Statsministeriet.
Vi fremlagde interne papirer, som jeg kan forstå Socialdemokratiet har offentliggjort i forskellige sammenhænge.
Vi har sagt alle de
Og når vi nu siger det i den form, vi gør, så skyldes det da, at vi jo ikke kendte resultatet før topmødet i Amsterdam, hr. Ove Fich.
Vi har fremlagt nogle krav før topmødet.
Så ser vi på resultatet.
Så er det vel naturligt, at vi så stiller krav om nogle yderligere forbedringer.
Vedrørende miljøgarantien var det et punkt, hvor vi lagde meget vægt på, at landbrugsområdet også skal med.
Det er ikke dækket ind af den nye traktat.
Det lægger vi meget vægt på ikke mindst i forhold til pesticid- og sprøjtemiddelområdet.
Vi lagde vægt på, at der ikke måtte være tvivl om, at det i sidste ende er Domstolen og ikke Kommissionen, der har godkendelsesproceduren, således som vi fik at vide i 1986.
Det er endnu et eksempel.
Men det er jo mudret til med adgang for fem lande, og så ved man ikke, hvad der skal ske med de andre lande.
Og glidende medlemskab havde vi stillet krav om.
Det er ikke med.
Der er jo masser af de krav, vi havde stillet, der ikke er tilgodeset.
Jamen er det så ikke naturligt, at vi så siger, at det ikke er godt nok, og så stiller krav om de forbedringer, vi mener der skal til, hvis det skal være godt nok?
Og de krav kan vi da først fremlægge, når vi ser den nye traktat.
Det er der ikke spor mystisk i, hr. Ove Fich.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Jeg vil spørge fru Charlotte Antonsen, om fru Charlotte Antonsen ikke vil give mig ret i, at den bedste måde - også for Venstre - at få et ja til Amsterdamtraktaten på selvfølgelig er at forsøge at bilde befolkningen ind, at der i Amsterdamtraktaten er stramninger i den danske udlændingepolitik.
Vil fru Charlotte Antonsen ikke give mig ret i det?
Men vil fru Charlotte Antonsen ikke på den anden side også give mig ret i, at med Amsterdamtraktaten og med den Schengenaftale, som Venstre også har været med til at indgå, bliver de danske grænser til de andre EU-lande i realiteten fuldkommen blotlagte?
Og vil fru Charlotte Antonsen og Venstre dermed ikke også give mig ret i, at med et ja til Amsterdamtraktaten - hvormed man indskriver Schengenaftalen i EU-systemet - fjerner man Danmarks grænsekontrol og sikrer, at de borgere, der bor i de andre EU-lande, får fri adgang til Danmark, og at man dermed i realiteten blotlægger den danske grænse?
Hvis man ønsker en strammere politik over for udlændinge i Danmark, er det altså nødvendigt at bevare den fulde selvbestemmelsesret her i Danmark, så vi kan kræve og gennemføre de stramninger, som er nødvendige i udlændingepolitikken.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-10-21:
I modsætning til de tidligere spørgere så synes jeg, at fru Charlotte Antonsen holdt en meget fin og konsekvent tale om tilslutningen til Amsterdamtraktaten
, så det vil jeg slet ikke gå ind i en argumentation om, men blot fortsætte den linje, vi har. Der har været nogle spørgsmål om flygtningepolitikken, og fru Charlotte Antonsen sagde - sådan som jeg hørte det i hvert fald - at Danmark har en løs flygtningepolitik i modsætning til andre lande i EU.
Så vil jeg godt spørge fru Charlotte Antonsen, om det er rigtigt, når jeg forstår den debat, som jeg har oplevet i de øvrige EU-lande, sådan, at Tyskland har et stort problem, bl.a. fordi deres asylansøgere får lov til at opholde sig i Tyskland under hele sagsbehandlingen og altså ikke som i Danmark kan afvises ved grænsen, og at Frankrig f.eks. har en totalt manglende registrering, som bl.a. betyder, at de har millioner af illegale immigranter.
Der er altså nogle lande, som har nogle dårlige registreringssystemer, nogle dårlige interne procedurer, som gør, at de har en helt anden slags problemer, end vi har i Danmark.
Vi opererer f.eks. overhovedet ikke med begrebet illegal indvandrer, da alle bliver registreret, så snart de sætter foden på dansk jord.
