runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Jeg bemærkede, at da fru Elisabeth Arnold var på talerstolen for en time eller halvanden siden, var fru Elisabeth Arnold lidt sur over eller utilfreds med, at justitsministeren ikke havde kvitteret for noget, som fru Arnold havde sagt.
Når man kun har 5 minutter til en ordførertale, kan man altså ikke gentage alt det, som er indlysende ud fra almindelig sund fornuft.
Og jeg er helt enig i de betragtninger, fru Birthe Rønn Hornbech gjorde indledningsvis; det er jo ikke helt tilfældigt, at vi sidder i regering sammen.
Men jeg tog tre nye aspekter op, som ikke rigtig havde været inde i sagen.
Jeg er også helt enig i - det sagde jeg også - at det her vil blive en bestemmelse, der kan bruges i undtagelsestilfælde, men et antal vigtige undtagelsestilfælde.
Deri ligger vel, at ud af 10.000, 20.000 eller 30.000 vidner hvert år er det måske 10 eller 15, der kan komme ind under bestemmelsen.
De øvrige 9.999 kommer ikke ind under den.
Alt det sagde jeg ikke noget om, for det er der andre, der har sagt bedre.
Når der nu er nogle der siger, at det er en ren skræmmekampagne - det var fru Margrete Auken, det var dog ufatteligt - og at mordet oppe på diskotek Robin var en lille sag, må jeg nu gøre opmærksom på, at den ene af gerningsmændene er idømt adskillige måneders fængsel.
Den anden, som er landets mest forhærdede voldsforbryder, straffet for koldblodigt manddrab, Jørn »Jønke« Nielsen, sidder stadig væk fængslet, og sagen mod ham er ikke afgjort.
Det er ham, der har skudt et andet menneske med koldt blod og er medlem af en organisation, som har myrdet masser
af mennesker, og som begår meget grov organiseret kriminalitet
Jeg kan godt forstå, der var nogle, der ikke turde vidne.
Med hensyn til sagen ude fra Kastrup blev den opklaret, på trods af at der var mange, der ikke turde vidne, først og fremmest på grund af aflytning af mobiltelefoner.
Men det er der jo også nogle, der ønsker skal forbydes.
Line Barfod (EL), 2002-03-14:
Der er stor uenighed om det her forslag, og det kan vi debattere længe.
Det, der kaldte mig herop, var, at hr. Helge Adam Møller i sit indlæg sagde, at flertallet i Højesteret havde udtalt sig om, hvordan retstilstanden bør være i den dom, der er refereret i bemærkningerne til loven fra 1983, og det vil jeg gerne have berigtiget af hr. Helge Adam Møller.
Jeg tror, Højesteret gerne vil have sig frabedt, at den i sine domme udtaler sig om, hvordan retstilstanden bør være.
Det, de har taget stilling til i dommen i 1983, var deres opfattelse af, hvordan retstilstanden var på det pågældende tidspunkt.
Sandy Brinck (S), 2002-03-14:
Jeg vil gerne stille hr. Helge Adam Møller et spørgsmål: Hvis
jeg som vidne har grund til at føle mig truet, og mit vidneudsagn i øvrigt ikke har afgørende betydning for sagen, hvorfor i alverden bliver jeg så ikke fritaget for at vidne? Hvorfor i alverden skal jeg hives igennem systemet?
Det er jo de forudsætninger, der skal være til stede for, at man kan få det totalt hemmeligholdte vidne, man kan faktisk fritage helt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-14:
Jeg synes, at Venstres ordfører gav udtryk for en overvejelse, en eftertanke om, at det her godt kunne være ubehageligt, men det var nødvendigt af hensyn til opklaringen af visse sager. Den tvivl kom overhovedet ikke frem i hr. Helge Adam Møllers indlæg, og det synes jeg virkelig er skræmmende.
Så nævnte han oven i købet en af de sager, som er fuldt opklaret med lange straffe til følge, nemlig den sag fra Kastrup.
Politiet gik jo netop ud og sagde, at det ikke er farligt at vidne, det er en borgerpligt at vidne.
Kom frem, I der har set noget.
De kom frem, sagen blev opklaret, der er tilpas vidnebeskyttelsesmuligheder allerede nu.
