runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Nu er det jo ikke Venstre, der har været i tvivl om, hvorvidt der er nogen, der taber på det her forslag fra Socialdemokraterne.
Det har da om noget været udtryk for tænd og sluk-politik, det, vi har set, for når man går ind på Socialdemokraternes hjemmeside, som nu er blevet åbnet og lukket fire gange, og hvor man hele tiden ændrer forudsætningerne for, hvordan man beregner det her forslag, så har det da om nogen været Socialdemokraterne, der har været i tvivl.
Tallene har jo vist, når man har sat sig ned og tastet sine egne oplysninger ind eller tastet eksempler ind, at f.eks. folk, der har to børn i en skolefritidsordning, i SFO, og en husstandsindkomst på omkring 450.000 kr. i Horsens Kommune, vil tabe, vil decideret miste penge på det forslag, som Socialdemokraterne stiller.
Nu har jeg ikke fået beregningerne med herop, men de ligger faktisk nede på min plads.
Det er jo noget, som Socialdemokraternes egen hjemmeside, som de selv har lavet, har beregnet, og det viser, at så taber man penge.
Det er ikke mine tal, det er Socialdemokraternes tal.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-10-07:
Hr. Jens Rohde kom meget let omkring børnefamilierne i sin tale.
Derfor vil jeg gerne have lov til at fokusere lidt på et problem, som ganske almindelige børnefamilier har tæt inde på kroppen, nemlig det, at en familie skal tjene 100.000 kr. ekstra for at få to børn passet i vuggestue og i børnehave.
Jeg vil godt høre, om Venstre mener, at det er rimeligt, eller om Venstre kan støtte Socialdemokraternes forslag om, at det kun skal koste 1.000 kr. at få et barn passet.
Jeg ved, at Venstre har været lidt i tvivl om: Er der nogen, der taber på det her forslag?
Der kan jeg sige til hr. Jens Rohde, at det er der faktisk ikke.
Alle, der har hel eller delvis friplads, kompenseres fuldstændig.
Så mit spørgsmål er kort og præcist til hr. Jens Rohde: Skal det ikke kun koste 1.000 kr. at få sine børn passet i daginstitutionen?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-10-07:
Ja, så er der de mange kvinder, der gerne vil tilbage på arbejdsmarkedet efter 5 måneder og 6 måneder, som ikke kan få passet deres børn, dem har regeringen ikke gjort meget for.
Men det er ikke det, mit spørgsmål handler om.
Hr. Jens Rohde forsøgte ligesom statsministeren at tegne et meget lyserødt billede af tilstanden i det danske sundhedsvæsen.
Det er jo bare synd, at det ikke helt opleves sådan af den danske befolkning og de danske vælgere.
Uanset flere operationer og flere penge og indenrigs- og sundhedsministerens rosenrøde ventelistetal, som man tilsyneladende skal høre forskellige opgørelser af for at kunne finde en positiv vinkel, så oplever det store flertal af danskere jo stadig, at deres pårørende fortsat ligger på gangene eller på flersengsstuer, fordi sengepladserne på de medicinske afdelinger nedlægges.
Og vi kender alle til brystkræftramte kvinder, som også må vente på opfølgende stråleterapi.
Det er jo ikke så underligt, at folk undres.
Er det ikke lidt løjerligt, at regeringen først nu pludselig har fået øje på, at ventetidsgarantien for livstruende sygdomme ikke overholdes?
Nu har man i 3 år holdt øje med ventetiderne, men
åbenbart ikke på behandling af de livstruende sygdomme.
Jens Rohde (V), 2004-10-07:
Jeg kan ikke sige noget om, hvem der har fået de tal på forhånd.
Jeg fik disse tal i morges på lige fod med alle andre, og det er der jo ikke så meget mærkeligt i.
Jeg synes egentlig, det er lidt sjovt, at vi fra socialdemokratisk side skal beskyldes for at give løntilskud, og at vi prøver at gøre noget ved arbejdsløsheden.
Det er jo pudsigt, for der er jo ikke nogen regering, der som den socialdemokratiske har haft meget travlt med at lave forskellige støtteordninger, så man kunne få folk i arbejde.
Men nu siger man hele tiden til os: Uha, det duer ikke, det I laver.
