runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-22:
Ministeren sagde jo under behandlingen af B 138 i maj måned, at om 3 måneder eller måske et halvt år ville vi være meget klogere på, hvordan det gik på det her område.
Jeg vil spørge: Mener ministeren, at der reelt er sket noget som helst?
Er vi overhovedet blevet klogere på, i hvilken retning tingene går i EU i det halve år, der er gået?
Og hvis ikke, er der så ikke grund til, at man foretager sig mere – selv om det selvfølgelig er noget værd at skrive et brev – nemlig at gå foran, som der jo ligger i det her forslag?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-11-22:
Det var da rart, at jeg ikke sagde det, som hr. Jens Peter Vernersen fik konkluderet, for det sagde jeg jo på ingen måde: at de her små kystfiskere ikke skulle have en konkurrencefordel.
Så det er jo i direkte modstrid.
Vi laver faktisk en kystfiskerordning.
Det, jeg sagde, var, at med hensyn til friske fisk skulle man passe på med at sætte lighedstegn og sige: Hvis de bliver fanget fra en lille båd, er det garanteret frisk fisk, hvorimod hvis en større båd fanger dem, er det ikke.
Sådan kan man ikke gøre det, og det var bare det, jeg anholdt, for det er så kompliceret et baggrundsmateriale, der ligger, hvor man skal ind og kigge på, om den isning, der foregår, den opbevaring af fisken, der foregår, er bedst på den ene eller den anden måde.
Derfor er det noget mere kompliceret, og derfor vil jeg stadig væk fastholde, at vi bør have nogle minimumsstandarder, og så kan man jo selv lave private mærkninger inden for det område.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-22:
Det er vel ret indlysende, at hvis det er sådan, at man har frisk fisk, der kommer ind over kajen, skulle det indebære en højere pris og dermed også give en konkurrencefordel.
Jeg har da opfattet det som noget, der var helt naturligt, at det ville blive den virkelighed, man kom til at opleve, i modsætning til de fisk, man køber, der har været lang tid undervejs.
Jeg må sige, at det synes jeg er skuffende.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-11-22:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, det kan jeg ikke.
Jeg har ikke set dokumentationsmateriale, der viser, at det, at man har en lille båd, eller at man nu tilfældigvis har en tidsmæssig kortere rejse end andre, nødvendigvis gør, at man har optimeret fisken kvalitetsmæssigt.
Altså, det er virkelig kompliceret stof, når man skal ind og kigge på det, for der findes jo store både, som har isning osv., som er helt afgørende for, at en fisk kan holde sig frisk.
Så man kan slet ikke bare lige stille det op på den måde og sige, at det er et enkelt parameter: en lille båd god fisk, stor båd skidt fisk.
Den går slet ikke.
Der er man nødt til at sige, at det skal man helt anderledes ind at kigge på.
Men jeg synes stadig væk, at det er den rigtige vej at gå, og det er jo derfor, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre og selvfølgelig regeringen sammen har lavet en handlingsplan, hvor vi netop sætter sådan nogle elementer i højsædet, hvor vi netop søger at optimere værdien af den fisk, der er derude.
Der er jeg bare nødt til at sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg ikke kender til, at man umiddelbart skulle kunne sammenligne de ting.
Jens Peter Vernersen (S), 2006-11-22:
Nu sagde fødevareministeren, som jeg hørte det, at der ikke skulle skabes konkurrencefordele på markedet.
Det vil jeg da egentlig godt have uddybet, for et kvalitetsmærke, der fortæller noget om, at fisk er fanget af kystfiskere, og at de har haft kort vej til forbrugernes bord, giver selvfølgelig en kvalitativ konkurrencefordel, og det må da være meningen med en mærkning, at man får fisk af en bedre kvalitet.
Jeg tror da, at ministeren ligesom jeg har købt fisk i forretninger ude i havneområderne, i fiskerihavnene, og jo ved derfra, at man ofte får en helt anden smagsoplevelse, end hvis det er fisk, som har været meget længere undervejs.
Det er vel meningen, at det skal være en konkurrencefordel i forhold til dem, der nu fisker på den »rigtige« måde, at få mærket fiskene og få dem ind hurtigt.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-22:
Nu har jeg forstået minimumsregler sådan, at man godt kan gå videre, og det var derfor, mit spørgsmål var: Det ene udelukker vel ikke det andet?
