runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Vi vil sætte flere folk i arbejde, det er ganske klart, og det er bl.a. også derfor, at vi har leveret en skattepakke, fordi det skal kunne betale sig at arbejde.
Det er en god måde til ikke alene at sikre, at folk får større økonomisk frihed, men også sikre, at der kommer arbejdspladser.
Vi forventer, at vi får løst det problem.
Vi går målrettet efter at opfylde vores målsætning om at skaffe 50.000 flere i beskæftigelse inden 2010 - og ikke nok med det: Selv om jeg faktisk synes, det er et mål, vi under alle omstændigheder skal nå, skulle vi jo gerne langt højere op.
Vores målsætning er klar: Der skal flere folk i beskæftigelse, og hvis det er sådan, at det lykkes - og det mener vi kan lade sig gøre - og vi holder den offentlige udgiftsvækst i ro på 0,5 pct., hviler dansk økonomi på en endog særdeles solid grundsten.
Nicolai Wammen (S), 2004-06-03:
Det er en meget ophidset ordfører fra Venstre, vi oplever lige nu på baggrund af hr. Morten Bødskovs påpegning af det kaos, der hersker inden for Kriminalforsorgen.
Et par andre områder, hvor man må sige, at regeringen har prøvet at skabe en profil, der ikke rigtig holder,
er bekæmpelsen af arbejdsløsheden og den økonomiske politik, hvor både statsministeren og hr. Jens Rohde sagde, at nu går det derudad, og der er tjek på tingene.
Jeg vil bare bede hr. Jens Rohde bekræfte, at der i denne regerings levetid er tabt mellem 40.000 og 50.000 arbejdspladser, og at vi i dag, netop mens statsministeren talte, har fået nye arbejdsløshedstal, der desværre viser en stigende arbejdsløshed og et markant fald i beskæftigelsen
Jeg vil også gerne bede hr. Jens Rohde bekræfte, at med hensyn til den overordnede økonomiske politik sagde vismændene for nogle ganske få dage siden, da de skulle give regeringen karakter, at regeringens økonomiske politik er uholdbar.
Jeg vil gerne bede hr. Jens Rohde bekræfte
disse helt faktuelle kendsgerninger.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jamen jeg har jo sådan set svaret på det.
Vi skal have vores andengenerationsindvandrere i arbejde, her har vi flere konkrete tiltag, som vi allerede har præsenteret, og vi ønsker også, at de unge skal hurtigere gennem uddannelsessystemet.
Hvis der skal være økonomisk holdbarhed i 2010-målsætningen, som jeg går ud fra vi er enige om - det har vi i hvert fald været tidligere - skal vi have 50.000 flere i arbejde, og vi skal holde væksten i den offentlige sektor nede på 0,5 pct.
Sidstnævnte krav overholder regeringen ganske pænt, så spørgsmålet er altså, hvordan vi får de sidste 50.000 i arbejde.
Foreløbig har vi sat nogle skibe i søen, og lad os nu prøve at få de skibe på plads.
Lad os se, hvor de havner, og lad os se, hvad det fører til.
Da vi startede, skulle vi have 80.000 flere i arbejde, nu er det 50.000, og lad os se, hvad det bliver til, inden vi begynder at træffe nogle drastiske beslutninger.
Jamen jeg har den ikke.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Det er jo nogle ganske alarmerende tal, vi har fået i dag fra Danmarks Statistik om beskæftigelsen i Danmark.
Der er sket et fald på 12.500 arbejdspladser fra fjerde kvartal i fjor til første kvartal i år, og det er især alarmerende, fordi vi kan se, at det største fald er sket inden for industrien og inden for bygge- og anlægssektoren med et fald i industrien på 8.500 arbejdspladser og et fald i bygge- og anlægssektoren på 5.600 arbejdspladser.
Jeg forstår ikke, at Venstres ordfører ikke her i dag reflekterer over, om den kurs, regeringen er inde på, er rigtig.
Er det rigtigt at satse på, at det er det private forbrug, der skal trække beskæftigelsen i gang, når vi kan se, at antallet af arbejdspladser rasler ned i industrien og i bygge- og anlægssektoren?
Jeg synes, at 12.500 tabte arbejdspladser bare fra fjerde til første kvartal er alarmerende, og jeg vil gerne høre, om det ikke giver Venstre anledning til at reflektere over, om den økonomiske politik overhovedet er holdbar?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg hedder ikke hr. Frank Jensen.
