runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-01-25:
Værdighed og respekt er vi fuldstændig enige om, og værdighed og respekt omkring det at blive dansk statsborger synes vi i og for sig også der er god grund til, også at det højtideligholdes i en eller anden forstand, men jeg vil godt sige, at samtidig synes jeg også, at man skal huske, at mange af de her unge mennesker, der er tale om, som er omfattet af det her forslag, som Kristeligt Folkeparti har fremsat, er unge, som er skolepligtige, og som kommer til at have gået i danske skoler.
Det er en del af den danske folkeskolelov.
Hvis jeg husker tilbage på min tid som lærer - det er jo mit fag, jeg er læreruddannet - så underviser man i det her.
Det er en del af den samfundsforståelse, der bliver undervist i, også når det gælder de unge, som så ikke når at komme i den danske folkeskole.
Så jeg vil ikke bruge udtryk som slag i luften osv., for et eller andet sted er vi fuldstændige enige i intentionerne bag.
Det er vigtigt, at man har et kendskab til det værdi- og normsæt i det danske samfund.
Den gensidige respekt er vigtig. Så vil jeg i øvrigt sige som en lille oplysning, at unge mennesker i dag altså går ind på Internettet, på Folketingets hjemmeside, og så finder de grundloven, og så læser de den dér, hvis de synes, det er interessant.
Poul Nødgaard (DF), 2001-01-25:
Der er ingen tvivl om, at Kristeligt Folkeparti har haft velmente intentioner bag det her forslag, men da vi drøftede det i dag i vores folketingsgruppe, var det de fleste, der syntes, at det var et rent slag i luften, og det er jeg nok ikke helt uenig i.
Til det at fremsætte et beslutningsforslag, der skulle pålægge regeringen at udsende en grundlov til hver enkelt ung, der fylder 18 år,
Så ligefrem at bede regeringen om at fremsætte et lovforslag på det her område synes jeg nok er at sætte sagen op på et meget højt plan. Med hensyn til den anden del af beslutningsforslaget, hvor man skal afgive en underskrift, når man søger dansk statsborgerskab, må jeg spørge: Jamen hvad er den underskrift værd, medmindre det er Kristeligt Folkepartis intention, at hvis man overtræder det, man har skrevet under på, så sker der også et eller andet? I den forbindelse kunne jeg godt have lyst til at spørge hr. Jann Sjursen: Hvis en af de unge, der har underskrevet sådan en erklæring, som Kristeligt Folkeparti lægger op til at man skal, foretager en kriminalitet af en vis størrelse - ikke småtingene, ikke cykeltyveri måske, men altså noget alvorligere - betyder det så, at vedkommende får frataget sit danske statsborgerskab? Det har vi jo undersøgt på et tidligere tidspunkt, man kan fratages et dansk statsborgerskab.
Det at få dansk statsborgerskab er der ingen, der siger betyder, at man har fået det permanent.
Hvilke forpligtelser har man, og hvis man overtræder de forpligtelser, som Kristeligt Folkeparti mener man har,
Så vil jeg lige sige vedrørende side 3, hvor der er nogle ufuldstændige oplysninger om nogle tal, at der kan jeg ikke forstå, at man ikke som ansvarligt parti her i Folketinget kan søge de oplysninger indhentet i Justitsministeriets Indfødsretskontor.
Det er vedrørende tal
på både det ene og det andet, hvor man skriver, at man er usikker, man ved ikke rigtig, og jeg ved ikke, hvad det er, der står, det kan hr. Jann Sjursen selv se.
Jeg synes nok, det havde været klædeligt, at de tal, man omgiver sig med, er tal, man har gennemprøvet.
Erik Larsen (V), 2001-01-25:
I Venstre anerkender vi de intentioner, der ligger bag Kristeligt Folkepartis forslag.
Vi er selvfølgelig også utrolig optaget af, at ikke blot nydanskere, men alle danskere har et grundigt kendskab til dansk kultur, til dansk lovgivning, til danske samfundsforhold og til det danske værdigrundlag sådan mere generelt.
Det er jo klart, at i forhold til de mennesker, som skal integreres i det danske samfund, er der en særlig forpligtelse til, at de mennesker har mulighed for at erhverve den indsigt og den viden.
