runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2001-02-01:
Jeg har ikke noget imod at lave åbninger, men jeg vil hellere kalde det sund fornuft.
Det gør jeg ikke.
Jeg synes, vold er en afskyelig handling, og jeg synes, det er en ekstra afskyelig handling, når det går ud over fuldstændig uskyldige mennesker.
Og derfor ønsker jeg i dag og i morgen og i al fremtid, at grov og alvorlig vold, der går ud over fuldstændig sagesløse, skal straffes hårdere end i dag.
Men jeg lever også som en del af livet.
Jeg har selv været yngre, end jeg er i dag, og jeg kender mange, der færdes ude i det almindelige miljø. Og jeg ved, at unge mænd i dag ikke er meget anderledes, end unge mænd var for 10, 20, 30 eller 40 år siden.
Og jeg ved, at når unge mænd indimellem har drukket for meget, og der er kønne piger til stede, så kan det ene ord tage det andet, og så kan der pludselig, uden at det er planlagt eller noget, ryge en hånd op, og mange gange kan hånden ramme her, og så sker der ikke noget, det bliver aldrig anmeldt, eller den kan ramme et andet sted, og hvis man er lidt uheldig, så kommer der altså en rift eller noget andet.
Den unge mand har aldrig gjort noget før, han går hen og undskylder bagefter og siger: Det må du søreme undskylde.
Han gør alt, hvad han kan, men han har overtrådt § 244, og han står til at komme 30 dage i spjældet, og en del af dem kommer til det.
Det, jeg så bare vil sige, er: Kunne vi ikke redde ham og dermed spare nogle ressourcer i samfundet ved, at han ikke skulle ind og sidde i 30 eller 40 dage, men fik 60 timers samfundstjeneste?
Det betyder jo ikke, at de grove voldsmænd skal slippe billigere, tværtimod, men der er mange af de her tilfælde.
Jeg var glad for justitsministerens ord, men at der er nogle, der skulle tro, at jeg ønsker generelt lavere straffe for hårde voldsmænd, tror jeg ikke nogen i dette samfund tror.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-01:
Enhedslisten ønsker dette lovforslag tilbage i udvalget.
Det er en meget vigtig lov, for jo mere man deler selskaber op på jernbaneområdet, jo mere man nærmer sig udliciteringstanken, jo vigtigere er det at have ordentlige styringsredskaber.
Enhedslisten er imod enhver form for udlicitering, men samtidig er vi selvfølgelig interesseret i, at man får et så stærkt styringsinstrument som vel muligt.
Denne lov her kan hjælpe med til det.
Derfor vil vi anbefale, at vi behandler den så grundigt som vel muligt.
Derfor: Tilbage til udvalget.
Svend Heiselberg (V), 2001-02-01:
Jeg vil gerne meddele, at det forholder sig sådan, at der har indsneget sig en fejl i betænkningsafgivelsen, for Venstre undlader at stemme.
Når vi har været lidt rådvilde i den sag, så skyldes det jo bl.a, at trafikministeren ikke som aftalt har forhandlet sagen med os rettidigt, men det har trafikministeren rådet bod på, og det skal så ikke komme ham til skade.
Derfor undlader vi at stemme, og vi vil heller ikke risikere, at det forholder sig sådan, at udbudet ikke kan ske her det næste år.
Arne Melchior (CD), 2001-02-01:
Jeg skal for en ordens skyld oplyse, at CD lægger sig om ikke i slipstrømmen så i hjulsporet efter Venstre og hr. Heiselberg og ved tredjebehandlingen altså undlader at stemme til dette forslag; gul lampe fra CD.
Jacob Buksti (S), 2001-02-01:
Jeg synes da, jeg gerne vil sige tak for den helt igennem positive tilslutning til dette forslag.
Det synes jeg også er naturligt, for hvem vil ikke benytte sig af den ekspertise, vi i forvejen har?
Så jeg ser frem til et godt, hurtigt og fornuftigt udvalgsarbejde.
Ellen Kristensen (V), 2001-02-01:
Omkring behandlingen af forslag til lov om ændring af kriminallov for Grønland er jeg også her meget enig med hr. Hans-Pavia Rosing i, at man måske burde lave en særskilt lov, hvad straffen og de retspolitiske og retssikkerhedsmæssige områder angår, for jeg mener, at det er en rimelig bred og ubestemt adgang for justitsministeren, hvad det angår. For det andet er der hovedreglen i § 132 om, at der kan straffes for færdsel i visse dele af Grønland.