Prøv dog at lade den lille bitte smule tvivl, der måtte være tilbage efter at have holdt mindst 20 eller 30 forskellige ophidsede taler til fordel for anonyme vidner, komme frem, prøv at mobilisere lidt af den omtanke, som fru Birthe Rønn Hornbech gjorde før.
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-14:
Det her får jo betydning i et antal sager, ikke et stort antal sager, men nogle stykker hvert år, og det får betydning for nogle mennesker, der tør stå frem og fortælle, hvad de ved, og det får en negativ betydning over for et antal mennesker - normalt særdeles grove og forhærdede kriminelle - således at de kan blive straffet i stedet for at blive sat på fri fod.
Lad mig nævne et par eksempler på, hvor en sådan regel, som vi nu indfører, kunne have fået betydning.
Jeg tror, de fleste kan huske, da rockerkrigen startede ude i Kastrup Lufthavn for 6 år siden, hvor der blev skudt tre-fire ned på parkeringspladsen lige ude foran den store lufthavnsbygning. Der var snesevis af ganske almindelige danskere på vej på charterferie eller på vej hjem fra charterferie med børn og bedsteforældre og svigermor under armen eller i snor, eller hvor de nu havde dem - det var svigermor i snor selvfølgelig! - der dér overværede, hvem det var, der skød, hvor de gjorde det, og hvor de flygtede hen.
Det var utrolig svært at få vidneudsagn for dem, og mange turde ikke vidne.
Hvorfor skal de mennesker ikke have lov til at afgive deres vidneudsagn anonymt?
Lad mig tage det nyeste eksempel: Jomfru Ane Gade, værtshuset Robin, for et halvt års tid siden.
Alle de mennesker kunne også have været omfattet af det her forslag.
Det ville have betydet, at den sag langt hurtigere kunne blive opklaret.
De, der var skyldige, kunne blive dømt, og politiet ville spare ufattelige ressourcer.
Derfor er det et godt forslag.
Hvad så med retssikkerheden?
Ja, lad mig bare sige, at det jo ikke er noget, politiet selv kan bestemme og sige, at nu skal den og den være anonym.
Det er en domstol, der skal afgøre det efter en procedure fra anklager og forsvarer.
Hvis forsvareren er uenig i domstolens afgørelse, kan den ankes til Landsretten, så er det Landsretten, der afgør det.
Derefter kan den tiltalte få oplæst hele vidneudsagnet, og forsvareren er selvfølgelig til stede og kan udspørge det vidne, når han eller hun afgiver sin forklaring.
Og så det tredje og sidste, som hidtil ikke har været med i debatten.
Det er, som om det er en nyskabelse i dansk politik.
Lad mig gøre opmærksom på, at det her var en retstilstand, der var gældende i Danmark indtil 1983.
Lad mig sige, at man spurgte Højesteret dengang, og et stort flertal i Højesteret fastslog, at det burde være retstilstand, at der i særlige tilfælde burde være mulighed for at være anonym.
Så spurgte man Retsplejerådet 3 år senere i december 1985 - jeg var medlem af Folketinget dengang - og et endnu større flertal i Retsplejerådet gik ind for, at der burde være denne mulighed.
Derfor er det noget, vi har behandlet syv-otte gange de sidste 16 år, og hver gang har Socialdemokratiet, hver gang har SF, hver gang har De Radikale vendt sig imod det.
Det er fair nok, men de har altså vendt sig mod et flertal i Højesteret, og de har vendt sig mod et flertal i Retsplejerådet.
Og er det også dem, der vil ødelægge dansk retssikkerhed - et flertal i Retsplejerådet og et flertal i Højesteret?
Jeg spørger bare.
Morten Bødskov (S), 2002-03-14:
Til fru Line Barfod kan jeg sige, at vi venter med spænding på at blive indkaldt til forhandlinger om forliget omkring Kriminalforsorgen.
Vi regner selvfølgelig med, at justitsministeren med det ansvar, der også ligger i forlængelse af lovforslaget, er sig ansvaret bevidst og også kommer med en løsning på de problemer, som jeg i min ordførertale i øvrigt også påpegede det giver for Kriminalforsorgen, både når det handler om bevillinger, og når det handler om den fremtidige belastning af fængslerne.
Der skal ikke være nogen tvivl om i det her spørgsmål, at Socialdemokratiet selvfølgelig er meget berørt af de forhold, som vi jo selvfølgelig også ved gør sig gældende i Kriminalforsorgen.
