runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Det er til fru Margrete Auken.
Jeg synes virkelig, det var et deprimerende indlæg at høre fra fru Margrete Auken om alt det, regeringen ikke gjorde, og det skal jeg selvfølgelig nok lade ministeren svare på.
Men jeg vil godt lige sige om CO2-problematikken, for den blev også nævnt, at den sådan set jo slet ikke hører hjemme i redegørelsen her.
Redegørelsen her retter sig jo simpelt hen direkte mod det lovforslag, L 156, vi skal behandle lige om lidt.
Om CO2 er det jo for lang tid siden annonceret, at der vil komme et virkemiddelkatalog og en handlingsplan.
Og handlingsplan er i mine øjne og ører, at man opstiller ikke bare mål, men også simpelt hen nogle datoer for, hvornår den skal gennemføres.
Så meget om det.
Dernæst vil jeg sige, at det her jo i virkeligheden handler om, hvad kommunerne kan gøre ud over alt det, de kan i dag.
Det er da alt andet lige en utrolig positiv sag.
Jeppe Kofod (S), 2000-01-14:
Det er en god og populær ordning blandt studerende.
at én af begrænsningerne for mobilitet blandt studerende i regionen kunne være transportomkostningerne.
Med nærværende ændring af lov om befordringsrabat til studerende ændres loven, sådan at undervisningsministeren kan fastsætte regler for ydelse af rabat på transport til og fra udlandet.
Socialdemokratiet kan varmt støtte lovforslaget, der netop vil øge de reelle muligheder for mobilitet for de mange tusinde studerende i Øresundsregionen.
Den enkelte studerende vil få langt bedre muligheder for at vælge studier eller dele af studier på den svenske side af Øresund.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Det, det her handler om, er, at kommunerne får nogle virkemidler, og dem kan de så bruge alt efter den demokratiske sammensætning, de kommuner nu har.
Og hvis nogen kommuner gerne vil begrænse biltrafikken, så får de også nogle redskaber til det altså ud over dem, de har i dag.
Og det er det, det går ud på.
Det går ud på at forstå, at det er et decentralt system, og det er det decentrale led, som får mulighederne.
Det er pointen.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Det vil så sige, at De Radikale også mener, at hvis der så er nogle byer, der vil gå den modsatte vej, så skal de også være velkomne til det.
Nu begynder det virkelig at blive en nøjsom regering, vi har med hensyn til trafikudviklingen.
Hvad skal man sidde og vedtage en målsætning for, hvis det er lige meget, når man så kommer i regering?
Jeg går ud fra stadig væk, at det er Det Radikale Venstres målsætning at begrænse, ikke forbyde, men begrænse bilismen.
Hvis der er nogen, der vil have flere biler, så skal de have lov til det, og hvis der er nogen, der vil have mere trafik, så skal de have lov til det.
Men ligesom for færdselssikkerheden må der også her være nogle målsætninger, man kan sætte ind, som man siger, man har som overordnet mål.
Hvordan man så vil bruge sine virkemidler lokalt osv., er så en anden side af sagen.
Men målsætningen er der ikke mere.
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Det var godt, jeg kom til at sige for et øjeblik siden, at det vender begge veje, det dér med, at det jo kan blive småt for enhver.
Det her er altså ikke en debat om en handlingsplan.
Det her er jo en redegørelsesdebat for at understrege det, som fru Vibeke Peschardt sagde.
Fra Socialdemokratiets side er der taget masser af initiativer, masser.
Men jeg må sige kort her til fru Margrete Auken: Læs dog igen, hvad der blev sagt i min ordførertale Jeg vil ikke gentage det igen og igen.
Og der er stadig væk, uanset hvilken redegørelse vi har her, frihed til i Danmark at købe biler.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Jeg vil gerne medgive, at jeg ikke har bedre evner end dem, jeg har.
Men så vil jeg så bruge det lidt, jeg har at operere med her, og dér kan jeg altså læse, at når det er regeringens redegørelse, så er det en redegørelse for regeringens politik, for det betyder udtrykket her i Folketinget.
Der vil være målsætninger, og det er der jo så også om den dér færdselssikkerhed.
Men man nævner ikke engang støjmålsætningen fra 1995, man har ingen anden målsætning end at give kommunerne nogle bedre redskaber, og det er altså faktisk for småt og for sørgeligt.
