runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jamen man kan jo tage alle områderne, og så er vores forslag sådan set det modsatte.
Altså når man nu f.eks. vil lave en ordning, der betyder, at en østarbejder, hvis vedkommende mister sit arbejde og der er tale om en usaglig afskedigelse, kan risikere at blive sendt hjem, så er vores forslag sådan set det modsatte: Vi skal forsøge at sætte en mekanisme ind, der gør, at ved usaglige afskedigelser gælder kravet om beskæftigelse som grundlag for opholdstilladelsen ikke.
Sådan kan vi tage punkt for punkt, hvor de forslag, vi vil stille, når nu vi går i gang med udvalgsbehandlingen,
Og jeg er da fuldstændig klar over, at på de områder vil der da formentlig ikke være flertal her i Folketinget.
Jeg tror sådan set, at SF's arbejdsmarkedspolitiske ordfører i sit inderste indre vil sympatisere med rigtig mange af forslagene, men jeg er ikke sikker på, at regeringen vil gøre det, må jeg nok sige, og derfor vil der nok heller ikke være nogen risiko for, at de bliver vedtaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-24:
Kristendemokraterne glæder sig over udvidelsen af EU.
Der har været stillet en række krav til de nye lande.
De har taget et ansvar, og så er det god, demokratisk skik, tankegang kunne man sige, at når der stilles krav og man tager et ansvar, så medfører det også, at man som enkeltperson og som nation får nogle rettigheder, og de to lovforslag, vi behandler nu, L 157 og L 153, er i og for sig udtryk for, at de lande, der har taget ansvar, fordi man har stillet krav til dem, nu får nogle rettigheder, og det er de her to lovforslag så med til at sikre.
Vi vil med de her to lovforslag også sikre, at der ikke sker misbrug.
Vi vil skabe ordnede forhold, og vi vil være med til at forebygge, og selv om vi ikke tror, at der vil komme mange fra de nye EU-lande i Østeuropa, så vil vi dog med den aftale, som vi er flere partier, der har indgået, være med til at forebygge, sådan at vi undgår den mistillid, som der indimellem er lagt op til at man vil møde de nye EU-borgere med.
Vi Kristendemokrater vil hellere i demokratiets navn møde vores nye EU-borgere med tillid og åbenhed og skabe gode rammer for, at samarbejdet også fremover kan fungere, og derfor støtter vi naturligvis de her to forslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-24:
Hovedindgangen til det her er, at den, der får en arbejds- og opholdstilladelse, har adgang til at tage sin familie med under - og det vil jeg så gerne henvise til - de mange betingelser, der er i lovforslaget, nemlig at man har en bolig, at man kan forsørge den familie, der kommer, og hvis der følger andre med end børn, at man har forsørget dem i hjemlandet osv., men det kan vi jo vende tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Det er selvfølgelig klart, at hvis en ægtefælle måtte ønske at arbejde 2 timer i en bagerforretning, så kan det lade sig gøre.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Jamen det, der ligger i lovforslaget her, er jo, at man ikke kan tage arbejde, hvis man ikke har en arbejdstilladelse.
Det, beskæftigelsesministeren nu siger, er, at det godt kan lade sig gøre, når det gælder familiemedlemmer.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-24:
Jeg vil bare sige, at arbejds- og opholdstilladelsen her i landet følger den, der har fået arbejds- og opholdstilladelsen.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Jeg kan forstå på det svar, som beskæftigelsesministeren gav fru Irene Simonsen, at det faktisk kommer frem her, at familiemedlemmer kan tage deltidsarbejde få timer om ugen uden at have arbejdstilladelse.
Det er jo ikke det, der står i lovforslaget, men det er faktisk det, beskæftigelsesministeren står her og siger.
Det var det, hr. Søren Søndergaard var inde på, det er det, fru Irene Simonsen har sagt her, nemlig at en ægtefælle kan tage et deltidsarbejde.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-24:
Hvis ægtefællen, som ikke har søgt arbejdstilladelse, får et job 2 timer om ugen i en bagerforretning, kan det godt lade sig gøre.
Irene Simonsen (V), 2004-02-24:
Jeg skal bare høre beskæftigelsesministeren om en helt konkret situation i relation til det svar, jeg tidligere gav hr. Søren Søndergaard her i salen.
Lad os forestille os et ægtepar, der kommer her og søger job.
