Ole Sohn (SF), 2004-04-30:
Jeg synes, det er en interessant måde, forslaget bliver behandlet på, for det er en grundlæggende misforståelse hos en lang række af ordførerne, at der skulle være tale om en særlig type støttet job.
Et servicejob er ikke mere støttet end et hvilket som helst andet kommunalt job.
Det er offentlige midler, der går til det, enten kommunale midler eller statsmidler. Så hvis servicejob er en særlig støtteordning, så er en rengøringsassistent i kommunen også ansat i et støttet job, når vedkommende også er ansat for offentlige midler.
Det, der sker, er, at staten siger, at i stedet for at vi binder folk på arbejdsløshedsdagpenge, så flytter vi 110.000 kr. af arbejdsløshedsdagpengene over på blokken til kommunerne, som så kan ansætte en medarbejder ekstra på ældreområdet eller på anden vis i den offentlige sektor.
Det kan der være ideologiske grunde til at man ikke ønsker.
Men forklaringen om, at det skulle være særlige støttede job, går altså ikke.
Man kan sige, at man ikke vil have flere offentligt ansatte, og det er selvfølgelig et legitimt politisk synspunkt
Og på trods af det høje skattetryk og på trods af en fantastisk stor offentlig sektor er Danmark et af verdens mest konkurrencedygtige lande.
Det er en fuldstændig misforståelse at tro, at jo lavere skat og jo mindre offentlig sektor, jo mere konkurrencedygtige bliver vi.
Vi vil aldrig nogen sinde i Danmark kunne komme i den situation, at vi kan konkurrere med hverken polakker eller andre østeuropæere eller asiater på lavere lønninger.
Det kan ikke lade sig gøre.
Vi kan kun være i stand til at skabe nye job i kraft af, at vi har en ordentlig og velfungerende offentlig sektor, et velfungerende uddannelsessystem og massive investeringer i forskning, som kan være med til at generere nye arbejdspladser.
Det er forudsætningen for, at vi kan skabe nye job.
Spørg selv de amerikanske virksomheder, som placerer sig i Danmark.
Hvorfor gør de det?
Højt uddannelsesniveau, gode servicefaciliteter, infrastruktur, daginstitutioner, folkeskoler.
Vi bruger ikke tilstrækkeligt med penge på forskning, men vi bruger penge på forskning osv. osv.
Det er det, der gør, at folk kommer hertil. Så troen på, at vi skaber fremtid ved at få lavere skatter og mindre offentlig sektor, er simpelt hen fuldstændig forkert.
Nu glemte hr. Flemming Oppfeldt at komme med selve erkendelsen, da han ridsede situationen op, af, at der var et opsving på vej.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Det har jeg selv sagt i lige så lang tid, som økonomerne har sagt det.
Så det er ikke noget nyt.
Og forårspakken er slet ikke trådt i kraft endnu, så derfor er det ikke forårspakkens skyld, at opsvinget kommer.
Vi er glade for, at opsvinget kommer.
Det burde Venstre også være, for Venstre og VK-regeringen skal faktisk ned på 130.000 arbejdsløse i løbet af 6 år.
Man mangler temmelig meget for at komme derned, og man kommer ikke derned
udelukkende ved at skabe private job.
Vi ønsker at komme længere ned.
Vi ønsker at øge både den private beskæftigelse og den offentlige beskæftigelse.
Vi synes faktisk, der er et massivt behov for bl.a. at få en bedre service over for ældre.
Og det kan man gøre i kommunerne.
Og til en anden misforståelse omkring forslaget: Der er ikke tale om, at man skal tvinges til at være i et servicejob i 17 år.
For øvrigt vil jeg sige, at en folkeskolelærer altså er i et støttet job i 40 år, hvis man bliver uddannet som 25-årig og går på pension som 65-årig.
Så har man fået offentligt støttet job i fyrretyve år.
Men det kan stå en folkeskolelærer frit for at søge over
i den private sektor
Det står en 48-årig, som er blevet langtidsledig, frit for, om vedkommende vil søge et servicejob eller et privat job, hvis det skulle opstå.
Så der er ikke nogen, der bliver tvunget til noget.
Det er fuldstændig fleksibelt, også sagt til hr. Mogens Nørgård Pedersen.
Det er fuldstændig frivilligt, om man vil søge det.
Det viser bare, at der er nogen, der gerne vil søge det.
Det viser erfaringen.
Og så fatter jeg ikke, hvorfor det skulle være i samfundets eller statens interesse og slet ikke i en liberal regerings interesse at tvinge folk til at være på arbejdsløshedsdagpenge i stedet for.
Og når de er på arbejdsløshedsdagpenge, når vi har brugt 162.000 kr. pr. år på at tvinge dem på at være arbejdsløse, så siger vi til dem, at nu kan de gå ud i et eller andet fuldstændig bevidstløst aktiveringsprojekt et års tid og så komme tilbage på dagpenge.
Og kan de ikke få job, så kan de blive bistandsmodtagere.
Er det virkelig det liberale perspektiv, som ligger i hr. Flemming Oppfeldts vision om, hvordan vi skal behandle arbejdsløse, der er kommet lidt op i den modne alder?
Til debatten mellem Socialdemokratiet og Venstre vil jeg blot sige, at med hensyn til det der med, at det skulle være et særligt kriterium, at man skulle lave en særlig boks, er jeg helt enig med fru Lene Jensen.
For at sikre folk lige betingelser skal de behandles forskelligt.
Det er vel også derfor, at vi giver landmændene støtte. Deres eneste
argument for at få det er, at de er landmænd.
Skibsværftsejere i Danmark får også støtte.
Sådan behandler vi jo folk og erhvervsvirksomheder forskelligt, og det er for, at de skal kunne sikres lige betingelser med andre.
Sådan er samfundet indrettet.
Til fru Colette Brix vil jeg sige: Det er altså en misforståelse - nu er hun der ikke, men så kan jeg sige det til hr. Bent Bøgsted, så han kan sige det videre til fru Colette Brix, for hr. Bent Bøgsted ved det selvfølgelig - når fru Colette Brix siger, at Dansk Folkeparti ikke støtter de bevidstløse aktiveringsprojekter, at de slet ikke kan lide den form for aktivering.
Jeg vil gerne have, at hr. Bent Bøgsted siger til fru Colette Brix, at Dansk Folkeparti står helt og holdent bag arbejdsmarkedsforliget, at de støtter den form for aktiveringspolitik, som eksisterer, for jeg tror faktisk ikke, at fru Colette Brix er enig i eller er klar over, at Dansk Folkeparti faktisk er et forligsparti i den her sammenhæng. Det, man kan konstatere, og det var jeg for så vidt også klar over, inden vi rejste forespørgslen, er, at Venstre i den her sammenhæng ikke ønsker at være liberal og skabe ordentlige muligheder for arbejdsløse, der er kommet lidt op i årene, men hellere vil fastholde dem i arbejdsløshed.
Så er jeg glad for, at Socialdemokratiet støttede forslaget.
Og jeg håber og tror da også, at vi kan få forhandlet med Kristendemokraterne, så de kan se fornuften i det, sådan at forslaget kan gennemføres, når valget er overstået.
, at det borgerlige flertal i Folketinget i dag intet alternativ har.
Hellere lade folk gå arbejdsløse end at sikre dem nogle jobmuligheder og en forbedret service over for borgerne.
Det må vi konstatere.
Men det er en god politisk uenighed, for det kan give nogle fantastisk gode holdningsprægede debatter, når nu valgkampen går i gang.