runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
En stor del af debatten har selvfølgelig gået på, hvordan de her penge skal findes, og næppe nogen kan være i tvivl om, at kommunerne kommer til at bidrage voldsomt i den her sammenhæng.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre Venstres ordførers reaktion på en udtalelse fra formanden for KL, der siger, at regeringen må se at få øjnene op for den klare sammenhæng mellem økonomi og kravene til service: Man kan ikke love bedre service og samtidig stille så skrappe krav til vore budgetter, at det i praksis bliver umuligt for os at overholde lovens minimumskrav til folkeskole og den sociale service.
Regeringen må melde klart ud.
Det synes jeg da var et ganske klart budskab fra KL, og jeg er da meget spændt på at høre, i hvilket omfang regeringen og ikke mindst Venstre som storebror i regeringen vil tilgodese kommunerne, for her bliver det helt klart sagt, at tingene ikke hænger sammen.
Kl. 9.55
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Nu er proceduren sådan, at jeg skal svare på spørgsmålene og egentligt ikke selv må stille nogen.
Men spørgsmålet lyder nærmest, som om Socialdemokratiet er på vej væk fra 2010-målsætningen.
Der er en erkendelse af, at de rammer for vækst kan ingen leve op til, og derfor falder hele forudsætningen for 2010-planen.
Det er jeg uenig i.
Jeg forstår godt, at Socialdemokratiet har den indgangsvinkel for også at stille spørgsmålet, for de aftaler, man lavede f.eks. med kommunerne, lå jo langt over det, som var fornuftigt finanspolitisk.
Når man skulle sigte efter en vækst på 1 pct., blev den 2,3 pct., og det var det, man var vant til.
Vi kan holde de rammer, vi sætter, og derfor vil der også være råd til skattelettelserne.
Kommuner og amter og stat er selvfølgelig en fælles del af den realvækst, og kommunerne er det jo i særdeleshed, for det er jo der, vi bruger mange af vores skattekroner.
Det er der, den varme service gives til borgerne.
Så selvfølgelig er kommunerne en del af hele den her finanspolitiske diskussion.
Det er en naturlig del.
Det er derude, den borgernære service foregår.
Den ramme, kommunerne, staten og amterne nu får,
er sådan set den ramme, som har været en del af den socialdemokratiske målsætning fra 2005 til 2010.
Men Socialdemokratiet tror ikke selv på, at det er realistisk, og det skuffer mig egentlig, for jeg er overbevist om, at hvis man er parat til at føre en ansvarlig politik, så er 2010-planen både realiserbar og fornuftig.
Der er plads til vækst i de offentlige udgifter.
Der er plads til, at vi tager os af de mange flere ældre.
Og oven i dét er der søreme også plads til skattelettelser.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Der er en ting, jeg godt vil bede hr. Peter Christensen, Venstres ordfører, forklare mig, som jeg har tænkt meget over og hørt gentaget også i flere omgange her under debatten i dag, nemlig bemærkningen om, at det her er de første reelle skattelettelser siden 1974.
Vil hr. Peter Christensen forklare mig, hvorfor man anser noget for skattelettelser
, når det er finansieret over, at billetpriserne for folk, der kører kollektivt, stiger?
Når skattelettelser er finansieret ved, at man skal betale mere for at have sine børn i daginstitutioner?
Når skattelettelser er finansieret ved, at der bliver beskæringer, der medfører lukning af sygehuse?
Og når skattelettelser er finansieret ved, at der bliver færre penge til vores folkeskoler og vores ældre?
Altså at det er reelle skattelettelser.
Hvorimod det ikke er reelle skattelettelser, hvis man finansierer skattelettelserne ved at sige, at vi vil have en oliebeskatning i Danmark, der svarer til den oliebeskatning, man har i Norge og i England, fordi vi vil have vores andel af samfundsressourcerne.
Vi hr. Peter Christensen ikke godt forklare mig, hvorfor de ikke er relle, hvis man tager fra de rige for at jævne ud og lave fordelingspolitik, men hvis man tager fra de fattige for at give skattelettelser, så er de reelle efter Venstres opfattelse.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Ja, jeg kunne jo måske give et fælles svar om Nordsøen, og det er måske også tankevækkende, til fru Pernille Rosenkrantz-Theil og hr. Jens Rohde - er der to, der står sammen i dansk politik...
