runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Ja, se det er vi jo helt enige i.
Men hvis man vurderer, og der er jo snak om større ændringer, så kunne boligselskabet gå ind, og det skal de jo, hvis vi snakker om en huslejestigning over 1 pct., over kommunen og alt det der.
Hvorfor ikke her give lejerne i den almene sektor de samme rettigheder som private?
Men det undrer mig bare, at et liberalt parti, som jo går ind for frihed her, ikke kan være med på at give lejerne de samme rettigheder.
Det andet, jeg så spurgte om, var: Hvorfor en beløbsstørrelse på 100.000 kr.?
Før var det 44.664 kr., har jeg skrevet, det er meget regulært, ikke?
Hvorfor ikke sige, vi åbner for det?
Hvis der er bund og dækning i det her, så skal det selvfølgelig godkendes alle steder.
Lad os da åbne for at give lejerne nogle bedre muligheder.
Jeg kan se, der er et forsøg på det her, men lad os da tage skridtet fuldt ud.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-03-10:
Til det sidste, der bliver nævnt om realkreditbelåning, så er det sådan et meget teknisk svar.
Men jeg vil sige det sådan, at når man som privat vil ud og optage et realkreditlån, så ser realkreditinstitutterne ofte meget på, hvad det skal bruges til.
Når der er en løbetid på 30 år, så ved jeg, at man jo kigger på, om det kan holde i 30 år.
Det betyder ofte i praksis, at vil man låne i et realkreditinstitut, f.eks. til et køkken, så vil de der måske ikke kigge på løbetiden, men kigge på belåningsprocenten, fordi de ikke vil risikere efter f.eks. 20 år at stå med en bolig, der er gældsat mere, end den kan koste.
Her bruger vi så belåningsprocenten for at sikre akkurat det samme.
Det er det tekniske svar.
Nu kan jeg se, at min lampe lyser, så jeg vil bede hr. Carsten Hansen om lige kort at opridse det første spørgsmål, for det vil jeg også gerne svare på.
Carsten Hansen (S), 2005-03-10:
Når man læser lovforslaget og det om den private råderet, så er der jo mange positive ord med rettigheder for lejere osv., og dem er vi sådan set enige i, og vi er glade for, at de borgerlige ligesom har vendt blad her.
Først må jeg sige til fru Inge-Lene Ebdrup, at jeg ikke forstår den grænse på 100.000 kr.
Hvorfor sætte den der?
Jeg er enig i udvidelsen, men hvorfor skal den dybest set være dér?
Når man er et liberalt parti, hvorfor så ikke give frihed inden for de grænser, der jo er med godkendelse af rumstørrelser, 1 pct. og alt det der, der ligger i lovgivningen?
Det næste, jeg vil spørge om, er: Når man tager et kreditforeningslån til at forbedre sin egen bolig, så ved fru Inge-Lene Ebdrup jo alt om, at det normalt er 30-årigt.
Hvorfor lave begrænsning på 20 år her?
Der ligger jo de der begrænsninger, hvis det er elektronik, der ikke kan holde længere og alt det der.
Men hvis det er varige forbrugsændringer, som kan holde i 30 år, hvorfor så ikke lade lejerne få den glæde med?
Som liberalt parti skulle man spørge: Hvorfor ikke ligestille her, det koster jo ikke nogen noget, andet end at afskrivningerne bliver lidt mindre?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
I Det Konservative Folkeparti ser vi også den her situation fra lejerens side.
Men jeg må alligevel spørge, om man er parat til i Det Radikale Venstre at ændre reglerne omkring kendelser og domme afsagt mellem to parter bare på det her enkle område, for det vil være noget af en nyskabelse i dansk ret og være en ændring af noget, som går måske 100 år tilbage.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-10:
Det er rigtigt, at det er en del af satspuljereguleringen og satspuljeordningen, men det ændrer jo ikke ved, at der stadig er sat de her penge af.
Så kan vi en anden dag tage en generel diskussion om satspuljeordningen, hvordan den er skruet sammen, og om den er en god idé.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Når man siger, at man har afsat nogle penge til en gruppe svage borgere, som har brug for hjælp, så er det da lidt særegent, at finansieringen af de her boliger til de her borgere er taget fra de selv samme borgere.