Den ene får et fuldtidsjob.
Den anden ægtefælle tager så et deltidsjob hos bageren søndag morgen og hjælper med at sælge morgenbrød der.
Vil det ikke være muligt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-24:
Vi har jo med denne her aftale villet sikre, at fagbevægelsen har gode kort på hånden over for virksomheder, som måtte underbyde, misbruge, underbetale arbejdskraft, og derfor er der ikke tilsigtet nogen svækkelse af mulighederne for at varsle konflikt over for en virksomhed.
Men det er jo spørgsmål, jeg med glæde besvarer under udvalgsbehandlingen.
Så kan jeg få et præcist formuleret spørgsmål, kan vi svare præcist på det.
Jytte Andersen (S), 2004-02-24:
Forstår ordføreren fra Venstre det sådan, at alle boliger skal være tilgængelige, når det fremgår af beslutningsforslagets bemærkninger, at sådan er det ikke tænkt?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-24:
Hvis jeg lige må koncentrere mig om spørgsmålet om udtrykket »væsentligt under 37 timer«, så er det jo nok hr. Søren Søndergaard bekendt, at der findes overenskomster, hvor den ugentlige arbejdstid er mindre end 37 timer, hvor fuldtidsarbejde kan være 35 timer - eller det kan være et andet tal.
Derfor er det jo vigtigt, at vi ikke forlanger, at de mennesker skal arbejde over for at få arbejdstilladelse her i Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jeg synes, det kunne være godt, hvis ministeren kunne prøve at klargøre nogle af de ting, der har været oppe i debatten, f.eks. det spørgsmål, der har været oppe om, hvad der er grunden til, at der er sket en ændring i aftalen fra fuldtidsansættelse og så til noget, der hedder ansættelse, som ikke ligger »væsentligt under 37 timer«, og som indebærer, at man skal kunne forsørge sig selv. Venstres ordfører, fru Irene Simonsen, gav jo sit bud på, hvad det kunne betyde.
Jeg vil bare høre, om ministeren er enig i det bud, eller om der ligger en anden fortolkning, som ministeren kunne bidrage med.
Så vil jeg også godt spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at det er sådan, at hvis en fagforening erklærer konflikt mod en virksomhed med henblik på at få en overenskomst, så risikerer de berørte østarbejdere, som måtte være på virksomheden, at miste deres opholdstilladelse.
Kan ministeren ikke også bekræfte det?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-24:
Vi Kristendemokrater er naturligvis ikke indstillet på, at nogen skal arbejde under overenskomster, som ligger langt under det, som er gældende for branchen.
Det var egentlig heller ikke det, vores forslag omkring konfliktret lagde op til; det lagde bare op til, at man respekterer de aftaler, som arbejdsgivere og lønmodtagere har indgået, og sådan at andre ikke skal komme og blande sig i de aftaler, der er indgået. Så der er i og for sig ikke nogen sammenhæng imellem de to lovforslag, som vi behandler i dag, og så vores beslutningsforslag om konfliktretten.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jamen jeg forstår det ikke rigtigt, for da vi diskuterede indskrænkning af konfliktretten, var det en stor sag for Kristendemokraterne at gøre opmærksom på, at der findes landsdækkende overenskomster, som ikke er udtryk for et acceptabelt brancheniveau.
Det var noget, Kristendemokraterne gentog igen og igen og understregede, at man derfor blev nødt til at kigge på overenskomster inden for den konkrete branche.
Derfor forstår jeg ikke, hvorfor hr. Mogens Nørgård Pedersen ikke umiddelbart kan sige, at det synes han er en god idé.
Så kan hr. Mogens Nørgård Pedersen måske sige, at det var der ikke flertal for, og det vil jeg så acceptere, og så vil jeg selvfølgelig gerne høre, hvem det var, der afviste det, da Kristendemokraterne fremlagde det i forhandlingerne.
Eller er det sådan, at Kristendemokraterne overhovedet ikke har fremlagt det her forslag i forhandlingerne, men bare er gået med til noget, der med Kristendemokraternes egne ord betyder, at folk kan blive tvunget til at arbejde på overenskomster, der ligger langt under, hvad der er normalt inden for den pågældende branche?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-24:
Vi vil naturligvis gerne være med til at sikre, at der er så gode forhold som muligt, og derfor så vi også gerne, som jeg tidligere har været inde på, at vi i Folketinget var mere optaget af ikke bare at sikre lønmodtagere ved overenskomster, men også sikre lønmodtagere minimumsrettigheder, som for øvrigt også ville komme østeuropæisk arbejdskraft til gode.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Vende tilbage ja.
