runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Statsministeren vil gerne have nogle kyndige kilder til at vise, om verden er blevet et mindre eller mere sikkert sted at opholde sig i.
Men så kan man jo i hvert fald kigge i PET's årsrapport for 2004-2005, som er udgivet i år 2006.
Der står: Danmarks militære engagement i Afghanistan og Irak har som tidligere nævnt også indflydelse på risikoniveauet for terrorhandlinger rettet mod såvel danske som udenlandske mål i Danmark samt danske mål i udlandet.
Der er for tiden et generelt forhøjet trusselsniveau i den vestlige verden, herunder Danmark.
Det er da i hvert fald en indikation på, at verden ikke er blevet et mere sikkert sted at være.
Jeg synes, statsministeren skal kommentere det, der står i PET's rapport, udgivet i 2006.
I den forbindelse må det jo da også betyde, at når den danske regering giver forkerte oplysninger til Folketinget om fanger, som har været udsat for tortur, så er det heller ikke noget, som påvirker trusselsniveauet for Danmark og resten af verden i en positiv retning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Nej, men det er også en forkert beskrivelse af strategien.
Min opfattelse er meget klar, nemlig at demokratier mere end nogen andre skal vogte over, at man også i sin egen kamp for demokratiet overholder principperne om retsstat og menneskerettigheder.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Statsministeren svarede ikke på mit spørgsmål.
Mener statsministeren, at det, at man definerer sig selv som de gode, som den amerikanske præsident gør, når han deler verden op i dem, der er med os, og dem, der er imod os, berettiger, at man så ikke behøver at overholde alle menneskerettigheder, at man ikke behøver at overholde Genèvekonventionerne, som vi jo har diskuteret adskillige gange i forbindelse med bl.a. spørgsmålet om Guantánamo, hvor USA ikke ville acceptere og anerkende Genèvekonventionerne?
Mener statsministeren, at den strategi, hvor der er nogle grundlæggende rettigheder, som man ikke behøver at overholde, er den rigtige for at bekæmpe terrorisme?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-12-05:
Jeg deler ikke verden ind i onde og gode, men jeg skal indrømme, jeg deler verden ind i demokrati og diktatur, og for mig er demokrati det gode og diktatur det onde.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Det er jo nemt, hvis man er presset, så at begynde at opfinde nogle standpunkter, som ingen har givet udtryk for, og så argumentere imod dem.
Der er ingen i dette Folketing, der ikke mener, at der skal gøre noget for at bekæmpe terrorisme.
Spørgsmålet er, hvad der skal gøres, hvilken strategi der skal lægges.
Det, vi gerne ville have et svar på fra statsministeren under denne debat, var, om den strategi, som den amerikanske præsident har lagt, og som den danske statsminister har fulgt i tykt og tyndt, i opgang og nedgang, skulle være den rigtige strategi; en strategi om at dele verden i onde og gode og dermed legitimere i sin egen selvforståelse, at man kan bruge, hvad det skal være af midler imod dem, man har defineret som onde.
Det vil vi gerne diskutere, for det er det, der er forudsætningen for at afgøre, om vi skal have en anden strategi.
Derfor vil jeg gerne høre: Når statsministeren siger, at vi skal gøre det rigtige, betyder det, at man så også kan acceptere, at der bliver begået brud på noget af det, vi normalt opfatter som ret afgørende og som vores værdier, nemlig menneskerettighederne, Genèvekonventionerne.
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Jeg står her med et svar fra den 27. maj 2004 fra forsvarsministeren til Enhedslistens Søren Søndergaard, som på daværende tidspunkt var medlem af Folketinget.
Søren Søndergaard spørger, om ministeren vil oplyse, hvor mange personer danske tropper i Afghanistan har taget som krigsfanger henholdsvis tilbageholdt, hvem de er overdraget til, samt hvad der siden er sket med dem.
Forsvarskommandoen har oplyst, at de danske styrker ikke har taget krigsfanger i Afghanistan.
Betragter statsministeren det som en korrekt information til Folketinget?
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Ja, der er ingen tvivl om legitimiteten og nødvendigheden af NATO-styrkernes tilstedeværelse og FN-mandat i Afghanistan.