Så det med at stramme og slappe er i virkeligheden meget relativt og noget, som er meget forskelligt afhængigt af det land, hvor man nu ser problemerne fra.
Ove Fich (S), 1997-10-21:
På en normal karakterskala fra 0 til 13 får hr. Keld Albrechtsen 03, når det gælder citater.
Jeg vil gerne sige, at jeg aldrig har udtrykt mig, således som hr. Keld Albrechtsen citerer mig for.
Det er Socialdemokratiets holdning, at vi skal udvide EU, og at vi skal starte forhandlingerne med alle ansøgerlandene på samme tid.
Kan det ikke lade sig gøre, skal vi starte med så mange som muligt, og så skal vi samtidig finde en mekanisme, hvorigennem vi holder resten af landene inde i processen, således at der ikke står nogle tilbage og føler sig frustreret.
Vores princip er klart, at vi skal forsøge at starte med alle ansøgerlandene på en gang.
Derfor var citatet kun til 03.
Charlotte Antonsen (V), 1997-10-21:
Først til hr. Keld Albrechtsen, hvor jeg på baggrund af det, hr. Ove Fich lige har sagt, bare kan gentage det, jeg sagde i min ordførertale: Venstre er enig i regeringens EU-strategi, nemlig at alle skal starte samtidig.
Hr. Kristian Thulesen Dahl er bekymret over Schengen, som åbner for grænserne, hvilket er rigtigt, for en af ideerne med Schengen er, at vi skal have åbne grænser i Europa.
Venstre går ikke ind for, at vi - som det var i Østberlin - skal opsætte ståltråd.
Vi har jo i øvrigt set fra de gamle kommunistiske lande, at flygtninge såmænd godt kunne komme ud og ind, selv om der var ståltråd.
Hvis det, hr. Thulesen Dahl lægger op til - og det er jo det, han gør - er, at vi skal have pigtråd hele vejen rundt om Danmark, så må Venstre erklære sig uenig.
Det har aldrig været sådan i
Danmark
, at den store gruppe af illegale flygtninge er blevet fanget ved grænsen, og det er at putte folk blår i øjnene, hvis man påstår det. Til sidst til fru Elisabeth Arnold: Jeg er ikke overrasket over, at Det Radikale Venstre støtter regeringens flygtningepolitik.
Vi har tidligere drøftet konsekvenserne af at indføre en fælles flygtningepolitik i EU, og hvis man skal se på, om det er lettere at komme ind i Danmark end i Tyskland, kan man jo se på en gruppe mennesker som somalierne, hvor stort set alle somaliere bliver afvist i Tyskland, hvorimod vi i Danmark lukker næsten alle ind; der er vist kun en enkelt, som er blevet udvist her for nylig.
Annette Just (FP), 1997-10-21:
Fru Charlotte Antonsen taler både i sin meget fine tale og nu også i besvarelsen af de korte bemærkninger om alt det saliggørende, der kan ske med EU, når vi får - eller rettere hvis vi får vedtaget Amsterdamtrakten.
Jeg vil gerne tage et enkelt lille citat - og det er så vidt jeg kan bedømme rimelig korrekt - fra det, fru Charlotte Antonsen sagde: Der vil stort set komme en afskaffelse af enstemmigheden, og hun drog den konklusion, at man derved får effektivitet i EU.
Dernæst at der nu bliver lagt op til, at vi nu skal have en fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik og også en fælles forsvarspolitik - det vil Venstre i hvert fald gerne have.
Jeg vil gerne spørge fru Charlotte Antonsen, om det virkelig er Venstres dybe mening at lave Danmark om til at være delstaten Danmark i Den Europæiske Union
Jeg mener ikke, at det kan være Venstres mening at nedlægge kongeriget Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Jeg må sige til fru Charlotte Antonsen, at vedrørende citater kommer fru Charlotte Antonsen såmænd ikke engang op på 03 på karakterskalaen, for når fru Charlotte Antonsen kan sige det vrøvl om, at Dansk Folkeparti vil have pigtråd omkring Danmark, er det jo utroligt, hvad man åbenbart kan påstå i EU-debatten.
Vi vil såmænd bare have lov til, at Danmark bevarer sin grænsekontrol.