Ja, det er jo et spørgsmål, om det er værst for hr. Frank Jensen eller for mig, Den økonomiske politik er holdbar.
Den er endda meget holdbar, og den er rigtig.
Vi har et stort problem i øjeblikket, hvor vi kan se, at den europæiske økonomi står
, men når vi så skal sikre, at vi kan opretholde arbejdspladserne, er den rigtige måde at gøre det på jo at stimulere forbruget på vores eget hjemmemarked, også fordi det samtidig giver folk en større frihed. Det ville ikke være holdbart, hvis vi lavede en hel masse nye offentlige tiltag.
Så ville vi netop løbe fra 2010-målsætningen, og jeg må jo konstatere, at den er Socialdemokraterne løbet fra utallige gange efterhånden.
Jeg ved ikke, hvad det offentlige forbrug ville løbe op i, hvis man fulgte de socialdemokratiske planer, men det ville være ret markant, og så havde man da for alvor sluppet taget i den holdbare økonomi.
Nu har hr. Nicolai Wammen sat sig ved siden af hr. Frank
Jensen
, og så kan de måske tale om, hvorfor Socialdemokraterne slet ikke har regnet på deres egen beskæftigelsesplan.
Frank Jensen (S), 2004-06-03:
Jeg kan forstå, at Venstre ikke har nogen strategi, som kan bringe Danmark i beskæftigelse igen, og det er altså ganske alvorligt, for det er et af de mest dramatiske fald i beskæftigelsen overhovedet i de seneste år.
12.500 tabte arbejdspladser fra et kvartal til et andet kvartal
Jeg ved ikke, hvor hr. Jens Rohde lever, men jeg kan se, at deroppe i Nordjylland, hvor jeg kommer fra, er antallet af arbejdspladser raslet ned de seneste par kvartaler, og nu ser vi af tallene fra Danmarks Statistik, at det desværre er et landsdækkende fænomen, at det ikke kun er noget, der præger Nordjylland.
Men så hører vi en masse bragesnak fra hr. Jens Rohde, og det tyder jo på, at Venstre overhovedet ikke har nogen strategi.
Er hr. Jens Rohde ikke enig med mig i, at hvis det er det private forbrug, der skal trække beskæftigelsen op igen, er der stor sandsynlighed for, at det bliver ved større forbrug af importerede varer og ved, at folk tager en ekstra ferierejse?
Det giver godt nok beskæftigelse, men ikke i Danmark, og det er da det, de danske lønmodtagere efterspørger.
De kan ikke forstå, at vi har en regering, der overhovedet ikke er optaget af at sikre, at de arbejdspladser, der går tabt i industrien i Danmark i disse måneder, bliver erstattet.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er korrekt, at ifølge ATP-statistikken fra Danmarks Statistik, som er offentliggjort i dag, er beskæftigelsen faldet med 12.000 personer.
Men man kan også nævne - og det er jo det, der gør det lidt vanskeligt at forholde sig til sagen - at Danmarks Statistiks nationalregnskab, der blev offentliggjort i sidste uge, viste en stigning i beskæftigelsen på 4.000 personer i samme periode.
Det kunne måske være lidt interessant at få Finansministeriet til at beregne, hvad der er det rigtige tal. Vi kan se, at opsvinget for alvor er ved at bide sig fast, og at optimismen er til stede i det danske samfund.
Bilsalget stiger, vi ser en optimisme inden for detailhandelen osv., og det er faktisk gode indikatorer for, at det går fremad i Danmark, og at det går fremad med dansk økonomi.
Modsat Socialdemokraterne har vi en meget klar strategi.
Vi forventer et fald i ledigheden i år på 25.000 personer, og i 2005 forventer vi et fald i ledigheden på 19.000 personer sammenlignet med gennemsnittet i 2004.
Vi har altså en strategi - modsat Socialdemokraterne, ...
Margrethe Vestager (RV), 2004-06-03:
... at der skal ske yderligere strukturelle tiltag på arbejdsmarkedet, for at man kan nå 2010-målet, og for at man kan sikre den finanspolitiske holdbarhed.
Hvad er Venstres forestillinger om disse yderligere strukturelle tiltag på arbejdsmarkedet, som skal gennemføres i de kommende år?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
... som jo bare blæser i den blå luft.
