runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-19:
For det første vil jeg sige, at selv Dansk Folkeparti og hr. Søren Espersen vel må erkende, at flygtningestrømmen til en vis grad afhænger af, hvor mange flygtninge der nu er på et hvilket som helst givet tidspunkt.
Der kom mange under de tidligere krige, og der måtte vi selvfølgelig også tage vores andel af dem.
Vi kan så altid diskutere, om vi tog for mange eller for få, men en større andel er selvfølgelig nødvendig, hvis der er flere flygtninge.
For det andet vil jeg sige, at det jo altså ikke er Bruxelles, der bestemmer.
EU er ikke noget, der render rundt et eller andet mærkværdigt sted.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Nej, det er ikke korrekt.
Det fremgår tydeligt af den her aftale, at den varer, lige så længe traktaten varer.
Det med nødbremsen er en specifik ting i traktaten gående på, at man har en lovgivning om vandrende arbejdstagere, og at man kan gå over til flertalsafgørelser på bestemmelser vedrørende dem.
Der er så en mulighed for, at man kan trække i en nødbremse, man kan sende lovgivningen til hjørnespark, om jeg så må sige, hvis den går ind og forstyrrer velfærdsordningerne i det enkelte land.
Det er det, vi har lavet en aftale om.
Søren Espersen (DF), 2005-04-19:
Er det ikke korrekt, at et nyt Folketing bare kan ændre den aftale med et pennestrøg?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Jeg er ikke i tvivl om, at Dansk Folkeparti beundrer Lars Larsen.
Jysk Sengetøjslager er sådan o.k., men det kan jeg altså ikke se skal være et argument for, at vi skal støtte en Lars Larsenpendant her fra Folketingets side.
Vi er tilhængere af folkeoplysning, og vi tror ikke på, at det vil forbedre folkeoplysningen, at man efterligner Lars Larsen og udsender forfatningstraktaten til alle husstande.
Lad Lars Larsen nøjes med at gøre den slags ting.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
Når nu SF er tilhænger af folkeoplysning, går jeg ud fra, at SF støtter, at man omdeler forfatningen til samtlige husstande i Danmark, for hvis Lars Larsen kan gøre det, kan staten Danmark jo sådan set også gøre det.
Så kan jeg tage det som en tilkendegivelse af, at SF vil støtte Dansk Folkepartis beslutningsforslag?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Jeg tror, at Dansk Folkeparti tillægger det her alt, alt for meget vægt.
Der er også nogle, der påstod, at det blev et nej i 1992, fordi man delte den gamle Maastrichttraktat ud.
Det er jo noget nonsens, det var ikke derfor, det blev et nej.
Det var nogle helt andre ting, som lå bag det.
Martin Henriksen (DF), 2005-04-19:
Jeg bemærkede, at hr. Holger K. Nielsen som argument for, at man skulle sige ja, fremførte, at Dansk Folkeparti sagde nej.
Ville det så betyde, at hvis Dansk Folkeparti sagde ja, ville SF sige nej?
Det forstod jeg ikke rigtig.
Nu er det sådan set ikke derfor, jeg vil stille et spørgsmål.
Jeg spørger, fordi Dansk Folkeparti kommer med et beslutningsforslag, som går på, at man skal omdele forfatningen til samtlige husstande i Danmark.
Da SF var modstander af det her projekt, kritiserede SF meget japartierne for, at de ikke var dygtige nok til at informere befolkningen om konsekvenserne af EU, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om SF vil være med på, at vi husstandsomdeler EU-forfatningen til samtlige husstande, for så kan folk nemlig tage stilling med forfatningen i hånden, og det var det, som SF i sin tid syntes var en god idé.
Synes SF stadig væk, at det er en god idé, at man informerer befolkningen så godt som overhovedet muligt?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Det er jo præcis derfor, der lægges op til at effektivisere.
Jeg tror ikke, vi vil få et Europa, der bliver en parallel til USA, for der er en helt anden historisk tradition i USA.
Selv om den er meget forskelligartet, er der trods alt opbygget det, man kan kalde en amerikansk nation.
Der er derimod ikke nogen europæisk nation, men der er en europæisk enhed, et europæisk samarbejde, som jeg tror kan tale stærkere i den globale politik, og det mener jeg der er meget stor brug for.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Jeg vil gentage mit spørgsmål, men variere det på den måde, at jeg vil sige: Den EU-integration, vi har oplevet indtil nu, vil hr. Holger K. Nielsen ikke medgive, at den i virkeligheden har svækket Europa?
