runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-02-07:
Det er udmærket, vi lige får støvet vores geografikundskaber
lidt af.
Nu kunne fru Else Theill Sørensen ikke svare på spørgsmålet om, hvor mange vi skulle ansætte for at tælle de få håndører op, som asylansøgerne skal have udbetalt.
Men kunne fru Else Theill Sørensen til gengæld måske forholde sig til fængslerne?
Nu skal man altså kunne sætte asylansøgere, der ikke vil rydde op på deres værelse, i fængsel.
Nu siger fru Else Theill Sørensen, at nej, det skal man ikke.
Men det er nu engang sådan, at hvis man ikke vil rydde op på sit værelse, kan man tvangforflyttes til et andet asylcenter.
Hvis man modsætter sig det, kan man komme i fængsel.
Ellers har jeg misforstået noget.
Hvordan skal vi få plads til alle de asylansøgere, som ikke opfører sig ordentligt?
I forvejen har vi kæmpe ventelister til fængslerne.
Bliver det her forslag i modsætning til nogle af alle de andre forslag, der er kommet, så fulgt op af nogle ideer til, hvordan vi overhovedet skal få alle de mennesker i fængsel, der i dag sidder og venter på at komme det?
Hvordan udrydder vi ventelisterne?
Jesper Langballe (DF), 2003-02-07:
Ja, jeg beklager, at jeg ved en fortalelse fik flyttet Peshawar til Afghanistan, men jeg vil sige, at jeg forstår stadig væk ikke holdningen i det forsvar for danskundervisning for asylansøgere.
Fru Else Theill Sørensen siger, at det er ment som en introduktion til det danske samfund.
Det er da klart, at man ikke kan fritage sig selv for mistanken om, at når disse mennesker, hvoraf et par og halvfjerds procent igen vil blive sendt ud, skal lære dansk, er det, fordi der er en vaklende tro hos ministeren og regeringspartierne på, at de nogen sinde kommer ud, selv om de bliver afvist.
Det er og bliver meningsløst, sagt til fru Else Theill Sørensen.
De har i asyllejren ingen som helst glæde af at kunne dansk, og de har det heller ikke senere hen, medmindre de får asyl.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-07:
Jeg kan jo ikke udtale mig om, hvilken glæde folk har af at lære.
Jeg tror som princip, at man stort set altid har godt af at lære alting, uafhængigt af hvad det er for noget.
Og jeg bryder mig ikke om, at alting skal knyttes til, hvilke mistanker hr. Jesper Langballe har til, hvad jeg måske har eller ministeren måske har af onde hensigter.
Tænk, hvis vi skulle til hele tiden at bygge alt, hvad vi sagde, på, hvilke mistanker vi kunne have til, hvad Dansk Folkeparti havde af bagtanker med det, der blev sagt. Og så vil jeg sige, at det da egentlig er en meget skæg radikal holdning.
Den tror jeg jeg vil skrive ned, når nu jeg får klippet citatet her ud: alle de asylsøgere, der ikke opfører sig ordentligt.
Hvad er det da for en holdning at have til andre mennesker, vil jeg spørge fru Elsebeth Gerner
Nielsen
Jeg kunne da ikke drømme om at sige: alle de asylsøgere, der ikke opfører sig ordentligt.
Så jeg kunne aldrig drømme om at spekulere på, hvor vi skulle anbringe alle de asylsøgere, der ikke opførte sig ordentligt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-02-07:
Nu udtaler jeg mig om de intentioner, jeg sådan forestiller mig, der er bag lovforslaget.
Hvis regeringen mener, at asylansøgere opfører sig ordentligt, og det vil jeg gerne understrege at jeg mener er udgangspunktet, for det gør langt de fleste, så var der jo ikke nogen grund til at stramme op på reglerne for at sætte asylansøgere i fængsel.
Derfor vil jeg gerne vide, hvad i alverden grunden er til, at de regler skal strammes. Det er i forvejen sådan, at hvis en asylansøger er til ulempe for virket på et asylcenter, altså hvis vedkommende er en ballademager,
er der allerede mulighed for at sætte vedkommende i fængsel.
Jesper Langballe (DF), 2003-02-07:
Jeg går ikke i min kritik ud fra mistænksomhed som princip, og jeg synes, det er en dårlig idé at gøre det, men mistænksomheden opstår jo, i samme øjeblik der foreslås noget meningsløst.
