runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2004-04-28:
Jeg spurgte jo ikke om, hvad der står i beslutningsforslaget, fordi med al respekt for hinanden så kan jeg faktisk godt både læse det og huske det.
Jeg spurgte, om statsministeren vil bekræfte, at den vurdering, som efterretningstjenesten havde, ikke da vi behandlede beslutningsforslaget, men 1½ måned før, var, at præsident Bush på det tidspunkt havde besluttet, at uanset hvad så ville han starte en krig.
Det var Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering i den rapport, der er kommet til Berlingske Tidende, fordi den gode mand Frank Grevil offentliggjorde de her ting.
Jeg vil bare spørge: Kan statsministeren bekræfte, at det var Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering den 30. januar?
Jeg synes, det er en noget højtflyvende statsminister, vi møder i dag, i forhold til hvordan situationen faktisk er i den krig, Danmark deltager i.
Men lad det nu ligge.
Sagen er, at statsministeren ikke kan svare.
Nej, det er det ikke engang.
Sagen er, at statsministeren ikke vil svare.
Det forstår jeg godt, for hver gang statsministeren i dag bevæger sig ind i et svar, vil han forøge det problem, han har, nemlig at der ikke er gnist af overensstemmelse mellem, hvad regeringen vidste fra Forsvarets Efterretningstjeneste som dokumenteret under det forrige spørgsmål, og hvad regeringen svarede her i Folketingssalen som dokumenteret i det referat fra den 5. februar, jeg lige læste op.
Og det er statsministerens store problem. Statsministeren store held er så, at han har et Dansk Folkeparti, der dækker ham, uanset hvad der sker.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg kan simpelt hen ikke føje mere til.
Jeg er nødt til at give de samme svar.
Og jeg må altså sige, at nu må tidspunktet komme, hvor hr. Villy Søvndal og for den sags skyld også hr. Keld Albrechtsen erkender, hvordan den faktiske situation er, nemlig at når man læser de papirer, der er offentliggjort fra Forsvarets Efterretningstjeneste, så kan man se, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem de oplysninger, regeringen har modtaget, og de svar, der er givet i Folketinget.
For hr. Villy Søvndal har fundet sig en sag, og den bliver han ved med fortvivlet at køre og køre.
Men der er ikke fugls føde på den, det er jeg nødt til at sige til hr. Villy Søvndal.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-28:
Det, jeg spurgte om, var helt i overensstemmelse med spørgsmålet.
Jeg dykkede nemlig ned i, hvad regeringen svarede i Folketinget.
Jeg står med en udskrift her fra en diskussion, vi havde den 5. februar 2003, altså næsten halvanden måned inden krigen starter.
Det var det, jeg læste op, at uanset hvad der skete, så ville sådan en krig skulle behandles i FN's Sikkerhedsråd.
Og det er FN's Sikkerhedsråd, vi støtter fra dansk side, og hvis FN's Sikkerhedsråd beder os om at gribe ind, så osv.
Det vil sige: Regeringen sidder på det tidspunkt inde med en viden om, at USA vil gå i krig med eller uden FN.
Hvad svarede den danske regering på det tidspunkt, hvor den er blevet gjort opmærksom på det her af Forsvarets Efterretningstjeneste?
Den svarer: Sikkerhedsråd, Sikkerhedsråd, Sikkerhedsråd, Sikkerhedsråd, Sikkerhedsråd.
Hr. statsminister
, der er milevidt mellem Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering og de svar, vi har modtaget her i Folketinget.
Og det er derfor, vi diskuterer ministeransvarlighedsloven.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Det spørgsmål, jeg har fået stillet, for det kan der vist være behov for at repetere, lyder: »Hvordan mener statsministeren, at den i forrige spørgsmål nævnte FE-vurdering harmonerer med de svar, regeringen gav til Folketinget frem mod indledningen af krigen mod Irak?
Det er jo bare for, at hr. Villy Søvndal vil have mere taletid i spørgetiden, at han stiller det samme spørgsmål to gange.
Jeg besvarer også gerne dette her andet spørgsmål, selv om det er det samme som før.
Men svaret må nødvendigvis blive det samme, for jeg skal jo holde mig til sandheden.
Og derfor må jeg jo svare det samme nu, som jeg svarede før.
Jeg kan derfor i det hele henholde mig til de svar, jeg allerede har givet.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-28:
Jeg er da glad for, at jeg kan stimulere statsministerens fantasi.
