runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-12:
Forskellen på SF's reformvilje og konservativ reformvilje er, at vi Konservative vil sikre nogle reformer, der rent faktisk sørger for, at der er nogle penge at investere.
Men det kræver jo, at man styrker virkelysten i samfundet.
Nu taler hr. Ole Sohn så meget om de her virksomheder, der ikke betaler skat.
Sandheden er jo faktisk den, at vi i Danmark har en relativt lav selskabsskat - i hvert fald i forhold til vores nordiske kollegaer i de andre nordiske lande - hvilket gør, at forholdsvis mange selskaber rent faktisk er i Danmark.
Det er sådan, man skaber vækst.
Det er sådan man skaber virkelyst.
Det er derfor, vi har brug for at få sat skatten ned på arbejde, så mennesker får lyst til at arbejde noget mere og bidrage til vores samfund.
Problemet er jo ikke, at man bare lige ændrer lidt og enten hæver skatten lidt eller fjerner noget af pensionen.
Problemet er, når man både får skatten hævet og man får nedtrappet sin børneydelse og man får fjernet sin folkepension, hvorfor skulle man så have lyst til at arbejde?
Hvorfor skulle man så have lyst til at spare op?
Hvorfor skulle man så ikke bare gå derhjemme på en forholdsvis høj overførselsindkomst?
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Over for fru Else Theill Sørensen kan jeg bekræfte, at hvis man har en lønindkomst, så bliver den det.
Men ikke, hvis man har en kapitalindkomst, og det er jo det, der er det nye.
Og jeg håber så sandelig heller ikke, det er tilsigtet, at de multinationale selskaber ikke betaler skat.
Men det kunne jo tilsige, at regeringen gjorde noget.
Det har man så valgt ikke at gøre.
Man har valgt at skære
ned på alle de værktøjer, som kunne være med til at sikre en ordentlig ligning.
Det har man jo gjort.
Der er vi så dybt uenige.
Det er jo det, der er forskellen på partierne.
Jeg mener da, det er fuldstændig vanvittigt, at jeg med den pension, jeg vil få, når jeg fylder 65, oven i hatten skulle kunne få en folkepension, når der er så mange folkepensionister, som ikke kan klare dagen og vejen på ordentlig vis.
Så er der alternativet med at sige, at vi ikke vil spare op, hvis det er sådan, at man fjerner incitamentet.
Hvem i den her forsamling kunne overhovedet forestille sig at sige til sig selv: Jeg vil ikke spare op, jeg vil bare leve af folkepensionen? Det er der ingen af os der vil.
Så det er fuldstændig omsonst at bruge sådan et argument. Jeg mener faktisk, at SF's politik - det er jo sådan set der, man ser det i en sammenhæng - er et spørgsmål om at investere i fremtiden.
Det, man skal gøre, er jo at investere i forskning, forskning og forskning og i uddannelse, uddannelse og uddannelse.
Det er jo det, der er styrken ved det danske samfund.
Det er også derfor, udenlandske selskaber, der har brug for vidensarbejdskraft, placerer sig i Danmark.
Jeg vil sige til hr. Kristian Thulesen Dahl: Der er nogle omkostninger ved at have nogle højere afgifter, men der er sandelig også nogle omkostninger ved at sætte afgifterne ned.
Vi vil hellere have de omkostninger, det giver at have højere afgifter, end vi vil forøge alkoholforbruget i samfundet.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-12:
Jeg opfangede to finansieringskilder i hr. Ole Sohns ordførertale og også kommentarer her senere.
Den ene var alle dem, der ikke betaler skat, alle de multinationale selskaber. De multinationale selskaber betaler jo skat.
Vi har nogle problemer med transfer pricing, som vi prøver på at løse, men det er jo ikke sådan, at der er en tilsigtet hensigt med, at de multinationale selskaber ikke skal betale skat.
Naturligvis skal de det.
Den anden var åbenbart noget med at sætte folkepensionen ned for dem, der tjener mest.
Jeg hørte hr. Ole Sohn sige, at der er to indkomstuafhængige overførselsindkomster; den ene var folkepension.