Vi vil såmænd bare have lov til, at Danmark må have politi og toldere, og hvem vi ellers ønsker, stående ved grænsen mellem f.eks. Danmark og Tyskland for at se, hvem der kommer over grænsen.
Det vil vi gerne have; det vil Venstre ikke give os lov til at have.
Det synes jeg er interessant og rart endnu en gang at få fastslået.
Det, jeg vil spørge fru Charlotte Antonsen om, er: Er fru Charlotte Antonsen ikke enig med mig i, at G7-landene eksempelvis har foreslået at anbefale landene at forstærke deres respektive grænsekontrol for at komme bl.a. terrorismen til livs? Er det bare noget Dansk Folkeparti påstår, at det har en effekt at have grænsekontrol? Nej, det er det ikke.
Der er faktisk mange, som påstår, at det har en effekt.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Jeg vil gerne takke fru Charlotte Antonsen for svaret og spørge yderligere: I The Guardian, den engelske avis, stod der i går, at der på et udenrigsministermøde i denne uge forventes truffet den endelige beslutning om, at der kun vil blive indledt forhandlinger med 5 eller 6 lande.
Ministeren kan naturligvis uddybe, hvad det er, der skal ske på dette udenrigsministermøde.
Men jeg vil godt spørge, og det er derfor, jeg måske skal stille spørgsmålet mere præcist, end jeg gjorde første gang, om det betyder, at Venstre så vil være med til at pålægge regeringen, at den blokerer for en sådan beslutning, som sender 5 ansøgerlande ud i mørket.
Det var jo det, som hr. Ove Fich kom til at antyde, men som han nu har trukket tilbage.
Frank Dahlgaard (KF), 1997-10-21:
Hr. Kent Kirks slutbemærkninger kalder mig op, for jeg må indrømme, at jeg ikke vil stemme for det her lovforslag.
Hr. Kent Kirk sagde, at vi i Det Konservative Folkeparti ikke opfatter Amsterdamtraktaten som et led i retning af en udvikling mod Europas Forenede Stater, men i modsætning hertil må jeg som medlem af Det Konservative Folkeparti sige: Det gør jeg.
Det er det, jeg er bekymret for, og derfor kan jeg ikke stemme for lovforslaget.
Jeg vil benytte lejligheden til at gøre opmærksom på og spørge hr. Kent Kirk, om han ikke er opmærksom på Amsterdamtraktatens art. 6, stk. 3, som siger, at Unionen respekterer medlemslandenes nationale identitet.
Det lyder jo fint, men den erstatter Maastrichttraktatens tilsvarende bestemmelse, der vist var art. 5, stk. 1., som hed, at Unionen respekterer medlemsstaternes nationale identitet og deres styreformer, der bygger på demokratiske principper.
Det sidste er slettet. Det tror jeg ikke er tilfældigt.
Annette Just (FP), 1997-10-21:
Hr. Kent Kirk talte jo medrivende om, hvor vigtigt det bl.a. er, at menneskerettighederne nu er skrevet ind i Amsterdamtraktaten og sagde direkte til mig, om jeg ikke på Fremskridtspartiets vegne synes, at dette var utrolig vigtigt, for nu var de nødt til at overholde reglerne, ellers kunne de risikere at få en løftet pegefinger, ja, sågar risikere visse restriktioner og tilmed i alleryderste tilfælde blive smidt ud af samarbejdet.
Dér er jeg altså nødt til at spørge: Er hr. Kent Kirk ikke opmærksom på, at præcis den samme ordlyd, og præcis de samme argumenter og trusler bliver brugt i Europarådets konvention, og at det faktisk også er med der, hvilket jeg er glad for, det er nemlig med til at holde disse lande inden for lovens rammer og overholde menneskerettighederne, så godt de formår.
Og Europarådets bruger netop enorm tid og ressourcer på at sikre, at menneskerettighederne bliver overholdt.
Når det så sker, at der alligevel er nogle, der går uden for rammerne, bliver det ikke blot påtalt; et land som Tyrkiet har været sat uden for spillet i en kortere tid.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Når man hører hr. Kent Kirks ordførertale, er det lidt som at se en repræsentant eller en spiller for et oldboyshold i fodbold, hvor spilleren kommer ud og godt nok har tabt 6-1, men stråler som en sol og ser ud som om, de har vundet, og hvor har det været dejligt at spille denne kamp.
