runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2006-04-05:
Ja, til hr. Rune Lunds oplysning kan jeg jo sige, at det kan lade sig gøre at få et langt svar fra statsministeren.
Man skal åbenbart bare spørge om det rigtige, for jeg skal love for, at det her affødte et langt svar fra statsministeren.
Det kunne være, at statsministeren nemlig kom til at sluge den sætning, som egentlig var svaret på spørgsmålet: Hvad var det konkret, man vurderede var den største aktuelle trussel mod det erhvervsklima, som aktuelt er verdens bedste?
Hvad var det, Economist Intelligence Unit sagde var den største trussel?
Og jeg vil gerne bede statsministeren om at være præcis, for hvis ikke statsministeren helt har forstået budskabet, vil vi sørge for at give lejlighed til, at vi igen her kan diskutere, præcis hvad det var, man sagde.
Og det handler ikke om en mulig, fremtidig opstående trussel, det handler om den aktuelle konkrete trussel.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
For det første må jeg fuldstændig afvise påstanden om, at der i Danmark skulle være en stigende fjendtlighed over for udlændinge eller over for fremmede.
Jeg afviser det fuldstændig.
Tværtimod er det danske samfund både åbent, frisindet og tolerant, og mennesker, der kommer fra andre lande til Danmark for at arbejde og studere, er hjertelig velkomne, og det tror jeg at jeg kan sige på vegne af et massivt flertal i den danske befolkning.
Det, der er kendsgerningen, er, at den pågældende tænketank har udpeget Danmark til at have verdens bedste erhvervsklima, også når man ser det i et 5-års-perspektiv.
Kristen Touborg (SF), 2006-04-05:
Det er med nogen forundring jeg hører, at ministeren siger, at han sådan set mener, at det er tilfredsstillende kontrolbesøg, der bliver aflagt, når jeg tænker over, hvor mange ting der efterfølgende bliver opdaget af mangler også i de områder, hvor der har været aflagt et besøg.
Jeg vil godt bede om ministerens kommentar til den seneste udvikling omkring en tillidsmand fra Region Nord, der regulært går ud og siger om kvaliteten her, at der er satset på, at det ikke er en tilbundsgående kontrol, at det, som jeg nævnte på det seneste samråd, sådan var en 6'er på en 13-skala, der var meldt ud som kvalitetsnorm.
Jeg vil godt bede om ministerens bemærkninger til det.
Og der er altså ikke meldt ud fra tilsynets ledelses side, at det er sådan, det skal gennemføres.
Men naturligvis kan man rundtomkring konstatere eksempler på tilsynsbesøg, der ikke har været i orden.
Det, jeg udtrykker, er, at kvaliteten generelt er tilfredsstillende.
Men selvfølgelig kan man finde eksempler på steder, hvor tingene ikke er gjort godt nok.
Det må vi så rette op på, når vi opdager det.
Det gælder jo sådan set overalt, hvor mennesker arbejder.
Nogle gange er der nogen, der begår en fejl; nogle gange er der nogle, som ikke gør det helt så godt, som de skulle have gjort.
Vi skal løbende arbejde med at optimere kvaliteten.
Jeg lagde mærke til, at ministeren undlod at svare på en del af hr. Poul Henrik Hedeboes spørgsmål, nemlig den del, der vedrører kvaliteten af besøgene.
Jeg vil godt konkretisere spørgsmålet: Finder ministeren, at kvaliteten af de besøg, der bliver aflagt, er god nok?
Jeg er med på, at en virksomhed får et kryds, hver gang man er ude på den, men hvis man stort set kommer på virksomheden og siger goddag og farvel uden rigtig at få kontrolleret noget, er det så tilfredsstillende?
Eller skulle man hellere se at få det lagt noget om, sådan at man lægger mere vægt på kvaliteten af de kontroller end på spørgsmålet om, hvor mange krydser der bliver sat?
Det er jo korrekt.
Det er mit klare indtryk, at der er en tilfredsstillende kvalitet i den kontrol, der finder sted.
Det er jo trods alt ikke sådan, at man bare er inde at røre ved væggen, og så går man ud igen.
Det er noget af en parodi, når man fremstiller det på den måde.
Men jeg synes da bestemt, at det er en diskussion værd, om man har mulighed for at gå mere ind og vurdere kvaliteten.