Præsidenten har været henvist til alliance med rene røvere fra de forskellige krigsherrefraktioner, og vi står med nogle utrolige problemer med også at fastholde legitimiteten for den indsats, vi gør, fordi man meget nemt kommer til at få en fattig landbefolkning imod sig, når man brænder deres marker af og ikke har noget alternativ til, at de dyrker opium.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Terror er en af vor tids største udfordringer og en trussel mod os alle.
Terror rammer uskyldige og rammer tilfældigt.
Det Radikale Venstre tager skarpt afstand fra terror og terrorens væsen.
Terrorismen er en kamp mellem det åbne og det lukkede samfund, mellem det moderne samfund og det totalitære.
I det åbne samfund har vi evnen til at tvivle.
I det totalitære samfund er tvivlen det største tabu.
Desværre blev denne globale enighed og sympati kastet over bord med krigen i Irak, og siden 2003 har den globale opinion over for USA været i noget, der minder om frit fald.
Med en ulovlig krig og en forfejlet strategi har krigen i Irak forværret truslen fra terror.
De amerikanske efterretningstjenester har beskrevet, hvordan krigen i Irak virker som en katalysator for flere terrorister.
Politiets Efterretningstjeneste er inde på samme tema i deres seneste årsrapport, og så sent som i går beskrev Forsvarets Efterretningstjeneste, hvordan udviklingen i Irak medvirker til at styrke de ekstremistiske islamistiske grupperinger og dermed virker som drivkraft for øget radikalisering.
Gennem flere omgange har vi i Danmark udvidet myndighedernes beføjelser og tilført antiterrorområdet flere ressourcer.
Det Radikale Venstre har deltaget i det meste, men stod af over for den såkaldte terrorpakke.
Som sagt erkender vi til fulde truslen fra terror, og vi vil bekæmpe den effektivt.
Desværre ved vi ikke nok om, hvad der virker, eller hvad behovet er.
Dermed risikerer vi at lovgive i blinde eller lulle os selv ind i en form for falsk tryghedsfornemmelse.
Hvad er det, der får på overfladen velintegrerede unge mænd til at vælge terror?
Hvad er den reelle terrortrussel mod Danmark og danske interesser?
Hvad virker, og hvad virker ikke?
Desværre ved vi ikke nok om det.
Vi har behov for ny viden, uafhængig viden.
Vi har behov for en bredere offentlig debat.
Det Radikale Venstre vil have en offentlig og demokratisk debat om strategi og ressourcer på området, og derfor har vi foreslået en terrorkommission.
Kommissionen skal være uafhængig og se på både truslen og antiterrorberedskabet og på, hvordan demokratiet får bedre kontrol med de myndigheder, vi i samfundets tjeneste giver flere og flere ressourcer, redskaber samt større ansvar.
Vi foreslår uafhængig forskning i radikalisering og ekstremisme.
Uden forskning i, hvad det er, der får unge til at vælge terrorismen, står vi reelt forsvarsløse mod denne nye trussel.
Terror er en af vor tids største udfordringer.
Der er ingen nemme løsninger.
Kun mere viden, en ansvarlig og legitim udenrigspolitik samt internationalt samarbejde kan give mere sikkerhed.
Kun en bred indsats hvilende på et bredt sikkerhedsbegreb, hvori også må indgå elementer som ulandsbistand og konstant optagelse af, at vi reelt får et internationalt retssamfund, kan vise os vejen frem.
Hvis vi alle sammen anerkender, at terror er den største udfordring i nyere tid, burde det også være oplagt at iværksætte et grundigt analysearbejde i form af en terrorkommission.
Vi kommer til at skulle forholde os til disse trusler i de kommende generationer.
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Igen skal man jo netop kun spørge om det, man kender svaret på, og svaret er klart: Ja, vi er enige i, at Afghanistanaktionen var velbegrundet, folkeretligt havde et klart FN-mandat og var et nødvendigt svar på angrebet den 11. september.
Vi er stadig væk enige i, at det er vigtigt at prøve at rekonstruere Afghanistan.
Jeg beklager utrolig meget – det sagde jeg også i min indledning – at verdens fokus på faktisk at få løst Afghanistans problemer både militært og civilt blev afsporet allerede i foråret 2003 ved en invasion i Irak, der intet havde med sagen international terrorisme at gøre.