Europa er jo ikke i stand til at tale med én stemme, men var dog tidligere i stand til at tale med flere.
Der var store og små europæiske lande, som hver især kunne gøre et synspunkt gældende og kunne gøre det med den styrke, det pågældende land nu engang havde.
Hvis vi forestiller os, at tingene ikke udvikler sig – men det gør de selvfølgelig, for det er selve meningen med forfatningen, at der skal komme en stærk præsident, og at der skal komme en føderal skatteligning i Europa –
men hvis vi forestiller os, at tingene bliver stående dér, hvor hr. Holger K. Nielsen ønsker, hvordan skal vi så undgå, at Europa i al tid fremover bliver en bovlam krikke i forhold til USA og omverdenen?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Det er jeg imod, og jeg mener, det er en forkert analyse.
Europa er forskelligt.
Det er bygget op på nationalstater, og sådan vil det fortsat være.
Vi vil få et dårligere Europa, som jeg ganske rigtigt tror vil blive svagere, hvis man kører videre med tanken om en EU-stat, og det er der heller ikke tale om her.
Det er jo et nationalstaternes samarbejde, der er skrevet ind i forfatningstraktaten, og det er vigtigt at understrege det.
Men jeg tror, at inden for den ramme, vi taler om her, er det meget, meget vigtigt, at der bliver nogle stærke kompetencer på specifikke områder.
Jeg er stadig ikke tilhænger af den fælles mønt, fordi jeg mener, den vil svække EU.
Men en fælles udenrigspolitik med nogle helt klare beføjelser til Ministerrådet og til en person, der kan repræsentere Europa, mener jeg er ganske vigtigt.
Fttmo22.fm Page 1771
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Undskyld, undskyld – en føderal EU-skat, så man kan pumpe penge ud i de områder, hvor der er brug for det.
Hvis hr. Holger K. Nielsen vil henholde sig til, at det skal vi slet ikke have noget af, vi skal bare blive stående, der hvor vi står nu, efter afstemningen,
vil jeg gerne spørge hr. Holger K. Nielsen: Kunne det ikke muligvis medføre et svækket EU over for USA, nemlig et Europa, som skal være enigt om alt, men som faktisk ikke kan blive det?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Føderal.
Det er jo ikke feudalt.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Hvabehar?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Føderal må spørgeren mene.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-19:
Der er unægtelig løbet meget vand i stranden, siden Holger og konen sagde nej til Unionen.
Senere lavede folkeviddet parafrasen: Holger og madammen siger ja og amen, og nu på det allerseneste er det jo begyndt at gå rigtig stærkt, og det er det, der motiverer mit spørgsmål.
Hr. Holger K. Nielsen vil gerne have et styrket EU som et modspil til USA, og i teorien kan jeg godt forstå den tanke.
Men jeg vil godt spørge hr. Holger K. Nielsen: Vil det kunne ske, uden at man tager den fulde konsekvens, som rent politisk er et præsidentembede med præsidentvalg ligesom i USA, og økonomisk er en feudal EUskat, så man får økonomisk styr ...
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-19:
Jeg synes i øvrigt også, at hr. Søren Krarup bruger nogle af de ord, jeg selv bruger, men unægtelig med modsat effekt af den måde, jeg bruger ordene på.
Det har vi altid ment vi havde.
Derfor har vi f.eks. haft en meget kraftig støtte til udviklingsbistand, og vi mener i øvrigt, at det er den mest effektive måde at forhindre folkevandringer på.
Jeg er fuldstændig klar over, at det mener hr. Søren Krarup ikke, men det betyder jo ikke nødvendigvis, at det hermed er afgjort, hvem af os to der har ret.
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Det kommer ikke bag på mig, at Det Radikale Venstre jonglerer med de bestemte fraser om human og inhuman.
Det, fru Lone Dybkjær kalder en inhuman flygtningepolitik, er simpelt hen ensbetydende med, at det danske Folketing, den danske regering tager vare på det, der er dens ansvar, nemlig det danske folk, mens Det Radikale Venstre ganske rigtigt – naturligvis – dyrker abstrakte ideer på bekostning af det danske folk.