Jeg har jo selv gennemført en omlægning her gældende fra den 1. januar, som jeg også tror hjælper betydeligt på det her i retning af, at vi skal kunne prioritere ressourcerne bedre, end vi har gjort indtil nu.
Bjarne Laustsen (S), 2006-04-05:
Ministeren må jo være totalt tonedøv og Dansk Folkeparti ligeså, når man kan overhøre signalerne fra dygtige medarbejdere i Fødevarestyrelsen om, at det ikke kan lade sig gøre at spare 228 mennesker, op imod 100 mio. kr., på et område og så få den samme effekt ud af det.
Det er jo det, ministeren har troet.
Det er det, han har bildt Folketinget ind den ene gang efter den anden, nemlig at vi kan få det samme med færre ressourcer.
Også tillidsfolk har stået frem og sagt: Den er gal med stress, den er gal med sygefraværet, vi har et højere sygefravær, også højere end det, ministeren oplyste i samrådet i sidste uge.
man skal, så kontrollen bliver overfladisk.
Det er jo ministerens system, der skal tage sig af at finde de fejl.
Men ministeren har skåret så meget ned.
Tværtimod er den friholdt i det budget, jeg har ansvaret for, gældende fra den 1. januar.
Den er friholdt, sådan at bortset fra besparelsen som følge af omstruktureringen i ledelse, administration, laboratorier, ja, så er der ingen besparelser på kontrollen.
Den er friholdt for de 2 pct.s produktivitetskrav, som ellers gælder generelt i staten.
Føljetonen om den manglende kontrol fortsætter.
Ministeren oplyste under samrådet i sidste uge, at der er sparet 228 ansatte, at der er sparet omkring 100 mio. kr. på fødevarekontrollen.
Ministeren er gået ind i det her med åben pande sammen med Dansk Folkeparti.
Jeg vil egentlig gerne spørge ministeren, om han er tilfreds med opbakningen fra Dansk Folkeparti i den her sag; Dansk Folkeparti, der på den ene side står og siger, at de ikke er tilfredse, mens ministeren på den anden side hver eneste dag lokker Dansk Folkeparti til at sige ja til de nedskæringer, som de så er en del af.
Det er udelukkende regeringens og Dansk Folkepartis ansvar, at vi har så ringe en fødevarekontrol.
Jeg vil godt på baggrund af det spørge: Det er jo sådan, at man kun foretager kontrolbesøg i 13 pct. af tiden; derude, hvor fejlene den ene dag efter den anden bliver begået, fører fødevarekontrollen kun kontrol i 13 pct. af tiden.
Er det en effektiv ressourceudnyttelse af de midler, der er til rådighed?
Det er jo blevet værre af, at man har skåret ned.
Det kan vi jo se, der er ting, der ikke bliver fulgt op på.
Derfor er det interessant at spørge, om ministeren er tilfreds med udviklingen i fødevarekontrollen på baggrund af de seneste ugers oprulning af skandaler.
Det er da utilfredsstillende, at det forholder sig på den måde.
Det er jo også derfor, jeg har sagt, at vi må rette op på det.
Jeg vil som forbrugerminister sikre, at forbrugerne får den sikkerhed med hensyn til fødevarerne, som de fortjener, og det kræver altså, at vi kommer rundt de steder det antal gange, som vi har sat os for.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-05:
Jeg vil godt tilbage til en anden rapport, som statsministeren i hvert fald ikke har taget skarp afstand fra, kan man sige, nemlig den rapport fra Economist Intelligence Unit, som vi også diskuterede under sidste spørgsmål.
Jeg tror, at statsministeren vil give mig ret i, at der ikke er nogen grund til at mistænke Det Radikale Venstre for ikke at ønske en erhvervspolitik, der gør, at vi gør os godt i den globale økonomi, og at Danmark fortsat kan have et godt erhvervsklima.
Og jeg synes bestemt, at der er grund til at glæde sig over, at vi vurderes til at have et af verdens bedste erhvervsklimaer.
Når vi så kigger fremad, mener jeg, at det er rimeligt, at statsministeren for at bevare den position gør sig bare en lille smule umage for at ramme nogenlunde og gengive de trusselsbilleder, der males i den rapport, der i hvert fald godt kan bruges, når det er for det gode, præcist.
