runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2002-03-14:
Først vil jeg sige, at jeg er af den opfattelse, at når mennesker er så energiske, at de ilende er på vej til det næste møde på det her tidspunkt, vil jeg gerne vige pladsen.
Dansk Folkeparti kan selvfølgelig støtte det her beslutningsforslag.
Det hænger jo meget sammen med, at det faktisk er indskrevet i det beslutningsforslag, som vi selv har fremsat, og som blev behandlet for lidt siden, nemlig B 67, forslag til folketingsbeslutning om kulegravning af dyreværnslovgivningen.
Dér har vi også påpeget, at der skulle gøres noget på det her område, og vi har henvist til, at forslaget om forsøgsdyr fra Dyrenes Beskyttelse skulle indgå i lovgivningen om forsøgsdyr, og det er jo så det forslag, der ligger her igen.
Jeg må så også sige, at jeg fuldt ud tror på, hvad ministeren har sagt om, at regeringen kommer med en handlingsplan for bedre dyrevelfærd, hvor det her element også vil indgå.
Men jeg må også samtidig kraftigt gøre ministeren opmærksom på, at der er stor forskel på de forhandlinger, der foregår omkring revisionen af bilag til Europarådets konvention vedrørende dyreforsøg.
Når jeg nævner dette, er det, fordi det slet ikke stramningsmæssigt er på højde med det, der ligger i forslaget her, og heller ikke det, som indgik i Dansk Folkepartis
beslutningsforslag
Derfor må det være klart og tydeligt, at hvis regeringen kommer med noget i sin handlingsplan, må det ligge meget kraftigt op ad det her.
Jeg er bekendt med, at der i øjeblikket er nogle forhandlinger mellem lægemiddelindustrien og Dyrenes Beskyttelse.
Man kunne måske afvente, hvad de kommer frem til
Vi vil i Dansk Folkeparti under det kommende udvalgsarbejde følge det her forslag meget nøje, og hvis det viser sig, at det, der kommer i regeringens handlingsplan, slet ikke er noget konstruktivt, som siger sparto og ligger meget tæt op ad de intentioner, der er i det her beslutningsforslag - hvad vi selvfølgelig helst ikke vil tro - ja, så vil vi følge op på det her beslutningsforslag fremsat af SF, og så vil vi støtte det og også søge et alternativt flertal uden om regeringen, hvis det er nødvendigt.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Først til jeg godt sige tak til hr. Christian H. Hansen og Dansk Folkeparti, fordi jeg fik lov til at at hoppe et skridt frem i ordførerrækken.
Så kan jeg nemlig nå mit næste møde i Næstved.
Da den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg, ikke har mulighed for at være til stede i salen under denne første behandling, skal jeg på hendes vegne redegøre for Det Konservative Folkepartis holdning til forslaget: Det Konservative Folkeparti synes, at SF's forslag er sympatisk.
Forbedringen af forholdene for forsøgsdyr bør være alles mærkesag.
Imidlertid kan vi på nuværende tidspunkt ikke umiddelbart støtte forslaget.
Som det er fremgået af ministerens tale og under behandlingen af de to foregående beslutningsforslag, er regeringen jo i fuld gang med at udarbejde en handlingsplan for bedre dyrevelfærd, og denne handlingsplan vil vi gerne se, inden vi lægger os endeligt fast.
Men som det også er fremgået af ministerens tale, vil handlingsplanen berøre emner som f.eks. størst mulig åbenhed omkring dyreforsøg, og der overvejes også en omstrukturering af dyreforsøgsadministrationen.
Vi er dog ikke enige i SF's forslag om en afgift på forsøgsdyr.
Alt i alt er vi overvejende positive over for forslaget fra SF, men vi vil alligevel afvise det, idet vi vil afvente regeringens handlingsplan.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-14:
Jeg vil med det samme sige, at Kristeligt Folkeparti synes, der er meget godt i det her forslag, og vi kan støtte det med nogle forbehold.
Et af forbeholdene er det der afsnit med religiøst betingede slagtninger.
Hvis vi skal støtte forslaget her, skal vi have et betænkningsbidrag, der piller det ud, men det kan jeg forstå at der er andre der er enig med mig i.
Jeg kom til at se et sted, at man skulle finde ud af, om lovens krav til aflivning af dyr er i overensstemmelse med etiske og moralske forventninger i befolkningen og moderne slagtemetoder.
