runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg takker for svaret og anerkender fuldt ud, at vi alle sammen er enige om det grundlæggende positive i den her sag,
Men til spørgsmålet om Ombudsmanden.
Der er jo ingen tvivl om, at Ombudsmanden har den upartiske rolle, som skal til i den her sag.
Det er ikke diskussionen, men diskussionen er, om Ombudsmanden råder over de specialister, f.eks. retsmedicinske eksperter og psykologer, som skal til, for at man kan udfylde inspektionsrollen.
Jeg ved ikke, hvor mange retsmedicinere der er ansat hos Ombudsmanden, men umiddelbart vil jeg tro, at det ikke er så frygtelig mange og formentlig ej heller psykologer.
Så jeg vil spørge: Hvis det viser sig, at der f.eks. er brug for retsmedicinere, psykologer og andre eksperter, vil Venstre så garantere, at de bliver tilført ombudsmandsinstitutionen, eller at der bliver oprettet et samarbejde med de parter, der har de eksperter, således at vi kan opfylde vores forpligtelser?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-12:
Først vil jeg selvfølgelig undskylde over for hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke holdt en meget lang ordførertale.
Det var selvfølgelig meget ærgerligt.
Jeg troede blot i min naivitet, at vi var enige om, at det her var et fremskridt, og at det var noget, som vi alle var enige om.
Det var derfor, at jeg valgte at sige, at Venstre kunne tilslutte sig det.
Men hvis hr. Keld Albrechtsen meget gerne vil have en meget lang debat om det her, så stiller jeg mig selvfølgelig til rådighed for den.
Når hr. Keld Albrechtsen så spørger, om ombudsmandsinstitutionen har den nødvendige kapacitet, så er jeg af den opfattelse, at ombudsmandsinstitutionen har den nødvendige kapacitet.
Det er selvfølgelig klart, at måtte det vise sig hen ad vejen, at der kan være nogle problemer med det, så er jeg selvfølgelig også villig til at se på det, men jeg er af den opfattelse, at ombudsmandsinstitutionen har den kapacitetet, der skal til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Ja, undskyld formand.
Jeg nåede ikke at reagere så hurtigt, som jeg burde, men jeg var lidt overrasket over det relativt korte ordførerindlæg, for jeg havde egentlig forventet, at hr. Troels Lund Poulsen ville tilkendegive sin glæde over de fremskridt, der ligger i tillægsprotokollen, men det er jo selvfølgelig også indlysende ting, så jeg går ud fra, at det er derfor, han ikke har sagt mere.
Men jeg har et spørgsmål, og det er, om Venstre er opmærksom på, at der i forslaget jo ligger, at det er Folketingets Ombudsmand, der skal varetage inspektionsvirksomheden her i Danmark.
Jeg vil godt spørge, om man i Venstre er fuldstændig sikker på, at ombudsmandsinstitutionen har den tilstrækkelige kapacitet til alene at kunne varetage den opgave, eller om andre myndigheder også bør involveres i det, således at man kan få den nødvendige faglige bredde i inspektionen og simpelt hen det nødvendige mandskab til at kunne gennemføre inspektionen på den måde, som vi er forpligtet til efter tillægsprotokollen.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-03-12:
Jeg skal meddele på vegne af Venstre, at vi kan støtte det anbefalede forslag.
Som jeg sagde i mit tidligere svar til hr. Keld Albrechtsen, ser Venstre altid fordomsfrit på ting, og det gør vi selvfølgelig også på det, som hr. Keld Albrechtsen ønsker på forhånd at rejse som et problem, selv om vi ikke ved, om det er et problem.
Der vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at viser det sig, at ombudsmandsinstitutionen har nogle begrænsninger, der gør, at vi bliver nødt til at se på, hvorvidt arbejdet kan udføres på den rigtige måde, så er Venstre selvfølgelig også villig til at se på det.
Jeg tror ikke, jeg kommer det meget nærmere, nu har jeg svaret hr. Keld Albrechtsen to gange på det samme spørgsmål.
Margrete Auken (SF), 2004-03-12:
Jeg er meget ked af, at Dansk Folkepartis ordfører opfatter det, at vi drøfter ting, som kan være problematiske, som en chikane.
Det var faktisk et ønske om og en appel til, at vi så sammen prøvede at få det her tydeliggjort i loven, for der er faktisk problemer, det har hr. Søren Krarup ret i.
