runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-14:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at sige noget særligt om denne sag.
Fru Line Barfod har allerede redegjort for de synspunkter, som deles af Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten, og det synes jeg sådan set fru Line Barfod gjorde på fortrinlig vis.
Jeg synes bare, der er et andet betænkningsbidrag, der er givet i forbindelse med det her lovforslag, som også fortjener en vis opmærksomhed, når vi nu skal behandle sagen her i Folketinget.
Der står bl.a.: »Mindretallet finder desuden, at lovforslaget slet ikke lever op til reglerne om god lovkvalitet.
Der er tale om et lovforslag, der nærmest udelukkende består af myndighedsbestemmelser.
Det helt elementære krav om, at borgeren i loven skal kunne læse om sine pligter og kende sanktionerne for en overtrædelse, er ikke opfyldt.
Det står slet ikke i lovteksten klart, hvilke pligter loven omhandler, og hvilke sanktioner der kan blive tale om, hvis pligterne ikke opfyldes.
Det står ikke klart, hvem lovforslaget vedrører ...«.
Tydeligere og klarere kan det faktisk ikke formuleres.
Jeg var da glad for, at hr. Leif Mikkelsen i slutningen af sit indlæg også forholdt sig til den tale, jeg holdt som ordfører.
Men jeg synes, at hr. Leif Mikkelsen skulle have læst det betænkningsbidrag, der er givet af Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten i forbindelse med lovforslaget, hvor der faktisk anvises flere forslag.
Nu er det ikke, fordi jeg havde regnet med, at jeg skulle bruge hele eftermiddagen på at læse højt af diverse betænkningsbidrag, men for hr. Leif Mikkelsens skyld vil jeg også godt have lov til at læse lidt op fra det betænkningsbidrag, der er givet fra Det Radikale Venstre, SF og Enhedslistens side: »Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten mener, at vi skal gøre en stor indsats for at forhindre overgreb på børn.
Det helt afgørende er, at vi får forebygget, at overgrebene finder sted.
Forebyggelse skal ske på mange måder.
Det handler om at prøve at sikre behandlingen af dem, der selv har været ude for overgreb, for vi ved, at mange af dem, der begår overgrebene, selv tidligere har været udsat for overgreb.
Det handler om at have personale nok.
Det handler om, at personalet også er uddannet i, hvordan man har den ekstra opmærksomhed på, om der er noget galt med hensyn til, hvordan nogle af børnene opfører sig, og hvordan man så tackler at få det afklaret ...«.
Jeg synes faktisk, at vi har givet nogle anvisninger, vil jeg sige til hr. Leif Mikkelsen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-14:
Jeg går ikke ud fra, det er forbigået den radikale ordførers opmærksomhed, at der er udstedt en lang række attester siden 2001, og at der er et betydeligt antal positive attester i samme periode.
Det vil sige, at det endda er ad frivillighedens vej, de er indhentet.
Det er et antal attester, der ligger under halvdelen af, hvad man forventer, når nu der bliver lovgivet om det.
Det har altså afdækket, at der er pædofildømte, der forsøger at få adgang til at arbejde med børn og unge via foreningsarbejdet, spejdere og idræt, hvilket vi da har et vist kendskab til.
Derfor undrer det mig meget, at svaret er pæne ord, men ikke noget initiativ, ikke noget bud på, hvordan vi i fremtiden forhindrer, at de får adgang til vore børn og unge.
Jeg synes, de fleste skulle give det en tanke, hvordan man selv ville reagere, hvis det ramte nogen af ens egne nærmeste.
Det er noget af det mest modbydelige, der overhovedet kan foregå, og derfor mener jeg ikke, man kan gøre nok for at forhindre det.
Ord gør det i hvert fald ikke, viser tallene.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-06-14:
Det er noget af det mest frygtelige, der kan foregå.
Det er der ingen tvivl om, og det ved hr. Leif Mikkelsen sikkert også ganske udmærket.