Så er det da nyttigt for noget.
Men statsministeren kommer ikke uden om, at statsministeren i dag ikke har besvaret det fundamentale spørgsmål om, at Forsvarets Efterretningstjeneste lagde nogle oplysninger frem, som Folketinget aldrig blev bekendt med.
Den eneste grund til, at vi i dag kan diskuteret det, er, at der var en meget modig Venstremand, nemlig efterretningsofficeren Frank Grevil, der fremlagde de dokumenter, der påviste, at det, regeringen sagde, ikke var i overensstemmelse med det faktiske.
Det er sagen i en nøddeskal.
Derfor videre til det næste spørgsmål: Hvis man så kigger på, hvad regeringen svarede i Folketinget i perioden mellem den 30. januar og krigens udbrud den 20. marts,
så vil jeg bare citere et svar, jeg fik af udenrigsministeren, ganske kort: Jeg ved til gengæld ikke noget om, at USA skulle stå over for at erklære Irak krig - det siger udenrigsministeren den 15. februar. Spørgsmålet om en eventuel militær aktion behandles jo i FN's Sikkerhedsråd, det vil sige, at det stadig væk er sådan, at det er FN's Sikkerhedsråd, vi støtter, og hvis FN's Sikkerhedsråd beder os om at gribe ind og medvirke, så vil man gå i gang.
Kan statsministeren bekræfte, at det var, hvad der blev sagt i Folketingssalen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg ønsker ikke at kommentere klassificerede vurderinger fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det er præsenteret åbent i Folketinget; det har der været lejlighed til at diskutere.
Jamen det er jo en ærlig politisk sag, at man kan være uenig, men man skal ikke komme og beskylde regeringen for, at den har holdt noget skjult.
Alt er lagt åbent frem, og det viser de papirer, der er offentliggjort, også.
Hvis en minister taler usandt, så kommer ministeren i vanskeligheder, for det er i strid med ministeransvarlighedsloven.
Hr. Villy Søvndal kan være meget glad for, at der ikke gælder en sådan ansvarlighedslov for oppositionen, for det, hr. Villy Søvndal lige sagde, er lodret forkert, nemlig påstanden om at jeg skulle tale usandt.
De papirer, der er lagt frem og offentliggjort, viser, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem, hvad der er svaret i Folketinget, og hvad vi har fået af oplysninger fra efterretningstjenesten.
Don Quixote var en ædel kriger, ja, han så ikkeeksisterende hære alle vegne, han førte dristige kampe mod vejr- og vindmøller.
Og det er sådan, jeg ser hr. Villy Søvndal for mig.
Og jeg kan så se hr. Keld Albrechtsen i rollen som hans tro væbner, Sancho Panza. Hermed sluttede spørgsmålet.
Hvis jeg virkelig skulle til at give en undskyldning, hver gang jeg erklærer mig uenig med hr. Keld Albrechtsen, så kunne jeg ikke lave andet.
For vi er stort set uenige om alt.
Og det kunne jeg ikke drømme om.
Som jeg sagde før, er det en ærlig sag, at vi er uenige.
Men man skal ikke komme og beskylde regeringen for, at den holder noget skjult.
Det fremgår af de papirer, vi har lagt frem, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem, hvad regeringen har svaret her i Folketinget, og hvad vi har fået af oplysninger fra efterretningstjenesten.
Hr. Keld Albrechtsen kan ikke lide at erkende, at det er sådan.
For det kan han læse i papirerne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Det, statsministeren siger, er, at det, der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, var offentligt tilgængeligt.
Jo tak, det ved vi godt.
Men det, jeg spørger om, er: På hvilket grundlag kan statsministeren stå og påstå, at alt var lagt åbent frem? Vi har allerede her i spørgetiden i dag gennemgået to spørgsmål, som ikke var lagt åbent frem: spørgsmålet om kendskabet til, at der ikke var atomvåben og spørgsmålet om kendskabet til, hvad der var USA's egentlige begrundelse for at gå i krig.
ikke have orienteret Folketinget om, hvad der var USA's egentlige årsag til at gå i krig?
Det vidste efterretningstjenesten jo.
Det blev ikke lagt offentligt og åbent frem, sådan som statsministeren påstår.
Jeg vil godt spørge, om statsministeren ikke godt vil være så venlig at give en undskyldning for den bemærkning, at alt er lagt åbent frem.
