Ole Donner (DF), 1998-01-28:
Jeg vil starte med at sige tak til regeringen og specielt til forskningsministeren for den redegørelse, vi har modtaget.
Den har vi læst med meget stor interesse, for det er jo et emne, som optager mange mennesker i dag, og det er helt klart på tide, at vi får endnu mere turbo på det, end vi har haft indtil nu.
Jeg synes, der er mange gode ting i redegøresen, og vi venter meget spændt på det lovgivningsarbejde, der kommer.
Og som ministeren har skrevet, er der jo allerede sendt forskelligt materiale ud til høring, og det vil vi læse med stor interesse, når det kommer tilbage.
Men ministeren foreslår, at der tildels skal være tale om en rammelovgivning, og dér vil jeg godt advare imod, at det bliver alt for vide rammer, for da det er et meget vigtigt område, mener jeg, at det er noget, som Folketinget skal være meget med i.
Så når vi får høringssvarene og kommer i gang med selve lovgivningsarbejdet, mener jeg derfor ikke, at ministrene skal holde sig tilbage fra at komme med nogle små rettelser til loven, så vi permanent kan drøfte, om vi kører i den rigtige retning.
Der er for os ingen tvivl om, at en digital signatur eller en elektronisk underskrift, eller hvad man nu vælger at kalde det, er overordentlig vigtig at få på plads i den kommende tid.
For det er klart, at med al den handel, der finder sted på Internettet, og hvad der ellers vil ske fremover, er man selvfølgelig nødt til at finde en sikker måde at give sig til kende på.
Derfor kan vi i Dansk Folkeparti godt tilslutte os ideen
om nøglecentre
, men vi er enige med de ordførere, der har sagt, at der selvfølgelig skal være en høj moral i sådan et center, og at der skal være en vis garanti for, at man opfylder den betingelse, for sikkerheden er meget vigtig.
Det afsnit, der handler om, at man vil pålægge alle offentlige myndigheder inden for en bestemt tid at igangsætte muligheder for kommunikation med borgerne,
kan vi også helt tilslutte os.
Om det lige kan blive omkring år 2000, eller man skal have et par år mere, har vi ikke lagt os fast på endnu, for der er jo mange kommuner og også mange offentlige myndigheder, der er langt bagud inden for edb-området, og det kan man selvfølgelig godt speede lidt op, men spørgsmålet er, om man kan nå det inden en bestemt dato.
Og jeg har set i redegørelsen, at der er tanker om at lægge det ud, så det ikke koster noget at gå ind og blade i de arkiver, og det kan vi fuldt ud tilslutte os, for det er en god ting for virksomheder, at de kan gå ind og kontrollere regnskaber fra andre og se, hvor likvide de firmaer er, som de eventuelt skal give kredit.
Vi synes også, det er en god ting, at alle de skemaer og formularer, der vandrer mellem borgerne og det offentlige,
kan sendes på et tidspunkt, hvor borgerne har tid og lyst til at beskæftige sig med dem.
Men med hensyn til en lovgivning om Internettet mener jeg, at man skal passe meget på med at lovgive om Internettet, for det er en størrelse, som er meget svær at have med at gøre.
Og vi skal ikke falde i den grøft, som nogle partier for nogle år siden gjorde med hensyn til reklamer i fjernsynet: at det var noget forfærdeligt noget, og at man ikke måtte have lov til at se reklamer, så de skulle forbydes.
Så dér lavede man faktisk nogle meget skrappe regler for, hvem der måtte se reklamer osv., vel vidende, at man allerede på det tidspunkt via paraboler kunne tage alle mulige reklamer ned.
Og der var også store danske firmaer, der reklamerede på udenlandske kanaler, vel vidende, at der var mange danskere, der så dem.
Derfor synes jeg, man skal tænke sig godt om, før man begynder at lovgive om Internettet.
Selvfølgelig vil vi gerne være med til at beskytte forbrugerne så meget som muligt, men der er altså en grænse for, hvor meget man kan styre Internettet.
Der står også i redegørelsen, at man påtænker at gøre Retsinformation gratis for borgerne, og det hilser vi med tilfredshed, for det synes vi er meget fint.
Men sådan nogle ting som fjernsalgsdirektiver osv. er altså noget af det, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti stadig væk vil advare imod at man går for meget ind i, for det kan man alligevel ikke styre. Så har jeg så sent som i dag i Jyllands-Posten set, at skatteministeren har været ude at tale om Internettet, og at han siger, at det er peanuts, der går staten forbi i form af tabt moms, hvis der ikke bliver afregnet rigtigt, men dér tror jeg skatteministeren fejlvurderer situationen, for der er for mig ikke nogen tvivl om, at i løbet af et år eller halvandet bliver der en eksplosiv stigning i handelen på Internettet.
Og skatteministeren går endda så langt - hvis han er refereret rigtigt - at han siger, at han overvejer måske helt at gøre det momsfrit at handle på Internettet.
Det kan godt være, at det kunne være en god idé, men det ville i hvert fald være farligt, for så ville alle varer jo blive handlet over Internettet, for så ville det jo være lettere at ringe til isenkræmmeren, eller hvem man nu skulle handle hos, og sige: Jeg sender dig lige en e-mail, og så leverer du de og de varer.
For så er der ingen moms på, og det ville være smart, og så ville der komme endnu mere eksplosiv gang i Internettet.
Så det dér med at ignorere det og sige, at det ikke rigtig betyder noget, for det er ikke rigtig kommet i gang endnu, synes jeg man skal passe meget på.
Og jeg vil også godt pege på, at f.eks. unge mennesker jo allerede i dag har mulighed for at gå ind i en modebutik og se på moderne cowboybukser eller andet mærkevaretøj og prøve det og finde ud af, hvad det hedder, og hvilke fabrikationsnumre der er, og hvilken størrelse, og så altså rekvirere det over Internettet og ikke alene spare de 25 pct. i moms, men derudover også få det til nedsat pris.
Så der er nok at tage fat på, og vi glæder os i Dansk Folkeparti meget til at komme i gang med lovgivningsarbejdet, og vi vil opfordre regeringen til at holde dampen oppe, så vi hurtigst muligt får nogle regler.