runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2006-02-10:
Nu ved jeg ikke, hvor meget hr. Jørgen ArboBæhr er inde i forretningsgangen, men når man laver et eller andet vedrørende arbejdsmiljø, er det sådan, at man først stiller nogle mål op og først derefter begynder at se på, hvordan man skal nå målene.
Det er den normale procedure.
Hvis ministeren allerede i dag var kommet med en færdig plan for, hvordan man ifølge redegørelsen skulle bygge arbejdsmiljøer op frem til år 2010 med det, som ikke ligger i det, vi allerede har, var der jo ikke noget at forhandle om.
Så skulle vil ikke til at finde ud af, hvordan det kunne gøres på den bedst mulige måde.
Jeg tror, det er meget normalt, at man ikke har en færdig plan ved en forespørgsel og en redegørelsesforhandling, når det er fremtiden, det drejer sig om.
Planen skal man forhandle om bagefter.
Carsten Hansen (S), 2006-02-10:
Jeg hørte hr. Bent Bøgsteds tale, og jeg vil sige, at det jo var fine ord.
Men er Dansk Folkeparti ikke lidt bekymret over stigningen i antallet af arbejdsulykker?
Hr. Bent Bøgsted og hans parti har sanktioneret store nedskæringer, både på forskningen og ved fjernelsen af sikkerhedsrepræsentanterne.
Men er det ikke bekymrende, at efter at hr. Bent Bøgsteds parti og den borgerlige regering har overtaget ansvaret for arbejdsmiljøet, er antallet af ulykker steget, og det psykiske arbejdsmiljø er blevet voldsomt forværret osv.?
Giver det ikke anledning til at stoppe op og sige: Der er måske nogle ting, som vi ikke har gjort godt nok, og vi skal måske overveje, om vi har valgt de rigtige redskaber?
Screeningen kan jo være god nok, men man vender jo ikke tilbage til virksomhederne, og man mangler ifølge fru Charlotte Antonsen fra Venstre de væsentligste virksomheder, så giver det ikke anledning til overvejelser hos DF, at bl.a. antallet af dødsulykker er fordoblet det sidste års tid?
Jeg er jo ordfører for Socialdemokraterne på det sidste område.
Der er sparet voldsomt på arbejdsmarkedsuddannelserne og voksenefteruddannelsesindsatsen, så jeg giver gerne tilsagn om og vil godt vende tilbage til, at vi kigger på indholdet af uddannelserne, for de trænger voldsomt til forbedring, efter at der er blevet skåret meget ned.
Men det er jo ikke det, vi forhandler om i dag.
Jeg vil bare sige, at hr. Bent Bøgsted og hans parti jo har sanktioneret, at regeringen har lavet voldsomme ændringer af arbejdsmiljøpolitikken og voldsomme ændringer af prioriteringen.
Nye prioriteringer hed det for 5 år siden, nu tales der igen om nye prioriteringer, og de prioriteringer, som hidtil er foretaget, har medført store og alvorlige ændringer af arbejdsmiljøet, som jo betyder noget for den almindelige arbejder, 3F'er, ude på arbejdspladserne.
Vi har begge to den tilgang til området, at vi har været på arbejdsmarkedet og kan se og ved, at det, der virker, f.eks. er, at der også er en sikkerhedsrepræsentant på små virksomheder.
Får det ikke Dansk Folkeparti til at overveje, om man nu er med på den rigtige galej, og om der ikke skal ske lidt kraftigere ændringer end blot nogle fine målsætninger, som gør, at arbejdsmiljøet faktisk bliver værre?
Lone Møller (S), 2006-02-10:
Vi kan ikke stemme for det forslag, der er fremsat fra regeringspartiernes side, fordi det er alt, alt for tyndt.
Den konstaterer jo bare nærmest ordret, hvad der står i redegørelsen.
Vi har klart givet udtryk for, at vi anerkender de prioriteringer, men vi giver også udtryk for, at det ikke er nok.
Og når vi tænker på, hvad det i dag koster at have et dårligt arbejdsmiljø, så er der jo midler nok inden for området til, at vi går ind og laver en større forebyggelsesindsats.
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Nu har Socialdemokraterne – i hvert fald ifølge formanden, fru Helle Thorning-Schmidt – en prioriteret målsætning om at, om jeg så må sige, arbejde regeringen ud af regeringslokalerne.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Lone Møller, om Socialdemokratiet kan stemme for regeringspartiernes fremsatte forslag, altså om man ønsker at komme med, at tage arbejdstøjet på og komme ind og gøre en indsats på baggrund af det, som parterne indtil videre er blevet enige om.
