runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til hr. Nicolai Wammen, at hr. Lars Barfoed jo ikke er medlem af regeringen lige i øjeblikket.
Det kan være, han bliver det, men der er ikke uenighed i regeringen vedrørende overførselsindkomsterne.
Jeg siger det bare for lige at sætte tingene på plads.
Fordi en ordfører har markeret en holdning til en sag, betyder det jo ikke automatisk, at det er regeringens holdning.
Men vi er dybt optaget af, at der skabes arbejdspladser i fremtiden, og skatten er et instrument, som regeringen har taget i anvendelse, for at vi også i fremtiden kan få dygtige, unge danskere til at blive i Danmark og være med til at skabe job til vore børn og vore børnebørn.
Regeringen har sagt, hvad den vil i denne valgperiode på skatteområdet, og den har gennemført det.
Den linje fastholder vi, den kører vi efter.
Nu står vi over for en debat om, hvad der skal ske efter næste folketingsvalg, men jeg vil altså hverken tage hul på, hvad hr. Nicolai Wammen mener om mindre skat på arbejde, eller hvordan man håndterer spørgsmålet i Det Konservative Folkeparti eller regeringen.
Det synes jeg skal ske op til den næste valgkamp, når vælgerne skal spørges.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-17:
Ministeren hævder, at han er optaget af beskæftigelsen,
så jeg vil godt spørge, hvad ministeren vil gøre for igen at få gang i byggeriet, der jo rasler ned.
Det påbegyndte byggeri af almene boliger faldt fra 2002 til 2003 ifølge ministerens egne oplysninger fra 11.819 til 7.621, altså et fald på 4.000 påbegyndte almene boliger på bare 1 år, og de oplysninger og prognoser fra Dansk Byggeri, som jeg har læst i Jyllands-Posten i dag, spår, at faldet fortsætter.
Samtidig må ministeren vel erkende, at den ordning, han indførte med støtte til privat udlejningsbyggeri, er endt som en farce, en fiasko.
Tallet for det byggeri var i 2003 nul påbegyndte boliger - nul!
Synes ministeren ærlig talt ikke, det er på tide at gøre en aktiv indsats for at få gang i byggeriet af almene familieboliger?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at hr. Keld Albrechtsen jo udmærket ved, at vi fik et kæmpe boom i det støttede byggeri, efter at vi ændrede reglerne for kommunernes indskud, fordi der var en opsparet ketchupeffekt.
Men selv om der selvfølgelig er en reel tilbagegang, er det sådan, at hvis vi ser på de seneste par år, er der aldrig bygget så mange boliger af det offentlige, af regeringen og af staten.
Jeg er helt bekendt med, at det selvfølgelig er en fortjeneste, som skal deles med andre partier i Folketinget.
De Radikale, Kristendemokraterne og Socialdemokratiet har været med til at sikre, at der kunne bygges nogle flere boliger.
Men når vi taler om antallet af påbegyndte ældreboliger, handicapboliger, ungdomsboliger og kollegier, har der ikke været bygget så mange i de seneste år, så det er rigtigt, at der er en mindre nedgang her.
Så begynder hr. Keld Albrechtsen at trække en forsøgsordning ind i billedet.
Han siger, det er en stor farce og lignende, men det er ikke nogen farce, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Vi regner med, at der kan skaffes endnu flere boliger pr. støttekrone i år.
Jeg er enig i, at ordningen skal evalueres, og at vi skal have rettet den til, men ret beset er det fuldstændig varm luft at stå her og sige, at det ikke bliver til noget, og at der ikke bliver bygget boliger.
Det er nøjagtig den samme sang, som hr. Keld Albrechtsen kørte frem med, da forsøgsordningen var vedtaget, men lur mig: Der bliver bygget boliger.
At hr. Keld Albrechtsen ikke har set snorene blive klippet over endnu skyldes jo bare, at boligerne kun er undervejs.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-17:
Jeg har godt set, at man har godkendt et byggeri af, så vidt
jeg ved, godt 400 boliger et sted i landet, hvor alle, der har forstand på det, er enige om, at der ikke er brug for dem, og at de er fuldstændig fejlplacerede.
Det er derfor, jeg kalder det en farce, men man kunne også bruge ordet tragedie.