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-19:
Til hr. Søren Krarup kan jeg bekræfte, at den inhumane flygtningepolitik, som den her regering fører med støtte fra Dansk Folkeparti, ikke er en flygtningepolitik, der eksisterede under den tidligere regering.
Det er det ene.
Det andet, jeg vil sige, er, at selv hr. Søren Krarup vel må medgive, at hvis ikke der er nogen flygtninge, så kommer der altså heller ingen flygtninge til Danmark.
Hvis der er mange flygtninge, kan det godt være, at vi også er nødt til at tage nogle.
Det vil vi også blive nødt til, og det mener jeg også vi skal, i forbindelse med et EUsamarbejde.
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Jeg vil godt fortsætte det spørgsmål, som hr. Søren Espersen stillede, nemlig spørgsmålet om antallet af flygtninge, hvor fru Lone Dybkjær siger, at det helt afhænger af, hvor stor flygtningestrømmen er.
Vil fru Lone Dybkjær ikke give mig ret i, at det naturligvis ikke er sandt?
Det afhænger helt af, hvordan man i det enkelte land forholder sig til den flygtningestrøm, der er.
Det, der er sket med den nuværende regering under kraftig støtte fra Dansk Folkeparti, er, at vi forholder os helt anderledes til flygtningestrømmen, fordi vi faktisk er begyndt at sætte dansk selvstændighed højere end internationale aftaler, fordi der er noget, som et dansk Folketing og en dansk regering er forpligtede af, i modsætning til hvad internationale konventioner taler om.
Vil fru Lone Dybkjær ikke indrømme, at flygtningeantallet naturligvis helt afhænger af den nationale lovgivning?
Fttmo22.fm Page 1768
Lone Dybkjær (RV), 2005-04-19:
Vi har jo været i en situation, hvor vi har været ude med vores tropper, uden at der har eksisteret et FN-mandat.
Walter Christophersen (DF), 2005-04-19:
Jeg vil spørge fru Lone Dybkjær: Hvordan kan det være, at EU ikke behøver et mandat for at gå i krig?
De Radikale har jo fremdeles fastholdt, at Danmark ikke må gå i krig uden et FN-mandat.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Det er for at sige det rent ud noget nonsens.
Men Tyrkietforhandlingerne er jo helt uafhængige af den her forfatningstraktat, så derfor betyder et nej ikke, at forhandlingerne falder på gulvet.
Min egen personlige vurdering er, at der vil være meget mindre overskud til at fortsætte forhandlingerne.
Det gælder i øvrigt også med hensyn til Kroatien og med hensyn til Rumænien og Bulgarien.
Det er klart, at man, hvis man er modstander af udvidelsen, som hr. Søren Espersen er, så godt kan have det synspunkt.
Men jeg mener ikke, at det betyder, at de nødvendigvis falder væk.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Der er Grzelczykdommen, som handlede om den belgiske minimexfordeling, svarende til den danske SU.
Men det, jeg synes ministeren slipper meget let omkring, er altså at forholde sig til, at det med det udvidede traktatgrundlag, vi står over for, dels i del III, men altså også i hele del II, hele charteret, er fuldstændig umuligt at sige, hvor meget Domstolen vil tiltage sig af kompetence.
Man kan jo altså nævne en lang række afgørelser.
Jeg har svært ved at tro, at ministeren skulle bestride, at EF-Domstolen har været noget af det mest politisk agerende organ i hele EU.
Så vidner ministeren i hvert fald om ikke have fulgt med i den retspraksis, som har fundet sted i hvert fald i 1970'erne og l980'erne.
Og det er da, som i øvrigt Mads Bryde Andersen på forsiden af Berlingske Tidende i dag redegør for, et stort problem, at man ikke med klarhed kan sige, hvilke områder der i fremtiden vil blive reguleret af EU.
Ole Sohn (SF), 2005-04-19:
Jeg vil sige, at jeg er meget glad for dele af ordførertalen, som giver udtryk for, at man er nødt til at åbne op for, at flere havne kan komme ind og lave skibsrelaterede opgaver.
Jeg kunne godt tænke mig at høre Dansk Folkeparti, om de ikke mener, at man skal fjerne så mange som muligt af de begrænsninger, der i dag er for, at der kan være en fri og fair konkurrence på skibsrelaterede opgaver.