Jamen nu er screening jo ikke det eneste, vi gør for at sikre et ordentligt arbejdsmiljø, men jeg vil godt tage fat i screeningerne.
Det var jo sådan, at da vi gennemførte arbejdsmiljøreformen, afsatte vi faktisk ekstra midler til, at Arbejdstilsynet kunne tage sig af denne nye opgave, så derfor har hr. Arbo-Bæhr ikke ret i, at det går ud over den almindelige funktion hos Arbejdstilsynet.
Det er rigtigt, at de tal, vi har indtil videre, tyder på, at der er lidt flere anmeldte arbejdsskader i år.
Vi ved så ikke, hvor mange af dem der vil blive accepteret.
Så indtil videre kender vi ikke det præcise billede.
Men det er rigtigt, som hr. Arbo-Bæhr siger, at det ser ud, som om der er en tendens til, at der er en svag stigning, men det kan altså hænge sammen med den almindelige udvikling med flere arbejdspladser.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-10:
Der er lige et par ting, som jeg tror fru Charlotte Antonsen har misforstået.
For det første: Det at ofre nogle penge i arbejdsmiljøindsatsen er mere en indtægt end en udgift.
Så det håber jeg fru Charlotte Antonsen har forståelse for.
Den anden misforståelse er, at det skulle være noget nyt, at Enhedslisten går ind for konkrete mål i arbejdsmiljøindsatsen.
Det er ikke noget nyt.
Det har vi i og for sig altid gjort, og hvis man husker tilbage til 2002, da den borgerlige regering opstillede konkrete mål frem mod 2005, vil man huske, at da gik vi også ind for konkrete mål.
Jeg tror, at hvis man lige kigger tilbage, så ser man forskellen på os og Venstre, for det er jo lige præcis de konkrete mål, der blev opstillet i 2002, som ikke er blevet opfyldt i 2005.
Det var faktisk sådan med hensyn til arbejdsulykker, at det handlede om en revision fra 2000 til 2005.
Da man opstillede målet i 2002, var det nået.
Det går den forkerte vej.
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Indtil videre er vi jo kun nået til de virksomheder, som havde en arbejdspladsvurdering i forvejen, det vil sige de der relativt farlige virksomheder, hvor man har været meget opmærksom på arbejdsmiljøet.
Derfor kan man sige, at der måske ikke har været helt så mange påbud, som man havde forestillet sig.
Men det er vores opfattelse, at efterhånden som vi når hele vejen rundt, vil det nye screeningssystem give nogle sikrere arbejdspladser.
Så vi er helt opmærksomme på, at redskaberne er vigtige, men de skal jo også lige have lov at virke; det er jo noget nyt, vi er gået i gang med, så lad os nu lige se.
I øvrigt ved jeg ikke, hvor hr. Arbo-Bæhr har det fra, om vi nu når målene.
Det er altså lidt uklart endnu, præcis hvordan landet ligger på de forskellige prioriterede områder, fordi vi lige har skiftet år.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-02-10:
Det er jo fuldstændig rigtigt, at eftersom tallene ikke er endegyldige for 2005, så bliver situationen sikkert værre, der bliver sikkert anmeldt endnu flere ulykker.
Det gør der år efter år; normalt siger man, at man regner med, at ca. 5 pct. bliver efteranmeldt, så det gør bare situationen værre.
Men problemet med screeningerne er jo ikke, at der er noget forkert i at screene alle virksomheder.
Problemet gælder to ting: Den ene ting er, at det ikke bliver gjort ordentligt, fordi der er for lidt tid.
Den anden ting er, at det har vist sig, at det går ud over Arbejdstilsynets normale tilsynsfunktioner.
Det er derfor, vi har skrevet det, vi har skrevet i vores forslag til vedtagelse, og det er derfor, vi mener, at hvis man bare ligesom fru Charlotte Antonsen læner sig tilbage og siger, at screenin gerne nok skal løse alle problemer her i livet, så tager man fejl.
Carsten Hansen (S), 2006-02-10:
Fru Charlotte Antonsen har jo altid haft et meget pragmatisk forhold til arbejdsmiljøet, det er ikke noget, man sådan – det kunne jeg også høre på talen – skal hidse sig voldsomt op over
: Lad os nu se, hvordan det går, redskaberne er der jo nok.
