runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Venstre har været med til at indgå en aftale om åbning af arbejdsmarkedet for medarbejdere fra de nye østlande, og vi har måttet konstatere, at Dansk Folkeparti som vilkår for at være med i aftalen ville undlade at stemme for regeringens forslag om afskaffelse af eksklusivaftaler.
Men jeg må slå helt fast: Venstre har aldrig accepteret, at eksklusivaftaler skulle bestå eller indføres.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
Ja, nu har jeg tænkt mig at bidrage til at trække den næste debat langt ud, så det vil jeg ikke gøre med den her.
Jeg vil også bare sige, at vi fra Enhedslisten støtter forslaget, og at vi også ville støtte det, ganske uanset om EU havde været blandet ind i det eller ej.
Vi synes, det er en fornuftig udvidelse.
Det er samtidig en meget begrænset udvidelse, men dog en fornuftig udvidelse af lønmodtagernes rettigheder.
Så Enhedslisten støtter forslaget og vil selvfølgelig være positive under udvalgsbehandlingen, også i forhold til at kigge nogle af de indvendinger, der kommer.
Jeg synes nu dog, at de indvendinger for det meste er indvendinger, som der er taget højde for, men det må vi kigge på i udvalget.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-14:
Det Radikale Venstre støtter også forslaget.
Derfor er det jo helt fornuftigt, at man udvider Lønmodtagernes Garantifond til også at dække de medarbejdere, der er ansat i en udenlandsk virksomhed, men arbejder i Danmark.
Vi ser det også som en helt fornuftig tilretning, at man nu også kan begynde at dække medarbejdere, der er ansat i en virksomhed i betalingsstandsning.
Derfor synes vi altså i det hele taget, at det er et lille godt, fornuftigt forslag, som vi ville have støttet, også selv om det ikke var et EU-direktiv.
Ole Sohn (SF), 2005-01-14:
Det er jo altid betænkeligt, når man kommer op efter hr. Lars Barfoed og så indleder med at sige, at jeg sådan set er meget enig med Det Konservative Folkeparti.
Så er det spørgsmålet, om det er hr. Lars Barfoed, der har sagt noget forkert, eller om det er mig, der får skældud, når jeg kommer tilbage i gruppen.
Men SF kan overordnet set også støtte forslaget.
Vi synes, det er en fornuftig måde at sikre lønmodtagernes retsstilling på i de situationer, hvor man arbejder hos arbejdsgivere, som er placeret i eller har aktiviteter i flere lande.
Flere af de foregående ordførere har påpeget nogle af de problemstillinger, der har været rejst i høringssvarene, så dem vil jeg ikke gentage, men jeg mener, der er nogle hjørner, der skal afklares under udvalgsbehandlingen.
Men i hovedsagen støtter SF lovforslaget.
Lars Barfoed (KF), 2005-01-14:
Det lovforslag, som vi nu behandler, bidrager jo til på et væsentligt område at understøtte det indre marked og tanken om fri bevægelighed både for virksomheder og arbejdskraft.
Og det gælder jo ikke mindst den del af forslaget, som drejer sig om at sikre lønmodtagere ret til at få udbetalt løn fra et garantiinstitut i det land, hvor de arbejder, uanset om de så er ansat i en udenlandsk virksomhed, der ikke har bidraget til finansieringen af garantiordningen i Danmark.
Modsat vil det jo også kunne gælde i andre lande på den samme måde.
Så selv om nogen får en udbetaling fra den danske garantiordning, som der ikke umiddelbart er finansiering til, vil det nok udlignes, idet andre så kan få udbetaling i garantiinstitutter i andre lande, som der ikke er bidraget til.
Forslaget sikrer, også i overensstemmelse med EU-direktivet, en tilpasning af insolvensbegrebet, så det omfatter andre former for insolvens end egentlig likvidation af virksomheden, og det er simpelt hen for at sikre en harmonisering på tværs af landegrænserne i EU, og også det synes vi er fornuftigt.
Vi har så også noteret os, at der i høringsprocessen er kommet en række mere eller mindre tekniske bemærkninger, og dem vil vi naturligvis gerne bidrage til at få belyst yderligere under udvalgsbehandlingen.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
Der var en ting, der undrede mig ved hr. Freddy Dams indlæg, og det var, at hr. Freddy Dam hele tiden brugte udtrykket fagforeningstvang.
