runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Nu ved jeg ikke, om det er det sprudlende liv, der normalt karakteriserer sommerhusområderne, det er nok mere diskotekerne i Løkken og sådan noget, og det vil der nok også være mere beskæftigelse og turistpenge og sådan noget i.
Så det er ikke så visionært et forslag, hvis det var liv og turisme og beskæftigelse, det drejede sig om.
Men det er så det; det er, hvad man havde fantasi til i ministeriet. Men så vil jeg godt spørge: Hvem skal egentlig administrere det her?
Fru Helle Sjelle er meget optaget af, at så skal kommunerne jo have godkendelse, og så skal der være nogen, der sidder og holder øje med det her.
Men nu vil regeringen jo nedlægge amterne.
Hr. Søren Gade var inde på, at det var de regionale myndigheder, der så skulle sørge for det her, men de regionale myndigheder i den her sammenhæng bliver jo, hvis det står til regeringen, om kort tid nedlagt.
Derfor synes jeg godt nok, det er nogle mærkelige rækkefølger at gøre det i.
Først kommer man og siger, at nu laver man det her, for det skal regionalplanmyndigheden sørge for, og så bruger fru Helle Sjelle som undskyldning for det her projekt, at der nok skal blive sørget for, at kommunerne bliver holdt i ørerne, sådan at det ikke bliver i strid med naturen osv., hvorefter man nedlægger den myndighed, der skulle føre tilsynet.
Det er sandelig fint!
Helle Sjelle (KF), 2004-04-15:
Jeg synes egentlig, at jeg så udmærket i min ordførertale har redegjort netop for den balance, som vi indlægger.
På den ene side har vi hensynet til naturen og på den anden side har vi så hensynet til, at yderområderne selvfølgelig også gerne skulle summe af liv.
Det er en balance mellem de to ting, og i forhold til det her lovforslag synes jeg faktisk, at vi er kommet frem til, at det er blevet ganske fornuftigt.
Og vi vil følge udviklingen meget, meget nøje.
Med hensyn til hotelbyggeriet: Jamen så kan man jo foreslå erhvervsministeren, at det kunne være, at det var noget, der også kunne ses på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-15:
Jeg synes ikke, fru Helle Sjelle besvarede det spørgsmål, der gik på, at hvis det var beskæftigelsen, det drejede sig om, hvorfor var det så ikke hoteller, man udlagde, for dem er der altså mere beskæftigelse i.
Men det, jeg egentlig vil spørge til, er, at der jo her er tale om, at vi tager en del af Danmarks jord, som svarer til en middelstor provinsby, og bygger huse på, ikke fordi vi har brug for dem til at bo i, det har vi ikke, men vi mener alligevel åbenbart - det mener regeringen - at vi kan tage et område svarende til en middelstor provinsby og bruge til at bygge huse på, endda adskilt fra den nuværende bymæssige bebyggelse.
Der vil jeg godt spørge: Hvorfor synes Det Konservative Folkeparti, at det er den måde, vi skal bruge vores areal på?
Helle Sjelle (KF), 2004-04-15:
Jamen man har jo overvejet meget nøje, hvorledes man kunne gøre noget for yderområderne.
Det har man overvejet i regeringen, og der har også været flere ministerier inddraget.
Det har ikke kun været Miljøministeriet, der har siddet og puslet med det her forslag.
Det her er så et af forslagene, man er kommet frem til, og det har selvfølgelig også beroet på et skøn i de forskellige ministerier, at man er kommet frem til det tal på 8.000, som man åbenbart er fremkommet med her.
Det, man bare må sige, og det, jeg holder fast i, er, at det er op til 8.000.
Det er altså således, at hvis der kommer nogle kommuner og foreslår noget, så skal det igennem en individuel vurdering.
Og jeg gad egentlig godt se den kommune, der på tværs af al logik simpelt hen ønskede at få nogle sommerhuse, uden at der egentlig var noget som helst belæg for, at det faktisk kunne være godt at have i det område.
Så tror jeg faktisk, at borgerne reagerer på en måde, så de næste gang kasserer det byråd, som har siddet og taget de beslutninger.
Så der er jo også en kontrol på den måde, ud over at det selvfølgelig er således, at der er fastsat betingelser for, hvorledes man i det hele taget skal udlægge de her områder.