Ministeren nævnte byggeriet af ældreboliger, og antallet af påbegyndte ældreboliger faldt efter ministerens egne tal fra 6.150 til 3.883 fra 2002 til 2003.
Men det glæder mig da, at ministeren nu erkender, at der er en nedgang.
Men ministeren svarede ikke på mit spørgsmål: Hvad vil
man gøre?
Vil man f.eks. forbedre grundkapitalindskuddet til det almene byggeri?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige, at regeringen vil fortsætte den kurs, vi har lagt for at bygge flere boliger, og som jeg remsede op for hr. Keld Albrechtsen, har vi gjort en indsats for det private udlejningsbyggeri, og vi har gjort en indsats for ældreboliger, kollegier, ungdomsboliger osv. Hr. Keld Albrechtsen henviser til, at der er givet en kvote til privat udlejningsbyggeri i Aalborg, og spørger, hvorfor ministeren har godkendt det.
Hvis jeg som minister havde sagt, at der ikke måtte bygges, havde jeg fået en grundlovssag på halsen, fordi der er en fradragsordning, som ifølge grundloven skal overholdes, og jeg er derfor parat til at se på ordningen sammen med de partier, der har været med til at fastsætte regelsættet.
Men jeg kan da sige til hr. Keld Albrechtsen, at det vel ikke er så ringe, hvis der bliver beskæftiget 1.200 personer i Aalborgområdet, hvor der lige er blevet fyret 4.000.
Det skulle hr. Keld Albrechtsen måske glæde sig lidt over.
Så er der måske en ting mere: Hvis private investorer
bruger deres penge på at bygge boliger i Aalborgområdet, kan man stille sig selv det spørgsmål: Gør de det, hvis de ikke kan leje boligerne ud?
Jeg vil gerne tilkendegive her i dag, at jeg godt vil se på ordningen.
To af de fem projekter i hovedstadsområdet er omfattet af den, og jeg vil godt være med til at prøve at målrette midlerne ved at ændre den til en tilskudsordning.
Det vil jeg indkalde til et møde om, og jeg håber, jeg kan få forligspartiernes tilsagn, så vi kan målrette pengene bedre.
Men det er som sagt stadig en forsøgsordning.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-17:
Det glæder mig da, at ministeren nu erkender, at han for anden gang bliver nødt til at lappe på den fortvivlede ordning, han fik indført.
Først måtte han lappe på den, fordi den viste sig at være en skattefidus, og derefter må han nu i gang med næste lapperunde på grund af fiaskoen i Aalborg.
Jeg tror personlig ikke på, at der kommer noget som helst byggeri ud af det.
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at det almene nybyggeri bliver ved med at falde.
Hvad vil ministeren gøre nu?
Vil ministeren være med til, at staten f.eks. overtager hele grundindskuddet i alment nybyggeri for at få det i gang igen?
Eller vil ministeren bare sidde passivt, samtidig med at ministeren endog har planer om at begynde at sælge ud af de almene boliger?
Det hænger ganske enkelt ikke sammen, og vi får i hvert fald ikke nybyggeri ud af det, medmindre ministeren vil være med til at gøre noget.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Hr. Keld Albrechtsen spørger, om staten vil sige, at der overhovedet ikke skal være nogen indskudskapital ved alment byggeri.
Nej, det vil staten ikke være med til.
Så vil jeg gerne sige igen, at når hr. Keld Albrechtsen siger, at der ikke bliver noget ud af det, udtaler hr. Keld Albrechtsen sig simpelt hen decideret mod bedre vidende.
Det ser ud til, at vi kan få bygget omkring 900 boliger, og jeg tror, jeg vil gøre plads i ministerbilen til hr. Keld Albrechtsen, når vi skal klippe snoren til det første store almene byggeri oppe i Hillerød over, for så kan hr. Keld Albrechtsen da få syn for sagn og se, at der bliver bygget boliger.
Vi havde den holdning i regeringen, at der manglede en ekstra indsats på boligområdet, og derfor var vi klar til at investere flere penge i at bygge flere boliger.
Det forlig har Enhedslisten valgt at holde sig væk fra, men et bredt,
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-17:
Nu nævnte ministeren, at Enhedslisten stod uden for ordningen
Jeg vil gerne sige, at vi faktisk er godt tilfredse med i Enhedslisten, at vi ikke har et medansvar for det misbrug af offentlige midler, som indtil nu har været det eneste resultat af ordningen sammen med en total fejlplacering af nybyggeriet.
