runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2005-11-16:
Jeg har stillet spørgsmålet, fordi det jo i den offentlige debat har været fremme, hvor store tilskud der bliver givet via EU til dansk landbrug.
Det er jo en meget, meget stor del af det kontingent, vi indbetaler, der går tilbage til det erhverv.
Nogle af modtagerne siger, at de ikke kan klare sig uden hjælp, og derfor spørger jeg, da det jo absolut er ledende Venstrefolk, der får den støtte, om det nu også virker troværdigt, at Venstre samtidig vil afvikle støtten.
»Finder statsministeren det troværdigt, at Venstre påstår at ville afvikle landbrugsstøtten, når 27 af Venstres 98 topkandidater i kommunalvalget samlet har fået over 37 mio. kr. i landbrugsstøtte og andre fødevarestøtteordninger i perioden 2000-2004?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til Ekstra Bladets behandling af sagen af 8. november 2005.
Karen Hækkerup (S), 2005-11-16:
Hvis der ikke er blevet sparet, hvorfor har Forbrugerrådet så meldt ud, at de bliver nødt til at fyre to medarbejdere, og at de 300.000 kr., som de mister med det 2-procents-effektiviseringsbidrag, som ministeren også henter ind, også vil komme til at få betydelige konsekvenser for forbrugerne?
Synes ministeren selv, det er tilfredsstillende at have et flagskib uden vind i sejlene?
Men det kan i hvert fald ikke være på grund af produktivitetsstigningen på 300.000 kr., at man må gennemføre besparelser ved at afskedige to medarbejdere.
Vi har en diskussion med Forbrugerrådet, som jo har bragt den frem ved forskellige lejligheder, om de test, vi laver.
Vi fokuserer i højere grad på tjenesteydelser, fordi det er vigtigt, at vi også tester på det område, og det betyder færre test, men budgettet er det samme.
Forbrugerrådet har et ønske om, at der var endnu flere test, fordi de mener, det har betydning for salget af Forbrugerrådets blad, og hvis jeg skal give fru Karen Hækkerup lidt ammunition, nu hvor de andre påstande om vores budgetter ikke holder stik, kan jeg da give den ammunition, at vi i øjeblikket er uenige med Forbrugerrådet.
Vi mener, at Forbrugerrådets påstand om de test og deres betydning for bladet Tænk hviler på et meget løst grundlag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
»Hvilke overvejelser gør ministeren sig i anledning af, at Danish Crown har meddelt, at op til 9 pct. af deres arbejdsstyrke risikerer at blive udvist?«
Carsten Hansen (S), 2005-11-16:
»Vil ministeren redegøre for, om der er uforbrugte midler i AF-systemet på Fyn, og om der eventuelt er barrierer for, at disse midler kan bruges til omskoling og opkvalificering af ledige i afskedigelsesperioden og i det første ledighedsår?«
Skriftlig begrundelse
Det viser sig, at der er sket en reduktion i antallet af arbejdspladser på over 1.000 inden for det sidste år på Fyn, og vi står over for mindst 1.400 mennesker, der vil miste deres arbejde i løbet af det næste halve år ifølge de kendte udmeldinger fra det fynske erhvervsliv.
Derfor er der hårdt brug for en ekstra indsats over for disse mennesker, der mister deres job.
Vi havde jo også en tur om det i salen i sidste uge, så jeg kan spørge: Hvornår regner ministeren med at se på det, og hvornår har han et overblik?
Det andet, jeg vil spørge om, er, at der ifølge det oplyste til mig skulle være uforbrugte midler på Fyn.
Ministeren nævnte et mindre beløb, men jeg har hørt, at det er 16 mio. kr.
Det vil jeg gerne have ministeren til at bekræfte.
Og er ministeren i givet fald villig til med de mange varslede fyringer, der nu kommer på Fyn – det er ca. 1.400 medarbejdere inden for det næste halve år – fordi virksomheder lukker og flytter til udlandet, at ophæve den såkaldte 50-50-regel, som jo på Fyn er 45-55?
Det er rigtigt, at vi diskuterede det i sidste uge, hvor AF var ved at kortlægge, hvornår de pågældende fratræder, hvilke kvalifikationer de har, og hvad deres behov for og ønsker om omskoling og efteruddannelse er.
