runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-27:
Det her forslag berører de mennesker, der bidrager til vores samfund; de mennesker, der er med til at sikre, at vores samfund kan løbe rundt.
Det er de mennesker, der hver dag står op om morgenen og går på arbejde, og det er de mennesker, der er med til at skabe nye virksomheder og nye arbejdspladser i Danmark.
Som det er blevet nævnt, er den første del af lovforslaget en udvidelse af etableringskontoen, der nu kan bruges på nye måder, der bedre er tilpasset den virkelighed, vi lever i i Danmark.
Der er, som det er blevet nævnt, en mulighed for nu ikke bare i personligt regi, men også i selskabsform, at kunne starte en virksomhed op i Danmark.
For vi Konservative kommer det ikke an på formen, det kommer an på indholdet.
Og derfor vil det nu med det her forslag blive muligt at gå sammen også i selskabsform.
Derfor vil vi også meget gerne være med til under udvalgsbehandlingen i samarbejde med de andre partier at se på, om vi kan gøre forholdene i denne ordning endnu bedre for vores vækstvirksomheder i Danmark.
Når det gælder den hævede grænse for tildeling af gratisaktier, er vi tilbage ved de mennesker, der hver dag bidrager til vores fælles samfund.
De, der betaler for den velfærd, vi alle sammen nyder godt af, får nu øgede muligheder for at få et medejerskab til deres virksomhed; de får yderligere mulighed for at blive engageret i den virksomhed, de arbejder i.
Det er til glæde for den enkelte medarbejder, det er til glæde for virksomheden, der får mere engagerede mennesker, og det er til glæde for samfundet, der
også med dette forslag får et bidrag til den vækst, vi alle sammen nyder godt af.
Derfor er vi fra konservativ side meget glade for forslaget.
Vi støtter det i den form, det ligger nu.
Vi glæder os til i udvalgsarbejdet at arbejde videre med det.
Det kan altså undre, men det lyder, som om hr. Morten Homanns kamp mod dem, der er så uforskammede at gøre en indsats, der giver dem en høj løn, nu også skal gå ud over ganske almindelige mennesker, der gerne vil starte en virksomhed.
Hvis de mennesker tilfældigvis er inden for en branche, der kræver meget kapital, en branche, hvor vækstpotentialet i virksomheden er højt, men måske ikke har de nødvendige midler til at gøre det alene, skal de ikke have lov til det.
Er det virkelig det, hr. Morten Homann siger nej til?
At hjælpe folk til at gå sammen og skabe en virksomhed i selskabsform og dermed få muligheden for at udnytte det potentiale, de har?
Må jeg minde hr. Morten Homann om, at det velfærdssamfund, som også hr. Morten Homann værner om, skabes altså ikke, hvis der ikke er nogen her i samfundet, der tør starte en virksomhed.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-27:
Jeg vil bare stille hr. Morten Homann et ganske almindeligt spørgsmål.
Kunne det ikke tænkes, at det egentlig ville være godt for de danske virksomheder, hvis de nu fik en ekstra ting, de kunne tilbyde deres medarbejdere, så de kunne fastholde nogle af de gode medarbejdere, de har, i en tid, hvor det er vanskeligt?
Det er nemt for de store virksomheder, og i dag er det også nemt for den enkelte medarbejder at sige: Jeg finder bare ud af at tage til Tyskland eller til Sverige eller til USA.
Det er noget af det nemmeste i dag, så mon ikke det at bevare nogle af de rigtig dygtige danskere på arbejdspladserne kunne være en god ting?
Morten Homann (SF), 2003-11-27:
I SF vil vi da meget gerne hjælpe folk, som har fået nogle nye, gode ideer og vil starte en virksomhed, men det har bare ikke så meget med lovforslaget her at gøre.
Lovforslaget går ud på, at man får mulighed for at købe aktier for sin opsparing, måske endda i en virksomhed, som man i forvejen har ejerandel i.
Det er et spørgsmål om at lave nye huller, det er ikke et spørgsmål om at skabe nye virksomheder.
Det er ikke det, ændringerne går ud på.
Ændringerne i lovforslaget går ud på at udvide mulighederne nedad, så virksomheder, som kræver meget lidt kapital, også kan få gavn af den ordning, og det vil sige, at der bliver endnu en mulighed for spekulation.