Hver eneste gang, vi gør noget, hver eneste gang regeringen gør et tiltag for at få flere mennesker i arbejde, kritiserer man det sønder og sammen hos Socialdemokraterne, selv om mange af midlerne er brugt tidligere af Socialdemokraterne selv.
Jeg synes, at det, der er interessant, er, at hvis man kigger over hele året, har vi en faldende ledighed på 9.000 personer.
Pilen går i den rigtige retning, vi forventer yderligere fald i ledigheden her i løbet af efteråret, og til næste år vurderer f.eks. IMF, at vi vil nå det højeste beskæftigelsesniveau overhovedet i danmarkshistorien.
Det synes jeg er gode udsigter, og jeg synes, vi alle samme skal arbejde på, at det også bliver sådan.
Pia Kjærsgaard (DF), 2004-10-07:
Jeg vil godt forholde mig lidt til Socialdemokraternes dilemma i udlændingepolitikken.
Hvor står Socialdemokraterne ubetinget med hensyn til eksempelvis 24-års-reglen, tilknytningskravet?
Der har været en hed debat i sommerens løb.
Er det noget, som Socialdemokraterne ubetinget, uanset hvad, vil holde fast i, og hvordan ser det ud med samarbejdet med De Radikale?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er Socialdemokraterne kommet til den erkendelse, som nogle socialdemokrater er kommet til før hr. Frank Jensen, nemlig at det drejer sig om antallet af udlændinge til Danmark?
Statsministeren nævnte det i sin tale.
Det er første gang, jeg har hørt det fra statsministeren, og nu vil jeg også gerne høre det fra Socialdemokraterne.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-10-07:
Det er et spørgsmål til hr. Frank Jensen.
Jeg har været inde at regne på Socialdemokratiets børnepasning for en tusse.
Nu har jeg taget udgangspunkt i tre helt tilfældige socialdemokratiske kommuner, Fredericia, Hedensted og Horsens, og billedet er det samme, hver eneste gang jeg regner med en indtægt på 240.000 kr.
I Fredericia taber man 821 kr., i Hedensted taber man 1.643 kr., og i Horsens Kommune taber man 1.643 kr.
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Det er vist fjerde gang, der spørges om det, hr. formand.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-10-07:
Det er et spørgsmål omkring den her utrolige, fantastiske hjemmeside, som Socialdemokratiet har lanceret, hvor jeg bare har været inde og regne på tre ...
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Socialdemokratiet mener, at sådan som de teknologiske vilkår er i dag for behandling af gyllen og andre miljøproblemer, der knytter sig til de meget store svinebesætninger, er vi altså nødt til af hensyn til vores miljø at lave et stop.
Det at lave et stop her er jo ikke noget, der koster arbejdspladser.
Jeg ved ikke, hvor hr. Thor Gunnar Kofoed har det fra.
Hvis landbruget vil sørge for at have deres slagtninger i Danmark og ikke kører dyrene ud af Danmark, hvis landbruget vil sørge for, at der er en højere grad af forædling af fødevarer i Danmark, kunne vi tale om en højere beskæftigelse.
Men det kan vi jo ikke, for jeg har ikke forestillinger om, at Venstre vil støtte, at vi går ind og tvangspålægger landmændene, at de skal slagte dyrene her i Danmark.
Men jeg er nødt til at sige til hr. Thor Gunnar Kofoed, at når Socialdemokratiet ikke kan støtte den vandmiljøplan III, som regeringspartierne har aftalt, så er det, fordi den ikke i tilstrækkeligt omfang hjælper til at sikre miljøet.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-07:
Jo, jeg var i Danmark i 1990’erne.
Så siger hr. Frank Jensen, at vi skal tale om fremtiden.
Vi har jo hørt, at vi skal have en meget strammere miljøpolitik, når Socialdemokraterne kommer til.
Hvis vi ser på Socialdemokraternes VMP III-forslag, vil de jo virkelig ramme landbruget hårdt.
Vi fik en beregning fra Statens Jordbrugsøkonomiske Institut over, at der ville blive fjernet 15.000-17.000 arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Så spørger jeg hr. Frank Jensen, når man nu f.eks. siger, at vi skal have svinestop: Hvilke slagterier i Danmark regner Socialdemokraterne med skal væk?