Derfor ville det jo være godt, hvis vi sammen sagde: Nu skal vi have det her tydeliggjort, så det ikke kan bruges f.eks. til lektielæsning eller mobning, eller hvad det nu ellers kan være, som opleves som tortur, men at man har den definition, som vi har i konventionen, og at den indføres i dansk lovgivning.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-12:
Hr. Søren Krarup spørger: Hvem ønsker tortur?
Jeg kan i hvert fald sige, at der er nogen, der bestemt ikke ønsker det, det er dem, der bliver udsat for det.
Derfor er jeg næsten nødsaget til at sige, at de også ønsker, at vi skal gøre noget ved det, at vi skal kæmpe for, at det ikke foregår.
Jeg er nødsaget til at sige, at jeg synes, at hr. Søren Krarups holdning fra talerstolen i dag i virkeligheden viser, hvorfor det er nødvendigt at gøre noget mere ved det.
Jeg synes, det er en temmelig nonchalant måde at besvare det her på.
Jeg synes i øvrigt også, det er arrogant at omtale hr. Keld Albrechtsen som hr. Keld Albrechtsen og hans kompagnoner, fordi vi rent faktisk forsøger at forfølge den linje, der har været Danmarks linje i udenrigspolitik i masser af år under denne minister, under forrige ministre osv.
Derfor er det en arrogance uden sidestykke i en sag, der i virkeligheden er vigtig.
Jeg kan høre, at vi er enige, og jeg er sådan set meget glad for, at fru Gitte Seeberg tager afstand fra hr. Søren Krarups udtalelser i den sammenhæng, for det vidner i hvert fald om, at der i regeringen er partier, som har den grundholdning, som er fastlagt igennem årtier i dansk udenrigspolitik.
Derfor kan man sige, at det jo er lidt ærgerligt, at det sniger sig ind i regeringssamarbejdet, at der er mennesker, som mener, at tortur kan man sådan set godt anvende sådan ved passende lejligheder.
Gitte Seeberg (KF), 2004-03-12:
Det er vores opfattelse, at menneskerettigheder er universelle, og at menneskerettighederne ikke kan bøjes.
Der er ingen begrundelser eller gode undskyldninger for at bruge tortur eller anden nedværdigende behandling.
Så svaret er altså, at jeg er uenig i det.
Det er jo netop derfor, at man har et retssamfund, og vi har også et retssamfund herhjemme.
Jeg hørte, at hr. Søren Krarup sagde, at man jo ikke kunne afvise, at man i en enkel situation selv kunne komme til at benytte sig af det.
Sådan hørte jeg ordvekslingen
mellem, jeg tror, det var hr. Kramer Mikkelsen og hr. Søren Krarup. Det er jo lige præcis derfor, vi har et retssamfund, for havde vi ikke et retssamfund, så var det jo nærliggende, hver gang der skete noget med vores nære, at vi greb til selvtægt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-12:
Det er ikke, fordi jeg er frygtelig uenig i fru Gitte Seebergs ordførertale, men nu brugte fru Gitte Seeberg selv udtrykket despoter, og så kunne jeg næsten ikke lade være med at tænke på, at vi i den sammenhæng lige har hørt hr. Søren Krarup stå på talerstolen og bruge udtrykket, at det, der er tortur i den ene sag, sagtens kan være berettiget nødværge i en anden sag.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge fru Gitte Seeberg, om hun er hun enig i den udtalelse, om hun mener, at det, der er tortur i den ene sag, sagtens kan være berettiget nødværge i en anden sag.
Det er min opfattelse, at tortur ofte udføres af embedsmænd og ikke af familiefædre, der udfører det på nogle, der har straffet deres familie, og det vrøvl, vi kom til at høre fra talerstolen før, men at det i virkeligheden er mennesker, der udfører det på ordre fra folk højere oppe i et hierarki på andre mennesker for at straffe eller for at få dem til at udtrykke sig imod deres vilje.
Det er jo regeringens støtteparti, som udtaler det her fra talerstolen.
Gitte Seeberg (KF), 2004-03-12:
Ja, det udviklede sig til en spændende debat.
Jeg tror ikke, der var nogen her i salen, som mere klart end hr. Niels Helveg Petersen sagde, hvad det her i virkeligheden drejer sig om.