Vi er sådan set altid villige til at overveje og drøfte de forslag, som kommer fra Kristendemokraterne; det har vi en god tradition for.
Men dette her er jo et amtsligt kompetenceområde, og når vi har forhandlingerne med amter og kommuner, er det gerne sådan, at vi laver en overordnet ramme, hvor vi opstiller nogle erklæringer om, at vi ønsker, at man stimulerer udviklingen i den ene eller den anden retning.
Men pengene skal jo hænge sammen, og i sidste ende er det amterne selv, som træffer beslutningerne.
Så er jeg ikke enig med fru Tove Videbæk i, at jeg ikke var specielt optaget af de svageste grupper.
Det er Venstre, vi har sat utrolig mange initiativer i gang over for de svageste grupper, men en gang imellem skal man altså lige vende spørgsmålet og spørge: Hvad er det, som kan sikre, at der også er penge til de svageste grupper?
Det er selvfølgelig, at vi har et stærkt erhvervsliv, at vi har fokus på forskningen, og at vi sørger for, at der er nogle, der kan tjene de penge, som skal gå til de mennesker, der har behov for hjælp.
Det er altså også en måde at se tingene på, og det kan ikke nytte noget, at man altid anskuer tingene bagfra, for så er der ingen penge til at gøre godt med over for de svageste.
Tove Videbæk (KD), 2004-06-03:
Vi ved jo, at regeringen og Venstre er optaget af at sikre frit valg for alle borgergrupper, og vores pointe er, at vi synes, at også de døende skal have et frit valg.
Amtsrådsforeningen har så sent som her i maj skrevet, at i de fleste amter eksisterer tilbuddet om at afslutte sit liv på et hospice ganske enkelt ikke.
Der ligger 35 mio. kr. i død kapital og venter på at blive omsat til hospicepladser, men de kan ikke komme ud og arbejde.
Hr. Jens Rohde talte også om, at det er dyrt osv., men amtsborgmester Jan Boye fra Fyns Amt siger rent ud, at det er ikke dyrere at have en døende liggende på et hospice end i en almindelig hospitalsseng, så derfor vil jeg gerne opfordre hr. Jens Rohde til at presse sit parti og regeringen til at lade hospiceområdet indgå som et selvstændigt punkt i de forestående økonomiforhandlinger mellem amterne og regeringen.
Hvis man ikke vil lovgive om det, kan man dog tage det med som et selvstændigt punkt i forhandlingerne på økonomiområdet.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Jeg er fuldstændig enig med fru Tove Videbæk i, at det kan man.
Jeg er ikke vidende om, hvorvidt hospicer er et område, der indgår i de drøftelser, der er mellem stat, amter og kommuner, men det kan jo være, at statsministeren kan svare på det senere.
Jeg sagde, at i sidste ende er det jo en amtslig afgørelse, hvordan man ønsker at indrette sit sundheds- og sygehusvæsen, herunder hospicer, men det er jo en sag, som Kristendemokraterne med megen viljekraft har taget op flere gange, så på et eller andet tidspunkt kan det jo godt være, at den nyder fremme.
Torben Hansen (S), 2004-06-03:
Jeg vil starte med at citere statsministeren fra Venstres landsmøde i november 2003: Der er ikke en frø, ikke en fugl, ikke en fisk, der har fået det ringere som følge af regeringens miljøpolitik.
Nu forholder det sig sådan, at Verdensnaturfonden har fået det meget velrenommerede revisionsfirma Deloitte & Touche til at lave en undersøgelse af de midler, der nu engang bliver afsat til dansk miljøpolitik, og de undersøgte tre områder: naturbeskyttelse, kemikalieområde og det rene drikkevand.
Konklusionen er: Der er ikke råd til naturbeskyttelse for eftertiden af 92,5 pct. af Danmarks areal; Danmarks indsats på kemikalieområdet vil blive forringet kraftigt, og den udvikling, der skal sikre rent drikkevand til de kommende generationer, bliver sat på vågeblus.
Og hvad vil regeringen gøre for at rette
op på de helt åbenbare forsømmelser, som Deloitte & Touche fremhæver i deres rapport?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Hr. Torben Hansen nævner bl.a. kemikalier, og jeg kan sige, at der har aldrig nogen sinde været afsat så mange midler til kemikalieområdet og til sundhed og miljø som under den nuværende regering.