Jeg vil godt bare for historiens skyld fremhæve, at det spørgsmål, vi diskuterer om en uddannelsesandel på 50 pct. – altså 50 pct. i forhold til den samlede aktivering – også var gældende under den tidligere SR-regering.
Denne ændring af redskabssammensætningen forudsættes fortsat i 2002-2003 med sigte på en ligelig andel mellem uddannelse og de øvrige redskaber i aktiveringsindsatsen.
Det er også et mål, som den nuværende regering siden har forfulgt.
Søren Gade (V), 2005-11-16:
Det er sådan, at man løbende i forsvaret vurderer de planer, der blev besluttet i forbindelse
Det vil sige, at vi fastholder beslutningen, og der er ingen grund til at tage det op i forligskredsen.
Det er stadig væk den mest fornuftige beslutning at flytte Auderødlejren til Frederikshavn.
Som jeg sagde før, har hr. Klaus Hækkerups spørgsmål givet mig anledning til at se sagen igennem igen, og det er altså set fra forsvarets og fra skatteborgernes synsvinkel den bedste løsning.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Derfor er man selvfølgelig også der interesseret i, om dette forlig, som en række partier har indgået, bliver opfyldt.
Derfor er jeg glad for ministerens svar til hr. Klaus Hækkerup, og jeg vil bare spørge i den forbindelse, om der er nogen som helst ændringer i forhold til de notater, spørgsmål og svar, der blev forelagt forligspartierne, om den efter min vurdering meget kloge beslutning om at flytte til Frederikshavn.
Søren Gade (V), 2005-11-16:
Efter kommunalreformen er det formelt miljøministeren, der kan træffe beslutning om at ændre anvendelsesmulighederne for Auderødlejren, og indtil den 1. januar 2007 bistår Hovedstadens Udviklingsråd miljøministeren efter nærmere aftale.
Forsvarets Bygningstjeneste har rettet henvendelse til Skov- og Naturstyrelsen med henblik på at nedsætte en arbejdsgruppe.
Arbejdsgruppen kan forbedre plangrundlaget for den fremtidige anvendelse af Auderødlejren.
Lad mig sige, at Frederiksværk Kommune naturligvis vil blive inddraget i arbejdet, for så vidt angår Auderødlejren.
Forsvarets Bygningstjeneste har vurderet, at plangrundlaget bør kunne ændres til boliger, og at en sådan anvendelse vil kunne indbringe et salgsprovenu på 60 mio. kr.
Samtidig er der en lang række andre synergieffekter.
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-16:
Jeg er da sikker på, at mange af dem, der bor oppe i Frederiksværk, vil lægge stor vægt på, at de har et folketingsmedlem, der følger sagerne effektivt op.
Lad mig springe det med tallene over.
Hvorpå baserer ministeren den mulighed, at der kan etableres boliger på Auderødlejrens område?
Borgmesteren, der har byplanmyndigheden, har udtalt sig imod det.
Regionplanmyndigheden, der ligger i Hovedstadens Udviklingsråd, har udtalt sig imod det.
Hvorfra har ministeren fantasi til at forestille sig, at der så kan etableres boliger i Auderødlejren?
Søren Gade (V), 2005-11-16:
Nu er det jo sådan, at med al respekt er samtlige beregninger ikke nogle, jeg personligt har lavet, og jeg vil henholde mig til de svar, som er givet på baggrund af spørgsmål, som hr. Klaus Hækkerup selv har stillet.
Det er således, at udgifterne i forbindelse med sammenlægningen i Frederikshavn beløber sig til ca. 130 mio. kr. og en årlig lønsumsbesparelse på ca. 18 mio. kr., hvorimod Auderødløsningen, hvor renovering og nybygning vil koste 166 mio. kr., vil give en lønsumsbesparelse årligt på 7 mio. kr.
Så alene ved at kigge på de tal kan man jo se, at selv om der skulle ske det, at salgsprisen ville falde fra de 60 mio. kr. til et andet beløb, vil der stadig væk være et voldsomt incitament til, at man vælger Frederikshavnløsningen.
Må jeg så ikke også sige, at det jo ikke er sådan, at der ikke kan komme en plan, hvorefter der kan bygges boliger i Auderødlejren.
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-16:
Der er for mig at se al mulig grund til at genoverveje placeringen.
