runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 2002-05-03:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Carsten Hansen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende om beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti: Socialdemokratiet finder det vigtigt, at der kan ydes hurtig førstehjælp til mennesker, der har brug for det, inden den professionelle hjælp kommer, og at der ingen tvivl er om, at det både menneskeligt og generelt samfundsmæssigt ville være et gode, hvis større dele af befolkningen kunne yde førstehjælp.
Vi finder, at det kunne nedbringe de skader, mennesker påføres af ulykker, og vi er ikke i tvivl om, at der også i store dele af befolkningen er et ønske om at kunne udøve førstehjælp, når man står i den konkrete begivenhed, og der er behov for at hjælpe.
Vi er altså enige i intentionerne, nemlig at større dele af befolkningen skal kunne yde førstehjælp.
Så er der imidlertid spørgsmålet om instrumenter.
Her peges der meget specifikt på, at det er folkeskolen, der skal tage sig af det, og det er vi ikke enige i.
Folkeskolen har i høj grad faglig trængsel.
Der er også brug for at styrke andre vigtige kundskaber og fagligheder i folkeskolen, så derfor kan vi ikke støtte selve metoden.
Men ideen om at udbrede kendskabet til førstehjælp og også gerne drøfte, hvordan vi kan komme videre med den sag, også over for den gruppe af befolkningen, som folkeskolen ikke modtager, er vi med på, og det vil vi gerne bidrage til og være med til under udvalgsarbejdet.
Jeg skal pege på, at ungdomsskolen er et sted, hvor der er kontakt med mange unge i den alder, hvor det kunne være rigtigt og nødvendigt at få lært førstehjælp, og der er også en række frivillige organisationer, hvis muligheder for at yde førstehjælp man kunne overveje at styrke.
Derudover foregår der jo rundtomkring i landet forskellige initiativer, og under udvalgsarbejdet kunne vi drøfte, om vi kunne få samlet erfaringer, der kunne give afsæt for yderligere initiativer på området.
Men vi kan altså ikke støtte den første del af beslutningsforslaget.
Jeg skal så gøre en enkelt bemærkning om den anden del, nemlig spørgsmålet om at gøre en obligatorisk førstehjælpsprøve til et vilkår for at kunne få førerbevis.
Det er et forslag, som vi har stor sympati for, og vi vil gerne drøfte det.
Jeg skal dog sige, at det bliver ikke med vores bistand, at det lægges ind som en del af køreprøven, men man kunne jo drøfte, i hvilket omfang man kunne forestille sig det som en betingelse for at erhverve førerbevis, og vi er indstillet på at indgå i en diskussion og også at være positive.
Jeg er ikke blind for, at der kunne være argumenter imod det; undervisningsministeren fremlagde f.eks. et par stykker.
Men grundlæggende er vi indstillet på at tage en drøftelse om det, og om det så skal ske fra 2009, eller på hvilken måde det skal foregå, vil være passende at drøfte under udvalgsarbejdet og måske også involvere medlemmer af Folketinget, der arbejder med trafikspørgsmål.
Louise Frevert (DF), 2002-05-03:
Jeg vil blot sige til hr. Jens Christian Larsen, at Dansk Folkeparti er parat til at gå ned til 12 timer på et førstehjælpskursus.
Men det vil jeg komme nærmere ind på i min ordførertale.
Jens Christian Larsen (V), 2002-05-03:
Venstre kan ikke støtte forslaget.
Isoleret set kan vi godt følge mange af de argumenter, som forslagsstillerne begrunder forslaget med.
Det er rigtigt, at det kan være et samfundsmæssigt gode, at befolkningen har kendskab til førstehjælp, og der er da også allerede mange, der frivilligt eller af arbejdsmæssige grunde har erhvervet sig en nyttig viden om emnet.
Vi kan også dele opfattelsen af, at
hvis det skulle indføres i folkeskolen, bør det aldersmæssigt placeres i 9. klasse.
Men med et omfang på 30 timer vil det ikke kunne indføres i folkeskolen uden undervisningsmæssige og økonomiske konsekvenser.
30 timer på årsplan svarer til en ugentlig lektion i f.eks. dansk.
Uden økonomisk kompensation til en tilsvarende udvidelse af timetallet vil det betyde et fald i folkeskolens faglige niveau, og det kan Venstre ikke acceptere.