Men som sagt: Vi behandler regeringens forslag
, og derfor er det selvfølgelig også regeringens ansvar at komme med et forslag til, hvordan man kan løse det her spørgsmål.
Morten Bødskov (S), 2002-03-14:
Til hr. Per Dalgaard, som jeg kan forstå har eksempler fra Århusegnen på, at beboerrådgivere i et socialt hårdt belastet område ikke afhjælper ungdomskriminalitet, mener jeg at kunne sige, at det må, hvis det har sin rigtighed, høre til et særtilfælde. Jeg kan nævne adskillige områder i det her land, som har lidt i årtier, fordi der ikke er blevet investeret nok i dem, hvor beboerrådgivere på baggrund af relativt beskedne bevillinger har fået kriminaliteten til at falde meget dramatisk.
Hr. Per Dalgaard kan tage en tur ud på den københavnske vestegn, betragte nogle af landets hårdest belastede boligområder, se kriminalitetsprocenter blandt unge, som er faldet med 80 pct.
Jeg synes, når hr. Helge Adam Møller står og spørger, om Socialdemokratiet har forslag til øgede forebyggende initiativer, at jeg gerne vil give hr. Helge Adam Møller det forslag, at man netop fjerner besparelserne fra finansloven på de beboersociale rådgivere, således at deres arbejde kan fortsætte.
Jeg vil gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om det ikke er tilfældet, at hr. Helge Adam Møller mener, at den beboersociale indsats rent faktisk har haft sin store effekt.
Jeg synes også, at hr. Helge Adam Møller godt kan få et forslag om, at vi i Socialdemokratiet mener, at besparelserne på Det Kriminalpræventive Råd også snildt kunne droppes, for det råd er jo også et eksempel på, at der rent faktisk er sket en stor indsats.
Så må jeg sige, når jeg så hører, at det her »Stop Volden«-oplæg skulle være det helt store unikum i den kriminalpræventive indsats, at jeg ikke er nem at dupere.
Hvis man sætter det her oplæg op mod, hvad der er sket på det kriminalpræventive område de sidste 7-8 år, så tror jeg, at selv hr. Helge Adam Møller vil se, at det, hr. Helge Adam Møller står heroppe og siger, faktisk er tom snak.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-14:
Jeg vil gerne rose hr. Keld Albrechtsen, for nu er tonen jo blevet en anden.
Det var den, jeg længtes efter.
Nu hjælper det.
Nu begynder vi at tale om nogen risiko, og at der måske er nogen osv.
Hvis man derimod går ind og læser i referatet - jeg har jo haft fornøjelsen af at høre hele hr. Keld Albrechtsens tale - var det jo, at alle eksperter på stribe havde den holdning osv.
Men jeg er glad for, at hr. Keld Albrechtsen fandt her hen, og så skal jeg ikke kommentere det yderligere. Jeg vil godt lige spørge omkring forslaget om vedtagelse, for det bragte fru Pernille Blach Hansen op:
Står de tidligere regeringspartier ved den finanslovaftale fra 2001, hvoraf det fremgår, at det i forbindelse med aftalen om den kommunale økonomi i forbindelse med finansloven for 2001 blev aftalt, at Kommunernes Landsforening og Miljøstyrelsen sammen skal lave en ny undersøgelse inden medio 2003 - inden medio 2003 - der skal kunne anvendes ved forhandlinger med kommunerne i forbindelse med finansloven for 2004?
Hvordan stemmer det overens med det, der pludselig står her i forslaget: »... at tage spørgsmål om kloakrenovering op i forhandlinger med kommunerne, så indsatsen på dette område fremmes senest ved udgangen af 2002.«?
Forstår jeg, at regeringspartierne nu forlader en finanslovaftale, forlader en aftale, man har lavet om den kommunale økonomi, siger til kommunerne, at vi har godt nok lavet en aftale, men nu er vi kommet i opposition, nu har vi fået nogle helt nye ideer, så nu er vi ikke med mere?
Hvad passer hvor?
Vi kan i hvert fald ikke stemme for noget, der pludselig begynder at flikke tingene sammen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Tak for det.