I det notat, som ministeren har oversendt den 23. november 2004 til mig, hvor økonomien gennemgås, arbejder man tilsyneladende med tal, der er sådant beskafne, at når det er Frederikshavn, er anlægsudgifterne meget lavere, end vi har set i en række andre aktstykker, f.eks. vedrørende udbygningen i Oksbøl, hvorimod når man taler om en mulig samling i Auderød, ja, så er udgifterne utrolig meget højere, end vi har set andre steder, f.eks. de udgifter, der blev afholdt, da man skulle etablere faciliteter i Vordingborg.
Så både den tilsyneladende systematiske fejl, der er i vurderingen af udgifterne det ene sted og det andet sted, plus den reduktion i grundprisen, der måske er på ned til 20 mio. kr. med den anvendelse, der vil være mulig, tilsiger helt klart, at det bør samles i Auderød.
Søren Gade (V), 2005-11-16:
Må jeg starte med at komplimentere hr. Klaus Hækkerup for den ihærdighed, hvormed hr. Klaus Hækkerup stiller spørgsmål om Auderødlejren.
Jeg vil med stor glæde i dag besvare det 22. i rækken af spørgsmål.
Beslutningen om at flytte fra Auderød til Frederikshavn er en del af forsvarsforliget af 10. juni 2004, det forsvarsforlig, som blev indgået mellem Venstre, De Konservative, Kristendemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og, ja, Socialdemokraterne.
Bl.a. tilstræber man en synergieffekt ved at placere den nye skole tæt på flådestationen i Frederikshavn.
For så vidt angår de økonomiske overvejelser, anser forsvaret stadig en salgspris på 60 mio. kr. for sandsynlig.
Den er bl.a. begrundet i en offentlig vurdering på godt 87 mio. kr.
Men selv i tilfælde af en eventuel ændring af salgsprisen er der ikke grundlag for at lave om på beslutningen om at sammenlægge de to skoler i Frederikshavn.
Dette skyldes simpelt hen, at driftsbesparelserne ved en Frederikshavnløsning over en kortere årrække vil udligne en eventuel reduktion i salgsprisen.
Jeg har derfor ingen planer om at foreslå forligspartierne at genoverveje placeringen af Søværnets Sergent- og Grundskole i Frederikshavn.
Klaus Hækkerup (S), 2005-11-16:
Søværnets Grundskole ligger i Auderød.
Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole ligger i Frederikshavn.
I det sidste forsvarsforlig er det besluttet at flytte grundskolen fra Auderød til Frederikshavn, fordi det var den økonomisk billigste løsning.
Det viser sig så på et senere tidspunkt, at Forsvarsministeriet har regnet med at kunne sælge Auderødlejren for 60 mio. kr., under forudsætning af at området kunne anvendes til boligformål.
Vi har en anden kaserne med en tilsvarende beliggenhed i et naturskønt område uden for fingerbyerne, hvor der af Hovedstadens Udviklingsråd også er givet afslag på at anvende området til beboelse.
Så er mit spørgsmål: Vil ministeren herefter revurdere sagen, når salgsprisen på de 60 mio. kr. helt åbenbart ikke holder?
»Vil ministeren genoverveje beslutningen om at flytte Auderødlejren til Frederikshavn, når der ikke som forudsat kan påregnes en salgspris på 60 mio. kr.?«
Skriftlig begrundelse
Det forudsættes, at formålet vil kunne ændres til boliger.
Borgmesteren i Frederiksværk Kommune, hvor Auderødlejren er beliggende, har udtalt: »Vi har aldrig forestillet os en ny bydel på spidsen af Arrenæs.
Det er vejene og den øvrige infrastruktur slet ikke beregnet til.«
Endvidere har Hovedstadens Udviklingsråd afvist, at en anden nordsjællandsk kaserne, Sjælsmark Kaserne, kan medtages som byområde i regionplan 2005.
Begrundelsen er Sjælsmarks Kasernes beliggenhed uden for fingerbyen, midt mellem to byfingre og omgivet af fredede arealer.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
I sidste uge kom der et ritzautelegram, der fortalte, at en repræsentant for Danish Crown udtalte, at op mod 9 pct. af deres medarbejdere stod i samme situation som den fyrede kosovoalbaner på Sæby Svineslagteri.
Jeg tror, at de fleste partier her i Folketinget er enige om, at når der kommer fremmede til vores land, så er det godt, at de lærer at tale dansk, det er godt, at de får et arbejde og bidrager positivt til det danske samfund.
