Tom Behnke (FP), 1997-12-09:
Det lovforslag, som blev vedtaget i sidste samling, nemlig forslaget om, at man fremover skulle kunne måle alkoholkoncentrationen i blodet via udåndingsluften, stemte Fremskridtspartiet imod.
Vi advarede dengang om, at det ikke var muligt at gøre det, og vi regnede heller ikke med, at det blev muligt at gøre det på en sådan måde, at man med tilstrækkelig sikkerhed kunne fastlægge, hvad alkoholpromillen var.
Vi mente også, der var nogle rent retlige problemer i, at man fra Folketingets side på den måde gik ind og pålagde domstolene, at dette bevismiddel skulle accepteres, hvor det ellers er det normale i retspraksis, at det er domstolene selv, der bestemmer, hvilke bevismidler de ønsker at lægge til grund for en domfældelse eller en eventuel frifindelse.
Men det, der var det gode ved det oprindelige forslag, det forslag, som faktisk blev vedtaget, og som er lov i dag, var og er, at forslaget først træder i kraft den dag, det er muligt med sikkerhed at fastlægge promillen via udåndingsluften.
Det er det ikke endnu, og jeg tror såmænd, der vil gå mange, mange år, før det teknisk bliver muligt at fastlægge promillen via udåndingsluften med så stor sikkerhed, at det vil være forsvarligt at dømme folk på det grundlag. På den måde er den lov, vi har i dag, og som blev vedtaget i sidste samling, sådan set god nok, for
det betyder, at alkoholpromillen fortsat er på 0,8, og det vil vi da se frem til at den bliver ved med at være, for Fremskridtspartiets holdning er, at alkoholpromillens nedre grænse, som i dag ligger på 0,8 promille, er et hensigtsmæssigt leje for den at ligge på.
Vi er imod, at man nedsætter promillen til 0,5, for vi mener ikke, det er det, der skal til for at løse problemerne.
Der er ingen tvivl om, at når man kigger på alkoholindtagelse og bilkørsel, er det to ting, som man bør holde fuldstændig adskilt.
Det er der ingen tvivl om.
Det er det klogeste, at man overhovedet ikke blander alkohol og bilkørsel.
Derfor er spørgsmålet ikke, om man helt skal forhindre alkoholindtagelse, men om, hvor promillegrænsen så skal ligge.
Når man begynder at diskutere, hvor promillegrænsen skal ligge, tager man udgangspunkt i, at vi har nogle forfærdelige sager; vi har nogle personer, som drikker meget store mængder alkohol, og som efterfølgende kører bil og dermed også laver en række uheld.
Men får dette forslag nogen som helst betydning for de personer, der virkelig drikker meget, og som så kører bil og laver uheld bagefter?
Nej, det gør det ikke, for de personer, der kører rundt med en, for at sige det som det er, ordentlig kæp i øret, er ikke interesserede i, og de er ikke opmærksomme på, om promillegrænsen er på 0,8 eller 0,5.
De kører alligevel.
Dem rører vi ikke med dette forslag.
Hvis man vil have fat i dem, er den eneste mulighed at give dem nogle seriøse, hårdhændede straffe, så de kan forstå, at det, de har gjort, skal de lade være med at gøre igen.
Samtidig skal vi også være opmærksom på, at hvis der er tale om personer, som har et egentligt alkoholmisbrug, er det ikke nok, at de får en straf.
Her er det vigtigt, at man efterfølgende følger op med en seriøs afvænning for deres alkoholmisbrug for på den måde at få løst årsagen til problemerne.
Men forslaget her har ikke anden konsekvens, end at man kriminaliserer meget store dele af befolkningen, som alle i dag og også i fremtiden på fuldt betryggende vis vil kunne føre et motorkøretøj, også selv om de har f.eks. 0,6 eller 0,7 promille.
Der er altså ingen saglig grund til at sætte promillen ned.
Det, man skal gøre, hvis man vil løse problemerne, er at tage fat i dem, der ikke kan finde ud af at administrere det.
Det gør man desværre ikke med dette forslag, og derfor må vi sige, at vi stemmer imod lovforslaget.