Som jeg husker det - når jeg tænker lidt tilbage - så står hr. Kent Kirk rent faktisk og nærmest skamroser nogle af de ting i Traktaten, som hr. Kent Kirk i forløbet har kæmpet for overhovedet ikke skulle fremgå af traktatens tekst.
Når man hører hr. Kent Kirk tale om miljøforudsætninger og tale om beskæftigelsesafsnit, så lyder det jo, som var det skrevet med hr. Kent Kirks eget hjerteblod.
Men er sandheden ikke, at De Konservative jo netop ikke synes, at det skulle indgå, for det er lidt for socialdemokratisk? Jeg kom også til at tænke på, om denne forvirring om, hvad man egentlig ønsker og ikke ønsker fra De Konservatives side, var grunden til, at den konservative partiformand måtte helt til Bruxelles, eller var det Strasbourg, for at mødes med Kommissionens formand for at få afklaret, om den her nye traktat nu egentlig var et socialdemokratisk projekt eller ikke var et socialdemokratisk projekt.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Kent Kirk, om han ikke, når han tænker det lidt nærmere igennem, vil erkende, at det er en udemokratisk debatfacon, hvis man på væsentlige områder i den her traktat bare henviser til, at det har et folketingsflertal altså besluttet i Schengenaftalen. Schengenaftalen havde man gudskelov ikke behov for at diskutere med befolkningen, for den vedtog man jo bare her i Folketinget uden at spørge nogen.
Og hele det emneområde vil man så ikke diskutere yderligere med befolkningen bagefter.
Er det ikke for at sige det mildt en noget udemokratisk debatform?
Var det ikke rigtigere at sige, at det, der står i denne traktat, naturligvis er det, vi skal diskutere, for
dér ligger jo hele den fremtidige forvaltning af det, man kalder Schengenreglerne.
Og hr. Kirk vil vel ikke bestride, at det er Traktatens indhold, at Schengenreglerne indskrives og bliver optaget i EU som en del af EU og fremover vil blive forvaltet af EU.
Det kan da ikke være rigtigt, at befolkningen ikke skal inddrages i den debat.
Kent Kirk (KF), 1997-10-21:
Fru Annette Just kan jo ikke på nogen måde fratage mig den ret at tillægge det stor betydning, at man nu får skrevet menneskerettighederne ind i Amsterdamtraktaten, og at man også får skrevet sanktionsmuligheder over for de lande, som ikke respekterer dem, ind.
Det tillægger jeg stor betydning.
Jeg tror, at det vil være meget værdifuldt.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg havde egentlig forberedt mig lidt på hr. Kristian Thulesen Dahls indlæg og var nok nogenlunde klar over tonen, og derfor mener jeg ikke, at jeg sagde et ord om beskæftigelsesafsnittet. Men jeg sagde en del om miljøafsnittet.
Det er korrekt, at vi synes, det er et godt tiltag, der er taget her.
Vi synes, det er meget fornuftigt, når Kommissionen nu skal fremlægge sine forslag på et højt beskyttelsesniveau, at Ministerrådet og Parlamentet så også skal tilstræbe at vedtage det på et højt niveau.
Jeg synes, at det er fornuftigt.
Jeg synes også, at det er en pragmatisk løsning, man har fundet på det problem, der reelt har været omkring miljøgarantien.
Det har jeg aldrig lagt skjul på, heller ikke i Folketingets Europaudvalg.
Til hr. Keld Albrechtsen
om, hvorvidt det er udemokratisk at sige, at vi ikke skal diskutere Schengen: Det ved jeg ikke.
Realiteten er, at uanset hvad jeg siger her, og uanset hvordan man stemmer til Amsterdamtraktaten, så er Schengenaftalen ratificeret.
Og så er alle de konsekvenser, som hr. Keld Albrechtsen på den ene side synes er forfærdelige, fordi de udelukker alle flygtninge, og som hr. Kristian Thulesen Dahl på den anden side siger gør det stik modsatte, der jo under alle omstændigheder, uanset hvordan man forholder sig.
Det, der er interessant omkring Schengen, er, hvad der kommer til at ske fremefter, og der har regeringen jo taget det forbehold, som regeringen skulle tage.