Det, der er mest bemærkelsesværdigt i hr. Leif Mikkelsens mange indlæg i denne sag i dag, er, at Venstres ordfører overhovedet ikke forholder sig til, at der langt ind i Venstres folketingsgruppe er et mindretal, der er dybt bekymret over, at borgerne ikke kan få mulighed for at få at vide, hvem de her regler handler om, hvem de vedrører.
Det synes jeg er utroligt at Venstres ordfører ikke forholder sig til.
Er lovsjusk en ny mærkesag for Venstre?
Er det det, vi hører fra hr. Leif Mikkelsen?
Jeg synes, at den tone, der bliver anlagt fra hr. Leif Mikkelsen, fordi vi påpeger, at lovforslaget ganske enkelt ikke hænger sammen, er ganske uforståelig.
Hvis det i øvrigt var sådan, at Det Radikale Venstre, hver gang VK-regeringen kom med et M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4487 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM dårligt forslag, skulle komme med et godt, så skulle vi altså have mere opfindsomhed, end 17 mandater kan præstere.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Karen Hækkerup (S), 2005-06-14:
Den opgave har udvalget løst, og der ligger et udvalgsarbejde, som er det, vi har taget afsæt i, når vi har behandlet det her lovforslag.
Men problemet er, at man aldrig spurgte: Har vi brug for virksomhedspant?
Kan det være en hjælp at have virksomhedspant?
Det er derfor, at det svar, man har fået, er, at det kan udformes korrekt sådan og sådan, men det løser bare ikke problemet med, at virksomhedspant i bund og grund ikke er nogen særlig fornuftig idé.
Socialdemokraterne ønsker ikke at medvirke til lovsjusk, og vi har, da der var sidste behandling af den her sag i udvalget, bedt om, at man ventede med at afgive betænkning, fordi ministeren havde stillet et ændringsforslag.
Derfor skal vi have samråd i sagen i morgen, og vi var ikke klar til at afgive betænkning, før vi havde fået udbygget de kommentarer, som var til det.
Hvis jeg må prøve at nævne nogle af de kommentarer, som hele den virkelige verden har givet det her lovforslag via de mange deputationer og skriftlige høringssvar, vi har fået, vil jeg nævne: Det er studentikost, det er langt fra den virkelige verden, det er skrivebordsarbejde, det er Hafniamodellen, der nu får frit spil, det er slaraffenland for spekulanter osv. osv.
Igen og igen lyder det, at det er bankerne, der på bekostning af de små og mellemstore virksomheder vil profitere på det her.
Vi synes ikke, virksomhedspant er svaret på, hvordan man skal hjælpe nyetablerede, små eller mellemstore virksomheder.
Det ændringsforslag, der er kommet fra justitsministeren, tager godt nok højde for nogle af de kritikpunkter, der har været, men det løser langtfra selve essensen og problemet ved at indføre virksomhedspant.
Handels-, Transport- og Serviceerhvervene har taget kontakt til os og sagt, at hvis vi gennemfører virksomhedspant, vil nogle af deres erhvervsdrivende medlemmer få umuliggjort deres forretning.
Vi ønsker altså, at man trækker i bremsen, og, selv om Folketingets sommerferie nærmer sig, får tænkt sig om en ekstra gang med hensyn til, om vi virkelig har brug for virksomhedspant.
Vi mener, at det vil være bankerne, der med det her forslag vil stå tilbage med det bredeste smil på læberne.
Det vil slet ikke være de små, de nyetablerede eller de mellemstore virksomheder, der får noget som helst ud af det.
Vi har bedt om at kunne give redegørelse i dag ved andenbehandlingen, fordi vi ikke vil være med til sådan noget sjusk.
Kim Christiansen (DF), 2005-06-14:
Jeg vil sige, at det er meget, meget hårde ord fra fru Karen Hækkerup.
Der foreligger et ændringsforslag til det her lovforslag, og allerede fra førstebehandlingen af var min og Dansk Folkepartis holdning, at vi gerne så en bedre stilling for de simple kreditorer.
Ligeledes er der også indbygget en evalueringsperiode i forslaget, og det mener jeg også er en god sikkerhed for, at vi kan sige: Lad os få det her skudt i gang.