Som eksemplificering nævnes herefter indlandsisen, Nationalparken og forsvarsområderne.
Derudover vil jeg gerne bede justitsministeren om at fremlægge det lovudkast fra Politimesteren i Grønland, som er baggrunden for ønsket om i stedet for at fremskaffe lovhjemmel at fremsætte disse regler ved bekendtgørelse, og det håber jeg vi kan få til udvalgsbehandlingen.
Desuden vil jeg høre, om det er muligt at få fremlagt de høringssvar, der er fremkommet i sagen, herunder behandlingen i Grønlands Landsting.
Jeg mener, at vi har set det gang på gang, at hvad angår sager om Grønland, mangler vi høringssvarene, specielt behandlingen i Grønlands Landsting.
Hermed vil jeg opfordre justitsministeren til at fremlægge disse høringssvar til udvalgsbehandling.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-02-01:
Da vor ordfører, hr. Per Stig Møller, er forhindret i at give møde, skal jeg i hans sted sige følgende: Det Konservative Folkeparti kan tilslutte sig forslaget til ændring af kriminalloven for Grønland.
Den første ændring går ud på at ajourføre den grønlandske kriminallov, så den svarer til den danske, hvad angår overtrædelse af FN-bestemmelser, som vi har tilsluttet os.
Og selv om Politimesteren i Grønland ikke mener, at den slags lovovertrædelser vil finde sted i Grønland, så er det dog rigtigt at sørge for, at hele riget har den samme vilje til at følge de internationale aftaler, vi tilslutter os.
Den anden ændring vil til gengæld få praktisk betydning.
Den går ud på at regulere rejseaktiviteterne på indlandsisen, hvor Politimesteren i Grønland i dag står uden tilstrækkelig myndighed til at forhindre misbrug af indlandsisen på en måde, som derefter kan udløse store og dyre redningsekspeditioner.
Det er klart, at i takt med, at Grønland får mere turisme og flere oplevelsesturister, må der skabes rimelige spilleregler for disse ting.
At det sker igennem en bemyndigelse accepterer vi ud fra de overvejelser, som Justitsministeriet har fremlagt i et høringssvar, og som vi til slut ønsker optrykt i betænkningen.
Skulle bestemmelsen indføres i en særlov, ville den kun komme til at bestå i en bemyndigelse, og så er det mere smidigt at gøre det på den foreslåede måde. Vi har bemærket os, at Landsstyret enstemmigt har tiltrådt begge lovforslagets elementer, og vi gør hermed det samme.
Anne Baastrup (SF), 2001-02-01:
SF's folketingsgruppe har grundlæggende en positiv indstilling til det her lovforslag, men set i lyset af ordførerne fra såvel Socialdemokratiet som Venstre bliver vi jo nødt til at tage de indvendinger, der dér er kommet, ganske alvorligt.
Vi vil på den baggrund gå ind i udvalgsarbejdet med en positiv indfaldsvinkel, men naturligvis være meget opmærksomme på, hvorvidt bemyndigelsesbestemmelsen er for bred, hvorvidt Landsstyret i tilstrækkeligt omfang har været nede i detaljerne, således at den godkendelse, Landsstyret har givet, rent faktisk også står til troende, når vi får aftalt det fulde omfang af den her bemyndigelse.
Så kort: SF støtter principielt, men vi bliver nødt til at have helt sikkerhed for, at det også er en ændring af lovgivningen, som er i overensstemmelse med det grønlandske hjemmestyres interesser.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-02-01:
Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, som jo først og fremmest er en illustration af, at Grønland i høj grad er en del af den moderne verden og en del af det internationale samarbejde.
Vi var ikke klar over, at der var betænkeligheder ved det, men det vil vi meget gerne være med til at diskutere i udvalget, så derfor vil vi naturligvis give forslaget den fornødne tid og grundighed under udvalgsbehandlingen.
En bred støtte fra Det Radikale Venstre.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-02-01:
I Enhedslisten har vi den holdning, at hvis man i Grønland ønsker en lovgivning af den karakter, som foreslås her, så kan vi naturligvis ikke modsætte os det, for det er jo simpelt hen grønlandske forhold, det vedrører.
Men jeg må da sige, at jeg synes, der er mystiske omstændigheder omkring regeringens fremsættelse af det her.