Det synes jeg at en lang række af de folk her har gjort, og jeg er ked af, at ministeren har anmeldt en virksomhed i den her forbindelse.
Derfor vil jeg godt høre, hvordan det påvirker integrationsindsatsen, at ministeren farer frem på den måde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-11-16:
»Vil ministeren redegøre for, hvem der skal underskrive integrationskontrakten, og hvilken indflydelse hun forventer en sådan kontrakt vil have på Danmarks image og mulighed for at tiltrække udenlandsk arbejdskraft?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artikel i B.T. den 4. november 2005.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-16:
Ministeren prøver på helt vanlig vis fuldstændig at afspore debatten.
Det her spørgsmål handler om integration, om, hvordan vi kan få virksomhederne til løse en opgave, om, hvordan integration i det hele taget kan lykkes.
Det kan så være et spørgsmål.
Jeg ved udmærket godt, at ministeren hellere vil tale om situationen med østarbejderne, men det er ganske irrelevant.
Det har intet som helst med østeuropæisk arbejdskraft at gøre.
Den pågældende medarbejder har arbejdet fuldstændig efter reglerne, og jeg tror ikke, ministeren kan finde nogen som helst fagforening i Danmark, der ikke synes, det er o.k., at der kommer folk hertil, de skal bare have lige og fair vilkår.
Men derfra og så til, at man farer ud og anmelder et slagteri, der har gjort en god gerning for integrationen, er der da trods alt et stykke.
Så er spørgsmålet: Hvad har ministeren egentlig selv gjort for at fjerne den utryghed, sørge for at gøre andre, f.eks. folkeregister, skattemyndigheder, opmærksom på, at den pågældende medarbejder efter ministerens opfattelse arbejdede ulovligt?
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Jeg vil gerne spørge, om hr. Peter Skaarup har noget som helst belæg for at udtale det.
Det lød, som om han vidste en masse om det.
Mig bekendt er det sådan, at både terroraktionerne i London og den gruppe af unge, der er blevet anholdt i Danmark, efter hvad politiet har oplyst i hvert fald, er personer, som politiet overhovedet ikke havde noget kendskab til i forvejen, dvs. unge, som ikke har en kriminel løbebane bag sig, og som derfor ikke er, hvad man kunne kalde rodløse unge, men netop på overfladen velintegrerede unge, veluddannede i velfungerende familier.
Det aspekt kom hr. Peter Skaarup overhovedet ikke ind på, og jeg vil gerne høre om, hvordan det kan være.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
I forbindelse med overvågningen har vi den ambition, som man også har haft i England, og som
har hjulpet englænderne i forbindelse med de terrorhandlinger, der er sket.
Man har hurtigt kunne finde ud af, hvem det var, der begik de her terrorhandlinger, og det er faktisk også lykkedes på den baggrund at finde ud af, hvilke netværk der er.
Hvor er det, man er blevet trænet, hvem er det, man har kontakt med inden for Al-Qaeda-systemet?
Så det er utrolig vigtige redskaber, og mig bekendt er der ikke ret mange, der betragter England som en politistat.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Så vil jeg godt bede hr. Peter Skaarup forklare mig: Hvad er forskellen på de ambitioner, Dansk Folkeparti har om overvågning og kontrol, hvor man ikke tager hensyn til dommerkendelser osv., og så en politistat?
Hvad er forskellen på det, Dansk Folkeparti har som ambition, og så det, man kan definere som politistat, og som hr. Peter Skaarup ikke vil have?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Nej, det gør jeg ikke.
Det tror jeg ikke der er nogen der gør i Danmark.
Anne Baastrup (SF), 2005-11-16:
Jeg vil godt spørge hr. Peter Skaarup, om hr. Peter Skaarup reelt ønsker, at der bliver indført en politistat.
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Vi synes, det er meget væsentligt, at vi her i dag i Folketinget får en tilbundsgående debat om terrortruslen mod Danmark og vores beredskab i den anledning, og det er så den debat, vi skal have her i de kommende timer.
Vi havde da gerne set fra forespørgernes side, at det samlede Folketing kunne stå bag debatten og indkalde til forespørgselsdebatten.
Sådan er det ikke blevet, men det ændrer ikke ved, at vi får en god og fornuftig debat, som efter forespørgernes opfattelse er helt nødvendig.