Den strider jo mod alle elementære kendsgerninger.
Og jeg har hørt den mange gange.
Det kan jo ikke blive ved med at gå.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg kan fuldstændig holde mig til, hvad jeg allerede har svaret.
Vi kommer det ikke nærmere.
Det, jeg har sagt, er, at det grundlag, som regeringen har præsenteret for at deltage i den internationale koalition, er fuldstændig åbent for Folketinget.
Det fremgår af det beslutningsforslag, som Folketinget skulle tage stilling til.
Der er ikke noget at komme efter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Jeg vil godt spørge statsministeren: Hvad var det, der var lagt åbent frem og hvornår?
Nu siger statsministeren, at alt er lagt åbent frem.
Det er jo for det første ikke rigtigt.
Noget af det materiale, der er kommet frem, som f.eks. blev offentliggjort i Berlingske Tidende, er jo rent faktisk stadig væk ikke offentligt tilgængeligt.
Og de oplysninger om kendskab til, at der ikke var atomvåben, som jeg var inde på i det sidste spørgsmål, var jo heller ikke lagt frem, da Folketinget havde debatten.
Og det, som hr. Villy Søvndal nu stiller spørgsmål om, var det lagt frem dengang?
Var den oplysning lagt frem dengang?
Det vil overraske mig meget, hvis statsministeren nu kan påstå, at den oplysning var lagt frem dengang.
Jeg mener, at statsministeren simpelt hen er ude i det vitterlige vås, når han påstår, at alt var lagt åbent frem.
Det var det jo tværtimod ikke. Er det ikke korrekt, at den oplysning, at USA ville føre krig, fordi man ville have Saddam Hussein væk, simpelt hen var årsagen, og det vidste man godt, og det sagde man ikke til Folketinget.
Er det ikke korrekt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg kan ærlig talt
ikke føje mere til, hvad jeg allerede har svaret, som er meget klart.
Og hr. Villy Søvndal ved udmærket godt, at jeg hverken kan eller vil kommentere klassificerede oplysninger fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Det afgørende i den her sag er jo også, hvad det er for et grundlag, det danske Folketing har haft at træffe beslutning på.
Og det er præsenteret fuldstændig åbent, og jeg har citeret fra det beslutningsforslag, der blev lagt frem i Folketinget.
Se, også for hr. Villy Søvndal er problemet, at da regeringen valgte at offentliggøre papirerne fra Forsvarets Efterretningstjeneste, stod det klart for enhver, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem, hvad regeringen har sagt og svaret i Folketinget, og hvad vi har fået af oplysninger fra Efterretningstjenesten.
Det kan hr. Villy Søvndal ikke lide, og det kan hr. Keld Albrechtsen ikke lide, men man er altså nødt til at bøje sig for kendsgerningerne.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-28:
Jeg vil sige til statsministeren, at jeg ikke synes, det er ærligt konsekvent at køre en rille af, som man har forberedt med en eller anden spindoktor ovre i Statsministeriet, i stedet for at besvare spørgsmål.
Det fremgår af Berlingske Tidende, at Forsvarets Efterretningstjeneste den 30. januar, altså 1½ måned inden krigen brød ud, meddelte videre til regeringen, at uanset hvad der skete, så havde den amerikanske præsident Bush besluttet sig for at gå i krig.
Jeg vil bare spørge statsministeren, om ikke han kan bekræfte, at det er rigtigt, at det var Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering. Det har ikke noget at gøre med alle de andre ting, statsministeren gerne vil tale om, man gør.
Det har noget at gøre med bare en enkelt bekræftelse, nemlig at regeringen fik den oplysning, 1½ måned inden krigen startede, at uanset hvad der skete, så ville Bush gå i krig med eller uden FN.
Det er jo ganske bemærkelsesværdigt at opleve, hvordan statsministeren gemmer sig bag efterretningstjenesterne.
Tidende, at den danske efterretningstjeneste melder ud den 30. januar, at USA har besluttet sig.
Så siger statsministeren: Jamen det kan man alt sammen læse i det beslutningsforslag, B 118, der dannede baggrund for krigen mod Irak.
Nej, man kan ej, og det ved statsministeren også godt.
Der står ikke en lyd om, at hensigten med det her var at afsætte den irakiske diktator.
Det kunne vi så have diskuteret.
