runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2003-03-20:
Ministeren gav en meget god og grundig gennemgang af pladebranchens krise og udviste også på den baggrund en vis form for sympati for forslaget her.
Jeg vil også godt sige, at det egentlig kunne have været et sympatisk og godt forslag, men når man læser det igennem, virker det lidt som et hovsaforslag, der ikke er fuldt gennemarbejdet med konkrete, forståelige tiltag for de her 10 mio. kr. over 3 år.
Det er jo ikke nok bare at foreslå, at man afsætter 10 mio. kr. over 3 år til musikformidling, man skal også have nogle perspektiver i forslaget.
Og vi må være sikre på, hvad årsagen er til pladebranchens krise; her satte ministeren jo også spørgsmålstegn ved det med hensyn til markedet og talentudviklingen og sprogområdet.
Når man kigger på forslaget og ser på de bemærkninger, der er, så synes jeg, der er mange udestående spørgsmål.
Så man kan ikke bare sige, at nu giver vi 10 mio. kr. til, som der står, »projektrelateret markedsføring og formidling«.
Hvad er det?
»Puljen skal sikre, at vækstlaget fortsat eksisterer.«
Hvordan, for de 10 mio. kr.?
»Støtten skal være forbeholdt originalt materiale og skal gå til lødige projekter ...«, o.k., men hvem skal beslutte, hvad der er lødigt i denne sammenhæng? Og til det vil man så oprette endnu mere bureaukrati, nemlig lave et udvalg som skal sidde og fordele de her 10 mio. kr. Det her er ikke løsningen.
Man kan sige, at det var et godt forsøg, men det er bare ikke et konkret nok forslag til, at vi kan støtte det.
Og som ministeren nævnte, skal der jo holdes en konference om pladebranchens vilkår den 12. maj, og her vil vi jo få mulighed for at diskutere de her ting og få nogle svar på de spørgsmål, der er rejst. Det er jo vigtigt - som jeg også nævnte før - at vi får baggrunden for pladebranchens krise, og det er vigtigt, at vi får den, før vi tager beslutning om, hvad der skal ske.
Ellers er det jo den omvendte vej, så afsætter vi 10 mio. kr. til noget, vi ikke helt konkret ved, hvad drejer sig om.
Så før vi kender årsagerne, kan vi ikke satse penge på området, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
Jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstre fremsætter det her beslutningsforslag
netop nu
Musikbranchen og krisen i branchen har i den seneste tid fyldt meget
Vi diskuterer årsagerne til krisen og eventuelle politiske tiltag, der kan skabe bedre rammer for dansk musikproduktion, men det er altså kompliceret stof med mange åbne spørgsmål.
Det mest brændende spørgsmål er, om bedre viden om årsagerne til den nuværende krise kan føre til andre og bedre forslag til at afhjælpe krisen.
Det er i dag uvist, om pladebranchens krise skyldes den digitale kopiering, eller om pladebranchen er inde i en markedstilpasning til ændrede forbrugs- og kulturvaner.
Om krisen skyldes strukturelle forhold, som et lille marked og et lille sprogområde, eller om pladebranchens krise skyldes en manglende satsning på talentudvikling de senere år.
Jeg forbereder lige nu en konference den 12. maj 2003, der bl.a. vil behandle disse emner.
Ud fra den kan vi så også blive lidt klogere og diskutere videre.
Jeg vil ikke påstå, at vi kan komme frem til et entydigt svar på pladebranchens krise, men vi skal have gjort et forsøg.
Det er jo ret vigtigt, at udviklingen af kopispærringer bliver så god, at den vil umuliggøre piratkopiering.
Vil vi om 5-10 år kunne se, at krisen var midlertidig?
Hvis kopispærringer bliver så effektive, at man ikke kan kopiere, har man i hvert fald ikke den undskyldning tilbage så at sige.
Så skyldes det jo, at dansk musik ikke sælger godt nok på grund af kvaliteten, og så må man så se på det.