Det er jeg i hvert fald meget tryg ved.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Noget, som jeg har svært ved at forstå, er den måde, regeringen tager beslutninger på.
Jeg kan simpelt hen ikke se logikken i den.
Hvordan kommer man lige pludselig frem til, vupti, at nu skal der bygges sommerhuse?
Jeg kunne forstå det, hvis det var sådan, at man var kommet frem til, at der simpelt hen var nogle områder i Danmark, som havde det meget svært med hensyn til arbejdspladser, og at man så i regeringen satte sig ned og tænkte igennem: Hvad kan vi gøre for at hjælpe de pågældende områder?
Så kunne det være, at det var forskellige løsninger, man kom frem til.
Det ville selvfølgelig også kræve, at der var flere ministerier involveret.
Hvorfor er det kun Miljøministeriet, der skal komme med sådan en eller anden tilfældig løsning, hvor usikkerhedsfaktoren oven i købet er 300 pct. i forhold til, om det her giver økonomisk vækst eller ej - 300 pct.?
Lad mig komme med en anden overvejelse: Hvorfor prøver vi ikke at gå ind og vurdere, om de pågældende områder skulle have mulighed for at bygge et ordentligt, gedigent, smukt hotel?
Vi kunne udskrive en arkitektkonkurrence, invitere internationale arkitekter til at komme og være med til at skabe noget ypperligt, noget smukt, noget, som virkelig kunne tiltrække folks opmærksomhed - ikke bare turisternes, men også danskernes.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-15:
Jamen jeg synes faktisk også, at det her lovforslag tilgodeser de konservative interesser forstået på den måde, at først og fremmest har vi selvfølgelig hensynet til naturen, og det er der også opstillet en række betingelser for.
Der er opstillet betingelser for, hvorledes man kan bygge i områder, som på nuværende tidspunkt ikke er bebygget.
På den anden side må vi så også sige - og det er jo også konservativt - at vi har en udviklingspolitik; vi er nødt til også at tilgodese områder, som har det svært, og der er det naturligt at tage udvidelse af sommerhusområder ind i den overvejelse om, hvordan vi kan tilgodese de her områder.
Det er, fordi der skal foregå konkrete vurderinger.
Der står i lovforslaget »højst 8.000 nye sommerhusgrunde«, og der må man bare sige, at hvis der kun er behov for 5.000, jamen så bliver der kun 5.000.
Det skal simpelt hen bero på en individuel vurdering.
Det er jo ikke således, at kommunerne bare rask væk får lov
til at bygge løs
Det skal selvfølgelig også kunne dokumenteres, at det faktisk har en samfundsøkonomisk effekt, at det her sker.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Det må altså være en lille smule svært at være konservativ i øjeblikket, for gang på gang går man på kompromis med noget af det, som jeg i hvert fald har opfattet som de væsentlige værdier i konservativ naturpolitik.
For mig at se har det været sådan, at De Konservative har stået for en konservativ holdning til naturen, at den skulle bevares.
Og det, Det Konservative Folkeparti oplever lige nu, er vel - og jeg spørger - at vi sætter os på mere og mere natur, og at vi bliver mere og mere løsagtige i vores måde at omgås hele planlovgivningen på.
Tænk på, at det er 800 ha jord, der nu bliver inddraget til sommerhuse. Kunne det ikke have været en konservativ mærkesag at holde fast i, at der er noget natur, der skal være natur, at vi skal forsøge at koncentrere de menneskelige aktiviteter og byggeriet på nogle få afgrænsede steder, og at vi har en stringent planlovgivning?
Helle Sjelle (KF), 2004-04-15:
For Det Konservative Folkeparti er balance et nøgleord i debatten om kystnære sommerhuse.
Vores politik er baseret på et ønske om at sikre balancen mellem udvikling og vækst på den ene side og beskyttelse og bevarelse af naturen på den anden.
Og udviklingen af nye sommerhusområder er ingen undtagelse. Vi vil gerne være med til at sikre, at så mange som muligt kan få adgang til at tilbringe fritiden i et naturskønt område ved at eje eller leje et sommerhus.
Det kræver efter vores opfattelse, at der gives adgang til flere sommerhusbebyggelser.
Vi mener desuden, at sommerhusområder giver vækst og udviklingsmuligheder i yderområderne. På den anden side vil Det Konservative Folkeparti ikke støtte, at unikke naturområder i Danmark tilplastres med sommerhusbebyggelser.
