runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2000-03-28:
I SF er vi tilhænger af, at patienter, der behandles på sygehuset eller som led i sygehusbehandlingen behandles præhospitalt, principielt skal have den samme retsstilling i forhold til klageadgang til Patientklagenævnet og mulighed for at opnå erstatning.
Vi har derfor meget sympati for forslaget, men der er nogle problemer med det.
Forslaget, som er fremsat af CD, Venstre og De Konservative, rummer ikke nogen nærmere afgrænsning af, hvornår behandling igangsættes.
Det er uklart, hvem der har ansvaret, og hvem der skal betale for en eventuel dårlig eller mangelfuld behandling.
Det er jo politiet, der har ansvaret
for alarmcentralerne, og de kan vel næppe drages til ansvar for en behandling, de ikke kan iværksætte.
led i kæden er ansvaret for, hvor hurtigt ambulancen kommer frem til ulykkesstedet eller til patienten
i eget hjem
Her kan man vel egentlig heller ikke sige, at behandlingen er påbegyndt.
Hvis f.eks. en ambulance overhovedet ikke kommer frem til ulykkesstedet eller til patientens hjem, bærer det selskab, der har overenskomst, efter SF's opfattelse det fulde ansvar og eventuel erstatningspligt.
Det offentlige skal ikke automatisk påtage sig ansvaret.
Her skal et eventuelt erstatningsansvar kunne gøres gældende over for f.eks. Falck, som har overenskomst med amterne i en lang række tilfælde, og når en præhospital behandling iværksættes af personale i en lægeambulance eller ambulance med personale, der er uddannet til at varetage denne opgave, er det meget nemmere at foretage afgrænsning og ansvarsplacering.
Så med disse ord kan jeg sige, at SF ikke kan støtte forslaget i den fremlagte udformning.
Birthe Skaarup (DF), 2000-03-28:
Efter vores vurdering er der et slip i de akutte patienters retsstilling, som forslagsstillerne her påpeger.
Derfor er der efter Dansk Folkepartis vurdering en helt god grund til at tage fat på området med en fornyet indsats, og det er sådan lidt i gang i udarbejdelsen af en handlingsplan vedrørende alarmopkald og akut medicinsk indsats.
Det er således, at foruden det personale inden for området, som strategioplægget peger på, nemlig det personale, som har en udvidet, forbedret uddannelse til at behandle akutte patienter, vil der her ske en udvidelse af grupper med alarmoperatører.
De skal efter forslagsstillernes indstilling indgå i den personalegruppe, således at Patientklagenævnet kan behandle klager over den del af sundhedspersonalet også.
De akutte patienter, der behandles uden for sygehusvæsenet, vil på den baggrund kunne opnå erstatninger på lige fod med patienter inden for systemet.
Det synes vi i Dansk Folkeparti faktisk er naturligt og rigtigt, men vi kan godt se, at der opstår nogle fortolkningsproblemer, og det vil jeg hermed gerne spørge forslagsstillerne om.
Der er også andre, der har været inde på det.
Hvad med responstiderne?
Skal man også kunne søge erstatning her?
Der kan f.eks. være en travl dag på et beredskab, hvor alle ambulancer tilknyttet en bestemt station er optaget, og hvor man ikke kan få den øjeblikkelige hjælp og de fastlagte responstider ikke kan overholdes.
Det kan være - og det sker
faktisk - at en redder kører forkert på vej til ulykkesstedet med den konsekvens, at en patient dør.
Hvem er så ansvarlig?
Jeg synes, forslaget er sympatisk, og vi vil godt se velvilligt på det i Dansk Folkeparti, men jeg synes, der er nogle uklarheder og nogle fortolkningsproblemer, som der efter min mening skal kigges på i det videre udvalgsarbejde.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-03-28:
Ja, beslutningsforslaget fremsættes for at give akutte patienter i den præhospitale fase samme retsstilling som patienter i det øvrige sundhedsvæsen, både hvad angår klagemulighed og erstatningsmulighed.