Jeg har jo haft fornøjelsen af at have været ordfører i 5 år på området, hvor fru Charlotte Antonsen også var det i tidligere tider.
Men må jeg ikke spørge fru Charlotte Antonsen: Hvordan synes Venstre selv det går, i forhold til de målsætninger, der blev stillet op, de nye prioriteringer, det, der kom til, da hr. Claus Hjort Frederiksen blev beskæftigelsesminister?
Det er gået den forkerte vej, lige siden de nye prioriteringer er kommet ind.
Målsætninger er ikke opfyldt, nu kommer der nye prioriteringer, som arbejdsmarkedets parter jo selvfølgelig er enige i, men redskaberne er fuldstændig væk.
Vi må konstatere, at antallet af arbejdsulykker stiger og stiger; vi må konstatere, at arbejdsmiljøet bliver forringet dag for dag, indtil man når rundt med screeningen.
Hvordan synes Venstre selv det går?
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Jamen altså, generelt set går det fantastisk godt med arbejdspladserne i Danmark.
Og som jeg lige har sagt til hr. Arbo-Bæhr, er det rigtigt, at der er kommet en stigning i anmeldelser af arbejdsulykker, og det er vi selvfølgelig meget bekymrede over.
Det er da en af grundene til, at vi også, når vi planlægger vores fremtidige indsats, naturligvis stadig væk prioriterer det her område højt og tilfører ekstra midler, når vi gennemfører en ny lovgivning.
Det, jeg så også siger til hr. Carsten Hansen, er, at nu har vi indført et nyt system med screeningssystemet, og så skal det altså have lidt tid, før det kan virke.
Vi tror faktisk, at det er vigtigt, at virksomhederne også har ro til at gøre en ordentlig indsats her.
Når jeg ikke hidser mig op, er det altså ikke, fordi det ikke er vigtigt for os, men på grund af den sådan almindelige høflige tone her i salen.
Carsten Hansen (S), 2006-02-10:
Vi har jo tradition for at tale pænt til hinanden, det er ikke det, men jeg var alligevel undervejs nogle gange ved at falde helt i søvn, fordi der var lange pauser og sådan.
Jeg kan godt høre, at Venstre jo ikke brænder for den her sag.
Venstre siger, at der jo skal ro til indsatsen, og at nu skal den virke osv.
Ja, det har virket modsat, siden Venstre er kommet til.
Siden Venstre er kommet til, er det psykiske arbejdsmiljø blevet voldsomt forværret; andelen af arbejdsulykker er stigende; der har været voldsomme besparelser på forskningsindsatsen; man har fjernet det, vi kalder den organiserede tilgang – og det ved vi jo virker, nemlig det, at der er et formaliseret samarbejde om sikkerhedsindsatsen, også på de små arbejdspladser.
Nu ser vi et voldsomt boom i antallet af byggearbejdspladser, og hvad sker der?
Med alle de nyansatte er det dér, arbejdsulykkerne stiger, det ved vi.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
WWW: Wa wil Wenstre gøre?
Ja, de vil ikke gøre en skid andet end at afvente indsatsen, og så er redskaberne væk.
Derfor er jeg nødt til at sige til fru Charlotte Antonsen ...
Carsten Hansen (S), 2006-02-10:
Nej, jeg kom til at sige noget forkert, hr. formand, undskyld.
Venstre vil ikke gøre noget, ud over at man vil prioritere nogle indsatser, hvor der ingen redskaber er ud over dem, som vi kender, og som ikke virker.
Jeg vil sige til fru Charlotte Antonsen: Giver det ikke anledning til bekymring hos Venstre, at de redskaber, man har valgt, efter at man har skåret ned, betyder et dårligt arbejdsmiljø, en stigning i antallet af ulykker og flere dødsulykker?
Lone Møller (S), 2006-02-10:
Nu får fru Charlotte Antonsen det jo til at lyde, som om Socialdemokratiet fuldstændig har skiftet kurs og nu er meget begejstret for screening, hvad vi ikke har været.
Det, der har været Socialdemokratiets bekymring, er det, som også var hr. Jørgen Arbo-Bæhrs bekymring.
Og jeg må sige, at jeg også før har hørt fru Charlotte Antonsen nævne, at regeringen har afsat flere ressourcer til Arbejdstilsynet, i og med at de skulle i gang med den meget store opgave at screene.
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for det er ikke korrekt.