Man kan sige, at lovforslaget her bygger på så store begrænsninger, at ministeren stort set enerådigt kan bestemme, hvem der kan komme i betragtning, og der er ingen af de havne, der er inden for ministerens forslag, som kan dokumentere, at de i dag ikke kan få bugseret deres skibe og få lodsningshjælp og fortøjningshjælp.
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti ikke vil være med til at sikre, at man får det bredt ud, at man får den frie og fair konkurrence, og at man får flere havne dækket ind?
Søren Krarup (DF), 2005-04-19:
Udenrigsministeren og jeg har jo før drøftet begreber, og jeg får lyst til at prøve at gøre begribeligt, hvorfor udenrigsministerens tale om suverænitet forekom mig fuldstændig meningsløs.
Han nævner situationen med Kaj Munk, der skal spilles i Sønderborg, og så kommer der fra tysk side påbud om, at man ikke ønsker det.
Var Danmark ikke i stand til at trodse det tyske påbud og spille Kaj Munk?
Man havde suverænitet.
Man ville blive udsat for pression, og man kunne også, som det skete 9. april, ende med at blive udsat for et angreb, men man havde retten over sit eget land, og det er det, der er suverænitet.
Det, udenrigsministeren taler om, er jo altså indflydelse eller magt, og det er da klart, at et lille land ikke har stor indflydelse eller magt.
Jeg vil så spørge: I EU-forfatningen får vi altså 2 pct.s indflydelse, det betyder 2 pct.s indflydelse i Europa, og det betyder 98 pct.s europæisk indflydelse i Danmark.
Det er da en ophævelse af suverænitet.
Det er denne sammenblanding af suverænitet og indflydelse, som jeg vil bede udenrigsministeren prøve at besinde sig på, for den er meningsløs, især når vi har at gøre med noget, der hedder en forfatning.
Det er en grundlov.
Rasmus Prehn (S), 2005-04-19:
Det er vel netop monopol, der er tale om i øjeblikket, eller noget, der minder om monopol.
Det er jo derfor, at man ønsker, at der kommer alternative ind til at byde ind på de her ting.
Henriette Kjær (KF), 2005-04-19:
Jeg er bange for, at det fører til dannelsen af et nyt monopol, hvis man kan sige det på den måde, så vi ikke får den konkurrence, der er ønskelig.
Rasmus Prehn (S), 2005-04-19:
Kan ordføreren medgive, at Konkurrencestyrelsen i 2003 påpegede, at der i flere havne manglede konkurrence?
Henriette Kjær (KF), 2005-04-19:
Jeg tror da, at de kan dokumentere, at de ikke altid får det løst tilfredsstillende.
De får opgaven løst, men der er nogle knaster hist og pist, og det Fttmo22.fm Page 1807
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
er jo så det, de sikkert går i gang med at se på, når det her lovforslag bliver vedtaget.
Det, jeg er bange for, og som jeg mener ville være en meget uheldig situation, ville være, hvis havnene gik ind, og de kommunaltejede eller delvis kommunaltejede havne lavede deres egne selskaber og på den måde udkonkurrerede og fik lukket de private.
Så er der slet ingen føling med, hvad prisen er på det her område.
Så bliver det en ren kommunal opgave, og det kan jeg på ingen måde forsvare.
Det er jeg ikke tilhænger af.
Ole Sohn (SF), 2005-04-19:
Kan den konservative ordfører give eksempler på, at nogle af de havne, som bliver omfattet af ordningen – det er tre-fire havne, som får en teoretisk mulighed for det – kan dokumentere, at de ikke kan få bugseret skibe ind eller få dem lodset eller fortøjet?
Der er ingen af dem, der kan dokumentere, at opgaven ikke bliver løst i dag.
Det gør den jo netop i alle de havne.
Det eneste, der kan henvises til, er konkurrenceredegørelsen fra 2003, som siger, at de kommunale selvstyrehavne eller havne i det hele taget er prisdygtige, men at det er de andre, stevedorerne og mæglerne, der har alt for høje priser.
Var det ikke bedre set med konservative øjne, at man fik skabt en reel form for fair konkurrence, så man kunne få priserne ned og dermed billiggøre søtransporten?
Henriette Kjær (KF), 2005-04-19:
Nu har de tre forrige ordførere så fint opridset, hvad lovforslaget handler om, og vi kan i Det Konservative Folkeparti støtte det her lovforslag og dermed også den forsøgsordning, der lægges op til.