Dette område har f.eks. ikke været reguleret tidligere.
Angående hormonforstyrrende stoffer og ftalater har regeringen til forskel fra den tidligere regering lavet en strategi for hormonforstyrrende stoffer, herunder ftalater, og på alle områderne bundmaling, rentolin, skovrejsning og skovlov har vi været langt, langt mere ambitiøse end den tidligere regering.
Torben Hansen (S), 2004-06-03:
Hvis hr. Jens Rohde havde hørt ordentligt efter mit spørgsmål, ville hr. Jens Rohde vide, at det er ikke mig, der har rejst kritik.
Jeg refererede sådan set bare til den rapport, som det meget velrenommerede revisionsfirma Deloitte & Touche har lavet for Verdensnaturfonden.
Rapporten kom her i april og blev offentliggjort i maj, og den påpeger netop, at på de tre områder, som er de eneste, der er undersøgt - altså naturbeskyttelse, grundvand og kemikalier - kan man rent faktisk ikke leve op til de på mange punkter mest grundlæggende ting.
Sådan ser vi imidlertid ikke på det.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det er jo altid sådan, at der sker en prioritering af de satsninger, man laver, og når det gælder partikler, havde den tidligere regering ingen konkrete initiativer, men denne regering afsætter 30 mio. kr. til indsatsen mod partikler.
Den tidligere regering havde besluttet ikke at videreføre varslingssystemet for pesticider, men vi viderefører systemet.
Hvis vi tager rentolinområdet, afviste den tidligere regering her i Folketinget og i breve til Rentolinforeningen at gøre noget for at hjælpe de mennesker, der som følge af indendørs anvendelse af disse træbehandlingsmidler har fået helbredsskader og efterfølgende er havnet i en meget trængt økonomisk situation.
Her har regeringen indgået en aftale med alle partier om at kortlægge problemet.
Når det gælder skovrejsning, planter regeringen mere statsskov end den tidligere regering gennem partnerskaber; dermed opnås der rent faktisk også mere skov for pengene.
Regeringen har sammen med Kristendemokraterne og DF vedtaget en helt ny og grønnere skovlov, hvor hensynet til produktionen ikke længere er det vigtigste, men nu sidestilles med hensynet til miljøet.
Endelig er der nationalparker, habitater, adgang til naturen, Tøndermarsken, Hirsholmene og Vadehavet.
Margrethe Vestager (RV), 2004-06-03:
Jeg tror, hr. Jens Rohde blev distraheret af sit ønske om at søge inspiration hos fru Marianne Jelved for så vidt angår reformer, der skal sikre, at vi når 2010-målene, for hr. Jens Rohde glemte nemlig at svare på spørgsmålet om, hvad der er Venstres plan.
Der står på side 121 i Økonomisk Redegørelse, hvis hr. Jens Rohde vil læse med, ...
Tove Videbæk (KD), 2004-06-03:
Hr. Jens Rohde var ikke særlig optaget af de svageste grupper i sin tale, og en af de allersvageste grupper, som vi ikke hørte noget om, er de døende.
Venstre har i samarbejde med Dansk Folkeparti i flere omgange afsat puljer til hospicer, men desværre har pengene ikke kunnet komme ud og arbejde, fordi det er sat som betingelse, at amterne indgår driftsaftaler med de nye hospicer.
Det har de fleste amter ikke ønsket, og derfor er vi ikke kommet videre med oprettelse af hospicepladser i samarbejde med private organisationer eller lokale borgergrupper, der arbejder og har arbejdet i årevis med sagen.
Uden en driftsaftale med et amt er der intet hospice og intet tilskud fra hospicepuljen, og vil Venstre endnu en gang overveje en samlet lovgivning om hospicer, så vi reelt sikrer landsdækkende tilbud og frit valg til de døende, sådan som Kristendemokraterne i flere omgange har foreslået?
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Vi har jo givet de penge.
Det er jo klart, at når vi laver en aftale med kommunerne om, at vi ønsker, at pengene skal bruges på de ældre for at gennemføre det frie valg, har vi selvfølgelig også en forventning om, at det sker.