Kan hr. Ole Sohn ikke bekræfte, at folkepensionen er indkomstafhængig, og at den faktisk bliver trappet ned, hvis man har en indkomst fra omkring 240.000 kr. pr. år?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Jeg må sige, at som jeg lytter til hr. Ole Sohn og mere og mere forstår, hvad det er for nogle tanker, Socialistisk Folkeparti gør sig, så er det efter min opfattelse sådan, at det samfund, Socialistisk Folkeparti vil udvikle, bliver et fattigt samfund, hvor der ikke bliver råd til en ordentlig forsorg for de svageste, hvor der ikke bliver råd til ordentlige pensioner, og hvor der ikke bliver råd til det, et moderne velfærdssamfund egentlig kræver.
For det bliver et samfund, hvor vi får nogle uhyggelige stigninger i marginalskatterne, hvor det ikke kan betale sig at gøre en ekstra indsats, og hvor velstanden derfor ikke stiger så meget, som vi er nødt til at få den til at stige, hvis vi skal have et ordentligt velfærdssamfund i fremtiden.
Der stilles enorme krav til fremtidens velfærdssamfund, fordi der bliver et stigende udgiftspres på grund af den befolkningssammensætning, der er.
Og det, hr. Ole Sohn jo egentlig siger,
er, at man på en gang vil øge marginalskatten, og samtidig vil man nedtrappe f.eks. børnefamilieydelsen, hvis man tjener mere, og nedtrappe folkepensionen, hvis man tjener mere.
Det er jo i virkeligheden det samme som at øge marginalskatten.
Så man øger marginalskatten på to måder, dels ved en indkomstmæssig nedtrapning af ydelser, dels ved at øge marginalskatterne.
Det vil føre til et forarmet samfund, hvor der ikke er råd til at gøre noget for de svageste.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Nu er SF jo et EU-positivt parti, og derfor er der ikke noget mærkeligt i, at man ønsker, at der skal være harmoniserede afgifter på EU-plan, og det kan man så være for eller imod.
Men mit spørgsmål til hr. Ole Sohn er bare: Indtil det måtte kunne blive gjort til gældende ret i EU, det, hr. Ole Sohn og SF ønsker, nemlig at man har sådan en harmoniseret afgiftstruktur, hvad så?
Hvis det nu tager 5 år, 10 år, 15 år, før man opnår det, for det, hr. Ole Sohn taler for, har jo lange udsigter, hvad så i den mellemliggende tid?
Skal vi da bare lægge os på ryggen og vente på, at grænsehandelen eksploderer endnu mere?
Skal der være endnu flere trailertræk fra hele Jylland, Fyn og endda dele af Sjælland ned syd for den dansk-tyske grænse for at købe ind i nogle butikker, der vokser, og som kommer til at bugne af omsætningslystne danskere, der ønsker at lægge hele deres forbrug syd for grænsen?
Skal vi bare vente og se på, at det vokser, vokser, vokser?
Hvad er SF's svar på det?
Er det at gøre ingenting?
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Jeg vil lige starte med at svare hr. Kristian Thulesen Dahl:
Jo, vi synes faktisk, at det er et problem med grænsehandelen
Det tror jeg alle samfund vil mene.
Men vi mener, det er fuldstændig forkert at tro, at man kan løse problemer for et samfund ved bare at sætte afgifter ned og ned og ned.
I modsætning til Dansk Folkeparti mener vi faktisk, at regeringen burde tage et hastigt initiativ for at sikre, at afgifterne på spiritus steg i hele EU-området.
Regeringen burde tage sagen op i EU.
Til hr. Per Dalgaard vil jeg sige: Når skattestop er lig med velfærdsstop, så er det en konstatering.
Man kan også læse i dagens aviser, at skattestoppet jo har betydet et velfærdsstop.
Det er en kendsgerning.
Man kan så spørge: Er skattestigninger lig med velfærdsstigninger?
Ikke nødvendigvis.
Det kommer da sandelig an på, hvordan man skruer det sammen.
Men man kunne jo starte med at lave en skattereform, så man sænkede indkomsterne for de dårligst stillede, de laveste indkomster.
Og så kunne man måske som noget nyt begynde - det har vi faktisk foreslået flere gange - at opkræve skat af de grupper, som ikke betaler skat.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan det kan være, at multinationale selskaber i en uendelighed kan blive fuldstændig fri for at betale skat, når smedemester Jensen skal betale skat.
Hvorfor skal der være den forskel på den lille håndværksmester og det lille, danske selskab og de store multinationale selskaber?