Kan man ikke godt få en holdning til, om det er en rimelig finansiering af sociale forbedringer, at finansieringen sker ved, at man tager pengene fra de borgere, som skal have gavn af forbedringerne?
Anita Knakkergaard (DF), 2005-03-10:
Jamen vi er altid positive over for at se på de muligheder, der ligger, så selvfølgelig vil vi se på det og eventuelt lave nogle beregninger på, hvad det forslag, der er fremsat her, egentlig betyder.
Henrik Brodersen (DF), 2005-03-10:
Dansk Folkeparti er positive over for lovforslaget, da vi er af den opfattelse, at der er tale om en opstramning over for nogle udlejere, som ikke har forstået de forpligtelser, som de har over for deres lejere.
Dansk Folkeparti synes kun, det er rimeligt, at der dæmmes op for udlejere, som ikke engang lægger skjul på, at de lever højt på social elendighed, og som bevidst opkøber dårlige huse kun med det formål at få en stor profit ud af det.
Hvis udlejeren ikke har efterlevet gentagne påbud fra huslejenævnet, eller hvis Grundejernes Investeringsfond har udført arbejder tre gange inden for en 10-årig periode, ser vi det som et udtryk for manglende vilje og en bevidst holdning dertil.
Forslaget omfatter også en udvidelse af tvangsadministrationsordningen til også at omfatte ejerne af flere enfamilieshuse og/eller lejligheder.
Det synes vi er tilstrækkeligt ud fra det, der blev nævnt tidligere om dem, der ikke virker som professionelle udlejere.
Udlejeren kan hermed ved dom miste retten til at administrere ejendommen med udlejning som formål, og at straffen i yderste konsekvens ændres fra hæfte til fængselsstraf, vil forhåbentlig have en præventiv virkning.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Nu skal vi jo passe på med, at vi ikke sådan lader en almen forargelse over de her udlejere, som ikke følger trop og ikke passer deres ting, og som opfører sig grimt, ødelægge nogle meget gode principper, som virker uden for det her område, og som virker i hele Danmark i hele vores retstænkning.
Her mener jeg, at hvis en dom er afsagt mellem to parter – det kan også være en huslejenævnsafgørelse – så har den altså kun gyldighed mellem dem, uanset hvad vi mener om den pågældende udlejer eller ej.
Når der så kommer en ny situation, hvor han skal til at udleje sin ejendom, så kan vi ikke vide, om han her har lavet en anden aftale, installeret et nyt badekar eller lavet noget andet, sådan at grundlaget for den nye lejeaftale er anderledes.
Det, jeg vil sige med det her, er, at jeg synes, at Det Radikale Venstre skal tilslutte sig, at vi prøver at tage en fair og fordomsfri debat i udvalget om, hvordan vi hjælper lejerne videre i forhold til den situation, hvor der er afsagt en kendelse over ejendommen, men hvor der bare er kommet en ny lejer til.
Men at gøre den retskraftig, så den hviler på ejendommen og ikke parterne, synes jeg er et meget farligt spor.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-10:
Nu er der jo altså ikke noget sammenfald mellem de to grupper, det er en noget bredere del af befolkningen, der bliver taget fra, som hr. Frank Aaen siger.
Men jeg vil stadig fastholde, at de penge, der er sat af via satspuljeordningen, går målrettet til en gruppe af de meget dårlige eller meget svage mennesker.
Så jeg vil stadig sige, at der er en social profil i det.
Sigtet med det her lovforslag er simpelt hen at sikre, at udlejere overholder lejelovgivningen, og det gør de fleste heldigvis.
Der blev før spurgt, om det her ikke er at skyde spurve med kanoner.
Vi synes, det er helt på sin plads, for selv om der kun er få syndere, er de i stand til at udøve stor skade og belaste den enkelte lejer, og så bringer de i øvrigt også deres stand i miskredit.
Så jeg synes, det er rigtigt at gøre noget ved problemet.
Ingen skal selvfølgelig affinde sig med udlejere, der systematisk vælger at sidde afgørelser overhørig, og lejerne bliver jo som nævnt tit gidslerne, fordi de ikke rigtig har nogen sanktionsmidler.
