Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-04-10:
Enhedslistens forespørgsel om det almene byggeri spiller på flere strenge.
Dels bliver der spurgt til modernisering og vedligeholdelse, dels til råderet, dels til det boligsociale arbejde.
For så vidt angår den generelle modernisering og vedligeholdelse af det almene byggeri, vil jeg ligesom ministeren henvise til det brede boligforlig, der blev indgået i efteråret 2002, og som Enhedslisten valgte at stå uden for.
Dette forlig sikrede 1,45 mia. kr. om året i foreløbig 5 år til modernisering, større vedligeholdelsesarbejder og renovering af alment byggeri.
Venstre bakker fuldt op om den indsats og synes, det er et betragteligt beløb, der er til opgaven.
Dernæst er der jo i nogle afdelinger mulighed for at benytte halvdelen af lejeindtægterne til vedligeholdelse m.v.
Det gælder for de afdelinger, der har amortiseret deres lån, og det gælder jo fortrinsvis for de ældre ejendomme, som jo også oftest er dem, der trænger til en kærlig hånd på grund af alder og slid.
Vi er desuden meget opmærksomme på, at modernisering, renovering og vedligeholdelse er en fortløbende opgave. Derfor vil vi selvfølgelig også levere vores bud på en videreførelse af denne opgave, når det nugældende boligforlig udløber. I forhold til øget råderet for den enkelte lejer er vi positive over for at se på de nuværende regler.
Vi bakker op om regeringens arbejde med at finde en model, der skal give lejerne mulighed for den totale råderet, nemlig ejerskab.
Vi vil dog se regeringens oplæg, som jeg forstår kommer til maj, før vi vil gå ind i yderligere drøftelser om udmøntningen af modellen.
I forhold til den enkelte lejers råderet ser vi positivt på en udvidelse og en forenkling i forhold til de nuværende regler.
Dog mener vi, at der skal være tydelige retningslinjer, der sikrer, at ændringer af en given lejlighed sker på en sådan måde, at lejligheden stadig appellerer til den brede befolkning og ikke er ændret, så det kun er en snæver målgruppe, der har interesse for lejligheden.
Vi er derfor ikke enige i udsagnet om, at alt skal være muligt, blot det holder sig inden for byggeloven og tyngdeloven.
Vi mener, der bør være flere krav, da lejeren i givet tilfælde ikke står med det økonomiske ansvar for en tom lejlighed, men det gør i stedet boligorganisationen.
Derfor støtter vi, at reglerne bliver bearbejdet grundigt, så vi får et solidt beslutningsgrundlag.
Vi afventer derfor udvalget for modernisering og regelforenkling på dette område.
Så er der endelig det boligsociale område.
Der må vi jo sige, at flere boliger jo alt andet lige vil gøre den boligsociale opgave nemmere.
Der kan vi se på tilsagnene, hvis vi kigger isoleret set på den almene sektor, at der i 2002 er givet omkring 14.000 tilsagn.
Tilsvarende må jeg sige, at i 2001 var tilsagnet 6.000.
Det har med boligforliget været muligt at videreføre ordningen med beboerrådgivere.
Der er projektet »Byer for alle« under Ministeriet for Flygtninge, Indvandrere og Integration, hvor der er fokus på lokale forpligtende partnerskaber i forhold til beskæftigelse og integration, og endelig er der jo hele den helhedsorienterede byfornyelse, som er med til at bryde negative udviklinger i de enkelte områder.
Afslutningsvis vil jeg sige, at nu glæder jeg mig til, at vi tager debatten, og det skal gerne for mig handle om den enkelte lejers råderet, hvor vi altså ser positivt på at kigge på reglerne.