Og derfor vil jeg bare citere den udtalelse, der kommet fra en af forfatterne i Politiken den 28. marts 2006, hvor det siges: »Den største risiko er knyttet til de kulturelle faktorer.
De seneste 3-4 år har vi kunnet iagttage en stigende fjendtlighed over for fremmede og indvandrere.
Det kan i løbet af de kommende år forringe Danmarks evne til at tiltrække udenlandske virksomheder«.
Kan statsministeren bekræfte, at det er det trusselsbillede, som the Economist Intelligence Unit peger på, samtidig med at man ganske be rettiget roser Danmark for at have et godt klima aktuelt?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-05:
Så skulle ministeren samtidig sige, at det er, fordi der er ført for meget tilsyn nogle steder.
Jeg ved ikke, om det er det, ministeren siger, for hvis der var ført for meget tilsyn nogle steder, så kunne det være rart at vide, hvor det var henne, og om de ressourcer så kunne flyttes over til de steder, hvor der manglede nogle.
Er det det, der er billedet?
Jeg kunne tilføje oveni, at der er lavet omstruktureringer over de seneste år.
Er de indregnet i ressourcerne?
Er det det, der er grunden til de manglende 5 pct., som ministeren omtaler?
Jeg vil skifte emne og snakke om fødevarekontrollen, og jeg er sikker på, at ministeren har hørt rigtig meget om det emne her i den seneste tid.
Det er jo et område, hvor der i regeringens tid er sparet over 100 mio. kr., og der er også sparet over 200 stillinger væk.
Ministeren er også kommet med et, forstår jeg, tilsagn om, at der fremadrettet skal gives flere ressourcer til området.
Vi har set, hvor mange konsekvenser de nedskæringer har haft.
Kan ministeren bekræfte, at der har været skåret for dybt?
I 2001 var tallet 64.347.
Vi gennemfører altså flere tilsyn i dag, end vi gjorde i 2001.
Hvis vi ser på budgetterne, kan jeg oplyse, at det bevillingsfald, der er sket fra 2005 til 2006, er på 30 mio. kr., og det drejer sig alene om det provenu, vi henter ved at lave en slankere administrativ og ledelsesmæssig struktur og ved at nedlægge nogle laboratorier, idet vi kunne og kan gennemføre det samme antal laboratorieprøver med færre laboratorier.
Så der er altså ikke skåret på fødevarekontrollen i overgangen fra budget 2005 til 2006.
Så jeg synes sådan set, at det ser meget fornuftigt ud.
Men det er da korrekt, at jeg har givet tilsagn om, at vi vil se på ressourcesituationen i forbindelse med finansloven for 2007.
Det er jo altid vigtigt at gøre det, især når vi kan konstatere, at der på nogle områder er større udfordringer til en virksomhed.
»Set i lyset af de seneste udmeldinger fra ministeren om, at man vil tilføre flere ressourcer til kontrol af fødevaresikkerheden, erkender ministeren så, at det var en fejl at skære ned på Fødevarestyrelsens kontrolressourcer?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Jo, men det hjælper jo ikke meget med selv nok så meget taletid, når den, man taler til, fuldstændig har slået modtagerfunktionen fra.
Så er det håbløst.
Men altså, grunden til, at hr. Rune Lund ikke vil forstå det, jeg svarer, er jo ganske enkelt, at det for hr. Rune Lund drejer sig om noget helt andet.
Det, der har været hr. Rune Lunds ærinde i dag,
er det meget primitive, at hr. Rune Lund vil demonstrere, at han er uenig i regeringens politik, og det handler overhovedet slet ikke om Danmarks omdømme eller markedsføring af Danmark eller noget som helst.
Det er bare, at hr. Rune Lund er uenig med regeringen – et er jo en ærlig sag – men jeg er også uenig med hr. Rune Lund.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-04-05:
Jeg har prøvet at få svar på, om der er overensstemmelse mellem indholdet af en reklamekampagne og det indhold, der er i regeringens politik herhjemme.
Jeg har fået at vide, at jeg er sortseer, at jeg antager depressive træk, at jeg burde være på lykkepiller, og at jeg udøver landsskadelig virksomhed, men jeg har ikke fået at vide, om regeringen har tænkt sig også at lave et retvisende billede ved at sige, hvad det er for en politik, regeringen har ført, siden den kom til i 2001.