Det vil også være yderst betænkeligt yderligere at øge opgaverne og fagtrængslen i 9. klasse.
Det er på dette klassetrin, en række tunge opgaver allerede er placeret, f.eks. den store projektopgave, 2 ugers erhvervspraktik, brobygningsforløb og ikke mindst folkeskolens afsluttende prøver, og det er Venstres væsentligste begrundelse for ikke at kunne støtte forslaget.
Jeg vil ikke kommentere forslagets anden del om krav om bestået prøve i førstehjælp ved erhvervelse af kørekort
særskilt, idet det er min opfattelse, at det er nøje forbundet med indførelse af førstehjælp i folkeskolen. Venstre vil være meget positiv over for at fremme førstehjælp som en del af et frivilligt forebyggelsesprogram for store dele af befolkningen, men samlet set kan vi af hensyn til folkeskolen ikke give støtte til forslaget.
Louise Frevert (DF), 2002-05-03:
Ja, nu tror jeg ikke, at Kristeligt Folkepartis nuværende ordfører på området var til stede, da jeg var oppe og tale om, at de 30 timer selvfølgelig er den udvidede del, hvor man har et meget bredt kendskab til førstehjælp, men vi er parat til i DF at gå ned til de 12 timer, hvor man både kan lære hjertemassage og andre ting, som er nødvendige.
Vi kan måske også diskutere, hvorvidt vi kan komme ned på færre timer, men det er noget vi må diskutere under selve udvalgsarbejdet.
Det er ikke, fordi jeg vil sige, at de andre partier, der har været heroppe, ikke viser ansvarsfølelse, men jeg vil nok sige, at jeg er lidt skuffet over De Radikale, som er så ansvarsløse, at de overhovedet ikke vil have førstehjælpskurser, ikke engang diskutere førstehjælpskurser, i folkeskoleregi.
Jeg vil sige til Venstres ordfører, hr. Jens Christian Larsen, at man kan komme et langt stykke hen ad vejen med frivillighedsprincipper, men hr. Jens Christian Larsen ved jo lige så godt som jeg, at med nogle ting kan det ikke lade sig gøre.
Der er det altså nødvendigt, at man - dikterer er måske et meget stærkt ord at bruge - men faktisk kræver nogle ting, som skal opnås også i folkeskoleregi.
Jeg mener, at hvis man går ned til et kompromis på de her 7, 8, 10, 12 timer, kan det erholdes inden for de givne kommunale rammer, idet det kan laves i en temauge med krop og bevægelse, og det skulle ikke være så vanskeligt at implementere nogle få timer i førstehjælp.
Det eneste, Dansk Folkeparti synes er en nødvendighed og påkrævet, er, at det bliver obligatorisk, og jeg synes også jeg redegjorde meget grundigt i min ordførertale for, hvorfor jeg mener det skal være obligatorisk.
Jeg har da også fået mange positive tilkendegivelser fra partierne af, at alle faktisk mener, at det er en nødvendighed, men der er åbenbart ikke nogen, der tør tage springet og gøre det obligatorisk.
Jeg synes faktisk, at det er en pligt, og jeg synes faktisk, at man bør gøre det.
Så jeg tror, at vi kan få noget utrolig positivt frem under udvalgsarbejdet, og det glæder
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-03:
Hr. Ole Sohn må jo ikke have læst forslaget.
Der står lige nøjagtig her, at der skal være konfliktret, hvis den eksisterende overenskomst ikke i det væsentlige svarer til branchens.
Det står her jo.
Hvad er det, der er galt?
Anders Samuelsen (RV), 2002-05-03:
Jeg tror desværre, at Dansk Folkepartis ordfører misforstod min ordførertale, for vi vil meget gerne være med til, at man ude på folkeskolerne gennemfører førstehjælpskurser osv.
Pointen var bare: Skulle man tage skridtet og indføre det ved tvang?
Det der regelhysteri og den idé om, at hver gang man får en rigtig god idé inde i Folketinget, skal den partout med det samme trykkes ned over hovedet på alle, uden at de har muligheden for selv at finde ud af at få ideen og arrangere det på den måde, som de nu har lyst til, er sådan set det, vi afgørende er imod.