Men hvis det er vilkårene og situationen, så er det så det.
Og vi skal nok lade være at vælte regeringen, for det vil sandsynligvis kun blive værre.
Det eneste, der kunne friste én til at vælte regeringen på det,
var, hvis det kunne få Socialdemokraterne til igen at begynde at føre socialdemokratisk politik og få De Radikale til det, så vi dog kunne få lidt gang i den, blive lidt flere end bare SF og Enhedslisten om at føre socialdemokratisk politik.
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Det kan jeg, som desværre ikke har kunnet deltage i denne plan, jo kun mokere mig over.
Når jeg har taget ordet i anden runde, så er det, fordi jeg så gerne vil have det med parkeringen på plads, fordi vi gik fejl af hinanden tidligere i debatten.
Og jeg påstod i min forrige korte bemærkning, at ministeren jo lancerer en ny afgift, og jeg henviser til side 5, hvor der står: Der er derfor behov for nærmere at overveje de muligheder, der findes, herunder en egentlig afgift på private parkeringspladser.
Jeg mener ikke, jeg har set den lanceret før eller hørt den.
Men det her mener jeg er nyt, og jeg mener, det er ubehageligt nyt, og jeg mener, det skal manes i jorden hurtigst muligt.
Det står der heller ikke.
Jeg vil bare gerne så stærkt, jeg kan, understrege, at det er altså overladt til enhver borger.
Samfundet kan og skal bestemme, at vi skal køre ordentligt, og vi skal overholde færdselsreglerne, og vi skal betale de bøder, vi ifalder osv. osv.
Det manglede bare andet.
Men - jeg glæder mig over at se ministeren nikke - det må slås fast på given foranledning, at enhver borger, enhver familie, enhver virksomhed selv bestemmer, hvornår der er brug for bilen.
Og så skal jeg så afslutningsvis - så skal jeg til gengæld denne gang love ikke at melde mig yderligere i denne debat - sige dette til ministeren, at forventningen for 20 år siden altså var, at bilafgifterne skulle nedsættes, fordi de var eksorbitant høje, og derfor er sammenligningen med, hvilke trafikformers pris der er steget hvor meget, ikke rigtig brugbar, så længe man ikke også mærker sig udgangspunktet.
Men i øvrigt er jeg glad for, at vi trods det, vi ikke er i samme forlig, dog taler fornuftigt og sagligt om tingene, og det håber jeg og forventer jeg klart vil fortsætte.
CD skal bidrage efter bedste evne.
Erling Christensen (S), 2000-01-14:
Fra Socialdemokratiets side sagde jeg jo, at vi gerne vil have en bedre sammenhæng i den kollektive trafik, en højere kvalitet, for så mener vi, at vi kan få færre biler ind i bymidten.
Det synes vi er vigtigt.
Jeg sagde også tidligere under debatten her, at det ville være dejligt, hvis byrådene ville gå ind for at lave nogle parkeringspladser i udkanten af de store byer, således at man kan få denne sammenhæng mellem privatbilismen og den kollektive trafik, for med det antal biler, vi har i Danmark, og med de ønsker, befolkningen har om biler, så kan vi jo ikke fjerne bilerne og vil det heller ikke.
Men din frihed går altså ikke længere, end til den går ind i din nærmestes frihed, og derfor er det vigtigt igen at understrege det, som man har gjort i Gladsaxe, for dér har man fået borgernes opbakning.
Det synes jeg er væsentligt, og det er det, jeg siger: Dér får vi det stille og roligt på borgernes betingelser.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Først til hr. Erling Christensen
: Færdselssikkerhedsdebatten tager vi; jeg vil godt stadig væk have lov til at være bedrøvet over, at der heller ikke nu overhovedet er virkemiddelforslag til stede i denne her handlingsplan.
Altså man fastholder den målsætning, der ligger i, at enhver ulykke er en for meget, men man skal også sige noget om, hvad man vil gøre ved det.
Det var det, jeg læste op fra, og der står, at man har et mål om at begrænse, ikke forbyde, men begrænse biltrafikken i byerne.
Og den målsætning findes ikke i regeringens handlingsplan; det er ikke regeringens målsætning.