Det er et meget sympatisk forslag, men det er bare efter De Radikales opfattelse uigennemførligt, når man ser bort fra handlinger, som udføres af ambulancepersonale på det såkaldte niveau II og III, nemlig ambulancepersonale med egentlig behandlerkompetence.
Det har ambulancepersonalet bare ikke nu, men en uddannelse er under udarbejdelse, og når uddannelsen er på plads og personalet er uddannet, vil denne personalegruppe komme ind under Patientklagenævnets virksomhed.
Derimod kan personalet på alarmcentralerne ikke være omfattet af Patientklagenævnets kompetence, da dette personale ikke er uddannet som sundhedspersonale.
Med hensyn til erstatningsmuligheder er det sådan, at behandlingsskader, der er forårsaget af ambulancetjenesten, dækkes, hvis skaden indtræffer under transport af patienter
til sygehus eller mellem forskellige sygehuse
Skader på grund af ventetid på ambulancer kan vi f.eks. ikke lovgive om. At lade ventetid på ambulance være omfattet af lov om patientforsikring ville kræve fastsættelse af maksimal responstid.
Ordningen ville nødvendiggøre flere beredskaber og hermed være meget kostbar, og hertil kommer, at der næppe kan opereres med en ensartet maksimaltid på landsplan, for der er forskel på land og by.
Omvendt ville en stadfæstelse af differentierede maksimale responstider være uretfærdig ud fra en lighedsbetragtning.
Denne model ville tillige bryde med et afgørende princip i patientforsikringsloven, hvorefter patienter er sikret ret til erstatning uafhængigt af, hvor behandlingen har fundet sted.
og hvilken sundhedsperson der har foretaget behandlingen.
Beslutningsforslaget handler indirekte om tilskyndelse til rettidig omhu i den præhospitale fase, og det vil Det Radikale Venstre gerne bakke op.
Det drejer sig om mere uddannelse, træning og ledelse samt om, at amterne opstiller klare mål i de kontrakter, der indgås med ambulancetjenesten.
Det er her, der skal sættes ind, altså forebyggelse i stedet for helbredelse.
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-28:
På vegne af vores ordfører, hr. Frank Aaen, vil jeg sige, at Enhedslisten er enig i, at der er brug for at udvide patientforsikringens dækningsområde.
Jeg kan i den forbindelse oplyse, at Enhedslisten selv har lavet et beslutningsforslag, som er i færd med at blive fremsat, men vi ser også positivt på dette forslag og kan støtte flere elementer i det.
Vi kan dog se nogle tekniske problemer.
F.eks. er det for os at se ikke helt indlysende, at en erstatning for f.eks. for sen reaktionstid fra Falcks side eller fejl på en alarmcentral skal kunne afgøres efter samme principper, som er gældende i patientforsikringen, hvor erstatninger udløses, hvis man får en for dårlig handling på et hospital.
Vi vil i hvert fald ikke være med til, at patientforsikringen uden videre skal udbetale erstatninger for fejl forårsaget af et privat selskab som Falck.
Modsat er det indlysende, at man skal kunne klage og få erstatning, hvis der sker fejl i den præhospitale fase.
Vi vil overveje den side af forslaget nøjere, og vi vil måske foreslå ændringer til vort eget beslutningsforslag på dette område.
I hvert fald er vi positive over for den problemstilling, der er rejst med beslutningsforslaget.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-28:
I Kristeligt Folkeparti mener vi, det er helt naturligt, at patienter har adgang til erstatning gennem patientforsikringen, også før de kommer på sygehuset.
Hvis ambulancepersonalet under en transport ikke lever op til det, de har lært, og derfor giver en patient en ringere behandling end den, de under de givne omstændigheder kan forventes at give, er det rimeligt, at patienten har en klageadgang.
Det er straks vanskeligere, når man taler om hele den præhospitale behandling generelt.