De er vidt forskellige, de er følelsesmæssigt bestemt, de svinger op og ned afhængig af, hvad det er for nogle dyr, det handler om osv.
Der mener jeg altså faktisk, at vi som politikere er nødt til at tage stilling, der kan man ikke handle og lovgive efter folkestemninger.
Det er der desværre lidt tendens til at den nye regering gør på nogle områder, har jeg lagt mærke til.
Den siger, at vælgerne vil sådan og sådan.
Der mener jeg faktisk, at vi som politikere har pligt og ret til at sætte os ud over, hvad vælgerne vil, og tænke en lille smule mere overordnet, og det kan så have forskellige konsekvenser. Til fru Margrete Aukens kommentar om, at det vil være miskrediterende at få lavet dyreforsøg i udlandet, vil jeg sige, man kan jo somme tider få nogle mærkelige sammenlignelige billeddannelser i sådan en stille stund under sådan nogle forhandlinger som de her.
det er jo ikke miskrediterende at købe produkter, der er lavet af kvinder, der bor i nogle produktionszoner i et eller andet mærkeligt land, hvor de er buret inde i nogle fabrikker og sover oppe på loftet om natten og omkommer, fordi der udbryder brand osv.
Altså jeg mener, den slags produkter, der bliver produceret på den måde, køber vi jo alle sammen, og man har ikke hovedet med sig i hvert fald, hvis man kan handle i god tro, når man kan købe tre skjorter for 200 kr. eller noget i den retning.
Jeg tænker bare på, at vi selvfølgelig skal tage store hensyn til dyr, men vi skal altså også huske at tage hensyn til mennesker, altså der skal være et eller andet rimeligt forhold mellem de ting.
Jeg kom til at sige hernede på gulvet, at næstefter institutionsbørn er der altså ingen i det her samfund, der har det værre end slagtekyllinger.
Jeg mener faktisk, at vi skal nok være gode ved dyrene, men vi skal passe på ikke at give dyr menneskelige følelser, der skal være balance i tingene.
Når alt det er sagt, skal det ikke forstås, som om jeg underkender behovet for det initiativ her, så vi glæder os til at se regeringens handlingsplan, og i lyset af den vil vi se på henholdsvis hr. Frank Jensens forslag og det forslag her og prøve at komme videre ad den rigtige vej med alle de forbehold her.
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
Da vores ordfører på området, hr. Keld Albrechtsen, heller ikke kan være til stede nu, skal jeg også her fremføre hans synspunkter.
Enhedslisten deltager gerne i forhandlingerne om det her forslag, men vi kan ikke tilslutte os det, som det konkret er formuleret.
Vi kan bl.a. ikke umiddelbart tage stilling til, om det er nødvendigt at sørge for at få flere mennesker domfældt for dyremishandling.
Det er sådan set vores opfattelse, at der ofte findes et socialt problem i tilknytning til de fleste sager om dyremishandling, som det er hensigtsmæssigt at få løst, og det er ikke nødvendigvis en løsning at få en domfældelse.
Det er ikke sikkert, at det fører til, at dyremishandlingen så ikke fortsætter.
Der skrives om et eventuelt forbud mod eksport af slagtedyr.
Det er slemt nok, at der årlig eksporteres 200.000 svin til slagtning i Tyskland, men samtidig eksporteres 1,2 millioner smågrise til videre opfødning både i Tyskland og endnu længere væk.
Sidste år blev 66.000 kalve eksporteret fra Danmark til opfødning især i Holland.
Også af hensyn til at begrænse mulighederne for eksport af sygdomme er genindførelse af en veterinærgrænse vigtig.
Det er meget sympatisk, at forslaget vil forbyde brugen
af forsøgsdyr til en så uvæsentlig ting som kosmetikproduktion, men vi kan også komme i tanker om mange andre produkter, forsøgsdyr ikke bør kunne anvendes til. Så altså afsluttende: Vi vil gerne deltage i forhandlingen om forslaget, men vi kan ikke tilslutte os det i den konkrete udformning.
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
Jeg er ganske enig med hr. Ole M. Nielsen i, at ligesom en hvilken som helst fru Hansen skal kunne kende en varm video på bodegaen, er det klart, at hvis man kan købe skjorter som beskrevet, er det jo rent hæleri.
