runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2006-05-09:
Jeg vil sige til ministeren om bopælspligten, at der gives i massevis af dispensationer fra landbrugsloven vedrørende bopælspligten, når en ejer på forskellige måder f.eks. ønsker at forny bopælen, så det skulle der jo sådan set ikke være noget i vejen for at man også her kunne have indført og samtidig ligestille lejerne.
Så synes jeg faktisk, det er for dårligt, at ministeren svarer på gylle, når jeg spørger til lugt og ammoniakudslip.
Det er nok, fordi det er nemmere at svare på spørgsmålet om gylle og vandmiljø, end det er at svare på, om det er rigtigt, at flere husdyr på ét sted giver en større belastning i form af lugt og ammoniak og ammoniaknedfald og problemer for naturen.
Det har så ikke noget med at gøre, om man kører gyllen ud på et større eller mindre areal.
Det har noget at gøre med, om man synes, at naboer og naturen kan være tjent med den yderligere koncentration.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-05-09:
Hr. Kristen Touborg siger lidt om, at det jo er sådan, at der trods alt er en lille ændring, hvad angår ligestillingen mellem lejere i landbrugsejendomme og andre lejere.
Ja, og det ved hr. Kristen Touborg, for der kører en sag for øjeblikket i EU – en sag, der handler om bopælspligten.
Og i et af de høringssvar, der kom, var der en professor, der i øvrigt skrev, at professoren var af den opfattelse, at det måske senere kunne blive nødvendigt at tage en EF-Domstols-afgørelse til efterretning, og at vi derfor ikke skal gøre noget nu.
Og derfor sagde vi, det er fint, det lader vi så være med.
Så lader vi det forblive uændret, som det er, og det er nøjagtig det, der er sket her.
Det synes jeg da er klogt.
Omkring miljøet må jeg bare sige til hr. Kristen Touborg: Det er ikke rigtigt.
Der ændres ikke på reglerne om, hvor meget gylle der må udbringes pr. ha.
Ændringerne gør det muligt for den enkelte landmand at anvende jorden mere fleksibelt, ja.
Kristen Touborg (SF), 2006-05-09:
Det er vel sådan, at hvis man er ny ejer af et landbrug og et stuehus, eller hvis man har medarbejdere, der skal bruge det, så er der en kortere opsigelsesfrist, end hvad der ellers er.
Så hvis vi skal have tingene sådan helt på det rene, så er det vel ikke helt rigtigt, at ministeren ligestiller lejerne.
Så vil jeg godt have forklaringen på det med, at vi nu kan få flere dyr.
Ministeren siger: Jamen det betyder bare, at man kan samle det på én gård.
Men sagen er jo, at lugten bliver meget værre og ammoniakudslippet bliver meget, meget større, når man samler tingene på én gård.
Og vi har vel ikke muligheden for at rense de ting fra mere.
Så er det ikke lige i lidt god tid, man når dertil?
Det tredje spørgsmål, jeg gerne vil stille til ministeren, er: Hvorfor er det egentlig sådan ifølge regeringen, at små besætninger godt må have dårligere dyrevelfærd end store besætninger?
Hvis man mener, hvad jeg mener er rimeligt, at vi skal have bedre dyrevelfærd, så mener jeg, at det vel også må gælde for de små.
Hvorfor skal man belønnes for at indføre den dyrevelfærd, som regeringen reelt mener er rimelig?
Jens Kirk (V), 2006-05-09:
Jeg må jo skuffe hr. Bjarne Laustsen.
Jeg har jo sagt en gang, det var et godt lovforslag, vi har under anden behandling her og nu, og jeg har haft på fornemmelsen lige siden førstebehandlingen, at hr. Bjarne Laustsen, uanset hvor meget vi har givet, ikke har villet bevæge sig ret meget.
Men hr. Bjarne Laustsen har fået det, S bad om: Lejevilkårene er ændret.
Det er jo også naturligt, at hvis man kan sige, man skriver en plan om både dyrevelfærd og en miljøplan og det hele ind i lovforslaget, så giver man mulighed for, at den enkelte kan bruge den teknik, der er til rådighed i dag.
