Anne-Marie Meldgaard (S), 2001-04-19:
Med en vedtagelse af dette lovforslag vil direktivet om rammeaftalen vedrørende deltidsarbejde være gennemført.
I Danmark har vi bestræbt os på, at gennemførelse af direktiver sker efter aftale mellem parterne.
Men i dette tilfælde har parterne for at sikre en fyldestgørende gennemførelse af direktivet ment, at det er nødvendigt at vedtage supplerende lovgivning, der sikrer rettighederne for de deltidsansatte lønmodtagere, der ikke er omfattet af en kollektiv overenskomst.
Og det er et godt forslag, som vil sikre en så ensartet retstilstand på arbejdsmarkedet
På dansk så vil det betyde, at DA's og LO's aftale om implementering af deltidsdirektivet udstrækkes til at gælde for de dele af det private arbejdsmarked, hvor der ikke er eller fremover bliver indgået overenskomster, der gennemfører deltidsdirektivet. Selve rammeaftalen fastlægger de generelle principper om minimumsforskrifter i relation til deltidsarbejde.
Aftalen vedrører også ansættelsesvilkårene for deltidsansatte, og formålet med aftalen er at skabe det bedst mulige grundlag for at fjerne den forskelsbehandling af deltidsansatte, som finder sted mange steder på arbejdsmarkedet.
En deltidsansat må ikke behandles på en mindre gunstig måde end en sammenlignelig fuldtidsansat, udelukkende fordi vedkommende arbejder på deltid, medmindre forskelsbehandlingen er objektivt begrundet.
Det er ganske uacceptabelt, hvis det foregår på anden måde. Det er også vigtigt at fokusere på at forbedre kvaliteten af deltidsarbejde.
Mange vil nok nikke genkendende til, at netop deltidsansatte ofte har den mindst spændende opgave i en virksomhed.
Der er i dag også en del barrierer, der ikke gør hverdagen lettere for deltidsansatte, hvorfor der er god grund til at hæfte sig ved det afsnit i aftalen, som netop omhandler det at lette udviklingen af deltidsarbejde på frivillig basis og bidrage til en fleksibel tilrettelæggelse af arbejdstiden på en måde, der tilgodeser arbejdsgiver og arbejdstagers behov.
Den danske model om et arbejdsmarked baseret på aftaler er god, og jeg har stor tiltro til, at arbejdsmarkedet også kan tackle rammeaftalen om deltidsarbejde på en ordentlig måde til glæde og gavn for alle.
I slipstrømmen er der også i dette lovforslag et par ændringer af henholdsvis funktionærloven og loven om værnepligtsorlov.
Hvad angår funktionærloven, har det siden 1964 været gældende, at man skulle være ansat gennemsnitlig mindst 15 timer om ugen for at være omfattet af funktionærloven.
Denne timegrænse er på det moderne og IT-regulerede arbejdsmarked ikke længere tidssvarende, hvorfor Socialdemokratiet kan tilslutte sig arbejdsministerens forslag om, at timegrænsen ændres til gennemsnitlig 8 timer om ugen.
Med en ændring af timegrænsen tilpasses funktionærloven også andre lovgivninger og direktiver på arbejdsmarkedsområdet.
Den sidste del af lovforslaget omhandler værnepligtige lønmodtagere og lønmodtagere, der har kontrakt med forsvaret om at stille sig til rådighed for FN-tjeneste m.v.
I værnepligtsloven er der på samme måde som i funktionærloven krav om, at en lønmodtager skal være ansat i gennemsnit mindst 15 timer ugentlig hos en arbejdsgiver for at opnå orlov.
Derfor er det naturligt, at også værnepligtsloven tilpasses ændringen i funktionærlovens 15-timers-grænse, så der fremover også er tale om 8-timers-grænsen i værnepligtsloven.
Socialdemokratiet kan som helhed støtte lovforslaget og er som sædvanlig åben over for eventuelle ændringer
, hvis der fremkommer oplysninger, der gør dette nødvendigt.