Jeg vil sige til fru Colette L. Brix, at jeg er sådan set enig i, at der kan være ganske store problemer med at opretholde arbejdspladserne i de danske virksomheder, og det har der sådan set været de sidste 2 år siden regeringsskiftet.
Der har været så store problemer, at der er kommet måske 50.000 nye arbejdsløse ud af det, og jeg er altså ikke helt sikker på, at en ekstra skattebegunstiget fordel til de mest vellønnede medarbejdere hjælper folk som dem på Struer Fjerkræslagteri, der må lægge ryg til, at der nu bliver fyret 140 mennesker.
De mange mennesker, som bliver arbejdsløse hver eneste dag, vil blive fastholdt i ledighed, hvis man får indført en skattebegunstiget aktieordning.
Jeg tror, der skal helt anderledes håndfaste midler til for at gøre op med regeringens beskæftigelsespolitik.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-27:
Hr. Morten Homann synes at glemme, at der er mere end ét element i lovforslaget.
Det er rigtigt, som hr. Morten Homann siger, at der er et element i det, der gør, at også ikke så kapitaltunge virksomheder kan blive startet op inden for ordningen.
Men der er altså også et element, der hedder, at man kan gå sammen med nogle partnere og dermed få bedre mulighed for at skrabe den nødvendige kapital sammen, så det, hr. Morten Homann siger, er altså, at han hverken ønsker at hjælpe dem, der er kapitaltunge, eller dem, der ikke er kapitaltunge.
Hr. Morten Homann ønsker altså ikke at hjælpe almindelige mennesker til at starte en virksomhed, uanset hvordan den virksomhed ellers måtte være.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-27:
Men den ordning, som SF åbenbart ikke kan bruge, er en ordning, som faktisk kræver, at folk også selv sparer op, og det synes vi sådan set er et meget sundt princip. Konsekvensen af hr. Morten Homanns holdning er, at SF vil fastholde en etableringskontoordning, som kun er for dem, der vil etablere sig på meget traditionel vis, selv om virkeligheden og erhvervslivet ser helt anderledes ud i dag.
Det synes jeg er en meget bagstræberisk holdning, som giver udtryk for, at SF slet ikke følger med i, hvor der er muligheder for at skabe de arbejdspladser her i landet, som jeg troede vi alle sammen var interesserede i at skabe.
Morten Homann (SF), 2003-11-27:
De to spørgsmål var jo lidt i samme boldgade, så jeg vil godt tillade mig at svare samlet på dem.
Det, der sådan set er grundpræmissen for forslaget her, er, at det eneste sted, det kan skabe beskæftigelse, er hos skatteadvokaterne, som skal rådgive folk om, hvordan man udnytter systemer som f.eks. denne ændrede etableringskontoordning til at undgå at betale skat.
Det vil undre mig meget, hvis der bliver startet så meget som én eneste virksomhed med det formål at skabe beskæftigelse og produktion i Danmark, enten inden for traditionelle brancher eller inden for nogle af de nye teknologier; det vil virkelig undre mig meget.
Det drejer sig om at skabe et nyt skattehul, og det vil SF altså ikke støtte.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-27:
Jeg må altså spørge hr. Morten Homann, om han virkelig har så ringe tillid til danskerne, at han mener, de overhovedet ingen interesse har i at starte virksomheder, men bare er interesserede i at udnytte de skattehuller, som jeg ikke mener bliver etableret her.
Men det er måske SF's holdning, det, man er fokuseret på.
SF mener åbenbart, at der findes slet ingen, som kunne have nytte af denne etableringskontoordning, og som kunne være med til at skabe nogle nye vækstvirksomheder, og det er jeg meget forundret over.
Morten Homann (SF), 2003-11-27:
Der findes da heldigvis mange folk i Danmark, som er interesserede i at starte en virksomhed, og vi ville da gerne have, at der var flere, som var med til at få gode ideer til at få startet virksomheder.
Lad os da bare tage den diskussion.
Men som fru Rikke Hvilshøj måske også kom til at berøre, drejer forslaget sig netop ikke om at skabe bedre vilkår og bedre muligheder for at etablere virksomhed.