Må jeg minde om, at det ikke er så forfærdelig lang tid siden, vi havde en debat her i Folketinget om Nordsøolien, og at vi vedtog i fællesskab - også hr. Jens Rohdes parti, det blev det nødt til, for der var flertal for det, det var ikke, fordi man gerne ville - at man skulle se på, om ikke det var rimeligt, at vi fik lige så stor en beskatning fra Nordsøen, som man får f.eks. i Norge.
Det er sådan set det, vi har aftalt i fællesskab.
Så jeg synes jeg ikke, der er nogen grund til, at man ligesom specielt tager det op, da vi har lavet en aftale.
Det tror også er lidt vigtigt.
Og lad mig så sige...
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Det er med et smil, at jeg går herop, for hr. Jens Peter Vernersen
Derefter fortsætter han sin argumentation med, at han har set udsendelsen Skattely på tv, og derfor ved han, at der er penge at hente; det er jo urkomisk, men lad dét være dét.
Og jeg glæder mig til at høre svaret på hr. Jens Rohdes spørgsmål.
Nej, det, jeg selv vil spørge om, er: Jeg forstod på den tidligere argumentation, at der ville komme 15 mia. kr. ind fra boligejerne.
Der vil jeg gerne lige høre, om 15 mia. kr. er det rigtige tal for at få hele oplægget til at balancere, eller hvor meget er det, boligejerne skal betale, og hvor mange familier vil få et negativt skatteresultat af hele reformen? Har man regnet på det?
Jens Rohde (V), 2003-05-09:
Jeg er egentlig glad for, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil er til stede her i dag, for jeg er sikker på, at hun vil kunne bekræfte, at Enhedslisten, mens Socialdemokraterne sad i regering, utallige gange fremsatte forslag om, at man skulle hive flere penge op fra ressourcerne i undergrunden, og at man skulle sørge for lægge skat på transfer pricing eller få noget ud af den.
Utallige gange.
Hvad var svaret hver gang fra den daværende regering?
Det var nej.
Hvad er der sket på det halvandet år, hvor det ikke var muligt i de øvrige 9 år, siden det så lige pludselig er muligt, og at Socialdemokraterne synes, at her har de set lyset?
Hvad skyldes det, at man har set lyset?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål til hr. Jens Peter Vernersen er med hensyn til den påstand, hr. Jens Peter Vernersen kommer med om den øgede forældrebetaling på daginstitutionerne: Hvem var det, som i en kommuneaftale gav kommunerne lov til at hæve forældrebetalingen fra 31 til 33 pct., hvem var det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Jeg har noteret mig, at Socialdemokratiet har overtaget en god del af Enhedslistens finansieringsmodel
, og det er jeg selvfølgelig rigtig glad for; det drejer sig om Nordsøolien, det drejer sig om de multinationale selskaber, og ikke mindst om de rigestes pensionsopsparinger. Hvad jeg til gengæld også har noteret mig, er, at Socialdemokraterne er faldet for de borgerliges idé om, at jo større gab der er mellem overførselsindkomster og lønindkomster, jo bedre. Jeg skal så blot bede Socialdemokraterne bekræfte, at konsekvensen af den øgede forskel mellem løn og dagpenge vil være, at man sætter mindstelønnen under pres, fordi det jo er sådan, at jo dårligere vilkår, de arbejdsløse får i forhold til dem, der er på løn, jo dårligere vilkår er de også villige til at acceptere at arbejde under.
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Jeg synes ikke, jeg har det fjerneste problem.
Jeg mener bare, det er et pauvert forsøg på fra Socialdemokratiets side at flytte fokus fra det her oplæg ved kun at snakke om de penge, der skal hentes, som måske ligger i undergrunden, hvor man kan have en højere beskatning eller multinationale selskaber, som ikke betaler.