Det er ikke regeringens målsætning at begrænse bilismen - ikke forbyde, men begrænse - og jeg synes, det er ret sørgeligt, at regeringen bare siger, den vil give kommunerne nogle virkemidler, og så håber den, det går godt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Jeg vil såmænd bare gøre det klart for hr. Søren Kolstrup, såfremt han ikke har forstået det, at liberalisme er skam også samarbejde og liberalisme er skam også, at man kan have forskellige selskaber, der kan samarbejde i fællesskab.
Hr. Søren Kolstrup udlagde det, som om liberalisme ikke var samarbejde, men her tager han altså fuldstændig fejl.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Så har vi jo linjen, der er lagt.
Skal der være en afgift til kommunen, amterne eller staten, når man ser det fra hr. Kolstrups side?
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Nu har vi altså i årevis hørt på, at fru Auken somme tider er så dum, at hun tager bilen ind.
Vi ved jo godt, at hun både i kraft af sine gener og sin uddannelse og sin erfaring herinde langt fra er dum, men den undskyldning går altså ikke i årevis.
Så hold dog op med den dumhed!
Men der er nok en grund til, at den kloge fru Auken bliver ved med at begå dumheder, og det er, at bilen er så god, som den er.
Derfor skal hun holde op med jagten på den, for hun bruger den selv.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Jeg vil sige til hr. Melchior, at jeg nu bor så godt i Valby, så det ville da være sørgeligt, hvis jeg skulle til at bo i en ministerbil.
Der synes jeg, prisen er for høj.
Så vil jeg sige, at jeg er helt enig med hr. Melchior i, at jeg ikke kan blive ved at bruge det som undskyldning
, når jeg sidder fast i køen.
Og jeg siger det til mig selv
hver eneste gang: Du kan ikke bruge som undskyldning, at du er så dum, at du har gjort det igen. Det sker da også sjældnere og sjældnere.
Det er kun, når jeg skal det der med de mange pakker osv., og det har jeg udtrykkeligt sagt.
Prøv nu at høre her, for jeg siger det ved hver eneste debat: SF vil hverken forbyde bilen eller gøre det umuligt at få den med ind i byerne.
Vi siger det hver eneste gang.
Søren Kolstrup (EL), 2000-01-14:
Jeg synes, hr. Arne Melchior har en god indsigt og skarpe, fine bemærkninger om Nørreport, og jeg er meget enig med hr. Melchior i betragtningen om Ørestaden og hele spillet dér.
Det er meget godt, også af hensyn til den kollektive trafik, så dér vil jeg gerne gå hånd i hånd med hr. Melchior.
Så har hr. Melchior jo nogle betragtninger om denne her udestue.
Jeg vil gerne spørge hr. Melchior: Hvor mange udestuer skal vi have?
Skal vi arbejde os hen mod tilstande som i New York, hvor der er så mange biler, at selv brandmænd og brandkvinder sidder fast i gadekrydsene og bruger lang tid på at læse Anders And, alt imens der er ildebrand?
Er det det billede af så mange udestuer, vi skal have, eller er der slet ikke nogen grænser?
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Jamen jeg er da helt enig i, at man lave ting hjemme, som man ikke kan lave i bilen.
Jeg talte om dagligstuen, og dér kan man altså lave forbløffende mange ting, men det er jo ikke noget, hverken fru Auken eller jeg skal bestemme noget om, og dermed begynder jeg også svaret til hr. Kolstrup.
Folk skal sandelig selv bestemme.
Vi tager tre bilers pris for én bil.
Vi har ekstremt høje afgifter på drivmidlerne.
Vi gør det så svært som muligt at have bil.
Jeg gentager, at når folk alligevel tager bilen, så er det ikke, fordi de er dumme, men fordi den er så god, ja uovertruffen. Og det er en pligt for os, både fordi vi tager så mange penge for det at have bil, og også fordi den, som jeg sagde før, er et brugsredskab og ikke en luksusartikel, at gøre det rimeligt og lettest muligt for folk at have bilen og, når de har den, selvfølgelig så at kunne benytte den.
Så jeg kan ikke svare hr. Kolstrup på, hvor mange biler der kan være.
Det må menneskene selv om i New York, i København og Århus og Aalborg og hele vejen rundt.
