Kim Behnke (FP), 1998-06-24:
Fremskridtspartiets ordfører, fru Kirsten Jacobsen, er optaget af anden aktivitet, så jeg skal kort redegøre for, hvad Fremskridtspartiet mener: Det vigtigste at holde sig for øje er, at en markant ændring af forholdet mellem Danmark, Færøerne og Grønland i rigsfællesskabet kræver en dansk grundlovsændring.
Og selv om vi har set og hørt interessante spekulative udtalelser, endog fra meget lærde folk ved de danske universiteter, om, at Grønland og Færøerne nærmest er at betragte som danske amtskommuner, er det nu vores opfattelse, at det selvstyre, som gradvis er givet til både Grønland og Færøerne, skal respekteres fuldt ud. Derfor er det også vores opfattelse, at inden for den gældende grundlov skal både Færøerne og Grønland have så meget selvstyre, så meget selvbestemmelse, som grundloven rækker til, og at man skal gå længst muligt i bestræbelserne for at give folkene både i Grønland og på Færøerne den frihed og den selvbestemmelse.
Fremskridtspartiet har den opfattelse, at overalt på Jorden skal det være folkene, der afgør, hvilket tilknytningsforhold de vil have til staterne, og derfor har vi i mange situationer set med bekymring på, at man fra stormagters side har knægtet folks og enkeltborgeres rettigheder.
Sådan er det selvfølgelig ikke i Danmark; i Danmark har vi en tradition for dialog, udbygget over de sidste mange år.
Og vi har en god tradition for, at både Grønland og Færøerne er repræsenterede i det danske Folketing, hvilket betyder, at den daglige dialog kan være til stede.
Men det kan ikke nytte noget at se bort fra, at der sikkert dybt både i det grønlandske og det færøske folk er et ønske om en dag at få hundrede procent selvstændighed.
Og de kan måske med misundelse se på den selvstændighed, islændingene oppebærer, og drømme om, at det også bliver muligt for dem en dag.
Dér er det vigtigt for Fremskridtspartiet at få slået fast, at den selvstændighed, som man måtte ønske på Færøerne og i Grønland, ikke kun skal være en formel selvstændighed til at træffe beslutninger inden for rammer givet af Folketinget.
Nej, det skal være en selvstændighed, som bliver fulgt op på den måde, at de beslutninger, der bliver truffet, må de så også selv bære ansvaret for.
Og ikke mindst når det gælder økonomisk selvstændighed, er det vigtigt, at de ikke i tide og utide skal komme rendende til Danmark og få løst deres økonomiske problemer via bevillinger fra det danske Folketing.
Det må være sådan, at de fejlbeslutninger, de træffer, må de selv bære ansvaret for, lige så vel som de også selv skal høste frugten af de gode og fornuftige beslutninger. Gennem de sidste mange år har vi konstateret, at udsigten til eller måske rettere forhåbningen om, at man en dag finder mineraler eller kulbrinter i undergrunden både i Grønland og på Færøerne er det, der hver gang kan tænde håbets lys, og vi har fået nærmest euforiske beretninger om, at canadiere har fundet for 20 mia. kr. guld i Grønland, men endnu har man ikke tjent så meget som en krone på det.
Derfor er det vores opfattelse, at man ikke skal satse de to dele af rigsfællesskabets fremtid på eventuelle forekomster af mineraler eller kulbrinter.
Det må være sådan, at økonomien både i Grønland og på Færøerne kan være i balance uden de eventuelle indtægter, der måtte komme fra mineralerne og kulbrinterne.
Det andet er ganske enkelt for usikkert.
Forslaget om, at der nu skal udarbejdes en hvidbog, mener vi er at bytte om på rækkefølgen i den måde, tingene skal foregå på.
Ønsket om større selvstændighed må være et ønske, der gror i Grønland og på Færøerne, og ikke et ønske, der skal gro i det danske Folketing.
Og det skal vel at mærke være sådan, at det hverken i Grønland eller på Færøerne blot er politikere, der giver udtryk for det ønske, men er et ønske, som gror i befolkningerne
Det skal være befolkningerne, der som minimum ved en folkeafstemning giver udtryk for, at de ønsker en mindre tilknytning til det danske rigsfællesskab og eventuelt en fuldstændig fristilling. Og jeg er enig med hr. Hans-Pavia Rosing, som tidligere nævnte sagen om den grønlandske tilknytning til EU, i, at det er et godt eksempel på, hvordan man ved hjælp af en folkeafstemning klarer et sådant spørgsmål.
Endelig er der jo det at sige til det, at i forbindelse med, at man her skal gå ud over, hvad den nuværende grundlov hjemler, skal den danske grundlov jo ikke blot ændres på dette punkt.
Det vil være naturligt, at der bliver nedsat en grundlovskomité i Danmark til en samlet revision.
Men det har vi haft en diskussion om i Folketinget for mindre end et år siden, og dengang var der ikke flertal for det.
Og derfor mener vi, at det på nuværende tidspunkt vil være spild af tid at nedsætte et særligt udvalg, der skal begynde at udarbejde hvidbøger, og vi afventer, at næste træk kommer fra det grønlandske og det færøske folk.
Og hver gang der er ønsker om større grader af selvstændighed, vil de blive imødekommet af Fremskridtspartiet.