Men samtidig siger vi også, at vi godt vil kigge på det igen på et senere tidspunkt for at se, om det nu har haft den effekt, som er tilsigtet, eller om det skulle have nogle negative effekter.
Jeg synes, vi har vendt mange ting, vi har lyttet til høringssvar osv., og jeg synes overvejende, erhvervslivet har taget godt imod det her.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-14:
Det bør vel siges, at disse attester sikkert ikke er nogen vandtæt garanti for, at der ikke sker seksuelle overgreb på børn i fremtiden.
Derfor er vi M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4486
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM også mange, der har fremført, at det her hviler på to ben, både disse attester og så den lange række af bestyrelser, der har ansvaret for dagligdagen i vort foreningsarbejde, skoler osv.
Opmærksomheden på adfærd står stadig væk højt på dagsordenen og skal virkelig bearbejdes.
Det Radikale Venstre, som tidligere i lange perioder har haft ansvaret for kulturlivet i Danmark og dermed også for foreningslivet, enten i Kulturministeriet eller Undervisningsministeriet, og dermed tager et væsentligt ansvar på sig, står nu her og siger nej uden at anvise noget svar på noget som helst.
Det vil sige, at man altså fremtidigt vil tillade, at pædofile har den adgang, de nu har, til at beskæftige sig med børn og unge under 15 år uden at gøre forsøget på at forhindre det.
Er det Det Radikale Venstres svar på det her?
Jeg har ikke hørt noget, ingen ændringsforslag, der var bedre, bare et nej, nej, nej.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Der er stillet nogle ændringsforslag her.
Holdningen til de ændringsforslag, sådan som jeg har forstået det på i hvert fald Dansk Folkeparti og sådan set også på regeringen gennem de udsagn, der er kommet i Boligudvalget, er afhængig af, om ændringsforslagene er grundlovsstridige eller ej.
Er de ikke grundlovsstridige, har jeg forstået, at Dansk Folkeparti vil støtte de her ændringsforslag, det er i hvert fald, hvad der er tilkendegivet i medierne og også op til det her lovforslag, og jeg har også forstået, at der så faktisk vil være flertal for at støtte ændringsforslagene.
Derfor er det da uhyre vigtigt, at vi, før andenbehandlingen er færdiggjort, får afklaret spørgsmålet om, hvorvidt de er grundlovsstridige eller ej.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Som sagt har jeg da meget tilovers for hensigten.
Vi kan jo vende tingene om nu, hvor vi taler om, hvem man tilgodeser i det her, og taler om markedsmekanisme, for sagen er jo, at med hr. Holger K. Nielsens forslag kan man jo også sige det på den måde, at så er der altså nogle, der skal købe nogle ejendomme rigtig billigt; de kan rigtig score en profit her, for de gør en fantastisk god forretning.
De køber en ejendom til en pris, der ligger langt under markedsprisen, og sikke heldige de er.
Vi har stadig ikke fået et svar på, hvem der så er de heldige vindere, og hvordan man finder frem til dem.
Det er da utroligt.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Jeg vil benytte lejligheden til at samle op på nogle af de ting, som der har været i debatten.
Jeg vil gerne understrege, at vi fra socialdemokratisk side stadig mener, at der er en lang række positive intentioner i det lovforslag, der er blevet fremsat, L 173.
Vi er meget enige i det, som ministeren har lagt frem i pressemeddelelsen, om, at man skal standse den spekulation, der er.
Der er ingen tvivl om, at det her lovforslag vil lukke huller, hvor det er, at andelsboligforeninger opløser sig selv, hvorefter der så sælges videre til nye andelsboligforeninger.
Det er et skridt i den rigtige retning, ingen tvivl om det.
Det spørgsmål, som også den konservative ordfører har været inde på i flere omgange, er så, hvorvidt der kan ske spekulation, i den forstand at man som andelsboligforening ophæver sig selv, likviderer sig selv, og sælger videre til en privat udlejer.