Jeg skal bare gøre opmærksom på, at regeringen sendte en meddelelse over om, at man agtede at støtte disse giftige stoffer, bl.a. stoffet Iprovalicarb, som er under mistanke for at være kræftfremkaldende, og ifølge oplysninger fra Danske Vandværkers Forening er der risiko for nedvaskning af såkaldte metabolitter - det er altså nogle af de der stoffer, som er så giftige - og derfor anbefalede Danske Vandværkers Forening selvfølgelig, at man stemte imod, men regeringen vedtog med opbakning fra et flertal i Folketinget at støtte det alligevel i EU.
Det kan ministeren jo ikke komme uden om, sådan er det.
Der var på det møde lagt op til i hvert fald fem stoffer, som var giftige, og hvor der var risiko også for grundvandet.
Det stemte regeringen for.
Og ministeren vil jo erindre sagen om stoffet Dequat, hvor den tidligere miljøminister havde forbudt det, men måtte opgive på grund af EU-lovgivningen, og der var ingen miljøgaranti, man kunne henholde sig til.
Så ministeren har ikke givet Folketinget en retvisende orientering om, hvordan de her sager forholder sig.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Det her er så til fru Helle Sjelle og ikke til ministeren.
Jeg må sige, at jeg er meget, meget forvirret.
Fru Helle Sjelle går nu op og siger, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget til vedtagelse.
Det står jeg helt overrasket over for, for da Venstres ordfører var oppe tidligere, fik man jo nærmest det modsatte indtryk.
Det, jeg så gerne vil spørge om, er: Hvad er det i det her forslag til vedtagelse, som Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte?
Er det, at man nedsætter behandlingshyppigheden for pesticider?
Er det at fremme omlægningen til økologisk landbrug?
Eller er det, at man hjælper den enkelte familie og de små vandværker, hvis de har akutte problemer?
Hvilken del af det her kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte?
Det er den ene del af det.
Den anden del er: Når Det Konservative Folkeparti sådan glæder sig til ministerens plan - det er jo godt nok - hvilke ideer har Det Konservative Folkeparti så selv?
Hvilke midler foreslår Det Konservative Folkeparti selv, at man bruger for at sikre rent drikkevand i fremtiden?
Nogle ideer må man da have om, hvad man vil, ellers ender det jo bare med, at storebror i regeringen tromler det hele igennem.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-14:
De fleste, der lægger mærke til den debat, vi har på miljøområdet, vil se, at miljøministeren sådan set normalt ikke går op og diskuterer midt i den,
men jeg er nødt til at sige, at det ikke er sikkert, at jeg kan overbevise hr. Keld Albrechtsen om, at nu må det være slut.
Men jeg synes, det er en urimelighed, at man bare bliver ved med at ture frem fra Folketingets talerstol, trods det man får det modsatte at vide.
Jeg skal derfor så meget, som tiden tillader mig, citere fra et notat om Rådets direktiv fra den 7. december, som var det, jeg skulle have med, da jeg skulle til rådsmiljømødet, hvor vi bl.a. skulle diskutere plantebeskyttelsesmidler.
Heri står der: »Den danske godkendelsesordning er lagt fast i lov om kemiske stoffer og produkter, der er implementeret i direktivet.
Ved godkendelsen vurderes det ansøgte middel for de miljø- og sundhedsmæssige effekter.
Heri ligger, at der bl.a. vurderes, om midlerne vil kunne forurene grundvandet.
Endvidere vurderes det, om der vil være effekter på arbejdsmiljøet, og hvorvidt der er uacceptable restkoncentrationer af midlet i fødevarer.
I Kommissionens evalueringsrapport foreslås overgangsordningen forlænget frem til 2008.
Det betyder, at medlemsstaterne frem til 2008, for så vidt angår plantebeskyttelsesmidler, hvor aktivstofferne endnu ikke er optaget på positivlisten, fortsat efter nationale regler vil kunne beslutte, hvorvidt plantebeskyttelsesmidler må markedsføres eller ej.
« Det er simpelt hen ikke rimeligt, at hr. Keld Albrechtsen bliver ved med at stå og sige det her.
Man kan godt mene det i en kryptisk indviklet debat - jeg skal da gerne gå med ind i en diskussion, det kan vi da godt gøre - men hr. Keld Albrechtsen ved godt, at i forhold til Danmark har Danmark den mulighed, at man går ind, som jeg lige har sagt, og vurderer tingene, og hvis man finder, at man ikke kan acceptere dem, enten på grund af klimatiske forhold eller på grund af andre specielle jordbundsforhold i Danmark, kan man skride ind over for det.