For os er det altså meget vigtigt, må jeg sige, at havnen skal kunne dokumentere, at man ikke kan få opgaven tilfredsstillende udført af private.
Vi mener ikke, at det offentlige skal ind og drive virksomhed.
Det er jo en gammel konservativ kongstanke, så det kan ikke undre, at vi heller ikke i det her tilfælde ønsker, at der skal laves kommunale selskaber, som skal udføre de her skibsrelaterede hjælpetjenester.
Så vi synes, det er et fint afbalanceret lovforslag, der altså giver en række havne mulighed for at gå ind og, hvis det er nødvendigt, hvis ikke de mener, at de kan få løst opgaverne tilfredsstillende i privat regi, så selv varetage opgaven.
Vi er ganske tilfredse med det, som det ligger, så vi kan støtte forslaget.
Walter Christophersen (DF), 2005-04-19:
Jeg forstår godt hr. Ole Sohns bekymringer på området, men jeg mener, at de forhandlinger, der måtte være i den her henseende, skal føres i Trafikudvalget på en konstruktiv måde.
Ole Sohn (SF), 2005-04-19:
Jeg er fuldstændig enig i, at de fire havne, der bliver tale om her, nok skal være så opfindsomme.
Men et af problemerne, er jo, at når man indgår i en forsøgsordning, som skal godkendes af en minister, og når der skal foretages investeringer i et selskab, som er isoleret som et selvstændigt selskab, skal man have en rimelig lang horisont, og forsøgsperioden er relativt kortvarig.
Så mit andet spørgsmål er: Vil Dansk Folkeparti ikke være med til at sikre, at man får en længere forsøgsperiode, sådan at de havne, som går ind i ordningen, også har en jordisk chance for at få finansieret de investeringer?
Walter Christophersen (DF), 2005-04-19:
Som jeg nævnte i min ordførertale, går Dansk Folkeparti ind for at neddrosle omsætningen af gods til 1,5 mio. t.
Fttmo22.fm Page 1806
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Som jeg har læst tingene, vil det medføre, at 14 danske havne bliver i stand til at koncentrere sig om de her skibsrelaterede hjælpetjenester.
Nu er det således, at de kommunaltejede havne, hvad enten det er aktieselskaber, og/eller om det er i kommunaltejet regi, har muligheden for selv at vurdere, hvorvidt de vil fremhæve muligheden for at skabe et bedre erhvervsliv og en større beskæftigelse ved f.eks. at privatisere havnene.
Så de har altså muligheden herfor.
Så er der en anden ting.
Jeg er sikker på, at de havne, som vi nu taler om her, nemlig de fire yderligere, der kommer ind qua ministerens lovforslag, er så opfindsomme, at de nok skal finde nogle ting, der gør, at de bliver mere konkurrencedygtige.
De skal nok også finde den form, der måtte være i forbindelse med de forhandlinger, der måtte være for de allerede eksisterende private foretagender i de skibsrelaterede tjenester.
Det er jeg sikker på.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-19:
Jamen for mig at se er der da ikke nogen tvivl om det.
Selvfølgelig holder jeg da af Dannebrog, det er da klart, og selvfølgelig holder jeg også af det danske samfund.
Det, der er vigtigt at slå fast i denne her debat, er, at fordi man stemmer ja til forfatningstraktaten den 27. september, så handler det jo altså ikke om, at vi er på vej til at nedlægge Danmark som nationalstat eller nedlægge kongehuset for den sags skyld.
Det handler faktisk om, at vi også tager del i et fællesskab, og det synes jeg faktisk er vigtigt.
Fttmo22.fm Page 1762 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Henriette Kjær (KF), 2005-04-19:
Der ligger svaret jo i det her lovforslag, for det giver netop mulighed for, at der prøves nogle ting af.
Men der er kort snor, og det mener jeg så også, der skal være.
Det skal kunne dokumenteres, at der er problemer med de private osv., og derfor synes jeg, man skal give det her en chance.
Jeg mener, at det er et godt afbalanceret forslag, hvor vi, der ikke er så glade for offentlig virksomhed, får noget kontrol med det, og Konkurrencestyrelsens kritik imødekommes også.
Walter Christophersen (DF), 2005-04-19:
enten selv eller i samarbejde med private virksomheder.