Som jeg nævnte i min ordførertale, har vi haft forskellige arbejdsmarkedspolitiske diskussioner herinde, og der har netop Kristendemokraterne gjort opmærksom på, at når man snakkede om forholdene inden for et område, så var det ikke nok bare at henvise til de sædvanlige forhold eller til overenskomster i al almindelighed, fordi der faktisk er overenskomster, som på et givet område vil betyde langt dårligere forhold, end der normalt er inden for området.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Mogens Nørgård Pedersen:
Hvis vi nu stiller et ændringsforslag, der går ud på, at man altid, når man kigger på, om en arbejdstilladelse kan gives, ser på, at det skal være i forhold til den gældende overenskomst inden for det pågældende område, er det så et forslag, som Kristendemokraterne vil støtte?
Lars Barfoed (KF), 2004-02-24:
Jeg mener ikke, der er tale om, at man mister et opholdsgrundlag, man ellers havde haft i Danmark.
Man havde ikke noget opholdsgrundlag i Danmark, før man fik ansættelsen.
Man har et opholdsgrundlag, så længe man har en indkomst ved et arbejde, og har man ikke længere det, jamen så må man vende tilbage til sit hjemland, hvor man så forhåbentlig er arbejdsløshedsforsikret.
Dermed mener jeg, at vi ligestiller udenlandske medarbejdere fuldstændig med danske medarbejdere.
Må jeg så sige omkring det med fuldtidsansættelse, at der jo står i lovteksten, at udgangspunktet er fuldtidsansættelse.
Så er det forklaret i bemærkningerne, at det normalt er 37 timer, men dog kan det være noget, der ligger lige under 37 timer, og det er jo for ikke at være alt for rigoristisk.
Jeg mener overhovedet ikke, at der er nogen problemer eller slinger i valsen her, det er fuldtidsansættelse, vi taler om.
Men der kan i særlige tilfælde være tale om, at man har noget lige under 37 timer, og så må det gælde for en fuldtidsansættelse.
Det synes jeg egentlig er meget rimeligt, at der er den lille fleksibilitet i bemærkningerne.
Men i selve lovteksten er det jo fastslået, at der er tale om fuldtidsarbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Ja, så håber jeg, at hr. Barfoed kan nå at svare på det andet spørgsmål, og så vil jeg bare følge op på det, hr. Barfoed allerede har sagt.
Jo, der er jo lige præcis forskel, for ud over at miste sit arbejde, så mister en udenlandsk arbejder altså også sit opholdsgrundlag i Danmark.
En dansker, der bliver fyret fra sit arbejde, bliver jo ikke smidt ud af landet, men det er jo det, der sker med en udenlandsk statsborger - en person, der kommer fra Polen eller et andet land - vedkommende bliver smidt ud af Danmark, selv om der er tale om en usaglig afskedigelse.
Det er det, jeg simpelt hen bare ikke kan få til at passe med det, Det Konservative Folkeparti normalt går rundt og siger - men det er måske mest ved festlige lejligheder.
At folk, der bliver usagligt afskediget, også mister deres opholdsgrundlag i Danmark, er da helt urimeligt.
Folk, der bliver usagligt opsagt, skulle ikke miste deres opholdsgrundlag i Danmark.
Man kunne diskutere, om arbejdsgiveren skulle smides ud, men det er jo en anden sag.
Lars Barfoed (KF), 2004-02-24:
Det er jo sådan, at når man bliver fyret usagligt, er der nogle sanktioner i forhold til en arbejdsgiver, der fyrer nogen usagligt.
De sanktioner vil jo gælde både over for arbejdsgivere, der fyrer udenlandske medarbejdere, og arbejdsgivere, der fyrer danske medarbejdere.
Derfor er det jo ikke sådan lige fra den ene dag til den anden, at man står uden nogen form for økonomisk kompensation.
Der må man sige, at der er det de samme regler, der gælder.
Det er det jo også i Danmark.
Man får jo ikke højere arbejdsløshedsdagpenge, når man er usagligt fyret, end hvis man er sagligt fyret.