Den opstår, når man skal prøve at finde meningen i det meningsløse, og det meningsløse er jo at lære folk, som skal sendes ud af landet, dansk.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-02-07:
Asylansøgere skal selvfølgelig være aktive.
Intet er mere ødelæggende end at gå rundt og ikke have noget at give sig til, ikke have noget at bruge tiden på, ikke have noget at tage ansvar for. Derfor skal asylansøgere efter Det Radikale Venstres opfattelse også have mulighed for at tage arbejde så hurtigt som muligt, ligesom de selvfølgelig skal sørge for deres egen husholdning, mad, rengøring osv.
Langt de fleste asylansøgere er da også mere end parate til at gøre det, som forventes af dem, og mere til.
For ærlig talt, hvad skal et stakkels menneske, der er flygtet fra alt, hvad det har, gøre, andet end netop at forsøge at skabe sig de bedste forudsætninger for et nyt liv.
Ganske få asylansøgere er nogle banditter, som med stor sandsynlighed aldrig får asyl og nok også selv ved det.
De kan finde på at lave ballade på asylcentrene.
for at frihedsberøve dem. Jeg forstår ikke, hvad det i øvrigt er vi har behov for.
Jo, hvis man mener, at det er kriminelt ikke at rydde op på sit eget værelse, så er der selvfølgelig.
Det mener åbenbart regeringen og ministeren.
Hvis de samme regler skulle gøres gældende i øvrigt, var der ikke mange danske teenagebørn på fri fod.
Dette forslag indebærer, at hvis asylansøgere ikke rydder op på deres værelse, skal de kunne tvangsforflyttes til et andet center.
Nægter asylansøgerne det, skal man kunne sætte dem i fængsel.
Jamen har vi ikke andet at bruge vore fængsler til end at fylde dem med asylansøgere, som ikke synes, at andre skal blande sig i, hvordan de vil bo?
Det Radikale Venstre støtter forslaget om, at det skal være muligt for asylansøgere at deltage i et antal undervisningslektioner om dagen.
Men vi mener ikke, at det absolut skal være obligatorisk at lære dansk.
Langt de fleste asylansøgere bliver afvist, og hvad skal de så med en lille smule danskkundskaber? Vi vil foreslå, at asylansøgere selv skal kunne vælge mellem f.eks. dansk og engelsk.
Vi er selvfølgelig imod, at lommepengene til asylansøgere sættes ned i den størrelsesorden, det her er forslået.
Det er i orden, at der er en eller anden form for økonomisk incitament til at tage del i centerets liv, til at gå i praktik, til at deltage i undervisning osv.
Men vi er helt overbeviste om, at den store nedgang i ydelser, der her er lagt op til, for at man kan lave et belønningssystem, er helt unødvendig, og nedsættelsen er fuldstændig uacceptabel, ligesom vi mener, at det medfølgende bureaukrati ikke på nogen måde står mål med anstrengelserne. Til gengæld synes vi, at foreslagene om, at der laves en kontrakt med den enkelte asylansøger, og at der gives langt bedre muligheder for undervisning og praktikophold, er gode og konstruktive.
Vi vil selv komme med et ændringsforslag til L 156, som giver asylansøgere mulighed for at tage arbejde på det ordinære arbejdsmarked efter 3 måneders ophold i Danmark.
Lad mig til sidst sige, at det her er et lovforslag, som har en detaljeringsgrad, som jeg sjældent har set magen til, og langt det meste af forslaget kan Det Radikale Venstre ikke støtte.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-07:
Jeg vil sige til fru Elsebeth Gerner Nielsens spørgsmål om, hvad intentionerne er, at jeg vil bede om, at man læser bemærkningerne.
Jeg synes, det er fuldstændig overdimensioneret at gøre det til et spørgsmål om, at vi nu skal til at rende rundt og fængsle asylsøgere, der ikke rydder op på deres værelse.
Til hr. Langballes indvendinger imod, at man får lov at lære en lille smule dansk i de måneder, man sidder og venter på sin afgørelse, vil jeg sige, at når man skal ned i indkøbscenteret i Hanstholm, er det bedre at kunne sige goddag og spørge om nogle små ting og spørge om vej på dansk end at kunne det på engelsk.