Den præhospitale indsats eller mangel på samme omfatter, som nævnt i forslaget, alt, hvad der foregår eller burde foregå, fra en person bliver syg eller kommer til skade, til personen kommer på sygehus.
af forslaget i udvalget.
Karen J. Klint (S), 2000-03-28:
Det er et lille teknisk spørgsmål til forslagsstillernes ordfører, og det er ikke givet, at der kan svares på det lige her i dag, men ellers kan vi jo tage det op under udvalgsarbejdet.
Vi er jo langt hen ad vejen enige om at øge borgernes retssikkerhed
Men mit spørgsmål går på, at jeg hørte fru Yvonne Herløv Andersen sige noget om, at Falck og politiet også skulle være med til at udrede nogle af de erstatninger, som tilkendes efter klagesager.
Hvordan skal den erstatningssum, som Patientklagenævnet eventuelt når frem til, finansieres?
Skal Falck og politiet også være medlemmer, ligesom amterne er, så det er på grund af deres medlemskab, de skal finansiere Patientklagenævnets erstatningssager?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-03-28:
Man har jo valgt at bemande alarmcentralerne med politiet, og derfor er de ganske enkelt inde i den kæde, som hedder den præhospitale fase.
Og når der spørges, hvem der skal betale for Falck, er det jo amterne, der er ansvarlige for, hvem der står for ambulancekørslen.
De kan vælge den ene eller den anden type ambulance, det må de selv om, så det er i den sidste ende amterne, som så i aftalerne med Falck må sørge for at få sig dækket ind.
Og så længe politiet sidder, hvor de gør, må de også være omfattet af kravet om erstatning, og så må de jo også lave en ordning med amterne om det.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-28:
Økonomiministeren gav i et interview i dagbladet Information
den 20. marts
udtryk for, at skulle det ved folkeafstemning den 28. september blive et nej til euroen, var det også et farvel til fastkurspolitikken, og så ville vi få en alvorlig valutakrise.
Det er jo heldigvis sjældent og uhørt uansvarligt, at en økonomiminister siger sådan om et lands valuta, og på den baggrund vil jeg spørge, om ministeren har følt anledning til at korrigere disse udtalelser om valutakrise i tilfælde af et bestemt folkeafstemningsresultat
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Som svar på hr. Frank Dahlgaards sædvanlige vinkel til den type spørgsmål vil jeg gerne uddybe det, der er sagt i Information
Et nej den 28. september til dansk deltagelse i euroen betyder, at vi ikke kan se bort fra, at der kan komme et mindre pres på kronen, ligesom der var det efter nejet den 2. juni 1992.
Men det er jeg overhovedet ikke bekymret for, det kan vi sagtens håndtere, og alt vil, kan man sige, fortsætte.
Vi har en valutaaftale, som det er kendt, og vi har en sund økonomi; men det, der var min pointe, var, at man ikke kan sige, at Danmark med den valutaaftale for tid og evighed kan være sikret imod valutaspekulation, og at ingen kan give garantier for, at vi for tid og evighed kan fastholde en fastkurspolitik.
Det tror jeg hr. Frank Dahlgaard som nationaløkonom må give mig ret i.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-28:
Tak for svaret!
Det var i hvert fald en hel del mere ansvarligt end det, der blev givet udtryk for i dagbladet Information, men der er måske tale om journalistens overreaktion.
Der kan komme et lettere pres på kronen, sagde ministeren, og til slut nævnte ministeren den aftale, som ministeren selv på Danmarks vegne indgik med Den Europæiske Centralbank om, at man gensidigt støtter hinanden.
Det vil i praksis sige, at man støtter os, hvis vi skulle få et kortvarigt behov for, at den kører videre, men at man ikke kan garantere, at den skal køre for tid og evighed.
Men kan man garantere, at noget som helst i denne verden vil køre for tid og evighed?
Kan man garantere, at Den Økonomiske og Monetære Union kører for tid og evighed?