Eller lad mig sige, hvis man køber en kylling til 14 kr., så er det også rent hæleri, så burde man også kunne se, hvad det er, man har med at gøre, Det burde selvfølgelig være lige så skamfuldt, som det så faktisk er for medicinalindustrien.
Den kan vi nemlig ramme, hvis det viser sig, at de laver juks på det punkt, og lige præcis på det punkt ved jeg, at der er vi ikke i fare.
Nu havde jeg misforstået fru Elisabeth Arnold før, kunne jeg forstå af svaret, for der var det udelukkende et spørgsmål om, hvorvidt pengene kunne gøre en forskel, men der skal et ret stort beløb til, før man skal udkonkurrere det, forsøgsdyr i sig selv koster, vil jeg bare sige. Det er altså generelt sådan, at vi nok er meget, meget hensynsløse over for disse dyr.
Når vi tillader os at købe de der kyllinger til en 14-15 kr. stykket, er det jo, at vi er ude i noget forfærdeligt noget.
Karsten Nonbo (V), 2002-03-14:
Her ligger også et beslutningsforslag fra SF med mange gode intentioner, og jeg vil gerne rose SF for at være ret specifik med det her beslutningsforslag.
Der er noget konkret at forholde sig til. Igen må vi sige fra Venstres side: Hvem kan ikke gå ind for, at dyrene skal lide mindst muligt, altså få mindst mulig smerte, og at de opstaldes under forhold, så deres fysiologiske og etologiske behov bliver tilgodeset på bedst mulig måde? Rent faktisk er jeg også glad for, at SF slår på tromme for, at vi får gennemført den resolution, der er på vej fra Europarådet, og får den implementeret hurtigst muligt.
Der, hvor vandene deler sig mellem SF og Venstre, er nok, som ministeren også påpegede, at SF kræver en højere afgift pr. anvendt forsøgsdyr.
Der skal laves de dyreforsøg, som der skal laves, og det skal ikke være sådan, at man kan købe sig til flere dyreforsøg, hvis ikke det er nødvendigt.
Det er lige så forkert, som det er at købe aflad med grønne afgifter og så tro, man kan forurene mere.
Nu er det heller ikke afgiften pr. dyr, som regulerer antallet af dyreforsøg, tror jeg.
Det er ikke dér, det store ressourceforbrug ligger; det er nok blandt de ansatte og huslejen og laboratorieudgifterne. Vi risikerer tværtimod, at der spares på de mindre såkaldte prestigeforsøg, som kan gavne menneskeheden; de bliver nok frasorteret på den måde.
Derfor kan vi fra Venstres side ikke støtte beslutningsforslaget.
Margrete Auken (SF), 2002-03-14:
For lige at tage det med afgifterne: Vi har jo gjort det, at vi har taget forslaget fra Dyrenes Beskyttelse, nogenlunde som det lå, og det har vi gjort med velberåd hu.
Jeg vil da godt sige, at jeg er bekendt med, at forsøgsdyr er så jamrende dyre, så hvis den afgift skulle være så stor, at den skulle komme til at spille en rolle økonomisk, skulle den faktisk være meget stor.
Når jeg har støttet og taget det med i forslaget, er det først og fremmest, fordi man kan have det som en fiskal afgift for at skaffe flere penge til alternativer.
Det beløb, man i givet fald skulle have ind for det, ville ikke være administrativt bøvlet, for de skal alligevel opgive, hvor mange dyr det drejer sig om, og så ville man kunne få nogle ekstra penge, for det er der altså penge nok til. Der synes jeg, hovedvægten ligger på, hvad man kan gøre ved det.
Det kommer ikke til at spille nogen rolle for prisen
af det
Det er dyrt at skaffe dyr til forsøg.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-15:
Lige løn og ligestilling er en sag, som jeg tror, vi alle er enige om er vigtig.
Det er vi glade for.
For Det Konservative Folkeparti er respekten for det enkelte menneske altid vores politiske udgangspunkt.
Den respekt er naturligvis blandt meget andet også helt uafhængig af køn, og derfor er ligestilling og lige løn meget væsentlige værdier for os konservative.
Derfor er det også vigtigt, at ligelønsdiskussionerne i samfundet generelt og på de enkelte virksomheder ikke drukner i bureaukratiske, socialdemokratiske kontrolsystemer og administrativt papirarbejde, der alligevel ikke kan bruges til noget som helst andet end at gøre livet surt for virksomhederne, ikke mindst for de små og mellemstore virksomheder, der jo kommer til at sidde med hele byrden.