Vi malker jo ikke med hånden mere, kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen; vi er altså gået over til maskinmalkning i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2006-05-09:
Det er lidt synd, for jeg ved faktisk ikke, hvordan jeg skal gøre hr. Jens Kirk glad.
Hvis hr. Jens Kirk og Venstre og regeringen får sin politik igennem, hvorfor er hr. Jens Kirk så ikke mere glad?
Når man går ud og siger, at man vil fjerne de helt urimelige forhold, der er, som stammer helt tilbage fra 1930'ernes tid, og at vi nu skal have moderne forhold ude på landet, jamen så er det jo det, ikke?
Så kunne man jo gå ud og sige, at man har givet landlejerne nogle ordentlige forhold.
Det er jo konsekvensen af det.
Det er derfor, de to ting overhovedet ikke hænger sammen, må jeg sige til hr. Jens Kirk, og det har vi som demokrater jo en ganske almindelig ret til at stille spørgsmål om.
Det var jo ikke sådan, at Venstre og regeringen i lovprogrammet, der kom forud for samlingen her, havde fremlagt, at de ville ændre det her, selv om de havde stået i september og sagt, at de ville komme med det.
Nej, regeringen har ikke gjort noget, og derfor har jeg fuldstændig ret i min antagelse, nemlig at lovforslaget er skrevet ovre i Landbrugsraadet.
Jens Kirk (V), 2006-05-09:
Jeg er ked af at måtte sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg er så beskeden en mand, for hvis man mener, en ting er god, og det er et godt lovforslag, man har her, så kan jeg ikke se, at jeg skal gå op og holde en selvforherligende tale om det.
Det er et godt lovforslag, vi har lavet her, det giver muligheder for de lejere, der var ramt af det her.
Det er ordnet, indrømmer hr. Bjarne Laustsen.
Men dengang vi havde en naturbeskyttelseslov, tror jeg nok, at S også stemte imod det – det ville de heller ikke være med til.
Hvad er det i grunden, der gør, at så snart man har noget med jord at gøre, så stemmer S altid imod det, også før de har set jorden?
Nu har jeg jo altid været imod at skulle gentage mig selv, men jeg må jo bare sige til hr. Jens Peter Vernersen, at efterhånden som der måske bliver større afstand, end da vi havde L 62 med afbrænding af fiberdelen også, jamen så er det jo til gavn for miljøet.
Det er til gavn.
Og hvis det her bliver spredt ud over et større areal, kommer længere væk i en tankvogn, selvfølgelig lukket, så lugter det jo heller ikke.
Men det er måske ikke så nemt for hr. Jens Peter Vernersen at forstå.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-09:
Det ændrer jo altså ikke noget ved, at hr. Jens Kirk nok mener, at han kan sidde dernede og stille spørgsmål og komme med korte bemærkninger til partiernes ordførere, men selv at tage ordet, så andre får mulighed for at stille tilsvarende spørgsmål, er altså en mulighed, han ikke benytter.
Hr. Jens Kirk er glad for den her ændring i landbrugsloven.
Om det er, fordi hr. Jens Kirk har så nære forbindelser til dansk landbrug, at han har fuld tillid til, at bare det er lavet ovre på Axelborg, så er det her godt nok, skal jeg ikke kunne sige.
Det var jo en fantastisk oplevelse, da de fra Axelborg var i deputation i Folketingets Fødevareudvalg, og vi spurgte til, hvordan det her lovforslag så er fremkommet, og de sagde: Jo, men det har vi skam da lavet herovre.
Det har vi lavet herovre på Axelborg, og nu synes vi da, at det er et rigtig godt lovforslag, og det kan I roligt stemme for alle sammen.
Sådan er sammenhængen i de her spørgsmål.
Til spørgsmålet om, hvorvidt man skal transportere gylle, kan jeg sige: Alle ved, at det her vil give lugtgener; det fremgår også.