Det var bare ikke det, der var diskussionen
dengang.
Og derfor er det triste i denne sag, at det her ikke er et spørgsmål om enighed eller uenighed, det her er et spørgsmål om en statsminister, der taler usandt, og som har valgt at gemme sig bag en efterretningstjeneste.
Selv om efterretningstjenesternes oplysninger er fuldstændig offentlige i Berlingske Tidende, så gemmer statsministeren sig bag efterretningstjenesten.
Er det ikke lidt ynkeligt, hr. statsminister?
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
Den 1. januar i sidste år ændrede EU reglerne for privates indførsel af mad fra tredjelande.
Det betyder så også, at de færøske og grønlandske borgere, der lever i Danmark, på grund af EU er blevet frataget retten til at importere de madvarer, som man nu har som en del af sin identitet på Færøerne og i Grønland.
Det er altså blevet forbudt på grund af EU's veterinære regler at importere kød til Danmark, der er fanget og slagtet i Grønland, og kravet er jo, at det skal have været igennem et godkendt slagteri inden for 24 timer, hvilket er et meget absurd krav til de fangstmetoder, som man har på Færøerne og i Grønland.
Dermed er også færøske foreninger og andre forhindret i at kunne importere.
Og derfor er spørgsmålet: Hvad vil ministeren gøre for at lovliggøre indførsel i Danmark af disse produkter?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Den måde, som hr. Villy Søvndal nu håndterer sagen på, viser jo, at han har ikke noget at have den i.
Alle, der har læst det materiale, som regeringen har offentliggjort, ved, at der er fuldstændig overensstemmelse
mellem, hvad der er modtaget af oplysninger, og hvad der er givet af svar her i Folketinget.
Det har ligget klart, siden disse oplysninger blev offentliggjort.
Tiden må nærme sig, hvor selv hr. Villy Søvndal erkender, at sådan er det.
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
Jeg er da glad for, at der er sket fremskridt på området, og det anerkender jeg, også i den nye forordning, der er kommet.
Det er jo muligt nu for de færøske og de grønlandske foreninger at arrangere, at man kan importere større partier madvarer
Men bortset fra alt det bureaukrati, som er omkring det, så anerkender jeg den indsats, der er gjort. Det, jeg så ville spørge ministeren om, er: Er der også mulighed for på længere sigt i det arbejde, der kommer til at foregå videre, at de færøske og grønlandske huse også direkte kan importere disse madvarer og så sælge dem videre til færinger og grønlændere i Danmark?
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Jeg har ikke de tal i hovedet, men når hr. Toft oplyser dem, så er der ikke tvivl om, at de er rigtige.
Jeg har dem altså ikke i hovedet.
Og der er kun at sige, at det er udmærket, at hr. Toft gør opmærksom på sagen, så vil både Banestyrelsen og kommunerne bliver ekstra ansporet til, at nu skal de se at finde en løsning, og den motivation håber jeg vil være til stede både hos kommuner og Banestyrelsen.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
Må jeg spørge ministeren, om ikke det er sandt, at vurderingen af det tracé og det, som ministeren har forlangt af de pågældende kommuner og amter, er i størrelsesordenen ca. 4 mio. kr., og det tilbud, som de kommuner og amter har givet ministeren, er, at de vil betale halvdelen for at få sagen afsluttet.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Jeg påskønner meget de initiativer, der er taget fra kommunernes side, det er jo også derfor, jeg omgående tog et møde med dem, da de bad mig om det.
Vi er i en forhandlingsfase lige nøjagtig nu, og vi er måske i nærheden af at slutte den, og derfor vil jeg ikke blande mig i de forhandlinger nu.
De pågår mellem Banestyrelsen og kommunerne, og i øjeblikket som sagt bygger de op omkring en lejeaftale.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
Jeg har fået en kopi af en besvarelse
, som trafikministeren har sendt til kommunerne, og i det brev siger ministeren, at han ikke føler, at en ekstraudgift på 2 mio. kr. er noget særligt
, når man sætter det i forhold til, at kommuner og amter ønsker at lave et stianlæg til en 30, 35, 40 mio. kr. Synes ministeren, det er rimeligt at sammenligne en købspris på et areal med en investering, som nogle kommuner og amter vil lave til glæde selvfølgelig for kommunerne og for amtet, men også til glæde for staten?