Vi har ansat flere i Arbejdstilsynet end dem, der er blevet fyret.
Heraf skyldtes de 45, at den ordning, den forrige regering havde lavet, med gebyrbelagte tilsyn, blev skåret væk, og dermed er det klart, at så er der ikke behov for de medarbejdere, der tager sig af det.
Det var halvdelen af besparelsen.
Det andet var så led i den almindelige reduktion af antallet af offentligt ansatte for at sikre en større effektivitet.
Der blev fyret 130 i alt, og der kom 140 nye tilsynsmedarbejdere ind, da vi lavede den nye reform.
Så det passer simpelt hen ikke.
Der er kommet flere mennesker til Arbejdstilsynet, for di vi også har bedt dem om at løfte en ny opgave.
Lone Møller (S), 2006-02-10:
Det her har vi jo haft diskussioner om før.
Man kan jo i hvert fald gøre sig den ulejlighed, at man kan gå lidt hen og kigge i finansloven på tilsynets budget, så kan man da danne sig sine egne meninger om det.
Hvad ville Venstre sige til sådan en model?
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Vi synes, at Arbejdstilsynet gør en kæmpegod indsats, og vi er meget opmærksomme på at tilføre de ressourcer, der er behov for.
Altså det her med at flytte nogle betalinger over på nogle virksomheder, som jeg hører fru Lone Møller vil, vil jeg ikke umiddelbart sige ja til.
I forvejen betaler virksomheder jo også til at sikre et godt arbejdsmiljø, og de betaler også skat, så det mener jeg ikke at der er behov for.
Det er klart, at jeg kan forstå spørgsmålet fra Socialdemokraterne derhen, at nu har Socialdemokraterne også tilsluttet sig skattestoppet, og så er det klart, at så bliver man jo nødt til at se sig om efter finansieringskilder.
Så det er måske det, der ligger i fru Lone Møllers spørgsmål, at man hos Socialdemokraterne ser på, om man kan brandskatte virksomhederne nu, hvor man har tilsluttet sig skattestoppet og derfor har begrænset sine muligheder for at hæve det almindelige skattetryk.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-10:
Jeg kan forstå, at fru Charlotte Antonsen ikke mener, at vores vedtagelse kan gennemføres, medmindre det koster samfundet en frygtelig masse penge.
Det er et produktionstab på 3,5 mia. kr.
Alene hvis man fik nedbragt arbejdsulykkerne, er der jo penge nok.
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Nu har jeg ikke udtalt mig om, hvorvidt den væsentligste grund, til at vi ikke kan stemme for vedtagelsen, er økonomien, men det er da rigtigt nok, at to af pindene handler om, at man skal tilføre yderligere ressourcer.
Jeg glæder mig til at høre fra den socialdemokratiske ordfører, hvordan Socialdemokraterne så vil komme med de yderligere ressourcer, når man nu siger, at man tilslutter sig skattestoppet.
Derfor skal det ikke underlægges de samme nedskæringer, som vi forsøger at foretage visse andre steder i samfundet.
Når vi beslutter, hvordan den offentlige sektor skal sættes sammen, forsøger vi altså også at sige, at der altså er nogle områder, hvor der så alligevel – selv om vi forsøger at holde igen – kan blive tilført ekstra ressourcer.
Det gælder jo bl.a. sådan noget som arbejdsmiljøforskning, og det gælder også, som vi nævnte før, Arbejdstilsynet.
Anne Baastrup (SF), 2006-02-10:
Er fru Charlotte Antonsen ikke enig med os i, at en arbejdspladsscreening, som jo er det primære redskab, man har i dag, ikke kan fange psykisk arbejdsmiljø, dårligt psykisk arbejdsmiljø, for der skal tættere rådgivning og tættere samtaler til?
Er fru Charlotte Antonsen i den forbindelse opmærksom på Ledernes Hovedorganisation, der undersøgte det psykiske arbejdsmiljø, hvor det viste sig, at det gennemsnitlige sygefravær pr. medarbejder var 6,9 dage om året på arbejdspladser, hvor det gik godt, hvor det psykiske arbejdsmiljø var godt, hvorimod man, når det psykiske arbejdsmiljø var dårligt, i gennemsnit havde 8,2 fraværsdage?
Det vil sige, at der også er penge i et godt psykisk arbejdsmiljø; det vil sige, at der er penge i en god arbejdsmiljørådgivning, der går målrettet efter det psykiske arbejdsmiljø, det dårlige psykiske arbejdsmiljø.