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Den 11. september 2001 skete terrorangrebet på USA, New York og Washington, og der gik ikke så lang tid, før den daværende regering under statsminister Poul Nyrup Rasmussens ledelse reagerede, og det skete via CNN, hvor Poul Nyrup Rasmussen sagde til amerikanerne: Danmark er klar.
Sig, hvad I vil have, vi følger jer hele vejen.
Det sagde han den 22. september, 11 dage efter.
Og der kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Mogens Lykketoft som Socialdemokraternes ordfører her i dag: Er det stadig væk situationen?
Skal Danmark være med hele vejen?
Eller er der sket noget i mellemtiden, der gør, at Socialdemokraterne nu her i dag sammen med Enhedslisten står for en helt anden linje?
Søren Pind (V), 2006-12-05:
Jeg konstaterer, at formanden ikke har noget behov for at give hr. Søren Krarup ordet, og det synes jeg også er helt i orden i den her sammenhæng.
Jeg vil blot spørge hr. Mogens Lykketoft, om han deler opfattelsen af, at følgende – det er et citat fra Berlingske Tidende den 31. juli 2001 – er en rigtig adfærd: »Når Frank Aaen i samarbejde med Kabul-regeringen, sikkerhedspolitiet, KHAD, og den sovjetiske besættelsesmagt bevidst bruger den fangne egypters afmægtige tilstand til at afpresse ham udtalelser, så nærmer situationen sig betænkeligt FN-konventionens tortur-definition.«
Er hr. Mogens Lykketoft tryg ved det selskab, han er i?
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg har ikke tænkt mig at foretage nogen granskning af lever og nyre, motiver og baggrund.
Jeg har været enig med en række partier om nogle målsætninger og nogle formuleringer til denne debat.
Og hvis hr. Søren Pind synes, at det skulle være et krav, man kunne stille til mig, så vil jeg da gerne stille det modspørgsmål, om hr. Søren Pind i et og alt deler hr. Søren Krarups og hr. Jesper Langballes menneskesyn.
Søren Pind (V), 2006-12-05:
Der har jo været en del debat om menneskesyn i dag.
Det tror jeg er en misforståelse.
Det er snarere et forsøg på at få en debat om de enkelte ordføreres menneskesyn, som nogle af os har efterspurgt.
Jeg synes jo, det er bemærkelsesværdigt at se, hvem hr. Mogens Lykketoft er i selskab med i sit forslag til vedtagelse.
Det er nemlig henholdsvis Enhedslisten – ja, lad os bare nøjes med dem, det er såmænd slemt nok.
Og når nu hr. Mogens Lykketoft gør sig til talsmand for principper, som jeg i øvrigt tror – det er jeg helt overbevist om – at langt størstedelen af denne sals medlemmer deler, så synes jeg, det er legitimt at stille hr. Mogens Lykketoft det spørgsmål, om han kan svare helt og fuldt for menneskesynet hos alle de partier, hans forslag til vedtagelse repræsenterer.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Jeg kan jo give det simple svar til hr. Holger K. Nielsen, at når jeg tillader mig at tale om Holger K. Nielsen-doktrinen – sådan som jeg har gjort i dag – er det jo, fordi det er en politik, som tager udgangspunkt i på ingen måde at anerkende, at vi har et internationalt engagement, og at vi har en forpligtelse til bl.a. at nedkæmpe Taleban og Al-Qaeda.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-12-05:
Jeg vil sige til hr. Troels Lund Poulsen: Jeg er hverken til den ene eller den anden doktrin.
Jeg har stillet hr. Troels Lund Poulsen følgende forholdsvis simple spørgsmål: Er der i dag færre terrorister, eller er der flere terrorister?
Kan man med føje sige, at krigen mod terror har virket efter sin hensigt, som jo skulle være, at der skulle være færre terrorister?
Hr. Troels Lund Poulsen er altså nødt til at forholde sig til de spørgsmål, andre ordførere er kommet med.
Er der flere eller færre terrorister i verden i dag, end der var i 2001?
Står terrorismen stærkere eller svagere i dag, end den gjorde i 2001?
I forlængelse af det
: Tror hr. Troels Lund Poulsen, det skaber færre eller flere terrorister, når almindelige irakere oplever overgreb i Abu Ghraibfængslet, når de oplever amerikanske soldater voldtage kvinder, overfalde familier eller skyde civile?