Der vil jeg da give den konservative ordfører ret i, at det er de nye lejeres eget ansvar at sige ja til en renovering, jævnfør § 5, stk. 2, i boligreguleringsloven.
Men det, der sker, er jo, at konsekvensen under alle omstændigheder kan være, at de her lejligheder bliver solgt.
Det kan godt være, at der så er en lejer, der har valgt det her af egen fri vilje, men hvis konsekvensen er, at der er flere og flere andelsboligforeninger, der bliver opløst og likvideret, får vi altså flere og flere dyrere lejelejligheder i byerne, hvorefter det bliver sværere for folk at få sig en bolig.
Og det synes vi er problematisk.
Angrebet på andelsboliger vil fortsætte, for hvis man som andelsbolighaver kan se, at man måske kan få 500.000 kr. eller 1 mio. kr. i hånden, tror jeg også, man er interesseret i at fraflytte sin bolig og flytte hen i noget andet eller at bo til leje under nogle nye forudsætninger til en dyr leje.
Men konsekvensen bliver, at prisniveauet samlet set stiger, og det er det, vi er bekymrede for.
For vi synes fra socialdemokratisk side, i hvert fald når vi tænker på København og på Århus og andre storbyer, at det er for dyrt at få en bolig og bo med sin familie.
Derfor er vi bekymrede, derfor vil vi gerne lukke alle de huller, der er.
Derfor var vi sådan set positivt overrasket over, at Dansk Folkeparti kom konstruktivt på banen med spørgsmål osv.
Vi troede, vi kunne tage Dansk Folkeparti på ordet og imødekomme deres ændringsforslag.
Nu kan vi så forstå, at Dansk Folkeparti har lavet en kovending, og det er vi oprigtig skuffede og ærgerlige over.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-14:
For det første: Når vi nu ser på de svar, der er givet af Justitsministeriet vedrørende vurderingerne af grundlovens § 73, nemlig at der kan rejses alvorlig tvivl om, om det er grundlovsstridigt at indføre maksimalpriser, hvilke forventninger har Socialdemokraterne så til den udvalgsbehandling, vi nu skal have over de næste 2 dage, før det her forslag går til tredje behandling?
Forventer man, at man kan få M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4480 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM en juridisk afklaring, som kan gøre, at Socialdemokraterne med sikkerhed kan sige, at det her ikke er grundlovsstridigt og man derfor støtter sit eget ændringsforslag?
Den anden ting, jeg vil spørge om, er: Er der noget, der i princippet er i vejen for, at det her lovforslag kører sit eget forløb?
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Jeg har jo forstået det sådan, at Venstre ligegyldigt hvad er imod det her ændringsforslag af politiske årsager, fordi Venstre mener, at der skal være mulighed for at hente en profit ind, når man sælger en andelsbolig.
Derfor undrer det engagement, som Venstres ordfører lægger i det med grundloven, mig lidt.
Men jeg vil gerne sige, at det er et svært spørgsmål for Justitsministeriet.
Nu har de haft lejlighed til i en uge op til det her at få klarlagt noget, og jeg kan da godt se, at 2 dage mere måske er en meget kort frist til at komme spadestikket dybere.
Men det giver trods alt muligheden for, at man kan få spurgt ind til flere ting.
Derfor synes jeg, det er kærkomment at få muligheden for de her ting.
Viser det sig, for at svare på Venstres spørgsmål, at man holder fast i, at det er grundlovsstridigt, forestiller jeg mig ikke, at vi holder fast i det her forslag.
Så forestiller jeg mig faktisk, som vi har antydet i flere omgange, at vi stemmer for lovforslaget, som det foreligger, fordi det er et skridt i den rigtige retning.
Vi ville bare gerne have, at lovforslaget matchede den pressemeddelelse, som ministeriet havde sendt ud, hvor man sagde, at man ville lukke alle huller.
Det var faktisk det, vi gerne ville.
Vi ville gerne leve op til den intention, som ministeren har.