Så siger ministeren, at der nok kommer nogle flere boliger, og det har vi altså hørt før.
Men ministeren vil altså ikke være med på mit forslag om at forbedre kapitalindskuddet i det almene byggeri for at lette kommunernes situation og dermed sætte gang i byggeriet.
Men hvad vil ministeren så gøre?
Den ubestridelige kendsgerning er, at det almene byggeri falder i øjeblikket, familieboligbyggeriet falder, og der bliver færre boliger til rådighed for dem, som ikke har råd til eller ikke vil købe deres bolig.
Jeg synes da, det er et problem.
Beskæftigelsen i byggeriet falder i øjeblikket år for år, det viser statistikkerne, og jeg synes, det er dybt utilfredsstillende, at regeringen og ministeren ikke har noget bud på en byggeripolitik, som i det mindste kan skitseres i dag her i Folketinget.
Ole Sohn (SF), 2004-02-17:
Vi har indtil nu haft en ret interessant spørgetime, hvor vicestatsministeren har måttet forklare og forsvare de forskellige meldinger fra regeringen om børnepolitik og om skattepolitik, og ministeren blev også lidt pikeret over at blive presset tilbage i spørgsmålet om boligpolitikken, fordi der bliver bygget færre boliger.
Nu er jeg nødt til at fortsætte med de forskellige meldinger om lukkeloven.
Det er sådan, at jeg kan forstå, at beskæftigelsesministeren på regeringens børnepolitiske udvalgs vegne mener, at lukkeloven skal afskaffes, og at det skal ske over 2 år, mens vicestatsministerens parti mener, at det skal ske over en længere periode.
Og har regeringen en fælles politik
på området?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-17:
For det første har denne regering fulgt nøjagtig samme princip som tidligere regeringer, nemlig at tvistigheder i forbindelse med lovfortolkning kører ligningsvejen i det almindelige klagesystem.
Det har den tidligere regering fulgt, det har tidligere regeringer fulgt, det har denne regering fulgt.
Dernæst er der spørgsmålet om, hvorfor den her sag har stået på lovprogrammet et par gange.
Ja, det, der i særlig grad har været problemet, har været at finde en model, som var tilfredsstillende i forhold til 3-års-reglen, 100.000-kroners-grænsen.
Vi har arbejdet med forskellige modeller, vi havde haft en forventning om, at det var en relativt nem sag at løse, men det var det ikke.
Det er et problem, som ikke er nyt.
Det er et problem, som også den tidligere regering forsøgte at løse; vi har ikke fundet de vises sten endnu, men vi arbejder videre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Colette L. Brix (DF), 2004-02-17:
Dansk Folkeparti er af den umiddelbare opfattelse, at forsikringsmarkedet kan være meget svært at have med at gøre som kunde og forbruger.
Vi har i Danmark en hel række dygtige forsikringsselskaber, og vi er da også glade for den udvikling, der har været på markedet, der gør, at man generelt som almindelig kunde kan købe sin forsikring mange andre steder end i et ordinært forsikringsselskab.
Men vi mener samtidig også, at de nye markeder for forsikringer øger behovet for at sikre en rimelig beskyttelse af forbrugerne, og derfor kan Dansk Folkeparti bakke op om tiltag, der bevæger sig i den retning.
At man stiller krav om, at forsikringsformidlere skal kende deres produkt og forpligter sig til at videregive disse oplysninger til kunden, er i fin overensstemmelse med vores synspunkter på området.
Ligeledes kan vi støtte, at forsikringsagentvirksomheder fremover registreres hos selve forsikringsselskabet, samt at underagentvirksomheder registreres i Finanstilsynet.
Vi har noteret os, at forsikringsformidlerne har haft indvendinger mod den administrative byrde, det vil være at indhente straffeattester fra de nye ansatte, men som vi ser det, kommer vi ikke uden om reglen i kraft af, at kravet er fastsat i direktivet.
At man med forslaget åbner op for grænseoverskridende virksomhed på området er også positivt, da det vil forbedre konkurrencen på markedet til gavn for kunderne.
Men vi må selvfølgelig sikre, at den samme grad af forbrugerbeskyttelse gælder, selv om man har købt sin forsikring af en udenlandsk virksomhed.