Jens Kirk (V), 2006-05-09:
Til hr. Jens Peter Vernersen kan jeg da sige, at når jeg ikke tager ordet under den forhandling som sådan, så er det, fordi vi i Venstre synes, at det er et godt lovforslag, vi har fremsat her.
Jeg har ikke opfattelsen af, at jeg kan bevæge hr. Jens Peter Vernersen på det område her, for det er næsten lige meget, hvad vi gør, så vil hr. Jens Peter Vernersen stemme imod.
Jeg kan sige, at hvis gylle skal transporteres længere og det bliver i en tankvogn, så må det da give mindre lugt, end hvis det bare skal transporteres 500 m hjem i en gyllevogn.
Flere svin?
Ja, det hele skal jo regnes om til år, men det kunne jo også være stipladser på ét sted i stedet for, for så var det måske en tredjedel, der var.
Sådan er det jo hele tiden med hr. Jens Peter Vernersen.
Det skal op i det helt høje leje.
Jeg synes, at hr. Jens Peter Vernersen skal gå ind i en debat om dette lovforslag i stedet for at sige: Jeg har i grunden en aversion imod det.
For det har hr. Jens Peter Vernersen jo haft lige fra begyndelsen af.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-09:
Nu har vi her fra Folketingets talerstol hørt hr. Jens Kirk fra Venstre gøre korte bemærkninger til hr. Bjarne Laustsen og gøre flere korte bemærkninger uden selv at tage ordet, så vi ikke kan få mulighed for at stille bare et enkelt lille spørgsmål til hr. Jens Kirk.
Det synes jeg er en fuldstændig uanstændig måde at lave lovbehandling på.
Hvis hr. Jens Kirk havde været inde at kigge på de svar, der ligger, så ved hr. Jens Kirk jo ganske præcist, at fødevareministeren har mulighed for at hæve antallet af dyreenheder fra 750 til 950, og at der derfor kan være op til 33.000 svin om året på en gård.
Det var nogle af de ting, vi godt ville have spurgt hr. Jens Kirk om, men det er der jo ikke mulighed for, når man skjuler sig nede ved ordførerbordet uden at tage ordet overhovedet.
Når der også ligger et svar, der viser, at man kan køre gylle over langt større strækninger end hidtil, og man hverken har forholdt sig til lugtgener eller noget som helst, så er det jo nok et eksempel på, at hr. Jens Kirk ikke vil gå ind i den her debat uden disse små korte bemærkninger.
Det er altså ikke en ordentlig måde at lave lovbehandling på her på Folketinget talerstol.
Når hr. Jens Kirk fortæller om disse forbedringer, der kan være for dyrene i det her lovforslag, så ligger der jo et svar, ikke fra ministeren, for ministeren ved åbenbart ikke selv, hvad for nogle forbedringer der er, nej, ministeren må over til Justitsministeriet og spørge om, hvad det nu betyder, at man i lovforslaget har skrevet, at der skal stilles nye krav om dyrevelfærd.
Ministeren fremsætter altså et lovforslag, hvor der står, at der er nye krav til dyrevelfærd.
Når man så spørger, hvilke nye krav det er, så siger ministeren: Det ved jeg ikke, det må jeg spørge om ovre i Justitsministeriet.
Så kommer der et svar ovre fra Justitsministeriet, der viser, at der stort set er de krav i forvejen, som man har lovet Dansk Folkeparti her i forslaget.
Det er da ret fantastisk, at det skal opleves her i Folketinget.
Men som sagt: Når jeg bad om ordet som privatist, var det altså, fordi hr. Jens Kirk havde siddet dernede og spillet sorteper og ikke deltaget i den forhandling, som foregår her i Folketinget.
Ja, eller et spørgsmål, jeg godt vil stille, fordi ...
Per Clausen (EL), 2006-05-09:
Det, der er galt med det her forslag, er, at det sammen med en række andre forslag, som regeringen er kommet med i den her folketingsperiode, er et led i at understøtte en udvikling af det danske landbrug i retning af industrilandbrug, som belaster naturen endnu mere, end landbruget gør i forvejen.
