runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Men fru Line Barfod vælger jo fuldstændig at sortere den del af det, jeg siger, fra.
Det vil jeg da gerne anerkende.
Men det er jo noget, vi alle sammen bredt arbejder på, for der er jo ingen, der ønsker, at nogen skal have det dårligt.
Men der er jo de rammer, vi aftaler fælles her i Folketinget, og så er der en lang række initiativer, som vi har sat i gang, som er sat i gang under den her regering, hvor der faktisk er flere tilbud til en lang række af de mennesker, som fru Line Barfod taler om.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at der ikke er nogen, der føler, at de har fået det dårligere eller har det dårligere.
Så må vi diskutere, hvordan vi målretter indsatsen mod dem, og det handler altså ikke kun om at diskutere midler – antallet af kroner og øre – på finansloven.
Line Barfod (EL), 2005-12-14:
Det er altså utroligt at høre hr. Jens Rohde stå og holde en lang tale om, hvor enormt godt det går – det er lige før, man kan høre udtrykket, det går ufattelig godt – og så samtidig afviser både hr. Jens Rohde og det, man engang kaldte en socialminister, men som vel i dag snarere skal være en asocialminister, at det passer, når nogen siger, at de fattige har fået det værre.
Hvis vi nu ikke skal høre organisationerne, men en af de fattige selv fra foreningen af Loftsramte Eksperter udtale sig: »Når man har børn, kæmper man naturligvis først og fremmest for deres ret til et »normalt« liv.
Alt hvad der hedder smart tøj, biograf med vennerne, børnefødselsdage, ferieture, forlystelsesparker, museumsture, sport, ja, og alt andet der koster penge, må sorteres fra.
Det gør meget ondt at være barn/teenager når man evig og altid bliver mindet om at man er en »fattigrøv«, hvilket man gør hver gang man forsigtigt spørger om man må noget »ekstra«.
« Det er den virkelighed, som mange lever i, samtidig med at hr. Jens Rohde siger, at det går ufattelig godt.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jeg synes altid, det er så spændende, når fru Mette Frederiksen kalder nogle fra regeringspartierne useriøse.
Det synes jeg er ret interessant.
Lad mig minde fru Mette Frederiksen om, at fru Mette Frederiksen jo selv har været med til at vedtage kontanthjælpsloftet.
Det er jo den skinbarlige virkelighed.
Lad mig minde fru Mette Frederiksen om, at fru Mette Frederiksen her op til finanslovforhandlingerne gik ud og sagde, at man skulle bruge samtlige af satspuljemidlerne på én gruppe, nemlig førtidspensionisterne.
Lad mig minde fru Mette Frederiksen om, at den her regering bruger flere penge aktivt på finansloven, altså ud over satspuljen, end den tidligere regering gjorde.
Det er den skinbarlige virkelighed, må jeg minde fru Mette Frederiksen om.
Så siger fru Mette Frederiksen, at ingen – ingen – mener, at de svageste har fået det bedre.
I Landsforeningen af VæreSteder siger sekretariatsleder Cliff Kaltoft: Kvaliteten af tilbuddene er blevet væsentlig bedre.
Inden for de seneste 4 år er der kommet behandlingsgaranti, en permanentgørelse af kontaktpersonordningen for sindslidende og misbrugere, og der er oprettet 30-40 nye væresteder.
En del af stofmisbrugerne har fået det værre, ja.
Og de er jo f.eks. også blevet 4 år ældre, men tilbuddene til dem er blevet bedre, så det er lidt som at sammenligne æbler og pærer.
Det er jo ikke helt rigtigt, når fru Mette Frederiksen siger, at der ikke er nogen, der mener, at de har fået det bedre.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-14:
Det er vel en blanding af useriøsitet og ekstrem grad af arrogance, at man som regeringsparti kan afvise en undersøgelse, man selv har sat i værk.
Kl. 9.25
Det er regeringen selv, der har spurgt 51 sociale organisationer om, hvordan de samlet vurderer udviklingen for udsatte grupper og borgere.
Det er den samlede vurdering, man har spurgt til: To tredjedele af organisationerne siger, at deres brugere – det er enlige mødre ved Mødrehjælpen; det er dem, der kommer på natvarmestuerne; det er dem, der sover på herbergerne – har fået det enten lidt dårligere eller dårligere.