Det drejer sig om at skabe bedre muligheder for at undgå skattebetaling, og det eneste sted, det skaber beskæftigelse, er hos skatteadvokaterne.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-27:
Jeg vil blot spørge hr. Jacob Buksti, om Socialdemokratiet er helt modstander af, at når vi nu har en etableringskontoordning så også sikrer, at den tilpasser sig - kan man sige - det erhvervsliv, som vi nu har.
I dag er det jo egentlig sådan lidt tilfældigt, hvilke ting man kan bruge etableringskontoordningen til, men den skal altså også afspejle de iværksættere, som gerne vil bruge den her kontoordning.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-27:
Jeg fik åbenbart ikke forklaret mig helt præcist.
Det, jeg talte om, var, at når danske øl bliver solgt i Danmark, er det alt andet lige danskere, der sælger dem, men når de bliver solgt i Tyskland, er det tyskere, der sælger dem.
Det må hr. Erik Mortensen da være enig i.
Hvad vil Socialdemokratiet gøre ud over at arbejde i EU for nogle standarder, som alt andet lige vil ligge langt under de danske afgifter?
Det må hr. Erik Mortensen medgive at de vil.
Hvad er det helt konkret uden henvisning til, at nogle andre vistnok har sagt det?
Jeg ved det ikke, for jeg har i hvert fald ikke hørt helt konkrete tiltag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg skal i hvert fald ikke benægte, at det er blevet værre under denne regering.
Men jeg vil sige det på den måde, at selv om værdien ligger nærmere det, en togbillet koster, end på de omkostninger, man har ved at køre i bil, ændrer det jo ikke ved det faktum, at det er folk, der bor i Københavnsområdet og har nem adgang til offentlig transport, der bruger en stor bid af omkostningerne til befordringsfradrag, og det synes jeg er toptåbeligt.
Her skal folk over i den offentlige transport uden at have dårlig samvittighed over det, men jeg ved godt, at det er alt for ufleksibelt for folk, der bor i de tyndt befolkede områder.
Her er situationen anderledes.
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige: Jeg kan altså ret godt lide regionale løsninger, specielt når vi taler transport.
Jeg synes faktisk, det er en rigtig god idé, at man finder ud af på regionalt niveau, hvordan man skal organisere tingene, for det er jo netop på det regionale niveau, man kan tage hensyn til regionale problemstillinger, så det synes jeg faktisk er fint.
Det er klart, at det skal ikke være sådan, at man er fuldstændig blind for, at det på lang sigt kan have nogle utilsigtede virkninger, og så må man selvfølgelig gribe ind.
Men jeg synes, vi skal lade det være op til det regionale niveau.
Vi kan gribe ind, hvis vi synes, det kører fuldstændig af sporet, men ellers kan jeg faktisk meget godt lide, at det ligger så tæt på borgerne som muligt.
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Det svar, der skal gives, er nok lige så urealistisk, for det vil medvirke til at forstærke de tendenser, som allerede er indbygget i dette lille forslag, nemlig en endnu større miljøpåvirkning og en endnu større sundhedsmæssig påvirkning
i uheldig retning, og det er klart, at det kan vi ikke medvirke til. Hvis vi skal beskytte både miljø- og sundhedshensyn, er det ikke den vej, vi skal gå, og det vil sige, at vi må acceptere, at de instrumenter, som kan bruges direkte, og som hr. Peter Christensen anfører, ganske vist er et lille skridt i den rigtige retning.
Men de har også nogle følgevirkninger, og hvis skridtet skal være endnu større, bliver følgevirkningerne på både miljøsiden og på sundhedsområdet tilsvarende større.
Det må vi så bare acceptere, men samtidig sige, at det ikke er vores politik.
Vi har gjort det, som vi kunne med de sideordnede aktiviteter, bl.a. med hensyn til benzinpriserne, som hr. Jacob Buksti nævnte, og vi vil følge op på det.
Det synes jeg er fair nok, og det er netop det, man kan gøre.
Når vi taler om områder, hvor det direkte handler om sundhed og miljø, er de instrumenter, som kan bruges direkte i forbindelse med afgiftsnedsættelser, simpelt hen bare for dyre, og så vil vi ikke betale prisen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-27:
At give et tilsagn om en maksimumspris på busbilletter på 10 kr., ja, det skal man være SF'er eller Enhedslisterepræsentant, tror jeg, for at kunne gøre, sådan at kaste penge ud ad vinduet uden på nogen måde at signalere, hvor man vil skaffe nogle alternative midler.