Det er også lidt et svar til hr. Lars Barfoed om det der med at dræbe initiativ.
Selvfølgelig skal man ikke dræbe initiativ, tværtimod.
Det er derfor, man skal have en retfærdig beskatning.
Om efterlønnen vil jeg sige: Der er den forskel på efterløn og folkepension, at efterløn, hvis man går ind og kigger på den og analyserer den, faktisk er indkomstafhængig.
Den er i væsentlig grad benyttet af folk, som har et stærkt fysisk eller psykisk nedslidende arbejde.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Når vi nu har fået bekræftet, at Socialistisk Folkeparti gerne ser øgede skatter, i hvert fald tilbage til 2002-niveauet, forstår jeg, så vil jeg spørge: Anerkender Socialistisk Folkeparti slet ikke, at for at få velstand i et samfund må det også være sådan, at det kan betale sig at skabe velstand, altså at det må kunne betale sig at gøre en ekstra indsats, og at man derfor må passe på, at man ikke har så høje skatter, at man dræber initiativ og virkelyst?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet, jeg gerne vil spørge om,
er: Når man nu har kig på forskellige overførselsindkomster, fordi man, det er jeg enig i, bliver nødt til at prioritere skarpere i fremtidens velfærdssamfund, er Socialistisk Folkeparti så enig i, at det er helt forkert, når vi ser 15-20 år ud i fremtiden, at vi har en efterløn, hvor vi belønner folk for at gå på pension, når de er 60 år, når samfundet klart til den tid har behov for, at der sker det modsatte, nemlig at folk bliver længere tid på arbejdsmarkedet?
Per Dalgaard (DF), 2003-12-12:
Der er lige et par definitioner, jeg gerne vil have på plads.
Hr. Ole Sohn sagde, at et skattestop er lig et velfærdsstop.
Betyder det så, at den tidligere model med konstante skattestigninger er lig med velfærdsstigninger?
De betyder, at det er den almindelige skatteborger, der hele tiden bliver udsat for øget betaling, skatter og afgifter af den ene eller den anden art.
Er det den model, som hr. Ole Sohn mener skal være gældende fremover?
Skattestigninger, som han så siger er velfærdsstigninger.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Jeg vil sige, at jeg er utrolig glad for spørgsmålene.
Nu sagde jeg i min ordførertale, at vi ikke har stillet alle ændringsforslag, heller ikke vores forslag til ny skattereform.
Vi fremlægger en alternativ 2010-plan i begyndelsen af det nye år.
Men for nu at sige det direkte: Jeg finder faktisk ikke, det er rimeligt, at eksempelvis fru Charlotte Dyremose, hvis fru Charlotte Dyremose sidder i Folketinget til hun fylder 60-65 år, skal have en pension på over 300.000 kr. af det offentlige - det er hende vel undt, altså en folketingspension - når man så oven i hatten skal sige, at hun er et socialt tilfælde, som også har behov for en folkepension.
Det synes vi faktisk ikke er rimeligt.
Vi er nødt til at se i øjnene, at det at blive 65 år ikke længere er en social begivenhed for alle.
Der er utrolig mange fattige folkepensionister.
Det er i øvrigt også en af grundene til, at vi stemmer for det af regeringen og Dansk Folkeparti indgåede forlig om ældrechecken, selv om vi synes, at den er skruet meget forkert sammen; vi stemmer for den, fordi den alt andet lige er en forbedring.
Men vi finder bestemt ikke, det er rimeligt, at man bare ud i al fremtid kan sige, at man kan få folkepension, uanset hvilken indkomst
man har.
Vi foreslår, at man kan begynde aftrapningen ved en indtægt på 300.000 kr. og så stigende deropad.
Det er ud fra den bevæggrund, at der er to indkomstuafhængige overførselsindkomster i det her samfund, nemlig folkepensionen og børnechecken.
Folkepensionen har været et grundlag og er det for langt, langt hovedparten.
Med vores forslag, hvis man gennemførte det nu, ville der kun være 3 pct. af befolkningen, som ville blive ramt af indkomstaftrapning.
Men som årene skrider frem, vil der blive flere og flere, som har egne pensionsopsparinger.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Lars Barfoed: Jo, vi står gerne frem og siger, at velfærd koster.
Derfor har vi også sagt, at vi mener, at et indkomstskattetryk skal ligge på 2002-niveauet, og det betyder en skattestigning, men ikke en slavisk skattestigning.