Og jeg er ikke overbevist om, at det nødvendigvis skal foregå på helt den samme måde, som vi ville gøre det i forhold til unge, der er født og opvokset i Danmark, men det er klart, at i forhold til integrationen er det en utrolig vigtig del. I forbindelse med de såkaldte satspuljemidler har vi fra Venstres side været med til at sikre, at der blev bevilget midler til netop at fremme den indsats blandt de personer, som skal integreres, og netop fremme den på en meget tilgængelig og overskuelig måde.
Det tror vi nok mere er vejen, at man i højere grad og mere specifikt og i en større sammenhæng og også gerne sammen med andre prøver at få disse ting til at være et naturligt værdisæt for den enkelte, der kommer her til landet.
I Venstre er vi ikke overbeviste om, at Kristeligt Folkepartis forslag helt lever op til de forventninger, som vi må have.
Og jeg kunne forstå på hr. Jann Sjursen her fra talerstolen, at man jo så måske også har tænkt lidt videre end blot det, som forslaget sådan umiddelbart og meget præcist siger, og det vil vi selvfølgelig tage med i vores overvejelser under udvalgsbehandlingen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-01-25:
Ligesom justitsministeren vil jeg på vegne af Socialdemokratiet gerne udtrykke min uforbeholdne sympati for den grundliggende tanke i Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag, nemlig at styrke integrationen af udlændinge i det danske samfund.
Det er af største betydning, at nye statsborgere i Danmark har en respekt og forståelse
for det danske samfund og de deri indlejrede værdier.
Det er Socialdemokratiets klare holdning, at udlændinge må gøre en aktiv indsats for at lære det danske samfunds grundliggende værdier, men det gælder ikke kun dem, der er udtrykt i grundloven, og det opnås ikke alene ved en skriftlig tilkendegivelse.
Derfor undervises der også massivt i samfundsforståelse for netop de grupper, som forslaget her omhandler.
Det er vores opfattelse i Socialdemokratiet, at den undervisning er meget vigtig; den er fundamental for integrationsprosessen.
Det er endvidere Socialdemokratiets opfattelse, at der er taget højde for ideen bag beslutningsforslaget i regeringens integrationsplan, der netop understreger betydningen af gensidig respekt udlændinge og det danske samfund imellem.
Kristeligt Folkeparti skal have ros for at skabe opmærksomhed om dette tema her i Folketinget, og det vil helt givet være hensigtsmæssigt at arbejde mere med information om det danske samfunds værdier, rettigheder og love.
Derfor synes vi også, det er en god idé med en generel informationsfolder, som vi kender det fra andre lande.
Jeg skal ikke undlade at sige, at jeg selv blev meget inspireret under et studiebesøg i Canada, hvor vi blev præsenteret for deres informationsmateriale til nye borgere i det canadiske samfund.
Trods den gode ånd og tone i min tale her og også i beslutningsforslaget
vil jeg på Socialdemokratiets vegne sige, at vi mener, der skal arbejdes videre med at få et godt integrationsgrundlag for vores nye danskere.
Der er med regeringens integrationsplan skabt et godt grundlag.
Socialdemokratiet kan ikke støtte det her forslag.
Det har jeg været inde på.
Ministeren har også meget grundigt været inde på det, så jeg vil ikke sige yderligere.
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 2001-01-25:
Ministerens tale skal jeg kommentere mere udførligt senere, men jeg vil gerne allerede på nuværende tidspunkt i debatten sige, at der er et punkt i ministerens tale, som jeg er enig i, og som jeg også mener sådan set er en mangel i det forslag, som vi har udarbejdet fra Kristeligt Folkepartis side, og det er i forhold til det at læse grundloven.
Jeg er enig i det, ministeren siger om, at bare det at læse grundloven kan være en stor opgave i sig selv og i hvert fald også at forstå den.