Jeg synes ikke, der er den store begrundelse for, at bare fordi man har et enkelt lejemål, så er den hellige grav vel forvaret.
For jeg er også opmærksom på det her med, at afgørelserne skal tælles inden for en ramme på 2 år, og der vil jeg i hvert fald også gerne have undersøgt lidt grundigere, om det egentlig er den rette frist.
Jeg ville være ked af, at den grænse på 2 år reelt betød, at der var nogle, der gik fri, fordi det var en rigelig kort frist at se det inden for, så jeg hælder i hvert fald til, at man måske gerne må se perioden på 2 år blive forlænget en anelse.
Men det er noget, vi kan gå grundigere ind i.
Endelig vil jeg sige med hensyn til den debat, der har været, at jeg har det sådan i mit hoved, at en afgørelse er en afgørelse.
Er der truffet en endelig afgørelse i et huslejenævn, så forventer jeg også, at den bliver ført ud i livet, uanset om lejeren bliver en anden.
Jeg kan ikke se, at forholdene ændrer sig på nogen måde, og jeg ville faktisk finde, at det retligt var noget betænkeligt, hvis en udlejer pludselig kunne slippe, fordi lejeren var skiftet ud i mellemtiden.
Så det så jeg også gerne blev ført helt til dørs.
Nu var der tidligere på dagen en diskussion om at stille lejere lige i det private og almene, og her kunne man godt vende den lidt rundt.
Det har Danmarks Lejerforeninger gjort, og de har opfordret til, at de almene udlejere bliver omfattet af en tilsvarende frakendelsesordning.
I dag er det jo altså kommunerne, der har den bemyndigelse til at fratage en boligorganisation administrationen, og det er i få tilfælde sket.
Det kunne jo være udtryk for, at der ikke er noget problem.
Det ved jeg simpelt hen ikke.
Men det kunne også være udtryk for, at kommunerne ikke er nidkære nok.
Jeg synes, der er et behov for at få boret lidt mere i det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Jeg takker for spørgsmålet, jeg bad jo selv om det.
Jeg kan godt forstå spørgsmålet, og jeg synes også, at der er mange sympatiske tanker bag det, og derfor synes jeg, vi skal prøve at drøfte det i Boligudvalget.
Hvis det så ikke længere er den samme lejer, så er der ikke retskraft i den dom i forhold til den nye lejer.
Det er sådan et helt generelt problem på juraens område, vi her bevæger os ind i.
Når jeg nævner, at det forslag, fru Lissa Mathiasen kommer med, er meget sympatisk, er det, fordi jeg mener, at vi kan drøfte det.
Men jeg tror ikke på, at vi sådan lige umiddelbart kan lave en løsning, sådan at en dom mellem to parter også kan have retskraft mellem to andre parter.
Jeg vil gerne være med til at drøfte det, men det er ikke enkelt.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Nej, jeg har ikke på noget tidspunkt talt om, at man skulle afskære folk retten til at få en sag prøvet.
Naturligvis ikke.
Og tilsvarende, hvis der er lavet en huslejenedsættelse, fordi man venter på, at der skal ske nogle ting, vil De Konservative være medvirkende til, at det så også kommer den nye lejer til gode?
Sådan er det ikke i dag.
Der falder det bort, i det øjeblik der kommer en ny lejer ind.
Det er det, der er mit spørgsmål.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-10:
Så vidt jeg er orienteret, fremsatte SF's hr. Morten Homann i sidste samling et beslutningsforslag meget lig det lovforslag, som vi nu her drøfter.
Men i hr. Morten Homanns beslutningsforslag var der ikke tale om, som i dette forslag, at der skulle være tale om tre overtrædelser inden for denne her periode på 2 år, men fem.
Jeg vil altså gerne understrege, at regeringen fremlægger et lovforslag, der er meget lig SF's beslutningsforslag, men som strammer op til fordel for lejerne.
Generelt set
kan vi i Det Konservative Folkeparti meget fint støtte selve lovforslaget, fordi det jo går ind og sørger for et anstændigt forhold mellem lejeren og udlejeren.
