runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Jeg har bare den måske meget gammeldags opfattelse, at hvis man er med til at betale for festen, må man også have lidt indflydelse på, hvad det er for en musik, der bliver spillet, eller hvad det er for en mad, der bliver serveret.
Men sådan som det bliver nu, er der nogle kommuner og en ø, der kommer til at betale for noget, som de ikke vil have indflydelse på i fremtiden, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Kan ordføreren i det mindste ikke på det principielle plan – og der behøves ikke nogen lange historiske udredninger om det – give mig ret i, at hvis man er med til at betale for noget, så skal man også have indflydelse på, hvordan det bliver udformet?
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-02:
Nu er vi i den lykkelige situation, at Østamagerbanen sådan set næsten står færdig, og det vil sige, at hele udformningen og tilrettelæggelsen af den strækning har Københavns Amt haft stor indflydelse på.
Det, der står tilbage, er sådan set selve driften, men Københavns Amt eksisterer jo ikke mere fra den 1. januar, og det er jo meget svært at give Københavns Amt den indflydelse, når det ikke eksisterer.
Så vil jeg bare sige, at hvordan den endelige regning bliver fordelt mellem de forskellige kommuner i den kommende region, er, så vidt jeg har forstået, i øvrigt genstand for en større forhandling, som ikke ligger i dette regi, men i helt andre regi, så det er måske lidt for tidligt at sige noget endeligt om det.
Henriette Kjær (KF), 2006-02-02:
Jeg vil godt høre, hvor man har tænkt sig at pengene skal komme fra.
Vil man prøve at finde de midler, der skal til, på næste års finanslov?
Man mener, at staten skal betale 75 pct., og at kommunerne skal betale 15 pct., var det vist, men jeg har altså en forventning om, at kommunerne vil DUT'es.
Hvis vi laver lovgivning, som pålægger dem at betale noget, vil de komme og sige: Tak, så vil vi godt have en kompensation.
Hvordan vil man løse det problem?
Jesper Kinch-Jensen (S), 2006-02-02:
Også Socialdemokratiet støtter det fremsatte lovforslag, men vi har nogle kommentarer til det.
Vi synes, det er interessant, at formålet nu skrives direkte ind i loven.
Som man kan se, er der mange forskellige formål og også mange forskellige interesser i forbindelse med kystsikring og kystbeskyttelse, som nu kommer direkte til udtryk i formålsparagraffen.
Det er klart, at der er et behov for kystbeskyttelse, og at området skal reguleres ved lov.
Der skal tages økonomiske hensyn, og der skal være teknisk og miljømæssig kvalitet i den måde, hvorpå tingene udføres.
Der ligger en interesse i at bevare og genoprette kystlandskaber, give naturen rimelig frie udfoldelsesmuligheder og samtidig sikre den rekreative udnyttelse af kysten, sikre eksisterende adgangsforhold osv. osv.
Vi synes, det er godt at få alle disse forskellige formål indskrevet i loven, men det er klart, at når formålene er så forskellige, er der også forskellige interesser, der gør sig gældende, og det kan blive interessant at følge, hvordan det hele vil spænde af.
I den forbindelse mener vi, det er vigtigt at sikre, at også de interesseorganisationer, som normalt vil have meget fokus på naturen, får mulighed for f.eks. at påklage eventuelle afgørelser og følge med i sagen på anden måde end ved at følge med i det, der må offentliggøres på Kystdirektoratets hjemmeside.
Både Friluftsrådet og Danmarks Naturfredningsforening har anmodet om mulighed for at fremsætte øjeblikkelige kommentarer, og det spørgsmål synes vi der skal findes en løsning på, specielt hvis de ting, der lægges op til, er i strid med Århuskonventionen, sådan som Friluftsrådet mener.
Vi synes, det er vigtigt, at alle disse forskellige hensyn skrives ind i loven, og vi synes også, det er godt, at der nu bliver mulighed for en rimelig hurtig og konkret sagsbehandling fra kommunens side, og at eventuelle klager skal have et retsligt grundlag.