Det kan også betyde, at pladebranchen er tvunget til at indgå i en teknologisk oprustning, der vil ligge som en permanent tung omkostning for erhvervet.
Det er samtidig vigtigt at få belyst, hvor stor en rolle det spiller, at Danmark er et lille marked og et lille sprogområde.
Men hvorfor kun til formidling og ikke til produktion og talentudvikling?
Endelig er jeg nødt til at tilføje, at det er nødvendigt at belyse en eventuel statsstøtteproblematik i forhold til EU nøje.
Som bekendt er det som udgangspunkt ikke en del af vores politik i regeringen at give statsstøtte til virksomheder.
Kulturområdet kan dog være undtaget, som det er tilfældet på filmens område.
Vi skal generelt tænke på, om der skal være andre undtagelser inden for kulturområdet.
Jeg vil understrege, at musikken er et satsningsområde i kulturpolitikken, og jeg vil i de kommende år fremlægge flere initiativer på musikkens område.
Jeg vil gerne fortsætte den positive dialog med pladebranchen om eventuelle tiltag, som støtter dansk musik, og vilkårene for udgivelse af rytmisk musik indgår i denne satsning.
Men det er vigtigt, at man får diskuteret alle hjørner og undersøgt alting, og det skal vi først have gjort på konferencen den 12. maj.
Derfor kan vi fra regeringens side ikke støtte det her beslutningsforslag.
Jeg mener, vi tjener sagen bedst ved at lade dialogen køre og lægge linjen for musiksatsningerne efter konferencerne.
Regeringen kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
En vigtig del af opgaven er jo også at give muligheder for at høre noget musik og opleve en type kultur og kunst, som man ikke tidligere er blevet introduceret til.
Jeg tror, at et af de problemer, der er, når fru Louise Frevert taler om manglende tilslutning i Dronningesalen i Den Sorte Diamant, er, at der er mange danskere, som aldrig i hvert fald ikke fra deres families side og fra skolens side er blevet introduceret f.eks. til klassisk musik.
Derfor er en af vores opgaver i kulturpolitikken at sørge for, at den introduktion er der.
Og så kan man vælge, om man synes, det er godt eller dårligt.
Men hvis man aldrig er blevet introduceret til den klassiske musik på et højt niveau, så man kan få skabt en kærlighed til den klassiske musik, er der jo ikke nogen valgmulighed.
Hvis man så vælger ikke at ville høre klassisk musik, lever vi jo heldigvis i et frit land med en borgerlig-liberal
regering, som støtter det frie valg for det enkelte menneske
Så er det en helt fair sag, hvis man fravælger den klassiske musik.
Men det må også være sådan, at man sørger for, at tilbuddet er der, så man har noget at vælge imellem.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Jeg kan jo forstå, at jeg ikke kan få noget svar, men så må jeg endnu en gang stille mine spørgsmål skriftligt til ministeren for så at håbe på, at jeg får et svar.
Noget helt andet er: Kunne det måske tænkes, at der egentligt ikke er det store publikum til klassisk musik?
Kunne det egentligt tænkes, at folk ikke rigtigt - lade mig sige det på en måske lidt kedelig måde - gider?
Jeg gad også godt vide, hvor mange herinde i Folketinget der egentlig hører klassisk musik i deres hverdag.
Har man ministeren tænkt sig at lave en decideret undersøgelse?
Det er så moderne med de her rapporter, og det er som regel penge ud af lommen, det ved jeg godt, men i det her tilfælde kunne det godt være, at det var en investering, at man lavede en form for brugerundersøgelse, som var lidt mere plausibel end den brugerundersøgelse, som man har lavet i DST-regi.
Man kan ikke sætte nogen til at undersøge sig selv.
Det skal være en ekstern undersøgelse, der skal vise, hvad behovet er for at optimere den klassiske musik, når det kommer til stykket.
Det synes jeg faktisk er interessant, for der bliver hele tiden sagt, at vi skal styrke den klassiske musik, men er behovet der egentligt?
Og hvad er det egentligt, der er behov for?