Ikke én organisation vurderer, at deres brugere samlet set har fået det bedre.
Skulle regeringen ikke tage og forholde sig til rapporten?
Skulle regeringen ikke tage at overveje, at det ikke er nok at afsætte små puljer, lave gode satspuljeforlig med resten af Folketingets partier, når man samtidig konsekvent forringer de økonomiske vilkår for de her mennesker med en forfejlet integrationsindsats, og med en alt for dårlig boligpolitik presser mennesker ud på samfundets sidelinje?
Men kontanthjælpen fungerer jo ikke som midlertidig ydelse i dag.
Situationen er den, at vi har kontanthjælpsmodtagere, der har modtaget kontanthjælp år efter år, og at det kontanthjælpsloft, der er indført, den startydelse, der er indført, og den nedsatte kontanthjælp for unge under 25 år lige præcis rammer de grupper af mennesker, som har allerallersværest ved at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg er glad for, at gruppen af udsatte danskere er kommet til at fylde noget i finanslovdebatten, for den fylder nemlig overhovedet ikke noget i finansloven.
Men når hr. Jens Rohde siger, at det er oppositionen, der fremhæver, at de udsatte danskere har fået det værre, så er det faktisk ikke korrekt.
Det er lige præcis de sociale organisationer, der fremfører det synspunkt.
Det er de sociale organisationer, som regeringen selv har spurgt om, hvordan de oplever situationen for de mest udsatte danskere, der siger, at der ingen er, der samlet set har fået det bedre.
De allermest udsatte – hjemløse, enlige forsørgere, misbrugere og sindslidende – har faktisk fået det værre i løbet af de seneste 4 år.
Derfor skal jeg bare spørge hr. Jens Rohde til sidst: Er det de enkelte menneskers egen skyld, eller kunne det være et resultat af en forkert politik?
Pia Gjellerup (S), 2005-12-14:
Venstres ordfører er glad for, at det går godt i Danmark, og det er vi alle sammen.
Men det er jo ikke sket, fordi udviklingen som sådan kører, og man ikke har været i stand til at gribe ind i den.
Nej, det er, fordi regeringen med Venstre i spidsen har grebet direkte ind og f.eks. skabt et kontanthjælpsloft.
Det var vi mange der var med til, og vi havde – troede jeg – den fælles målsætning, at det skete for at få flere mennesker i arbejde.
Det var det, vi blev enige om.
Men vi har gjort to erfaringer siden.
Der er næsten ikke kommet flere i arbejde af de berørte personer, men til gengæld er der fuldstændig utvetydige melding fra alle steder om, at kontanthjælpsloftet har skabt dybere fattigdom.
Så siger vi i Socialdemokratiet, at vi vil lave kontanthjælpsloftet om og helst have det helt væk, men så siger hr. Jens Rohde: Næh, vi har én gang vedtaget det, og det er klogt, så det vil vi beholde.
Man gør det modsatte af, hvad man siger.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Kontanthjælpsloftet ligger fuldstændig fast, og hvis der er nogle, der ikke er i stand til at arbejde – f.eks. psykisk syge, som er helt ude af stand til at kunne tage nogen form for arbejde, og man skal huske på, at for at kunne kompensere eller faktisk få mere i indtægt, få mere i indtægt, end det, som kontanthjælpsloftet betyder, så skal man arbejde 5 timer om ugen – så hører de faktisk ikke til på kontanthjælp.
Det er faktisk også det, der ligger i kontanthjælpsloven, må jeg sige til hr. Ole Sohn: Så er de placeret forkert.
Det er ikke et forsøg på at benægte, at der rent faktisk er en del mennesker, som er på kontanthjælp i dag, og som har været det alt for længe, men kontanthjælpen er altså tænkt som en midlertidig ydelse – og man kan have et midlertidigt sygdomsforløb, det er rigtigt.
Men disse mennesker må vi jo se til, og må kommunerne tage ansvar for, kommer over på andre ydelser, for hvis man overhovedet ikke er i stand til at varetage et arbejde, står man ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, og så skal man heller ikke være på kontanthjælp.
Først må jeg sige, at hr. Ole Sohn tilsyneladende hverken har hørt ordentligt efter, hvad jeg har sagt her fra talerstolen, eller hvad socialministeren har sagt.