Hvis jeg på et tidspunkt skulle på ferie hos nogle venner, der boede i Peshawar, ville jeg hellere have lært nogle ord på det sprog, som man nu taler i Pakistan, end at jeg ville blive lidt bedre til engelsk. Jeg synes, det havde været godt, inden man tog på sådan en tur, også hvis det var en turisttur, at kunne nogle få ord og vide lidt om, at dér går kvinder med lange ærmer, og dér går damer ikke alene på gaden, sådan at man får lidt at vide om, hvordan det samfund, man er kommet til, er.
Det ville jo også gælde, hvis man kom som turist, og det synes jeg ikke er unaturligt at man fortæller folk, der kommer her for en kortere periode.
Undskyld formand.
Bertel Haarder (V), 2003-02-07:
Jeg ved ikke, hvordan fru Anne Baastrup har fået den opfattelse, at jeg skulle have anerkendt, at det er en sikkerhedsrisiko for en afvist asylansøger at tage hjem med et rutefly.
Selvfølgelig er det ikke det, men det forudsætter jo, at vedkommende er villig til det, og det er det, vi gerne vil opfordre og også presse dem til.
Og så har jeg altså ikke noget at sige yderligere til hr. Kamal Qureshi.
Sagen er ikke på dagsordenen.
Jeg tillader mig at lade være med at gå ind på den diskussion om ambassadereglen, som er meget begrænset, som vedrører folk, der i forvejen har tilknytning til Danmark, og som i øvrigt ikke vedrører ambassader i hjemlandene, men ambassader i helt andre lande.
Tina Nedergaard (V), 2003-02-07:
Jeg vil gerne bede fru Lotte Bundsgaard bekræfte, at selv om vi opretholder en grænse på 3 års danskuddannelse for udlændinge, så er der fortsat adgang til netop danskundervisning for udlændinge, der opholder sig permanent eller i længere tid i Danmark. Det kan ske inden for rammerne af den forberedende voksenundervisning eller f.eks. VUC, hvor man kan tilrettelægge særlige kurser netop for udlændinge og danskere, som har problemer med det danske sprog.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-02-07:
Jeg kan bekræfte, hvad fru Tina Nedergaard siger, men vil bare samtidig sige, at der aligevel er nogle problemer forbundet med det.
For det første ser vi, at der indføres mere og mere brugerbetaling på voksen/efteruddannelse fra regeringens side.
For det andet er det sådan, at hvis det ikke er under voksen/efteruddannelsen, er det kommunerne, der skal beslutte, at de vil yde tilskud.
Der er det bare, jeg siger, at vi har en regering i det her land, som lover og lover og lover på alle velfærdsområderne, men samtidig laver aftaler med KL, der gør, at kommunerne er stærkt pressede.
Selv den Venstremand, der er formand for KL, siger jo gang på gang, at regeringen ikke kan regne med, at man har råd til virkelig god velfærd i kommunerne, når man laver så stramme aftaler.
Så jeg kan bekræfte, at kommmunerne kan give penge til uddannelse ud over de 3 år, hvis de synes, de har økonomi til det, og hvis de synes, udlændingene har behov for det, men det er et af de områder, vi kan være nervøse for - med rette.
Tina Nedergaard (V), 2003-02-07:
Jeg vil spørge fru Lotte Bundsgaard, om hun også kan bekræfte, at deltagerbetalingen på VUC for dansk som andetsprog er 100 kr. for et kursus, at der er ikke deltagerbetaling på forberedende voksenuddannelse, og at der dermed faktisk er fri adgang. Det fremgår af lovbemærkningerne om forberedende voksenundervisning, at man ikke må afholde visse grupper fra at deltage i disse kurser.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-02-07:
Jeg kan svare bekræftende på fru Tina Nedergaards spørgsmål, men jeg kan også bekræfte, at i budgetredegørelsen står det ganske klart, at vi skal spare yderligere i den offentlige sektor, og jeg kan bekræfte, at det, regeringen har gjort, siden regeringen tiltrådte, har været at tilføre yderligere brugerbetaling på uddannelse, og at statsministeren står her i Folketingssalen og siger, at det er vigtigt med voksen/efteruddannelse, samtidig med at man lægger yderligere brugerbetaling på voksen/efteruddannelse.