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
Det, jeg talte om, var jo vores landsdelsorkestre, symfoniorkestrene, som er på et meget højt niveau.
De oplever en masse problemer også rekrutteringsmæssigt, men oplever også en kolossal og stigende interesse for deres musik.
En af årsagerne til, at vi nedsatte task forcen, var jo, at vi ville have genskabt interessen også for den klassiske musik både med hensyn til rekruttering og med hensyn til dens fundament.
Det viste sig bl.a., at symfoniorkestrene rekrutterede en masse udenlandske musikere til deres orkestre.
Så det handlede om hele fødekæden.
Hvis man kan sørge for, at fødekæden bliver bedre, og skærpe interessen for musikken tidligt på forskellige måder, f.eks. også i børnehaven, vil vi også opleve, at den klassiske musik vil have et bedre fundament i årene frem.
Det er så den ene del af det.
Den anden del er den rytmiske musik.
Men når vi kun taler klassisk musik, er det altså vigtigt, at man ser på hele paletten.
Nogle steder har den klassiske musik meget trange vilkår, f.eks. når vi taler om salg af cd-udgivelser.
Andre steder har kvaliteten det godt, fordi man er blevet inspireret af, at der er kommet nogle udenlandske musikere ind.
Det kan så give det dilemma, at de danske musikere ikke har plads i orkestrene.
Det her siger jeg blot, fordi det er meget kompliceret, og det kræver en masse overvejelser og en masse prioriteringer at se på, hvordan vi sammen kan få løftet musikken, både den klassiske del og den rytmiske del af musikken.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Tak til fru Ester Larsen.
Jeg var bekendt med det, men nu behøver jeg jo ikke at gentage det her.
Det har jo faktisk indirekte givet svar på hr. Ole Sohns spørgsmål.
Men jeg vil godt lige sige en enkelt ting, og det er, at det, vi taler om her fra talerstolen, er en aktiv dansk sprogpolitik, og det, vi gerne vil, er, at man skal have en god sprogpolitik allerede fra børnehaveklassen og op igennem skolesystemet, så det har overhovedet ikke noget med modersmålsundervisning at gøre, må jeg sige til hr. Ole Sohn.
Jeg er meget, meget glad for, at den radikale ordfører her til sidst i indlægget sagde, at der skulle være et fælles sprog, at der skulle være en fælles referenceramme til vores sprog her i Danmark, og det må jo så være rigsdansk.
Men jeg vil nok sige, også lidt i forlængelse af, hvad fru Jytte Wittrock sagde, at vi må tage ordene for pålydende.
Jeg føler, at det er lidt selvmodsigende, når hr. Naser Khader siger, at dansk skal styrkes, og at man skal have et fælles referencesprog - det var sådan, som jeg opfattede det - og alligevel skal der være en utrolig spændvidde i, hvordan man egentlig skal kunne forstå hinanden med tolerance, accent, og hvordan man skal tale.
Jeg forstår det ikke rigtig.
Hvor langt skal man gå?
Hvor stor en spredning i sproget skal der være, for at man ikke skulle kunne forstå hinanden? Selvfølgelig taler vi alle sammen forskelligt, og der er også folk, der taler med accent og dialekt.
Selvfølgelig skal der være plads til det, men hvor langt skal vi gå, for at vi ikke kan forstå hinanden?
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Først til De Konservatives ordfører, fru Carina Christensen, og også til fru Jytte Wittrock: Jeg nævnte faktisk dialekterne.
Det var punkt 5, hvor jeg bl.a. sagde, at der skal være større tolerance over for danske borgere, hvis udtale afviger fra rigsmålet både som følge af dialekter og accent. Jeg synes faktisk, det er charmerende med dialekter.
Det synes jeg er meget charmerende, og det skal vi værne om.
Jeg synes også, vi skal sige mojn-mojn i fremtiden.
Til fru Louise Frevert fra Dansk Folkeparti: Dansk er og skal i fremtiden være det primære sprog i Danmark, helt klart.