Men det er der altså efter vores mening heller intet i regeringens forslag der tager sigte på. Regeringens forslag finder vi er et udtryk for, at der fortsat sikres en balance.
Vi er helt enige med regeringen i, at de nye sommerhusgrunde skal placeres rigtigt i forhold til natur- og landskabsinteresser, udviklingsmuligheder i turismeerhvervet og befolkningens rekreative interesser.
Det er ganske klart også derfor, lovforslaget opererer med en række særlige betingelser for udlægning; betingelser, der er beskrevet i lovforslaget, og som jeg ikke her skal bruge tid på at remse op.
Men jeg vil gerne understrege, at vi er fuldt ud tilfredse med betingelserne.
Det er imidlertid forståeligt og fornuftigt, at der er
så stor en interesse for at sikre en god beskyttelse af danske naturområder.
Den interesse hilser vi velkommen.
Når man beslutter sig for at udvide antallet af sommerhusgrunde, kan man ikke uden videre lave det om igen.
Vi er derfor glade for den livlige debat, der har været.
Den er udtryk for rettidig omhu, om man så må sige.
Men jeg mener, at argumenterne i den offentlige debat til tider mere har haft karakter af vildledning end af saglig diskussion.
Nogle organisationer og oppositionspartier har næsten fået det til at lyde, som om regeringens lovforslag er en glidebane, og at vi vil ende med at se boligblokke i ikke mindre end otte etager med hundredvis af ferielejligheder liggende gavl ved gavl kilometer efter kilometer i første række med kun få meter strand mellem opgang og vandkant.
Skræmmebilleder af den type mener jeg virkelig ikke har noget
på sig.
Den udvikling vil vi naturligvis ikke komme til at opleve i Danmark, og det lægges der absolut heller ikke op til i det forslag, som regeringen her har fremsat.
Vi mener, der tilgodeses et højt beskyttelsesniveau i forslaget.
Vi mener, mange mennesker i Danmark vil kunne få gavn og glæde af yderligere adgang til ferie i rekreative omgivelser.
Naturligvis vil vi følge udviklingen nøje, meget nøje.
Det bør bestemt påses, at betingelserne for etablering af nye sommerhusgrunde overholdes til punkt og prikke.
Det er i den sammenhæng værd at bemærke, at ministeren jo i lovforslaget får beføjelse til at fastlægge landsplandirektiver, således at der holdes effektivt styr på de påtænkte udvidelser.
Det Konservative Folkeparti støtter derfor lovforslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-04-15:
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti synes, at der er mange ting indeholdt i det her lovforslag om udvidelse af sommerhusområder i kystnærhedszonen, og der er mange ting, som vi vil tage særligt hensyn til, når vi tænker på, at vores natur er et unikt aktiv, som vi har i Danmark, og som vi selvfølgelig skal værne om.
Derfor er det selvfølgelig også glædeligt, at man med lovforslaget her har til hensigt at hjælpe yderområderne i Danmark.
Det er også sådan, at man bl.a. har fastsat en maksimumsgrænse for antallet af nye sommerhuse, som man vil udstykke her.
Der er tale om 8.000.
Det er selvfølgelig også vigtigt, at befolkningen kan få lettere adgang til både at eje et sommerhus og selvfølgelig også til at leje et sommerhus, for det er også med til at give livskvalitet til borgerne i Danmark og til at give dem naturoplevelser rundtomkring.
Det er positivt for kommunerne og selvfølgelig også for erhvervslivet, at vi kan få sat lidt gang i hjulene, netop
bl.a. i yderområderne, som nu eventuelt kan få et løft her, og som er nogle af de områder i Danmark, som virkelig er trængte, og som har trængt til det her løft i længere tid.
Vi mener selvfølgelig også, at det skal indgå i en kommende overvejelse omkring sommerhusene her, at man eventuelt kunne bytte nogle områder. Man har måske opdaget nu efter det her stop, der har været i 25 år, at man godt kunne få noget mere natur ud af at bytte nogle af de eksisterende sommerhusområder, som vi har i dag, med nogle nye.
Så vi ser frem til det positive udvalgsarbejde, som skal være omkring det her lovforslag.
Torben Hansen (S), 2004-04-15:
Ja, det skal forstås som en blank afvisning.