Det var i hvert ikke, hvad tidligere overvismand, professor Anders Ølgaard mente i dagbladet Information i går.
Han mente, at det var en mulighed, at ØMU'en kunne bryde sammen.
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Der er én ting, jeg godt kan garantere hr. Frank Dahlgaard for, og det er, at et ja den 28. september giver en langt større sandsynlighed for, at vi har en stabil valuta, så langt nogen overhovedet kan se frem, end hvis vi siger nej.
At sige ja den 28. september er at sige ja til det, vi kender i dag - en fortsættelse af fastkurspolitikken med en stabilitetsorienteret økonomisk politik, der understøtter, at fastkurspolitikken nu ligger totalt fast.
Pengepolitikken bliver fortsat ført fra Frankfurt, det har den gjort siden 1982, og det er altså den danske pengepolitik, vi taler om.
Med et ja vil der ikke være mulighed for nogen valutaspekulation imod kronen, fordi vi er en del af den store valuta.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-28:
Tak for svaret!
Det er da klart, at hvis man afskaffer kronen, kan der ikke længere spekuleres imod den, og der kan ikke komme kronekriser, for den er afskaffet, og man er gledet ind i en stor, ny eurostat.
Men ministeren må vel medgive mig, at i den eurostat er den store valuta, euroen, faldet og faldet - ikke voldsomt dramatisk, men den er sivet vedvarende og stille nedad gennem 15 måneder, så der nu er tale om en devaluering i forhold til den amerikanske dollar på omkring 20 pct., en devaluering i forhold til den japanske yen på 30-35 pct. og en devaluering i forhold til det britiske pund på 10-15 pct., og de skandinaviske kroner er også steget i forhold til euroen. Ministeren må vel medgive mig, at det ikke er den samme situation, hvis vi stemmer ja.
Så skal vi jo have en ny valuta, og så skal vi have nye priser i noget, der hedder euro, som ikke rigtig kan regnes om til kroner.
Og man ved ikke, om man bliver snydt af erhvervslivet, fordi det vil benytte lejligheden til at tage en ekstra profit.
Det er en helt ny situation, og det kan ministeren da kun være enig med mig i.
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Ja, det er en ny situation, for det er en langt mere sikker situation, end vi har i dag.
Med den globalisering, der er sket, og som fortsætter, er der langt, langt flere kapitalbevægelser, der berører Danmark, end der var for bare 10 år siden.
Derfor er der også brug for et nyt svar på en ny tid, og derfor er et ja til deltagelse i euroen et godt svar.
Og det gør ingen forskel, om vi er udenfor eller vi er indenfor; vi følger euroen.
Vi er selvfølgelig også udsat for, at dollaren stiger, selv om vi er udenfor, men det sker også, hvis vi er indenfor.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-03-28:
Det kan ministeren ikke sige uden at smile, i hvert fald indvendig, for der er jo en forskel.
Vi er udenfor i dag, vi har vores egen krone, og vi har valgt frivilligt at følge med euroen.
Men den er faldet ganske meget, og spørgsmålet er, om vi fortsat skal følge euroen i dens fald, hvis den fortsætter med at falde.
Vi har muligheden for at sige nej.
Vi har også, fordi vi har en selvstændig valuta, mulighed for at gøre, som de har gjort i Sverige, i Norge, i Island og i Storbritannien, altså lade valutaen flyde.
Der er forskellige muligheder for, hvad vi kan gøre, alt afhængigt af situationen i dag, i morgen, om 10 år og om 50 år, hvis vi bevarer kronen.
Men den mulighed har vi da ikke, hvis vi afskaffer kronen, så det er ikke det samme.
Er det ikke korrekt?
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Det er lige netop sagens kerne.
Hr. Frank Dahlgaard sætter spørgsmålstegn ved, om kronen skal følge euroen.
Der er andre muligheder, og det er jo korrekt, men der er ikke den mulighed, som hr. Frank Dahlgaard nævnte, nemlig at det er gratis at foreslå at revaluere kronen.