Man vil overhovedet ikke snakke om alle de virkninger af forslaget, som rammer mennesker af kød og blod: Unge børnefamilier, der køber nyt hus eller lejlighed, pensionsopsparere.
Vi kender hele den gamle skure, og vi ved, det vil blive brugt.
Jeg har aldrig kaldt oplægget useriøst.
Jeg har bare sagt, at jeg er politisk uenig i de intentioner, der er i oplægget, og jeg er sikker på, at danskerne kan kende forskel på, hvad den her røren rundt i gryden betyder i forhold til de ægte skattelettelser, vi har foreslået. De eneste, der hele tiden taler om useriøsitet, er Socialdemokratiets medlemmer, og det er jeg efterhånden vant til, jeg tror ikke engang, jeg gider lade mig hidse op over det.
Det siger man altid, hvis man er uenig i det, Socialdemokratiet mener.
Det er en debatform, som jeg egentlig synes er lidt mærkværdig.
Jeg synes ikke, oplægget er useriøst.
Jeg synes, det er skævt i forhold til det indhold, der er.
Og lad så være med at foregøgle folk, at de skruer, der skal skrues på her, ingen konsekvenser får for mobiliteten på arbejdsmarkedet, for de nye boligejere.
Det handler om alt muligt andet end kun at beskatte noget sort olie fra undergrunden.
Sig det dog ærligt.
Det er jo det, det går ud på.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Det illustrerer selvfølgelig meget godt, hvilke vanskeligheder regeringen og regeringspartierne synes, man har ved at afvise det socialdemokratiske forslag som useriøst og ikke hængende sammen.
Nu har vi haft en meget lang debat om regeringens forslag.
Den debat handlede om, hvorvidt der nu også er finansiering frem til 2010, altså fra i dag og så de der 7 år frem i tiden.
Det er det eneste, det handler om,
og det har der ikke kunnet dokumenteres noget som helst om. I det socialdemokratiske forslag er der ingen diskussion om, at hvis vi ser i det samme perspektiv frem til 2010, så er der fuld finansiering.
Så opfinder man en forudsætning, der ligger 20, 30 og 40 år ud i fremtiden, hvorpå man regner ud, at man kan påstå, at det ikke hænger sammen, og den forudsætning, Finansministeriet lægger til grund, nemlig at skattestoppet ophæves, tager partiet Venstre afstand fra.
Synes hr. Peter Christensen ikke, at han selv har et lille problem med sin argumentation?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Der er ikke noget at sige til, at hr. Peter Christensen bliver mere og mere betænkelig, når det går op for hr. Peter Christensen, hvad det her går ud på, og når hele forudsætningen for angrebet på vores skatteoplæg falder til jorden med et brag.
I Venstre har man jo nogle andre forudsætninger end dem, der lå til grund for beregningerne i Finansministeriet.
Det er helt afgørende, at man har de samme forudsætninger, ellers hænger regnestykket jo ikke sammen.
Det er jo allerede på det her tidspunkt afsløret, at Venstre mener, de skal fortsætte skattestoppet, og så får vi den udvikling, som vi har hørt her.
Synes hr. Peter Christensen med det udgangspunkt, at det så er en rimelig måde at angribe vores oplæg på?
Er det ikke et meget svagt grundlag?
Jeg kunne godt spørge mig selv, om hr. Peter Christensen overhovedet har læst det bestillingsarbejde, han selv har gjort ovre i Finansministeriet.
Vi er meget, meget
tilfredse med det papir, der ligger der.
Men jeg tvivler faktisk på, at hr. Peter Christensen har læst det.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Ja, der er mange elementer, man kunne tage fat på her, men det, jeg virkelig gerne vil spørge hr. Jens Peter Vernersen om, det er det her med tilbagevirkende kraft at beskatte folk, der har sparet op til deres egen alderdom.
Det er sådan det, der gør mig mest bange, og så fra et ellers, troede jeg, nogenlunde ansvarligt parti, der har haft regeringsmagten og sådan noget.