Det gør os lidt nervøse, og derfor vil vi godt under udvalgsarbejdet have undersøgt, at vi kan være sikre på, at der bliver tale om en ordentlig danskundervisning, for vi ved, at man fra regeringens side ofte siger noget, og når vi så ser konsekvenserne, så er det desværre ikke det, der bliver ført ud i livet; det gælder f.eks. ungdommens finanslov, som bestemt ikke var ungdommens finanslov, da det kom til stykket.
Anne Baastrup (SF), 2003-02-07:
Jeg kvitterer for, at ministeren anerkender, at det faktisk kan være livsfarligt, hvis folk anvender de almindelige flyruter, når de bliver hjemsendt.
Det har ministeren herved anerkendt.
Men jeg synes så samtidig, at ministeren bør overveje, om retssikkerheden er i orden i asylsystemet.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-07:
En af de allermest effektive døråbnere til det danske samfund for udlændinge er arbejde; det giver kontakt til danskere, og det giver mulighed for selvforsørgelse og for en god tilværelse i Danmark.
Men forudsætningen for at komme rigtigt ind på arbejdsmarkedet og i øvrigt også for at kunne fungere i det danske samfund i al almindelighed er, at man taler dansk.
Derfor er den her foreslåede effektivisering af danskundervisningen af voksne udlændinge et stort fremskridt.
Det skaber på én gang mere smidige og fleksible rammer for undervisningen, samtidig med at det giver såvel udlændingene som kommuner, virksomheder og udbydere incitament til en bedre og hurtigere afvikling af undervisningen med en afsluttende prøve inden 3 år, sådan i al almindelighed.
De incitamenter, jeg her taler om, er for kommunernes vedkommende, at der samtidig med indførelsen af grænsen på de 3 år vil blive mulighed for et resultattilskud i form af, jeg tror 20.000 kr. for den beståede prøve for en udlænding og 30.000 kr. for en udlænding, der er kommet i ustøttet og varig beskæftigelse, og det betyder altså, at kommunerne får et incitament til at få udlændingene igennem undervisningen.
For den enkelte udlænding er der det incitament, at vedkommende får tilbuddet i de 3 år, og så er det slut med retten til tilbuddet.
For udbyderne er der det incitament, at de får det progressionsbaserede tilskud, som det hedder, til danskundervisningen på baggrund af nogle vejledende takster pr. gennemført modul, så det er altså en fordel, at man får eleverne til at gennemføre det; taksterne udbetales kun én gang pr. modul.
Og virksomhederne opnår en mulighed for offentligt støttet, virksomhedsnær danskundervisning af deres medarbejdere.
Lovforslaget gennemfører nogle forslag på danskundervisningsområdet, som ligger i en aftale mellem regeringen, arbejdsmarkedets parter og de kommunale parter om integration og en aftale mellem seks af Folketingets partier om flere i arbejde.
Derfor er der god grund til at formode, at alle gode kræfter vil hjælpe med til, at dette lovforslag bliver til nytte og gavn, ikke mindst rundtomkring i landet, hvor vore nye medborgere møder det danske samfund.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-02-07:
Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Vi synes, der er mange gode intentioner i forslaget, som bl.a. bidrager til, at vi får en meget mere fleksibel danskundervisning, end vi har haft tidligere.
Det er meget vigtigt, at flygtninge har mulighed for så tidligt som overhovedet muligt at komme ud på arbejdsmarkedet, og selv om de kommer ud på arbejdsmarkedet, skal der selvfølgelig være mulighed for at lære dansk, og forslaget giver udmærkede ideer til, hvordan det kan lade sig gøre.
Der er en enkelt ting, jeg har hæftet mig ved, og det er, at undervisningen kun skal vare i 3 år.
Det vil sige, at efter 3 år er der så ikke længere en forpligtelse til at give flygtninge og indvandrere danskundervisning, og som andre ordførere allerede har været inde på, er det simpelt hen ikke tilstrækkeligt.
For en række grupper vil det ikke være tilstrækkeligt med de 3 år.
Desuden mener jeg ikke, at det er i overensstemmelse med det firepartsforlig, der blev lavet for vel efterhånden et års tid siden mellem DA, LO, KL og staten.