Lovforslaget er en konsekvens af, at andre kommunale selvstyrehavne og kommunaltejede aktieselskabshavne har fremhævet de urimelige konkurrenceforhold, det indebærer, at visse havne, som før havnelovens vedtagelse den 28. maj 1999 havde udført opgaver, der lå ud over bestemmelserne i loven såsom stevedorevirksomhed, skibsrelaterede hjælpetjenester, herunder lodsning, bugsering og trosseføring, fortsat kunne udføre disse tjenester.
Den nu foreslåede forsøgsordning indebærer, at havne med en godsomsætning på over 3 mio. t gods om året i gennemsnit over de sidste 3 år vil kunne komme i betragtning.
En tilladelse til forsøg kan gives, når havnen kan dokumentere, at havnens behov for skibsrelaterede hjælpetjenester ikke er opfyldt i privat regi.
Endvidere skal skibsrelaterede hjælpetjenester udøves i et skattepligtigt selskab, og aktiviteterne skal udskilles fra den øvrige havnedrift i et selvstændigt selskab.
Tilladelse kan meddeles med en gyldighedsperiode på op til 5 år, og tilladelsen bortfalder, såfremt selskabet giver underskud i 3 på hinanden følgende år.
Lovforslaget vedrører alene muligheden for at udføre skibsrelaterede hjælpetjenester.
Dansk Folkeparti finder det jo meget positivt, at Fredericia Havn, Esbjerg Havn, Kalundborg Havn samt Helsingør Havn qua lovforslaget nu omsider kan få mulighed for at udføre skibsrelaterede hjælpetjenester.
Dansk Folkeparti kunne dog ønske, at flere af de danske havne ville blive berørt af lovforslaget, for hvor finder vi i lovforslaget havne som Aalborg, Kolding, Horsens, Randers, Køge m.fl.?
Dansk Folkeparti finder, at havne med en godsomsætning på 1,5 mio. t om året i gennemsnit over de sidste 3 år skal kunne komme i betragtning i dette lovforslag.
Det vil Dansk Folkeparti i Trafikudvalget arbejde for.
Dansk Folkeparti konstaterer, at kommunernes valg af havnenes organisationsform sætter grænserne for de aktiviteter, som havnene må deltage i.
En privatretligt organiseret havn vil ikke efter havneloven have begrænsede aktivitetsmuligheder.
Kim Andersen (V), 2005-04-19:
Jeg går ud fra, at der er tilfælde, hvor den situation, så der er fri konkurrence på området, ikke er til stede, og der går jeg så også ud fra, at ministeren vil give de fornødne tilladelser.
Selvfølgelig kan disse ydelser, bugsering, losning osv., finde sted, men hvis anløbet af skibe i visse havne er for lille til, at der opstår private virksomheder til at kunne håndtere det, så er der et behov, som ikke umiddelbart kan leveres i privat regi, og som det her forslag giver mulighed for, at havnen selv kan påtage sig at løse i en særskilt afsondret økonomisk enhed.
Ole Sohn (SF), 2005-04-19:
Så er det interessant at vide, hvilke havne i dag der ikke kan få bugseret skibene ind, der ikke kan sørge for at få losset skibene og få dem fortøjet.
Det er da ret interessant, hvis det eksisterer.
Min pointe er, at lovforslaget er lavet på en Fttmo22.fm Page 1804 Friday, May 13, 2005 11:32 AM sådan måde, at det ikke har nogen reel værdi til at skabe reel konkurrence.
Når der både skal handle om visse tilfælde, at det altså er meget få havne, der bliver omfattet af lovforslaget, at ministeren efterfølgende skal godkende det, og at man skal kunne dokumentere, at der ikke er andre, der kan løse opgaverne, at det kan simpelt hen ikke lade sig gøre, så er spørgsmålet: Hvorfor lave et lovforslag, hvis man ikke ønsker en reel konkurrence?
Og det gør man åbenbart ikke med det her lovforslag.
Kim Andersen (V), 2005-04-19:
Baggrunden for at stille det her forslag er, at der er nogle havne, hvor der ikke er selskaber, der på konkurrencemæssige vilkår kan yde de ydelser, som spørgeren her nævner, og derfor er der taget initiativ til, at ministeren i de havne, hvor de markedsvilkår er gældende, eller man kan sige ikke er gældende, kan give tilladelse til, at havnen kan drive den form for virksomhed også.