Det er lige præcis det, vi konservative frygter vil blive tilfældet, hvis reglerne om ligelønsstatistik bare kommer til at træde i kraft nu pr. 1. juni i år.
, så vi ender med at få nogle fornuftige diskussioner på virksomhederne og i samfundet omkring det her.
Der er mange spørgsmål, man kan stille sig i den sammenhæng.
Kan virksomhederne f.eks. overhovedet på det lovgrundlag, der er, udarbejde statistikker, der er formålstjenlige uden en helt urimelig administrativ belastning, og i givet fald hvordan kan det gøres?
Det må belyses meget nøje.
Hvordan kan man være sikker på, at LetLønsystemet vil være anvendeligt i denne her sammenhæng?
Er vi sikre på det?
Det må også belyses.
Er der ikke allerede opnået den nødvendige gennemsigtighed med den bestemmelse, der er trådt i kraft i loven, hvorefter enhver har ret til at videregive og dermed også sammenligne sin egen løn med andres?
Sådanne nogle spørgsmål må altså besvares, før statistikreglerne træder i kraft.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-15:
Det kan godt være, hr. Lars Barfoed påstår, at der er enighed i Folketingssalen i spørgsmålet om, hvorvidt ligestilling overhovedet er nødvendig.
Jeg vil godt til hr. Lars Barfoed sige, bare som en oplysning, at der jo i dag på alle arbejdspladser udarbejdes mange statistikker.
Det gør der eksempelvis i regi af Dansk Arbejdsgiverforening, som finder det nødvendigt at opsamle oplysninger om danske virksomheder, det gør der også i regi af Danmarks Statistik, som har en løbende opsamling af lønudvikling og løndannelse på de danske arbejdspladser.
Det eneste, den her lov omhandler, er, hvorvidt vi må lave den kønsopdelt.
Det vil i forhold til ministeriets beregninger tage ca. 2 timer.
Det er det, vi taler om.
Det andet, jeg kunne tænke mig at spørge hr. Lars Barfoed om,
er, hvordan De Konservative opfatter, at man i lovforslaget skriver, at udskydelsen af ligelønsstatistikker ikke har ligestillingsmæssige konsekvenser.
Hvordan kan det dog være?
Bent Bøgsted (DF), 2002-03-15:
Jeg tror ikke, det hverken forværrer eller forbedrer.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Nu vil jeg vente og se, hvad regeringen har af udspil.
Jeg vil ikke sætte nogen tidsgrænser på, det kan jeg af gode grunde ikke her, for vi skal også give regeringen tid til at bearbejde det her område og så komme med et udspil på området.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-15:
Nu tror jeg ikke, hr. Bent Bøgsted har været tillidsmand, for så ville han ikke have sagt de ting, som han har sagt her.
At statistikker er et nyttigt redskab for at forbedre forholdene, tror jeg, der er masser af eksempler på.
Men jeg skal nok lade være med at røre mere ved det, men spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvis nu det viser sig, at denne regering ikke er i stand til at komme med noget, der er bedre, hvor lang tid vil hr. Bent Bøgsted så give regeringen til at fremsætte et forslag, der sikrer, at vi får en ligelønsstatistik?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-15:
Nej, jeg synes også, det er ret åbenlyst, at statistik ikke er nok i sig selv, men det kan være et nyttigt redskab.
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Vil en kønsopdelt statistik forbedre eller forværre mulighederne for at lave en indsats over for uligeløn?
Vil statistikken forbedre eller forringe muligheden for at lave en indsats, der peger i retning af ligeløn?
Bent Bøgsted (DF), 2002-03-15:
Jeg vil lige starte med at sige, at jeg absolut anser
fru Mette Frederiksen og fru Pernille Rosenkrantz-Theil for at være stærke kvinder, så det tror jeg ikke, vi skal diskutere ret så meget mere.
Der er ikke noget der, men jeg mener stadig væk ikke, at en lønstatistik er med til at forbedre lønnen.
Hvis der er nogle, der laver nøjagtig det samme, så skal de selvfølgelig have det samme i løn.
Så bør man have det samme i løn. Men hvordan vi får virksomhederne overbevist om, at de så også skal overholde det med at give det samme i løn til en kvinde og mand, kan med hensyn til mange virksomheder i hvert fald blive problematisk, men det er ikke en lønstatistik, der hjælper dér.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-15:
Det, hr. Bent Bøgsted er inde på her til sidst, synes jeg var en god indrømmelse.