Her har man imødekommet Advokatrådet, men vi synes måske, der også skal være mulighed for, at personer, som sagen direkte vedrører, kan påklage andre ting i forbindelse med kystbeskyttelsesforanstaltninger.
Jeg synes, det skal undersøges i udvalget, hvordan det eventuelt kan lade sig gøre, og det er i hvert fald noget, vi er interesserede i at kigge på.
Det synes vi er en vigtig bestemmelse.
Med disse få kommentarer kan vi alt i alt støtte og tiltræde forslaget.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-02-02:
I denne sammenhæng må det være sådan, at pligten påhviler den, som til enhver tid er ejer af grunden, sådan som det har været tidligere.
Lovforslaget er kun en præcisering, så det vil jo ikke ændre noget på, hvordan tingene skal håndteres.
Som det har været tidligere, er det ejeren af grundstykket, der har ansvaret for at vedligeholde kystsikringen.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Ja, og hvordan forholder ordføreren sig til den problemstilling, om forslaget kunne udvides til også at fjerne nogle af fortidens synder?
Kurt Kirkegaard (V), 2006-02-02:
Det må jo være sådan, at de problemstillinger, der er i forbindelse med anlæg langs kysten, naturligvis skal tages op og indarbejdes i den nye lovgivning.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
I lovforslaget er der en bestemmelse om, at ulovlige kystsikringsanlæg kan fjernes fra og med lovforslagets ikrafttrædelsesdato.
Men der er jo nogle anlæg, som eksisterede før den dato, og hvordan forholder ordføreren sig til eventuelt at tage med i forslaget, at man i et eller andet omfang også kan fjerne dem?
Kurt Kirkegaard (V), 2006-02-02:
Formålet med lovforslaget er at gennemføre en række justeringer og præciseringer af kystbeskyttelsesloven, og baggrunden for forslaget er de hidtil gjorte erfaringer samt den praksis, der er udviklet med administrative love.
Kystbeskyttelsesloven har i dag ikke nogen egentlig formålsbestemmelse.
I administrationen af loven har Kystdirektoratet derfor udviklet en praksis, men så vel amterne som grundejerne har givet udtryk for tvivl om, hvordan loven skal administreres.
Derfor foreslås det, at der i loven indsættes en formålsparagraf, der beskriver den eksisterende kystbeskyttelsespraksis.
I juni 2005 blev det besluttet at overføre amtsrådenes kompetence i kystbeskyttelsessager til kommunalbestyrelserne, og i forbindelse med kommunalbestyrelsernes overtagelse af opgaverne er det fundet hensigtsmæssigt at forenkle procedurer og beslutninger om gennemførsel af kystbeskyttelse ud for hver enkelt ejendom.
Desuden præciseres det, at kystbeskyttelsesforanstaltninger kan være placeret på så vel landsom søterritoriet, efter at der har været rejst tvivl herom af flere grundejere.
Det vil fortsat være et grundliggende princip, at det er ejeren af en ejendom, som opnår beskyttelse ved etablering af et anlæg, og at der skal tages initiativ til at etablere anlæg og afholdes udgifter til deres drift og vedligeholdelse.
Ligeledes har kommuner og borgere rejst spørgsmålet om hjemmelgrundlaget for den eksisterende praksis om afgivelse af tilladelse til etablering af anlæg på søterritoriet.
Det foreslås i forslaget, at myndighederne i modsætning til i dag kan påbyde den til enhver tid værende ejer af en enkelt ejendom at afhjælpe ulovlige forhold ved kystbeskyttelsesforanstaltninger, selv om ejeren ikke har etableret dem.
Vedrørende hurtigfærger tydeliggøres Kystdirektoratets kompetence til at fastsætte nærmere vilkår for sejlads af hensyn til beskyttelse af kysterne og sikring af diger og anlæg på søterritoriet.
Der indsættes tillige en straffebestemmelse for overtrædelse af de stillede vilkår, ligesom tilfældet er i de bestemmelser om hurtigfærger, som Skov- og Naturstyrelsen, Miljøstyrelsen og Søfartsstyrelsen administrerer, og endelig ændres bestemmelserne angående færdsel i forbindelse med foranstaltninger til kystbeskyttelse og valg af bestyrelse til digelav.