Jeg vil håbe, at fru Lissa Mathiasen vil stille det samme spørgsmål til mig, som hun stillede til fru Inge-Lene Ebdrup, for hvis jeg forstod fru Lissa Mathiasen korrekt, så gik det på, at de her huslejenævnsafgørelser, som jo altså kommer fra et administrativt organ, på en eller anden måde – og det var det, vi skulle drøfte i udvalget – skulle gøres endelige, altså skulle have retskraft.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Man kan sige, at den udlejer, der kun har én bolig at leje ud, og som opfører sig pænt, jo aldrig vil blive berørt af det her.
Den udlejer, som kun har én bolig, og som måske ikke lige var klar over det her, men som så får et pålæg fra huslejenævnet om, at det skal vedkommende gøre, og som derefter gør det, kommer heller ikke på tale i denne her sammenhæng.
Derfor mener jeg, at det, der vel er afgørende her, er at sige: Hvem er det, vi ønsker at give en bedre situation?
Det er lejerne, og det kan jeg høre at partierne er enige i.
Det er ikke logisk.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-03-10:
Det er jeg sådan set enig i, lejeloven skal overholdes, og det er jo derfor, vi har hele systemet omkring huslejenævn, domstole og alt muligt andet.
Jeg må også sige, at for mig at se er de regler, vi står og taler om i dag, for en stor dels vedkommende præventive på den måde, at vi nu har et redskab, hvor vi kan sige til de udlejere, der ikke opfører sig ordentligt, at vi altså har muligheden for at fradømme dem retten til at udleje, hvis de ikke opfører sig ordentligt.
Det, jeg bare står og funderer lidt over, er, at vi generelt i vores politik i Folketinget jo også skal prøve at holde fokus på, hvad det er, vi bruger samfundsborgernes penge til.
Med hensyn til det her med, at vi skal bruge Grundejernes Investeringsfond til at holde øje med, hvem der har huslejekendelser her og der, er der så ikke lidt ræson i, at vi forsøger at afgrænse det her til at gælde de professionelle udlejere, og at vi siger, at når det drejer sig om almindelige mennesker, som f.eks. har to værelser, de lejer ud, som så med selvstændigt køkken og bad udgør en lille lejlighed, eller mennesker, som bor i et tofamilieshus, er det måske at overdrive en lille smule at lade dem omfatte af det her meget komplicerede regelsæt om at frakende retten til at udleje?
Det er såmænd ikke for at forlænge debatten, jeg står bare og tænker på, at der er mange gode takter i det, den socialdemokratiske ordfører her fremkommer med, og vi vil se meget velvilligt på det, men nu skal vi jo også passe på, at vi ikke kommer til at skyde gråspurve med kanoner.
Grunden til, at grænsen er lagt ved to, er jo, at vi ofte ser tofamiliesvillaer f.eks., hvor man selv beboer den ene del og udlejer den anden, og hvor man i den henseende jo ikke er at betragte som professionel udlejer, men at man måske dér har nogle lidt andre forudsætninger for at leje ud, ens egen privatøkonomi og andet.
Er det ikke lidt at skyde gråspurve med kanoner, hvis man i den henseende vil bruge det her apparat?
Det er selvfølgelig meget uheldigt for den lejer, som flytter ind, og der er huslejeafgørelser og andet, som kan gøre det, men er det egentlig ikke meget rimeligt, at vi har en form for professionalitetsbegreb i den her henseende?
Selv om det, der bliver sagt, lyder meget flot.
Villy Søvndal (SF), 2005-03-10:
Da SF's ordfører på området, hr. Morten Homann, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre: Lovforslagets indhold er at give mulighed for offentlig støtte til nyetablering af almene ungdomsboliger tilhørende en selvejende institution.
Den enkelte lejers engagement i og råderet over sin almene lejlighed styrkes og udvides gennem forhøjet godtgørelse, bestemmelserne om grundfradrag og mindste udbetalingsbeløb, der ophæves, mulighed for at opsætte, flytte eller fjerne skillevægge osv.
Endelig får socialministeren mulighed for at iværksætte særlige støttemæssige initiativer til etablering af almene ungdoms-, familie- og ældreboliger samt servicearealer rettet mod særlige grupper, uden at dette kræver ændring af den materielle lov hver gang.
Der er dog enkelte problemer, f.eks. at hårde hvidevarer ikke længere falder ind under råderetten, og at det ikke præciseres, at man ikke mister sin ventelisteposition, hvis man siger nej til en bolig, der er blevet for dyr på grund af råderetten.