Man beskatter med tilbagevirkende kraft nogle mennesker, der har sparet op til deres egen pension, og så siger man, at det er sådan lidt en kompensation for, at de så skal betale mindre skat i fremtiden.
eller anden grund skulle stige, og det kunne den jo komme til, hvis der kom en anden regering, så kompenseres man ned igen for den der skat, man betaler for den pension, man allerede har sparet op, men som man ikke har fået ud igen
Det her er en af de ting, som gør mig virkelig bekymret for, om folk tør spare op til deres alderdom i fremtiden.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Det er ikke seriøst, når Venstres ordfører heroppefra står og siger, at nu har vi fundet sådan en lille knage, og den kan vi knap nok hænge noget som helst på.
Men den samme regnestok siger, at det giver 3,4 mia. kr. i 2010, som er med i den tabel i Finansministeriets beregning, hvorefter man ophæver skattestoppet.
Så siger man, at det gør man ikke.
O.k., så må vi regne videre frem.
Så er der kun 5 mia. kr.
Hvis vi regner frem til 2040, så skal tallet skiftes ud med 19 mia. kr. Hvis hr. Peter Christensen ellers vil læse papiret, og hvad det går ud på, så er det interessante jo, at det drejer sig om forskellen mellem den kortsigtede finansiering og den langtidsholdbare finanspolitiske effekt ud fra den samme regnebog.
Derfor er regeringens nuværende politik med de forudsætninger, der er, og under forudsætning af, at skattestoppet opretholdes, permanent underfinansieret med 65-70 mia. kr., som regeringen i givet fald skal ud at finde.
Mener hr. Peter Christensen virkelig, at det er seriøst?
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Det, jeg siger, er, at vi synes, vi har lov til at forlange, at hvis vi gør os meget umage for, at vi kan få en seriøs debat, så lader man sig også påvirke af kendsgerninger.
Og derfor har vi været meget omhyggelige med at sørge for, at Finansministeriet har haft mulighed for at gennemgå det her. Det, der næsten ikke er til at holde ud i en politisk debat, er, hvis regeringspartierne derefter overhovedet ikke engang vil tage til efterretning, hvad Finansministeriet når frem til som resultatet.
Det er derfor, jeg gerne vil have en politisk debat.
Jeg kan godt lide, at den politiske debat er på et grundlag, så vi diskuterer vores uenigheder i stedet for at forsøge at beskylde hinanden og hinandens forslag for noget andet end det, der er situationen.
Det er jeg enig i.
Men eksempelvis vil jeg godt spørge hr. Peter Christensen: Er det regeringens politik, at skattestoppet skal ophæves?
Det er Finansministeriets forudsætning, og det er den eneste forudsætning, der er afgørende for, om det underskud, hr. Peter Christensen taler om, vil komme engang i 2030.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg går ud fra, at hr. Peter Christensen har papiret fra Finansministeriet, dateret 25. marts, med.
Så vil jeg gerne bede hr. Peter Christensen slå op på side 6, gå ned i note 8 b, og så bekræfte, at der står: givet, at ejendomsværdiskatten i udgangspunktet forudsættes at følge ejendomsvurderingerne i året efter 2010.
Det er det, som er basis for underfinansieringen.
Hr. Peter Christensen kan gå om i tabellen og se, at det betyder, at vores ophævelse af skattestoppet dér kun bidrager med en finansiering på 3,4 mia. kr., fordi regeringen jo har ophævet det efter beregningerne her fra 2010.
Hvis regeringen fastholder skattestoppet, så vil der i stedet for skulle stå 13,3 eller 19, afhængig af om vi regner med 2030 eller 2040.
Det vil sige, at de første 10 mia. kr., hvis vi regner underkanten af det, som hr. Peter Christensen står og slår om sig om af underfinansiering, er rent fup og svindel.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Så hører man heroppefra: Ja, der er da nogle lettelser.
Jeg går da ud fra, at hr. Peter Christensen ved, at der er lettelser til alle lønmodtagere, hvis ikke man lige bestemt tilhører den allerhøjest lønnede gruppe, for i den kan der der måske findes nogle enkelte undtagelser, men ellers er der lettelser til langt, langt de fleste, stort set alle.
Det troede jeg da var gået op for hr. Peter Christensen. Vores mulighed for at vise disse lettelser har jo været til rådighed.