Overordnet mener Dansk Folkeparti, at den nytte, vi opnår i form af den bedre forbrugerbeskyttelse, fint står mål med de byrder, vi desværre må pålægge forsikringsformidlerne.
Naser Khader (RV), 2004-02-17:
Formålet med L 141 er dels at fremme forbrugerbeskyttelsen på forsikringsformidlingsområdet, dels at fremme det indre marked for salg af forsikringsprodukter inden for EU til gavn for såvel de erhvervsdrivende som forbrugerne.
Det foreslås i lovforslaget at indføre en offentlig registreringsordning af alle erhvervsdrivende, der sælger forsikring, og det synes vi i Det Radikale Venstre er meget fornuftigt.
Herved fremmer vi muligheden for at sælge forsikringsprodukter inden for EU til gavn for såvel de erhvervsdrivende som forbrugerne.
Disse udmærkede formål, som lovforslaget indeholder, støtter vi i Det Radikale Venstre og afventer videre udvalgsbehandling.
Line Barfod (EL), 2004-02-17:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Denne lov om mere gennemsigtighed omkring, hvem der kan formidle forsikringer, og hvilke aftaler der er om denne formidling, vil vi formentlig ende med at støtte.
Men vi har vores tvivl, om den vil gøre nogen forskel.
Det grundlæggende problem er jo, at vi har fået disse finansielle supermarkeder, hvor man kan have alt: lønkontoen, forbrugslånet, realkreditlån, billån, børneopsparing, pensionsopsparing, livsforsikring, indboforsikring, ulykkesforsikring, rejseforsikring osv. i samme selskab.
Selskabet kan på den måde næsten gennemlyse enhver del af en persons liv, men har også en alt for god mulighed for at lukke for kunderne i flere af forretningerne, selv om vilkårene kan være betydelig ringere end i et andet selskab.
Dette problem løses ikke med lidt gennemsigtighed.
Det er fortsat vores opfattelse, at man burde begrænse mulighederne for at have disse enorme finansielle supermarkeder.
Her kunne vi bruge en skrappere konkurrencelovgivning.
Det ville hjælpe mere end dette lovforslag.
Er man i tvivl om problemets omfang, kan man i øvrigt bare se på de stærkt voksende overskud i den finansielle sektor på trods af den meget lave rente.
De muligheder for grænseoverskridende salg af forsikringsprodukter, loven også åbner for, er vi negative over for.
Vi mener ikke, der er brug for mere grænseoverskridende finansiel virksomhed.
Jann Sjursen (KD), 2004-02-17:
Kristendemokraterne kan støtte det fremsatte lovforslag, fordi det bl.a. vil højne forbrugerbeskyttelsen.
Man kan selvfølgelig diskutere, hvor meget bedre det bliver, end det er i dag, men vi mener dog, at der er elementer i lovforslaget, der gør, at det tæller med i den store sammenhæng - jeg tror, det var fru Colette Brix, der sagde det tidligere i debatten.
Så selv om det betyder øgede administrative omkostninger for forsikringsselskaberne, ved de jo desværre nok alt for godt, havde jeg nær sagt, hvordan de så får de penge hjem.
Så det klarer de nok.
Men det er altså på det ene punkt bedre forbrugerbeskyttelse.
Det andet punkt, som jeg vil nævne her i min ordførertale, er det, at lovforslaget så også åbner op for, at der kan sælges forsikringsprodukter inden for EU.
Det er egentlig ikke, fordi vi er så voldsomt begejstrede for det, men vi har nu engang det indre marked, og det er vi så med på, at vi har, og derfor vil det være svært at sætte en grænse ved, at lige netop forsikringsprodukter ikke skulle kunne sælges inden for EU.
Vi håber så, at det bliver til gavn for såvel de erhvervsdrivende som forbrugerne, når det sker med de muligheder, som lovforslaget åbner op for.
Så vi er er altså positive over for lovforslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-02-17:
Jeg vil gerne sige tak til ordførerne for den positive modtagelse, som lovforslaget har fået.
Jeg skal ikke opridse de positive elementer, men blot gentage, at det jo er et forslag, som fremmer forbrugerbeskyttelse på området og de erhvervsdrivendes adgang til at sælge forsikringsprodukter i hele EU.