Med de bemærkninger er vi grundlæggende positive over for forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Vi skal også fra Enhedslistens side meddele, at vi er positive over for lovforslaget.
Den øgede råderet til lejere har Enhedslisten arbejdet for i mange år, og ændringer, der vedrører ungdomsboliger, er alt sammen udmærket.
Der er nogle bemærkninger fra Ungdomsboligrådet, Boligselskabernes Landsforening og Lejernes Landsorganisation om fælles anvisning og fælles regelsæt for alle typer ungdomsboliger, at hårde hvidevarer også skal være omfattet af råderetten, og at der skal være mulighed for 30-årig finansiering af forbedringer.
Dem er vi enige i, og dem vil vi gerne bede om bliver taget op under udvalgsarbejdet.
Vi støtter også muligheden for etablering af udslusningsboliger, men som vi var inde på før, finder vi det altså meget særegent, og vi insisterer på at rejse det hver eneste gang, at når man laver sociale forbedringer, så sker det alt for tit, at forbedringerne bliver betalt lige præcis af de borgere, som skal have gavn af forbedringerne.
Her er det jo altså sådan, at der typisk er tale om folk, der har førtidspension, invalidepension, eller hvad de nu har af ordning, hvor man hvert eneste år tager lidt fra reguleringen af pensionen og putter ned i en sukkerskål, som alle Folketingets partier fra Dansk Folkeparti til Socialdemokratiet og SF hvert eneste år sætter sig ned og fordeler i fællesskab, leger godheden selv og glemmer, at de har taget pengene fra dem, de vil være gode ved.
Jeg synes, det er usmageligt, jeg synes, at de partier skulle besinde sig.
Det er efterhånden et meget stort efterslæb, som både pensionister, arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere har, fordi deres ydelser simpelt hen bliver forhøjet for lidt, og derfor sakker de mere og mere bagud f.eks. i forhold til folk, der er i arbejde.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg vil gerne takke for de mange positive kommentarer til lovforslaget, som det foreligger.
Jeg vil gøre det kort her afslutningsvis og sige, at jeg naturligvis gerne går ind i et positivt udvalgsarbejde om de detaljer, der vil komme udvalgsspørgsmål om, og selvfølgelig også er åben over for drøftelse af de punkter, der måtte være.
Specielt vil jeg gerne fremhæve fru Charlotte Fischers bemærkning om, at der, hvor der er mulighed for mere enkelhed, går De Radikale Venstre ind i det; der vil jeg også være meget lydhør i forhold til, hvor det er, vi yderligere kan gribe til forenklinger på et område, hvor der kan være nok så meget behov for det.
Tak for de faldne bemærkninger.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-03-10:
Det lovforslag, vi står med nu, er et lovforslag, som egentlig er en udløber af et betænkningsbidrag, som Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative lavede i forbindelse med behandlingen af et beslutningsforslag fra SF for et års tid siden.
Det handler om, at hvis man som udlejer ikke efterlever de afgørelser, der bliver afsagt i huslejenævnene i forbindelse med en tvist mellem lejer og udlejer, eller hvis man ikke sørger for at holde sin udlejningsejendom i en tilstrækkelig god stand, sådan at Grundejernes Investeringsfond bliver nødt til at udføre arbejder, så kan man frakendes retten til at udleje boliger.
Vi har brugt meget tid på at vurdere, hvordan man får lavet en ordning, som virker, og som også er effektiv nok til ikke bare at ramme de professionelle udlejere, dem, der udlejer ejendomme med mere end to boliger – det, man typisk forbinder med en udlejningsejendom – men som også prøver at ramme dem, som vi ser flere og flere af, især i de mindre kommuner.
Og her gør vi det altså nu muligt, at man kan frakende disse folk retten til at udleje.
Vi er meget glade for det forslag, der ligger, og vi synes, at det på alle måder opfylder de krav, der skal til, så vi støtter selvfølgelig varmt forslaget.
Jeg synes, det er en meget relevant problemstilling, man her fra Socialdemokraternes side rejser.