Jeg må se at få inviteret fru Auken til en hyggestund.
Så tror jeg nok, at hun vil sige, at det er en standard, hun kan acceptere, men om smag kan man jo altid diskutere.
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Mit ærinde til den radikale ordfører er det samme som hr. Ikasts.
Jeg vil alligevel ikke frafalde det, men uddybe det lidt mere.
Jeg går ikke ud fra, at fru Peschardt synes, at det skal være ulovligt at anlægge private parkeringspladser på den grund, man ejer, eller i det hus eller den kælder, man bygger til formålet.
Jeg går ud fra, at fru Peschardt deler den overbevisning, jeg gav udtryk for: at bilen er en brugsgenstand.
Er der så rimelighed i at luksusbeskatte steder, som folk selv ejer og investerer nødvendigt i, at luksusbeskatte de steder, som vil være til gavn?
Tænk, hvor mange færre kilometer - flere ordførere har været inde på det - der behøver køres i byerne, hvis der er gode frastillingsmuligheder til disse biler.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Jeg takker for talen, om ikke andet så for ideen om betalingen for tunnelen.
Det var jo en god idé.
Så vil jeg gerne spørge: Er De Radikale så enige i, at hvis private laver et parkeringshus, skal der være afgifter?
Når man ved, hvilke priser et parkeringshus koster at lave, skal det så samtidig belægges med afgifter?
Det forstår jeg ikke.
Det er jo en direkte chikane mod folk, der ønsker at overtage visse opgaver, som kommuner og amter eller staten skal have.
Ja, jeg undskylder, at jeg ikke udtrykte mig klart nok.
Jeg refererer til redegørelsen side 5, 3. afsnit, hvor der står: »Der er derfor behov for nærmere at overveje de muligheder, der findes, herunder en egentlig afgift på private parkeringspladser.« Hvorfor skal der være det, når det er dyrt at lave et parkeringshus eller en parkeringskælder eller en parkeringsplads?
Hvorfor skal der så være en afgift til staten, amtet eller kommunen, eller hvem det nu er?
Det står ikke nærmere defineret her.
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Ja, jeg kører stadigvæk i baghjulet på hr. Ikast eller slalomkørsel sammen med hr. Ikast.
Til fru Peschardt: Jeg spurgte ikke om parkeringsafgifter ved kantstenene.
Hvis kommunen er dum nok til at ville lægge sin city øde, så laver man dem selvfølgelig ekstremt høje; så skal man nok få butikslukninger og øde gader og ødelæggelse af bylivet og bymiljøet.
Men det må så kommunen bestemme, for det er jo dens grund.
Det, jeg talte om, var, om folk, der investerer egen grund og egne penge i at lave parkeringspladser i jordhøjde eller i kældre eller i huse, netop fordi der er taget så mange parkeringspladser væk, skal luksusbeskattes.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Til hr. Arne Melchior først: Jeg mener faktisk også, at jeg svarede på det.
Jeg mener ikke, at det er en luksusbeskatning.
Jeg mener faktisk, det er i orden at have høje parkeringsafgifter, hvis kommunen har valgt det inde i en by.
Og jeg mener specielt, at i større byer skal folk benytte den kollektive trafik.
Den skal så til gengæld være i orden, og det er den, som vi jo er helt enige om, ikke.
Men det er selvfølgelig derfor, man skal lægge de høje afgifter på.
Og til hr. Kaj Ikast må jeg sige, at der er jo altså mennesker rundtomkring, der får stillet parkeringspladser til rådighed uden at betale for dem.
Og der står jo egentlig kun her, at man kan overveje, om der skal lægges afgifter på eller ej, men om man vil det eller ikke vil det, er jo så en helt lokal beslutning; det er ikke noget, Folketinget skal bestemme.
Kaj Ikast (KF), 2000-01-14:
Jamen fru Peschardt er jo også medlem af en kommunalbestyrelse og ved jo udmærket godt, at når der mangles penge i kommunalbestyrelserne, så bruger man alle midler.
Og når nu ministeren her i et debatoplæg åbner med, at der kan kræves afgifter af private parkeringspladser, så gør kommunalbestyrelserne det jo.