Selv om fru Line Barfod er i tvivl om, om det gør en forskel, så tror jeg alligevel i den sidste ende, at vi står med et forslag her, som ret beset fremmer forbrugernes muligheder for gennemsigtighed, fremmer forbrugernes muligheder i det hele taget for at kunne tegne en forsikring et sted, hvor man ved, hvem man tegner hos.
Vi stiller også krav til, at man ved, hvad det er for nogle produkter, man egentlig skal ud og sælge.
Det synes jeg er positivt, og så må vi jo se frem til en ændring af konkurrenceloven senere i år.
Tove Videbæk (KD), 2004-02-17:
Jeg må sige, at jeg er meget bedrøvet over, at det ser ud til, at der ikke bliver flertal for, at døende i de sidste dage af deres liv skal have mulighed for at komme på et hospice - i hele landet, uanset hvor man bor - og det kan jeg simpelt hen ikke begribe.
Jeg kan læse i betænkningsbidragene, at Dansk Folkeparti er meget optaget af at få udbygget hospicekapaciteten i Danmark, osv., at man afsætter øremærkede midler, og at man også fremover vil satse på at få tilført
økonomiske ressourcer på området
Venstre har også nogle ting, man gerne vil gøre på det her område.
Man vil afsætte midler og afsætte midler, men problemet er jo, at det ingenting hjælper.
Vi har jo kunnet læse om det i aviserne igen og igen, bl.a. stod der i Kristeligt Dagblad her i januar måned, at hospicepuljen ikke har givet gennembrud, og at landets fem hospicer for uhelbredeligt syge og døende hver eneste dag afviser patienter, fordi der ikke er plads.
Samtidig står der penge til nye hospicepladser på sundhedsministerens konto, som ikke kan komme i brug.
Det er ubegribeligt, at man ikke vil tage fat på anden måde, men blot siger, at nu har vi prøvet to-tre gange i træk at sætte penge af, og det hjælper ingenting, og så gør man noget mere af det samme, der ikke har hjulpet endnu.
Jeg vil godt efterlyse, at man viser, at man ønsker at gøre noget seriøst ved det.
Vi har hørt, at der sidste år var 1.000 mennesker, der blev afvist, og vi kan læse, at på nogle hospicer er der 60 pct. af dem, der beder om at komme ind,
som bliver afvist - 60 pct.!
Problemet er, at de her mennesker ikke lever så længe, at de kan føre en sag igennem vores klagesystem. Jeg synes, det er så ubegribeligt, at vi bare bliver ved med bevidstløst at gøre mere af det, som ikke har fungeret tidligere.
Jeg vil gerne opfordre sundhedsministeren til at komme med et lovinitiativ nu, for sundhedsministeren har for et par år siden - faktisk den 15. januar 2002 - sagt, at han ikke ville være synderlig langmodig med de danske amter, og derfor ville han også være parat med et lovgivningsinitiativ.
Jeg vil gerne spørge sundhedsministeren: Hvor lang er den langmodighed, når der står, at den ikke er ret lang?
Jeg synes, at det ser ud som om den elastik burde være sprunget efterhånden.
Vil ministeren snart komme med et lovinitiativ på det her område, så døende i Danmark kan få en værdig afslutning på deres liv?
Ester Larsen (V), 2004-02-17:
Venstre er kolossalt optaget af at få etableret flere hospicepladser som selvejende institutioner.
Som det allerede har været nævnt, har vi derfor i 2003 afsat 20 mio. kr. og tilsvarende i 2004.
Det er ikke korrekt, når der fra talerstolen her bliver sagt, at det ikke fører til noget.
Det forholder sig rent faktisk sådan, at som tingene ser ud her og nu, vil der i løbet af ganske kort tid være en udvidelse af hospicepladskapaciteten på 47 pct. Og det alene i kraft af de 20 mio. kr., som har været til rådighed i 2003. I løbet af ganske kort tid vil der blive taget hul på pulje nummer to, og jeg er meget fortrøstningsfuld, fordi der rundtomkring i landet sidder så mange engagerede mennesker, der arbejder så energisk for denne sag.
Anita Knakkergaard (DF), 2004-02-17:
Dansk Folkepartis medlemmer af Sundhedsudvalget er meget optaget af at få udbygget hospicekapaciteten i Danmark
, idet vi selvfølgelig mener, at døende skal have så godt et tilbud som muligt med optimal pleje og behandling i trygge rammer, uden at de skal tænke på de økonomiske problemstillinger i denne fase af deres liv.