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg tror, jeg har svaret på, at hvad angår nødvendigheden af at intervenere i Afghanistan, så støttede vi det dengang.
Det gør vi fortsat.
Men vi støtter ikke, at USA i kampen mod terrorisme anvender metoder, der er lige så afskyvækkende som dem, nogle terrorister anvender.
Vi støtter ikke krænkelse af menneskerettighederne og overtrædelse af Genèvekonventionerne.
Og jeg skal i øvrigt gøre opmærksom på, at et flertal i Folketinget, da vi afsendte de første styrker til Afghanistanfelttoget i december 2001, forsikrede os om, at Genèvekonventionerne blev overholdt.
Det, vi nu får en til vished grænsende dokumentation for, er, at det ikke har været tilfældet.
Der er sket grove, grove krænkelser af menneskerettighederne og brud på Genèvekonventionerne i behandlingen af fanger i Afghanistan.
Det står vi ikke bag.
Det er vi indædte modstandere af både ud fra et almindeligt humanistisk menneskesyn og, fordi en sådan adfærd ødelægger alt, hvad der har været begrundelserne for, at vi er til stede.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Jeg er altid meget indstillet på konstruktivt samarbejde, ikke mindst når det er Det Radikale Venstre, der indbyder, for det plejer jo at borge for en særlig kvalitet.
Derfor deler jeg ikke det synspunkt, at vi ikke har et oplyst grundlag at diskutere ud fra, og derfor synes jeg sådan set også, at hvis man vil diskutere terrorisme, gør man det bedst her i Folketingssalen på baggrund af de mange rapporter og de mange anbefalinger, som allerede er udarbejdet.
Jeg synes, at vi på mange måder har et meget detaljeret kendskab til det trusselsniveau, som den vestlige verden og altså også Danmark er udsat for, og derfor ved jeg ikke, om det er løsningen at nedsætte en terrorkommission i Danmark.
Men jeg er da villig til at indgå i drøftelser om det.
Det skete netop for at skabe baggrund for at kunne sige, hvad det er for nogle udfordringer, Danmark kan møde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Det Radikale Venstre ønsker at bekæmpe terrorisme, men vi vil gerne gøre det så ordentligt og effektivt som overhovedet muligt, og derfor har vi ikke mindst ladet os inspirere af det, der foregår i USA, hvor man tidligere har nedsat en kommission, som skal kigge på, hvad det er for trusler, amerikanerne står over for.
Mit spørgsmål til Venstres ordfører er: Hvis Venstre erkender, at terrortruslen er vedvarende og formentlig en af de største udfordringer, vi overhovedet står over for, kan Venstre så ikke være med på, at vi i fællesskab nedsætter en bredt sammensat kommission, der kan belyse omfanget af de trusler, vi står over for, samt byde på, hvordan vi bedst muligt bekæmper terrorisme?
Ville det ikke være meget klogt at udføre denne handling i fællesskab?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Det helt klare faktum er jo, at også før den 11. september 2001 oplevede vi terrorangreb mod vestlige samfund og vestlige demokratier.
Så kom den 11. september 2001, hvor det klare formål var at destabilisere den måde, som vestlige samfund fungerer på, og den måde, frihed og demokrati er organiseret sig på, og sammen med et bredt flertal her i Folketinget har vi haft den stålsatte politiske vilje til at støtte det FNmandat og den FN-mission, der havde til formål at nedkæmpe Taleban i Afghanistan.
Jeg kan kun konstatere, at i skåltaler og ved festlige lejligheder taler Enhedslisten om vigtigheden af at anerkende et internationalt engagement, men når det så kommer dertil, at man skal bidrage med politisk vilje, er Enhedslisten desværre aldrig til stede.
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Problemet er bare, at det, som regeringen og Dansk Folkeparti og hr. Troels Lund Poulsen har taget ansvaret for, er, at der er skabt en mere usikker verden.
Jeg hørte ikke hr. Troels Lund Poulsen sige det, og han ville heller ikke kunne sige, for det ville jo være usandt.
Er det ikke rigtigt, at verden er blevet mere usikker at leve i, efter at krigen mod terror blev startet?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Sandheden er den meget enkle, at vi har påtaget os et stærkt internationalt ansvar for at vise vores solidaritet med nogle af de lande, som har stået over for meget store udfordringer, bl.a. Afghanistan, hvor vi ved, at Taleban har holdt til, og hvorfra Taleban har udøvet deres virksomhed.