Og det er jo ikke ligefrem fremmende for private at lave parkeringspladser, når man tænker på, hvad et parkeringshus koster pr. kvadratmeter.
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Ja, jeg beder formanden og politikerne undskylde, at jeg fremturer, men fru Peschardt talte også i anden omgang om parkeringspladser.
Jeg udelukkede udtrykkeligt de kommunalt ejede områder.
Der må kommunen selvfølgelig bestemme, og hvis den er dum nok til det, så laver den afgifterne alt for høje.
Men det, vi har forsøgt at forklare fru Peschardt, er, at det drejer sig om pladser, som er privat ejede, privat opført, privat indrettet, privat bevogtet.
Der er også selskabslokaler, hvor folk holder middage.
Der er også selskabslokaler, hvor folk holder bridgeparties og bridgeturneringer osv.
Bilen er en nødvendig ting, og jeg gætter på, at fru Peschardt også en gang imellem er dum nok - sagt i anførselstegn - til at tage bilen, fordi det er nødvendigt for hende og ikke af nogen anden grund.
Derfor er det ikke tilstedeligt med luksusskat på nødvendighedsartikler.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Jeg vil bare lige gøre det klart, at fru Vibeke Peschardt selvfølgelig ikke står alene med støtten til det forslag.
Men det, jeg godt vil vide, er, om man forestiller sig en månedsafgift, eller om det skal gøres på en anden måde.
Det kan selvfølgelig også blive et spørgsmål til ministeren, men først og fremmest til fru Vibeke Peschardt: Forestiller
man sig, jeg havde nær sagt en rabatordning?
Hvis man skal lave sådan noget, skal der betales pr. gang, for hvis det ikke er pr. gang, får ordningen ikke den virkning, der var hensigten, nemlig at begrænse bilismen.
Så er det kun et spørgsmål om at få penge ind.
Så jeg vil godt lige vide, hvad der har været tanken, hvad fru Peschardt mener det skal være, og måske også hvad ministeren mener det skal være.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Hvis jeg nu kan være så fri at tillade mig at svare alle tre på én gang, vil jeg prøve det og håbe, at det går, for jeg er jo - det må jeg indrømme - ikke i detaljer inde i, hvad de mennesker, der har skrevet det oplæg, har tænkt sig med det.
Men det, der står i papiret her, kan jeg forholde mig til.
Det handler om at få stillet en gratis parkeringsplads til rådighed, og det svarer jo til, at vi, der er så privilegerede at være medlemmer af dette Ting, har en gratis parkeringsplads og et lille grønt mærke, og det betaler vi ikke noget for.
Det, der står her, er, at vi godt kunne komme til at betale en eller anden afgift, hvis Københavns Kommune eller andre skulle finde på det.
Meningen med det er faktisk at begrænse bilismen ind til byen.
Så må jeg sige specielt til hr. Arne Melchior, at det er jo næsten hver eneste dag, man kan læse i hver eneste avis, at København er ved at blive oversvømmet af biler.
Nu ved jeg godt, at hr. Arne Melchior ikke er enig i det synspunkt, men det er jeg faktisk.
Jeg kører selv i min bil ind til byen, endda ganske ofte, for jeg har en parkeringsplads hernede.
Men hvis det nu kostede mig 500 kr. at have bilen stående dér, kunne det godt være, at jeg ville bruge mit frikort i stedet for.
Det er jo en form for magelighed.
Der er mange, der ikke tager det alvorligt, og jeg gør det jo heller ikke altid selv, når jeg bruger min bil lidt tankeløst.
Sagen er jo, at vi står med nogle CO2-problemer fra trafikken, som vi faktisk ikke er i stand til at løse, men det kommer vi tilbage til senere på året.
Jeg synes, at den meget bevidstløse snakken om brugen af bilen i virkeligheden kun kan standses ved, at vi får lavet et kollektivt trafiksystem som det, hr. Kaj Ikast så malende beskrev, nemlig det wienske.
Der er andre steder i Europa, hvor man har indført det, men der er jo, som vi kan se i aviserne hver eneste dag, meget langt igen, fordi der ikke er ordentlig sammenhæng i vores planlægning.
Margrete Auken (SF), 2000-01-14:
Jeg beklager, men jeg fik ikke helt svar.