Vi kan kun revaluere kronen efter en aftale
Hvis vi har den handlefrihed, som hr. Frank Dahlgaard mener vi har, så vi kan vælge at have en flydende valuta, som Sverige og andre lande har, er der lige netop den pointe, jeg havde i bl.a. dagbladet Information, og som hr. Frank Dahlgaard henviser til: Hvis vi stemmer nej til dansk deltagelse i euroen, bliver der også en risiko for, at vi på et tidspunkt kan have en flydende valuta, og det bringer intet godt med sig og har aldrig bragt noget godt med sig for en lille, åben økonomi.
Derfor er det sikrere at stemme ja den 28. september.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-28:
Økonomiministeren har jo helt åbenlyst læst af opinionsmålingerne, hvilke emner man skal prøve at bringe på banen for at overbevise tvivlerne om, at de skal stemme nej til kronen og ja til euroen.
Det skinner helt tydeligt igennem med de argumenter, der kommer om, at det at skifte kronen ud er lig med status quo.
Selvfølgelig er det noget nyt, og derfor må økonomiministeren altså forstå, at det virker usædvanlig krampagtigt, når tilhængerne af euroen forsøger at sige, at det at skifte sin valuta ud er ensbetydende med at bevare status quo, mens man forsøger at forklare, at det at bevare sin nationale valuta og dermed også sin handlefrihed, også til at lade den være tæt knyttet til euroen, skulle give ustabilitet.
Men hvorfor vil man ikke fastholde det, vi har i dag?
Det er jo trygt og godt, og det går jo glimrende,
så hvorfor lave det om?
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Ja, det går godt, fordi Danmark gennem mange år har ført en fastkurspolitik, og fordi Danmark har ført den politik, man skal føre i eurosamarbejdet som medlem af den fælles valuta.
Det er årsagen, og hvis man gerne vil have, at der skal være den største sikkerhed for, at vi kan fortsætte, helt som vi kender det i dag, skal man stemme ja.
Et nej er det usikre, fordi ingen med nogen som helst sandsynlighed kan sige, at vi for evigt kan køre med en fastkurspolitik.
Det har vi ikke, og det har dansk erhvervsliv ikke.
Indtjeningen til at finansiere velfærdssamfundet kræver stabile økonomiske forhold og en fastkurspolitik, og det får man ved at stemme ja.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-28:
Nu kan jeg høre, at økonomiministeren er i fortræffeligt humør i dag, og det er jo skønt, for det betyder også, at økonomiministeren er i svarehjørnet og derfor ønsker at gå ind i besvarelsen af spørgsmål.
Det er altid rart.
Det handler nemlig om den fortrydelsesret, som statsministeren lancerede på et højskolemøde, hvor han pludselig udbrød, som jeg har fået det refereret, at Danmark selvfølgelig har en fortrydelsesret: Bare stem ja til euroen, skift den nationale valuta ud!
Vi kan jo altid vælge at genetablere kronen og få vores egen valuta igen.
Det indtryk, statsministeren efter min opfattelse gav, var, at Danmark har en juridisk ret til at sige til de andre, når som helst vi vil efter et ja, at nu vil vi genetablere vores nationale valuta.
Imidlertid ser det efter det notat på tre sider, vi har fået i Folketinget efterfølgende om den her problemstilling, ud til, at sådan er verden ikke.
Vi kan naturligvis ikke juridisk vælge at sige til de andre lande: Nu vil vi i øvrigt lige melde os ud og genetablere vores valuta.
Jeg vil meget gerne her i dag have økonomiministerens holdning til dette spørgsmål og en afklaring fra økonomiministerens side af, hvad økonomiministeren finder er den juridiske stilling på det her område.
Marianne Jelved (RV), 2000-03-28:
Jeg vil lige understrege, at jeg bestemt ikke er ekspert i statsret og folkeret.