Det er lidt mærkeligt, for det er jo i hvert fald ikke det, der står i overskriften i forslaget.
Der står »beskyttelse mod afskedigelse på grund af foreningsforhold« – eller foreningstvang, det kan vi også kalde det.
Derfor så vil jeg lige teste hr. Freddy Dam med hensyn til, om det er enhver form for tvang til at være medlem af en forening, Venstre vil gå imod – altså enhver form for tvang til at være medlem af en forening – eller det kun gælder, når det er lønmodtagerne, der organiserer sig i fagforeninger, og at Venstre er imod, fordi man repræsenterer arbejdsgiverinteresser.
Eller kan hr. Freddy Dam heroppefra sige: Enhver form for tvang til at være medlem af en forening er Venstre imod?
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
I forslaget er der to væsentlige nyheder: For det første at Lønmodtagernes Garantifond efter den 7. oktober 2005 også dækker lønkrav under betalingsstandsning i modsætning til tidligere, hvor det kun skete ved virksomhedens endelige ophør; for det andet
at Lønmodtagernes Garantifond dækker krav fra arbejdstagere, som er ansat hos virksomheder i andre EU-lande, men sædvanligvis er beskæftiget i Danmark.
Dækningsadgangen er i betalingsstandsningssituationen noget mere begrænset end i tilfælde af virksomhedens endelige ophør, idet der maksimalt dækkes nettoløn m.v. i 3 måneder og højst 55.000 kr. inden for 18 måneder.
Dækningen af arbejdstagere ansat i udenlandske virksomheder bryder principielt med forsikringstanken om, at kun de, der bidrager til en ordning, skal kunne nyde godt af den.
Men da udgiften pr. medarbejder efter det oplyste er beskeden set i forhold til interessen i medarbejdernes beskyttelse og tryghed, må fravigelsen være til at leve med.
Da forslagets indhold ikke rækker ud over direktivets indhold, og da det må antages at medvirke til at sikre bedre mulighed for redning af nødstedte virksomheder, meddeler Venstre gerne sin støtte.
Bodil Kornbek (KD), 2005-01-14:
Kristendemokraterne kan tilslutte sig Det Radikale Venstres forslag om brug af åbne standarder i staten.
Vi har tidligere her i Folketinget behandlet forslag om at fremme åbne standarder og open source i det offentlige, og vi har altid tilsluttet os de forslag, der har været fremsat om dette spørgsmål.
Derfor er åbne standarder noget helt centralt.
Jeg tror, det var fru Anne Grete Holmsgaard fra SF, der rejste et andet interessant spørgsmål, som hun mener hænger sammen med forslaget, nemlig om de ikkepatenterede standarder.
Det synes jeg også vi bør forholde os til, for det er meget interessant og også meget vigtigt.
Det er korrekt, som også ministeren var inde på, at regeringen allerede har gjort noget på området.
Der har været gennemført pilotprojekter, bl.a. om indførelse af åben source, og der er kommet en evaluering af disse projekter, som jeg synes vi skal forholde os til og også bruge konstruktivt i det videre forløb.
Men spørgsmålet er jo ikke bare, om man har gjort noget.
Spørgsmålet er også, om man ikke kan gøre meget mere end det, der rent faktisk er blevet gjort.
Det mener vi der kan, og vi mener også, at staten bør gå foran på dette område, så vi støtter De Radikales forslag.
Jesper Kiel (EL), 2005-01-14:
Jeg kan forstå på regeringspartierne, at de er bange for konsekvenserne af forslaget, selv om de synes, det er et sympatisk forslag.
Jeg synes bare, man skal huske på, at vi jo heller ikke kender konsekvenserne af at lade være.
Alt imens ministeriet arbejder på at lave åbne standarder, har Microsoft jo også gang i formodentlig endnu flere folk, der sørger for, at de kan bestemme farten, og jo længere tid der går, jo større magt får Microsoft.
Derfor synes jeg, det er afgørende, at man støtter dette forslag, og vi støtter det fuldt ud.
En stor del af den software, de offentlige myndigheder anvender, er ikke baseret på åbne standarder.
Det betyder, at både myndigheder og borgere reelt er tvunget til at bruge software fra bestemte leverandører, og på den måde fylder man jo penge i de store koncerner som Microsoft.
Vi ved jo fra flere undersøgelser, at der er milliarder at spare ved at indføre open source, og det er en af de måder, der giver os mulighed for at skyde en kile ind og bane vejen for åbne standarder.