Søren Gade (V), 2004-04-15:
Kan hr. Torben Hansen ikke bekræfte, at Socialdemokraterne netop har mulighed for at gå ind og påvirke udformningen af det her lovforslag?
Kan hr. Torben Hansen ikke bekræfte, at jeg i min ordførertale sagde, at hvis hr. Torben Hansen og Socialdemokraterne vil have indflydelse, og hvis de vil have sommerhuse bagved, hvor det tages helt bogstaveligt, så har hr. Torben Hansen og Socialdemokraterne mulighed for at påvirke det, så har de mulighed for at være med til at bestemme, hvor de her sommerhuse skal være?
Eller har hr. Torben Hansen med sin tale meldt sig helt ud af forhandlingerne, og skal jeg forstå det som en blank afvisning af det forslag, vi behandler her i dag?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-15:
Jeg synes, at det, vi skulle gøre med hensyn til landbruget i Danmark, var at finde ud af, hvor det er mest hensigtsmæssigt at have landbrug.
Kristendemokraterne var med i en vandmiljøplan i hvert fald et stykke tid, som gik ud på, at vi sagde, at ca. 30 pct. af Danmarks areal i 2003 skulle være udlagt til natur, og at vi derefter så selvfølgelig skulle koncentrere landbruget på de jorder, der er bedst egnede til landbrug, og det er den prioritering, jeg synes vi først skulle foretage, frem for bare sådan hujhej at sige, nu skal der altså bygges flere sommerhuse i Danmark, og det uagtet at vi overhovedet ikke ved, om det vil give anledning til økonomisk vækst, og om vi kunne bruge den jord til noget mere hensigtsmæssigt; det kunne være at udlægge den til natur, hvis der ikke er natur i forvejen, men det kunne også være andre typer byggeri.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-15:
Det fremsatte lovforslag skal gøre det muligt for Danmark at tiltræde dels en rådsafgørelse, dels en forordning inden for Schengen-informationssystemet.
Forslaget lægger op til flere typer af oplysninger og til mere kontrol af benyttelsen af SIS.
Ændringerne er et led i samarbejdet om terrorbekæmpelse.
Det Radikale Venstre vil støtte det fremsatte forslag.
De enkelte forslag i detaljer er i deres substans fornuftige, og de er velbegrundede, og der er taget de fornødne forholdsregler for at sikre imod, at fremmede landes politi eller myndigheder overvåger nationale anliggender. Al søgning skal nu logges, og der er taget, så vidt vi kan bedømme i hvert fald, hensyn til datasikkerheden på en betryggende måde. Men forslagets tekniske udformning afslører vanskelighederne ved området for de retlige indre anliggender, som kun bliver endnu værre ved vort forbehold.
Den ene del af lovforslaget vedrørende rådsafgørelse er mellemstatslig, og den kan Danmark umiddelbart tiltræde.
Den anden del vedrørende forordning, som er overstatslig, kan Danmark ikke deltage i.
Hvis vi ønsker at deltage på mellemstatsligt grundlag, skal vi inden 6 måneder meddele de øvrige medlemslande, at vi ønsker at tilslutte os.
Ved at vedtage forslaget nu, kan vi med det samme meddele de øvrige lande, at vi er parat.
Men så må vi blot håbe på, at det vedtagne lovforslag svarer til det, de øvrige lande beslutter sig til.
Vi krydser fingre, men vi kan ikke vide det, og jeg håber på, at justitsministeren, som jo selv har siddet i Europaudvalget og derfor kender nogle af de her problemer, kan berolige os ved at sige, at det, vi beslutter nu, vil være nøjagtig det samme, som bliver vedtaget på et kommende møde i EU.
Lovforslaget anbefales til læsning, hvis man skulle være i tvivl om, hvorvidt det er fornuftigt at ophæve vore RIA-forbehold.
Jeg var da lige ved at falde ned af stolen, da hr. Per Dalgaard sagde, at landet havde været styret i flere årtier, nærmest i 50 år, af Socialdemokratiet godt assisteret af De Radikale.
Jeg vil af hensyn til referaterne bare lige spørge hr. Per Dalgaard, om han ikke har glemt, at der også var en statsminister, der hed Schlüter, som var statsminister i 10-11 år, nærmest 11 år, at Schlüter altså regerede og set mange gange i bakspejlet jo egentlig også udmærket, men jeg kan da minde om, og jeg vil gerne spørge hr. Per Dalgaard, om han er klar over, at Hans Engell som justitsminister nedlagde stribevis af arresthuse rundtomkring i landet af den simple grund, at de simpelt hen var utidssvarende, og at de var ved at falde fuldstændig sammen.