Vi laver en skattereform, men det er fuldstændig illusorisk at tro, at man kan få bedre velfærd for færre penge.
Og så skal jeg komme tilbage til hr. Kristian Thulesen
Charlotte Dyremose (KF), 2003-12-12:
Ligesom hr. Lars Barfoed sætter jeg utrolig stor pris på de meget klare meldinger fra SF.
Jeg forstod på hr. Ole Sohns tale, at SF også ønsker at fratage nogle grupper retten til folkepension.
Man taler så om dem, der har nogle penge, og det skulle jo så være de rige.
Men sådan som jeg husker hr. Ole Sohns og SF's omtale af de skattelettelser, som nu kommer her fra første januar, og som jo er skattelettelser for alle, der er i arbejde, bliver de ofte fra venstrefløjens side kaldt skattelettelser til de rigeste. Så er det bare, jeg må spørge hr. Ole Sohn om pensionen:
For jeg ville blive gevaldig nervøs, hvis jeg havde en lille smule opsparing ved siden af som folkepensionist og så skulle betragtes som en af de rigeste.
Så hvor går grænsen?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Jeg vil gerne starte med at rose hr. Ole Sohn og Socialistisk Folkeparti.
Det skyldes, at jeg synes, det er befriende, at Socialistisk Folkeparti melder så klart ud i den velfærdsdebat, som vi jo gerne skulle have.
Jeg lagde mærke til det for et par uger siden og roste det også i pressen, nemlig at Socialistisk Folkeparti havde meldt ud, at man også gerne så, at man finansierede det fremtidige velfærdssamfund med stigende skatter.
Det er jeg helt uenig i.
Jeg synes, det er godt, at tingene kommer frem, for så kan vi jo se forskellen på de forskellige politiske holdninger, der er.
Men jeg synes bare ikke, at hr. Ole Sohn nævnte noget om det her i dag.
Jeg hørte, at man gerne ser, at vi i højere grad forbeholder visse ydelser dem, som har behov for det, og ikke giver dem til dem, som tjener penge nok selv.
Men hr. Ole Sohn må jo give mig ret i, at hvis man gør det, så er det jo det samme som at lade marginalskatten stige, og modtrækket måtte så være, at man skulle have lavere skatter. Jeg vil gerne spørge: Er det sådan, at Socialistisk Folkeparti og hr. Ole Sohn kan bekræfte, at Socialistisk Folkeparti ønsker øgede skatter?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-12-12:
Hr. Ole Sohn beskyldte os for i en kort bemærkning til mit ordførerindlæg tidligere på dagen, at vi nærmest opfordrer til druk og vold.
Jeg tror, at både »druk« og »vold« var kommet med i hr. Ole Sohns angreb på Dansk Folkeparti og regeringen for de justeringer, der er sket i afgiften på spiritus, cigaretter og læskedrikke.
Vi kunne så også høre på hr. Ole Sohns ordførerindlæg, at det optager SF ganske meget at kæmpe for at få afgifterne sat op.
Det er jo en politisk sag, man kan vælge at tage udgangspunkt i.
Men det, der er mit spørgsmål til hr. Ole Sohn, er alene: Hvordan ser hr. Ole Sohn på grænsehandelen?
Hvis hr. Ole Sohn ikke vil bruge nedsættelse af afgifter til at bekæmpe grænsehandel, hvordan vil han så sikre, at der ikke fortsat er en meget stor stigning i grænsehandel?
Eller er hr. Ole Sohn og SF fuldstændig ligeglade med det?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Jeg nåede ikke at svare hr. Aage Frandsen før, men jeg vil da gerne tilføje, at ud over, at vejmuseet skal gemme og opbevare, synes jeg bestemt også, det skal være sådan, at folk gerne må komme og se, hvad der er i museet.
Jeg kan ikke vide, hvad forskellige folketingsmedlemmer og ministre har sagt på forskellige tidspunkter.
Det synes jeg man skal foreholde dem selv og ikke mig.
Lad mig så sige til fru Lissa Mathiasen, at uanset ændringerne af byfornyelsen, som er fornuftige, fordi vi får en mere målrettet byfornyelse, end vi hidtil har haft, er det jo sådan, at alle lejere under alle omstændigheder er beskyttet af lejelovgivningens regler, og derfor er vi godt tilfredse og er helt rolige ved det, der sker.