Derfor er der kun én ting at sige, hvis det er sådan, at det virkelig holder stik, at det ikke er sket - i øvrigt nævnte jeg ikke tallet i min tale, og jeg kom slet ikke ind på det område i min tale, men fred nu være med det - at vi må sørge for at finde nogle mekanismer, der kan sikre, at det sker, og så må vi tage sagen op i de forhandlinger, vi i øvrigt har på nuværende tidspunkt med amter og kommuner i forbindelse med de økonomiske forhandlinger.
Det er klart, at regeringen ikke bare kan sidde og se passivt til, hvis det virkelig forholder sig sådan, at de penge, som den giver med henblik på, at de skal tilføres de ældre, overhovedet ikke tilfalder de ældre.
Morten Bødskov (S), 2004-06-03:
Det kunne da godt være, at jeg skulle drøfte det med justitsministeren, for meget tyder jo på, at hr. Jens Rohde slet ikke er klar over, hvad det er, der er sket i Kriminalforsorgen.
Hvis man mener, man kan stå her og beskylde den tidligere regering for ikke at have skærpet straffen for vold og voldtægt, og at man kan sige, at alle problemerne sådan set er skabt i den tidligere regerings tid, skulle man prøve at se på den udvikling, man selv har skabt. Den giver de reaktioner, som kommer fra regeringen selv, et udmærket billede af.
Den ene dag kan man se justitsministeren sidde på DR 2 og sige, at det kaos, der hersker, skyldes den tidligere regering, men hvad sker der så den anden dag?
Jo, så udsender den selv samme justitsminister en pressemeddelelse, hvor overskriften er, at virkningerne af strafskærpelserne er ved at slå igennem.
Har regeringen en strategi for udviklingen i Kriminalforsorgen?
Har man et svar til dem, som frygter at komme i den situation, at de møder deres overfaldsmænd på gaden dagen efter?
Der går 5.000 dømte kriminelle på fri fod i dette land, de venter i gennemsnit 9 måneder på at komme ind og afsone, og det kan da ikke være særlig behageligt, at man står som politisk ordfører for et regeringsbærende parti uden at vide, hvad strategien er.
Klaus Hækkerup (S), 2004-06-03:
Det er meget fair, at man skal være her.
Den reform af den kommunale struktur, regeringen har foreslået, er skadelig for hovedstadsområdet.
I stedet for at samle kræfterne spreder den dem.
På sygehusområdet rives Roskilde Amt ud af sin naturlige sammenhæng med den øvrige del af hovedstadsområdet, og på erhvervsområdet skal der oprettes et antal vækstfora med deltagelse af kommunerne.
Her er der brug for at betragte hovedstadsområdet som ét samlet vækstforum, der skal have én samlet ledelse, hvor deltagerne ikke sidder og tænker på hver sin kommune, men er ansvarlige for at varetage helhedens interesser.
Udenlandske virksomheder, der overvejer at etablere sig i hovedstadsområdet, skal mødes af én enig samarbejdspartner og ikke af utidigt konkurrerende kommuner.
På planområdet foreslår regeringen, at ansvaret for hovedparten af de emner, der i dag indgår i regionplanlægningen, samles i kommunerne, men den løsning duer bare ikke i hovedstadsområdet, for her er opgaverne typisk kommunegrænseoverskridende.
Der er i stedet brug for, at vi her får én regional planlægningsmyndighed, for ellers vil planlægningen blive overtaget af centraladministrationen. Går vi så til trafikområdet, ser det helt håbløst ud.
Regeringen foreslår, at der laves et »hovedstadsområdets kollektive trafikråd«, der skal sikre sammenhængen i hovedstadsområdets kollektive trafik, forestå kundeinformation og markedsføring samt afstemme køreplaner - altså en slags planlægningsmyndighed.
I stedet for at sprede kræfterne på mange forskellige organer og samarbejdsfora i hovedstadsområdet er der brug for at samle kræfterne i ét råd, der er valgt af områdets befolkning, som den udfarende kraft i arbejdet på at sikre en koordineret, offensiv indsats for sygehuse, erhvervsudvikling, regional planlægning, kollektiv trafik og miljøtilsyn.
Det er det, der er behov for.
Vi har et højt uddannelsesniveau i hovedstadsområdet; vi har gode indkomster, vi har et godt og rent miljø, vi har lav kriminalitet, selv om man ofte påstår det modsatte, og vi har en velfungerende kollektiv trafik og en god infrastruktur med en centralt beliggende lufthavn.