Bl.a. er det mærkeligt, og det vil jeg gerne spørge ministeren om, at forslaget er fremkommet på et tidspunkt, hvor man ikke i bemærkningerne er i stand til at redegøre for hjemmestyrets holdning til forslaget.
Der står bare, at det er sendt til høring hos Grønlands hjemmestyre.
Jeg synes ikke, det er tilfredsstillende, at regeringen fremsætter et forslag, før man har afklaret, hvorvidt det er et grønlandsk ønske at få gennemført lovgivningen.
Det synes jeg er en fremgangsmåde, som jeg godt vil bede ministeren om at forsikre os om ikke skal være fremgangsmåden fremover, men at man først fremsætter et sådant lovforslag, når man kan forklare Folketinget, at man er blevet enig med det grønlandske hjemmestyre.
Det er jo en meget følsom sag at skulle give en bemyndigelse til en dansk minister til at regulere adgangen omkring forsvarsområderne, og det kan jeg så sandelig godt forstå, hvis man sætter spørgsmålstegn ved i Grønland, ikke mindst fordi der foregår forhandlinger mellem USA og Grønland omkring disse arealer, om adgangen til og fra dem, om anvendelsen af lufthavne og det ene og det andet.
Jeg synes sådan set, at det kunne være meget klogt, at vi fik en nærmere diskussion i udvalget af omfanget af den her bemyndigelse, og i hvilket omfang det egentlig er et grønlandsk ønske, at det skal være en dansk justitsminister, der skal regulere de her forhold.
Og derfor må jeg sige, at jeg kan slet ikke sige i dag, hvordan Enhedslistens holdning til det her forslag vil være, når det vender tilbage fra udvalgsarbejdet.
Det må bero på en drøftelse med Grønlands regering og Landsting.
Frank Jensen (S), 2001-02-01:
For at hr. Albrechtsens udtalelser ikke skal føre til, at debatten fortsætter på et forkert grundlag, føler jeg trang
til nu at gå ind i behandlingen af lovforslaget.
Jeg ved godt, at de høringssvar, som flere har efterlyst, blev oversendt til Folketinget på et tidspunkt, hvor Folketinget havde meget travlt, nemlig den 7. december.
Der er altså oversendt en meget, meget udførligt oversigt over samtlige høringssvar, der er afgivet til lovforslaget, både med en høringsoversigt, som er kommenteret, og så en gennemgang af samtlige høringssvar, der er kommet, herunder også fra det grønlandske hjemmestyre, fra Landstinget med oversættelse af betænkning afgivet af Landstingets Lovudvalg og med det notat, som er lavet af Lovudvalgets tekniske medarbejder fra Landstingets udvalg.
Da jeg har forstået, at hr. Keld Albrechtsen ikke har haft lejlighed til at gøre sig bekendt med disse notater, som er oversendt den 7. december, skal jeg her sige, at lovforslaget nyder enig indstilling til vedtagelse fra et samlet Landsting i Grønland.
Hans-Pavia Rosing (S), 2001-02-01:
Nu har ministeren redegjort for, at vi har fået høringssvarene, og jeg har også kigget på det materiale, jeg havde, men det er klart, at vi jo får mange papirer.
Men to ting til hr. Keld Albrechtsen: Der er to elementer i det, som giver mig anledning til nogle betænkeligheder.
Jeg betragter det lidt som en forretningssag, der er blevet kørt af de forskellige høringsinstanser, Landstinget og Politimesteren osv., men det, der foruroliger mig lidt, er den bemyndigelsesgrad, som ministeren gives ifølge lovforslaget.
Det tror jeg egentlig er mest fornuftigt.
Nu ved vi, at der er en Retsvæsenskommission, der arbejder på højtryk, og på et eller andet tidspunkt skal vi overveje og forhandle en overtagelse af retsvæsenet i Grønland, men det er under Danmark, og derfor kommer det frem her i Folketinget.
Det andet aspekt er så forsvarsaftalen, som også er nævnt i lovforslagets bemærkninger, også i lovforslaget i sig selv.
Der er ikke nogen forhandling mellem USA og Grønland,
selv om formanden for Landsstyret og præsidenten for USA skriver til hinanden.
Der er ikke nogen forhandlinger i gang på nuværende tidspunkt.
Vi håber jo, at de kommer i gang på et eller andet tidspunkt med Grønlands medvirken.
Men der er også det aspekt omkring forsvarsaftalen af 1951 i det her lovforslag, som gør, at jeg mener, det er vigtigt at tage en grundig debat om det i udvalget og tage det op, måske som et særskilt lovforslag.