Vi kunne altså godt lave noget i Danmark nu og få væsentlige forbedringer også for forbrugerne, og så kunne EU jo komme på det tidspunkt, hvor EU nu bliver færdig med det.
Jeg vil også godt spørge ministeren om nogle ting omkring sårbarhed, dokumentation, kvalitet osv.: Har ministeren også der noget med om fangstredskaber og om bæredygtigt fiskeri?
Det er jo i høj grad en del af det, der ligger i forslaget her, altså, at man undgår de der store mængder af udsmid, samtidig med at man undgår at ødelægge en hel masse fisk, fordi man har de bundskrabende redskaber.
Thor Pedersen (V), 2006-11-22:
For nu at være helt præcis, så spørgeren ikke kommer til at blande ting sammen, er det sådan, at det papir, hvor jeg skrev kejserens nye klæder på, er et uddrag af oplæg til rådskonklusioner i foråret 2005, altså for godt halvandet år siden.
Der var mit synspunkt, og det er det stadig, at det for at sige det meget mildt er uhensigtsmæssigt, at man vil måle klimapolitikken med nogle måleværktøjer, som ikke giver mening, nemlig når man siger, at man vil måle i forhold til temperaturen i præindustriel tid, som altså går fra år 1000 til 1750.
Og det, man vil måle, er klodens gennemsnitlige overfladetemperatur.
Hver gang jeg har spurgt, hvad måltallet er, er svaret, at det har man ikke.
Man burde tage det, som man efterfølgende gør, nemlig tage året 1950 og måle ud fra det.
Men der er ingen mening i at sige, at vi måler ud fra et niveau, som er ukendt, når man vil have den præcision, der hedder 2,0 grader.
Det svarer jo til, at man tager et vaterpas og vil bruge det til vertikal eller horisontal måling, og så mangler luftboblen, således at det sådan set er lige meget, hvordan man vender vaterpasset.
Så jeg mener blot, at man skal tage den seriøse del og sige, at når man beslutter sig for at ville måle, skal man have et udgangspunkt, der er konsistent og solidt, og ikke noget, der er genstand for fortolkning, og især ikke hvor det, når man spørger om, ender i, at man får at vide, at det egentlig er ukendt.
Steen Gade (SF), 2006-11-22:
»Mener ministeren stadig, at EU’s klimapolitik for at bekæmpe den globale opvarmning er at betragte som »kejserens nye klæder«?
Skriftlig begrundelse
I Politiken fredag den 10. november 2006 er miljøminister Connie Hedegaard – i forbindelse med lancering af en ny bog – citeret for at sige
Det gør at alt inden for mit område skal der slås for«.
Det er på denne baggrund, at spørgeren gerne vil have ministerens svar på ovenstående spørgsmål.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Det kan være rigtigt nok: Sådan en sag skal selvfølgelig give anledning til refleksion i sådan et system.
Man skal spørge sig selv: Gør vi det godt nok?
Vi tror, det er nok, at de skriver under, men virker det i praksis?
Det er jeg enig med hr. Bjarne Laustsen i, og derfor får det her selvfølgelig også et efterspil, hvor man må gå kontrolprocedurerne igennem.
Det er vel ikke sådan noget, vi ligefrem i fællesskab skal sørge over?
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-22:
Det, der er interessant, er, at det ikke er Skov- og Naturstyrelsen, der har fundet anledning til at gribe ind i sagen.
Det er det, der er interessant.
Man laver en aftale.
Hvis man gør det, er det da for pokker meningen, at den skal overholdes.
Ellers er der ingen grund til at skive det.
Det er derfor, det er interessant, at det først er, da Skovog Naturstyrelsen bliver trukket hen til truget, at de begynder at drikke.
Det skal have en mening, at man skriver, at det skal foregå på danske løn- og arbejdsvilkår, men det her er jo foregået i lang tid, hvor man bl.a. fra 3F’s side har forsøgt at få en dialog med Skov- og Naturstyrelsen om, hvordan det her foregår i praksis.
Men der er der blevet sagt, at man ikke har noget at gøre med det.
Man har undskyldt sig med det ene og det andet.