Det er sådan set det, der er galt i en situation, hvor alle anstrengelser burde gå på at skabe et landbrug, som belastede naturen mindre, som skabte bedre dyrevelfærd, og som brugte mindre gift.
Så det, der sådan set er galt med det her, vil jeg sige til hr. Jens Kirk, er bare, at vi er fuldstændig uenige om, hvilken vej landbruget i Danmark skal gå.
Derfor bliver vi ved med at tale imod ændringer af lovgivningen, som åbner for mere industrilandbrug, og som åbner for, at landbruget også i fremtiden kan belaste naturen, ud over hvad naturen kan tåle.
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Vi er optaget af, at der er de ressourcer til stede, der skal til for også at kunne klare de ændringer, der sker som følge af den demografiske udvikling.
Vi ved, at der bliver brug for flere hænder, og den udfordring er vi selvfølgelig parat til at imødegå, så der kan gives den bedste service, også selv om der bl.a. bliver flere ældre.
Så ja, det er vi parat til, og det er sådan set også det, der ligger i den økonomiske fremskynding og den linje, vi forfølger.
Det er vi helt klart parat til.
Men jeg synes også, det er vigtigt at understrege, at når vi snakker arbejdsmiljø, er der nogle krav, man skal leve op til i dag.
Jens Kirk (V), 2006-05-09:
Jeg undres somme tider, når jeg hører Enhedslistens hr. Per Clausen.
Hvad er det i grunden, der gør, at man i jordbrugserhvervet ikke må udnytte den nye mekanik, der kommer til, sådan at den enkelte ligesom kan have en større arbejdsevne ved hjælp af mekanik?
Hvad er det, der gør det?
Alle andre steder giver vi næsten præmie for at gøre det, men her må man absolut ikke.
Hvis vi har nogle faste og gode regler for, hvordan man skal passe sine dyr og sin jord, hvad er der så i vejen med det?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-09:
Jo, det forsikrer jeg hr. Jens Kirk: Det er meget, meget nemt at forstå.
Hvis man skulle mangle forståelse for det her, så kan man jo bare se på de henvendelser, vi har fået fra folk ude i landet, der er gylleramte.
Det er ikke særlig vanskeligt at forstå.
At det her skulle give et bedre miljø, når man skal køre langt med gyllen, er jo kun, fordi landbruget nu kan blive større, end det var før.
Det er jo det, der er svaret på det her, og det er også det, der fremgår af det, som er tilgået udvalget.
Sådan er sammenhængen.
Og hvis man så sammenholder det her lovforslag med L 62, som et flertal vedtog tidligere, så viser det her jo, hvad det er for et samlet billede, man er i gang med.
Og det er såmænd bare det, vi prøver at tilkendegive her fra Folketingets talerstol.
Bjarne Laustsen (S), 2006-05-09:
Jeg skal lige huske at sige, at da fødevareministeren har udtrykt tvivl om, hvordan håndteringen af reglerne skal være, og hvor mange svin der kan være på gårdene osv. osv., vil vi gerne bede om at få sagen tilbage til udvalget her mellem anden- og tredjebehandlingen.
Så er det sagt.
Fødevareministeren skal jo ikke have utak for de gange – de få gange – han i løbet af et år kalder på den virkelige opposition og ikke bare Dansk Folkeparti.
Det gjorde han nemlig i sagen omkring fiskeriforliget, det er ganske korrekt.
Der var nogle spørgsmål, som vi ikke kunne blive enige om.
Det er da et spørgsmål, om det er klogt at forære al fisken til de fiskere, der er her nu, og ikke sørge for næste generation, man lad nu det være.
Det, det handlede om, var, at fødevareministeren ikke sagde noget om de ting her.
Så siger fødevareministeren: Jamen vi sluger da ikke alt, hvad der kommer fra landbruget, råt.
Det fortalte de længe og inderligt om.
Så derfor kan jeg jo ikke tro andet, end at det er dem, der har skrevet det.
Og det har jeg så bare noteret er sagens faktuelle kendsgerning.