Hvis det er sådan, at vi f.eks. laver en 500-kroners-plads - og vi kunne udmærket godt begynde med Folketinget, vi ville sikkert finde ud af at trække det fra eller et eller andet sjovt sted - vil det kun give penge til kassen.
Hvis vi derimod sagde, at man betalte pr. gang, når man tog bilen ind - her kunne vi starte med ministerierne og Folketinget, det synes jeg ville være fint - kunne vi i de tilfælde, som hr. Arne Melchior taler om, hvor den er nødvendig, også finde ud af at løse dét, men så ville man mange gange tænke sig om. Jeg ved, at dér, hvor fru Vibeke Peschardt kommer fra, er der god kollektiv trafik - det er der også derfra, hvor jeg kommer, og det er der i øvrigt også dér, hvor jeg er valgt - og jeg er fuldstændig på det rene med, at hvis det var sådan, at det var en lille smule bøvlet at tage bilen, ville mange flere bruge den kollektive trafik til daglig.
Det er da godt, at man kan tage bilen ind, når det er nødvendigt, men det ville blive meget, meget færre gange, end det faktisk er tilfældet.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Først til hr. Kaj Ikast, der spurgte, om man både kunne have betalingsring og parkeringshusafgifter.
Sådan hørte jeg spørgsmålet.
Dertil må man jo sige: Det, der lægges op til her, er jo, at kommunerne får nogle muligheder.
Så må de jo selv vælge, hvordan de indretter sig. Jeg kan godt se, at der kan være et sammenstødsproblem, hvis man har høje parkeringsafgifter i en kommune og samtidig kræver penge for at komme ind og ud af sådan en by.
Jeg tror, det var det, hr. Kaj Ikast sigtede til.
Men kommunen må jo så selv beslutte sig for, hvad det er, den vil, og hvordan den vil bruge pengene.
Det var det første.
Og så spørger hr. Melchior mig, idet han antyder, at der ikke rigtig er sammenhæng i Det Radikale Venstres bilpolitik - det vil jeg sådan set godt have uddybet, måske ved en anden lejlighed - om luksusbeskatning af biler og parkeringsafgifter.
Jamen det er jo igen et spørgsmål om, hvordan kommunen lokalt indretter sig.
I Københavns Kommune er det jo sådan, at man igennem en lang årrække har besluttet sig for - og meget, meget udmærket, synes jeg - at rydde alle sine smukke pladser for biler og for at forskønne pladserne.
Til gengæld har man opnået noget af det, som jeg mener er virkeligt vigtigt, og som fremgår og stråler ud af hele redegørelsen her, nemlig fred for de biler nogle steder, specielt hvor der er rigtig mange af dem.
Jeg mener ikke, at det er luksusbeskatning at have
høje parkeringsafgifter, og jeg mener specielt, at det er kommunerne selv, der skal bestemme, hvor høje eller hvor lave de vil have dem.
Kim Behnke (FRI), 2000-01-18:
I Frihed 2000 har vi den opfattelse, at af alle forslag, Folketinget vedtager på EU-området, er dette måske det dårligste at gøre til genstand for en generel udveksling af synspunkter om holdninger til EU-medlemskabet.
Vi ser sådan på det, at hvis de toldregler og de toldbestemmelser, der bliver aftalt i Fællesskabet, skal kunne håndhæves, er det nødvendigt, at man har en domstol, som kan tage stilling til de tvister, der måtte være.
Da disse retssager ofte kan være meget omfattende, kan der naturligvis undervejs være brug for, at der kommer nogle præjudicielle tilkendegivelser, i stedet for - hvis f.eks. danske og tyske toldmyndigheder har en tvist - at de skal trække ud i årevis, fordi man har en tilstand, hvor der måske mangler en fortolkning af et EF-direktiv.
Det her er efter vores vurdering en praktisk og nyttig måde at bringe ekspeditionstiderne ned på i disse tit meget lange sager, og det er en metode til, at disse præjudicielle afgørelser kan være med til at give en fortolkning over for andre EU-lande, borgere, virksomheder osv. af en EU-ret, der ikke altid er specielt logisk.
Ud fra de betragtninger bør det være sådan, at man kan støtte det her lovforslag.
Så kan vi tage EU-slagsmålet på andre forslag, der er langt mere velegnede til det.