Else Winther Andersen (V), 2001-02-01:
Det her beslutningsforslag fra SF er jo en genfremsættelse fra sidste år, hvor det blev trukket tilbage igen.
Jeg kan da også godt sætte et lille spørgsmålstegn ved, om ikke SF skulle have ventet med at fremsætte det eller også have trukket det tilbage igen.
Det er rigtigt, det er en diger rapport, der er kommet,
og den er nu sendt ud til høring hos alle relevante myndigheder og folk, og vi afventer da med spænding de høringssvar.
For efter sådan et grundigt udvalgsarbejde, så fortjener det også en grundig debat og en grundig overvejelse
om, hvordan det fremtidige tilsyn skal være, og der har vi jo i den grad også brug for de høringssvar, som vi af gode grunde ikke har endnu. Debatten om det fremtidige tilsyn og den fremtidige struktur og hvordan tilsynsrådene skal sammensættes, vil Venstre meget gerne deltage i, når der ligger et reelt beslutningsgrundlag at tage den ud fra.
Derfor må vi sige, at Venstre ikke kan støtte det beslutningsforslag, men vi er generelt klar til debatten.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2001-02-01:
Med dette lovforslag lægges der op til, at selskabet Sund & Bælt Holding A/S kan stifte et datterselskab med en aktiekapital på 5-10 mio. kr.
Det er meningen, at dette datterselskab skal være et rådgivningsfirma, hvortil den
ekspertise, der er opbygget blandt medarbejderne, skal overflyttes.
Det lyder i første omgang rigtigt, men Frihed 2000 vil godt stille det spørgsmål: Kan det være en statsopgave at være med til etablering af et sådant rådgivningsfirma?
Det er vi ikke helt sikre på.
Det er mennesker, der er tale om derude, det er mennesker, der har den ekspertise.
Man har ikke en masse liggende på edb osv., det er mennesker, det drejer sig om, og de kan nøjagtig lige så godt være ansat i et privat rådgivningsfirma.
Men vi vil se på det under udvalgsarbejdet, og så vil vi tage endelig stilling til forslaget.
Hans-Pavia Rosing (S), 2001-02-01:
Jeg vil i dag nøjes med at give ministeren ret i, at Danmark og ligeledes Grønland er forpligtet til at iværksætte og gennemføre beslutninger, der er truffet af FN's Sikkerhedsråd.
Dette forslag, lovforslag nr. L 130, drejer sig om færdsel i visse dele af Grønland, og her tænkes jo nok primært på færdsel på indlandsisen.
Det er jo ikke alle og enhver, der kommer op på indlandsisen, medmindre man tænker på Sirius 2000, kronprinsen og andre mennesker, som har lyst til at prøve den tur. Det, der giver mig lidt betænkeligheder ved forslaget, er den bemyndigelse, som forslaget giver justitsministeren.
Det sætter tanker i gang hos mig, om der egentlig ikke er behov for at lave en særskilt lov om dette spørgsmål i stedet for bare at lave en paragraf i den eksisterende kriminallov.
Dette spørgsmål vil jeg tage op i udvalget efter
førstebehandlingen.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at jeg er sikker på, at vi kan finde en form for udmøntningen af dette forslag i tæt samarbejde mellem ministeren og det grønlandske hjemmestyre.
Men der vil komme nogle spørgsmål frem i udvalget omkring betimeligheden af at lave en særskilt lov.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-01:
I Det Radikale Venstre synes vi, det er en rigtig god idé, at man udnytter den strålende ekspertise, som er oparbejdet under bygningen af de to store broforbindelser.
Den kan også komme andre til gode, og vi er helt enige i forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-01:
Vi er bange for, at det kan medføre lidt ineffektivitet, at man absolut vil fastholde en skare mennesker, som man har fået sat sammen.
De har ganske vist oparbejdet ekspertise og kompetence og udført et godt stykke arbejde - det erkender vi - men at begrunde en opbygning eller en fastholdelse af et selskab på den måde er vi lidt betænkelige ved, og det vil vi gerne bore lidt i under udvalgsbehandlingen.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-02-01:
Jamen jeg kan tilslutte mig den række af ordførere, der har afvist SF's beslutningsforslag og med præcis den samme begrundelse.
Som forholdene er nu, må vi naturligvis afvente reaktionen på denne udvalgsbetænkning, som er til høring i øjeblikket.