Det drejer sig om, at en række lande, langt hen ad vejen udemokratiske lande, accepterer, ja, ligefrem opfordrer til tortur mod politiske modstandere og andre.
Og det er selvfølgelig det, vi fra dansk side skal medvirke til at bekæmpe.
En af de ting, vi kan gøre, er selvfølgelig at støtte forslaget her, og det gør Det Konservative Folkeparti naturligvis også.
Det er indlysende.
Men derudover skal vi selvfølgelig arbejde for, at menneskerettigheder også respekteres i andre lande.
Jeg synes, vi kan være stolte af og glade for, at vi i Danmark har så godt et renommé på området.
Både med Rehabiliteringscenteret og med Menneskerettighedscenteret går Danmark faktisk langt, langt foran og har også mulighed for derigennem at påvirke andre lande.
Vi har også været med til at iværksætte Den Internationale Straffedomstol, som jo netop også er møntet på despoter, som overtræder menneskerettigheder og begår tortur mod befolkningerne.
Jeg synes, det er vigtigt at sige, at det ikke er nok bare at arbejde for bekæmpelse af tortur.
Det er jo ikke længe siden, at regeringen fremsatte forslaget om mellemøsteninitiativet, som vi bare synes er rigtig godt, hvor der jo netop er lagt op til en dialog med landene i Mellemøsten, som også i høj grad har problemer med menneskerettighederne. Øget demokratisering i landene vil medføre en forbedring
af menneskerettighederne, og det støtter vi naturligvis meget varmt.
Problemet med det her er jo, som hr. Niels Helveg Petersen så rigtigt sagde, at det er meget vanskeligt at komme til livs.
Selv en række af FN's medlemslande, ja, sågar NATO-medlemslande benytter sig jo af tortur.
Der er forbedringer i Tyrkiet, som hr. Kramer Mikkelsen var inde på, men vi mangler stadig væk at se en egentlig udmøntning ude lokalt.
Selvfølgelig er det en start, at man vedtager lovgivning, som forbyder tortur, men vi skal jo se det fuldstændig udmøntet.
Alt i alt vil jeg sige, at vi støtter selvfølgelig forslaget.
Som det også fremgår af forslaget, er Ombudsmanden udpeget til at være den institution, som på Danmarks vegne her i landet har den funktion at være overvågningsmekanisme.
Det er vores vurdering, at det vil Ombudsmanden, men det er klart, at hvis det på et senere tidspunkt viser sig ikke at være tilfældet, så er vi selvfølgelig parat til at se på det, lige såvel som vi er parat til at se på de anbefalinger, som den komité, der skal stå for en international overvågning, vil komme med også til Danmark.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jamen jeg kunne stille hr. Kamal Qureshi et modspørgsmål af samme lødighed: Slår han sin kone, eller gør han det ikke?
Ja eller nej.
synes jeg er meget trættende.
Hr. Kamal Qureshi ved naturligvis, at jeg har skrevet forskellige bøger, hvori jeg har en principiel kritik af hele den oplysningshumanisme, som ligger i menneskerettighederne.
Og den har jeg været kritisk over for ud fra en principiel understregning af lov og ret som det afgørende for et retssamfund. Jeg er ubetinget tilhænger af lov og ret.
Det er det, hele sagen drejer sig om, og derfor har jeg i en principiel historisk-filosofisk sammenhæng sat spørgsmålstegn ved den oplysningshumanisme, der igennem menneskerettighederne i virkeligheden har problematiseret lov og ret udtrykt derved, at ingen grundlov har været så fyldt af menneskerettigheder som Josef Stalins grundlov i Sovjetunionen i 1936.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-12:
Undskyld!
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jamen det er klart, at det, jeg har antydet, er, at det, der er brug for, er en præcisering af begreberne, og det vil sige, at den definition, den præcisering, som ligger i en præcis definition, er jeg tilhænger af.
Så på det punkt kan vi ikke være uenige.
Det, jeg altså er bange for,
er, at man lukker øjnene for, at definitioner godt kan glide, når den politiske udvikling glider.
Kamal Qureshi (SF), 2004-03-12:
Jeg synes et eller andet sted, at hr. Søren Krarup udviser ikke alene en arrogance, men en form for foragt for de spilleregler, der gælder for et demokrati, de spilleregler, der gælder her i Folketinget.