Derfor vil jeg godt sige til hr. Bent Bøgsted: Det instrument, som ligger, er et instrument, hvor vi i kraft af lovgivningen kan gå ind og sige, at nu vil vi gøre sådan og sådan for at sikre den ligeløn, som alle har skrevet under på, der skal være.
Men hr. Bent Bøgsted ved jo godt, hvad det betyder at lave lovindgreb i aftaleforholdene.
Det har vi diskuteret, og vi diskuterer det jo fortsat
, når det drejer sig om deltid.
Er det derfor ikke meget beskedent at give parterne det redskab, der hedder en statistik?
På alle de virksomheder, hvor jeg har været, det er ikke så mange, men det er nogle store nogle,
har situationen altså været den, at vi har haft nogle statistikker.
Men vi har ikke haft dem kønsopdelt.
Derfor kunne vi ikke se, hvordan fordelingen var.
Det kan da ikke være rigtigt, at man går arbejdsgiverens ærinde og siger: Nej, det skal dæmpes, det her, så de ikke udbetaler den løn.
Det kan vel ikke være Dansk Folkepartis mening.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-15:
Jeg skal gerne tilslutte mig rækken af ordførere, der glæder sig over denne måde at klassificere kønnene i forhold til hinanden på.
Men som den tidligere ordfører sagde, så er det, vi diskuterer i dag, ligeløn.
Og jeg kunne tænke mig at spørge hr. Bent Bøgsted, om Dansk Folkeparti finder, det er fornuftigt, at der er lønforskelle på det danske arbejdsmarked.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er meget konkret: Lige præcis fordi der er en række faktorer, der spiller ind på løndannelsen, er det så ikke derfor, at vi som politikere har behov for at få afdækket, hvad det er, der reelt sker ude på arbejdspladserne?
At vi lige præcis har behov for en statistik både her i huset og ude på den enkelte virksomhed for at vurdere, hvor uligheden sker, hvor i løndannelsesprocessen uligheden indfinder sig, så vi faktisk kan gøre noget ved det i stedet for på seksogtyvende år at diskutere det problematiske i ligelønsforskellen?
Lars Barfoed (KF), 2002-03-15:
Jeg kan i hvert fald bekræfte over for fru Mette Frederiksen, at selv om vi er enige om princippet, så er vi ikke enige om, hvordan man fører ligestillingspolitik.
Men vi er enige om, at vi politikere har et medansvar for, at der skal være nogle fornuftige rammer for ligestilling, og at vi skal lovgive i det omfang, det er nødvendigt.
Et eller andet sted skal vi altså overlade det til folk selv at leve livet ude på arbejdspladserne.
Det kommer der ikke noget fornuftigt ud af.
Jeg giver fru Mette Frederiksen ret i, at der er masser af statistikker allerede.
Vi kan diskutere frem og tilbage, hvor gode de er og slå hinanden i hovedet med dem, og det gør vi ofte, men der er masser af statistikker i forvejen.
Så spørger fru Mette Frederiksen, hvordan det kan gå til, at ministeren skriver, at udskydelsen af dette forslag ikke har nogen ligestillingsmæssige konsekvenser.
Nu skal jeg ikke udtale mig på ministerens vegne, men jeg kan jo gætte på ministerens motiver til det og i hvert fald sige, hvorfor jeg selv er enig.
Det er jeg, fordi jeg i virkeligheden ikke tror, at de statistikker overhovedet kommer til at gøre hverken fra eller til.
Bent Bøgsted (DF), 2002-03-15:
Tværtimod er de mange gange de stærkeste, også psykisk.
Det har jeg set flere eksempler på.
Der er også mange tilfælde, hvor jeg har set kvinder og mænd på arbejdspladserne.
De laver ikke det samme.
Og virksomhedens vurdering er, at manden har det hårdeste job og skal have mere i løn.
Så jeg tror ikke, det er sådan, at vi ville holde igen, hvis nu kvinderne fik bedre løn, absolut ikke.
Jeg mener, at vi skal ind på en vurdering af det enkelte job på virksomheden.
Det er det, der skal afgøre, hvad kvinder og mænd skal have i løn.
Og hvis vurderingen er, at jobbene, de har, er nøjagtig de samme, så skal de have absolut ens løn.