Charlotte Antonsen (V), 2006-02-10:
Altså, nu skal det hele jo ikke handle om penge, vil jeg sige til fru Anne Baastrup.
Den vigtigste og væsentligste årsag til, at vi skal gøre noget for at sikre et ordentligt psykisk arbejdsmiljø, er, at det simpelt hen skal være til at holde ud at være på sit arbejde.
Og man skal opføre sig ordentligt.
Derfor er det et prioriteret mål, det psykiske arbejdsmiljø; ja, det er noget, som man også skal lægge mærke til, når man er rundt på screeningsbesøg
Men det er klart, at der også skal gøres en masse andre ting.
Noget af det, som jeg synes er utrolig vigtigt i forbindelse med det psykiske arbejdsmiljø, er de initiativer, vi tager netop på sygedagpengeområdet, hvor regeringen jo som den første regering nogen sinde er begyndt at interessere sig målrettet for, om nogle af de mange syge mennesker måske i virkeligheden havde en chance, hvis vi tog lidt mere hånd om dem.
Så vi prioriterer det område fra flere forskellige sider.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er vi meget opmærksomme på den stigning, der er i dødsulykker.
Det er frygteligt, at mennesker dør, mens de arbejder.
Men lige så lidt som jeg ved, lige så lidt ved hr. Carsten Hansen, om det her er en statistisk tilfældighed, eller om det er regulært, for vi taler trods alt om et meget lille antal, der omkommer på deres arbejdspladser.
Det her er jo ikke det eneste, vi gør, vi gør en massiv indsats på forskningsområdet.
Vi er i gang med at lave nye certificeringssystemer, så også mindre virksomheder kan certificere og sætte arbejdsmiljø ind som et kriterium, når man opstiller kriterier, og når man vil have en fornuftig arbejdsplads.
Så vi laver en meget, meget bred indsats.
Det, vi debatterer i dag, er handlingsplanen om de prioriterede mål.
For kort tid siden havde vi en diskussion om stress.
Jeg kan da godt hidse mig op, hvis hr. Carsten Hansen så tror, at Venstre tror mere på det her, men hele vores politik går altså ud på, at vi skal sikre bedre og flere arbejdspladser, og det indebærer altså også, at vi har et ordentligt arbejdsmiljø.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-02-10:
Jeg skal beklage, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke forstod den sidste halvdel af min ordførertale helt tilbundsgående, for det ligger mig faktisk utrolig meget på sinde – selv om tingene ikke kan udmøntes i håndgribelig lovgivning – at vi vedvarende og i mange år frem tager debatten om det mere fleksible arbejdsmarked; hvordan virksomhederne i samarbejde med medarbejderne vænner sig til at skulle agere som ansvarlige samfundsborgere; hvordan vi får mere personligt ansvar ud i virksomhederne; hvordan man kan indrette sig på at være fleksibel i erkendelse af, at menneskers kompetencer, evner og energi ændrer sig gennem et langt arbejdsliv; og hvordan vi kan give plads til, at man efter en periode, hvor man har haft megen energi og måske har haft ledelsesansvar, men på et tidspunkt har fået nok – selv om man stadig har en masse ressourcer i sig – kan få en anden stilling.
Det er mentaliteten, der skal ændres, det er den debat, jeg gerne vil have, og den tror jeg vi skal blive ved med at tage og også påvirke arbejdsmarkedets parter til at tage sammen med os.
Erling Bonnesen (V), 2006-02-10:
Dette lovforslag, der er en udmøntning af et EFdirektiv, indeholder en række procedureregler.
Lovforslaget sikrer, at der skabes ordninger for information, høring og medarbejderindflydelse i nyoprettede SCE-selskaber.
Herudover sikrer forslaget, at den eksisterende ret til medarbejderindflydelse, som medarbejderne har i de nationale selskaber, der fusionerer med et europæisk selskab, ikke indskrænkes.
Medarbejderne sikres en ret til information, høring og medindflydelse, og lovforslaget fastsætter bl.a. procedurer for indgåelse af en aftale om medarbejderindflydelse, nedsættelse af et medarbejderrepræsentationsorgan og bestemmer, hvilke kompetencer og beføjelser dette organ skal have.
Derfor støtter Venstre lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2006-02-10:
Jeg kan faktisk fuldt ud tilslutte mig det, Venstres ordfører, hr. Erling Bonnesen, sagde.