Der er tale om et lovforslag, der foretager nogle praktiske og nødvendige justeringer og præciseringer af kystbeskyttelsesloven, og Venstre bakker naturligvis forslaget op.
Rune Lund (EL), 2006-02-02:
Det er rigtigt, at jeg har været i udlandet, men jeg har jo også en suppleant på trafikområdet, som er Enhedslistens hr. Per Clausen.
Han er en meget kompetent og dygtig mand, som altid er i stand til at træde ind for mig, når jeg ikke selv er til stede i kongeriget.
Og hvis man havde gjort mig og Enhedslisten opmærksom på, at der foregik nogle meget intense forhandlinger, er der ingen tvivl om, at hr. Per Clausen var dukket op til sådanne forhandlinger.
Men jeg forstår ministerens svar i forhold til helhedsplanen på den måde, at det ikke er sådan, at alle beslutninger omkring den fremtidige trafikplanlægning i København kun kommer til at foregå blandt de forligspartier, som her til morgen har indgået et forlig om metroen.
Sådan forstår jeg det; er det rigtigt forstået?
Så det vil jeg godt vente med at svare på, til jeg har talt med forligskredsen, for det er jo dem, der har bakket op her.
Det er rimeligt, at de har indflydelse på besvarelsen af det spørgsmål.
Jeg vil bare sige til ministeren, at jeg nu ikke er den store tilhænger af kold kaffe.
Og jeg vil sige, at når jeg er indkaldt til et forhandlingsmøde om metroen, så tropper jeg meget gerne op.
Enhedslisten har hele tiden har været meget interesseret i at indgå i diskussioner om metroen, og det er vi sådan set stadig væk.
Så vi har et møde i morgen; det er det forhandlingsmøde, jeg er blevet indkaldt til, og det vil jeg ligesom holde fast i.
Jeg kommer hen til ministeren i morgen, og så tager vi en snak om det, der er sket i dag, og hvad der eventuelt vil ske fremover.
Så synes jeg, vi skal tage den derfra.
Men jeg vil gerne lige stille et enkelt spørgsmål om den helhedsplan, der ligger i det forlig, der er lavet her i morges.
Skal det forstås sådan, at alle diskussioner om trafikudviklingen i hovedstaden i fremtiden kun kan komme til at ligge inden for den forligskreds, som nu har lavet et forlig om metroen her i morges?
Jeg står med mailen til hr. Rune Lund fra sekretæren i ministeriet, der hedder Nina Siegenfeldt, og den er sendt den 9. januar, hvor vi inviterer hr. Rune Lund til møde den 23. januar.
Og da det her jo skulle vedtages inden, var det altså ikke muligt at få det til at passe sammen.
Bare sådan for historiens skyld vil jeg sige, at jeg gerne havde set, at hr. Rune Lund var kommet noget før, men jeg føler mig rimelig sikker på, at hr. Rune Lund ikke vil deltage så meget.
Med hensyn til denne københavnerplan, eller plan for hovedstaden, er det faktisk noget, som Det Radikale Venstre spillede ind med, allerede da vi havde forhandlingerne om hele kommunalreformen.
Vi var alle sammen enige om, at det var en rigtig god idé, og det er gentaget i aftaleteksten.
Jeg synes, det er godt, at det er præciseret.
Det står ganske klart og tydeligt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Det er den ene ting.
Den anden ting drejer sig om det med at tænke stort trafikpolitisk, og der vil jeg minde ministeren om, at vi i SF er rigtig gode til at tænke stort med hensyn til kollektiv trafik og har absolut været med i det her forløb.
Vi har tænkt lidt forskellige tanker, men der er altså mulighed for, at vi også kan tænke det samme.
For det her er jo, som hr. Hækkerup sagde det, meget flot, synes jeg.
Det er jo det største projekt, der er lavet i København.
Det er jo virkelig et enestående projekt.
Og som henholdsvis overborgmesteren for Københavns Kommune og Frederiksbergs borgmester sagde, da vi havde sluttet regeringsforhandlingerne, jeg tror, det var den 2. december, er det her måske kun begyndelsen.