Dansk Folkeparti har gentagne gange belyst de problemer, som følger i kølvandet af at have ventelister på hospice.
Vi har derfor fået afsat øremærkede midler til etablering af hospicepladser i finansloven 2003 samt 2004, og det er vores hensigt, at vi ligeledes i den kommende år vil afsætte øremærkede midler til området, således at vi over en årrække får etableret et hospice i hvert amt.
Vi er helt enige i intentionerne, som ligger til grund for beslutningsforslaget, og der arbejdes også rundt i landet fra mange sider på den gode sag at få skabt flere selvejende hospicer.
Det er som sagt Dansk Folkepartis mål løbende at få tilført området flere økonomiske ressourcer.
Vi har også fået sat området godt i gang, og det er vor mening, at der fortsat skal være turbo på denne gode udvikling over alt i landet til gavn for vore syge medborgere.
Naser Khader (RV), 2004-02-17:
Kristendemokraterne har stillet et sympatisk forslag, der skal styrke indsatsen for omsorg og pleje for de døende i deres sidste tid.
Vi støtter derfor de gode intentioner, der ligger bag Kristendemokraternes forslag.
Vi har også opprioriteret området ved vores finanslovforhandlinger.
Alligevel vil vi undlade at stemme i dag, bl.a. fordi indsatsen for at udvide antallet af hospicepladser i Danmark er blevet prioriteret det sidste par år, idet man har afsat 20 mio. kr. på finansloven i år og sidste år.
Det har vist sig, at disse midler ikke er blevet brugt endnu, dels fordi det kræver en prioritering af indsatsen af det enkelte amt, dels fordi det har været vanskeligt for de enkelte amter at skabe et bæredygtigt hospice inden for deres eget amts grænser.
Endelig har vi nu taget hul på den store strukturreform, og det vil tage et par år, inden reformen er gennemført.
Her kan vi kun henvise til sundhedsministerens egne ord: Vi ved endnu ikke, hvordan danmarkskortet kommer til at se ud, men det bliver anderledes end i dag.
I dette lys er Kristendemokraternes forslag en smule utidigt. Det er som sagt et sympatisk forslag, Kristendemokraterne har fremsat, men Det Radikale Venstre vil undlade at stemme af de grunde, jeg har anført.
Svend Auken (S), 2004-02-17:
Er statsministeren enig med mig i, at man ikke vil kunne give hans tale den overskrift: »Tid til forandring«, som statsministeren ellers tidligere har været glad for?
Det er vel et af de mest konservative indlæg, der er holdt om denne her sag.
Det er ikke det samme som, at der ikke kan siges meget for statsministerens synspunkt, men deler han ikke min opfattelse af, at vi i denne sag er nødt til at lytte til hinanden?
Statsministeren har et meget negativt udgangspunkt over for ændringer.
Vi andre har en anden holdning, men er det ikke nødvendigt netop for at bevare den brede enighed, at vi lytter til hinanden i det fremtidige arbejde?
Faktisk er det det unormale, at det er et folkeligt krav, der fører til ændring i grundloven.
Først når der ligger et konkret forslag til ændringer, får man den folkelige debat.
Er det ikke også statsministerens indtryk?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-17:
Ja, en grundlov, en forfatning, er netop en basis for et folkestyre og derfor noget, der ikke skal forandres med jævne mellemrum.
En grundlov skal netop være karakteriseret af, at den står som et fast, urokkeligt fundament under et folkestyre i mange, mange år.
Det er også det, der har kendetegnet den danske grundlov.
Den er blevet revideret ja, så den har fulgt samfundsudviklingen, men alligevel med så mange års mellemrum, at man her havde et fast fundament, som man vidste man kunne indrette sig efter.
Derfor synes jeg ikke, det er helt velplaceret, når hr. Svend Auken her bruger begreber som forandringer over for konservatisme, for en grundlov skal netop være karakteriseret ved at skulle stå som et fast fundament under folkestyret i ganske mange år.
Jeg har jo ikke afvist, at der en dag bliver behov for en ændring af grundloven.
Jeg siger bare, at der skal være tungtvejende grunde til det, og dem ser jeg ikke lige for indeværende.