Vi håber så, at ministeren vil leve op til sine egne ord og følge op på det her, hvis det viser sig, at der fortsætter med at være spekulation på det her område, og jeg vil sådan set også gerne på et tidspunkt have ministerens svar på det her.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-14:
Jeg vil starte med at give hr. Rasmus Prehn et løfte, nemlig at jeg ved tredje behandling vil gå på talerstolen og fortælle alt om de gode ting, der er i det her lovforslag, men nu vil jeg så koncentrere mine ord om det, andenbehandlingen er til for, nemlig ændringsforslagene.
Det er også derfor, jeg har koncentreret mig meget om de ændringsforslag, der er stillet, som netop rejser tvivl i forhold til grundlovens § 73.
Jeg kan forstå på hr. Rasmus Prehn – og så må hr. Rasmus Prehn rette mig, hvis det ikke er rigtigt – at Socialdemokraterne ikke vil stemme for deres eget ændringsforslag, i givet fald vi ikke kommer videre i den udvalgsbehandling, der nu skal være over de næste 2 dage.
Altså hvis svarene fra Justitsministeriet stadig væk er, at der kan rejses alvorlig tvivl om, om maksimalpriser er i strid med grundlovens § 73, så vil Socialdemokraterne ikke stemme for deres eget ændringsforslag.
Har jeg forstået det korrekt?
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Det er klart, at når vi netop vælger at tage forslaget tilbage til udvalgsbehandling, er det jo også for at få betænkningstid, få lejlighed til at sparre med forskellige sparringspartnere vedrørende de her ting.
Så at stå her fra Folketingets talerstol og give en endelig tilbagemelding på, hvordan vi vil forholde os til det her, synes jeg måske er at gå for vidt.
Men jeg har svært ved at forestille mig, at vi skulle gå ind og stemme for et ændringsforslag, som alt tyder på er grundlovsstridigt.
Det virker for mig fuldstændig forkert.
Så det må være svaret i denne her sammenhæng.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-06-14:
Jeg synes i og for sig, at den her situation illustrerer meget godt, hvori forskellen mellem Det Radikale Venstre og SF i hvert fald ligger.
Mens Det Radikale Venstre jo primært er optaget af, hvordan markedsøkonomien kan komme til at fungere også i andelsboligsektoren, så er vi optaget af at kunne have en del af boligsektoren, der ikke er omfattet af den markedsøkonomi, der skaber spekulation, der får boligpriserne til at eksplodere, som vi har set i de sidste år.
Hele hensigten er, at vi giver et mindre incitament til, at andelsboligerne skal ud af andelsboligsektoren og ind på ejerboligområdet og blive spekulationsobjekter.
Det er jo det, som er hele pointen i det her.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at Det Radikale Venstre i den grad er underlagt M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4483 Tuesday, November 8, 2005
5:59 PM
den spekulationsøkonomi, som kommer ind her, at man er villig til at acceptere de præmisser, som giver mere spekulation.
Med hensyn til sorte penge havde hr. Rasmus Prehn en udmærket betragtning.
Der er jo ikke tale om, at det er to personer, der handler med et eller andet.
Der er tale om store momsregistrerede virksomheder.
Jeg ved godt, at kreativiteten er stor, og man har set mange steder, bl.a. i Farum, hvordan man gør sådan nogle ting, men det er alligevel overdrevet, hvordan man på det niveau kan få mange store sorte penge ind.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-06-14:
Jeg er meget enig med den radikale ordfører i de betragtninger, der er kommet her fra talerstolen.
Når vi nu hører forslagsstillerne til det her ændringsforslag sige, at problemet er den store profit, som man som andelshaver scorer, når man får lov at sælge sin andel til markedspris, når man likviderer foreningen, vil jeg gerne spørge, om fru Charlotte Fischer er enig med mig i, at hvis man nu tænkte sig sådan rent teoretisk, at man kunne indføre de her maksimalpriser, så ville andelshaverne i de likviderede foreninger få en lavere pris for deres bolig, mens den investor, der købte, ville få en meget, meget billig udlejningsejendom, og i det øjeblik han så solgte ejendommen videre, ville han score en profit af ikke uvæsentlig størrelse, fordi han har købt den alt for billigt i forhold til markedsprisen og så vil kunne sælge den videre til markedsprisen.