Men jeg ved også, at det er en meget omstændelig proces at skulle ud og vurdere hver enkelt job, så jeg tror ikke sådan lige umiddelbart, at det kan lade sig gøre.
Men det var den vej, det burde gå, med en vurdering af hvert enkelt job.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-15:
Det glæder mig da at høre, at hr. Bøgsted har mødt kvinder, der er stærkere end mænd, men lige nu diskuterer vi ligeløn.
Og det er sådan, at når man tager højde for, at man skal have samme job, samme kvalifikationer, samme uddannelsesmæssig baggrund osv. osv. osv., så er der et slip på 12 pct. Kvinderne får 12 pct. mindre i løn end mænd, selv om de udfører samme job med samme kvalifikationer, samme uddannelsesmæssige baggrund.
12 pct. mindre i løn
Det er det, vi forholder os til. Hvad er det for nogle tiltag, Dansk Folkeparti vil lave for at ændre på den situation?
Det er jo meget fint at stå og sige heroppefra, at man gerne vil have, at nogle kvinder skal have mere i løn, men vores opgave herinde er at sikre, at ligelønslovgivningen bliver overholdt.
Og jeg vil gerne spørge, hvordan Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre det.
Bent Bøgsted (DF), 2002-03-15:
Til hr. Ole Vagn Christensen: Uanset hvordan vi kommer ind på det, så har jeg ikke tiltro til, at en kønsopdelt lønstatistik kan føre til ligeløn.
Det er altså andre ting, vi skal se på.
Og det er en vurdering af jobbet.
Vi ser frem til, hvad regeringen vil komme med af udspil på det område, for den har jo egentlig sagt i nogle af svarene, den er kommet med, at den vil komme med et udspil på området.
Og det ser vi så frem til.
Men vi mener absolut ikke, at kønsopdelt lønstatistik kan føre til ligeløn.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-15:
Hr. Lars Barfoed taler fortsat om enighed, så lad os da afprøve, hvorvidt det er muligt eller ej.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Lars Barfoed:
Vi behandler i disse dage L 47, som forlænger barselorloven, og vi har netop i dag behandlet spørgsmålet om, hvorvidt forældre kan få lov til at passe egne børn i hjemmet og få penge for det.
Videnscenter for Ligestilling er nedlagt, og man vil ikke fra De Konservative og Venstre og heller ikke fra Dansk Folkepartis side sikre ligeløn mellem mænd og kvinder.
Hvad tror hr. Lars Barfoed, at alt dette tilsammen vil betyde for ligestillingen?
Tror hr. Lars Barfoed virkelig, at det vil gavne ligestillingen i Danmark?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-15:
Til det sidste først: Ja, det er fuldstændig korrekt, at Dansk Arbejdsgiverforening har lavet en anden statistik. Det var også derfor, jeg nævnte den heroppe fra talerstolen.
Den ene siger 9 pct., den anden siger 12 pct. Det sagde jeg i min
ordførertale
Så vil jeg sige: Jo, debatten er søreme bredere.
Vi har også lige haft en længere debat om Videnscenterets rolle.
Jeg skal nævne nogle af de områder, som vi i Enhedslisten mener der stadig væk bør rettes op på, hvis jeg ellers kan finde den lange liste, jeg lavede, forinden jeg kom hertil.
Men lige nu diskuterer vi ligeløn, L l06, og det vil jeg forholde mig til.
Jo, det er da fuldstændig rigtigt, at Socialforskningsinstituttet kun inddeler i otte hovedgrupper.
Det er fuldstændig korrekt.
Og det er netop derfor, vi har behov for mere præcis statistik på området.
Deraf den lov, som man nu ønsker at afskaffe.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-15:
Jeg skal hermed bekræfte over for den konservative ordfører, at jeg ved gud er meget skeptisk over for, hvorvidt Det Konservative Folkeparti ønsker at fremme ligestillingen mellem kønnene i Danmark.
Ja, jeg er meget skeptisk, og jeg er skeptisk over for hele regeringen, for siden regeringen tiltrådte, har jeg ikke set ét eneste initiativ, som fremmer ligestillingen, men tværtimod utallige eksempler på det modsatte.
Lad mig derfor som afslutning bare spørge hr. Lars Barfoed: Hr. Lars Barfoed taler om rammer, at vi politikere skal skabe rammer for ligestilling, men hvilke rammer?