Socialministeren har jo givet udtryk for, at det selvfølgelig er bekymrende, når der er nogle mennesker, der lever på samfundets kant, og hvis nogle mennesker får det dårligere.
Dem er der jo ikke nogen mennesker i denne verden der nogen sinde vil benægte at vi skal tage hånd om, og dem skal vi også være bedre til at tage hånd om.
Det arbejder vi også målrettet på i regeringen, og det gør vi bredt sammen med Folketingets partier.
Når vi har gennemført kontanthjælpsloftet, og det har ikke noget med de øgede midler, vi har afsat på finansloven til ekstra initiativer for de udsatte grupper, at gøre, så er det, fordi det skal kunne betale sig at arbejde for de mennesker, som kan arbejde, og derfor ligger kontanthjælpsloftet fuldstændig fast.
Det er vi nødt til at tage hånd om, og derfor ligger kontanthjælpsloftet fast.
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Rohde, som jeg kan forstå har lyttet til socialministeren, om socialministerens udtalelser efter onsdagen i sidste uge, hvor statsministeren redegjorde for, at det går bedre for dårligt stillede.
Da jeg nu lyttede lidt til, hvad socialministeren sagde sidste tirsdag, hvor hun erkendte, at det faktisk går dårligere for den udsatte del af befolkningen, vil jeg gerne spørge hr. Jens Rohde, om hr. Jens Rohde ikke er enig i, at når der nu bliver 12,3 pct. flere kontanthjælpsmodtagere, sådan som det er sket fra 2003 til 2004, så får man stigende offentlige udgifter.
Er hr. Jens Rohde ikke enig i, at når der bliver flere på kontanthjælp, og en større del af dem rammes af kontanthjælpsloftet, så er der faktisk nogle, som har fået det meget dårligere?
Og derfor kan man selvfølgelig spørge, når hr. Jens Rohde siger, at vi ikke vil have, at nogen skal forbruge over evne, og vi ikke vil have en politik, som får efterspørgslen til at stige – og det er sådan set også rigtigt, at de folk, der er ramt af kontanthjælpsloftet, ikke forbruger over evne og ikke bidrager til at øge efterspørgslen – om hr. Jens Rohde ikke er enig i, at kontanthjælpsloftet, som rammer tusindvis af danskere, faktisk har ført til øget fattigdom.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-12-14:
Ja, den er, som jeg siger, at vi ønsker at fastholde kontanthjælpsloftet.
Men det er jo også rigtigt, som hr. Tom Behnke også har peget på, at der kan være en gruppe af sindslidende, som kan have vanskeligt ved efterfølgende at få et arbejde, og for dem har vi været med til at foreslå, at hvis der findes en social ordning, som kan, hvad kan man sige, tilgodese deres behov, så er det væsentligt bedre, end at de står som kontanthjælpsmodtagere.
Ole Sohn (SF), 2005-12-14:
Når det nu viser sig, at de her mange, øjensynligt tusinder, på kontanthjælp, som er ramt af loftet, kan arbejde og ikke får arbejde, så er der altså nogle, der får en dårligere økonomi, og så er spørgsmålet: Er det virkelig Venstres politik?
I går viste det sig jo, at Venstre og De Konservative har haft en diskussion om, hvorvidt kontanthjælpsloftet fortsat skal ramme psykisk syge, for sådan har det været hidtil.
Psykisk syge kan bare tage arbejde; det har jo været beskæftigelsesministerens og regeringens politik.
Derfor skal de rammes af kontanthjælpsloftet.
Nu er der kommet lidt intern diskussion om, hvorvidt psykisk syge fortsat skal rammes af kontanthjælpsloftet, eller de bare skal tage arbejde, hvis de i øvrigt vil møde op.
Og er der andre grupper, der skal undtages fra kontanthjælpsloftet?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Det er jo ikke rigtigt, at der næsten ikke er kommet flere mennesker i arbejde.
Det er simpelt hen ikke korrekt.
Men for mange mennesker kan det ikke betale sig.
Men der er altså en lang række ledige job ude i virkeligheden, som ikke kan blive besat i dag, og det er jo et mærkeligt paradoks, som vi må tage hånd om, og som vi også prøver at tage hånd om.
Men Socialdemokraterne hopper fra tue til tue og skifter politik fra dag til dag, navnlig hvis det er sådan, at de ikke lige ser resultaterne efter de første 2 måneder, og det kan vi altså ikke lade os drive rundt i manegen af.