Jeg stiller hr. Søren Krarup et meget simpelt spørgsmål med fuld respekt for hr. Søren
Krarups holdninger, som jeg overhovedet ikke kritiserede i mit indlæg.
Jeg spørger helt præcist: Kan hr. Søren Krarup svare: Er han tilhænger af menneskerettigheder, eller er han ikke tilhænger af menneskerettigheder? Jeg er godt klar over, som hr. Søren Krarup anfører, at der er en masse nuancer, der er en masse situationer og alt muligt andet, men når alt kommer til alt, så er vi også i Folketinget sat til at handle.
»Ja«, »nej«, »hverken for eller imod« - der er tre knapper herinde.
Vil hr. Søren Krarup trykke på den grønne knap eller den røde knap, hvis spørgsmålet var, hvorvidt han ville støtte menneskerettigheder eller ej?
Så kan han jo godt sidde og være filosofisk, men en gang imellem må man jo også kunne svare: Er man for eller imod?
Så jeg spørger meget simpelt, og hvis ikke hr. Søren Krarup kan tage stilling til det spørgsmål, så må jeg tage det som udtryk for, at hr. Søren Krarup ikke gider forholde sig til menneskerettigheder, og det er så selvfølgelig også et svar.
Ud fra hvad hr. Søren Krarup siger, så mener han, som jeg hørte, at tortur kan være berettiget.
Hvis man havner i en af skyggesiderne i livet, så har han forståelse for, at selv almindelige mennesker udfører tortur.
Så jeg vil gerne prøve at skære ind til benet og stille et meget kort, meget præcist spørgsmål, som burde kunne besvares med ja eller nej: Er hr. Søren Krarup tilhænger af menneskerettigheder, eller er han ikke tilhænger af menneskerettigheder?
Støtter hr. Søren Krarup menneskerettigheder, eller støtter han ikke menneskerettigheder?
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jeg kunne jo svare ved at spørge hr. Helveg Petersen: Er hr. Helveg Petersen helt sikker på, at han i en bestemt situation ikke kunne finde på at gribe til det, andre kunne stemple som tortur, hvis det var hans nærmestes liv og helbred, der stod på spil?
Det er altså hele den opdeling af tilværelsens sort og hvid, at der er nogle, vi, der er de retfærdige, vi ved, hvad tortur er, og så er der de andre.
Jeg prøvede at pege på den danske situation efter anden verdenskrig, hvor man havde været modstander af dødsstraf, og så kommer der en situation, hvor man indfører den.
Er hr. Helveg Petersen mon så helt sikker på, at han i en situation, hvor tingene virkelig var vendt om, ville være ganske afvisende over for at bruge en magt, som andre kunne kalde tortur?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-03-12:
Det er jeg enig i, men det er jo også der, jeg synes, at hr. Søren Krarup går galt, for det er jo desværre ikke sådan, at de, der udøver tortur, havner i fængsler og bliver betragtet som psykopater.
Problemet med tortur er, at de netop ikke havner i fængsler og ikke bliver anset for at være psykopater, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. Søren Krarup kan lukke øjnene for, at vidtspredt anvendelse af tortur er så uhyggelig, fordi den har myndighedernes godkendelse mange steder i verden.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Jo, men der er det, jeg altså så - det er muligvis ikke stedet at gøre det - går det skridt videre og spørger: Hvorfor gør de det?
Jeg gentager, der er ingen, der er tilhænger af tortur i sig selv.
Folk, der nyder at tilføje andre pine, er psykopater, som normalt havner bag fængselsmuren. Når der finder tortur sted, så man jo konstatere, at det jo altså er den uhæmmede magtudøvelse, der fører til det, og det er, fordi der altså er tale om, at interesserne støder sammen på en sådan måde, at man bryder alle regler og alle love.
Anderledes er virkeligheden ikke, og jeg synes også, hr. Niels Helveg Petersen burde se i øjnene, at kønne ord og præcise definitioner ikke ophæver virkelighedens vrangsider.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-03-12:
Jeg har ikke nogen som helst indvendinger imod, at man stiller filosofiske spørgsmål og reflekterer, som hr. Søren Krarup sagde han gjorde.
Men det, som virkelig undrer mig, er, at hr. Søren Krarup kan stille det spørgsmål til sig selv: Er der nogen, der er tilhænger af tortur?