Men statsministeren har jo nu endnu en gang chancen for at være mere konkret med hensyn til at fortælle, om det billede, der skal gives af Danmark i udlandet, skal være et retvisende billede, eller om det skal være et forkert billede, som ender med at blive en boomerang for Danmark og dermed være til skade for Danmark, Danmarks omdømme, Danmarks erhvervsliv.
Statsministeren har ordet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Jamen jeg er da enig i, at det danske samfund skal være sådan indrettet, at hvis vi har brug for mere arbejdskraft og vi ikke selv kan skaffe den, så skal vi have muligheden for at få udlændinge til at komme til Danmark.
Det er lige præcis, hvad regeringen har gjort, og hvad regeringen lægger op til.
Jeg minder om, at siden denne regering overtog ansvaret, er der sket næsten en fordobling af antallet af opholdstilladelser til studie- og erhvervsformål.
Sådan ser det ud, når vi kigger bagud.
Der har regeringen lige præsenteret dels en globaliseringsstrategi, dels et velfærdsoplæg, hvor vi lægger op til at gøre det nemmere for udlændinge at komme til Danmark, hvis de har kvalifikationer til at klare sig i det danske samfund, gennem en udvidelse af den såkaldte jobkortordning og gennem indførelse af en såkaldt greencardordning efter et pointsystem, som man kender det i visse andre lande.
Så det viser jo, at regeringen er optaget af at sikre, at vi netop ikke kommer ud for flaskehalse, der gør det umuligt for erhvervslivet at få den arbejdskraft, de skal have.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-05:
I samme artikel siger Philip Whyte, som er country forecast manager hos the Economist Intelligence Unit: »Der vil snart være mangel på arbejdskraft i Danmark.
Hvis den stigende fremmedangst bremser integrationen på arbejdsmarkedet og forhindrer tilstrækkelig import af udenlandsk arbejdskraft, vil mange udenlandske virksomheder anse det for at være et minus, når de skal beslutte sig for, hvilket land de skal investere i.«
Og der er det vel sådan set sådan, at vi er enige om, at integrationen er et vigtigt tema, at vi skal have løst problemerne i forbindelse med den, og at vi skal have en mulig og tilstrækkelig import af udenlandsk kvalificeret arbejdskraft.
Derfor er det bare, at jeg spørger statsministeren en sidste gang: Når statsministeren gerne bryster sig af den hæder, der ligger i rapporten, vil han så ikke også være så venlig rimelig loyalt at fremlægge, hvad det er for et trusselsbillede, man ser i den?
Hvad er det, statsministeren læser ud af den rapport som trusselsbilledet, kort og kontant?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-04-05:
Der er større udfordringer, men det er vel også korrekt, at der er kommet nogle ting frem om, at der har været manglende tilsyn.
Det drejer sig ikke bare om de her tal, men der har været deciderede svigt og manglende tilsyn.
Der er nogle virksomheder, der er smuttet igennem uden tilsyn.
Jeg ved godt, at der har været en lang forklaring på det, men der er altså smuttet nogle ret voldsomme ting i nogle virksomheder, ting, man ikke har fået fat i, og der er nogle lovede årskontroller, som ikke er blevet gennemført.
Der må være noget i, at vi også har folk fra baglandet, bl.a. en tillidsmand fra Århus, der nu kommer og siger, at kontrollerne i ressourcernes navn er blevet kortere.
Det er noget med at komme ind og lige at få rørt ved væggen og så få skrevet et par krydser og så komme af sted igen, for det er det, der er tid til.
Hvad er ministerens kommentar til den vinkel?
Det er faktisk sådan, at knap 5 pct. af de virksomheder, der skulle have været kontrolleret, ikke blev kontrolleret.
Det er for dårligt.
Jeg er som forbrugerminister meget optaget af, at vi får gennemført de tilsyn, vi har sat os for.
Det har forbrugerne god grund til at forvente af os, og derfor skal der jo også rettes op på det, så de sidste 5 pct. af virksomhederne også får det tilsyn, de skal have.
Jeg skal bare understrege, at det samlede antal tilsyn, man skulle gennemføre, har man sådan set opfyldt.