Det er først, da man skrider til en politianmeldelse, at det går op for Skov- og Naturstyrelsen, at virkelighedens verden måske er lidt anderledes.
Da sætter man tommelskruerne på.
Det er fint nok, men det er alt for sent, for det var efter min mening ministerens eget system, der skulle gribe ind her.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Nu er hr. Bjarne Laustsen muligvis lovligt undskyldt, for hr. Bjarne Laustsen var her ikke, da jeg gav de første svar, og derfor kører det jo lidt i ring nu.
Da man bliver gjort opmærksom på det, griber man ind.
Man beder om at få dokumentation for, at alt er i orden, for det er det, den pågældende virksomhed har skrevet under på.
Det er de kontraktligt forpligtet til.
Det står fuldstændig sort på hvidt.
Da man finder ud af, at det ikke er sådan, så siger man, at man gerne vil have en dokumentation.
Jeg har ikke set den; det tror jeg hr. Bjarne Laustsen vil medgive at jeg heller ikke skal.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-22:
Det er en opfølgning på hr. Ole Vagn Christensens spørgsmål om, hvordan man kontrollerer, at en aftale er indgået.
Jeg går også ud fra, at ministeren ikke forsøger at smyge sig uden om det ansvar, man har, når man bærer de gyldne kæder og er minister for et stort og betydningsfuldt område, hvorunder de danske statsskove hører.
Når man vælger at udlicitere noget og i aftalen skriver, at det skal foregå på danske løn- og arbejdsvilkår, er det ret interessant, hvad regeringen og Skov- og Naturstyrelsen har gjort for at opfylde det her.
Det er naturligt, at det ikke bare er noget, man skriver; det må have en konsekvens, en betydning.
Det er interessant, at det hverken er Skov- og Naturstyrelsen eller regeringen, men 3F og TV2/Nord, der har afsløret, at der foregår nogle ting, der ikke er i orden, og som man efterfølgende har fundet ud af man ikke kan acceptere.
Derfor er det interessante spørgsmål, hvad regeringen og Skov- og Naturstyrelsen har gjort for at påse, at den aftale, man selv har lavet, bliver overholdt.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Så jeg vil altså ikke trækkes længere ind i den.
Jeg mener, at jeg som minister skal forholde mig til det helt principielle: Når staten udliciterer, herunder Skov- og Naturstyrelsen, skal man leve op til bestemte krav.
Så skal man naturligvis ikke have underbetalt arbejdskraft, ligesom man ikke skal have illegal arbejdskraft, ligesom man ikke skal have al mulig anden arbejdskraft, som ikke er i overensstemmelse med reglerne.
Det er sådan set det spørgsmål, der er kernen i det, hr. Ole Vagn Christensen beder mig om at forholde mig til i dag, og det synes jeg at jeg har svaret temmelig klart på.
Jeg synes også, at det, som man har gjort deroppe i skovdistriktet, efter at man blev opmærksom på sagen, er ret resolut.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Det, jeg helt enkelt spurgte om, var, om ministeren ville sørge for, at der tilgik dem oplysninger om, at der er ansat personale under nogle udliciteringsforhold.
Det ville være rimeligt, at man på den måde kunne samarbejde statsskovene og de lokale organisationer imellem, at man sørgede for, at der, hvor man havde viden, kom den viden også andre til gode
, så vi ikke skal vente 2-3 uger, som vi har set den her sag accelerere.
Jo, det kan vi vel godt sige at man skal, hvis man er en privatskovejer, der er udsat for den her konkurrence.
Men tilbage til det principielle, for det vil jeg også meget gerne holde mig til.
Det ansvar var det, jeg prøvede at kalde frem, nemlig ministerens ansvar for at være med til at lægge nogle procedurer for, at man ikke kommer i den situation, at man efterfølgende skal til at følge op på noget, som faktisk kunne være opfanget i starten, i det øjeblik man havde sørget for, at de fornødne informationer var tilgået de respektive parter.
Det er det, der er det principielle i det her.
Det håber jeg ministeren nu tager under overvejelse, hvis ikke man skal lægge udlicitering for had.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jeg går da ud fra, at der lokalt i skovdistrikterne også er repræsentanter til stede.
Der vil være tillidsmænd og forskellige andre, der holder øje med nogle af de her ting.