Vi erkendte sammen med FN, at der skulle tages et militært ansvar for at skabe en verden, hvor de urocentre, hvor bl.a. Taleban holder til, bliver bekæmpet, men jeg kan desværre konstatere, at Enhedslisten som sædvanlig kun sidder på sidelinjen og kommenterer kampen, men ikke ønsker at være aktiv medspiller i kampen for at få en mere fredelig verden.
Rune Lund (EL), 2006-12-05:
Hr. Troels Lund Poulsen svarer faktisk ikke på det spørgsmål, som fru Line Barfod stiller, nemlig om krigen mod terror har gjort verden, herunder Danmark, mere sikker at leve i.
Der kommer ikke noget svar fra hr. Troels Lund Poulsen, men er årsagen ikke den, at verden er blevet mere usikker, efter at krigen mod terror blev initieret af USA's præsident George Bush?
Er det ikke det, der er sandheden?
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Jeg kan heldigvis konstatere, at et meget bredt flertal har bakket op om den danske indsats i Afghanistan med netop det meget klare formål at vise vores internationale solidaritet og sikre, at Taleban ikke fik mulighed for at udvikle deres engagement i Afghanistan.
Jeg kan også konstatere, at Enhedslisten som sædvanlig ikke ønsker at tage et medansvar for at skabe en mere fredelig og stabil verden, men sådan er politik nu engang.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Nu har vi jo en Irakdebat foran os, så lad os vente med den.
Jeg vil gerne takke for Socialdemokratiets meget klare melding om også det fremtidige.
Jeg vil gerne yderligere have Socialdemokratiet til at bekræfte, at det, vi har bidraget til i Afghanistan, har ført til en demokratisk valgt regering, har ført til, at en demokratisk valgt premierminister har ansvaret og beder det internationale samfund om, at vi fortsat giver et bidrag – altså, at vi er der i fuld overensstemmelse med FN og de folkevalgte i Irak, og at der er en demokratisk proces i gang i Afghanistan – i modsætning til den opfattelse, vi fik fra Enhedslistens side.
Altså, heller ikke her er Socialdemokratiet enigt med dem, det i dag ellers har som tros- og samarbejdsfæller.
Line Barfod (EL), 2006-12-05:
Jeg synes nok, hr. Troels Lund Poulsen undervurderer styrken af demokratierne i verden temmelig kraftigt, hvis han mener, at Al-Qaeda og Taleban skulle have fået held til at styre verden, hvis man ikke havde valgt den strategi, som den amerikanske præsident valgte for 5 år siden.
Spørgsmålet er ikke, hvorvidt vi skal bekæmpe terrorister som Al-Qaeda og Taleban, for det er der ikke nogen uenighed om.
Spørgsmålet er, med hvilken strategi vi skal bekæmpe dem, og det er derfor, jeg spørger hr. Troels Lund Poulsen, om det, at den danske statsminister har valgt at følge den amerikanske præsidents strategi, har ført til, at verden og Danmark er blevet et mere trygt sted at leve.
Morten Helveg Petersen (RV), 2006-12-05:
Jamen har vi virkelig det grundlag?
Det mener jeg virkelig fortjener en diskussion, og jeg vil ikke være så skråsikker, som jeg synes Venstres ordfører lader til at være, på, at vi virkelig har det rigtige grundlag.
Er pointen ikke, at når vi kigger tilbage på de seneste par år, er vi konstant blevet overraskede over udviklingen af truslens omfang og truslens karakter, så vi konstant har måttet søge efter de redskaber, der bedst muligt bekæmper terrorisme?
Jeg forstår ikke helt, hvordan Venstres ordfører kan stå her i dag og være så skråsikker og sige, at vi har det grundlag, der skal til.
Det er jo ikke ligefrem det, historien har vist os over de sidste par år, så skulle vi ikke prøve at finde hinanden i et konstruktivt samarbejde?
Lad os dog få en kommission, der kan belyse omfanget af de trusler, vi står over for.
Peter Skaarup (DF), 2006-12-05:
Jeg kan konstatere, at der ofte sker det, når Socialdemokraterne kommer i opposition – det kan man jo sige der i høj grad har været tale om nu i 5 år – at så er de ikke med, når det gælder sikkerhedspolitikken.