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Ja, jeg kan jo høre fra Enhedslisten, at uanset hvad jeg svarer, er man ikke parat til at erkende virkeligheden.
Virkeligheden er jo, at der hvert eneste år er blevet flere hænder i netop den kommunale sektor.
Det er her, denne regering har prioriteret ressourcerne, og så synes jeg også, man skal fokusere på, at når vi snakker arbejdsmiljø, skal det jo også med i billedet, hvilke hjælpeværktøjer man kan bruge i bl.a. ældreplejen, så man ikke får de tunge løft.
Det er jo ikke kun et spørgsmål om antallet af hænder, det er også et spørgsmål om måden, man udfører arbejdet på.
Men for at nævne det endnu en gang: Når vi har lavet finanslovaftaler og har lavet aftaler med kommunerne, har vi netop kanaliseret den offentlige økonomiske vækst derhen, fordi vi ønsker, at pengene skal ud at virke i den borgernære service.
Det er sådan set resultatet af de sidste 5 års økonomiske politik.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-05-09:
Jeg kan bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg kan forstå, at hr. Bjarne Laustsen er meget optaget af, hvor meget jeg har at lave, og det er jeg jo glad for.
Men jeg må sige til hr. Bjarne Laustsen, at det godt kan hænge sammen med, at hvis en enkelt ordfører oplever, at der ikke er så meget at lave, så melder man sig ud af forligene.
Jeg synes da også, at S smuttede alt for hurtigt under forhandlingerne om fiskeriforliget.
Der skulle man nok være blevet lidt længere, vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, sådan at man også kunne få det klaret i Nordjylland.
Jeg var også overrasket over, at det skulle gå så hurtigt.
Faktum er jo, at vi nu fik en helt ny regulering på fiskeriområdet.
Er det rigtigt opfattet, at jeg mærker, at hr. Bjarne Laustsen næsten er lidt ked af, at der ikke er kritik fra fiskerne?
For det kan jeg sige at jeg ikke er.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
Det lyder jo vældig godt, at Venstre vil gøre alt det, der skal gøres.
Det, der f.eks. skal gøres for pædagogmedhjælpere og hjemmehjælpere, for at de kan holde til et helt arbejdsliv, er, at de ikke skal løbe helt så stærkt, og at de ikke skal løfte helt så mange gange, men det kan kun lade sig gøre, hvis der bliver flere ansatte, altså flere at fordele løberiet og løftene på.
Er Venstre parat til at gøre det for at sikre, at hjemmehjælpere, pædagogmedhjælpere og mange andre kan holde et helt arbejdsliv og ikke er tvunget til at forlade arbejdsmarkedet, når de er omkring de 60?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Jamen det synes jeg sådan set jeg har svaret på, for når vi snakker arbejdsmiljø, drejer det sig jo ikke kun om den private sektor, men selvfølgelig også om den offentlige sektor.
Vi ønsker at forbedre forholdene på arbejdsmarkedet for både den private og den offentlige sektor, og det gør vi af mange grunde, men først og fremmest af hensynet til den enkelte.
Vi ønsker ud fra en menneskelig betragtning at skabe et bedre arbejdsmiljø, så folk ikke bliver nedslidte, men også fordi – og det er i øvrigt uanset om vi snakker den private eller den offentlige sektor – der jo bliver hårdt brug for alle hænder.
Det vil sige, at alt det, man kan gøre på den enkelte arbejdsplads, for at folk skal få lyst til frivilligt at blive lang tid på arbejdsmarkedet, inden de går på pension, skal gøres, netop fordi vi får brug for alle hænder.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-09:
Nu sagde Venstres ordfører ikke noget om, hvad Venstre vil gøre for at forhindre den nedslidning, som finder sted for pædagogmedhjælpere og andre medlemmer af forbundet FOA.