Og det er nok et af punkterne, hvor Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre skilles fuldstændig, for der tror vi på, at det skal gå den anden vej. Med tillid kommer man længst, også på det her område, i stedet for at vi skal presse og presse og presse en i forvejen presset folkeskole til at gøre det på lige nøjagtig på den måde, som tilfældigvis vi 90 mandater i Folketinget i al vores visdom finder ud af, det skal gøres på.
Jan Petersen (S), 2002-05-03:
Jeg troede, det var sagen, vi gik efter, og så får man at vide, at der er kun et parti, der vil noget på det her område, vi andre har kun ord.
Det synes jeg er en uvenlig reaktion på de ordførertaler, der blev præsenteret bl.a. fra vores side.
Jeg synes, man skulle gå op og kvittere for den sympati, der blev tilkendegivet her, og så anerkende, at vi er nogle, der indgår i et folkeskoleforlig.
Det går jeg da ud fra at vi er, og der er en af de store bekymringer netop fagtrængsel og behov for et pres på, at der skal ske udvidelser forskellige steder af timetallet.
Det synes jeg Dansk Folkeparti bør anerkende og så gå op kvittere lidt positivt for bemærkningen om, at der er frivillige muligheder, der kunne styrkes, der er ungdomsskolemuligheden.
Og så også i øvrigt, synes jeg, kvittere for, at vi er en del, der er interesseret i at diskutere førstehjælp i forbindelse med køreprøver.
Freddy Dam (V), 2002-05-03:
Jeg er enig i, at Kristeligt Folkepartis forslag er en kende mildere end det, der tidligere er fremsat, men det ændrer ikke ved det hovedsynspunkt, Venstre har i øjeblikket.
På den anden side synes vi også, det er vigtigt, at det ikke kommer til at trække ud i en uendelighed, og det er derfor, at vi er tilfredse med, at ministeren tilkendegiver, at man forventer et resultat fra arbejdsmarkedets parter inden april måned næste år.
Til hr. Søren Søndergaard skal jeg sige, at en acceptabel løsning for Venstre er en løsning, hvor arbejdsgivere, der har overenskomst med forbund, som ikke er medtaget under hovedorganisationen, stilles på lige fod med forbund, som er under den samme hovedorganisation.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-03:
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører, hvad Venstres ordfører mener med »en acceptabel overenskomst«.
Jeg forstod det på den måde, at der ikke skulle være den her konfliktret, hvis der var en overenskomst med et andet landsdækkende fagforbund.
Venstres ordfører brugte så formuleringen »en acceptabel overenskomst«.
Hvad betyder det præcist?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-03:
Jeg har da en vis forståelse for, at man kan have det lidt anderledes, når man får regeringsansvaret, end når man er i opposition.
Jeg anerkender det da også, når Venstre siger, at de har et medansvar og før har været med til at fremsætte forslag herom.
Jeg vil gerne spørge, om Venstres ordfører kan konstatere og acceptere, at vores forslag faktisk er anderledes og lidt mildere i forhold til det etablerede system på arbejdsmarkedet end det, vi tidligere sammen har fremsat. Så synes jeg, at det er et noget langt hjørnespark, ministeren sparker forslaget til.
Men jeg hører også en forskel i det, ministeren siger, nemlig at det er meget vanskeligt at regulere det område her ved lovgivning, og det, ordføreren siger, at det skal reguleres ved lovgivning.
Jeg kan heller ikke forstå andet end det, ordføreren siger.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det ikke er lovgivningen, der er gældende for, hvordan det her samfund fungerer.
Freddy Dam (V), 2002-05-03:
Efter gældende praksis i Arbejdsretten består der kun en meget begrænset konfliktret over for virksomheder, der har overenskomst med et fagforbund under samme hovedorganisation.
Der består kun en konfliktret, hvis der foreligger meget stærke grunde, der taler for oprettelse af en ny overenskomst.
Omvendt foreligger der i øjeblikket konfliktret, hvis virksomheden har overenskomst med et forbund uden for hovedorganisationen, selv om forbundet i det væsentlige tilbyder sine medlemmer samme løn- og arbejdsvilkår.
Det finder Venstre problematisk, idet det afgørende efter vor opfattelse ikke bør være, hvor forbundene er organiseret, men om medarbejderne har rimelige løn- og arbejdsvilkår.