Det gør man jo for at trække flere turister til området og dermed få større indtægter og dermed et større skattegrundlag.
Var det ikke rimeligt at påskønne de kommuner og amter og sige: I laver investeringer for op til 40 mio. kr., så vil vi også godt hjælpe jer?
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Jeg tror, at vi vil opleve, at vi inden for en rimelig kort tid får udbygget kontakten omkring Løgstørbanen, Banedanmark og kommunerne.
Vi er fra Banedanmarks side, har jeg forstået, godt på vej med et forslag til den lejeaftale, som de har bedt mig om at udarbejde, hvilket er en model, som Banedanmark ellers ikke benytter sig af.
Det vil sige, at den forhandlingssituation, vi indledte for 4 arbejdsuger siden, skrider pænt frem, og vi kan derefter gå til en utvivlsomt meget, meget hurtig lovgivning om det, hvis parterne finder sammen.
Så snart det er sket, er vi klar fra ministeriets side med lovgivning.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
Jeg siger tak for tallene.
Jeg vil så gerne spørge ministeren, om ikke ministeren synes, det er rimeligt.
Vi ved jo herinde, at hvis ikke der sker noget, så skal der fremsættes et lovforslag, og så skal hele linjen fjernes, også ballasten.
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Så kommer vi netop til tallene nu her.
Banedanmark anslår udgifterne til fjernelsen af den banetekniske anlæg til 8 mio. kr.
Til den udgift skal lægges afgift for deponering af sveller på 4 mio. kr. samt en udgift til reetablering af vejanlæg ved banens niveauoverkørsler på ca. 0,5 mio. kr.
I alt forventer Banedanmark altså udgifter på 12,5 mio. kr. til fjernelse af de banetekniske anlæg eksklusive fjernelse af ballast.
Der er i Banedanmark ikke lavet opgørelse over omkostninger ved også at fjerne ballasten, da det er Banedanmarks vurdering, at ballasten vil være et godt fundament for det stianlæg, som amter og kommuner ønsker at etablere netop på banearealet.
Banedanmark har tidligere vurderet, at anlægsdelen i forbindelse med banenedlæggelsen kunne sælges for 4,5 mio. kr., hvilket medfører en nettoudgift til banenedlæggelsen på 8 mio. kr.
En del af denne udgift kan finansieres ved salg af statens arealer langs banen.
Hvis ballasten skal fjernes i forbindelse med nedlæggelsen af banen, vil der efter min bedste vurdering være tale om yderligere omkostninger, og jeg ser ingen grund til at fjerne ballasten, hvis den er anvendelig i forbindelse med planerne for den fremtidige anvendelse.
Jeg er meget tilfreds med, at hr. Arne Toft er enig i, at det skal have en markedspris.
Det synes jeg er en god forudsætning for vores videre forhandlinger med kommunerne.
Jeg ønsker sådan, at vi kommer til næste spørgsmål, for
så kommer jeg jo med alle tallene til hr. Arne Toft.
Så vil man altså se, at der ikke er tale om småpenge i hvert fald ikke i min begrebsverden.
Jeg tror, vi vil få en bedre afklaring af beløbsstørrelserne, når jeg begynder at besvare næste spørgsmål. Så kan vi fortsætte diskussionen der.
Er det ikke en mere rigtig måde at gøre det på?
Så har de, der lytter til os, også indtryk af, at det altså ikke er sådan
Men jeg glæder mig til at besvare næste spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
Jeg har da stor forståelse for, at ministeren varetager statslige værdier på en rimelig måde, og jeg har også stor forståelse for, at der ligger andre, større arealer bl.a. ved Løgstør Havn, og der skal selvfølgelig betales markedspris for de arealer der.
Men kan ministeren ikke godt forstå, at en smal strimmel hen gennem landskabet ikke kan være mange kroner værd, for hvem skulle være interesseret i det stykke jord, som jernbanetraceet går på?
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Det mener jeg bestemt ikke er rimeligt, og jeg er heller ikke sikker på, at det er det, der er forudsætningen.
Jeg kender den pågældende sag fra spørgsmål, jeg har fået også fra hr. Arne Toft, så vidt jeg husker.
Man kan ikke sige, at det er sådan, det hænger sammen.
Men det er klart, at der er gået mange år.
Hr. Arne Toft nævner selv, hvor mange år, der er gået.
