Lone Møller (S), 2005-11-29:
Vi kender det formentlig alle sammen, når vi kommer lidt op i årene.
1,8 millioner mennesker, mere end hver tredje dansker, er kronisk syge, 700.000 har sygdomme i bevægeapparatet, og de sygdomme udgør 35 pct. af de samlede erhvervssygdomme med tab af erhvervsevne.
Disse sygdomme skyldes i høj grad et dårligt arbejdsmiljø.
De mennesker er ganske enkelt nedslidte.
Omkring 4.000 kvinder og mænd må derfor hvert år søge førtidspension.
Mennesker, der er så uheldige at blive livsvarigt skadet i løbet af arbejdsdagen, må nu se frem til at gå endnu trangere tider i møde.
Der er mange, som sikkert kan huske, at vi i 2003 havde en revision af arbejdsskadelovgivningen.
Vi fik en arbejdsskadereform.
Det var ikke et tagselvbord.
Vi fik efter en svær kamp med ministeren nogle forbedringer på ulykkesbegrebsområdet.
Vi fik nogle forbedringer på erhvervssygdomsområdet, så flere kunne få anerkendt deres arbejdsskade.
Man kunne få en bedFttm.023.fm Page 1648
Thursday, February 9, 2006 4:52 PM
re erstatning, bedre muligheder for behandlingsudgifter, kortere sagsbehandling og mere forskning.
Men det var ikke gratis.
Det måtte betales, eller rettere sagt det måtte de arbejdsskadede: 246 mio. kr. for at få reformen i hus betalt af de ældre arbejdsskadede.
Men det var prisen for at ændre det hamrende urimelige ulykkesbegreb til et ordentligt ulykkesbegreb.
Nu vil regeringen skære i erstatningen til fleksjobbere, der har været udsat for en arbejdsskade.
Siden 2001 har det ellers været velkendt i Beskæftigelsesministeriet og andre ministerier, at erstatningen er utidssvarende.
Arbejdsskadestyrelsen udarbejdede således i 2001 et notat, der påpegede den meget store underkompensering, der sker ved omsætning af en løbende erstatning til et engangsbeløb som følge af den såkaldte kapitaliseringsfaktor.
Arbejdsskadestyrelsen pegede samtidig på behovet for at nedsætte et hurtigtarbejdende udvalg, der i løbet af 2 måneder skulle udarbejde forslag til nye kapitaliseringsfaktorer.
Hverken notat eller udvalgsarbejde blev imidlertid fulgt op, før sagen 3 år senere blev omtalt i pressen.
Det er nok det hurtigst arbejdende udvalg, jeg har oplevet i mine 18 år i dette Ting.
Et offer for en arbejdsskade kan bl.a. vælge mellem at få udbetalt sin erstatning kontant med det samme eller som en løbende ydelse frem til pensionsalderen.
Ifølge arbejdsgruppens beregninger burde en 25-årig kvinde have udbetalt 445.000 kr. mere, når hun vælger den kontante udbetaling, hvis erstatningens størrelse skal svare til det, en kollega på 65 år får udbetalt.
Yngre borgere får forholdsmæssigt for lidt udbetalt ved omregning fra løbende erstatninger til en kapitalisering, står der i notatet i 2001.
Regeringen har da også som en del af regeringsgrundlaget nedsat et udvalg, som skal afdække alle elementer af over- og underkompensation.
Det er meget uheldigt, at regeringen på den ene side nedsætter et udvalg, som skal afdække samspillet mellem lovkomplekser, og på den anden side ensidigt, som vi ser i dag, fremsætter et lovforslag, som på afgørende punkter berører disse love.
Regeringen vil haste en besparelse igennem, der entydigt rammer fleksjobberne.
Nu kan jeg jo se, at tiden løber fra mig.
Derfor vil jeg blot opfordre regeringen til at trække det her forslag, lægge det over i udvalget, der skal se på arbejdsskader, så vi kan få en ordentlig lovforberedende behandling af det.
I det tilfælde at man fastholder det her entydige besparelsesforslag, bør det sparede beløb indgå i Kompensationsudvalgets videre arbejde og ikke gå til arbejdsgiver og forsikringsselskaber.
Vi kan kun endnu en gang opfordre ministeren til at trække forslaget og få lavet et ordentligt udvalgsarbejde.