Det kan vi ikke i Det Radikale Venstre, dertil er der simpelt hen en for stor befolkning af håndtasker i vores parti.
Vi tager miljøet, vil jeg gerne understrege, meget alvorligt.
Men der er andre måder, man kan gøre det på.
F.eks. kan man gå ind og få gjort en alvorlig indsats med hensyn til partikelfiltre.
Et alternativ er en omlægning af registreringsafgifter, sådan at biler, der forurener meget, bliver dyrere, og biler, der forurener meget lidt, bliver meget billigere.
Det er også en måde at angribe miljøproblemstillingerne på.
Så det her, hvor man tager en enkelt ting ud og river den ud af en sammenhæng, og som i sidste ende bare kommer til at ramme folk, der har alvorlige transportproblemer, på må og få, går vi ikke ind for.
Der skal være en langt mere nuanceret tilgang, og det er det, vi ønsker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg ved ikke, om hr. Anders Samuelsen er klar over, at man i visse kommuner har valgt helt at fjerne det, at folk skal betale for at tage bussen, fordi det ganske simpelt var for dyrt i administration, at folk skulle betale de her beløb for deres busbilletter.
Så vil jeg sige til hr. Anders Samuelsen: Jamen det er jo sørgeligt, men sandt, at man skal være medlem af Enhedslisten eller SF for at kombinere miljøpolitikken med socialpolitikken.
Vi er så nuancerede, for at bruge hr. Anders Samuelsens eget ord, at vi godt kan finde ud af slå to fluer med ét smæk.
Ideen med at lægge et loft på busbilletpriserne på 10 kr. betyder jo - da der er en gruppe mennesker i vores samfund, der ikke har råd til at have en bil, men som er tvunget til at tage den offentlige transport - at vi slår den flue ved, at vi sørger for, at der er nogle mennesker, der kan få billig transport.
På den anden hånd, når man gør det
billigere, så giver man folk et incitament til at tage den kollektive transport i stedet for at have en bil, og den anden flue, man slår, er, at man på den måde afhjælper nogle miljøproblemer i samfundet.
Men det er Det Radikale Venstre ikke indstillet på, kan jeg høre.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-27:
Udi disciplinen at kunne to ting på én gang anerkender jeg selvfølgelig, at Enhedslisten og SF er langt bedre end Det Radikale Venstre til at levere to gaver på én gang og så undlade at fortælle, hvor finansieringen skal komme fra.
Fint nok, men den konkurrence kan jeg simpelt hen bare ikke deltage i.
Og hvis SF og Enhedslisten er så enige, må I jo hellere slå jer sammen, men det må I selv finde ud af.
Jeg er udmærket klar over, at der er kommuner, der har valgt at gøre det gratis at køre i bybus, ud fra at det er en god forretning.
Jo flere, der laver den løsning, jo bedre.
Det vil vi bakke fuldt op om, og det vil heller ikke komme i konflikt med nogen som helst form for håndtasker.
Men der skal altså grundlæggende være sammenhæng i tingene, og det, man ikke kan løbe fra fra SF's side, det er jeg fuldstændig overbevist om, er, at hvis man laver det her tiltag, så kommer man til at knalde folk oven i hovedet, som har et helt banalt transportproblem, som de skal have løst.
Når man ikke gør det på en mere nuanceret måde, end man gør her, ja, så har vi et forklaringsproblem, og det forklaringsproblem ønsker vi ikke at deltage i.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg ved godt, at det er hr. Anders Samuelsens yndlingssport at sige, at venstrefløjen ikke har nogen bud på finansiering.
Jeg bliver så nødt til at spørge hr. Anders Samuelsen, om han har gjort sit hjemmearbejde så godt, at han har læst Enhedslistens forslag til finansiering, om hr. Anders Samuelsen vil erkende, at vi i forbindelse med det her års finanslov har fundet 40 mia. kr. til at finansiere de forskellige tiltag, vi har, altså en væsentlig større omrokering, end der f.eks. er på Det Radikale Venstres finanslovforslag. Så vil jeg sige, at jeg godt kan komme med et bud på, hvordan jeg mener, man skal finansiere ting, der dels er til gavn for miljøet, dels er til gavn for de mennesker, der ikke tjener så mange penge i Danmark.