Sommerens terrorangreb på London viste, at terroren er kommet til Nordeuropa.
Når terrorhandlingerne finder sted langt fra danske breddegrader, som tilfældet var i Amman og på Bali, er det lettere at bevare forestillingen om, at vi fortsat befinder os i et fredeligt smørhul i Danmark.
Når det derimod er London, det går ud over, en by, som rigtig mange danskere har besøgt, forstår de fleste langt bedre, at vi står over for en ny situation, som skal tackles på en ny måde.
Dagens debat er også aktualiseret af de syv anholdelser, der har fundet sted her i landet, af personer, der tilsyneladende var i gang med at forberede et terrorangreb.
Danmark er altså desværre også blevet et mål eller et opholdssted for den internationale terrorisme, og det er vi nødt til at tage bestik af også her i Folketinget.
Rapporten fra regeringens arbejdsgruppe om terrorbekæmpelse er et udmærket fundament for de videre drøftelser om opstramninger på terrorområdet.
Det er meget vigtigt, synes vi, at regeringen nu får lejlighed til at fremkomme med de bud, regeringen har på, hvad der skal ske for at styrke det danske terrorberedskab.
Opgaven er stor, opgaven haster, tror jeg rigtig mange vil være enige i.
Nu glæder vi os til at høre, hvad regeringen byder på i forbindelse med terrorberedskabet.
Besvarelse
Karen J. Klint (S), 2005-11-16:
Jeg synes, at ministeren og medspørgeren lytter ret dårligt.
Jeg startede faktisk med at sige, at vi har god forståelse for, at radioen skal have frihed til at lave om.
Vi spørger bare om, hvilke konsekvenser det har for nyhedsformidlingen eller for den trafikoplysning, der er her.
Det er jo ikke en kritik eller et forsøg på at blande os i bestyrelsens arbejde, men Folketinget har jo i hvert fald en forpligtelse til, at public service når ud til alle borgerne.
Men jeg hørte jo så også ministeren sige, at det ansvar finder han også stadig væk er en del af ministerens ansvar.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-16:
Når nu spørgeren spørger så eksplicit, så må jeg sige, at jo, det undrer mig meget.
Jeg kan nævne den ene stribe af underligheder efter den anden.
Spørgeren nævnte selv spørgsmålet omkring prioriteringen af nyhedsudsendelserne.
Jeg kan nævne den debat, der har været omkring prioritering af børne- og ungdomsprogrammer, jeg kan nævne den debat, der har været om drama i Danmarks Radio, og så senest her spørgerens spørgsmål omkring prioritering af trafikmeldinger fra Danmarks Radios side.
Så jo, jeg synes, at der ikke fra Socialdemokratiets side er konsekvens i holdningen til, hvad Folketinget skal blande sig i, men det regner jeg med og håber på, at man finder ud af, inden vi skal i gang med medieforhandlingerne til næste år.
Jens Rohde (V), 2005-11-16:
Kan kulturministeren ikke undre sig en lille smule over, at vi her i Folketinget har et Socialdemokrati, som går meget op i, at ikke engang bestyrelsen i DR må have et overordnet programansvar, fordi der ikke må være nogen form for indblanding i nogen form for programmer i DR?
Og hver eneste gang, at Danmarks Radio laver et nyt programtiltag, hvis de barberer nyhederne ned fra 10 til 7 minutter, eller hvis de kommer med nogle meldinger, der har noget med programmerne at gøre, så bliver det løftet af de socialdemokratiske folketingsmedlemmer her i Folketingssalen.
Undrer det ikke en lille smule?
Peter Skaarup (DF), 2005-11-16:
Jeg er enig med fru Elisabeth Arnold i, at nogle af dem, vi har set være kernepersoner i forbindelse med de terrorhandlinger, der har været, og også de terrormistænkte i Danmark, for nogles vedkommende er nogle, der overhovedet ikke har været på kant med loven før, men samtidig vil jeg sige, at hvis man følger det, som ledende politifolk siger om kontakter mellem organiserede kriminelle og de ekstreme miljøer, hvor kimen til terror jo er, og hvor man har kontakten til terrororganisationer, ja, så er der desværre en sammenhæng, som man er nødt til at tage alvorligt.
Derfor vil jeg sige, at vi jo også er nødt til som politikere at kigge i krystalkuglen og se: Hvilken retning går tingene i?