Det er klart, at det også vil koste nogle penge, men jeg synes, at det argument, at vi ikke kender konsekvenserne, er uholdbart.
Det er jo sådan, at når man laver politik og laver lovgivning, sætter man nogle standarder og nogle regler op, og så må firmaerne, både Microsoft og alle andre, opfylde de krav, som bliver stillet.
Hvis man sætter et tidsperspektiv, som det er nævnt i forslaget, ser jeg derfor ikke noget til hinder for, at man også får de muligheder, man skal have.
Det er blevet nævnt, at der er kattelemme, som sikrer, at alt ikke går i stå, fordi man vedtager forslaget.
Jeg synes, det er et dårligt argument, og jeg synes, det virker, som om Venstre og De Konservative alligevel forsøger at holde hånden over nogle.
Jeg vil godt sige – det er også kommet frem i forbindelse med spørgsmålene – at jeg synes, vi skal holde fast i, at hvis man generelt er positivt indstillet, er Danmark også nødt til at sige nej til softwarepatenter.
Det vil være en hæmsko for den generelle udvikling af software, hvis man indfører softwarepatenter, og forslaget her tilsigter jo netop, at softwareudviklingen skal blive mere fri og ikke være bundet af nogle standarder, som nogle enkelte firmaer har sat.
Selvfølgelig undrer jeg mig endnu mere over, at Socialdemokratiet støtter dette, for som vi tidligere hørte, har Socialdemokraterne i Europaudvalget stemt for softwarepatenter.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2005-01-14:
Med den enighed, der breder sig, kan man jo næsten få lyst til at gå imod, men det er dog for lille en sag at gå imod, så derfor skal jeg også meddele, at Kristendemokraterne støtter forslaget.
Det er en sag, som vi nødvendigvis må tage til os, men som også tidligere ordførere har nævnt, vil vi under udvalgsarbejdet få afklaret nogle af de spørgsmål, som rejses i høringssvarene.
Fordi andre har svært ved at implementere EU-lovgivningen, behøver vi jo ikke at stå i stampe.
Så vi støtter forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2005-01-14:
Nej, for Venstre vil både blæse og have mel i munden.
Derfor er Venstre gået med til, at man i forbindelse med EU’s udvidelse mod øst opretholdt retten til også at have eksklusivaftaler, og derfor står man nu her i dag og fremfører, at man faktisk er imod det, selv om man godt kunne se, at det var det, der gavnede.
Angående arbejdsløshedskasser så har jeg forstået, at afskedigelsesreglerne i den pågældende fagforening var lavet på en sådan måde, at man havde en 65-års-grænse, men at man havde været så dum at blande lovgivningen ind i det ved at skrive, at den regel var der på grund af en arbejdsløshedskasse.
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Jeg synes, at beskæftigelsesministeren så udmærket har redegjort for holdningen til forholdet imellem a-kasser og eksklusivaftaler, og det skal jeg ikke indlade mig nærmere på.
Jeg må indrømme, at det sidste spørgsmål, som hr. Ole Vagn Christensen stillede, forstår jeg ganske enkelt ikke, for det er jo ikke et spørgsmål om Østaftalen, der er til diskussion i dag.
I dag diskuterer vi, hvorvidt der skal eller ikke skal være eksklusivaftaler på arbejdsmarkedet, og det mener Venstre naturligvis at der ikke skal.
Ole Vagn Christensen (S), 2005-01-14:
Først vil jeg bede hr. Freddy Dam om at uddybe, hvad den problemstilling, som beskæftigelsesministeren har lagt frem omkring arbejdsløshedskasserne, har med eksklusivaftaler at gøre.
Det næste, jeg gerne vil bede om svar på, er, at når man gik med til den aftale omkring arbejdskraft fra Østeuropa, var det så ikke, fordi man ville sikre sig, at man ikke som uorganiseret arbejdsgiver kunne undergrave det organiserede arbejdsmarked, og at man derfor gik ind for, at vi også skulle have eksklusivaftaler.
Bent Bøgsted (DF), 2005-01-14:
Den sag kender jeg selvfølgelig udmærket godt, da jeg selv har kørt den.
Men problemet for damen i Nordjylland var jo, at hun ikke kunne være med i a-kassen, fordi der var en lov, der sagde, at hun ikke kunne være med i a-kassen længere.
Så det havde egentlig ikke noget med eksklusivbestemmelserne at gøre, at hun ikke kunne være med i den a-kasse, det var lovbestemt.