Hr. Peter Christensen har jo også bare kunnet gå ind og kigge på, hvordan det ville se ud for den enkelte, der tjener 200.000, 300.000, 400.000 kr.
Den mulighed er til rådighed.
Jeg vil så sige, at vi jo har brugt præcis den samme regnemaskine som Finansministeriet, da vi har beregnet det her.
Der kan være nogle forudsætninger, vi er uenige i.
Vi mener f.eks., at hvis man gjorde noget mere ved skattely og transfer pricing, altså udenlandske virksomheder, der driver virksomhed i Danmark, kunne man tjene på det.
Det er en forudsætning, vi har lagt ind, som man tvivler på i Skatteministeriet.
Men ellers må jeg sige, at regnemaskinen er den samme.
Margrete Auken (SF), 2003-05-09:
Så er det hr. Jens Peter Vernersen og derefter hr. Jacob Buksti.
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Jeg vil gerne gentage, hvad resultatet ville blive, hvis man - og sådan bliver det heldigvis ikke - skulle have gennemført det socialdemokratiske oplæg.
Så ville resultatet blive den række af ting, som jeg listede op.
Jeg indrømmer blankt, at der selvfølgelig også er nogle lettelser i udspillet, for ellers ville der jo have været tale om for 100 mia. kr. stramninger.
Nej, noget af det gives trods alt tilbage.
Det skal siges.
Alt andet ville være urimeligt.
Men hele problemet er jo, at den enkelte dansker ikke kan gennemskue, om han eller hun vinder eller taber på det her oplæg. Og det er nok også meningen, for vi kender det jo alt for godt.
Skattestoppet skal ophæves, hvad angår boligejerne, så man i hvert fald også på det område kan få nogle knapper at skrue på.
Hr. Ole Stavad har nogle bemærkninger om debatformen.
Det er jeg efterhånden blevet så vant til, når vi har med skattelovgivning at gøre.
Hvis man ikke mener det samme som Socialdemokratiet, så er man ikke til at diskutere med.
Der er Socialdemokratiets, og så er der regeringens.
Og det handler om, om vi skal have ægte, reelle skattelettelser, altså hvor ingen andre skatter eller afgifter hæves, eller om man bare skal lave sådan en stor røren rundt i gryden.
Så kan det godt være, at man fra Socialdemokratiets side er utrolig glad for det svar, man har fået fra Finansministeriet.
Det undrer mig, at man er det, for svaret fra Finansministeriet siger, at hele den her uoverskuelige øvelse vil give - med usikkerhed - omkring 20.000 flere job, men at der jo er en usikkerhed, fordi det er underfinansieret med 15 mia. kr. Jeg kunne forestille mig, når jeg nu bliver spurgt igen, at man kun anerkender halvdelen af svaret fra Finansministeriet, nemlig den halvdel, der passer ind i det socialdemokratiske verdensbillede.
Og at man overhovedet ikke vil acceptere, at det er underfinansieret.
Men det skal finansieres, og hvad betyder det så for beskæftigelsen ...
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Jeg ved ikke, om hr. Peter Christensen har brug for at illustrere, at han har gået i en skole, hvor man har haft demagogik som noget af det væsentligste.
Det kunne tyde på det.
Jeg er meget, meget glad for den beskrivelse og den orientering, der er givet fra Finansministeriet om vores skatteoplæg.
Det beskriver nemlig stort set fuldt og helt, at vi er på rette spor.
Og de problemer, som hr. Peter Christensen illustrerer, er ikke at finde i det oplæg.
De er ikke at finde deri.
Det er muligt, at hr. Peter Christensen ikke kan lide, når det er de velstillede, de, der vinder olie op af undergrunden, der skal betale.
Så skal vi ikke have de skatteændringer.
Hr. Peter Christensen kan helt åbenbart bedre lide, når det er pensionister, førtidspensionister og andre, der skal betale skatteregningen, så er det o.k. Ingen kan gennemskue, om de taber eller vinder.
Jeg kunne henvise hr. Peter Christensen til at kigge på det lille program, der er lavet, hvor det helt tydeligt viser sig, hvem der vinder.