Jeg kan i øvrigt se, at de tanker, som SF har gjort sig, jo ikke ligger så fjernt fra konklusionerne i den betænkning, som er kommet fra udvalget.
Det Konservative Folkeparti kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget, og jeg har lovet hr. Ebbe Kalnæs, ordføreren for CD, der desværre ikke kan være til stede, at sige, at CD heller ikke kan tilslutte sig forslaget.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-02-01:
Jamen så vil jeg føje mig til rækken af ordførere, der har sagt, at de vil afvise beslutningsforslaget, i hvert fald på det grundlag vi har at diskutere det ud fra i dag.
Og det er ikke, fordi vi grundlæggende er uenige i det, men fordi Det Radikale Venstre ønsker at afvente den sædvanlige behandling af et allerede foreliggende og gennemarbejdet udvalgsforslag, som har samme sigte som beslutningsforslaget.
Men det skal også siges, at Det Radikale Venstre ikke er så utilfreds med tingenes tilstand.
Vi glæder os til debatten, når høringssvarene foreligger, og især glæder vi os til debatten, der handler om, hvorvidt der skal sidde politikere i tilsynsrådene, og der vil jeg da minde om, at vi både har noget, der hedder nævninge, og vi har domsmandsretter, altså hvor man lægger vægt på det læge element.
Derfor synes jeg ikke, at sagen for mig at se er helt så enkel, når vi skal begynde at diskutere det her spørgsmål.
Men som sagt: Det Radikale Venstre og jeg glæder os til den videre debat om emnet her.
Frank Aaen (EL), 2001-02-01:
Enhedslisten er enig med SF i, at der er brug for en diskussion om tilsynsvirksomheden med kommunerne, for vi synes heller ikke, det fungerer optimalt.
Der er for mange eksempler på, at det mere er politiske hensyn, end det er saglige hensyn, der tages, når der træffes afgørelser.
Men når det så er sagt, vil vi i hvert fald gå ind i debatten med det synspunkt, at der er den gode idé, at der er to niveauer i ankesystemet.
Et niveau, som ligger tæt på kommunen, altså det lokale niveau, og så en mulighed for at anke til et statsligt niveau.
Vi tror, det giver en større sikkerhed for, at den endelige afgørelse er den rigtige, og vi sikrer os også, at den endelige afgørelse kommer op på et niveau, så vi også er i stand til at få øje på den politisk og eventuelt kan gå ind og regulere, hvis det, der bliver vedtaget, er uhensigtsmæssigt.
Og vi siger, at på det lokale niveau skal vi have jurister.
Vi skal også have repræsentanter for de folkelige organisationer i området, nemlig nogle, som ikke er politikere, men som repræsenterer hvad der er af folkelig aktivitet i området og derfor som befolkningens repræsentanter er i stand til at gå ind og vurdere en ankesag. Altså lidt ligesom vi har domsmændene, men bare valgt på en anden måde end domsmændene. Jeg tror, det giver et lokalt engagement, når der er mulighed for med lokale øjne at vurdere en ankesag.
Og er den ene eller den anden part så uenig i afgørelsen, kan den jo gå videre til det statslige niveau. Hvad det statslige niveau angår, er det en reel diskussion, om man skal have en djøfficering af ankesystemet, som der er lagt op til i SF's forslag, eller om man skal opretholde, at det ligger i ministeriet og dermed også have mulighed for, at vi også herfra i højere grad kan gå ind i en diskussion om de afgørelser, der træffes.
Altså have muligheden for, som også den socialdemokratiske ordfører var inde på, at kunne rejse sagerne her direkte over for ministeren, som er den øverste myndighed.
Det tror jeg også nok vi er mest tilhængere af.
Når jeg udtrykker mig på den måde her, er det, fordi det ikke er noget, vi har lagt os fast på, men vi går meget gerne ind i åben diskussion om at ændre tilsynsvirksomheden, for som sagt: Vi synes ikke på nogen måde, den er optimal, som den er i dag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-01:
Vi synes bare, det er et lidt mærkeligt tidspunkt i forhold
til det arbejde, der er igangsat.
Vi synes, det er en udmærket sag at debattere, og vi er ikke helt afvisende over for de principper, som SF er talsmand for her, selv om vi heller ikke er helt sikre på, at vi skal afskaffe det folkelige element i tilsynsarbejdet.