Skal vi sætte navne på de slagteriarbejdere, der skal ud at finde andet arbejde efter indførelse af Socialdemokratiets miljøpolitik?
Da jeg hørte hr. Frank Jensens tale, kom jeg til at tænke på, om han havde fået fat i hr. Jens Rohdes første kasserede udkast til åbningstale, for det var jo de samme punkter, han talte om.
Det var om forskning, det var om uddannelse, det var om flere penge til sundhed, men altid om flere penge.
Selvfølgelig er det om flere penge, når det er socialdemokrater.
Hr. Frank Jensen sagde også: Stop nu alle nedskæringer.
Der skal ikke skæres ned.
Men så er der noget, som jeg tænker på: Hvor skal pengene komme fra?
For Socialdemokraterne vil jo også have et skatteloft.
Det vil sige, at folk ikke skal betale flere penge i skat.
Hvor skal pengene komme fra?
Er det nu, at vi, altså som skatteydere, skal passe på alt det, vi har i lommerne?
Hr. Frank Jensen har nemlig også lige sagt, at Socialdemokraterne har vist op gennem 1990’erne, hvordan det skal gøres, og der begik de jo næsten det, man kalder for intellektuelt bedrageri: De sagde ét, men de tog altid pengene i skatteborgernes lommer.
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jamen det frie valg er jo, at man kan vælge at have en lavere indkomst, ved at en af forældrene bliver hjemme og passer børnene.
Det vil vi under ingen omstændigheder blande os i fra Socialdemokratiets side.
Men vi ved jo, at vi lever i et samfund, hvor vi har brug for at have en meget stor arbejdsstyrke.
Forudsætningen for, at vi kan have en velfærd i Danmark, at vi kan have et godt sygehusvæsen, et godt skolevæsen, en god ældrepleje osv., er, at vi har mennesker, der vil være på arbejdsmarkedet og bidrage til den både i den produktive sektor og i den offentlige servicesektor.
Det er det ikke at have en betalingsordning for at få passet sine børn for at komme på arbejde, hvor man i nogle tilfælde skal tjene 9.000 kr. brutto for at kunne have det, som man netto skal betale for at få passet sine børn.
Derfor Socialdemokratiets forslag.
Det er den allerbedste støtte, vi kan give børnefamilierne til, at der et fornuftigt udbytte for begge forældre ved at være på arbejde.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-10-07:
Men så vil jeg gerne spørge hr. Frank Jensen, om det ikke er en lige så god idé at give forældrene valgfrihed, for i og med at man sænker betalingen på daginstitutioner til 1.000 kr., er man jo altså også med til at binde forældrene til den mulighed for at få deres børn passet.
Var det ikke bedre at give forældrene valgmuligheder, altså regulere betalingen på en anden måde, f.eks. lavere skat for børnefamilier?
Eller vende det om og spørge: Hvad er bedst for barnet i det her samfund?
Hvordan skaber vi den gode hverdag for barnet?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Nej, det er det selvfølgelig ikke.
Det er da mangel på job til folk.
Vi lever jo heldigvis i et land, hvor de, der kan få arbejde, gør alt, hvad de kan for at komme frem til det arbejde.
Men vi har klart et ønske om, at der skal være et større økonomisk udbytte af den sum, man har tilbage, når man har betalt sin skat og de omkostninger, der er forbundet med at passe sit arbejde.
Det drejer sig bl.a. om at kunne få passet sine børn på betryggende vis, mens man arbejder, og derfor kan man godt sige, at vores 1.000 kr.-forslag altså er en lempelse for den del af befolkningen, der ønsker at bidrage til at skabe et samfund med en høj velstand, en høj levefod og en lille ulighed.
Det er baggrunden for forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-10-07:
Nu skal jeg jo ikke hjælpe Socialdemokraternes ordfører, hr. Frank Jensen, men jeg kommer alligevel til at tænke på, at hvis Socialdemokraternes hjemmeside er indrettet sådan, at man kan klikke sig ind på SFO-børn fra 7 til 17 år, kunne det jo være, der var en fejl her.
Hvor vi bor, har man ikke SFO for 17-årige, så der kunne måske være en fejl.