Jeg mener sådan set, det ville være på sin plads, at vi fjernede fradraget for pensionsopsparinger for de mennesker, der sparer mere end 100.000 kr. op om året.
Det ville give os et provenu på
omkring 5 mia. kr., 5 mia. kr.!
Vi ville altså kunne gøre alle busser i Danmark gratis for det beløb.
Så jeg tror ikke, at man kommer langt fra Det Radikale Venstres side, hvis man vil fortsætte med hr. Anders Samuelsens yndlingssport, nemlig at sige, at vi ikke kan finansiere vores forslag.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-27:
Jeg troede sådan set, at det primært var et SF-forslag, men o.k., der er en fælles ånd i det, og det er fint nok.
Men egentlig synes jeg, at Enhedslistens ordfører går i fælden lige med det samme, idet hun nævner et godt eksempel på noget, der ikke er finansieret på nogen måde, nemlig at man skal fjerne fradragsretten for pensionsindbetalinger på over 100.000 kr. om året.
Der forudsætter man, at folk bare fortsætter med at indbetale til pension, uagtet at man nu ikke længere har fradragsretten.
Det er jo håbløst.
Selvfølgelig gør de ikke det, og så forsvinder det her store provenu på de 5 mia. kr. ud i den blå luft, så er det væk, så er der ingenting i det.
Det gør vi, og vi viser, hvordan det bliver fuldt finansieret.
Vi ved godt, at folk ændrer adfærd, og derfor kommer det ned på, at samlet er der en provenuneutral virkning i det, men en stærk forbedring for miljøet.
Det er den slags forslag, vi skulle diskutere i stedet for.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-27:
Jeg er glad for, at Enhedslistens ordfører netop nævner et område som f.eks. Korsør.
Man kunne nævne andre, og man kunne nævne meget klassiske eksempler fra de tyndt befolkede jyske områder, hvor man ville komme i svare problemer, hvis man lavede det nummer, der lægges op til her.
Så vil jeg spørge om det, som Enhedslistens ordfører var inde på om de 800 mio. kr.
Det ved Enhedslisten jo godt, at de penge er lagt i reserve med henblik på at få udbygget jernbanenettet, når man på et tidspunkt bliver enig om det, og er det ikke en fair måde at lave aftaler på?
Nogle tager noget, og nogle giver noget, og så holder man sig til det.
Så kan man ikke pludselig bruge pengene et andet sted, fordi de ikke lige bliver brugt næste år.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-27:
Nu var udsagnet heroppefra fra fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at befordringsfradraget i sin nuværende form medvirker til at støtte biler.
Det var sådan, det lød.
Med den udformning, befordringsfradraget har med de ændringer, der blev lavet under den socialdemokratisk ledede regering, troede jeg egentlig, det var nogenlunde klart, at hvis man f.eks. har 100 km daglig transport til og fra arbejde, ligger værdien af befordringsfradraget meget tættere på prisen for et pendlerkort end på udgiften til bilkørsel.
Jeg vil tro, at befordringsfradraget dækker ca. en femtedel af prisen for at køre i bil, hvorimod det næsten dækker prisen for pendlerkortet, selvfølgelig afhængigt af prisforholdene.
Det er blevet ringere under den regering, vi har nu, for den har tyvstjålet over 300 mio. kr. fra pendlere og andre, der rejser med bus.
Men værdien ligger faktisk meget tættere på pendlernes udgifter end på udgifterne til biltransport.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-27:
Men fint nok, det er jo den indstilling, man kan have.
Men det, vi ikke ved noget om, er, om der kommer en løsning for de personer.
Det kan vi jo håbe, men der er ikke nogen, der ved det, og er det en rimelig måde at gøre det på?
Jeg synes det egentlig ikke.
Jeg synes, at man skulle sørge for at få lavet nogle aftaler på forhånd og prøve at finde ud af, om man ikke på regionalt plan kan komme med noget, som er troværdigt.