Vi beklager, at vi er i den situation, at vi må tage det her forbehold, for det gør, tror jeg, at når de andre vedtager noget, så vil vi stort set være nødt til på en eller anden måde at skulle tilpasse os det, nøjagtig som dengang de andre uden om selve EU-samarbejdet vedtog Schengenaftalen.
Den blev jo vedtaget uden om EU-samarbejdet, og så var den danske regering eller det danske Folketing nødt til at forholde sig til de konsekvenser, der var.
Og hvad var konsekvenserne?
De var, at den ydre grænse kom til at ligge mellem Danmark og Tyskland, og at alle danske statsborgere og alle andre, der skulle passere ned over den dansk-tyske grænse, skulle kontrolleres på alle mulige måder.
Jeg husker, hvordan den daværende justitsminister, som nu er formand for Folketinget, med bekymring så på alle de henvendelser, der kom på det tidspunkt.
Det var ikke nemt, og derfor var vi nødt til at forholde os til det, som de andre havde besluttet.
Niels Helveg Petersen (RV), 1997-10-21:
Helt undtagelsesvis tager jeg ordet på dette tidspunkt.
Det gør jeg, fordi der i hr. Frank Dahlgaards indlæg havde indsneget sig en så åbenbar fejl, at jeg synes, det er bedst at korrigere den tidligt.
Det er rigtig nok, at i den nuværende artikel F er indsat et nyt stykke, der lyder: »Unionen respekterer medlemsstaternes nationale identitet.«
De sætninger, som derefter fulgte i den gamle Maastrichttraktat, er nu placeret et andet sted i Traktaten.
Det synes jeg at hr. Frank Dahlgaard skulle være opmærksom på, inden han fremturer.
Derfor vil jeg gerne citere artikel
« Altså i endnu stærkere form er det, der er udgået, indsat i Amsterdamtraktaten - bare et andet sted i Traktaten, og jeg håber derfor, at denne misforståelse ikke mere sniger sig ind i vores debat.
Charlotte Antonsen (V), 1997-10-21:
Først til fru Elisabeth Arnold: Det er altså et faktum, at 5 pct. af de somaliske asylsøgere får opholdstilladelse i Tyskland, mens 95 pct. får opholdstilladelse i Danmark.
Sådan er det i dag med dansk flygtningepolitik.
At der så er nogle andre problemer i Danmark, kan jeg godt give fru Elisabeth Arnold ret i, og der vil da helt klart også i andre lande blive tale om nogle stramninger som følge af en fælles flygtningepolitik.
Disse bliver man nødt til at følge for at undgå, at flygtningene begynder at shoppe og søge hen til de lande, hvor de lettest kommer ind.
Hr. Keld Albrechtsen mener altid, at man skal nedlægge veto og blokere.
Det mener vi ikke i Venstre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
Hvis hr. Keld Albrechtsen ønsker et ja til Amsterdamtraktaten, skal han bare fortsætte med det nonsens, han er ude i nu, nemlig at påstå, at Amsterdamtraktaten vil sikre en strammere udlændingepolitik, og derfor vil jeg gerne sige til fru Charlotte Antonsen ...
Annette Just (FP), 1997-10-21:
Jeg lyttede med stor interesse til fru Charlotte Antonsens argumentation for Amsterdamtraktaten.
Det var en rørende og gribende fortælling om, at nu var menneskerettighederne blevet indskrevet i Traktaten.
Men er fru Charlotte Antonsen slet ikke opmærksom på, at det har disse lande altså også skrevet under på i FN, i OSCE og i Europarådet, hvor de alle sammen er medlemmer?
Der er ikke noget nyt i, at de er skrevet ind i Amsterdamtraktaten.
De kunne såmænd have været skrevet ind hvor som helst, og i øvrigt behøver de slet ikke være nogen steder, fordi vi alle sammen har skrevet under på dem.
Det samme gælder for fru Charlotte Antonsens andet argument for Amsterdamtraktaten, nemlig at nu må man ikke lave den slags forskelsbehandlinger.
Jamen i præcis de samme fora har alle landene skrevet under på, at selvfølgelig må der ikke ske forskelsbehandling på grund af farve eller religion eller lignende. Så kommer fru Charlotte Antonsen med det tredje gode argument om, at nu er åbenhed, nærhed og demokrati skevet ind.