Og derfor vil jeg godt sige, at det sådan set i vores tanker har ligget, at der i forbindelse med, at man udleverede grundloven, som det fremgår af beslutningsforslaget, skulle vedlægges en eller anden form for kommenteret udgave af grundloven, en kommentar til de enkelte paragraffer, eller hvad det nu måtte være. For debatten og modtagelsen af forslaget skyld vil jeg gerne sige, at det er da noget, som vi absolut gerne ser indarbejdet i forslaget, hvis det kunne vise sig, at et flertal i Tinget eller partier i øvrigt måtte ønske at arbejde videre med selve ideen, for det er så absolut nødvendigt.
Blot denne bemærkning i forhold til ministerens tale på nuværende tidspunkt.
John Vinther (KF), 2001-01-25:
I Konservativt Folkeparti synes vi, det er et godt forslag.
Vi synes, det er vigtigt, at så mange som muligt, unge, ældre, oprindelige danskere, nydanskere, deltager i den demokratiske proces på alle tænkelige niveauer.
Det er jo ikke sådan, at første gang, man stifter bekendtskab med de demokratiske spilleregler og vores værdigrundlag, er på sin 18 års fødselsdag.
Det er naturligvis nogle basale værdier, som man forhåbentligt har stiftet et indgående kendskab til både via sine forældre og også gennem hele uddannelsesforløbet.
Nu opfatter jeg det heller ikke sådan, at første del af beslutningsforslaget er en modsigelse heraf.
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Det Konservative Folkeparti ønsker at skærpe kravene til opnåelse af dansk statsborgerskab.
Jeg skal ikke gøre debatten i dag til et spørgsmål om sprogkrav eller kriminalitet, men vi har tidligere fremført tanker om, at udlændinge, der ønsker at blive danske statsborgere, skulle igennem en eller anden form for forløb - måske ikke nødvendigvis en prøve - men en eller form for tilrettelagt forløb, hvor det blev sikret, at de fik et helt basalt grundlæggende kendskab til, hvordan det danske samfund fungerer, herunder også vore grundlæggende værdier og vores demokratiske spilleregler.
Se, nu gør det det jo ikke alene bare at udlevere grundloven, men det kan jo være et skridt på vejen, og Kristeligt Folkepartis forslag indeholder jo nogle tanker, som i hvert fald et stykke hen ad vejen minder om vore egne.
Vi synes også, det vil være en god idé, om man allerede i forbindelse med sprogundervisningen i større omfang, end det er tilfældet i dag, integrerede undervisning i danske samfundsforhold.
Kristeligt Folkeparti går måske nok et skridt for langt ved i bemærkningerne at lægge vægt på, at undervisningen skal arbejde hen imod en senere erhvervelse af dansk statsborgerskab.
Det mener vi ikke den nødvendigvis skal.
Spørgsmålet om statsborgerskabet er en dybt personlig beslutning, og vi skal ikke hverken udøve pres eller opmuntre til noget som helst i den retning.
Men uanset om en herboende udlænding har tænkt sig at erhverve dansk statsborgerskab eller ej, så er det nu efter vores opfattelse alligevel en vigtig sag, at den pågældende får et indgående kendskab til det danske samfund.
Vi går altså positivt ind i udvalgsbehandlingen, og jeg tror også, at der vil være mulighed for at opnå en enighed, så vi til sidst kan stemme for det.
Tom Behnke (FRI), 2001-01-25:
Jamen det er jo genialt at se ministeren slås, som var det hans eget forslag, han var oppe at forsvare.
Han har kommenteret hver eneste ordfører og også taget ordet i slutningen af debatten.
Det er ret flot at se, det er jo virkelig hjerteblod for ministeren. Vi kan mærke, at vi har ramt, hvor det gør ondt, og det er der virkelig gode grunde til, for der er mange penge på højkant her.
Sagen er, at med hensyn til fagforeningerne og deres magt er det væsentligt at skelne imellem, om man støtter, at fagforeninger skal have magt i samfundet, eller man støtter, at fagforeninger skal have magt over lønmodtagerne.
Det er den helt grundlæggende forskel, dér er vi uenige.
Jeg har den opfattelse, at fagforeningerne selvfølgelig skal have lov til at have magt i samfundet, men ikke over lønmodtagerne.