Jeg tør ikke på stående fod sige, om enhver kontrakt skal sendes ind til godkendelse i 3F, men der er jo nogle almindelige måder at samarbejde på omkring de her ting på arbejdsmarkedet, og dem følger vi selvfølgelig også i Skov- og Naturstyrelsen.
Jeg kigger op for at se, hvad det er for et spørgsmål, men jeg går ud fra, at vi er ved det spørgsmål, der lyder: »Er ministeren enig i, at principperne omkring udlicitering uden ansættelsesbrev til den enkelte polske lønmodtager er fulgt, når der er udbetalt 35 kr. i timen på arbejdsdage på 10 timer i en 7-dages-arbejdsuge?«
Det er det spørgsmål, hr. Ole Vagn Christensen har stillet mig.
Jeg synes, det fremgår af det, jeg har sagt, at nej, jeg er ikke enig i, at man så har fulgt principperne omkring udlicitering.
For principperne for udlicitering er ikke, at den skal føre til underbetalt arbejdskraft, naturligvis er de ikke det.
Det er derfor, jeg i mit svar tidligere har prøvet at beskrive, hvordan man skal leve op til bestemte slags krav, hvis man skal have en udliciteringsordre fra staten.
Og hvis man får mistanke – vi taler om mistanke – om, at det ikke er i orden, så afkræver man dokumentation af virksomheden.
Hvis man ikke er tilfreds med den dokumentation, man får, beder man om noget mere.
Man opsiger midlertidigt aftalen og kan altså opsige den permanent, hvis den dokumentation ikke foreligger inden for 48 timer.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Jeg synes, at det, vi kom ind på her til sidst, var ret interessant.
Vil det sige, at statsskovene vil sørge for, at de fornødne oplysninger tilgår de respektive organisationer i området, så man på den måde er med til at indføre en praksis?
Af mit spørgsmål fremgår det, at der ikke foreligger et ansættelsesbrev med anførsel af løn- og arbejdsforhold.
»Er ministeren enig i, at principperne omkring udlicitering uden ansættelsesbrev til den enkelte polske lønmodtager er fulgt, når der er udbetalt 35 kr. i timen for arbejdsdage på 10 timer i en 7-dages arbejdsuge?«
Skriftlig begrundelse
Der foreligger ikke et ansættelsesbrev med anførsel af løn- og arbejdsforhold, som beviser, at der ikke er undergravende forhold for danske privatejede skovvirksomheder og for de danske lønmodtageres velfærd.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Vi samarbejder da gerne med hr. Ole Vagn Christensen om at få belyst det her, for jeg synes også, det er uacceptabelt.
Jeg synes heller ikke, det er holdbart, og det er da også derfor jeg har bedt om, at når man får kendskab til sådan noget, skal man straks bede om at få det undersøgt og få dokumentation.
Det har man gjort her, men man har ikke været tilfreds med dokumentationen.
Man gav dem en meget, meget kort frist.
Jeg tror, det var i torsdags eller fredags, at man gav besked om, at den skulle komme mandag.
Så så man på dokumentationen og sagde, at den ikke var tilfredsstillende, og at der skulle komme en bedre dokumentation inden 48 timer.
Jeg synes egentlig, jeg vil spørge hr. Ole Vagn Christensen, som jeg ved er gammel tillidsmand og meget aktiv i fagforeningskredse: Hvad mere kan man egentlig forlange?
Den lokale fagbevægelse må vel også kende sin besøgelsestid og være obs på de ting, men jeg synes sådan set, vi som myndighed har reageret rimelig hurtigt.
Jeg reagerede i hvert fald, lige så snart jeg hørte om det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Det vil sige, at trods handlingsforløbet har ministeren ikke nogen forslag til, hvordan der kan laves nogle opstramninger, og hvordan det kan sikres, at man ikke kommer i den situation.
Det, der er sket, er jo sådan set, at man har arbejdet i en meget lang periode og dermed skabt en økonomi for firmaet og for sig selv.
Det er det første.
Det andet er, at her har vi en situation, hvor man har udliciteret, og man må vel have sikkerhed for, at det, man har udliciteret, er man i stand til at honorere, også under normale økonomiske forhold.