Det er et princip for os, at det skal kunne betale sig at arbejde, og det holder vi selvfølgelig fast i.
Pia Gjellerup (S), 2005-12-14:
Nu er det altså 3 år siden og ikke bare 2 måneder siden, og vi hopper ikke fra tue til tue.
Tværtimod fastholder vi målsætningen, og når hr. Jens Rohdes egen partifælle beskæftigelsesministeren selv meddeler, at vurderingen er, at der kun er kommet 5 pct. flere i arbejde, må man sige, at det ikke just er i nærheden af målsætningen.
De resterende 95 pct. må altså stadig lide under en livssituation, der er blevet stadig dårligere.
I øvrigt er de i båd med mange andre, fordi regeringen jo har foretaget mange andre indgreb.
Samfundet har mange penge, og mange har fået det meget bedre på en lang række punkter, men en stribe initiativer, som er vedtaget af regeringen med Venstre i spidsen, har sørget for, at der faktisk er flere på overførselsindkomst i dag, og at nogle af dem, der er på overførselsindkomst, har fået langt ringere vilkår.
I stedet for at opfylde den målsætning, at flere i de berørte grupper skal komme i arbejde, har man med åbne øjne skabt fattigdom – velbekomme!
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jeg må konkludere, at Socialdemokraterne ikke mener, at det skal kunne betale sig at arbejde, for det vil jo blive resultatet af den politik, som Socialdemokraterne vil føre.
5 pct. flere i arbejde fra disse grupper – ja, det er den udvikling, vi har set på det seneste.
Men man skal bare huske, at vi har haft en periode med stigende ledighed, og det ved Socialdemokraterne alt om, for det var de meget gode til at gøre opmærksom på.
Men det, vi oplever nu, er, at mange fra disse grupper, mange af dem, som er på kontanthjælp, kommer ud på arbejdsmarkedet, fordi der i den grad er mangel på hænder ude på arbejdsmarkedet.
Det er den udvikling, vi vil se: Flere og flere af de mennesker får job.
Men vi er altså stadig i en situation, hvor der er utrolig mange job i det private erhvervsliv, som ikke er besat.
Det er et paradoks, at vi har en gruppe mennesker, som man siger ikke kan få job, mens en lang række job, som ikke kræver forudgående kvalifikationer, ikke kan besættes.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-14:
Jeg vil gerne starte med at ønske hr. Jens Rohde tillykke med, at han i går stillede sit mandat til rådighed for Venstres gruppe og fik opbakning til at fortsætte som politisk ordfører og forsvare regeringens politik.
Nu synes jeg måske ikke, det går så godt her i dag, men lad det nu ligge.
Hr. Jens Rohde siger i sin ordførertale, at regeringen og Venstre fortsat vil lytte til de råd, de får fra Rådet for Socialt Udsatte.
Så vil jeg bare spørge hr. Jens Rohde: Er det regeringens og Venstres politik og holdning, at man nedsætter en række råd og beder om at få udarbejdet nogle rapporter, og når de så kommer med konklusioner, som man ikke kan lide, så agter man ikke at lytte til dem?
Der er jo ingen tvivl om, at både Rådet for Socialt Udsatte og den seneste SFI-undersøgelse, som er bestilt af socialministeren, om, hvorvidt det går dårligere eller bedre for de mest udsatte grupper i det her samfund, alle entydigt siger, at det går skidt for de mest udsatte grupper i samfundet, og at der er en klar anbefaling fra Rådet for Socialt Udsatte om, at man afskaffer kontanthjælpsloftet, fordi det ikke virker, og fordi det ikke bringer kontanthjælpsmodtagerne tættere på arbejdsmarkedet.
Er det sådan, at man lytter til råd fra de der råd, udvalg, kommissioner og rapporter, man selv bestiller?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Jeg har faktisk bekendtskaber, der er på kontanthjælp, og ja, folk gør sig de overvejelser.
Jeg vil bare sige, når man nu tager det op med børnene, at et ægtepar med f.eks. et barn, som rammes af kontanthjælpsloftet, altså månedligt får 6.600 kr. mere i kontanthjælp og boligstøtte, end hvis de ikke havde børn.
Det er jo ikke sådan, at fordi man så har børn, så modtager man ikke noget mere.
Sådan er det ikke.