Så synes jeg i øvrigt, det er for lavt, at justitsministeren går herop og kører videre og bliver ved med at skose mig for noget, jeg har tilkendegivet to gange tidligere under debatten: hvis der er fejl i beslutningsforslaget, ændrer vi dem omgående.
Men det er selvfølgelig nemt for en minister, der ikke har ret meget andet at holde sig til i denne debat, at køre videre med noget, som allerede er erkendt, fordi alle ved, at sådan forholder det sig.
Og angående kampen mod fagforeninger vil jeg blot henvise til hr. Jes Lundes ordførertale på vegne af SF.
Den tale modbeviser på alle punkter justitsministerens fordomsfulde tale over for mig.
Jeg skal blot kvittere for ministerens iver for at kæmpe for frihed og mindretalsbeskyttelse.
Kristian Jensen (V), 2001-01-25:
Jeg var i Venstres ordførertale inde på, at Venstre er modstander af eksklusivaftalerne, og det brugte
justitsministeren som påskud for et voldsomt angreb mod Venstre for, at vi skulle være imod fagforeningerne.
Så argumenterede jeg for, at vi har tillid til fagforeningerne, og det brugte justitsministeren som et voldsomt argument for den anklage, at Venstre skulle være imod arbejdsgiverorganisationerne.
Jeg er nødt til at spørge: Er justitsministeren overhovedet klar over, hvad det er, han argumenterer for og imod, eller er det bare et angreb på Venstre, han går efter?
Det, Venstre står for, er jo ikke, at fagforeningerne eller arbejdsgiverne skal have ret til at bestemme, hvilke foreninger de ansatte skal være medlem af, men at det netop skal være det enkelte menneske.
Mennesket før systemet er Venstres slogan.
Der er nogle, der siger »mennesket før pengene«, men det mangler vi stadig at se nogen som helst konkrete beviser på.
Frank Jensen (S), 2001-01-25:
Hr. Tom Behnke kan forvisse sig om, at hver eneste gang der kommer et forslag her i Folketinget, der griber grundlæggende ind i frihedsrettigheder i samfundet, vil hr. Tom Behnke opleve en engageret justitsminister her i Folketinget.
Det kan hr. Tom Behnke være forvisset om, og sådan var det også, dengang vi vedtog denne lov i 1990, hvor jeg sammen med hr. Arne Melchior var ordfører.
Nu er det altså snart 11 år siden, loven blev vedtaget.
Det grundlæggende princip var retten og friheden til at kunne bestemme over midler i foreningerne, men også en lovsikret ret til mindretalsbeskyttelse for dem, der ikke ønskede, at deres kontingentmidler derudover skulle bidrage til politiske partier.
Hr. Arne Melchior vil kunne bevidne, at det var dét, der optog os under debatten i 1990, og det er rettigheder, der knytter sig til den foreningsfrihed, som er grundlovssikret.
Så siger hr. Behnke, at det jo er nemt for mig at komme og sige, at hr. Behnke har taget fejl i sit beslutningsforslag.
Men det var jo på baggrund af den faktadebat, som var med hr. Arne Melchior, at jeg kan gå herop og sige, hvad der står i loven fra 1990.
Jeg sidder med den, og jeg var også med under behandlingen i 1990 som Socialdemokratiets ordfører, og det er jo altså sådan, at det er et langt bredere grundlag, loven regulerer, end det, som hr. Behnke har været optaget af i sit beslutningsforslag.
Til hr. Kristian Jensen: Nej, det er ikke et egentligt mål for mig at angribe Venstre.
Men for en gangs skyld var der en klar udmelding fra partiet i denne sag, og så må man jo også knytte kommentarer til den.
Når det drejer sig om eksklusivaftaler, er det vigtigt at holde fast i, at en eksklusivaftale er en aftale, arbejdsgiveren indgår, og som efterfølgende giver arbejdsgiveren ret til at sige ved ansættelsen af en medarbejder: Hvis du søger arbejde hos mig, skal du være medlem af den og den fagforening.
Sådan er sammenhængen i tingene, og det skal man huske at videregive, når man vil forholde sig til gældende lovgivning.