Både hr. Nicolai Wammen og hr. Ole Vagn Christensen beskæftiger sig med spørgsmålet om ledigheden og beskæftigelsen.
For det første: Socialdemokraterne og Det Konservative Folkeparti har jo været enige sammen med en række andre partier om »Flere i arbejde«, og i den forbindelse har vi ønsket at fjerne unødvendig aktivering, som ikke fører til noget som helst, og som der ikke er noget perspektiv i. Vi vil hellere gennemføre nogle foranstaltninger, som får folk hurtigt og direkte i arbejde.
Er det gennem aktivering, er det fint, men vi vil ikke have aktiveringsprojekter, som ikke fører til noget - det går jeg ud fra at vi er enige om - og derfor er det en rent statistisk omstændighed, der betyder, at der er sket en stigning i ledighedstallet. En tidligere konservativ premierminister i Storbritannien, Disraeli, sagde jo netop, at der er tre slags løgne: Løgne, forbandede løgne og statistik.
Den sidste kan bruges til mange ting, men forholdet er altså det, at de, som ikke er i aktivering, pludselig figurerer i ledighedsstatistikken.
Men det korte af det lange er jo, at der nu er enighed blandt alle, som laver økonomiske prognoser, om, at der er en stigende aktivitet internationalt.
Vi kan allerede nu se klart, at konjunkturerne stiger i USA, og denne regering sidder faktisk ikke med armene over kors.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-12:
Nu har De Radikale altid givet udtryk for, de var gode til at regne, og det går jeg også ud fra at de har været, da de lavede deres finanslovforslag.
Jeg går også ud fra, at De Radikale bakker op om Socialdemokratiets forslag til besparelser over for landbruget i de forskellige ting, som Socialdemokratiet havde med.
Derudover kan jeg læse, at de også lægger op til, at der skal være en forøget pesticidafgift og en indførelse af en gødningsafgift, altså yderligere afgifter på 300 mio. kr. plus de ca. 700 mio. kr., som Socialdemokraterne har i besparelser.
Det vil altså sige, at man vil hive 1 mia. kr. ud af landbruget.
Når man så tænker på, at landbruget næste år kun skal tjene 400 mio. kr., må De Radikale - hvis de er lige så gode til at regne som mig - kunne svare på: Passer det så ikke, at der er et underskud på 600 mio. kr.?
Er det en måde at finansiere på i forhold til finansloven, at hive penge ud et sted, hvor pengene ikke er til stede?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed var inde på, at de aktiverede ledige havde været ledige hele tiden, og derfor kunne man sige, at der var 10.000 af dem.
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed: Var meningen med »Flere i arbejde« ikke netop, at når man kunne skære ned på aktiveringen, var det, fordi man sådan set mente, at man kunne føre dem over i noget beskæftigelse?
Det var jo også det, vi hørte ved den seneste finanslovdebat: At nu ville man styrke beskæftigelsen.
Men hvad har vi fået ud af det?
Større ledighed.
Jeg mener, at man roligt kan sige, at vi har fået en forøget ledighed på 40.000.
Så vil jeg godt spørge igen om den vedvarende energi:
Vuggen til vindmølleindustrien stod bl.a. på Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi i Sydthy.
Her var man også godt i gang med bølgeenergien, solenergien, brintenergien og bioenergien, og der ligger et forslag, som man kan tage stilling til. Hvorfor er man imod, at der virkelig bliver sat en udvikling i gang, og at man får samlet ildsjælene i dette land op?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Et eksempel er, at Finansministeriet finder, at vi skulle have en mervækst på ¼ mia. kr. på sundhedsområdet.
Så kan man ikke have læst, at vi faktisk finansierer den ved også at tage penge på sundhedsområdet.
Så der er en almindelig faktuel fejl her, som vi skal have belyst nærmere, for det passer i hvert fald ikke i forhold til vores udspil. Derudover står der så i Finansministeriets gennemgang af vores udspil, at der er lagt til grund, at de øvrige offentlige indtægter og udgifter frem til 2010 udvikler sig som forudsat i den seneste 2010-fremskrivning.
Pointen er her, at de jo ikke gør det i henhold til vores eget forslag, som indebærer en gennemførelse af den radikale skattereform, der giver et arbejdsudbud på op til 50.000 mennesker i perioden frem til 2010.