Jeg vil selvfølgelig også bede salen og ministeren om at være opmærksom på de bemærkninger, jeg allerede havde tidligere, om danskundervisning til asylansøgere.
Der er en enkelt ting, som jeg gerne vil have opklaret, og som jeg ikke har kunnet finde et svar på ved læsning af lovforslaget, og det er, hvilke muligheder vi har for at ligestille alle på det her område.
Et enkelt eksempel: I Nordjylland er det sådan, at der ikke er et sprogcenter i Sindal; til gengæld er der et i Frederikshavn.
Det betyder, at de mennesker, der går til danskundervisning og kommer fra Frederikshavn, ingen transportudgifter har, mens de, der kommer fra Sindal, har transportudgifter.
Og efter at vi nu oven i købet - ikke vi, men et flertal - har sat en række indvandrere på startydelse, så betyder det selvfølgelig utrolig meget for de her mennesker, om de bor i Sindal eller i Frederikshavn. Er der i lovforslaget nogen intentioner om, eller er der på anden måde gjort noget, der kan rette op på den ulighed, sådan at vi altså ligestiller indvandrere, der bor i Sindal, med indvandrere, der bor i Frederikshavn?
Det var de bemærkninger, jeg har.
Som sagt er vi i Det Radikale Venstre positive over for forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2003-02-07:
Vi er enige i, at nøglen til integration er sprog og kendskab til det danske samfund.
Og så kommer selve springbrættet: virksomhederne.
Over for dem er forholdet præget af tillid, som det hedder i lovforslagets almindelige bemærkninger, afsnit 1, tillid til, at de kan løse langt flere opgaver, og som det hedder: »mange virksomheder vil også kunne få store fordele ved de nye muligheder«. Det med tilliden lyder jo godt, men ingen krav, ingen bindende forpligtelser, ikke noget med, at virksomhederne har pligt til at stille et bestemt antal praktikpladser til rådighed, selv om kendsgerningen jo er, at for utrolig mange udlændinge under integration er praktikpladser kun noget, man kommer i nærheden af i drømme.
Skal vi komme videre, er det nødvendigt, at der gøres noget mere radikalt for at få åbnet arbejdsmarkedet for udlændinge, men såmænd også for de mange danskere, som i dag står lige så meget på samfundets fortov og betragter trafikken køre forbi.
Jeg nævner det her som ét punkt, hvor vi i Enhedslisten ønsker en anden politik end regeringens i det her lovforslag.
Der er andre problemer; 3-års-grænsen for tilbud om danskundervisning har været nævnt, det synes vi også er et problem.
Vi er ikke imod at gå nye veje, men vi ser desværre ikke regeringens anvisninger som nyskabende på alle områder.
Tværtimod er de initiativer, som allerede er vedtaget med den nedsatte ydelse, skridt, som direkte er med til at undergrave integrationen.
Som det påpeges i LO's høringssvar, er der fare for, at præcis denne ydelse kan tvinge udlændinge ud i en skævvridning af hele processen, fordi det vil blive opfattet som en umulig og unødig luksus at gå på uddannelse, når det er nødvendigt at arbejde, måske endda sort, for at klare til den daglige husholdning.
Det vil være en meget ulykkelig udgang, hvis intentionen virkelig er integration.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-02-07:
Vi er i Kristeligt Folkeparti positive over for forslaget om danskuddannelsen til voksne udlændinge m.fl. Forslaget lægger jo op til en forenkling samt mere fleksible rammer, når det drejer sig om danskuddannelsens struktur i indhold og tilrettelæggelse.
Det vil betyde, at uddannelsen vil kunne tage afsæt i den enkeltes muligheder, og det vil sige et mere individualiseret forløb.
Målet med undervisning er jo, at den enkelte hurtigst muligt tilegner sig nogle dansksproglige færdigheder, men også et kendskab til dansk kultur og samfundsforhold er en del af uddannelsen.
Uddannelsen er jo ikke kun til gavn for arbejdslivet, selv om det er et vigtigt element, den er sandelig også til gavn for den enkeltes deltagelse i samfundslivet samt muligheden for at blive en del af et fællesskab og dermed også kunne være en del af et netværk og blive integreret i det samfund, som man nu er borger i.