Christian H. Hansen (DF), 2001-01-30:
Ja, nu har vi jo en situation, hvor Dansk Folkeparti i hvert fald ikke er med i det her folkeskoleforlig
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg vil meget gerne spørge hr. Thomas Adelskov, og det er specielt med udgangspunkt i en af de sidste bemærkninger, som hr. Adelskov kom med, nemlig at der ville gå inflation i evalueringerne, om hr. Thomas Adelskov ikke mener, at vi netop har en censorinstitution til at sikre, at man på tværs af landet inden for de forskellige uddannelsesniveauer har samme vurderingsniveau, samme vurderingsmetode.
Er det virkelig Socialdemokratiets mening?
Det andet spørgsmål: Hr. Thomas Adelskov nævner, at der er utrolig mange skoler og uddannelsesinstitutioner, som allerede i dag offentliggør det hele på nettet.
Kan hr. Thomas Adelskov bekræfte, at eksempelvis Københavns Universitet, Handelshøjskolen i København, Aarhus Universitet og Syddansk Universitet på ingen måde offentliggør de evalueringer af kvalitet og indhold i de udbudte fag, som de pågældende universiteter har?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-30:
På vegne af Socialdemokratiet vil jeg gerne bekræfte vores engagement i øget offentlighed og informationstilgængelighed
overalt i samfundet, det være sig i forhold til kommuner og til amter, til Folketingets arbejde, til ministerier og, som forslagsstillerne til beslutningsforslag nr. B 74, åbenhed omkring uddannelserne og skolerne og deres indhold, mål og metoder, også på Internettet. Faktisk er vi af den opfattelse, at skoler og uddannelsesinstitutioner allerede har set lyset og anser tilgængeligheden af de nævnte informationer som værende meget væsentlig både for skolernes profil og rekruttering og også for de informationer, man gør tilgængelige for borgerens valg af uddannelse og sted.
Derfor er denne del af beslutningsforslaget efter vores opfattelse helt unødvendig og utidssvarende.
Hvad angår forslagets anden del om offentliggørelse af karakterer - og her kunne man måske egentlig forestille sig, at det var det, der var forslagsstillernes virkelige baggrund for at fremsætte beslutningsforslaget - og gennemførelsen af det, vil det have helt andre og utilsigtede virkninger end det, der lægges op til i forslaget.
Lad mig nævne et par eksempler på de uheldige konsekvenser.
Såfremt karaktergennemsnittet ville blive et offentligt konkurrenceparameter mellem skolerne, er det jo nærliggende at forestille sig visse skoler, der vil søge at undgå optagelse af elever, som skolerne enten finder mindre studieegnede, eller som skolerne ville frygte blev tildelt lavere karakterer og derved forringede skolernes karaktergennemsnit, altså deres konkurrenceparameter.
Vi kunne derved komme i situationer, hvor skoler og uddannelsesinstitutioner ville søge at undgå optag eller i skoleforløbet forsøge at frasortere svage elever eller mindre uddannelsesmindede unge.
Endelig er det nærliggende at forestille sig, at der kunne gå mere inflation i karaktererne og i de evalueringer, som forslagsstillerne forestiller sig.
Hvem eller hvilken skole vil ikke gerne fremstå som gode undervisere eller gode skoler? Forslaget er efter vores opfattelse således både uaktuelt og uønskeligt.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte B 74.
Henrik Svane (RV), 2001-01-30:
Nu har jeg ikke gået i samme skole som fru Gitte Lillelund
Bech, og det kan da også godt være, man i folkeskolen skulle gøre lidt mere ud af at fortælle om, hvordan det parlamentariske samfund fungerer også herinde. Men jeg har en fornemmelse af, at et forlig er et forlig, og hvis man, selv om der er et flertal, vil bestemme hen over et forlig og forligsparterne, så bryder man et forlig.
Er det det, vi hører?
At Venstre vil gøre alt, hvad de kan, for at bryde det forlig, hvis de får et flertal for det her forslag?
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Jeg tror, hr. Henrik Svane har hørt, hvad han gerne ville høre.
Det var ikke det, jeg sagde, da jeg stod heroppe.
Jeg sagde, at det, der var væsentligt for os, var at markere, at dette her er Venstres synspunkt, og vi regner med, at vi, når vi får en borgerlig-liberal regering, så bringer det op i forligskredsen med de regeringsparter, som vi har dannet regering med.