Så der synes jeg sådan set, at vi stiller de pågældende udenlandske medarbejdere helt på lige fod med danske arbejdere.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Nu er det jo den 1. maj, det træder i kraft, og der ved jeg, at hr. Jan Petersen temmelig sikkert skal op på en eller anden talerstol et eller andet sted, ellers skulle det være første gang, det ikke sker, hvis det er, at hr. Jan Petersen ikke skal ud.
Det, der kunne være interessant, er, hvordan hr. Jan Petersen på arbejdernes kampdag vil forklare, hvorfor Socialdemokratiet åbner op for arbejdskraft fra Østeuropa, når Socialdemokraterne samtidig beskylder regeringen for, at der er stigende arbejdsløshed, og at regeringen ikke gør noget ved det.
Her er Socialdemokratiet sammen med regeringen om at åbne op for arbejdsløsheden.
Giver det ikke lidt af et forklaringsproblem den 1. maj?
Jan Petersen (S), 2004-02-24:
Der er jo ikke stillet fem, seks, syv forskellige scenarier op, hvorefter der er aftalt et bestemt reaktionsmønster.
Hele aftalens fundament er, at vi ikke forudser ud fra den kendte viden, og hvad man kan se ifølge prognoser, at problemet bliver stort og dermed kan forstyrre det danske arbejdsmarked.
Hele aftalens udgangspunkt er at forebygge.
Selvfølgelig indgår der i en forebyggelse en reaktionsmulighed ud fra noget, som vi ikke øjeblikket tror sker, men hvis det sker, kan vi reagere på det.
Derfor må jeg svare: Vi har ikke aftalt bestemte reaktionsmønstre ud fra nogle bestemte tal.
Jeg ved ikke, om hr. Bent Bøgsted har nogle tal, vi skulle tage udgangspunkt i. Jeg synes, det er en rimelig teoretisk problemstilling, før vi kender den reelle virkning af det her.
Specielt når man ikke forudser, at problemet bliver stort, vil det være at føre en teoretisk diskussion uden forbindelse til den almindelige hverdag.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Jeg vil da starte med at sige, at jeg håber så sandelig, at hr. Jan Petersen får ret i sine betragtninger vedrørende østudvidelsen.
Det skal jeg være en af de første til at erkende, hvis det viser sig.
Jeg vil godt høre, om hr. Jan Petersen kan svare på, om partierne, der står bag sikkerhedsmekanismen, er enige om, hvornår og hvordan den skal træde i kraft, hvor mange arbejdere der skal komme til en branche, før der skrides ind, og hvor mange der f.eks. skal komme til Storstrøms Amt, før man griber ind.
Er der en afklaring på det, og er der enighed imellem partierne, eller man har måske ikke har drøftet det endnu?
Jan Petersen (S), 2004-02-24:
Jeg ved ikke, om der er tid til at svare på alle spørgsmål, ellers må hr. Søren Søndergaard gentage dem, hvis det kan lade sig gøre.
Hr. Søren Søndergaard blander to ting sammen, og det overrasker mig lidt, at det forekommer hos hr. Søren Søndergaard.
Det er jo ikke arbejdsløshedskassen, der sikrer lønmodtagerne rettigheder i forbindelse med opsigelsen.
Det er ikke det, der følger af lovgivningen, og det, der følger af overenskomsterne
af den faglige organisation
Der er ikke nogen hindringer i denne her aftale for, at man melder sig ind i en faglig organisation og derigennem forfægter sine faglige rettigheder.
Der, hvor hr. Søren Søndergaard har ret, er, at der ikke er adgang til arbejdsløshedsdagpenge i Danmark.
Men har hjemlandet, som man kommer fra, en arbejdsløshedsforsikring, som man er medlem af, og som anerkender den ret, man har optjent i Danmark, sker det fyldest dér.
Hr. Søren Søndergaard kan sådan set godt få opfyldt sit krav, men så var det bare et andet forslag, der skulle ligge på bordet her, nemlig et krav om, at vi ikke lavede en national foranstaltning med en arbejdstilladelse, for så kunne vi bare køre efter de regler, der gælder for alle de andre EU-landes medborgere, og der er adgang til arbejdsløshedsdagpenge, men så er der ikke nogen sikkerhed
for, at overenskomst eller ordnede forhold gælder.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jeg ville bare for det første sige tak for, at det bliver konstateret, at hvis man har været ansat i Danmark i 3 år, har betalt kontingent til a-kassen, har betalt skat til samfundet og mister sit arbejde, så får man ingenting for det.