Men vi fastholder selvfølgelig, at det skal kunne betale sig at arbejde, og hvis det er sådan, at man skal være på kontanthjælp, så må man under en eller anden form stå til rådighed for arbejdsmarkedet, og gør man ikke det, så er man forkert placeret.
Per Clausen (EL), 2005-12-14:
Nu er jeg jo helt enig med hr. Jens Rohde i, at Socialdemokraterne ikke er principielle modstandere af forringelser for de dårligst stillede i vores land, men de er det gudskelov i en lang række sammenhænge konkret, og det er dog bedre end dem, der både konkret og principielt går ind for forringelser.
Jeg vil bare sige, at hr. Jens Rohde jo har ret i, at der er stor forskel på os, for hr. Jens Rohde vil godt acceptere et samfund, hvor børn ikke har mulighed for at indgå i almindelige aktiviteter sammen med deres venner, fordi deres forældre får så lidt udbetalt, at det er umuligt.
Det vil hr. Jens Rohde godt acceptere, fordi det skal kunne betale sig at arbejde.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Jens Rohde, om det er på baggrund af konkrete erfaringer, af samtaler med nogle af hans venner på kontanthjælp, at han har fået det indtryk, at man i de kredse sidder og gør sig store overvejelser om, om det nu kan betale sig at søge arbejde eller ej, eller om det ikke snarere er, fordi der ikke er nogen arbejdsgiver, der vil ansætte vedkommende.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Vi synes jo, at vi har fundet et fornuftigt niveau med den i øvrigt brede aftale, vi har lavet.
Med hensyn til integrationsaftalen havde vi et bredt flertal i Folketinget, indtil Socialdemokraterne hoppede fra, og kontanthjælpsloftet har Socialdemokraterne jo også været med til at vedtage.
Det er altså brede aftaler, og det var jo ud fra princippet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, og ja, hr. Per Clausen og jeg ved jo godt, at vi der ligger meget langt fra hinanden med hensyn til, hvad man skal finansiere over de offentlige kasser.
Det er jo virkeligheden.
Kl. 9.50
Men navnlig i en tid, hvor der jo i den grad er lav ledighed, kan vi jo ikke have, at folk skal sidde og spekulere i, at det ikke kan betale sig for dem at arbejde, at spekulere i, at man skal holde sig væk fra arbejdsmarkedet, hvis man skal opretholde sin levefod.
Det er da et mærkeligt princip.
Per Clausen (EL), 2005-12-14:
Jeg synes jo, det har været en meget interessant debat, også fordi den bekræfter, hvad jeg godt mente at vide i forvejen, nemlig at hr. Jens Rohde er en principfast mand.
Og når Venstre har et princip om, at det skal kunne betale sig at arbejde, så er det såmænd ligegyldigt, om det princip fører til, at der kommer flere i arbejde eller ej.
Det kunne jo tænkes, at det kom til at virke engang.
Jeg vil bare spørge hr. Jens Rohde: Er der ingen grænse for, hvor langt Venstre vil gå i retning af at forringe de økonomiske vilkår for de dårligst stillede i vores samfund og for deres børn udelukkende med det formål, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Nej, det vil jeg da under ingen omstændigheder.
Altså, vækst er vækst, og hvis vi bruger 2 mia. kr. mere hvert eneste år på offentlig velfærd, så bruger vi 2 mia. kr. mere hvert eneste år på offentlig velfærd.
Vi bruger ikke 2 mia. kr. mindre.
Alle disse penge sørger regeringen i øvrigt for kommer ud til de varme hænder, nemlig ud i kommunerne.
Det er kommunerne, der har vækst, det er derude, hvor folk har behov for offentlig omsorg og derude, den bliver administreret.
Det er det, den her regering gør, og så holder vi vores egne udgifter i ro fra statens side.
Væksten ligger ude i kommunerne, og en vækst kan aldrig nogen sinde blive til et fald.
Det er altså kun i socialdemokratisk terminologi, at det kan lade sig gøre.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Vil Venstres ordfører så erkende, at det med den nuværende vækstrate i samfundet generelt så vil medføre, at det offentlige forbrug, det, vi bruger på den fælles velfærd, på skoler, sygehuse, børnepasning, ældre, vil falde i andel?
Det er jo konsekvensen.