Det kan godt være, der kommer mere metro bagefter, men nu bygger vi altså det her først.
Så det er indledningen til noget meget stort og noget meget vigtigt for hovedstaden.
Men jeg må understrege over for alle partier: Det er altså også vigtigt for alle andre danskere end dem, der bor i hovedstaden, at landets hovedstad har en ordentlig infrastruktur, for en meget stor del af dem kommer altså hertil med tog, og så er det rart at kunne suse videre i en metro, der fungerer rigtig godt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Når jeg nu har sagt, at vi afventer, hvordan forløbet bliver, og at vi skal dybere ned i sagen, kan jeg jo ikke stå og sige her og nu, hvor vi havner henne.
Med hensyn til tidsrammen er det da klart, sådan som kortene ligger, at det kan tage lang tid.
Jeg har – ligesom alle andre ordførere formentlig – forstået Trafikministeriets, statens, vurdering, men også været ude at snakke med folk i amtet, og meningerne er meget skarpt trukket op.
Og det her kan tage rigtig lang tid, det er jeg klar over, men det gør SF's vurdering ikke.
Det er inden for en uges tid, at vi finder ud af, hvor vi lander i forbindelse med det her.
Klaus Hækkerup (S), 2006-02-02:
Jeg vil gerne spørge hr. Poul Henrik Hedeboe, når han som ordfører for SF siger, at SF vil afvente, hvordan det her forløber, før de tager stilling til hele metroforliget: Hvornår forventer hr. Poul Henrik Hedeboe at SF vil have afklaret deres stillingtagen?
Hvad er det præcis, man venter på?
Vi vil jo antagelig, som det lige er fremgået, i Trafikudvalget kunne få synspunkter for det ene og synspunkter for det andet.
Er det så meningen, at SF vil sidde og veje synspunkterne mod hinanden og så lege sådan en slags dommer og sige, at nu synes de, den ene vægtskål er tungere end den anden, og så er de enten med eller ikke med?
Hvad er det præcis, SF's ordfører har sagt om, hvad SF afventer, og hvilken afgørelse de vil træffe?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Jeg kan sige til Venstres ordfører, at jeg faktisk også havde håbet på, at det hele så så enkelt ud.
Men det ser ikke så enkelt ud, fordi den anden part altså ikke er parat til at have samme vurdering, men hiver en jurist med og siger: Jamen det ser anderledes ud.
Og det gør, at vi siger: Lad os komme dybere ned i det i udvalget, lad os få fodfæste i det.
Og nu står vi så dér.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Men det fremgår jo af det projektforslag, som lå for Østamagerbanen, og som amtskommunen i øvrigt lagde til grund for deres beslutning om, at de ønskede at skyde penge ind, at det her ikke var en investering i gængs forstand.
Det var altså ikke en investering, som man kunne forvente at man kunne forrente og afskrive på samme vis, som man ellers normalt gør, når man foretager investeringer i noget.
Så min kommentar skal være, at det ikke blot er i forbindelse med lovgivningen, men også af selve projektudformningen af Østamagerbanen, som bl.a. lå til grund for amtets beslutning for at skyde penge ind, at dette fremgår.
Der står det faktisk ret klart, at man ikke kan have en forventning om, at man begynder at få penge tilbage – om jeg så må sige.
Det var ikke et spørgsmål, men bare en præcisering af, at det ikke alene er af lovgivningen, det fremgår.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Jeg kan bekræfte, at juraen fra statens og fra Ørestadsselskabets side fortolkes meget klart.
Jeg kan også godt se – nu har jeg også hørt den anden side af sagen – at forventningen fra den anden side var, at metroen var et selskab, da man gik ind for det, som havde mulighed for at tjene penge, og derfor har man haft en anden forventning.
Det er den kattepine, vi er i.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Jeg synes jo, det er positivt endelig at opleve, at SF også ønsker at tage ansvaret for kollektiv trafik i København – forhåbentlig da.