Det er også derfor, vi har den debat.
Dansk skal styrkes, og dansk bliver styrket, når alle de, der bor i Danmark, også taler dansk.
Til hr. Langballe fra Dansk Folkeparti
: Det er da en berigelse, at vi får optaget fremmede udtryk i det danske sprog.
Vi kan ikke hindre det, og vi skal i øvrigt ikke have polske tilstande, hvor man sanktionerer mod fremmede udtryk og sådan noget, men vi skal have en sprogpolitik, der forpligter.
Jeg vil gerne gentage det, jeg sagde tidligere:
Problemet er ikke, at vi optager engelske udtryk i det danske sprog; det kan vi ikke hindre, og det skal vi heller ikke.
Problemet er, at der er visse grupper, visse brancher, hvor der kun bliver talt engelsk, og hvis et sprog skal være stærkt i fremtiden, skal det tales på alle niveauer, ellers får vi et opdelt samfund. Hvis sproget skal være kulturbærende, samfundsbærende og en del af identiteten, er det vigtigt, at det bliver talt af alle, ellers får vi tilstande som i det forrige århundrede, hvor nogle talte latin, som flertallet bare ikke forstod. Sådan skal det ikke være med engelsk.
Jytte Wittrock (S), 2003-03-20:
Jeg har et spørgsmål til den radikale ordfører.
Vil ordføreren bekræfte, at jeg hørte, at der i talen blev sagt, at der skulle være plads til nuancerne, derunder at nogle, som lærer dansk som deres andetsprog, skulle have rum til at blive forstået?
Kan jeg konkludere ud af det - for jeg tror nemlig, at det her handler om, at man hører, hvad man vil høre; kommunikation på dansk er svært - at når der bliver sagt sådan, som jeg tror, jeg har hørt det, er der også plads til dialekter?
Hvis jeg slog over i mit rigtige modersmål og sagde: A er rigtig glåd for at stå her i daw å være med til sådan en væsentlig diskussion, så tror jeg stadig væk, at danskere godt kan forstå, hvad det var, jeg sagde.
Jesper Langballe (DF), 2003-03-20:
I 1848 ved krigsudbruddet med Tyskland var der en dansker, der hed Peter Faber, som skrev en slagsang, der snart var på alles læber, »Den gang jeg drog af sted«.
Han var en mand med stor international horisont, bl.a. fordi han var direktør for telegrafvæsenet i Danmark.
I denne fortræffelige slagsang står der bl.a. linjerne: »For folk, som taler alle sprog, er det nu lige fedt, / men Fanden heller inte for den, som kun kan ét«.
Med de linjer in mente
vil jeg undre mig over, at hr. Naser Khader siger, at det er en berigelse af det danske sprog, at det bliver overløbet af engelske gloser.
Det er ikke noget, vi kan sidde i Folketinget og forhindre, men vi kunne jo f.eks. dér, hvor det politiske liv har noget at skulle have sagt, i Danmarks Radio, sørge for, at det ikke sker.
Man skal ikke være sprogpurist og holde al fremmed indflydelse ude, men man kan sørge for, at det fuldstændig malabariske dansk, der tales efterhånden - især i medierne, hvor man ikke begynder på noget, men man opstarter osv.
; vi kender jo alle disse rædselsfulde eksempler - bliver hæmmet, sådan at der bliver talt et ordentligt dansk.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Jeg er ganske klar over, hvad definitionen på andetsprog er i almindelig tone her i Danmark, og det var som sådan ikke det, jeg var ude efter.
Det, jeg var ude efter, var, om hr. Naser Khader mener, at man stadig væk bør have noget, der hedder et andet dansk andetsprog.
Vi mener jo, at dansk er et primærsprog her i Danmark.
Det er det danske sprog, der er vores modersmål.
Så det havde ikke noget at gøre med det domænetab, som var det andet emne.
Carina Christensen (KF), 2003-03-20:
Jeg har lige et spørgsmål til hr. Naser Khader.