Svaret er jo så indlysende: Ja, dem, der udfører det! Der er desværre alt for mange beretninger fra alle mulige instanser om, at tortur er uhyggelig udbredt, ikke kun i nogle af de sager, der har været nævnt her, men meget udbredt også i mange andre lande.
Og dem, der er tilhængere af det, er dem, der udfører det.
Jeg kan slet ikke forstå intellektuelt, at hr. Søren Krarup kan stille det spørgsmål, for der er desværre alt for mange tilhængere af tortur.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Det vil jeg stadig ikke forhindre hr. Keld Albrechtsen i at kalde nonchalant eller arrogant, men når jeg hører hr. Keld Albrechtsen forsøge at lægge op til, at det skulle være med ulyst, at vi stemmer ja, så kan jeg kun sige, at den mistænkeliggørelse afviser jeg med en arrogance, der er fuldt berettiget.
Jeg ser ikke nogen som helst grund til, at jeg skulle tage hr. Keld Albrechtsens forskellige fornemmelser vedrørende vores afstemning alvorligt.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-12:
Nu kom hr. Søren Krarup jo i sin indledning til at fortale sig om kampen for tortur, som han sagde.
Jeg kan sige, at i lande rundtomkring os, men da også et stykke fra os, ser vi stadig væk brugen eller resterne af det, man kan kalde torturstyre af værste observans.
I Chile retsforfølger man folk 30 år efter Pinochets fald ved militærdomstole, folk, der har været tortureret osv.
Så er det fint, at der rundtomkring i verden sker positive tiltag, som vi eksempelvis har set det i Tyrkiet.
Men om Tyrkiet vil jeg nu sige, at jeg tror, det ville være fornuftigt, om man også så noget handling i stedet for blot det nedskrevne papir.
Og derfor mener jeg, at det er arrogant at gå på talerstolen og bruge det udtryk om hr. Keld Albrechtsen og os andre, der ønsker at debattere hr. Søren Krarups noget nonchalante afvisning.
Søren Krarup (DF), 2004-03-12:
Dertil kan jeg kun svare, at jeg da ikke kan forhindre hr. Kramer Mikkelsen i at betragte det som arrogance, at man faktisk forsøger at reflektere over et begreb og dets brug i historien og i den politiske udvikling.
Det må hr. Kramer Mikkelsen kalde arrogance.
Jeg synes ikke, det er arrogant at man prøver at tænke sig om.
Et spørgsmål som dette er jo et udtryk for, at man må konstatere, at der herinde åbenbart ikke kan tales lødigt om tingene.
Når jeg nu hører, at hr. Kamal Qureshi hører mine udtalelser, som at tortur er berettiget, så kan jeg kun ryste på hovedet og sige, at det er det rene vrøvl.
Det, jeg har forsøgt at pege på, er, at tingene ikke er så enkle, og at det jo kunne være, at det, der kaldes tortur i den ene situation, bliver noget, som folk måske i nødværge griber til i den anden. Kort sagt, jeg har peget på, at tilværelsen ikke er sort og hvid.
Hele den moralske retfærdighed, som nu hr. Kamal Qureshi lufter, er jeg ikke tilhænger af, fordi jeg kalder den for hykleri eller skinhellighed.
»Alle andre er onde, jeg er den gode«
- nej, det var jo muligt, at også den såkaldte gode kunne opdage, at der faktisk var noget ondt i ham.
Og derfor vil jeg sige, at hele hr. Kamal Qureshis holdning og spørgsmål er udtryk for en usaglighed, som jeg synes, jeg ikke føler trang til at tage alvorlig.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Det skal jeg nu ikke bebrejde hr. Dohrmann voldsomt.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-12:
Jeg vil godt spørge hr. Nicolai Warming, om han ikke mener, det er for tidligt, at vi sender det signal til de andre parlamenter, at vi faktisk opgiver den her kamp imod gmo'er på forhånd.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Nicolai Warming, om det ikke kunne være en løsning, at man faktisk udskød den her beslutning til næste samling eller næste igen, eller hvornår det måtte blive nødvendigt, for vi ved jo, at i parlamentet her kan kan jo godt arbejde hurtigt, hvis det viser sig, at moratoriet falder.
Men vi behøver da ikke tage den løsning på forskud, kan man kalde det.
Så hvad mener hr. Nicolai Warming om, at vi ligesom skyder det her lidt til hjørnespark, inden vi beslutter os?