Det betyder selvfølgelig i praksis, at en masse folk ikke kan se noget formål i at melde sig ind i en fagforening. Derudover kunne jeg da godt tænke mig, hvad angår det
andet spørgsmål, jeg stillede, at få at vide, om hr. Jan Petersen kan garantere, at det betyder, at folk, der bliver usagligt afskediget, ikke er underlagt den regel om, at man bliver udsendt, hvis man mister sit job.
Hvis der er tale om en usaglig afskedigelse, så træder det der med, at man bliver sendt ud af landet, hvis man ikke har job, simpelt hen ikke i kraft.
Det vil jeg godt have at hr. Jan Petersen bekræfter.
Jeg vil derudover spørge hr. Jan Petersen om de steder, hvor der er en klar modstrid eller i hvert fald uoverensstemmelse mellem det, der står i aftalen, som Socialdemokratiet indgik med regeringen, og det, der står i lovforslaget her: Er det lovforslaget eller aftalen, Socialdemokratiet anser for at være gældende?
Jan Petersen (S), 2004-02-24:
Det betyder, at man ikke bliver smidt ud af landet uden noget som helst.
Man får opsigelsesvarsler, man får det, der gælder i den pågældende overenskomst, og er man ellers omfattet af funktionærloven, gælder reglerne dér, hvor der også er midler at hente i forbindelse med en afskedigelse. Men det er rigtigt, at man ikke får arbejdsløshedsdagpenge.
Nu er det ikke mig, der kan spørge hr. Søren Søndergaard, men hr. Søren Søndergaard ved formentlig, at hvis man opererer med den sikkerhed, der er gemt i arbejdstilladelsen, for, at det er ordnede overenskomstmæssige forhold, er det ikke foreneligt med det samtidig at have en adgang til arbejdsløshedsdagpenge. Hr. Søren Søndergaard har sådan set det valg, ubehageligt, som det må være for ham, at vælge mellem en adgang til arbejdsløshedsdagpenge og dermed ikke nogen sikkerhed for via arbejdstilladelser, at forholdene er i orden, eller ordnede forhold og så ikke nogen adgang til arbejdsløshedsdagpenge. Socialdemokratiet har valgt, og vi valgte de ordnede forhold, fordi formålet med at komme til landet jo er at arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Det, der sådan set, ja, jeg ved ikke, om det overrasker mig, men bekymrer mig mest ved hr. Jan Petersens tale, er, at hr. Jan Petersen udtrykker tilfredshed med aftalen. Er det et udtryk for socialdemokratisk politik, at i det øjeblik en person, som er kommet til Danmark og i f.eks. 3 år har haft arbejde og har betalt skat, har betalt arbejdsløshedsdagpenge, altså arbejdsløshedskontingentet, og været medlem af en fagforening, bliver fyret, får vedkommende ikke andet end et spark bagi og så ud af landet efter en periode?
Er det et udtryk for socialdemokratisk politik, at man skal yde, men man skal altså ikke have lov til at nyde?
Irene Simonsen (V), 2004-02-24:
Jamen for det første skal de jo tilmeldes AF, så de er jo registreret her i landet som jobsøgende.
Det er den første betingelse, og den anden er, at når der er en ansættelse, så skal ansættelseskontrakten jo laves.
Så det skrækscenarie skal vi slet ikke være så bange for.
Hvis hr. Bent Bøgsted mener noget med hensyn til illegalt arbejde, for det er jo det, jeg kan forstå at hr. Bent Bøgsted henviser til, så kan vi jo sige, at lige præcis på det område har regeringen sat en styrket indsats ind og overvåger det her enormt meget og følger med i, hvad der sker, og sætter også restriktioner og ressourcer ind, hvor det er nødvendigt.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Man kan så begynde at spekulere på, om de rapporter er bestilte af Venstre.
Det skal jeg lade være usagt, men jeg vil gerne have at vide, hvordan Venstre vil kontrollere østeuropæere, der rejser rundt i landet i 6 måneder for at søge arbejde, når vi nu har så stort et marked for illegalt arbejde, som vi ikke kan komme til livs.