Vil Venstres ordfører ikke erkende det?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Vores udgangspunkt er, at stigningen i det offentlige forbrug i gennemsnit frem mod 2010 skal ligge på 0,5 pct. årligt.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-14:
Så har jeg et ganske enkelt spørgsmål.
Hvor stort synes Venstre, at det offentlige forbrug skal være fremover målt i BNP?
Skal andelen, som vi har nu, være uændret?
Skal forbruget falde eller skal det stige i årene fremover?
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Det gjorde jeg ikke, det gjorde jeg ganske enkelt ikke.
De tal er meget holdbare, men det er jo hr. Villy Søvndal, der blander æbler og pærer.
For vi har lavet en politik, hvorefter det skal kunne betale sig at arbejde, hvorefter mennesker skal kunne gå ud og tage 5 timers arbejde om ugen.
Hvis de gør det, så vil de have mere til sig selv, end de ville, før der blev rørt ved kontanthjælpsloftet.
5 timers arbejde om ugen.
Det behøver ikke at være hver eneste uge, det kan også være et sommerferiejob, men i gennemsnit 5 timers arbejde om ugen.
Det er det, man skal kunne tage.
Er det for meget at forlange, hvis det er sådan, at vi mener, at det skal kunne betale sig at arbejde?
Jeg mener, at hr. Villy Søvndals udgangspunkt er forkert, og hvorfor er det forkert?
Vores udgangspunkt er, at det skal de ikke være.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-14:
Jamen det er dog utroligt.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt.
Denne regering har ikke brugt flere penge.
Kl. 9.45
En del af Rådet for Socialt Udsattes rapport fra sidste år handler om, at man har plyndret nogle af de laveste indkomstgrupper, vi har, de, der er på starthjælp, på kontanthjælp osv., for 750 mio. kr. om året.
Det er jo ikke med i hr. Jens Rohdes regnestykke.
Man tager altså pengene i store mængder fra folk, milliardbeløb om året, og så siger man bagefter, at når man så gældsletter for 25 mio. kr., altså en fyrretyvende del af det, så har man gjort en kæmpestor indsats.
Vi er nødt til, ligesom sidst hr. Jens Rohde var galt afmarcheret med hensyn til tallene, det var dengang med de 5 mia. kr. ekstra, at vende tilbage til den her diskussion.
For det er simpelt ikke hen ikke rigtigt, det er usandt.
Jeg håber, at hr. Jens Rohde vil være stor nok.
Normalt sætter jeg pris på hr. Jens Rohde som politisk ordfører, han er en, man kan diskutere med, og som også erkender, når han kommer til at bruge tallene forkert.
Det kom hr. Jens Rohde til lige før.
Jens Rohde (V), 2005-12-14:
Men jeg mener ikke, man kan drage den konklusion ud fra den måde, der er spurgt på, og hvis jeg må være en lille smule fræk, vil jeg sige, at den måde, man spørger på, jo svarer til at spørge: Hvad føler du klokken er?
Når man har været 4 år mere på stoffer, er det jo klart, at man har fået det værre, og derfor kan man ikke bruge det som objektivt målepunkt for, om det går dårligere.
Selvfølgelig er det bekymrende, når nogen har det dårligt, men jeg vil bare anholde, at vi har skåret ned, for det har vi ikke.
Over 4 år har vi brugt flere penge, end man gjorde over 4 år under den SR-regering, som hr. Villy Søvndals parti var parlamentarisk grundlag for.
Villy Søvndal (SF), 2005-12-14:
Jeg vil godt fortsætte i fattigdomssporet.
Det store dilemma – og det må det også være for hr. Jens Rohde – er, at vi har et samfund, der bliver stadig rigere, men samtidig med det har vi nu haft 40 minutters debat, der viser, at de dårligst stillede i samfundet får det stadig dårligere.
Det er jo det store paradoks, og det er også grunden til, at hr. Jens Rohde ikke ser så begejstret ud.
Det kan jeg jo se, når vi diskuterer disse temaer.
I den rapport, der kom i tirsdags fra de sociale organisationer, siger to tredjedele af organisationerne, at det går dårligere for de mest udsatte grupper.
Vil hr. Jens Rohde bekræfte, at to tredjedele af de sociale organisationer siger, at det går dårligere?
Og i tillæg til det: Finder hr. Jens Rohde det ikke bekymrende, at to tredjedele af organisationerne udtaler sig sådan?