Venstre ønsker, at virksomheder og ansatte frit kan organisere sig, som de vil.
Vi har i de senere år set tilfælde, hvor konflikter har knækket virksomheder, der faktisk havde overenskomst, og som faktisk tilbød medarbejderne rimelige vilkår, alene som følge af en fagforeningskonkurrence, som i realiteten var virksomhederne uvedkommende.
Derfor har Venstre tidligere fremsat forslag om begrænsning af konfliktretten, og derfor har Venstre en betydelig sympati for det fremsatte
På den baggrund vil Venstre ikke for tiden støtte forslaget, men der skal ikke herske tvivl om, at Venstre vil arbejde for et lovgivningsinitiativ, i det tilfælde arbejdsmarkedets parter ikke måtte nå frem til et acceptabelt resultat.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-03:
Regeringen finder ligesom forslagsstillerne, at der i visse tilfælde kan stilles spørgsmål om det rimelige i omfanget og brugen af konfliktretten, f.eks. når en konflikt iværksættes over for en virksomhed, som allerede har en overenskomst, som fuldt ud giver de ansatte ordnede løn- og arbejdsvilkår, eller når de ansatte udtrykkeligt frabeder sig indblanding fra vedkommende forbund. Jeg skal ikke skjule, at især SiD's blokader mod virksomhederne Ikadan og Brørup var stærkt provokerende for retsfølelsen hos rigtig mange mennesker.
Regeringen har derfor forståelse for intentionerne bag forslaget, men mener samtidig, at en lovregulering af konflikten bør være den sidste udvej.
Det vil være yderst problematisk og vanskeligt via lovgivning at gribe ind på et så centralt område, som altid har været overladt til arbejdsmarkedets parters egen regulering og Arbejdsrettens praksis. Det er Arbejdsretten, som via sine afgørelser fastlægger forholdet mellem de midler, som lovligt kan anvendes, og det formål, som kan forfølges.
En eventuel ændring af dette forhold bør ikke ske, uden at tingene er meget grundigt undersøgt, og uden at man til bunds kender konsekvenserne.
At der ikke er nogen nemme løsninger omkring reguleringen af konfliktretten fremgår bl.a. af en rapport, som i 2001 er udarbejdet om problemstillingen af professor Jens Kristiansen, Københavns Universitet, efter anmodning fra Kristelig Arbejdsgiverforening.
LO og DA har over for regeringen tilkendegivet, at man gerne vil se på problemstillingen efter en grundig gennemgang af den arbejdsretlige praksis vedrørende adgangen til at iværksætte konflikt, herunder en gennemgang af de arbejdsretlige domme, der er afsagt herom, samt den udvikling, som har fundet sted.
Regeringen hilser dette initiativ fra LO og DA velkommen og tager det som udtryk for, at arbejdsmarkedets parter i meget høj grad er bevidste om det ansvar, der påhviler dem.
Regeringen vil derfor i første omgang afvente resultatet af parternes kulegravning af området, som regeringen forventer vil være afsluttet i april 2003.
Hvis det viser sig, at parterne ikke kan nå frem til en løsning på problemet, vurderer regeringen, at denne sag vil vende tilbage til den politiske dagsorden.
Regeringen kan ikke støtte beslutningsforslaget om inden 1. november 2002 at fremsætte et lovforslag om begrænsning af faglige organisationers konfliktret.
Nu må vi efter regeringens mening se, hvad parterne når frem til.
Louise Frevert (DF), 2002-05-03:
Jeg vil da give hr. Anders Samuelsen ret i, at man skal styrke nærdemokratiet, og det er da også noget, Dansk Folkeparti går ind for.
Men når man tager i betragtning og tænker på, hvilke fuldstændig vanvittige forslag der nogle gange kommer frem her, så vil jeg sige, at det her ikke er et petitesseforslag.
Tværtimod er det et omfangsrigt forslag, som har store konsekvenser og store positive konsekvenser for den danske befolkning.
Så jeg vil nok sige, at det her ikke er et forslag, man bare skal gå hen og negligere, tværtimod.
Jeg håber på, at mange af Folketingets partier kan støtte op om det her, og at vi kan få et rigtig positivt udvalgsarbejde.
Anders Samuelsen (RV), 2002-05-03:
Det Radikale Venstre har også en klar vision, og den vision går ud på, at Folketinget ikke skal blande sig i alt ned til mindste detalje.