Kommunerne og amterne bad om et møde med mig den 11. marts, vi har haft en påske imellem, det vil sige, at der stort set er gået 4-5 uger, hvor vi har været aktive.
Jeg har givet et forslag til kommunen.
Vi overvejer en lejeaftale, som kommunerne bad om, og den lejeaftale tror jeg vi kommer i nærmere forhandling om inden for meget kort tid.
Nærmere kan jeg ikke præcisere det.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
For ca. 8 dage siden var der et referat i lokalavisen fra Års.
Der var lavet lokalplan, men Banedanmark gjorde indsigelse mod lokalplanen, fordi lovforslaget ikke var fremsat, og det ikke var vedtaget at nedlægge Løgstørbanen.
Den pågældende virksomhed med 30 ansatte er nu flyttet til en anden kommune.
Synes ministeren, at det er rimeligt, at et banelegeme, der ikke har været brugt i 5-6 år, stadig væk ligger og gror til, uden at der bliver gjort noget ved det?
Synes ministeren, det er rimeligt, at et lille samfund i en kommune mister 30 arbejdspladser, fordi vi herinde ikke har fået gjort vores arbejde færdigt?
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Nu har hr. Arne Toft et spørgsmål til mig senere, hvor jeg opgiver tallene for hele dette projekt, et ganske stort tal, og staten har altså et ansvar over for borgerne, man kan ikke bare forære aktiver væk, fordi man får henvendelse fra nogle velmenende borgmestre og amtsborgmestre, der gerne vil have et areal.
Så man er nødt til at forholde sig til de realistiske økonomiske realiteter, og det gør vi også.
Man har jo også - det ved hr. Arne Toft også - gjort sig overvejelser; jeg blev faktisk af kommunerne bedt om at undersøge, om man kunne lave en lejeaftale.
Det er mig bekendt ikke noget, man har prøvet før.
Det er en ganske kompliceret proces, og det er muligt, at vi er ganske langt med den, og så vender vi tilbage med den model. Der vil jeg så understrege, at det er en meget speciel aftale, man laver, det er ikke noget, man ville kunne lave på andre områder.
Arne Toft (S), 2004-04-28:
Tak for besvarelsen.
Jeg ved, at Banestyrelsen tidligere har været langt omkring både på Jylland og Fyn og nedlægge baneoverskæringer bl.a. i min tidligere kommune Arden, hvor jeg var borgmester på det tidspunkt.
Alle overflødige arealer overgår til kommunen, når Banestyrelsen er færdig med at lave vej og bro osv. Jeg var endog udsat for, at man købte jord, hvis kommunen ønskede at få cykelsti og fortov i begge sider.
Jeg har altså ikke forståelse for, at Banestyrelsen og ministeren ikke kan gå ind på det tilbud, som de involverede kommuner og amter har givet.
Jeg vil godt have en begrundelse
for, hvorfor ministeren tror, at et areal, der går som en tarm gennem landskabet, er de penge værd, som ministeren forlanger for arealet.
»Hvor meget vil det koste at fjerne baneteknisk anlæg med og uden ballasten, og hvor meget kan skinnerne indbringe ved salg?«
Flemming Hansen (KF), 2004-04-28:
Tak for spørgsmålet.
Jeg havde den 11. marts, altså for ca. 6 uger siden, møde med amter og kommuner langs Løgstørbanen.
I øjeblikket forhandles med amter og kommuner om at finde en økonomisk løsning i forbindelse med overdragelsen af Løgstørbanens arealer, som alle kan acceptere.
Det er helt normalt i den slags sager, og jeg mener
ikke, at man kan, som hr. Arne Toft siger, kalde det en tvist mellem staten på den ene side og amter og kommuner på den anden side.
Som ansvarlig minister må jeg nemlig nødvendigvis varetage statens økonomiske interesser, hvilket jeg også gør i denne sag.
Jeg kan således ikke blot forære statens aktiver væk.
Her må jeg da sige, at jeg har noteret mig, at min socialdemokratiske forgænger som minister, hr. Jacob Buksti, også så et behov for en nærmere afklaring af finansiering af banenedlæggelsen, da han var trafikminister.
Så jeg håber, at Socialdemokratiet stadig mener, at statens aktiver skal forvaltes økonomisk ansvarligt.
Det vil jeg selvfølgelig gøre, hvis der senere i processen vil blive behov for det, og hvis der er noget nyt at tage stilling til.