Problemet er bare fordelingen af tilsynene, hvor der altså er 5 pct., der mangler at få et tilsyn, andre har så fået lidt flere.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Nu forsøger hr. Morten Østergaard jo så igen at drage sin indenrigspolitiske modstand mod regeringen ind i det her.
Men det, Economist Intelligence Unit peger på, er, at hvis de overhovedet kan se nogen fare mod den position, så er det, hvis der i Danmark skulle udvikle sig en lukket, fjendtlig holdning over for fremmede.
Men så er vi så heldige, at det jo heller ikke er situationen, tværtimod.
Danmark er jo et åbent, et liberalt, et frisindet, et tolerant samfund, som hilser alle de udlændinge velkomne, der kommer til Danmark for at ville studere eller for at ville arbejde.
Så vi er så heldige, at vi også på det punkt hører til et af de førende lande i verden.
Jeg vil gerne sige til hr. Morten Østergaard, at jeg er stærkt kritisk over for den udvikling i sagsbehandlingstiderne på visse områder, som vi har set i Udlændingestyrelsen, og jeg er derfor meget tilfreds med, at integrationsministeren nu tager en række initiativer til at få rettet op på forholdene, så vi kan få sagsbehandlingstiderne bragt ned.
Det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om, for selvfølgelig skal tiderne være kortere på de områder, hvor de er vokset og er blevet for lange.
Når jeg alligevel afviser hr. Morten Østergaards påstand om, at det skulle være en barriere for erhvervslivet, er det, fordi vi kan se, at i den periode, hvor denne regering har haft ansvaret, har der været tale om en kraftig stigning i antallet af opholdstilladelser på erhvervs- og studieområdet, fra ca. 12.000 om året i 2002 til ca. 23.000 om året i 2005.
Der er altså virkelig tale om, at mange flere end tidligere er kommet til Danmark og har fået opholdstilladelse til erhvervs- og studieformål.
Nu er sagsbehandlingstiderne faldende.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-05:
Jeg kan jo allerede forstå, at statsministeren ikke mener, at det har været et problem for det danske erhvervsliv, men jeg har meget svært ved at forstå det, når området har været stærkt kritiseret ved mange lejligheder, også af det danske erhvervsliv, og udviklingen fra 2002 til 2005 har været, at sagsbehandlingstiden på studie- og erhvervsområdet er gået op fra 49 til 79 dage.
Jeg har meget svært ved at forstå, at statsministeren ikke mener, det har været belastende for erhvervslivet, at man ikke har kunnet pleje relationer med udenlandske forretningspartnere af den grund.
Jeg er bekendt med, at danske forretningsdrivende får deres forretningsforbindelser fra andre Schengenlande til Danmark via Frankfurt.
Som bekendt er det jo sådan, at kommer man ind i Schengenområdet, kan man også komme til Danmark, og den letteste måde at komme i kontakt med sine forretningsforbindelser på dansk jord er ganske simpelt at sluse dem ind via andre Schengenlande.
Jeg synes, det er en skandale.
»Erkender statsministeren, at udviklingen i administrationen af studie- og erhvervsopholdstilladelser samt forretningsvisa er en barriere for danske virksomheders muligheder for at tiltrække velkvalificeret arbejdskraft og afvikling af aktiviteter med udenlandske forretningsforbindelser og som sådan bidrager negativt til dansk erhvervslivs deltagelse i den globale vidensøkonomi stik imod regeringens ofte erklærede intentioner?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Jeg må afvise påstanden om, at erhvervslivet skulle have lidt under forholdene, men det vender vi jo tilbage til under næste spørgsmål.
Som nævnt har integrationsministeren nu udarbejdet en handlingsplan for en omstrukturering af Udlændingestyrelsen.
Det er en handlingsplan, som sætter fokus på brugervenlighed, bl.a. i form af bedre oplysning om forventede sagsbehandlingstider, bedre telefonbetjening, en it-baseret brugerportal og en brugerrettet organisation i det hele taget.
Der bliver sat fokus på erhvervs- og studieområdet ved at samle disse områder organisatorisk i et særligt center, der bliver i det hele taget indført forenklede procedurer, der bliver frigjort ressourcer til øget kontrol, og endvidere skal handlingsplanen styrke kontrollen, bl.a. ved smidigere behandling af ansøgninger om forlængelse og en reform af studieområdet.