En kommende reform af den kommunale struktur skal understøtte de muligheder, der er for at fremme vækst og beskæftigelse i hovedstadsområdet. Lad os samle kræfterne i en struktur, der kan give det danske hovedstadsområde et fremadrettet og fremtidssikret løft og gennem et samarbejde med Skåne sætte Øresundsregionen på verdenskortet - ikke bare til gavn for befolkningen her i området, men til gavn for befolkningen i hele Danmark og langt op i Sverige.
Det er den udfordring, vi står over for.
KL. 13.30
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-03:
Under statsministerens tale måtte vi lægge øre til, hvad jeg næsten - for at sige det på en pæn måde - vil kalde en pæn gang selvros.
Det var måske ikke helt tilfældet med hr. Jens Rohdes tale, men alligevel.
I min boks har jeg fundet det blå hæfte »Regeringens resultater«, og det er vel trykt i dagens anledning, for at man kan benytte sig af den smule selvros, der kan ligge i at lave et sådant hæfte.
Jeg vil prøve at gå ind på et af de områder, som jeg synes er interessant at beskæftige sig med, nemlig boligpolitik.
Jeg har forstået på regeringen, at den ynder at rose sig selv af, at det er et område, hvor man vil tage sig af samfundets svageste og opnå resultater.
Jeg har slået op på den sidste side i hæftet, og her er der i hvert fald fem sager, hvor der er oplagt uoverensstemmelse mellem virkeligheden og det, regeringen skriver.
Regeringen skriver, at den vil fremrykke investeringer i boligbyggeriet.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det spørgsmål kan der gives et meget kort svar på.
Antallet af påbegyndte boliger nåede i 2002 op på 27.800, og det er faktisk det største antal påbegyndte boliger siden 1986, hvor tallet var 30.600.
I sammenligning med tallene under den tidligere regering er der en forskel på 4.500 boliger, og vel at mærke i VK-regeringens favør, så der kan ikke være megen diskussion om, at denne regering bygger væsentlig flere boliger, end den tidligere regering formåede at gøre.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-03:
Der er sådan set ikke stor grund til at være uenig om antallet, for det er jeg sådan set enig med hr. Jens Rohde i.
Men problemet er bare, at man siger, at det er på grund af fremrykkede investeringer, der er kommet gang i byggeriet.
Sandheden er jo, at initiativet blev taget, da SR-regeringen sad, for det var dengang, den kommunale grundkapital blev nedsat fra 14 til 7 pct. Alle ved, at når man laver sådan et trick, sætter det gang i byggeriet, men boligerne bliver selvfølgelig ikke bygget med det samme. Initiativet blev taget under SR-regeringen, så man må sige, at det er lånte fjer, regeringen smykker sig med.
Jens Rohde (V), 2004-06-03:
Det, der er afgørende for mennesker ude i den virkelige verden, er, om der kommer flere boliger, eller om der ikke kommer flere boliger.
Under denne regering bliver der bygget 4.500 flere boliger, end den tidligere regering kunne opvise, denne regering bygger væsentlig flere boliger og satser langt mere end den tidligere regering på at bygge boliger, og resultatet står jo lysende klart.
Det er 4.500 i VK-regeringens favør.
Carsten Hansen (S), 2004-06-03:
Vi kan læse i Politiken i dag, at regeringens egen tænketank spørger: Skal skolepraktikken genindføres til de unge nydanskere?
Og hvad er regeringens svar?
Det er at indføre en 30-40 år gammel ordning, nemlig mesterlæren.
Gør det ikke indtryk, når regeringens egen tænketank siger, at der var 7.800 pladser, som virkelig sikrede, at unge mennesker med anden etnisk baggrund kunne komme ind på arbejdsmarkedet via restlæreaftaler, skolepraktik osv.? Gør det ikke indtryk, når det siges, at der her virkelig var en rigtig god mulighed frem for at afskaffe uddannelsesgarantien og vende tilbage til en 40 år gammel ordning, hvor man i øvrigt måske vil lave både første- og andenrangs uddannelser?
Er det ikke sådan, at man rent faktisk bare har sparet 500 mio. kr. for at give skattelettelser til de rigeste i dette land, som statsministeren var inde på?
Og er der ikke mulighed for, at regeringen også her kunne tænke sig om en ekstra gang og give de unge mennesker med anden etnisk baggrund nogle bedre muligheder?