Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-04-14:
Jeg vil sige til fru Margrete Auken, at vores intention har været at give menighedsrådene en frihedsmulighed, som de ikke har i dag.
For en 20 år siden fik vi jo et rådighedsbeløb, så man kunne lave nogle aktiviteter i sognet.
Det, vi lægger op til, er, at man kan oprette et nyt rådighedsbeløb, hvor man kan yde en hjælp til menigheder i udlandet, og hvor vi primært har tænkt på menigheder i Østeuropa, men er der f.eks. en situation i Etiopien, hvor man har været under lignende forhold, så yder vi også dér mulighed for det.
Men man har ikke mulighed for efter de gældende regler at yde den indsats; derfor vil vi give menighedsrådet den frihedsmulighed.
Og der har vi knyttet an til en kendt størrelse, nemlig et rådighedsbeløb, som har nogle afgrænsninger, og der har vi for at knytte an til noget kendt sagt et tilsvarende rådighedsbeløb, så man kan arbejde for det ene rådighedsbeløb i sognet og for det andet gøre en indsats i den tredje verden.
Ja, det er jo op til det enkelte menighedsråd, for det er klart, at hvis man siger, man sparer på eget byggeri og i stedet sætter beløbet ind på den konto, så kan menighedsrådet frit gøre det.
Men de kan også sige: O.k. så må kirkeskatten stige lidt.
Vi lægger frit ud til det enkelte menighedsråd, om man vil øge kirkeskatten, eller om man vil lave det i form af en besparelse.
Begge muligheder står åbne, og det vil vi ikke tage stilling til.
Det synes vi i henhold til den decentrale tankegang, som vi tænker efter, må være op til det enkelte menighedsråd.
Til fru Anna-Marie Hansen må jeg sige, at vi ikke har tænkt at ændre de gældende regler for det gældende rådighedsbeløb.
Det, vi lægger op til i forslaget, er, at man, hvis man vil, i en menighed kan oprette et rådighedsbeløb til et andet rådighedsbeløb. Så er der to muligheder.
Når man sidder med et samlet budget på, lad os sige, x antal millioner, et par millioner, afhængigt af sognets størrelse,
er der altså mulighed for totalt at lave en ompostering, hvis man vil.
Det har jeg været med til så mange menighedsrådsmøder om, så jeg ved nok, at vi kan spare lidt.
Det kender vi også selv, når vi arbejder herinde.
Og der vil man så kunne skaffe 25.000 kr. eller 30.000 kr., for at tage nogle konkrete tal, som man så vil yde.
Og der kan man så lægge disse beløb over i det nye rådighedsbeløb og på den måde være med til at finansiere og yde en hjælp.
Man kan så enten sætte kirkeskatten lidt op - det er den ene mulighed - eller man kan ved en grønthøstermetode spare på bestemte områder.
Så vil man kunne skaffe de penge af et stort budget.
Så siger fru Margrete Auken: Jamen det vil rejse nogle tekniske problemer.
Ja, det afhænger af situationen.
Der er tilfælde, f.eks. Karlebo, hvor sogn og kommune er identisk.
Dér vil en beslutning i et menighedsråd ikke ramme et nabosogn; men jeg erkender, at der er problemer.
Der er - der indrømmer jeg, og det har vi faktisk heller ikke lagt skjul på i forslaget - nogle problemer.
om, at det teknisk kunne lade sig gøre, men at ministeren af andre grunde var imod. Jeg indrømmer, der er situationer, hvor der kan være nogle tekniske problemer, men de er ikke principielt nye med dette forslag i forhold til dem, som vi kender i folkekirken generelt.