Jeg tror ikke, der er nogen, der er ført bag lyset her på nogen som helst måde.
Jeg vil sige, at vi står som forslagsstillere, og det er faktisk os, der har formuleret en del af forslaget.
Vi står stadig fast ved det.
Spørgsmålet er, hvornår det kan gennemføres, og der må vi jo også se realistisk på det. Vi kan jo se allerede nu ved at tælle mandater, at man ikke kan tælle til et flertal inden for det her område på nuværende tidspunkt.
Og derudover er det jo væsentligt for os, at vi kan tage det op med de kommende regeringsparter i forligskredsen efter et folketingsvalg.
Det er jo altså sådan, at Venstre har været en del af folkeskoleforliget de sidste, ja, jeg kan ikke engang sige hvor mange år, men det er i hvert fald mange, ja, siden 1903, så derfor er det i hvert fald ikke vores intention at bryde folkeskoleforliget.
Men derfra og så til at sige, at det her forslag ikke kan komme op, når der er en ny parlamentarisk situation, er at gå langt.
Når der findes en borgerlig-liberal regering, synes jeg da, at det er yderst væsentligt at tage det her op til debat i folkeskoleforligskredsen inklusive de nye regeringsparter.
Thomas Adelskov (S), 2001-01-30:
Til fru Gitte Lillelund Bech vil jeg godt sige, at efter vores opfattelse er det sådan - og det kan jeg så blive be- eller afkræftet i - at også på mange uddannelsesinstitutioner og i mange uddannelsessammenhænge indgår årskaraktererne som en del af det samlede karaktersnit, og det var det, jeg hentydede til i min ordførertale, da jeg nævnte, at der kunne gå inflation i karaktererne. Vedrørende anden del af spørgsmålet kan jeg ikke heroppefra hverken be- eller afkræfte, at visse uddannelsessteder ikke offentliggør de informationer på Internettet, men jeg mener, at vi fra Folketingets side kunne opfordre dem og tilskynde til, at man gjorde det. Det betyder til gengæld ikke, at jeg hermed tilslutter mig den del, der handler om at offentliggøre karakterer, og det er den, min tale og min anke klart gik imod.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-01-30:
Skal jeg forstå den socialdemokratiske ordfører sådan, at jeg kan tage det for givet, at Socialdemokratiet vil støtte, at man selvfølgelig skal opfordre uddannelsesinstitutionerne til at offentliggøre fagudbud, læseplaner, værdigrundlag, pædagogisk udgangspunkt, evalueringer af kvalitet og indhold i udbudte fag, at det er et tilsagn om, at det vil man godt støtte, men at det alene er den pind, der handler om gennemsnitskaraktererne inddelt på uddannelsestrin og fag, Socialdemokratiet ikke kan støtte?
Thomas Adelskov (S), 2001-01-30:
Jeg vil godt spørge hr. Brian Mikkelsen, om Det Konservative Folkeparti mener, at karaktergennemsnittet og en offentliggørelse af karaktergennemsnittet vil kunne sige noget som helst fornuftigt om, hvilket karaktergennemsnit en given elev vil komme ud med, hvis han eller hun vælger X-købing eller Y-købing Gymnasium eller X- eller Y-købing Tekniske Skole.
Det er jo sådan, at karaktergennemsnittet vil sige noget
om, hvordan de elever, der er på skolen, frekventerer skolen,
vil have eksamensresultaterne i den sidste ende, men man vil intet kunne sige om, hvordan en elev med de samme evner og kvalifikationer vil kunne ende på enten X eller Y skole.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-30:
Jeg synes, det er relevant at bore lidt i det borgerlige Danmarks kvalitetsbegreb i forhold til: Hvor er dette karaktergennemsnit fordelt på uddannelsestrin og fag relevant? Er det i forhold til den kommende indlæring for Ole Bole, der søger sammen med forældrene og sidder dér og shopper?
I forhold til hvad skal det bruges?
Jeg vil bede hr. Brian Mikkelsen om at være lidt mere konkret, således at vi kan få mulighed for at se ind i den borgerlige sjæl.