Det kan godt være, det var mig, der ikke hørte godt nok efter under ordførertalen.
Men jeg sidder og kigger på oplægget nu, og jeg undrer mig bare over, at dialekter ikke er nævnt i de 10 punkter.
Jeg vil gerne høre De Radikale, om det er
, fordi man ikke prioriterer de danske dialekter og ikke mener, at det er vigtigt, at vi bevarer de danske dialekter.
Og hvis man synes, det er vigtigt, hvorfor er det så ikke med i oplægget?
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Jeg talte i min ordførertale om dovne ører.
Jeg har ikke sagt, at dansk generelt skal være et andetsprog.
Med hensyn til at sprog ikke er afgrænset: Sproget er dynamisk, sproget udvikler sig hele tiden
, og alle sprog optager nye begreber hele tiden.
Problemet med hele den debat er ikke engelske begreber i det danske sprog, men engelsk i Danmark.
Det er det, der har med domænetabet at gøre.
Der er områder, hvor der udelukkende bliver talt engelsk, og det kan være et problem for det danske sprog på sigt.
Hvis et sprog skal være stærkt, er det vigtigt, at det bliver talt alle steder på alle niveauer på alle områder. Ellers kan dansk ende med at få samme skæbne som de danske dialekter.
Med hensyn til læsning og stavning: Jeg understregede, at vi godt kunne tænke os en stavereform.
Jeg tror, at en af grundene til, at mange danskere ifølge de forskellige rapporter har svært ved at læse, er, at skriftligt dansk ikke altid stemmer overens med mundtligt dansk.
Så der er behov for sådan en reform.
Med hensyn til digitalisering af værker: Det har jeg ikke nævnt noget som helst om herfra i de 10 punkter.
Jeg ved ikke, hvor man har det fra, for jeg nævnte ikke noget om digitalisering af de danske værker. I øvrigt har Det Danske Sprog- og Litteraturselskab lavet en portal, hvor de har alle danske værker, der er mere
end 70 år gamle
Så det er faktisk noget, som er i gang.
Louise Frevert (DF), 2003-03-20:
Under hr. Naser Khaders fremlægning under præsentationsrunden har jeg enten misforstået noget, eller også har jeg ikke helt fundet ud af, hvad ordføreren på området mente med at sige, at det danske sprog ikke ligger helt fast.
Jeg er selvfølgelig godt klar over, at i De Radikales terminologi er dansk andetsprog her i Danmark, men det er det sandelig ikke efter Dansk Folkepartis opfattelse.
Men jeg vil gerne have uddybet, hvad hr. Naser Khader egentlig mener med det og også med, at det er sekundært. Dernæst har jeg ikke hørt noget fra De Radikales ordfører om, hvorvidt man i det oplæg havde tænkt sig at sammenbinde det at læse med at kunne tale et godt dansk.
Vi har over en million såkaldt funktionelle analfabeter her i Danmark, og læsning og stavning og sprog hænger jo uhjælpeligt sammen.
Det har jeg ikke hørt noget bud på.
Så er der også i den radikale folketingsgruppes oplæg på 10 punkter et punkt 1 om en digitalisering af de forskellige danske værker, som skal lægges ud på en public service-portal, altså i folkets tjeneste.
Jeg synes, vi skal holde os til det danske sprog i dag, når det er det danske sprog, vi behandler.
Hvilke bud har hr. Naser Khader på det?
Jeg synes, det vil være økonomisk uansvarligt at komme med forslag, som man ikke kan stå inde for.
Brian Mikkelsen (KF), 2003-03-20:
Jeg beklager.
På det konkrete spørgsmål fra hr. Ole Sohn vil jeg godt på regeringens vegne tage opfordringen op.
Regeringen vil sørge for, at der kommer en redegørelse, efter at arbejdsgruppen er færdig.
Jeg forestiller mig en politisk proces, hvor tingene vil blive drøftet i Folketinget straks i den nye samling.
Så er der en politisk proces, hvor vi har en dialog i løbet af sommeren om de forskellige forslag.