Er det ikke sådan at blande tingene lidt sammen?
Det, jeg arbejder for, er at få forbudt bestemmelser, der gør, at man skal være medlem af en bestemt fagforening eller en bestemt a-kasse for at bevare sit job.
Det er det, jeg forstår ved eksklusivbestemmelser.
Og det rigtig krænkende består efter min mening i, at man rammer folk på deres levebrød.
Det, der sådan lige får mig til at spørge, er, at det er første gang i debatten nogen sinde, tror jeg, at vi hører, at eksklusivbestemmelser også omfatter det at være med i en a-kasse.
Sidste gang vi havde debatten, og gennem hele den tid debatten har foregået i pressen og i Folketinget, har det været baseret på fagforeninger.
Men nu bringer ministeren frem, at det også gælder medlemskab af a-kasser, også a-kasser, der ikke har noget med fagforeninger at gøre.
Det var sådan en ny vinkel.
Er det først nu, det går op for ministeren, at det også gælder a-kasser, eller er det noget, ministeren har fundet på, at eksklusivbestemmelser også gælder a-kasser?
Da blev jeg så opmærksom på det problem og må jo sige, at det er et relativt stort, udbredt problem, at man knytter ansættelse sammen med medlemskab af en a-kasse.
Ole Sohn (SF), 2005-01-14:
Jeg skal have goderne, men jeg skal ikke være medlem af foreningen.
Skal man som person have samme rettigheder som dem, der har skabt og udviklet rettighederne i organisationen, uanset om man vil være medlem eller ej?
Det svar fik vi ikke.
De medarbejdere, der kommer ind, indtræder jo i den kollektive overenskomst.
Så for at jeg kan svare på det, må jeg lige vide, om hr. Ole Sohn ønsker, at alle tvangsmæssigt skal være medlem af en fagforening.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
Jeg synes også, det er fint, at det er frivilligt at melde sig ind i en forening, men så skal det jo også bare være sådan, at hvis man ikke vil melde sig ind i foreningen, så får man ikke de goder, som følger af, at foreningen har eksisteret.
Så må man jo eksistere på det niveau, der var, før foreningen kom til.
Ellers er det jo bare nasseagtigt.
Hvor mange andre steder mener ministeren det skal være sådan, at man bare kan kræve ind og nyde goderne, men at man ikke skal bidrage til dem, at man ikke vil betale til dem?
Er det sådan en generel filosofi, som den borgerlige regering har?
Jeg synes, at det er en ret som menneske ikke at skulle være medlem af en bestemt forening, bare fordi en arbejdsgiver og en fagforening har aftalt, at hvis jeg arbejder på den arbejdsplads, så skal jeg være medlem af en bestemt forening eller a-kasse.
Det er bare krænkende, synes jeg, og derfor støtter jeg forslag, der forbyder tvangsmæssig behandling af medarbejdere.
Nej, nu er det vel ikke kun medlemskabet af en a-kasse, ministeren tænker på, det er vel også medlemskabet af den faglige organisation.
Og der vil jeg spørge, om det er i tråd med regeringens noget for noget-holdning, at man skal yde, før man kan nyde osv., at folk, der får goder tildelt, fordi en fagbevægelse har været med til at sikre dem og forhandle dem, ikke skal betale for dem.
Nasseri skal altså belønnes, og man skal ligesom have en ekstra indtægt ved at være en nasseprins.
Det er jo det, der er det katastrofale ved de bestemmelser: at man rammer folk på deres levebrød.
Ole Vagn Christensen (S), 2005-01-14:
Ministeren svarer ikke på mit spørgsmål.
Det, jeg stillede et konkret spørgsmål om, var, at man laver nogle afskedigelsesregler, som det sker på mange, mange andre virksomheder, fordi man har ret til det i henhold til sine samarbejdsaftaler, både for hvordan afskedigelser foregår, og hvordan ansættelser foregår.
Er det det, ministeren vil anfægte med sine udtalelser om, at det er tvangsforanstaltninger?
Så er det, jeg mener, at man så begynder at knægte det demokrati, der er på arbejdspladsen.
Ministeren trækker nu sagen fra Nordjylland frem.
Vil ministeren ikke godt erkende, at der her var tale om, at man sådan set havde fået indført i sine afskedigelsesregler, at når man nåede til et vist sted, så havde man brugt den tidsperiode, som man kunne være medlem af en arbejdsløshedskasse.