Man kunne måske overveje den løsning, som er foreslået her, men på den anden side synes jeg egentlig, det er at spille lidt hasard med mulighederne for at få fleksibel arbejdskraft, og hvad ved jeg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Bare lige for at få på plads, hvor vi har Det Radikale Venstre henne i miljøpolitikken, kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Anders Samuelsen, om Det Radikale Venstre mener, at der er et problem med de stigninger, der er på busbilletpriserne rundtomkring i landet.
Det var det ene spørgsmål.
Og om Det Radikale Venstre mener, at der er behov for, at den kollektive trafik bliver forbedret.
Det var det andet spørgsmål.
Det tredje spørgsmål er: Hvis man nu ikke kan lide SF's løsning, kunne man så forestille sig, at De Radikale, hvis der kom et regeringsskifte, ville være medvirkende til at lægge et loft på busbilletpriserne på maks. 10 kr.?
Jeg må altså more mig over, at Det Radikale Venstre siger, at det må være en indrømmelse over for forslaget.
Hr. Anders Samuelsen skulle prøve at læse forslaget
Hvis forslag er det? Jeg kan selvfølgelig godt forsøge at lege SF's ordfører, men det tror jeg ikke SF ville være så glad for, og det ville jeg heller ikke selv.
Det er ikke mit forslag, så der er ikke nogen indrømmelser over for noget forslag.
Jeg kommer med nogle markeringer af, hvor jeg og mit parti står, og så må SF sådan set komme med de indrømmelser, der måtte være, hvis SF har nogle indrømmelser over for deres forslag.
Det er et beslutningsforslag, og det er klart, at hvis man laver et lovforslag på grundlag af det, vil der være nogle ting, man skulle diskutere, bl.a. i hvilket omfang man ville lade det være op til det regionale niveau, og i hvilket omfang man ville lave nogle sikringsmekanismer fra centralt hold.
Men jeg vil gerne holde fast i det udgangspunkt, at jeg mener, at regional kollektiv trafik skal besluttes på regionalt niveau, og at regionale transportløsninger skal findes på regionalt niveau.
Det kan da godt være, at vi skal have nogle værktøjer - det vil jeg ikke afvise - men at sige, at det er indrømmelser over for SF's forslag, tror jeg trods alt SF'erne ville blive lidt kede af.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-27:
Der er jo det fantastiske ved denne talerstol, at man åbenbart kan sige hvad som helst fra den, bare det ikke er i strid med forretningsordenen.
Det er også tilladt at placere sig heroppe med benene direkte ud i den blå luft, og det synes jeg måske det sidste indlæg gav indtryk af.
Det, som jeg tilkendegav, var, at sådan som befordringsfradraget blev indrettet i vores tid, blev det faktisk indrettet sådan, at det favoriserede, at man kørte fire personer i én bil, for så var der tæt på at være fuld dækning - ikke fuldt ud, men næsten.
Det er klarlagt.
Der sidder 700.000 personer i deres biler på vej ind i København, og jeg tror da nok, at der er mange, der synes, det er en meget besværlig situation, også for byen.
Men det ændrer overhovedet ikke ved, at vi har favoriseret bus- og togpendlere.
Morten Homann (SF), 2003-11-27:
Det kan godt være, at man har favoriseret i forhold til, hvordan det så ud tidligere.
Jeg anerkender gerne, at SR-regeringen har gjort det, og der skal heller ikke være nogen tvivl om, at i sammenligning med, hvad den nuværende regering foretager sig, var der sådan langt mere forståelse for, at man også skulle tage hensyn til den kollektive trafik.
Ingen tvivl om det.
Men det er en forkert påstand, at man har løst problemet.
Der kører stadig 700.000 biler ind og ud af København hver eneste dag, og der er stadig store problemer med at nedbringe CO2-udslippet bare så meget, at vi kan leve op til vore internationale forpligtelser, og det er bl.a. på grund af trafikken.
Derfor er spørgsmålet fra SF's side: Skal vi ikke lave noget lidt mere målrettet?
Skal vi ikke lave en løsning, som rent faktisk får hjulpet folk over i den kollektive trafik de steder, hvor det kan betale sig, nemlig i hovedstadsområdet og de andre store byer, og får hjulpet folk lidt mere målrettet i udkantområderne i stedet for en løsning, som i virkeligheden betaler folk for at sidde i bilkøerne på vej ind til København?