Og desværre, uanset om vi kan lide det eller ej, så er der altså kontakter mellem de kriminelle miljøer og de meget ekstremistiske miljøer, der har politiske mål i retning af terror.
Det er derfor, jeg har sagt, som jeg gjorde.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-16:
Jeg bliver nødt til at understrege over for spørgeren, at der er en arbejdsdeling mellem Folketinget, den lovgivende magt, og Danmarks Radio.
Ifølge den radio- og fjernsynslov, som er vedtaget her i Folketinget, er det altså DR selv, der fastsætter den daglige politik og fastsætter de daglige rammer.
Og det inkluderer bl.a. antallet af regionalstationer, og hvordan de har tænkt sig at dække befolkningen.
Så det er ikke noget, vi har tænkt os at blande os i.
Det er op til DR’s ledelse at sørge for den prioritering.
Men i den prioritering ligger der selvfølgelig også, at man har et ansvar for at nå ud til alle borgere, og vi har ikke tænkt os at blande os i, om den regionalstation ligger dér eller dér.
DR har blot et ansvar, og det er at sørge for at nå ud til alle borgere i det her land på de fire forskellige kanaler, de har til rådighed.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-11-16:
Det var præcis det modsatte af det, som hr. Peter Skaarup sagde i sin tale, hvor han nemlig sagde, at en rekruttering foregik blandt rodløse unge, som er på kant med loven.
Og det er præcis det, det ikke gør.
Rekrutteringen foregår blandt velfungerende unge, som måske har en stærk religiøs interesse, men som absolut ikke har været på kant med loven.
Jeg er enig med hr. Peter Skaarup i, at selvfølgelig skal vi have en krystalkugle, meget gerne en, som vi alle sammen kan kigge i samtidig, og vi skulle også meget gerne kunne foregribe begivenhedernes gang.
Men politiet skal jo ikke kigge efter i de kriminelle miljøer, hvor de unge kommer på kant med loven, for det er ikke dér, rekrutteringen sker – efter alt, hvad både engelsk og dansk politi siger.
Derfor vil jeg blot sige til hr. Peter Skaarup, at det ville have klædt ham, hvis han havde holdt sig til de oplysninger, der rent faktisk foreligger fra politiets side vedrørende rekrutteringsmulighederne i nogle af de miljøer, vi taler om her.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-11-16:
Jeg har to spørgsmål til hr. Skaarup, som udtrykker Dansk Folkepartis bekymring for, at regeringen sådan vil botanisere i de her 49 forslag.
Som jeg forstod hr. Skaarup, finder man ikke, at de er vidtgående nok.
Et enkelt spørgsmål vedrørende anbefalingerne 35 og 36 vedrørende demokratifjendtlig adfærd: Er det nogle af de anbefalinger, som hr. Skaarup finder ikke er vidtgående nok, og som Dansk Folkeparti gerne vil opretholde?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om de penge, der er sat af i forbindelse med finansloven.
Er det penge, som hr. Skaarup finder at Dansk Folkeparti har vetoret over i det videre forløb?
Morten Bødskov (S), 2005-11-16:
Jeg må indrømme, at jeg simpelt hen ikke forstår, hvad hr. Peter Skaarup siger.
Der er jo desværre masser af eksempler på, at der tidligere har været lignende uroligheder i andre boligområder, men som politiet i Århus rigtigt nok siger, har man her løst problemerne på ganske almindelig vis: i et samarbejde mellem kommune, sociale myndigheder og politi.
Men nu vil Dansk Folkeparti altså gøre det til terror.
Det er jo det, der bliver sagt, når man vil bruge de muligheder, som politiet og efterretningstjenesterne har til at bekæmpe terror.
Det er jo det, der er sandheden.
Jeg må sige, at jeg har meget vanskeligt ved at se, hvordan det skal konkretiseres.
For jeg tror, at med den type udtalelser, som hr. Peter Skaarup hermed gør sig skyldig i at komme med, er man med til at fjerne fokus fra, hvad det her handler om, man er med til at oppiske en stemning, og man er med til at vanskeliggøre en samlet bred løsning af de her spørgsmål.
Det er det, der er hovedproblemet.
Det er derfor, jeg spørger meget konkret: Hvor står de uroligheder nævnt i den terrorparagraf, vi har i dag?