Det synes vi er en god idé.
Ole Sohn (SF), 2003-03-20:
Det forslag, som Det Radikale Venstre har præsenteret i sin ordførertale, er SF stort set fuldstændig enig i, og jeg synes også, det matcher meget godt med nogle af de meldinger, som ministeren kom med i sin svartale.
Derfor synes jeg, det kunne være lidt interessant i forhold til den videre debat i dag at få ministeren til om muligt at bekræfte, at ministeren på baggrund af det udvalgsarbejde, som, så vidt jeg har forstået, skal være færdigt omkring den 1. juli, altså her til sommer, vil forelægge Folketinget en redegørelse, sådan at vi i begyndelsen af den nye samling kan tage en samlet debat på baggrund af arbejdsgruppens forslag til initiativer.
Det tror jeg kunne være meget konstruktivt for det videre forløb af dagens debat.
Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Vores sprog er ikke blot et tilfældigt kommunikationsmiddel, et kommunikationsredskab, der lige så godt kunne erstattes af andre måder at kommunikere på.
Vores sprog er en vigtig bestanddel af vores identitet.
Selve vores erkendelse er sproglig, vi tænker i sprog, vores sprog er nært relateret til udviklingen af vores tanker og følelser.
Dermed er sproget vigtigt for vores selvforståelse, for omgangen med vores medmennesker og vores forsøg på at begribe verden omkring os.
Sprog er ikke blot et simpelt signalsystem, sproget er meget mere.
Det er det, der gør os til mennesker.
Tilsvarende har vores sprog en samfunds- og kulturbærende funktion.
Det er vores fælles delte sprog, der binder os sammen i en tid med stigende differentiering.
Vi lever i et multikulturelt samfund: Hvad har vi som danskere til fælles med vore naboer alle forskelle til trods?
For tiden oplever vi en stigende internationalisering i hvert fald sammenlignet med de senere årtier.
Selv om selve internationaliseringen måske ikke er noget nyt, er omfanget nyt.
Sprogpolitik skal ikke være grænsepolitik med sigte på en aflukning af dansk i forhold til omverdenen.
Det danske sprog skal styrkes, ikke værnes.
Vi ønsker ikke en isolation.
Optagelsen af f.eks. engelske ord er en naturlig udvikling af det danske sprog; en sund integration af fremmede elementer, der beriger det danske sprog.
Et presserende problem er derimod, at selve grænserne for det danske sprog flyttes for tiden.
På stadig flere områder fortrænges dansk fuldstændig af andre sprog, primært af engelsk, dette er de såkaldte domænetab for det danske sprog.
Dansk risikerer at miste sin funktion og sin gyldighed på flere områder, primært i forhold til engelsk.
Man kan indrette en sprogpolitik på flere måder, ligesom man kan lave al anden form for politik på forskellige måder.
Det er ikke totalitær sprogpolitik, vi ønsker, det er ikke et nyt sprog, vi ønsker, men et styrket sprog med rammer for en blomstrende mangfoldighed og udvikling af dansk.
Det danske sprog skal styrkes, det skal ikke styres.
Det er heller ikke imperialistisk sprogpolitik, vi ønsker. Det Radikale Venstre har sammenfattet en række konkrete tiltag, der kan fremme en indsats for at styrke det danske sprog.
Jeg vil gerne vende tilbage til disse punkter i løbet af debatten.
Lad mig afslutningsvis opfordre til en god og grundig debat om en dansk sprogpolitik, en debat, der fortsætter efter den her debat og munder ud i konkrete politiske tiltag.
Besvarelse
»Mit sprogs grænser er min verdens grænser.«
Sådan udtrykte den østrigske filosof Ludwig Wittgenstein sig om emnet, vi har på dagsordenen i dag.
Den korte, fyndige formulering rummer mange af grundene til, at vi i Det Radikale Venstre har sat debatten om sprogpolitik på Folketingets dagsorden i dag.
Vores sprog er ikke blot et tilfældigt ... Kan vi ikke bede om ro?