Hr. Frank Jensen sagde i sin ordførertale, at det er vigtigt med 1.000 kr. pr. barn pr. måned, for at man kan passe sit arbejde.
Er det efter hr. Frank Jensens opfattelse prisen på daginstitutioner, der hindrer folk i at have arbejde?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Det står nu klart for mig, hvad det er for et spørgsmål, fru Dyremose ønsker, jeg skal svare på.
For så vidt angår vores beskatning af erhvervslivet, er det rigtigt, at vi ønsker, at nogle af de spekulationsmuligheder, der er i vores skattesystem – også for erhvervslivet – skal stoppes.
Det er bl.a. transfer pricing-systemet, som gør, at man kan lave sambeskatning med udenlandske datterselskaber.
Jeg tror altså, at danskerne synes, det er vanvittigt, at vi har konstruktioner i skattesystemet, hvor man kan undslå sig for beskatning af flere milliarder kroner i Danmark, fordi man har indrettet sig efter nogle spekulationsmuligheder i vores skattesystem.
De virksomheder, der i dag betaler skat, fordi de har et overskud, der skal beskattes i Danmark, kommer ikke til at mærke nogen belastning, men hvis man har indrettet sig på den måde, som fru Charlotte Dyremose åbenbart er optaget af, hvor man vil spekulere i ikke at få beskattet sit overskud i Danmark ved at lave transfer pricing eller ved at indføre underskud fra udenlandske datterselskaber i det danske skattesystem, er det fuldstændig korrekt, at Socialdemokratiet gerne vil have, at pengene kan gå til at sikre bedre skoler i Danmark, bedre sygehuse, en ordentlig ældrepleje osv.
Det er Socialdemokratiets politik, det kan jeg fuldstændig bekræfte.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-07:
Jeg synes bare, der er et massivt problem med den politik, Socialdemokraterne ønsker at føre.
Vi kan jo for det første se, at skatter og afgifter steg under den socialdemokratiske regering, og for det andet kan vi se nu, at det er boligejerne og erhvervslivet, der skal holde for, når Socialdemokraterne kommer med udspil, både til finanslov og til det såkaldte skatteloft.
Det står helt tydeligt, at erhvervslivet skal straffes.
Det undrer mig også, at Socialdemokraterne vælger at bruge de samme penge på skatteloft og til finansiering af finanslovløfterne, for så står man jo fuldstændig blank: Kan man forvente skattelettelser, eller kan man forvente det, der står i finansloven?
Er det i finansloven bare valgflæsk, fordi man vil gennemføre skatteændringer?
Men ud over det må jeg undre mig over, at man kan mene, at man kan skabe vækst og arbejdspladser, når det eneste, man ønsker at gøre, er at brandskatte erhvervslivet.
Vi kan se, at i det finanslovudspil, der er kommet, er der ekstra skat på erhvervslivet, men der er ingen lempelser.
Er det sådan, man skaber flere arbejdspladser?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Jeg tror nu nok, de fleste uden for disse lokaler er klar over, at det har Socialdemokratiet.
Vi viste op gennem 1990’erne, hvordan det kan sikres, at Danmark i blomstring kan skabe job, at der kan skabes samarbejde i Danmark om også at udvikle job på helt nye områder, og at der kan skabes øgede muligheder for samarbejde mellem forskning og virksomheder.
Alt det der skete i Danmark med en vækst på over 270.000 job op gennem 1990’erne, så jeg tror ikke, der er nogen, der er i tvivl om, at i enhver regeringssamarbejdskonstruktion er Socialdemokratiet meget optaget af at skabe beskæftigelse og øget økonomisk vækst.
Vi lægger i modsætning til regeringen op til, at der virkelig skal gøres noget her og nu for efter- og videreuddannelsen.
Det er jo det, der kan være med til at sikre, at jobbene bliver i Danmark, men her har vi altså oplevet, at regeringen, siden hr. Anders Fogh Rasmussen blev statsminister i Danmark, har skåret ned på efteruddannelsen med over 0,5 mia. kr. Man har indført brugerbetaling, der hæmmer muligheden for, at de medarbejdere, der er i virksomheder og i brancher, som er på vej ned, kan blive omskolet og opskolet til at gå over i andre brancher, der er på vej op.
Det er da virkelig den konservative ordfører, der har et dilemma med at understøtte en regering, der ikke har et perspektiv for at skabe vækst og beskæftigelse.