Anne Baastrup (SF), 2004-04-15:
I SF var vi imod Schengen, og vi var imod Europol, og vi var efter omstændighederne også lidt imod Eurojust.
Men vi bliver nødt til at anerkende, at virkeligheden er til stede, og nu er vi både en del af Schengen sådan på en bestemt måde, vi er en del af Europol og tilsvarende en del af Eurojust.
Grundlæggende accepterer vi den ændring af Schengen og den udvidelse af mulighederne, der ligger i den del af lovforslaget.
Der, hvor vi har vores problemer, er med hensyn til udvidelsen af andre folks adgang til SIS-systemet.
Det handler om Europol, og det handler om Eurojust.
Hvordan kan man få adgang til det osv.?
Justitsministeriet skriver i sin kommentar til Datatilsynets problematisering af de her forhold, at det regner man med kommer til at ske.
Men i og med at man siger ja til det her lovforslag, siger man i virkeligheden også ja til noget, vi håber bliver gennemført med en høj grad af retssikkerhed, men vi ved det ikke.
Det er jo de problemer, der ligger i den måde, som vi har fået skruet det danske forbehold til den retlige undtagelse sammen på, plus at rådsafgørelsen jo kommer lidt på tværs af forløbet omkring ændringen af Schengenkonventionen.
Så det er et delvist og betinget o.k. til en del af lovforslaget og så en afvisning af den anden del.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Jo, det er fuldstændig rigtigt, og det var sådan set også det, jeg forsøgte at forklare fru Elisabeth Arnold.
Hun ved udmærket godt, hvad det handler om, netop at Schlüterregeringen jo var en mindretalsregering, der, som hr. Helge Adam Møller så korrekt siger, var afhængig af en slatten holdning på det retspolitiske område hos både De Radikale og SF og Socialdemokratiet, og det er heldigvis blevet ændret nu.
Heldigvis!
Men det kan som sagt ikke ændres fra den ene dag til den anden, fordi det kræver bygninger.
Mellem 50 og 150 år er de fængsler og arresthuse, vi har i dag
De burde mere eller mindre rives ned alle sammen, og der burde bygges nyt, men det koster jo altså, og det skal finansieres.
Og vi har jo set under det sidste forlig i forbindelse med kriminalforsorgen, at Socialdemokratiet slet ikke vil være med til det.
De steg bare fuldstændig af.
Men det er jo et rent taktisk, politisk spil.
Det ved vi jo godt.
Helge Adam Møller (KF), 2004-04-15:
Jeg har et enkelt spørgsmål til ordføreren, for fru Elisabeth Arnold spurgte for et øjeblik siden, om hr. Per Dalgaard ikke var klar over, at Poul Schlüter havde haft magten fra 1982 til 1993.
Er det ikke korrekt, at i de 10 år, hvor Poul Schlüter havde magten, havde han ikke den retspolitiske magt, for det var jo samtlige 10 år mindretalsregeringer?
Den radikale ordfører på det tidspunkt i retspolitik var hr. Bernhard Baunsgaard, og den socialdemokratiske ordfører var hr. Ole Espersen, og man skulle have en af de to med for at have et flertal, og de stod som bekendt begge to for den linje, som den tidligere radikale Bjørn Elmquist førte retspolitik efter, altså slapt og uden konsekvens.
Så mit spørgsmål er altså: Er det ikke korrekt, at man ikke havde noget som helst flertal til at gennemføre den retspolitik, som Poul Schlüter og hans regering gerne ville have gjort?
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Det er selvfølgelig noget sludder, at vi ikke forholder os til det.
Vi er med i et kriminalforlig, en flerårsaftale for kriminalforsorgen, hvor der nu bliver tildelt mange, mange flere penge, end der nogen sinde tidligere er blevet tildelt, fordi vi har erkendt problemet.
Hvordan ministeren forholder sig i 2002 til en forespørgsel med hensyn til flere penge, skal jeg ikke gøre mig klog på, men det har højst sandsynligt haft noget at gøre med en finansiering, som åbenbart ikke kunne falde på plads dengang.
Det ved jeg ikke.