Irene Simonsen (V), 2004-02-24:
Nej, men allerførst vil jeg sige, at det jo er sådan alment kendt - og det vil jeg gerne gøre hr. Bent Bøgsted opmærksom på - at 80 pct. af de bekymringer, vi mennesker går og gør os, rent faktisk aldrig bliver til noget.
Men det, vi så gør, er, at vi tager de 80 pct. bekymringer alvorligt her og siger, at så lad os dog forebygge.
Og det er jo det, vi gør.
Vi er med fra starten af her.
Vi har ikke noget imod, at der kommer en anden arbejdskraftressource til Danmark, hvis man arbejder på de rigtige vilkår.
I øvrigt kan jeg sige, at jeg slet ikke har det skrækscenarie, som hr. Bent Bøgsted har i hovedet.
Når jeg læser rapporterne om arbejdsmarkedets bevægelighed, så er der jo intet, der viser det skrækscenarie, som Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted sætter op.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-24:
Det, fru Irene Simonsen står og siger fra talerstolen, er selvfølgelig meget godt, men når man så tager i betragtning, at lande som Belgien, Finland, Frankrig, Grækenland, Italien, Portugal, Spanien, Tyskland og Østrig har lukket deres arbejdsmarked med en 2-7-års-ordning, er fru Irene Simonsen så ikke lidt nervøs for, at Venstre dermed udsætter Danmark for et meget, meget stort pres fra Østeuropa?
Lige for tiden går det ikke så godt i f.eks. Polen, hvor vi får beretninger om, at der er mange ude i landdistrikterne, der er klar til at rykke til Danmark for at arbejde for landbruget, og det er også det, landbruget selv har udtalt, at det er østeuropæere, der skal til at malke køer.
Er fru Irene Simonsen ikke nervøs for at presse de danske arbejdere ud i arbejdsløshed?
Irene Simonsen (V), 2004-02-24:
Det er jo netop for at kunne lave en vis fleksibilitet i det her.
Det handler også om, at hvis der kommer nogle, der har en 32 timers arbejdsuge og kan forsørge sig selv på den, eller hvis de kan forsørge sig selv på det, der svarer til de godt 5.000 kr., som hr. Søren Søndergaard beretter om her, jamen så kan vi jo ikke have noget imod det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Jeg synes ikke, fru Irene Simonsen svarer på spørgsmålet.
Faktisk vil jeg sige, at fru Irene Simonsen snakker
fuldstændig udenom, for ikke at sige, at hun snakker fuldstændig sort
Det er jo også underligt, for i den aftale, som man har indgået med bl.a. SF og Socialdemokratiet, stod der jo tydeligt, at der var et krav om fuldtidsansættelse, og det er nu blevet lavet om til, at det ikke skal ligge væsentligt under 37 timer, og så må jeg jo spørge: Hvad betyder det?
Efter fru Irene Simonsens opfattelse og efter Venstres opfattelse er det jo sådan, at man kan klare sig for 5.500 kr. om måneden.
Det er jo det, som man påtvinger starthjælpsmodtagere at leve for.
Er det så nok, at man oppebærer en løn på 5.500 kr. om måneden, ja eller nej?
Irene Simonsen (V), 2004-02-24:
Til hr. Søren Søndergaard kan jeg sige, at det jo sådan set er forskelligt, hvordan man ønsker at bosætte sig og leve her i Danmark.
Det her giver jo bare det helt klare bud, at vi ikke kan give de sociale ydelser oveni.
Det her handler om, at hvis man vil forsørge sig selv, så kan man også være her, og det fremgår i øvrigt også tydeligt af lovforslaget.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-24:
Nu sagde fru Irene Simonsen jo, at der var krav om fuldtidsarbejde, men af en eller anden grund er det jo ikke det, der fremgår af lovforslaget.
Hvad er »væsentlig under«?
Kravet til ansættelsen er jo, bliver der sagt, at man skal kunne forsørge sig selv.
Hvad vil det sige i kroner og øre?
Er det f.eks. muligt at forsørge sig selv for 5.500 kr. om måneden, som er det, en enlig starthjælpsmodtagere får, efter at regeringen har været i gang?
For i så fald behøver man jo kun at arbejde 13 timer om ugen til 100 kr. i timen for at have opfyldt kravet.
Jeg kunne godt tænke mig at få præciseret det her område.