Hr. Keld Albrechtsen ved det godt.
Og jeg læste kun op fra et notat.
Jeg vil kun sige på nuværende tidspunkt, at jeg går ikke ind i en lang debat med hr. Keld Albrechtsen, for det skal jeg nok tage mig af, når vi kommer til afslutningen af debatten.
Jeg er bare nødt til at sige med det samme, at det er det, der indeholdes i det notat, der lå til rådsmødet den 12. december.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jeg vil godt stille et spørgsmål om, hvad det egentlig er, regeringspartierne vil.
Først fremsætter Enhedslisten et forslag til vedtagelse.
Det er så muligt, at regeringen finder, at der kan være elementer i det, der er mere vidtgående, end den ønsker det.
Men så fremsætter tre partier derefter et forslag til vedtagelse, som jo i sit hovedkrav er, at det, man har forpligtet sig til, f.eks. at der bliver omlagt til økologi i overensstemmelse med Vandmiljøplan II, skal man rent faktisk
også gennemføre.
Så betyder regeringens holdning nu, at det, man har aftalt på de områder, har man ikke tænkt sig at gennemføre?
Helle Sjelle (KF), 2002-03-14:
Som jeg allerede sagde i mit ordførerindlæg, har jeg store forventninger til den plan, som miljøministeren senere vil fremlægge, og jeg er sikker på, at der vil blive taget højde for de ting, som det vil være relevant at medtage i en status og plan for den fremtidige indsats i forhold til den problemstilling, som er rejst i forespørgslen her i dag.
Som sagt: Vi har store forventninger til den plan, miljøministeren har sagt han vil komme med.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Jeg synes, det var meget positivt at høre den konservative ordfører udtrykke sig om drikkevand og muligheden for også i fremtiden at have rent drikkevand i Danmark.
Nu stillede Venstres ordfører mig jo tidligere det spørgsmål, hvad i dette forslag til vedtagelse jeg kunne forestille mig, regeringen ikke kunne stemme for, og jeg kunne jo ikke komme på noget, og det forstod jeg jo, som om Venstre helt sikkert vil stemme for det.
Derfor vil jeg gerne spørge den konservative ordfører: Kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget til vedtagelse fra SF, De Radikale og Socialdemokratiet, og hvis man ikke kan hvorfor så ikke, for så må der jo være uenighed mellem de to regeringspartier?
Helle Sjelle (KF), 2002-03-14:
At vi i Danmark har rent grundvand er af allerstørste betydning for Det Konservative Folkeparti.
Vi er interesseret i, at der bliver værnet om de naturressourcer, vi har her i landet, herunder naturligvis vort vand.
I dag findes der steder rundt om i verden, hvor det ikke er tilrådeligt at drikke hanevandet, og hvor folk derfor må købe mineralvand for at undgå at blive syge.
Det bør ikke blive nødvendigt her i Danmark, og vi er derfor meget glade for, at ministeren her i dag har slået fast, at det er regeringens politik, at vi fortsat skal sikre drikkevandet, og at vi skal gøre en indsats for at begrænse brugen af pesticider. Vi synes, det er skræmmende, at der generelt har været overskridelser af grænseværdien, som har medført lukninger af boringer i de senere år, og derfor synes vi, det er godt, at ministeren tager problemet alvorligt.
Udledning af stoffer, der beskadiger eller ødelægger drikkevandsboringer, har en uhyggelig langsigtet virkning, og det er derfor vigtigt, at vi er meget agtpågivende.
Den forebyggende indsats, vi gør, skal have en fremragende kvalitet, ligesom kontrol med vandkvaliteten skal have høj prioritet.
Det arbejde, vi kan gøre på de områder, er den bedste garanti for, at vi i fremtiden har et godt grundvand og dermed drikkevand, som borgerne trygt kan bruge.
Det er et gode, vi meget nødigt skulle miste.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også godt tilfredse med, at miljøministeren sammen med fødevareministeren i år 2003 vil komme med en status for udviklingen i pesticidanvendelsen og et bud på fremtidens indsats inden for det her område.
Det venter vi os meget af.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-14:
Jamen vi mener, der var nogle ting, der kunne være bedre i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, så vi overvejer situationen.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-14:
Jeg vil bare stille et meget kort spørgsmål: Hvad stemmer Dansk Folkeparti til det forslag til vedtagelse, der er fremsat af S, SF og De Radikale?