Vi kan ikke erklære vores stilling på nuværende tidspunkt.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2001-02-01:
Med dette beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at samle tilsynsmyndighederne over for kommunerne ét sted, i et råd eller udvalg, hvad det nu er.
Det lyder godt, når man lige læser overskriften; men efter vor mening går det ikke.
Der bliver alt for lang afstand til borgerne, hvis vi samler tilsynet ét sted.
Det kunne måske gå i et nærområde, men ude i de store kommuner er det mange gange sådan, at borgerne allerede nu føler, at der er for langt, hvis der er noget, man vil klage over.
Derfor kan vi ikke tilslutte os, at der laves et centralt råd, der tager sig af tilsynet.
Men vi er helt åbne over for, at der kan ske nogle forandringer af de beføjelser, tilsynsrådene har nu, også med hensyn til, om der skal være politikere i tilsynsrådene.
Nu har jeg ikke hørt om og kender ingen sager, som jeg synes er politisk prægede, men der skal ikke være tvivl hos borgerne om, at det er en retfærdig juridisk afgørelse, der er truffet om, at kommunen har overdraget sine beføjelser i den og den sag.
Vi er meget villige til at se på sagen, når der kommer
det forslag fra indenrigsministeren, som har været omtalt.
Men jeg kan godt sige allerede nu, at jeg mener, at tilsynsrådene skal bestå i hvert enkelt amt, og samtidig mener jeg, at politikerne må ud af tilsynsrådene, og at stiftsamtmanden skal have to juridiske vejledere, så der kan komme nogle hurtigere og klarere afgørelser.
Det skal ikke være som nu, hvor man kan diskutere i årevis med en kommune, om det, man har sagt, er ret og rimeligt.
Det skal afgøres hurtigt, så kommunen kan rette sig efter afgørelsen.
Kristen Touborg (SF), 2001-02-01:
Jeg vil gerne sige tak for debatten her i dag om vores beslutningsforslag.
Det har jeg en vis forståelse for, men jeg vil godt henvise til, at det er jo ikke sådan, at vi har lavet forslaget for 14 dage siden, efter at vi havde set betænkningen fra indenrigsministeren.
Derfor fremsatte vi det så igen sidst i november, og så kom betænkningen.
Jeg fik den først efter nytår, men jeg tror, den er fra december.
Det er altså ikke et forsøg på at overhale regeringen i opløbet.
Forslaget er faktisk fremsat ud fra en ærlig overbevisning.
Vi fandt og finder stadig, at der er behov for at få set på de ting, og jeg ved ikke, om forslaget har været medvirkende til, at udvalget er blevet færdig med betænkningen.
Men i hvert fald faldt det jo sammen rent tidsmæssigt.
om selve indholdet af forslaget
Det har jo været et meget gennemgående træk, at man er enig i, at de folkevalgte udgør et problem i det system, vi har med tilsynsrådene.
Jeg kan sige, at for mit eget vedkommende har jeg en forholdsvis lang kommunal fortid, og også i vores amt har jeg oplevet, at de afgørelser, der blev truffet, ikke altid var lige uvildige.
Derfor er jeg glad for, at det er bredt anerkendt, at vi skal kigge på tingene og ændre på det forhold, at der er risiko for, at der træffes politiske afgørelser i tilsynsrådene. Det er selvfølgelig helt uholdbart, og det er der ingen af os der kan være tjent med.
Jeg skal ikke trække debatten i langdrag, men der er jo kommet et betænkningsforslag, som er gået ud i høring.
Det forslag forventer jeg at vi får til behandling i Folketinget inden så forfærdelig længe, og så får vi jo mulighed for at få den brede debat om det.
Jeg finder sådan set, det er udmærket, at vi her har fået de første overordnede politiske meldinger fra partierne om, hvor de står i sagen, og så håber jeg, regeringen snart kommer med sit forslag på baggrund af betænkningen.
Der var et enkelt eksakt spørgsmål til mig fra Socialdemokratiets ordfører, hr. Hækkerup, der spurgte, om SF vil garantere for, at Folketinget lader være med at blande sig i de sager, der måtte være under behandling i et sådant uvildigt råd eller nævn.
Poul Andersen (S), 2001-02-01:
I Socialdemokratiet er vi ret stolte over de forbindelser, der er blevet skabt gennem årene.
Derfor er vi positive over for det foreliggende forslag, der giver mulighed for, at der kan oprettes et selvstændigt selskab til at videreføre det arbejde.