Vi lægger jo også vægt på og har en fælles forståelse af, at vi snakker minimumsimplementering.
Jeg har bemærket mig, at SALA og Landbrugsrådet er sure over, at de skal til at udlevere referater af bestyrelsesmøder osv., men jeg synes faktisk, der er nogle ganske udmærkede begrundelser for det i høringssvaret.
Jeg var en lille smule bekymret over det, FTF havde sendt ind om 10-ugers-fristen, i forbindelse med at man skulle oprette et fællesorgan på tværs i organisationen, men med de bemærkninger, der er til høringssvaret, om, at det først gælder fra den dag, man har fået etableret det, og man har fået det ud, så man faktisk kan gå meget længere, vil jeg sige, at der føler vi os ganske godt dækket ind – også af den fælles forståelse, vi har i Folketinget, af, at det er minimumsimplementering, det er arbejdsmarkedslovgivning og implementering på den vis, der gælder, så vi støtter forslaget.
Og jeg skal huske at sige, at det skulle jeg også meddele på Det Radikale Venstres vegne og på Enhedslistens vegne.
Bent Bøgsted (DF), 2006-02-10:
Der kan man jo se, hvor få partier der egentlig er brug for herinde i Folketinget.
Lovforslaget skal sikre, at medarbejderne får information og høring, og samtidig sikre ordningen om medbestemmelse, som medarbejderne har ved stiftelse af et europæisk andelsselskab, et SCE-selskab.
Lovforslaget betyder, at der fastsættes regler for måder, hvorpå medarbejdernes indflydelse sikres, og det vil sige navne på de juridiske personer, antallet af medarbejdere i de forskellige medlemsstater og antallet af medarbejdere i de juridiske personer.
Der fastsættes forhandlingsprogram for, hvordan medarbejderrepræsentanter vælges, og hvor mange der vælges.
Dansk Folkeparti har ingen indvendinger mod forslaget, og vi kan støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2006-02-10:
Jeg skal bare undtagelsesvis erklære mig enig med hr. Bent Bøgsteds redegørelse og meddele, at SF også støtter forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Erling Bonnesen (V), 2006-02-10:
Med dette lovforslag udskydes og forlænges revisionsfristen i udstationeringsloven fra 2006 til 2009.
Udstationeringsloven sikrer generelt, at de udenlandske arbejdsgivere, der udfører arbejde i Danmark, skal give deres ansatte løn og ansættelsesvilkår, der svarer til de gældende vilkår på det danske arbejdsmarked.
I Danmark har vi modsat arbejdsmarkedet i de fleste andre lande hverken en stram politisk regulering eller almengyldige kollektive aftaler på arbejdsmarkedet.
Det danske arbejdsmarked er i stedet reguleret af frivillige aftaler mellem arbejdsmarkedets parter.
Det betyder bl.a., at vi ikke har en lovbestemt minimumsløn.
Danmark har således ikke nogen gældende regler vedrørende lønniveau, som vi kan pålægge de udenlandske virksomheder at overholde.
EF-direktivet indeholder en mulighed for, at lande, der som Danmark ikke har almengyldige overenskomster, kan undlade at gennemføre udstationeringsdirektivets bestemmelse om mindsteløn.
Danmark har valgt at gøre brug af denne mulighed, og derfor indeholder udstationeringsloven ingen bestemmelser om mindsteløn.
Venstre mener ikke, at fraværet af en lovbestemt minimumsløn har ført til social dumping i Danmark, og Venstre mener derfor ikke, at der i dag er behov for at indføre en lovbestemt minimumsløn i udstationeringsloven.
På den anden side vil vi gerne følge udviklingen og støtter derfor, at revisionsbestemmelsen fortsat er en del af udstationeringsloven, så Folketinget igen vurderer behovet for disse forhold inden 2009.
Carsten Hansen (S), 2006-02-10:
Ja, det lykkedes alligevel Venstre at få en hel tale ud af den her lillebitte revisionsbestemmelse.
Jeg kan stort set tilslutte mig hr. Erling Bonnesens tale en gang til og dog sige, at når vi nu udskyder revisionsfristen, så er det jo også, fordi vi har et fint samarbejde om østarbejde og østaftaler osv., hvor vi den vej rundt tager fat i de problemstillinger, der opstår.
Det skal jeg sige på vegne af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Enhedslisten.
Så vi går ind for lovforslaget.
Jo, det gjorde jeg også.