Men hvis man havde gjort, som man gør på mange andre virksomheder, at man havde fået skrevet ind i sine samarbejdsaftaler, at afskedigelsen skete efter de og de principper, vil der så være noget i vejen med disse principper, når det er medlemmerne på arbejdspladsen, der har vedtaget, hvordan deres afskedigelsesregler er?
Jeg mener, at det, som ministeren procederer for, er et stærkt angreb på det demokrati, som er i en forening.
Jeg ved jo godt, at det er Socialdemokraternes ønske at beskytte fagforeningen, og at min interesse mere er at beskytte det enkelte menneske.
Den tvang, der ligger i et medlemskab, synes jeg skal forbydes.
Ole Sohn (SF), 2005-01-14:
Hr. Søren Søndergaard stillede det spørgsmål, om det var ud fra en ideologisk holdning, om det var sådan noget, ministeren gik ind for i alle sammenhænge, at man bare skulle kunne komme ind og få alle goderne uden at bidrage til de resultater, der nu er opnået.
Er det sådan en generel politisk holdning, som Venstre har?
Hvis man kommer ind og får det arbejde, så skal man jo behandles i overensstemmelse med overenskomsten, uanset om man er medlem eller ej.
Det synes jeg jo også vi har kæmpet for i forskellige sammenhænge: Det er det, vi ønsker.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-18:
»Vil ministeren fremsætte forslag om momsfritagelse for økologisk mælk og samtidig indføre regler om forbud mod salg af mælk, der er produceret uden tilstrækkelig respekt for dyrevelfærd og miljø?«
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-01-18:
»Vil ministeren redegøre for regeringens initiativer i anledning af, at FN's flygtningeorganisation, UNHCR, fortsat kritiserer, at starthjælpen ikke er i overensstemmelse med flygtningekonventionen?«
Begrundelse
UNHCR's regionale kontor i Stockholm har på foranledning af en konkret henvendelse meddelt, at organisationen fastholder sin oprindelige kritik af indførelsen af starthjælpen.
Denne kritik blev fremsat i organisationens høringssvar efter regeringens fremsættelse af lovforslag nr. L 152 om ændring af udlændingeloven m.m. i foråret 2002.
Det fremgår af høringssvaret, at starthjælpen strider mod flygtningekonventionens artikel 23.
Regeringen har sagt, at starthjælpen ikke er diskriminerende.
Det er den, siger UNHCR.
Regeringen har endvidere sagt, at starthjælpen skal bringe flygtninge i arbejde.
Flere undersøgelser viser, at det ikke er tilfældet.
Det kan konstateres, at starthjælpen rammer nogle af de svageste grupper i det danske samfund, herunder traumatiserede flygtninge.
Spm. nr. S 1948 Til integrationsministeren af:
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-18:
»Er ministeren enig i, at den igangværende priskrig på mælk truer den økologiske mælkeproduktion og medfører generelt ringere mælkekvalitet, samtidig med at miljøstandarder og dyrevelfærd kommer under pres, og at dette er en situation, der nu kræver politisk indgreb?«
Ole Vagn Christensen (S), 2005-01-18:
»Hvor mange procent er den samlede langtidsledighed for alle forsikrede ledige vokset fra regeringsskiftet i fjerde kvartal 2001 og frem til i dag, når man anvender ILO-definitionen på begrebet langtidsledighed?«
Begrundelse
I 2001 ændrede regeringen og Dansk Folkeparti lov om arbejdsløshedsforsikring til et system baseret på tværfaglige a-kasser.
I forbindelse med vedtagelsen af loven advarede Socialdemokraterne om, at ændringen kunne resultere i længere arbejdsløshedsperioder.
Nu ønsker vi at få syn for sagen.
Spm nr. S 1969 Til beskæftigelsesministeren af:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-01-18:
»Vil ministeren redegøre for sit syn på værdien af internationale organisationers vurdering af menneskerettighedssituationen i Danmark, herunder om ministeren kun vil lytte til uafhængig kritik, når han er enig i budskabet?«
Begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 1946.
Spm. nr. S 1968 Til beskæftigelsesministeren af:
Villy Søvndal (SF), 2005-01-18:
»Deler statsministeren George W. Bushs opfattelse, at krigen i Irak »har været hele turen værd«?«
3592 Tirsdag den 18. januar 2005 Spm. nr. S 1946 Til integrationsministeren af:
Ole Vagn Christensen (S), 2005-01-18:
Begrundelse
I 2001 ændrede regeringen og Dansk Folkeparti lov om arbejdsløshedsforsikring til et system baseret på tværfaglige a-kasser.