Befolkningen skal i højere grad inddrages, engageres og tage det ansvar på sig, som den også skal tage på sig.
Man skal gøre det på skolerne og andre steder.
Vores vision er at prøve at sætte en stopper for, at Folketinget skal blande sig i alt, hver gang vi får en god idé.
Louise Frevert (DF), 2002-05-03:
Ja, det lyder da som en rigtig god idé at gå ud og påvirke dem.
Det er da sandelig også det, jeg prøver at gøre, ikke alene herinde, men også ude i lokalsamfundet.
Men jeg vil godt lige sige, at ord jo kan tolkes på mange forskellige måder, og når hr. Anders Samuelsen siger »vil have«, så plejer vi i Dansk Folkeparti at sige: »Vi kunne tænke os, vi ønsker« og se, det er noget af det, man vil kalde visioner i det danske sprog.
Det er et spørgsmål om, hvordan man tvister ordene, men det er vores visioner, og hvis man ikke har visioner, kan man jo ikke sætte nogen pejlemærker for, hvad det er, man ønsker sig.
Det er ikke en omvendt vej at gå.
Nej, vi har visioner, og derefter må vi så finde ud af, hvor mange af de visioner der kan blive indfriet.
Anders Samuelsen (RV), 2002-05-03:
Er det så ikke et eller andet sted en fuldstændig omvendt rækkefølge først at bestemme sig for, hvad man vil have, og derefter gå op her og sige: Jamen skal vi ikke se på, om vi kan lave om på indholdet af folkeskolen og bryde op og ned og gøre ved.
Man starter med at sige, hvad man vil have, og så har man jo allerede indsnævret rummet for den der åbne debat om, hvad indholdet så kunne være.
Det, jeg mener, er, at der er Dansk Folkeparti gået galt i byen.
Og så er der jo sådan set allerede i dag et demokrati, hvor man kan engagere sig og presse sine lokalpolitikere for at indføre det her på skolerne, nemlig dér hvor fru Louise Frevert også selv sidder og presser sine lokalpolitikere.
Hvorfor skal det lige være Folketinget, som skal gå ind, bare fordi vi i al vores visdom eventuelt finder ud af, at det her er en rigtig god idé?
Gå dog ud og påvirk lokalpolitikerne og sig: Det her vil vi gerne have ind i vores folkeskole lokalt.
Det er der da ingen, der forbyder.
Louise Frevert (DF), 2002-05-03:
Jeg vil starte med fru Anne Baastrup: Jeg har faktisk været oppe og påpege, at det er min dybeste overbevisning også som kommunalpolitiker, at det godt kan lade sig gøre at finde de timer, der skal bruges inden for den givne ramme i kommunerne.
Det er jeg fuldstændig sikker på, men jeg vil da meget gerne lade det komme an på en prøve og bede ikke alene Københavns Kommune, men også ministeriet om at lave nogle deciderede beregninger af, hvad det ville koste, hvis man kunne implementere det med noget ekstern hjælp f.eks. i en temauge og i undervisningen.
Jeg har faktisk stået heroppe og kvitteret for samtlige tilkendegivelser fra samtlige partier og sagt, hvor glad Dansk Folkeparti er for de tilkendegivelser, partierne er kommet med, også hvad angår obligatorisk førstehjælp med hensyn til erhvervelse af kørekort.
Jeg kan næsten ikke sige det tydeligere.
Jeg behøver jo ikke ligefrem stå og fedte for Socialdemokratiets ordfører
heroppe
Det synes jeg ikke rigtig der er nogen grund til, men jeg vil gerne kvittere for den positivisme, der er blevet lagt for dagen her i salen til formiddag.
Den vil jeg sige tak for.
Med hensyn til De Radikales udtalelser mener jeg ikke, at det - ja, lad mig sige det på en anden måde: Det kan godt være, at der er mange, der mener, at der er fagtrængsel.
Ja, det er der sandelig også.
Men lad os nu gå ind og se på, hvor mange timer børnene nu skal til at have i folkeskolen.
Lad os bryde de faste normer lidt op. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at man ikke vil være sig sit ansvar bevidst, men decideret forkaster et forslag og siger, at det ikke er folkeskolens opgave at etablere førstehjælpskurser.