Stemmer man for, stemmer man imod, eller undlader man at stemme?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-14:
Hr. Keld Albrechtsen vil jeg bare spørge: Hvornår kom det der sprøjtemiddel på banen?
Er det noget, jeg skulle kunne have nået at tage stilling til, mens jeg har været her i Folketinget?
Så det ser jeg ikke den store grund til bekymring for.
Hvis der er belæg for, at det sprøjtemiddel ikke er godt, så må vi jo tage stilling til, om vi vil have det væk herfra.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige: Det, der er sket i Fødevareudvalget, synes jeg ikke har så meget med Miljø- og Planlægningsudvalget at gøre.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-14:
Jeg synes, det er ganske vanskeligt at få svar fra ordførerne bag det, der jo er flertallet.
Vi fik ikke svar fra Venstres ordfører på vores spørgsmål, og nu kommer der heller ikke svar fra Dansk Folkepartis ordfører.
Det synes jeg er beklageligt.
Jeg prøver en sidste gang: Hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til det forslag til vedtagelse, der er fremsat, og hvis man ikke kan støtte det, hvorfor så ikke?
Den anden del af det er spørgsmålet om, hvad man har sikret sig i forbindelse med finanslovaftalen.
Når jeg spørger, er det, fordi det i går kom frem, at de forringelser i fødevarekontrollen, som er rummet i finanslovaftalen, havde Dansk Folkeparti ikke været opmærksom på, men har efterfølgende accepteret dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-14:
Jamen så vil jeg bare opfordre hr. Dohrmann og i øvrigt også hr. Ole M. Nielsen til for fremtiden at holde lidt bedre øje med, hvad den danske regering går og laver nede i EU, og hvilke stoffer den danske regering stemmer for skal godkendes i EU.
Jeg tror, det ville være overordentlig klogt for fremtiden at sætte sig lidt bedre ind i det - også hr. Ole M. Nielsen, ja.
Hr. Dohrmann siger, at Vandfonden skulle have hjulpet de mennesker, som har de små brønde.
Det påstår hr. Dohrmann at den ikke har.
Det er ganske vist forkert, men hr. Dohrmann påstår, at den ikke har hjulpet dem, den skulle, og så konkluderer hr. Dohrmann, at så skal disse mennesker heller ikke i fremtiden have hjælp.
Det er en overordentlig mærkelig argumentation: Man nedlægger ordningen, fordi den ikke har hjulpet de mennesker, den skulle hjælpe, og så skal de heller ikke hjælpes fremover.
Man klager over, at det ikke virkede.
Vi hjalp ikke de mennesker, vi skulle hjælpe, og derfor skal de heller ikke i fremtiden have nogen hjælp.
Jamen hr. Dohrmann må undskylde, men det er meget, meget vanskeligt at se nogen sammenhæng i.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-14:
Hr. Albrechtsen stillede et spørgsmål, og dertil kan jeg sige, at jeg har ikke stemt for det.
kan jeg på nuværende tidspunkt ikke lige svare på.
Men tilbage til det med Vandfonden.
Jamen der vil jeg sige igen, som jeg startede med at sige, at når man bruger 90 pct. af midlerne på at tilslutte sig til byvandværker, så var det var ikke det, der var meningen med hele Vandfonden.
Det var en af begrundelserne for det.
Det har ikke hjulpet i den retning, som man egentlig ville have, nemlig at det skulle være de enkelte vandværker eller de enkelte brugere, eller hvad man vil kalde det, der skulle have hjælpen. I stedet er pengene gået til større vandværker, og det var ikke det, der var intentionen i det her.
Så vi må altså sige, at alt i alt har man ikke formået at løfte denne her opgave godt nok.
Derfor har vi truffet den beslutning, som vi har taget her, og da det også er en større del i finansloven, jamen så kan vi ikke se andet, end at vi er nødt til at gøre, hvad vi har sagt hele hele tiden.
Altså vi står ved det, vi har sagt: Man har ikke formået at løfte denne her opgave godt nok.
Det er sådan set vores begrundelse for det her.
Nå, o.k., nu lyser den røde lampe.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg da godt sige, at det med ukrudtsmidlet - du stillede et direkte spørgsmål ...