Tværtimod er beskæftigelsen jo faldet i Danmark, siden den nuværende regering kom til.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-07:
Jeg kan kun glæde mig over forskellen på indholdet af statsministerens og den socialdemokratiske politik.
Det er en positiv ting for statsministeren.
Når vi Konservative har en vision, står vi ved den, og vi har bl.a. en om øget vækst og beskæftigelse til gavn for Danmark, og derfor er det vigtigt for os, at skatterne ikke stiger i fremtiden, men at de derimod falder.
I regering hævede man skatter og afgifter, så fremlagde man senere et forslag til skatteomlægninger, og for nylig har man bebudet et såkaldt skatteloft.
Men umiddelbart herefter glæder den socialdemokratiske skatteordfører sig over, at Socialdemokraternes skattepolitik vil føre til stigende skatteindtægter, og hvad er så det for et loft?
Når man ser finanslovudspillet fra Socialdemokraterne, som er fuldstændig blottet for visioner på skatteområdet, må man spørge sig selv: Har Socialdemokraterne ingen visioner på det område?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Venstre manipulerer igen med tallene, men det kommer ikke som nogen overraskelse, for Venstre er åbenbart blevet meget klemt rent argumentationsmæssigt af dette 1.000-kroners-forslag.
Jeg lagde også mærke til, at det var et af de felter, hvor statsministeren i sin åbningsredegørelse ikke forsøgte at matche Socialdemokratiets politik, i hvert fald i overskriftsform.
Det kniber jo noget med indholdet.
Når fru Rikke Hvilshøj igen henviser til modellen, må jeg sige, at modellen jo bygger på, at 1,5 mia. kr. af det, det koster at gennemføre forslaget, ikke finansieres af børnefamilierne.
Det finansieres af alle andre i det danske samfund.
Vi ønsker at give børnefamilierne den lettelse, at vi indfører 1.000 kr., og jeg tror, fru Rikke Hvilshøj – som jo selv er mor til børn, der skal passes – ved, at priserne for pasning i dag i mange tilfælde er over 3.000 kr. om måneden.
Jeg tror, fru Rikke Hvilshøj selv kan se, at der ligger en gigantisk besparelse for børnefamilierne i at få indført en generel regel om 1.000 kr. som maksimumstakst i Danmark.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-10-07:
Nej, det begynder næsten at blive lige lidt for morsomt.
Socialdemokratiets hjemmeside er sådan set rimelig simpel.
Der er nogle få felter, man skal fylde ud, og man kan bl.a. fylde ud, hvor mange børn man har mellem 7 og 17 år, og så siger vi selvfølgelig, at hvis de er i den alder, er det SFO og ikke daginstitution, de går i.
Der er en negativ gevinst, forskellig fra kommune til kommune, for de familier, der har børn i SFO.
De skal betale regningen, og det, vi sådan set bare gerne vil illustrere, er, at umiddelbart kan det jo virke meget fristende med de 1.000 kr. for børnepasning, men når man selv går ind på Socialdemokratiets hjemmeside, viser det sig netop, at det har altså sin pris, og den pris betaler børnefamilierne selv.
Et andet billede, som er meget klart og tydeligt, og som jeg også gerne vil bede hr. Frank Jensen om at bekræfte, er, at det er de rigeste, der tjener allermest på det forslag, hvorimod forskellen for dem med de lave indkomster næsten ikke er til at mærke.
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Hvis Venstre har opfundet en eller anden konstruktion, som kan få det til at falde negativt ud, kan jeg ikke forstå det.
Jeg ved ikke, hvad det er for en konstruktion, man har lavet – om man har fundet en børnefamilie med et barn under 7 år, som går i SFO.
Jeg har meget, meget svært ved at se den konstruktion.
Det er rigtigt, at en del af vores finansiering sker ved, at vi indfører én børnecheck i fremtiden, nemlig den børnecheck, vi kender i dag for de 7- til 17-årige, men jeg har altså svært ved at se, at der skulle være nogen børn i ikkeskolepligtig alder i SFO.
Det kan være, at Venstre har fundet en konstruktion.