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Og jeg kan også fortælle, at jeg håber, at den opbakning, der har været til den position, fortsat er i Folketinget.
Men vi er jo også i en situation, hvor vi kan risikere, at moratoriet ikke kan oppebæres, det ved vi ikke endnu, og i den situation er det jo meget afgørende, at vi har nogle gode regler, som kan træde i kraft med det samme, så vi ikke får en mærkelig situation, hvor der er frit slag for alle, også for dem, der måske ikke vil det bedste på det her område. Set i forhold til den danske proces er det meget vigtigt, at alle får lejlighed til at komme ind og give deres besyv med.
Jeg sagde udtrykkeligt i min ordførertale, at der er særdeles mange gode relevante og saglige forslag fra høringsparterne, og jeg anser det for givet, at både Folketingets partier og regeringen har en interesse i, at de bliver hørt, og at vi får en meget grundig gennemgang af denne her sag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg vil gerne takke for den tilkendegivelse, for det, jeg synes man skal hæfte sig ved i denne her debat, er jo, at vi fik nogle efter min opfattelse meget klare tilkendegivelser fra hr. Jørn Dohrmann for et øjeblik siden, som jeg også opfattede sådan, at Dansk Folkeparti vil fastholde forsigtigshedsprincippet fuldt ud i den her sag.
Derfor tæller jeg det sådan på min kugleramme, at der er et flertal her i Folketinget, som vil fastholde forsigtighedsprincippet fuldt ud hele vejen igennem i den her sag.
Det vil jeg gerne bede hr. Nicolai Wammen bekræfte, og at de tvivlsspørgsmål, der er, skal arbejdes uhyre grundigt igennem, og at de forskellige høringsparter, som har været inde i første omgang, skal have lejlighed til undervejs under hele sagens behandling i udvalget at gå ind og kontrollere og debattere og analysere også ændringsforslag og de svar på spørgsmål, som vi skal have fra ministeren på alle de dunkle punkter - og det er jo mange - som der er i dette lovforslag.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-12:
Jeg er meget enig med Enhedslistens ordfører i, at hvis der fortsat er vilje i EU til at opretholde moratoriet med henblik på at få fælles regler også på de områder, som hr. Keld Albrechtsen nævner, så vil det være klart at foretrække. Og jeg håber ikke, at der er nogen i dette Ting, der har noget ønske om at lave lovsjusk; Socialdemokratiet har i hvert fald ikke.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-12:
Jeg vil gerne allerførst sige tak til hr. Nicolai Wammen for den klare tilkendegivelse af opbakningen til moratoriet i EU, som vi jo har vedtaget i fællesskab her i Folketinget støttet af Dansk Folkeparti, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, en folketingsvedtagelse, som jo står fast, og som regeringen er forpligtet til at arbejde efter.
Det håber jeg også den
Ideen i det er jo, at der ikke kan gives nye godkendelser i EU, så længe der ikke er vedtaget et erstatningsansvar på EU-plan.
Jeg har forstået det sådan, at man i England først vil vedtage sameksistensregler hen over sommeren, og at afgrøder dér først kan komme på tale i den næstfølgende dyrkningssæson, og hvis vi skal lægge forsigtighedsprincippet til grund, vil jeg godt spørge: Så kan det vel ikke nytte med et hastværk, hvor et teknisk set meget, meget mangelfuldt lovforslag jaskes igennem i den her folketingssamling?
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-03-12:
Skatteborgerne kommer ikke til at betale for det her, vil jeg gerne sige til hr. Jørn Dohrmann, det er Promilleafgiftsfonden, og Promilleafgiftsfonden tager de her afgifter fra landbrugsproduktionen.
Hvis gmo-arealet bliver meget stort en dag, jamen så får man også et meget stort beløb ind via de 60 kr. pr. hektar fra gmo-produktionen.
Grunden til, at man har Promilleafgiftsfonden som buffer i denne her sag, er, at som udgangspunkt er gmo-produktionen ikke så stor, så afgiften på de 60 kr. pr. hektar gmo-afgrøde er ikke nok til at betale, hvis der kommer mange erstatningssager.
Det her er en sikring af økologen i den fremtidige lovgivning, uanset om vi får gmo-produktion i Danmark eller ej.
Det er en sikring af økologen; det er det, man skal se det ud fra.
Det kan man også se af de høringssvar, der er kommet fra økologerne.