Socialdemokraterne kommer her i dag sammen med Enhedslisten, SF og Det Radikale Venstre og prøver på at danne – det er der så ikke flertal for – sådan et alternativt flertal uden om regeringen, der ligesom i den glade oppositionstid under Schlüter skulle prøve på at sætte regeringen på plads.
Det er ikke særlig kønt, vil jeg sige til hr. Mogens Lykketoft, og specielt ikke særlig kønt, når den daværende statsminister, Poul Nyrup Rasmussen, i 2001 så klart sagde til amerikanerne: Vi er med jer hele vejen.
Det er man altså ikke i dag, og jeg hører en antydning hos hr. Mogens Lykketoft af – det kan hr. Mogens Lykketoft så svare på nu – at blandt de terroriststater, som svarer igen på Al-Qaedas og Talebanstyrets bandbuller, er USA, eller hvad?
Er USA en af de stater, som hr. Mogens Lykketoft taler om er en terroriststat?
Sådan hører jeg hr. Mogens Lykketoft sige det.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-12-05:
Vi er i en situation, hvor vi jo udmærket kan forestille os, at hvis man skulle have fulgt det billede, hr. Holger K. Nielsen tegner, så skulle man overhovedet ikke have reageret på noget i den verden, vi lever i.
Så skulle Saddam Hussein have fået lov til at fortsætte i Irak, så skulle man ikke have gjort noget i forbindelse med Afghanistan.
Allan Niebuhr (KF), 2006-12-05:
Jeg bed mærke i noget, der blev sagt til sidst i hr. Mogens Lykketofts indledende tale omkring overholdelse af menneskerettighederne set i forbindelse med de overgreb, der måtte være sket.
Jeg vil godt spørge, om hr. Mogens Lykketoft mener, at fordi nogle ganske få brodne kar blandt soldater laver et overgreb på fanger – helt utilgiveligt – og i øvrigt også bliver dømt for det, skal det være med til at nedgøre det store stykke arbejde, som man i øvrigt gør for at bekæmpe det, man kom for, nemlig for at bekæmpe terrorismen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-12-05:
Ordføreren kan godt spare sig den mistænkeliggørelse af regeringen, eftersom både statsministeren og forsvarsministeren for længst har tilkendegivet, at man hellere end gerne vil give en redegørelse.
Så lad os ikke spilde mere tid på det.
Jeg synes ærlig talt, vi skal prøve at vende tilbage til det, den her forespørgselsdebat egentlig handler om: Det er nemlig status for, hvordan det ser ud med terroren, hvordan Danmarks og verdens sikkerhedssituation ser ud.
Her vil jeg godt prøve at spørge til det, der måske binder Socialdemokratiet sammen med regeringspartierne og Dansk Folkeparti i dansk udenrigspolitik, og det er jo i virkeligheden opfattelsen af, at vores aktiviteter i Afghanistan bærer i den rigtige retning på trods af alle problemerne – eller hvad? –
altså at Socialdemokratiet fortsat er enige med Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti om, at indsatsen imod terror fremmes ved vores aktiviteter i Afghanistan.
Dermed er Socialdemokratiet lodret uenige med Enhedslisten, som jo i virkeligheden overhovedet intet svar har på den omsiggribende terror.
Jeg går ud, at det fortsat er Socialdemokratiets standpunkt, også efter denne debat.
Mogens Lykketoft (S), 2006-12-05:
Jeg er glad for hr. Jens Hald Madsens omsorg for, at jeg kan få lov til at få alle nuancer med.
Men jeg vil godt sige: Den forestilling, jeg overværede i går, rejser så mange, også meget veldokumenterede, problemstillinger, som regeringen nu må give ordentlige, entydige svar på.
Og jeg håber sandelig ikke, at der sidder et flertal i denne sal, som vil fritage regeringen for forpligtelsen til at svare hele sandheden og intet andet end sandheden om, hvad der er foregået i den her sag.
Det er meget sjældent, jeg hører så monumentalt nonsens fra et medlem af Folketinget.
Socialdemokratiet har aldrig nogen sinde – og det kan jeg forsikre for heller ikke var den tidligere statsministers opfattelse – givet en blankocheck til at krænke elementære menneskerettigheder eller bryde Genèvekonventionerne.