Vi anfører også i vores forslag, at vi gerne ser en afvikling af efterlønnen.
Det indgår jo heller ikke i beregningen, så pointen her er, at vi i vores finanslovforslag påviser, at der er en række områder, hvor der vil være ændrede forudsætninger.
Det anerkender Finansministeriet ikke i deres gennemgang af vores finanslovforslag.
Derfor køber jeg ikke den gennemgang, som den ligger her, men det kan vi jo vende tilbage til.
Så spørger hr. Lars Barfoed, om pengene fosser ud af statskassen.
Jeg står her med »Økonomisk Redegørelse«.
På side 110 er der en oversigt over den offentlige saldo.
Den offentlige saldo i procent af BNP var - jeg læser op - i 2001 på 2,8, så falder den til 1,6 og til 1,3 i 2003.
Det er en halvering af den offentlige saldo på et par år.
Det burde da være dokumentation nok.
Endelig skal jeg til hr. Kofoed sige, at jeg ikke skal svare på, hvad Socialdemokraterne foreslår i deres udspil omkring landbruget.
Vi finder, at der her er mulighed for at inddrive ekstra midler bl.a. til investering i natur og miljø, og det finder vi er fuldt forsvarligt.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2003-12-12:
Jeg havde sådan set regnet med, at hr. Morten Helveg Petersen kendte Socialdemokratiets finanslovforslag, for så ville han være kommet op og have sagt, at de ikke var enige om, hvor meget man skulle hive ud af bondegårdsreglen, for
Pengene er ikke til stede.
Det vil for det første sige, at de 2,3 mia. kr., som det kommer til at være, er et minus i det samlede radikale budget, og for det andet lukker det dansk landbrug med enorme tab af arbejdspladser i følgeerhvervet til følge.
Er det ikke et kæmpe problem for hele den ellers normalt velregnende radikale regnemaskine, at man virkelig mister arbejdspladser og indtægter, valutaindtægter, til det danske samfund, og at det er nogle af de meget sikre valutaindtægter, man her helt skærer væk med ét hug?
Carina Christensen (KF), 2003-12-12:
Nu har vi flere gange hørt Socialdemokratiets ordfører sige, at Socialdemokratiet gør en utrolig masse godt for dansk erhvervsliv.
De har igen i år foreslået en total afskaffelse
af den forsikringsordning for små og mellemstore erhvervsdrivende, der betyder, at de erhvervsdrivende har mulighed for at få refunderet sygedagpenge i de første 2 uger af medarbejdernes sygeperiode
Regeringen har i sit finanslovudspil indført en mindre tilpasning af den ordning, men der er dog utrolig langt herfra og så til en total afskaffelse af ordningen, som Socialdemokraterne altså går ind for.
Jeg vil gerne spørge hr. Nicolai Wammen: Værdsætter Socialdemokratiet slet ikke de mange små og mellemstore virksomheder, som ansætter mange af de såkaldt svage medarbejdere?
Hvorfor vil Socialdemokratiet hermed absolut holde de svage medarbejdere ude af arbejdsmarkedet?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Derfor er det klart, at vi kan diskutere, hvad der fosser ud, og hvad der fosser ind.
Men hvis overskuddet burde have været større, så fosser det vel relativt set stadig væk ud.
Jeg er med på, at denne diskussion bliver vel semantisk, men hvis man ser på det i forhold til niveauet, så må det da fortsat være rigtigt. Så til hr. Bent Bøgsted, der spørger, hvor vi finder pengene.
Det mener jeg sådan set at vi har beskrevet i vores forslag.
En af pointerne er eksempelvis den rabat på ejendomsværdiskatten, man opnår, når man fylder 65 år, den vil vi gerne kigge på.
Der er andre forslag, andre eksempler på aldersbetingede ydelser, som vi mener passende kunne finansiere den form for stigning i tillægget.
Jeg synes da personlig, at det ville være helt fair, at min far, når han fylder 65, selv var med til at betale gildet.
Han er ressourcestærk.
Men det skal jeg nok diskutere med ham ved anden lejlighed.
Endelig til hr. Jens Kirk om det med at plukke håret af en skaldet.
Det, der er pointen i vores forslag, er, at det jo giver et øget arbejdsudbud på omkring 50.000 mennesker, og det er med til at sætte hjulene i gang.