De, som i dag forlader arbejdsmarkedet for at gå på efterløn, er i gennemsnit 60½ år, og hvilke konkrete initiativer til forbedring af arbejdsforholdene for pædagogmedhjælpere, sundhedsassistenter, ansatte på plejehjem og hjemmehjælpere vil Venstre tage for at sikre, at disse mennesker ikke bliver slidt ned af deres arbejde og tvinges ud af arbejdsmarkedet – nogle gange på førtidspension, før de bliver 60, andre gange så hurtigt som muligt på efterløn, efter at de er blevet 60, fordi de ikke kan klare arbejdet længere?
Da Enhedslisten var til 26 minutters velfærdsforhandlinger med finansministeren, havde vi en konsulent med fra det virkelige liv.
Hun hed Helle, og efter mange år som pædagogmedhjælper var hun gået på efterløn som 60-årig.
De sidste 5 år, hun var i arbejde, havde hun på grund af nedslidning set frem til at kunne forlade arbejdsmarkedet og gå på efterløn, når hun blev 60, og ikke udsætte det, til det måske kunne betale sig bedre rent økonomisk.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører: Hvad vil Venstres ordfører gøre for personer, der ligesom Helle kun kan klare sig, til de bliver 60 år og derefter er nødt til at forlade arbejdsmarkedet og gå på efterløn?
Hvad vil Venstre gøre for de personer i en situation, hvor man foreslår at forhøje efterlønsalderen til 63 år?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Ifølge det udspil, regeringen har lagt frem, vil der jo ikke ske nogen ændringer af efterlønnen før om 10 år.
Vi tror, at vi kan ændre den situation, og vi tror, at vi kan fortsætte ad den vej, vi allerede har betrådt, nemlig at fokusere på arbejdsmiljø.
Det er allerede sket med den arbejdsmiljøreform, vi har lavet sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, og som er et vigtigt skridt i retning af at sikre, at alle virksomheder bliver screenet og har et godt arbejdsmiljø.
I løbet af de 10 år kan det blive til 1 mia. kr., som skal bruges til at tænke i helt nye initiativer, der kan forbedre arbejdsmiljøet.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-05-09:
Ministeren gav udtryk for, at det, som hr. Bjarne Laustsen ønskede, var at sende arbejdspladser ud af landet ved ikke at støtte det her lovforslag.
Nu er det jo sådan, at der faktisk er stillet et spørgsmål lige bestemt om det problem, nemlig hvordan ministeren ser på det med, at der bliver eksporteret til slagtning i Tyskland, og hvad svarer ministeren så?
Han svarer: Hvorvidt det fremover vil være økonomisk mest attraktivt at lade dyrene slagte i Danmark eller i Tyskland, vil naturligvis afhænge af den samlede konkurrencesituation mellem de forskellige slagterivirksomheder.
Og så er der henvist til besvarelsen af spørgsmål nr. 26.
Det vil sige, at ministeren jo selv siger – ministeren selv siger – at det her godt kan betyde, at de svin, der nu bliver produceret ekstra, kan blive sendt til Tyskland, og så får vi ikke en eneste arbejdsplads mere.
Derfor synes jeg, ministeren skulle være for fin til at påstå noget ganske andet over for hr. Bjarne Laustsen.
Så til spørgsmålet om, hvad det er for nogle bedre dyrevelfærdstiltag, man skal have: Der vil man kunne se, og det kan ministeren også, hvis han læser svaret fra justitsministeren, at det, som man beder om i lovforslaget, stort set er det, vi har i forvejen.
Der er stort set ikke nogen forskel.
Jeg kan godt forstå, at ministeren afstod fra at svare på den tidligere fremsatte påstand om, at vores holdning til det her forslag vil flytte arbejdspladser ud af landet, når ministeren selv i sit svar til Folketingets Fødevareudvalg bekræfter, at svinene vil blive slagtet, hvor det økonomisk er mest attraktivt.
Det var derfor, at jeg syntes, det var lidt urimeligt, at ministeren står her og siger, at hr. Bjarne Laustsen vil lukke arbejdspladser i Danmark, når ministeren selv skriver i sit svar, at de her svin ikke nødvendigvis bliver slagtet i Danmark, at det er et spørgsmål om kiloprisen og alene det.