Der vil altså over en bred front blive taget initiativer til at rette op på en række af de forhold, der har været kritiseret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-05:
Jeg kan forstå, at selv om vi allerede i august sidste år diskuterede spørgsmålet og kom frem med kritikken, mener statsministeren, at det er sagligt, at regeringen har reageret ved at vente til marts 2006 med at gøre noget ved det område, som har skrantet helt tilbage fra 2001, da regeringen tog over.
Havde man kendt til problemerne, havde det måske været rimeligt at sætte initiativerne i værk allerede inden da, så det virker mere som en presset strategi end som ret meget andet.
Men i det udspil ser jeg intet om, hvordan kritikken af de usikre forretningsgange kan føre til, at der kommer en sikker sagsbehandling på området.
Ja, det bliver jo spændende at se, om sagsbehandlingstiderne vitterlig er faldende.
Det har jo været målet længe, men det fremgår af Rigsrevisionens rapport, at målet ikke er nået, og deraf må man jo konkludere, at det altså ikke er nok, at der bliver opsat mål, og at disse mål bliver strammet op.
Det afgørende er jo, om de bliver nået, og vi må bare konstatere, at statsministeren i hvert fald ikke har kunnet imødegå påstanden om, at sagsbehandlingstiden er steget fra 49 til 79 dage på studie- og erhvervsområdet.
Jeg ved, at statsministeren ligesom jeg interesserer sig meget for Danmarks samhandel og øvrige forretningsmæssige forbindelser til f.eks. Kina og Indien, der jo er vækstøkonomier, som vi kan have megen glæde af, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Visumområdet er jo et af de områder, hvor sagsbehandlingstiden også er steget det seneste år, og er det ikke rigtigt, at netop forretningsvisumområdet er et af de allervigtigste områder, når det handler om at komme i gang med globaliseringen, og at det derfor er nødvendigt, at vi ændrer vores visumpraksis og får sat fokus på netop det område?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Som jeg har sagt, er vi selvfølgelig opmærksomme på, at der har været rejst en kritik.
Jeg synes, den saglige måde at reagere på, er den, som integrationsministeren har gjort brug af, nemlig at afvente Rigsrevisionens undersøgelse og sideløbende forberede en række initiativer.
De er blevet præsenteret nu, og de vil nu blive iværksat med henblik på at rette op på de forhold, der ikke har været tilfredsstillende.
Jeg har naturligvis været opmærksom på, at der har været rejst kritik af sagsbehandlingstiderne, og jeg vil også gerne sige, at disse sagsbehandlingstider skal nedbringes.
Det er fuldstændigt oplagt.
Men nu er der altså blevet gennemført en undersøgelse, og jeg synes, det er af gørende, at integrationsministeren har reageret prompte og har fremlagt en handlingsplan, der kan rette op på de kritiserede forhold.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-05:
Jeg mangler at høre statsministeren vedkende sig det ansvar, regeringen har for den udvikling, der er sket siden 2002, og jeg vil gerne spørge statsministeren, om Rigsrevisionens konklusioner kom som et chok for statsministeren.
Det er jo sådan, at der har været gentagen kritik af Udlændingestyrelsen fra Rigsrevisionen og Ombudsmanden ved tidligere lejligheder, og i forbindelse med den tumult, der var sidste sommer, og som affødte Rigsrevisionens undersøgelse, blev der stillet et spørgsmål til statsministeren af mig om tilliden til området.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren var chokeret over at opleve, at fra 2002 til 2005 er f.eks. sagsbehandlingstiden på studie- og erhvervsområdet gået op fra 49 til 79 dage, og om det er i tråd med regeringens politik på området.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-04-05:
Der har også været en undersøgelse af det overordnede ansvar, som Integrationsministeriets departement har, og Rigsrevisionen er fremkommet med en række kritikpunkter.
Integrationsministeren har sideløbende med Rigsrevisionens undersøgelse set på Udlændingestyrelsens organisation, og ministeren har i sidste uge præsenteret en handlingsplan for en større omstrukturering, som har to overordnede mål.
For det første at Udlændingestyrelsen skal give en bedre service og en hurtigere sagsbehandling, og for det andet at kontrollen med Udlændingestyrelsens sagsbehandling bliver bedre, så risikoen for fejlbehandlinger bliver mindre fremover.