Men jeg siger selvfølgelig ikke, at vi ikke kan gøre noget med hensyn til alle dem, der går fri.
Jeg beklager det meget, og jeg synes, det er - ja, irriterende.
Det er simpelt hen ikke korrekt, at det skal ske sådan.
Men igen, vi skal have et sted at putte de mennesker hen, og hvis man skal sætte et lille plaster på såret, så er det jo heldigvis overhovedet ikke de hårdeste kriminelle, der går derude.
Det er jo nogle af en lidt mere blid karakter, men det skal ikke være nogen undskyldning.
De skal selvfølgelig have den straf, de skal have, og de skal ind at sidde, når der er plads til det.
Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Jamen man kan jo sådan set ikke bruge en beklagelse så meget, for når man nu konstaterer, at tingenes tilstand er, som de er, så er det bare, jeg spørger: Hvordan kan det være, at man i 2002, hvor Dansk Folkeparti ikke var en del af en forligsaftale omkring kriminalforsorgen, sagde: Justitsminister, se nu at søge Finansudvalget om at finde nogle flere penge, vi vil ikke se alle de kriminelle, som er dømt, gå ude på gader og stræder.
Så spørger jeg bare, hvordan det kan være, at man nu fra Danske Folkeparti siger: Det er bare ærgerligt, vi kan ikke gøre noget, og vi accepterer det - for jeg formoder, at hr. Per Dalgaard accepterer og respekterer, at ministeren har givet svaret, at vi først i 2007 kan normalisere tilstanden? Er det tilfredsstillende for Dansk Folkeparti?
Og hvad er grunden til, at man i 2002 godt ville bevilge penge, og at man nu ikke vil?
Man vil ikke forholde sig til det.
Per Dalgaard (DF), 2004-04-15:
Jeg vil ikke begynde at gentage ministerens tale med hensyn til den yderligere kapacitet, som helt klart skal laves, og det ved fru Lissa Mathiasen udmærket godt. Jeg beklager meget, at der går så mange fri, som egentlig skulle sidde inde.
Det beklager jeg.
Men det er igen en proces, som er opstået, fordi den nye regering for det første ikke accepterer bare at hæve strafferammen, så folk ikke skal i fængsel, når de laver en forbrydelse, som er ens fra den ene dag til den anden, plus at effektiviteten hos politiet åbenbart er blevet bedre, plus at de kriminelle, vi har i dag, er af en hårdere karat end tidligere, hvilket betinger, at de skal sidde inde længere tid. Så der er mange ting, der er årsag til, at kapaciteten i dag er udnyttet fuldt ud.
Jeg beklager igen, at der går så mange fri, men vi kan jo altså ikke sætte nogen ind, når der ikke er plads til dem.
Lissa Mathiasen (S), 2004-04-15:
Jeg er lige nødt til sådan for en korrektions skyld at sige: Det nye byggeri ved Enner Mark er altså sat i værk under en socialdemokratisk ledet regering og som følge af et forlig, der blev indgået under den tidligere flerårsaftale.
Det kan regeringen og hr. Per Dalgaard ikke smykke sig med.
Men jeg faldt over, at hr. Per Dalgaards partifælle hr. Peter Skaarup allerede den 8. oktober 2002 stillede et spørgsmål til justitsministeren og spurgte, om justitsministeren ville søge Folketingets Finansudvalg om en ekstra bevilling til flere pladser, så problemet permanent kunne løses, fordi det fremgik af Berlingske Tidende den 3. oktober, at dømte venter på at komme til afsoning, fordi der mangler pladser i vores fængsler.
Jeg deler hr. Peter Skaarups spørgsmål i forhold til, at det er forkert, at forbrydere må gå og vente på at komme i fængsel.
Det er nedbrydende for folks retsbevidsthed
Så vil jeg godt sige til hr. Per Dalgaard, at det altså var det, man mente i 2002.
Nu står vi i 2004.
Man har lavet en ny aftale med regeringen, der skal løbe i 4 år, og vi ved, at der er omkring 6.000, som er dømte, og som går på gader og stræder og har mere end 9 måneders ventetid på at komme i fængsel.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Per Dalgaard: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved det?
For der er intet i den nye aftale, som betyder, at vi nu og her får skåret ned på den venterkø - tværtimod.
Ministerens svar er, at vi først normaliserer den i 2007.