Kan hr. Hedeboe bekræfte, at det i lovteksten – hvoraf det fremgår, at hvis man skal lave en tredje etape, så skal man først gøre det som tredje etape – rent faktisk fremgår ret klart, at der skal puttes penge i det; at der altså ikke er en forventning om, at man får et aktiv ud, som man kan forrente og afskrive, men at det er sådan, at hvis man fra Ørestadsselskabets og Københavns Amtskommunes side går ind og bidrager, putter penge i det, så vil man kunne udvikle tredje etape af metroen?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-02:
Det her lovforslag er kædet sammen med den aftale, der er om Metrocityringen.
Vi kan havne forskellige steder, og vi kan også godt havne i aftalen, sådan har jeg i hvert fald forstået det.
De fleste andre ordførere er startet med at sige nogle ting om Metrocityringen, og det vil jeg så også gøre.
I SF er vi meget begejstrede for, at der er vilje til at bruge en masse penge på kollektiv trafik i Københavnsområdet.
Det er meget positivt.
Da vi startede forløbet, havde vi en anden indfaldsvinkel: Vi ville godt have haft mere kollektiv trafik for pengene.
Men vi er også godt klar over, at flertallet er landet på, at det skal være en Metrocityring, og det er så det, man tager stilling til.
Vi har en positiv indfaldsvinkel til det.
Men der er også nogle hurdler, og vi står med en af dem her.
Da jeg sådan umiddelbart læste det her forslag og så indstillingerne dels fra regeringens jurister, dels fra Københavns Amts jurister, og hvad der åbenbart var af meget forskellige holdninger, tænkte jeg, at man bliver nødt til at balancere det og sige: Jamen hvem har ret?
Sagerne står åbenbart sådan rent juridisk, at man må regne med, at der bliver en retssag.
Jeg har selv drevet virksomhed og været virksomhedsejer og direktør for et lille selskab, inden jeg kom herind i Folketinget, og jeg har siddet med selskaber og ved, hvad der sker, når de skal ophæves og lægges sammen.
Umiddelbart synes jeg, det her har været svært.
Så vi står med en sag, hvor min fornuft siger mig, at det her er lidt farligt, og vi kan nok ikke lande et sted, hvor vi kun taler jura.
Socialdemokratiet lagde ud med, at vi virkelig skal opfordre parterne til at være i dialog, fordi der nok er noget omkring den almindelige forståelse, som også skal på plads.
Og jeg vil meget håbe, at det her ender med nogle gode samtaler, så vi ikke kun snakker hård jura, for i hård jura kan der være nogle musefælder, man har overset, og så bliver folk bare enormt sure bagefter, og det er ikke det, vi har brug for her.
Så vi vil afvente, hvordan forløbet på det her bliver.
Walter Christophersen (DF), 2006-02-02:
Nu er det jo således, at det, vi taler om her, og det, der fremgår af min ordførertale, er, at der er en besparelse på op til 50 pct., og så taler vi altså om 40 mio. kr. pro anno, hvis vi tager de nye tiltag, som ligger på bordet nu.
Sådan er det.
Det vil sige, at det er en besparelse, vi taler om.
Men hvad der er mere vigtigt, er, at hvis vi forholder os til de 80 mio. kr., så kan vi jo sikre hele den danske kyst for de samme penge, og det er det, der er vores udgangspunkt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-02-02:
Jeg er fuldstændig klar over, at Københavns Amt ikke er enig i det her lovforslag.
Jeg har også læst høringssvarene, og jeg har også kontakter i Københavns Amt.
Men derfor mener jeg nu stadig væk, at det er mest naturligt, at den gæld, som amtet har optaget i forbindelse med metroen, indgår i bodelingen.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-02-02:
Jeg må sige, at jeg er dybt rystet over, at Socialdemokraterne tør tage ansvaret for at sige ja til denne beslutning i dag på så dårligt et grundlag.
I det mindste kunne man da forlange, at regeringen fremkom med oplysning om, hvorvidt der foreligger nye trusselsvurderinger, og stille krav om, at det ville være rimeligt, at hele Folketinget fik dem at vide.
Når hr. Per Kaalund er så tryg, gør det så ikke indtryk på hr. Kaalund, at vi kan se af besvarelserne i Forsvarsudvalget, at det i realiteten er umuligt at se, om man er direkte med til at afbrænde valmuemarker, eller på det, som man er tiltænkt, at man bare skal bistå indirekte?