Det er utroligt, at det er Venstres ordfører, der kommer med det, for det var faktisk Venstres udenrigsminister på daværende tidspunkt, hr. Uffe Ellemann-Jensen, der i hvert fald slog ganske gevaldig fast, at i Edinburghafgørelsen blev åbenhed, nærhed og demokrati skrevet ind.
Vi hørte ikke om andet i et helt år op til den anden folkeafstemning, og det må hr. Uffe Ellemann-Jensen i hvert fald kunne huske.
Så siger fru Charlotte Antonsen meget interessant, at nu er det på tide, vi får ændret på alle disse fonde, om det nu er landbrugsfonde eller strukturfonde.
Ja, det har Fremskridtspartiet sagt hele tiden, men der er bare ikke ét eneste ord i Amsterdamtraktaten om det, så derfor: Hvad er det egentlig, fru Charlotte Antonsen og Venstre synes er så godt ved denne rettelse af Traktaten?
Ole Stavad (S), 1997-10-21:
Jeg synes, at det ville være at vildføre et broderfolk, som Norge jo er, hvis man giver det indtryk, at vi den 28. maj 1998 har en folkeafstemning om Schengen.
Det har vi ikke.
Der var i maj måned i år et meget bredt flertal i dette Folketing for at tilslutte os Schengen.
Jeg har ikke hørt, at nogen af de partier, der stemte for den tilslutning, mener, at det er det, vi har til afstemning, eller at der er noget grundlag for en ny vurdering af vores Schengentilknytning i forhold til den afstemning, vi får den 28. maj 1998, som handler om Amsterdamtraktaten.
Keld Albrechtsen (EL), 1997-10-21:
Hr. Ove Fich talte, så ikke et øje var tørt, om alle de mennesker ude i verden, som den her traktat vil tage hensyn til, men jeg lagde mærke til, at han glemte én gruppe mennesker, nemlig flygtningene. Hr. Ove Fich sagde, at med den her Amsterdamtraktat ville man åbne dørene, men hvad er det, man gør?
Man lukker dørene, man lukker grænserne, man bygger et fort Europa, der går ud på at holde flygtningene væk, væk fra EU, væk fra Danmark.
Er det ikke, hr. Ove Fich, i virkeligheden det aller væsentligste element overhovedet i den her traktat?
Og jeg vil gerne spørge hr. Ove Fich mere konkret: Når nu f.eks. indenrigsministeren kommer og foreslår, at man skal til eksamen for at få permanent opholdstilladelse i Danmark, er det så ikke i virkeligheden inspireret af Amsterdamtraktaten, hvori der står om de fordrevne, at de skal have midlertidig beskyttelse.
Midlertidig beskyttelse!
En undergravning af det danske flygtningebegreb.
Er det i virkeligheden ikke det, hr. Ove Fich - når vi ser bort fra alle de sødladne fraser - som denne her traktat går ud på?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1997-10-21:
For sagen er jo, hvis vi kigger på Danmark i forhold til de øvrige EU-lande, at efter Amsterdamtraktaten og Schengenaftalen er de danske grænser til de andre EU-lande fuldstændig blotlagt, og der er mulighed for, at der kan ske en helt anderledes indvandring og strøm af asylansøgere til Danmark end det, vi har set hidtil.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Ove Fich, hvordan hr. Ove Fich og Socialdemokratiet agter at forhindre det med de blotlagte grænser, som bliver konsekvensen af Amsterdamtraktaten og Schengenaftalen.
Og så til det mere formelle spørgsmål jeg gerne vil stille hr. Ove Fich: Der er jo noget med i Amsterdamtraktaten, at efter en 5-års-periode skal man blive enige om nogle regler omkring den fri bevægelighed.
Jeg vil gerne spørge hr. Ove Fich: Hvor går Socialdemokratiets grænse for, hvor mange og hvilke borgere fra de andre EU-lande, som frit skal have ret til at komme til Danmark, og hvordan vil hr. Ove Fich forhindre, at den ret ikke også kommer til at omhandle eksempelvis de hundredetusindvis af mennesker, som bor illegalt bare i Tyskland og Frankrig?