Disse har en dårligere kontakt til brancherne, end det er tilfældet for de fagspecifikke a-kasser, og det går ud over den lediges mulighed for at vende tilbage i arbejde.
I forbindelse med vedtagelsen af loven advarede Socialdemokraterne om, at ændringen kunTirsdag den 18. januar 2005 3593 ne resultere i længere arbejdsløshedsperioder.
Nu ønsker vi at få syn for sagen.
Spm. nr. S 1990 Til fødevareministeren af:
Anne Baastrup (SF), 2005-01-18:
»Vil statsministeren bekræfte tallene fra Dansk Fængselsforbund, hvoraf det fremgår, – at der er sket en støt stigning i antallet af arrestanter, og at 2004 vil blive nyt rekordår med 1.085 arrestanter, en stigning på 30 pct. i forhold til 2001, – at ventetiden til en fængselsplads i august 2001 var på under 1 måned, men er steget til 9,1 måned i august 2004, og at der for øjeblikket er ca. 1.540 dømte, der venter på indsættelse på grund af pladsmangel, – at belægningsprocenten er steget fra 90,8 pct. til 96,3 pct. under denne regering, samt at det for Københavns fængsler gælder, at belægningsprocenten i gennemsnit er på 100,2, hvorfor fængslerne til tider placerer to indsatte i samme celle i åbenlys strid med lovgivningen?«
Spm. nr. S 1979 Til statsministeren af:
Spm. nr. S 1966 Til statsministeren af:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-18:
Som bekendt skal der være folketingsvalg i 2005, senest i november.
Jeg har kigget lidt i kalenderen for at se, hvornår det vil være mest praktisk at holde valg.
Det er sådan, at der skal være kommunalvalg tirsdag den 15. november.
Efter min mening vil det være forkert at holde kommunale valg og folketingsvalg på samme dag, og det vil også være forkert at blande kampagner op til folketingsvalg og op til kommunale valg sammen.
Vi skal nemlig huske, at det næste kommunalvalg bliver valg til nye kommuner og nye regioner, og det er rigtigst, at kræfterne i efteråret bliver koncentreret om den opgave.
Derfor er et folketingsvalg til efteråret ikke hensigtsmæssigt.
Jeg har så overvejet, hvordan et folketingsvalg før sommerferien mest hensigtsmæssigt kunne placeres.
Der er i praksis to muligheder: enten efter at Folketinget har behandlet og vedtaget kommunalreformen, eller før reformen bliver lagt frem her i Folketinget.
3590 Tirsdag den 18. januar 2005
Det efterlader os derfor med én mulighed, nemlig at holde folketingsvalg, før kommunalreformen bliver lagt frem i Folketinget.
Jeg vil da være helt åben og sige, at det af samme grund havde været mest praktisk at udskrive valget på et tidligere tidspunkt i januar.
Men jeg tror, alle har forståelse for, at det i lyset af den forfærdelige naturkatastrofe i Asien ville have været upassende at udskrive valg i begyndelsen af januar.
Hvis vi imidlertid skal undgå yderligere forsinkelse af Folketingets arbejde, så er det ønskeligt at afholde folketingsvalg inden for de næste 3 uger.
Det synes jeg er den mest praktiske fremgangsmåde.
Jeg har derfor indstillet til Hendes Majestæt Dronningen, at der udskrives valg til Folketinget til afholdelse tirsdag den 8. februar 2005.
For god ordens skyld skal jeg oplyse, at regeringen ikke træder tilbage i forbindelse med valgets udskrivelse.
Sådan er det.
Venstre og Konservative går til valg med en fælles appel til vælgerne om at forny og forlænge VK-regeringens mandat for en yderligere valgperiode.
De to regeringspartier har haft et fantastisk godt og stærkt samarbejde i godt 3 års fællesskab i regeringen, 3 år, hvor vi har indfriet løfterne fra sidste valg, og hvor vi har skabt solide resultater på en lang række områder, 3 år med stærk økonomi, politisk stabilitet og forandring, der er gået hånd i hånd med tryghed.
Nu beder vi i fællesskab vælgerne om opbakning til at fortsætte dette arbejde.