Det er da noget decideret vrøvl.
Det er da ikke alene skolens ansvar, det er et samfundsmæssigt ansvar, man må tage op, da førstehjælp er noget, der er så vigtigt, fordi børn og unge har den angst for blod og sygdom.
Hr. Anders Samuelsen ved sikkert lige så godt som jeg, at vi er på et skråplan, en glidebane i det her samfund, hvad det angår.
Så det vil jeg gerne have lov til at pointere.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-03:
Jeg synes, fru Louise Frevert sprang over, hvor jeg ser det ømme punkt, og det er pengene.
SF er ikke afvisende, slet ikke, men fru Louise Frevert bliver nødt til at anerkende, at det altså koster penge, hvis man skal lave noget her.
Kommunerne har allerede på nuværende tidspunkt skullet lave om på deres budgetter, fordi regeringen har krævet besparelser i år 2002.
Regeringen har stjålet en milliard fra dem.
Det, der kommer til at ske nu, er, at den danske folkeskole bliver banket helt tilbage til før, det var før, medmindre Dansk Folkeparti tager sit ansvar alvorligt.
Når man støtter denne her regering, så bliver man også nødt til at prioritere den danske folkeskole.
Jens Christian Larsen (V), 2002-05-03:
Vi mener, det er at respektere forslaget, at vi har forholdt os til det.
Derfor mener jeg ikke, at vi ligesom skal indgå i en forhandling her og nu om, hvor timetallet eventuelt kan lande.
Det må foregå et andet sted.
Men jeg konstaterer med tilfredshed, at der er en lang række af partier, der er meget opmærksomme på, at vi skal værne om folkeskolens kerneopgaver, og jeg vil gerne understrege, at det vil vi gøre i Venstre.
Til gengæld vil jeg også gerne understrege, at kravet om eventuelt at indføre det som betingelse for erhvervelse af kørekort har vi en positiv holdning til, men det er nok et spørgsmål, om ikke det skal placeres et andet sted, for det
er ikke folkeskolens opgave.
Jeg vil også gerne understrege, at ifølge det, som jeg kalder det frivillige element i forbindelse med at have et højt vidensniveau med hensyn til førstehjælp, kan jeg tilslutte mig de synspunkter, som fru Louise Frevert også har refereret til f.eks. i forbindelse med hjertestop.
Der er vi meget enige i, at vi også skal se på, om vi kan højne befolkningens niveau på det område.
Ole Sohn (SF), 2002-05-03:
Jeg beklager, men i det beslutningsforslag, jeg har her, der hedder B 83, står der noget andet.
Der står faktisk i næste sætning, som jo er den nye sætning, der er kommet ind i forhold til de forslag, der har været fremsat tidligere, at »det skal præciseres, at overenskomster mellem landsdækkende arbejdsgiver- og lønmodtagerorganisationer anses som udtryk for et acceptabelt brancheniveau.«
Det er jo sådan set det, der er det nye, og det modsiger den forrige sætning, for problemet er reelt - hr. Jan Pedersen nævnte et eksempel med restaurationsbranchen, og der kan findes andre - at der er indgået landsdækkende overenskomster, som er væsentligt under branchens niveau, og lige nøjagtig med den nye formulering, som Kristeligt Folkeparti så har med, forhindrer man, at man kan konflikte der.
Det kan man i dag, fordi det kun lever op til den første del af Kristeligt Folkepartis forslag, netop hvis det er sådan, at man går væsentligt under branchens niveau.
Det er derfor, jeg henholder mig til det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-03:
Nu er det for det første ikke det eneste nye i det forslag her.
Hvis vi tager den sætning væk, så er der flere muligheder for konflikt i det her forslag end i det gamle.
Det vil vi kunne forklare, når vi snakker sammen på gulvet om lidt, vi har ikke tid nok til det her.
Men det var det, jeg spurgte hr. Jan Petersen om.
Den har vi taget med, fordi det er så svært at sammenligne appelsiner og æbler og pærer osv.
Vi har taget den med, fordi vi så bortskærer en masse muligheder for unødige konflikter, så det er af rent praktiske årsager.
Men jeg erkender over for hr. Ole Sohn, at der er et modsætningsforhold imellem de to sætninger, det erkender jeg.
Så hvis vi gør det, kan vi så lave en handel?