Så vi er positive over for, at danskuddannelsen kan gennemføres i tilknytning til den enkeltes aktivering eller beskæftigelse, at uddannelsen bliver mere fleksibel, hvad angår tilrettelæggelse, indhold, placering osv., men også at uddannelsen fremover kan udbydes af en større udbyderkreds, end det er tilfældet i dag.
Men det er klart, at hvis intentionerne i lovforslaget virkelig skal trænge igennem, så betyder det jo også, at arbejdsmarkedet skal være mere åbent for at ansætte udlændinge, hvis det skal have en effekt.
Der, hvor vi kan være en smule betænkelige, og det vil vi se på under udvalgsarbejdet, er omkring begrænsning af uddannelsesretten til de der 3 år.
Men vi vil også se på deltagerbetalingen, som måske kan modarbejde, men det vil vi se nærmere på.
I det hele taget er vi positive over for det her forslag.
Søren Krarup (DF), 2003-02-07:
Fru Birthe Rønn Hornbech er jo en ofte og også af mig påskønnet forsvarer for retssamfundet.
Jeg vil derfor konkret stille fru Birthe Rønn Hornbech spørgsmålet: Hvad siger fru Birthe Rønn Hornbech til et begreb, som det, der her i § 7 kaldes delt bevisbyrde?
Et grundprincip i ethvert retssamfund er, at al tvivl skal komme den anklagede til gode, og at det er anklagerens opgave at bevise skylden, kun han. Her taler man om delt bevisbyrde.
Det vil sige, at man ophæver det, som jo simpelt hen er forudsætningen for et retssamfund.
Det ryster mig, ligesom det har rystet mig at læse hele dette lovforslag, som forekommer mig rent totalitært i sit sigte.
Jeg vil helt konkret spørge fru Birthe Rønn Hornbech: Hvordan vil hun begrunde sit ja til begrebet delt bevisbyrde?
Kamal Qureshi (SF), 2003-02-07:
I SF er vi meget glade for, at ministeren, efter at vi har snakket om det i meget lang tid og der har været en række samråd og spørgsmål i udvalget, har taget initiativ til endelig at få skabt denne her fleksibilitet, som vi har efterlyst i meget lang tid, i danskundervisningen.
Vi er meget glade for ministerens imødekommelse, og at vi nu får brudt det meget ensidige undervisningstilbud, der har været mange af stederne. Alt i alt er det et udmærket forslag, som ligger meget i forlængelse af vores indgang til, hvilke tilbud vi mener udlændinge skal have, når de kommer til Danmark.
Der er en ting, vi synes er problematisk, og det er, at vi fra SF's side meget gerne så, at man fra starten, fra dag et, når udlændingene kommer til Danmark, på et eller andet plan lavede et grundigt interview eller lignende og fik placeret de personer, der kom her, sådan at de passede på en hylde, som var deres rette.
Vi synes sådan set, det er udmærket, at de personer så at sige kommer hurtigere igennem.
Men vi bliver altså nødt til at erkende, at vi også modtager personer i det danske samfund, som ikke er her for at arbejde, men som er her, fordi de har brug for beskyttelse, som har været forfulgt, som har været udsat for tortur eller lignende, og det er altså vigtigt, at vi på samme måde, som vi tager hensyn til den it-uddannede softwareingeniør, som skal hurtigst muligt ud på arbejdspladsen, også tager hensyn til dem, der er her, fordi de er syge eller på en eller anden måde har brug for beskyttelse, og det synes jeg ikke ministerens lovforslag i tilstrækkelig høj grad tager hensyn til, hvilket flere af høringssvarene også gør opmærksom på.
På samme måde som Socialdemokratiet har anført, vil vi også i udvalget arbejde for at sikre, at der bliver en fleksibilitet for de personer, som af forskellige grunde ikke er i stand til inden for 3 år at tilegne sig sproget; det kan være på grund af sygdom eller andet, eller det kan være, fordi de ikke uddannelsesmæssigt har et sprog eller en evne til at læse.
Den variation, som udlændinge, der kommer til Danmark, rent faktisk udgør, skal imødekommes.
Ellers synes vi, det er rart at se, at der nu kommer en øget fleksibilitet i de undervisningstilbud, som man kan få, når man som udlænding ønsker at tilegne sig sproget.