Profitten, som er det onde i hvert fald for Socialdemokraterne, SF og Enhedslisten, kan vi ikke på nogen måde likvidere.
Den vil være der.
Det er bare et spørgsmål om, hvem den tilfalder, og et spørgsmål om, hvorvidt man nu vil indføre noget, der formentlig er grundlovsstridigt.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Jeg kan godt bekræfte, at der selvfølgelig vil være tale om, at der er andelshavere, der vil kunne tjene penge på det her.
Men det ene, jeg vil sige, er jo, at vi også har fået bekræftet i svarene, at vi ikke kan ophæve andelsforeningers ret til at likvidere sig selv.
Det ville altså være en umulighed.
Der kan være tilfælde, hvor andelsforeninger går konkurs, og så nytter det altså ikke noget, at de ikke kan opløse sig selv.
Det andet, jeg vil sige, er, at hele den her debat i virkeligheden hører hjemme i en meget overordnet debat om vores boligområde, for det handler jo om, at dele af vores boligmarked er frit, andre dele er reguleret, og det her viser jo meget fint, hvordan de ting støder sammen.
Så jeg vil sige, at det her hører hjemme i en stor og meget spændende boligpolitisk debat.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Sagen er jo den, at når den store profit er fjernet i forbindelse med salg af en andelsboligejendom, så vil incitamentet til at sælge være langt, langt mindre.
Det er kun i de tilfælde, som den radikale ordfører er inde på, hvor man i en andelsboligforening ikke kan blive enige og har lyst til at opløse sig selv eller bliver insolvent, at det kan komme på tale, at man vil sælge en sådan ejendom.
Men det er meget, meget få tilfælde.
Hele ideen i at stille det her forslag er jo netop, at man skal minimere incitamentet til at sælge, så vi kan bevare andelsboliger i stedet for at få dem fjernet.
Så vil jeg spørge den radikale ordfører, om ikke det er rigtigt, at det system med maksimalpris gør sig gældende i øjeblikket, hvis man er andelshaver og ønsker at sælge til en ny andelshaver.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-14:
Jeg har sådan set ikke nogen intentioner om her og nu at gøre op med maksimalprissystemet.
Det har vi, men det er jo også en kendsgerning i dag, at maksimalprissystemet netop er anderledes på den måde, at det er fulgt op af et meget nøje ventelistesystem, der skal håndtere, hvem der så skal have det her andelsbevis, når det ikke bliver solgt til markedsprisen.
Det er jo lige præcis det, der er forskellen, når man sælger en samlet andelsforening.
Så kan det godt være, som hr. Rasmus Prehn siger, at det er få tilfælde.
Men jeg synes, at hele tankegangen om at springe ud med en lovgivning og satse på, at ingen bliver omfattet af den, er noget risikofyldt, og selv hvis der er tale om få tilfælde, så skal den socialdemokratiske ordfører jo komme frem med et system, der ligesom kan løse, hvem det er, vi giver ejendommen under markedsprisen.
Hvordan i alverden skal vi håndtere det?
Det skal vi jo i hvert fald have fundet en løsning på.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-14:
Jeg vil da gerne følge op med et spørgsmål til den radikale ordfører, om den radikale ordfører forestiller sig, at man kan have penge under bordet i så store handler, som der vil være tale om.
Når man handler en hel ejendom, så sælger man til meget store millionbeløb.
Forestiller den radikale ordfører sig ikke, at det vil være nærmest umuligt at lave en handel under bordet?
Hvis vi har situationen med en andelshaver, der sælger sit andelsbevis til en ny andelshaver, så kan der være et skab i hjørnet, der lige pludselig bliver solgt til en større værdi, og på den måde får man penge under bordet.
Men hvordan forestiller den radikale ordfører sig, at man skal håndtere penge under bordet ved salg af en hel ejendom, uden at det bliver opdaget?