Det er jo på den måde, man kan bedømme det her.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jamen jeg hører da meget gerne, hvis hr. Ole Vagn Christensen har andre bud, end at man siger, at det selvfølgelig skal fremgå af kontrakten, at de almindelige danske løn- og arbejdsvilkår skal være gældende, og at der øjeblikkelig kan skrides til handling, hvis det af en eller anden grund kommer frem, at det ikke er tilfældet – det kan blive taget op i pressen, nogle kan høre et eller andet eller få mistanke om det.
Man kan bede om dokumentation for, at det, virksomheden har skrevet under på skal overholdes, faktisk bliver overholdt, og hvis det ikke er tilfældet, kan man med øjeblikkelig virkning opsige kontrakten.
Det er vel egentlig rimelig handlekraftigt, og det er vel det, der skal til.
Det, hr. Ole Vagn Christensen taler om, er altså mennesker, der har forbrudt sig mod den kontrakt, der er aftalt – under forudsætning af, at dokumentationen ikke kommer, det lille forbehold må jeg stadig tage.
Men i de generelle spørgsmål, hvor det viser sig, at kontrakten ikke er indfriet, og at man ikke har levet op til den, foreligger der jo et uacceptabelt forhold, og så skal den opsiges.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Jeg er stærkt interesseret i at høre ministerens mening om samarbejdet med organisationerne, om at bruge ansættelsesbreve med oplysninger om de forhold, hvorunder der arbejdes.
Er det ikke en måde, hvorpå man kunne sikre det her system lidt bedre?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Det glæder mig, at hr. Ole Vagn Christensen og jeg har en fælles interesse i ikke at lægge udlicitering for had.
Det så vi lidt forskelligt på, da vi sidst sad i Folketinget begge to tilbage i 1980’erne, så i hvert fald den ene af os har rykket sig, og det er godt nok.
Men jeg vil sige til hr. Ole Vagn Christensen: Ja, selvfølgelig er der da nogle procedurer, der skal tjekkes.
Det skal da også tjekkes, at der er klausuler i hver en lillebitte kontrakt, om det er nok så lidt, f.eks. pyntegrønt, der skal klippes i en nok så kort periode.
Det er da også en del af de ting, som Skovog Naturstyrelsen selvfølgelig bliver nødt til at sikre sig og bliver nødt til at efterse.
Når det er sagt, synes jeg igen, at vi sådan set har handlet, i hvert fald politisk har handlet i det øjeblik, vi har hørt om sagen.
Jeg hørte om sagen i slutningen af sidste uge, da jeg var i Nairobi, og jeg synes jo allerede, at vi har foretaget os en række ting i den.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-22:
»Hvordan vil ministeren sikre sig, at arbejdet i de danske statsskove foregår under danske lønog arbejdsforhold, uanset om arbejdet er udliciteret eller ej, og uanset om der er beskæftiget danske eller udenlandske virksomheder og disses medarbejdere?«
Jeg har stillet det her spørgsmål og også tilladt mig at stille en række skriftlige spørgsmål tidligere og forsøgt at inddrage flere ministerier.
For jeg synes bestemt, at regeringen her har en dår lig sag.
Man har svigtet.
Der er menneskelige omkostninger for de mennesker, der kommer fra udlandet og skal arbejde i vores skove, og jeg håber, at ministeren er enig i, at de skal arbejde under nogle ordentlige arbejds-, løn- og sikkerhedsforhold.
Det har åbenbart også haft en virkning, for de har været på kontrolbesøg.
Det er fint nok.
Men hvad med Told og Skat?
Bliver der betalt det, der skal, af lønmodtagerne, men også af firmaerne, moms og den slags ting?
Så kommer ansvaret i forhold til miljøministeren, for beskæftigelsesministeren sagde i går, at det her ikke har noget med østaftalen at gøre, det er udstationering.
Hvordan kan man sige, at de skal overholde danske løn- og arbejdsforhold, når beskæftigelsesministeren siger, at det hører under udstationeringsdirektivet, og ifølge det skal man jo netop have hjemlandets løn?
Kan ministeren udrede det?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jeg kan sige, når hr. Bjarne Laustsen helt konkret spørger mig, om jeg havde lejlighed til at høre hr. Bjarne Laustsens meningsudveksling med beskæftigelsesministeren i går, at det havde jeg desværre ikke, men jeg synes, at jeg har svaret på den her sag, og der bliver hr. Bjarne Laustsen ved med at snakke om udstationering.