Jeg vil gerne se på den, men vi kender den ikke.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-10-07:
Jeg vil gerne have lov til at følge op på det forslag, som Socialdemokratiet jo har slået sig rigtig stort op på, nemlig 1.000 kr. for børnepasning.
Socialdemokraterne har jo været så venlige at lægge en model ind på deres hjemmeside, hvor man kan taste en række oplysninger ind, og så laver modellen beregningerne.
Hr. Frank Jensen forsøgte før over for hr. Jens Rohde at sige, at han kunne ikke rigtig vide, hvilke forudsætninger og beregninger hr. Jens Rohde havde lagt ind, men jeg kan sige til hr. Frank Jensens oplysning, at der er sådan set ikke lagt yderligere ind.
Vi går ind på Socialdemokratiets hjemmeside, laver en række eksempler, og det, eksemplerne viser, er, at de familier, der har børn i SFO, får en negativ gevinst ud af Socialdemokratiets forslag.
Det er dem, der skal betale en meget stor del af forslaget, og det vil jeg mene er en meget ringe trøst, så jeg vil sådan set gerne gentage spørgsmålet: Kan hr. Frank Jensen bekræfte, at familier med børn i SFO er dem, der betaler for den i gåseøjne gode gave, Socialdemokraterne gerne vil give børnefamilierne?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Sådan som jeg hører fru Pia Christmas-Møller, går EU forud for rigsfællesskabet.
Det var altså EU-formandskabet i 2002 forud for rigsfællesskabet, der gjorde, at Det Konservative Folkeparti gik ind for, at vi skulle stemme imod det japanske forslag, og det synes jeg siger mere om Det Konservative Folkepartis holdning i denne sag end om Socialdemokratiets.
Vi får to gange forelagt et forhandlingsoplæg af den samme regering.
I første omgang tilslutter vi os, at vi skal stemme imod, fordi vi tror, at vi kan stå stærkere i det europæiske fællesskab og kæmpe for Grønlands og Færøernes interesser for at sikre oprindelige folks ret til at jage de hvaler, der lever i stort omfang i farvandene omkring Færøerne og Grønland.
Så kommer der en ny indstilling fra den samme regering om et andet synspunkt, og så siger vi, at vi synes altså, at vi står stærkere i det europæiske fællesskab, når det gælder om at varetage hensynet til oprindelige folk, og derfor siger vi nej til ministerens forhandlingsoplæg.
Så får vi at vide, at på baggrund af den kampagne, der kører, bliver det på Grønland og Færøerne opfattet som et angreb på de oprindelige folks interesser, og så er det, vi siger: Hvis det er den sag, der skal køres, står vi selvfølgelig bag rigsfællesskabets interesser, også når det drejer sig om Færøernes og Grønlands mulighed for at kunne jage vågehvaler.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Socialdemokraterne ved jo udmærket godt, at vi havde formandskabet i 2002, og derfor havde vi særlige forpligtelser, som vi også gennemførte i forståelse med Socialdemokraterne.
På det møde i Europaudvalget blev det meget tydeligt fremført, at det netop var af hensyn til rigsfællesskabet, at man anbefalede at undlade at stemme.
Men er sandheden ikke, at som det fremgår af Politiken, kom klemmen først på Socialdemokraterne, da de nordatlantiske mandater truede med at splitte konstitueringsaftalen, og Socialdemokraterne og deres støtter kunne miste 27 pladser i Folketingets stående udvalg?
Frank Jensen (S), 2004-10-07:
Vi ønskede at følge op på den indstilling, som den nuværende regering havde i 2002, hvor man forelagde et oplæg i Europaudvalget om, at vi skulle stemme imod det japanske ændringsforslag om at fritage et antal vågehvaler fra de internationale regler.
Den nuværende regering stemte altså imod.
Vi mener, at de hensyn, vi skal tage til rigsfællesskabet, kan tages på anden vis i sammenhæng med bestemmelserne om oprindelige folk, men da vi fik at vide efterfølgende, at på Færøerne og i Grønland er det blevet opfattet som et angreb på rigsfællesskabets interesser i at sikre rettighederne til at jage de små vågehvaler til egen brug, er det klart, at så ændrede vi vores indstilling, fordi vi ikke har noget ønske om at krænke de oprindelige folks interesse i at kunne fange de små vågehvaler til egen brug.