Jeg vil måske udbygge det med at sige, at i de tilfælde, hvor en lejer fraflytter, er det i de her sager ofte lejemål, hvor man kan sige, at kommunerne på en eller anden måde er medspiller, enten i forhold til betaling af boligstøtte eller i øvrigt, og der kunne man måske overveje at udbygge det med at sige, at så kunne kommunerne føre sagen videre i forhold til huslejenævnet, så man ikke går fra den ene lejer til den anden, for at sikre lejerne.
Det var et forslag.
Men jeg synes, der er nogle meget gode takter i det, som Socialdemokraterne foreslår, og det vil vi bestemt kigge på under udvalgsbehandlingen.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Tak for det svar.
Må jeg forstå det på den måde, at man fra Venstres side er positiv?
Sådan vil jeg opfatte det her, altså at man vil være positiv over for at se på det her problem, sådan at vi ikke bare ser en sag blive ved med at blive forhalet.
Må jeg forstå det på den måde, at man fra Venstres side mener, at det også følger en ny lejer, hvilket der jo ville være skøn logik i?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-03-10:
Det må jo være sådan, at i det øjeblik der er afsagt en kendelse, så skal vi selvfølgelig sørge for, at den kendelse bliver ført ud i livet på alle måder.
Så fru Lissa Mathiasen har i hvert fald mit tilsagn om, at vi under udvalgsbehandlingen kan tage en drøftelse af, hvordan vi nu sikrer det, der er det vigtige i det her, nemlig at de boliger, det handler om, dels koster det, som de er værd, og dels er i en stand, så det er forsvarligt at bruge dem som menneskebolig.
De tekniske ting omkring det må vi selvfølgelig drøfte under udvalgsbehandlingen.
Så det er hermed tilkendegivet.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Det er jo godt, at Venstre er tilfreds med forslaget, der ligger her.
Men når jeg netop kan forstå på Venstres ordfører, at det er afgørende, at man løser nogle af de problemer, vi har oplevet derude, hvad er så begrundelsen for, at man fra Venstres side ikke mener, at det vil være helt naturligt at sige, at uanset om en lejer fraflytter lejligheden, hvor der ligger et påbud, eller vedkommende bliver boende, så skal man fra udlejers side efterkomme det pålæg, der er kommet?
Når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi det virker fuldstændig underligt og nærmest grotesk, hvis en lejer til sidst vælger at flytte ud, fordi det er blevet for meget, når en udlejer ikke vil efterkomme de pålæg, vedkommende har fået, og der så kommer en ny lejer ind, at den nye lejer så skal begynde forfra.
Synes man ikke fra Venstres side, at det havde været en idé at sige med hensyn til det, der er pålagt en udlejer, at uanset om det er i forbindelse med den tidligere lejer eller det er en ny lejer, der kommer ind, så skal de have mulighed for at kunne få forbedret lejligheden, så den kommer til at fremstå, som tænkt var, jævnfør lovgivningen?
Karsten Nonbo (V), 2005-03-11:
Det kan man sige: Man skal være på sin rette hylde!
Det, jeg vil spørge hr. Morten Helveg Petersen om, er: Hvad gør vi med de paragraffer, der er skrevet ind i den militære straffelov, hvis vi ikke lader dem gælde i fredstid?
Skal det være sådan, at § 17 f.eks. udgår?
Skal man ikke i fredstid kunne gribe ind over for den overordnede, der undlader at disciplinere sine folk?
Eller hvad med § 20?
Skal man ikke kunne gribe ind over for den soldat, der i fredstid indtager alkohol, euforiserende stoffer og lignende og dermed gør sig selv ude af stand til at udøve sin tjeneste?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-03-11:
Det er jeg nu ikke så sikker på og da slet ikke, hvis det er sådan, at den militære disciplinarlov gennemføres.
Den vil på sin vis indeholde nogle af de ting, som hr. Nonbo spørger til.
Og dertil kommer, at det almindelige regelsæt, som i øvrigt gælder i fredstid, vel også må indeholde, at man i øvrigt opfører sig ordentligt under et uddannelsesforløb eller i hele den træning, som ligger i det at være soldat.
Så vores pointe er, at man allerede i det eksisterende regelsæt sådan set bør være dækket ind i forhold til den type problemstillinger, som hr. Nonbo rejser her.