Det gør lønmodtagerne på en helt anden måde, for vi har taget udgangspunkt i, at det drejer sig om lavere skat
på arbejde og ikke det stort set ingenting, vi har siddet og diskuteret her i 5 timer, bliver det vel efterhånden.
Vores hænger faktisk sammen på de lange stræk.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Venstres ordfører var meget, meget omhyggelig med ikke at citere nogen som helst af de meget nøgterne, meget præcise bemærkninger og konklusioner, der er fra Finansministeriet, eksempelvis at hvis man måler efter den samme målestok som i regeringens eget udspil, så kommer man frem til, at der er en væsentlig større beskæftigelsesvirkning af det socialdemokratiske forslag. Man går også helt uden om, at der er store lettelser til folk med jævne indkomster.
Man går helt uden om, at hvis vi ser det i det samme tidsperspektiv, som regeringen synes, det er nødvendigt at se sit eget forslag i, så siger man, at det er fuldt finansieret.
Der er ingen problemer.
Man har nogle bemærkninger om, at hvis man kigger 70-80 år ud i tiden, ja, det står der faktisk i nogle af disse besvarelser, vi har fået, at man har tvivl om, hvorvidt det også er helt finansieret.
Jeg ville ikke turde spå om de der 70-80 år.
Hvorfor har Venstre sådan et behov for at snakke udenom?
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg må nok sige, at det, vi har hørt her fra både skatteministeren og Venstres ordfører, jo med al ønskelig tydelighed illustrerer, hvorfor det er fuldstændig totalt umuligt at få en seriøs debat om skat i det her land, når der fra Folketingets talerstol skal udslynges den ene løgnagtighed efter den anden som den mest almindelige selvfølgelighed.
På trods af, at det faktisk er klart dokumenteret i de beregninger, som vi meget fornuftigt har fået lavet i Finansministeriet, så står man f.eks. her og siger, at pensionsopsparerne rammes.
Jeg kan anbefale Venstres ordfører at slå op på side 7 i Finansministeriets papirer, hvor der står, at man ikke kan opfatte det her som en strammere skat på pensionsopsparing.
Jeg går også ud fra, at Venstres ordfører mener, at skattestoppet skal bestå, ellers vil jeg gerne se
Venstres ordfører komme herop og sige, at det ikke gør.
Hvis det er sådan, at det skal bestå, så falder hele regnestykket sammen, for på side 6 er det en forudsætning, at det er opløst efter 2010.
Det er derfor, at der kun er 3,4 mia. kr. i finansiering fra ejendomsværdiskatten.
Hvis det ikke er ophævet, så er der fuld finansiering. Topskatten sættes op, ja, men bund- og mellemskatten fjernes også, og er det ikke sådan, at det også giver lettelse til folk med topskat, eller hvad?
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg tror, det lykkedes mig under den forrige debat at spørge 10 gange uden at få svar på, hvorfor i alverden man skulle gøre et kompliceret skattesystem mere kompliceret.
Jeg vil så godt vende spørgsmålet til hr. Jens Peter Vernersen og spørge: Er det ikke en målsætning, for søren, at almindelige mennesker skal være i stand til at regne deres skat ud, og hvordan harmonerer det med det her i øvrigt på mange måder udmærkede forslag, som jo med alle de enkeltelementer, som indgår i det, og alle de forskellige særregler, som indgår i det, vil gøre det fuldstændig komplet umuligt for en skatteyder at beregne, hvad han skal betale i skat?
Nu tog Enhedslisten æren for, at man havde overtaget deres finansieringsforslag.
Hvis jeg var fræk og satte tingene på spidsen, så ville jeg sige, at så har man overtaget VK-regeringens fordelingsprofil, for man har jo stadig væk ikke givet skattelettelser, så det kan mærkes, til folk på overførselsindkomster.
Den arbejdsløse lejer får 5 kr. om dagen, hvor hr. Jens Peter Vernersen hidsede sig op over, at man kun fik 6 kr. om dagen som kassedame.
Hvorfor bliver der ikke givet noget mere i bunden?