Men vi har stillet krav om danske regler.
Det er skrevet ind i kontrakten, og hvis man ikke lever op til det, har man forbrudt sig mod kontrakten.
For det kan da ikke være mig.
Jeg siger jo stort set det samme, som hr. Bjarne Laustsen siger – lidt kortere, men dog det samme.
Bjarne Laustsen (S), 2006-11-22:
Er miljøministeren bekendt med, at beskæftigelsesministeren stod her i spørgetimen i går og oplyste over for mig, at der er tale om udstationering?
Det her er ikke en ny sag, den var også fremme sidste år, og Skov- og Naturstyrelsen er ganske udmærket bekendt med, at der har været fuld fokus på spørgsmålet om arbejdskraft, hvor tilladelserne ikke var i orden, så det her er bare en opfølgning af sagen fra sidste år, der så har vist sig at være noget i.
Jeg ser frem til et resultat af det.
Er miljøministeren ikke enig i, at hvis man er kommet til at lave en aftale, som man ikke har ordentlig styr på – nu kommer der så en kontrol af det – så er det klart, at det samarbejde må af brydes?
Men det må også have den konsekvens, at vi ikke skal se den slags sager igen af hensyn til de mennesker, som har arbejdet under nogle helt urimelige forhold.
Det må være et klart signal fra regeringen og fra Folketinget, at det vil vi ikke finde os i, når vi har aftaler på området.
Der er jo nogle, der tjener penge på det her.
Statsskovene bliver snydt, så vandet driver.
Hvis det viser sig, at man bare udbetaler løn på en rasteplads i Bielefeld uden skat og moms eller noget som helst andet og afregner de forhold her, hvis det viser at være rigtigt, må der da blive en opfølgning også fra skattemyndighedernes side på det her.
Jeg har stillet et relevant spørgsmål om det.
Det her er en sag, hvor der kun er tabere og ingen vindere, og derfor må man efter min mening sørge for at få det stoppet og sørge for, at det får en konsekvens for dem, der har forbrudt sig imod de måske gode intentioner, der var med at udlicitere det arbejde her.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jamen hr. Ole Vagn Christensen stiller jo det samme spørgsmål, som han har stillet rigtig mange gange i dag, og jeg har svaret på det: Ja, hvis der er sket nogle fejl her, som vi kan lære noget af, så lærer vi af det, og så bliver det rettet.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Det glæder mig.
Men hvis nu redegørelsen viser, at det er tilfældet, vil ministeren så sørge for, at procedurerne i fremtiden bliver sådan, at det ikke kan ende på den måde?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Nej, og ministeren har ikke lagt op til noget som helst i en konkret sag om, hvem der skal klippe noget pyntegrønt i et statsskovdistrikt.
Ole Vagn Christensen (S), 2006-11-22:
Det er ret interessant, det, vi nu er inde i her om udstationering.
Vil det sige, at der har været lagt op til fra ministerens side, at den udlicitering, der er foregået, kan ende i en udstationering?
Er ministeren bekendt med det?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jeg kan så glæde mig over, at hr. Bjarne Laustsen er enig i, at vi dog er nødt til lige at afvente det.
Jeg har ikke siddet med den konkrete kontrakt, og det kan jeg også garantere hr. Bjarne Laustsen for at jeg næppe heller kommer til; det er altså ikke en ministers opgave.
Men jeg har sendt et meget, meget klart signal til Skov- og Naturstyrelsen og til skovdistriktet om, at den her sag skal belyses, og hvis der er noget, vi kan lære af den, skal vi lære af den.
Jeg synes egentlig, at hr. Bjarne Laustsen skulle stille sig tilfreds med det svar.
Jeg forstod også på det, hr. Ole Vagn Christensen sagde før, at det vel egentlig er det, der er det centrale: Er der nogle ting, vi kan lære af sådan en sag?
Netop for at vi ikke lægger udlicitering for had.
Vi skal ikke have nogen, der bruger det ad bagvejen til nogle ting, som vi ikke har intentioner om i Danmark.
Og det signal synes jeg egentlig er sendt ganske, ganske tydeligt.