Den sondring vil det være umuligt at foretage.
Med andre ord: Det bliver ikke muligt reelt at adskille NATO-indsatsen fra den indsats, som USA har stået for i deres operation dernede.
Per Kaalund (S), 2006-02-02:
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at vi som sagt føler os rimelig trygge ved den tilrettelægning, der er omkring udsendelse af de danske styrker.
Det gælder både den uddannelse, de er igennem, de øvelser, de er igennem sammen med englænderne, og det udstyr og materiel, de får med.
Omkring trusselsvurderinger vil jeg sige, at det jo fremgår af betænkningen og af bemærkningerne til beslutningsforslaget her i dag, at regeringen løbende vil følge udviklingen, og sker der ændringer, forpligter man sig til at fremlægge det i Det Udenrigspolitiske Nævn eller om fornødent i Folketinget til vurdering og beslutning.
Det retter vi os selvfølgelig efter.
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
Tak for svaret.
En trusselsvurdering, der er dybt, dybt forældet!
Alle og enhver ved jo, at når vi i Folketinget træffer beslutning om noget så alvorligt som at sende soldater ud i en aktion, der kan koste dem livet, så gør vi det altid ud fra en nøje vurdering af, hvad det er for en trussel, hvad det er for en situation, hvad det er for en opgave, vi sender de soldater ud på.
Det ved vi altså ikke i dag, for der er ikke lavet nogen aktuel trusselsvurdering på baggrund af den sidste uges udvikling i forholdet mellem Danmark og den muslimske verden, hvor ekstremistiske grupper garanteret tænker meget over, hvordan de kan tilføje Danmark et eller andet nederlag, en eller anden aktion, som gør ondt i Danmark.
Det kan der ikke være nogen tvivl om.
Jeg forstår ikke, at Socialdemokratiet ikke siger: Når nu det er sådan, at det først er om mange uger, at soldater skal sendes af sted, kan man så ikke give tid til, at vi har en trusselsvurdering, der er aktuel, før der træffes en endelig beslutning?
Per Kaalund (S), 2006-02-02:
Til hr. Frank Aaen kan jeg sige, at jeg ikke er bekendt med andre trusselsvurderinger end dem, der foreligger og officielt er indgået i udvalgsbehandlingen, så der er vi på fuldstændig lige fod.
Men det, jeg har tilføjet, er, at vi løbende får trusselsvurderinger, og dem får Socialdemokraterne samtidig med Enhedslisten.
Så der er ikke noget særligt, vi får, som Enhedslisten ikke får.
Vi er ret overbeviste om, at den tilrettelægning, der er i gang derude med NATO, og herunder samarbejdet med englænderne, forløber fornuftigt og nok skal klares af i løbet af de nærmeste par måneder, sådan at det efter omstændighederne vil være rimelige vilkår, vore folk bliver udsendt på.
Frank Aaen (EL), 2006-02-02:
Det var, fordi hr. Per Kaalund sagde, at ordføreren er bekendt med trusselsvurderingen i Afghanistan.
Men jeg vil nu alligevel godt spørge, om det er rigtigt, at hr. Per Kaalund kender til den aktuelle trusselsvurdering for danske soldater i Afghanistan, herunder vurderingen af situationen i det sydlige Afghanistan.
Det vil jeg gerne have at vide.
Uanset svaret fra hr. Per Kaalund, er det så ikke korrekt, at resten af Folketinget i hvert fald ikke kender den trusselsvurdering, der er helt aktuel på baggrund af den situation, der har udviklet sig?
Folketinget kender ikke den aktuelle trusselsvurdering i det sydlige Afghanistan.
Folketinget, der nu om lidt skal stemme, fordi et flertal ønsker, der skal stemmes i dag, selv om det er unødvendigt og uklogt, ved ikke, hvad det er for en situation, man sender soldater ud i.
Er det ikke meget uansvarligt?
Er det ikke meget forkert at bede Folketinget om at stemme om udsendelse af soldater i en aktion, når Folketinget ikke er bekendt med, hvad det er for en fare, vi udsætter de soldater for?