Walter Christophersen (DF), 2006-11-21:
Jeg takker hermed for en delvis positiv modtagelse af forslaget om en ny kystbeskyttelseslov.
Jeg har bemærket mig ministerens kommentarer.
Det er lidt bemærkelsesværdigt, synes jeg, at vi fra Danmarks Meteorologisk Institut netop har fået en rapport, hvori de siger, at klimaændringerne kommer til Danmark – det kan vi sige med stor videnskabelig sikkerhed.
Nu er det tid til at diskutere virkninger og mulige tilpasninger.
For nogle dage siden oplevede Danmark jo endnu en stormflod, der gik ud over digerne.
Godt nok kom vinden nordfra, men det var meget alvorligt alligevel.
Så jeg vil da foreholde ministeren, at jeg mener, at man skal tage hensyn til de ting, der sker i øjeblikket, og at det at forebygge er bedre end blot at se til, hvad jeg mener, at den eksisterende kystbeskyttelseslov medfører.
Den globale vandstandsstigning er et faktum, som vi skal tage hensyn til i forbindelse med kystbeskyttelsesloven.
Dette fremgår helt klart af bilag 3 fra Danmarks Klimacenter under Danmarks Meteorologiske Institut, som beskriver udviklingen over de næste 100 år.
Som ansvarlige politikere skal vi tage hensyn til en vandstandsstigning på mellem 45 og 105 cm, idet der også forventes ændringer i vindretning og stormstyrke, som indgår i beregningerne med 30 cm.
Den gamle kystbeskyttelseslov er aldrig kommet til at fungere, og det ændrer ikke ved det faktum, at der træder en ny kystbeskyttelseslov i kraft her den 1. januar.
Den er ikke bedre end den foregående.
Kystbeskyttelse i Danmark er et privat anliggende i modsætning til i vore nabolande ved Nordsøen: Tyskland, Holland og England.
Det vil sige, at vi fremdeles, hvis vi ikke får en ny kystbeskyttelseslov, skal forholde os til, at det er de private lodsejere, der alene står for kystbeskyttelsen i Danmark.
Den har jo spillet fallit, vil jeg gerne sige til ministeren.
I Ringkøbing Amt betaler staten således 77 pct. af omkostningerne og i Skagen og Hjørring Kommuner 50 pct.
Så ikke engang intentionerne med lovgivningen bliver opfyldt – nuvel.
Med baggrund i disse faktuelle forhold mener Dansk Folkeparti, at kystbeskyttelse fremover skal være en offentlig opgave, idet man ikke kan forvente, at de lodsejere, som bor nærmest havet, kan sikre Danmark på forsvarlig vis.
Hertil kommer, at det på ingen måde er rimeligt, at de kystnære grundejere, som betaler høje ejendomsskatter og skat af herlighedsværdier, også efterfølgende selv skal betale sikringen af deres ejendom.
Dansk Folkeparti er glad for Trafikudvalgets imødekommenhed i forbindelse med den kommende besigtigelsestur til den jyske vestkyst, hvor vi vil se de enkelte kystbeskyttelsesmetoder i praksis i relation til effektiviteten, miljøvirkeligheden og økonomien.
I modsætning til de traditionelle kystbeskyttelsesmetoder er der et kysttillæg på ikke mindre end 476.000 m3 i forsøgsområdet med trykudligningsmoduler i området syd for Hvide Sande Havn.
Forsøget er initieret af Transportog Energiministeriet og Skagen Innovationscenter.
Jeg ved, at ministeren har initieret det her forslag, og det er jeg glad for på Danmarks vegne.
Som det fremgår af eksperternes halvårsrapport, er resultatet ikke påvirket af sandbølger i området, hvilket yderligere dokumenteres af resultaterne efter det første år, hvor der er dokumentation for, at ca. 440.000 m3 er kommet ind fra havet, når man fradrager erosionen i referenceområderne 1 og 2 på i alt 36.000 m3 .
Som det fremgår af måleresultaterne, er middelstrandhøjden hævet med ikke mindre end 92 cm i rørområde 2 i et 100 m bredt bælte fra klitfoden ud mod havet.
I rørområde 1 er middelstrandhøjden hævet med 18 cm, hvilket betyder, at drænmetoden allerede efter et år har sikret Vestkysten mod den globale vandstandsstigning i mange år.
Ved Gammel Skagen var der en forskel på middelstrandhøjden i forsøgsområdet og de to referenceområder på henholdsvis 48 og 62 cm efter 5 år.
Langtidsvirkningen af drænmetoden er således allerede dokumenteret for Trafikudvalget.
Samtidig er det konstateret, at drænmetoden ikke genererer læsideerosion i lighed med dækmoler, høfder og bølgebrydere.
Endelig foreligger der nu også dokumentation for, at kystprofilet ikke forstejles ud for de drænede områder, idet tillægget på kysterne primært kommer fra den langtgående materialetransport.
Dansk Folkeparti bekymrer sig naturligvis også for merudgifter på finansloven, når kystbeskyttelse bliver en offentlig opgave.
Der er imidlertid noget, som tyder på, at denne frygt er ubegrundet, idet drænmetoden er langt billigere end sandfodring på stranden og på revlerne.
Hertil kommer den naturlige konkurrencesituation med firmaerne, som udfører sandfodring på Vestkysten.
Eksempelvis afgav Skagen Innovationscenter således et tilbud på 100 km på den jyske vestkyst i år 2004, hvorefter prisen på sandfodring faldt fra 77 mio. kr. til ca. 30 mio. kr.
Det danske samfund sparede således 35-40 mio. kr. i 2004 på Vestkysten.
Dansk Folkeparti konkluderer, at der er noget, der tyder på, at konkurrence for nye og mere effektive kystbeskyttelsesmetoder øger konkurrencen inden for kystbeskyttelse.
Skeptikere og eksperter har hele tiden sagt, at nu skal vi endelig vente i yderligere 2 år, inden drænmetoden etableres i større målestok på den jyske vestkyst.
Denne argumentation mangler enhver form for saglig begrundelse, når vi ser på resultaterne af de nuværende sandfodringsprojekter, som har en effektivitet på minus 170 pct. efter en årlig investering på ca. 80 mio. kr.
Dansk Folkeparti gør opmærksom på, at der nu også etableres trykudligningsmoduler som kystbeskyttelsesanlæg på den hollandske vestkyst med baggrund i resultaterne fra den jyske vestkyst.
Dansk Folkeparti anbefaler derfor, at Kystdirektoratet foranlediger trykudligningsmoduler etableret som kystbeskyttelsesanlæg af en ca. 20 km kyststrækning ved Søndervig, så effektiviteten og besparelserne ved trykudligningsmoduler kan dokumenteres i større målestok.
Dansk Folkeparti skal under henvisning til Trafikudvalgets spørgsmål 1 hermed udtrykke sin undren over, at halvårsrapporten, som skulle have været færdig den 1. oktober 2005, endnu ikke er rettet for graverende fejl, og at førsteårsrapporten, som skulle have været færdig den 1. maj 2006, endnu ikke er færdig dags dato.
Det er uacceptabelt over for Trafikudvalget, som har det overordnede ansvar for kystbeskyttelsen i Danmark. Jeg ser frem til Trafikudvalgets besigtigelsestur til den jyske vestkyst og til et konstruktivt udvalgsarbejde.