Vi har et Folketing, vi er midt i det, vi har en grundlov, vi er en selvstændig nation, en selvstændig stat.
Derfor mener jeg også, at det er ganske logisk, at vi kan vælge, at vi har frihed til at vælge, hvilke internationale organisationer vi vil indgå i samarbejde med, og derfor mener jeg også, at vi er i stand til at komme ud af EU/den fælles valuta, hvis et flertal ønsker det.
Jeg er fuldstændig enig i, at det vil kræve traktatændringer, men jeg vil gerne se det fællesskab, der vil sige nej til et medlem, der ønsker at udtræde af det.
Det er selvfølgelig en politisk fornemmelse, men statsretligt og folkeretligt mener jeg at vi kan komme ud.
Preben Rudiengaard (V), 2000-03-28:
Jeg kan nok undres en lille smule over ministerens sådan lidt negative holdning til dette forslag, men jeg skal argumentere lidt herfor.
I tidens løb har vi jo oplevet en række patienter, der har haft en oplevelse af en meget dårlig behandling fra skadestedet, og til de er kommet i behandling på sygehuset.
Hvordan har disse patienter så skullet kunnet klage over dette?
Jamen de har været på herrens mark, fordi de har måttet klage til et administrativt system, de har måttet klage til amtsrådet, de har måttet klage til Falck osv., og det vil sige, at disse personer, patienter har været i et vakuum.
Samtidig har der også været spørgsmålet om de mennesker, Falck-reddere eksempelvis, som har foretaget en behandling
ude på stedet
Og den måde, man kan hænge dem op på, er, at de kun kan dømmes i henhold til lægelovens § 25, som er kvaksalveriloven, og det vil sige, at vi skal behandle disse mennesker efter dette.
Derfor er det vigtigt, at vi får bragt disse ting på plads, og jeg vil medgive ministeren, at disse Falck-folk selvfølgelig skal uddannes, så det ikke er ministeren, der bare sidder og styrer - ministeren er jo heller ikke med i patientbehandlingen - men sådan at de, der håndterer patienten i ambulancen, skal have samme muligheder som social- og sundhedsassistenter og alle mulige andre, som i henhold til centralstyrelsesloven kan få en ordentlig og uvildig behandling ved, at sagen bliver forelagt i sundhedsvæsenets Patientklagenævn.
Og det forstår jeg at ministeren gerne vil være med til, så det skal jeg ikke uddybe længere i denne sammenhæng.
Men derimod undrer det mig meget, at man ikke vil være med til at sikre en høj kvalitet ved, at vi, fra skadestedet og indtil man kommer ind, også får patientforsikringen med i dette billede, for jeg mener, at der skal være lige ret, selv om man bliver behandlet uden for sygehusets mure, når vi har et kompetent fagpersonale med telekontakt ind til sygehuset, og så er det også patientforsikringen, der dækker de omkostninger, der kan opstå, når disse patienter måske får en uheldig behandling.
Jeg synes, det ville klæde os, at vi giver de samme forhold og samme retsstilling til disse patienter, som er i den præhospitale fase, som til patienter, der er i sygehussektoren.
Det har vi taget højde for i dette forslag, som vi har lagt frem, og jeg håber, at ministeren kommer til besindighed, således at hun kan se, at der må være samme ret som i vores broderlande.
I Norge og Sverige har de et system, de har maksimale responstider, og derfor er det meget nemt administrativt at varetage.
Og jeg synes, at de argumenter, jeg hørte fra ministerens side om, at det her ikke kan lade sig gøre, altså ikke har rod i virkeligheden, for når man kan lave det i Norge og Sverige, burde vi også kunne etablere det i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-03-28:
Bare lige så jeg har forstået det fuldstændig korrekt
: Det, som økonomiministeren tager som forudsætning for, at vi i givet fald vil kunne komme ud,
er altså to ting: Den ene er, at der skal laves en traktatændring, som vil indebære, at samtlige EU-medlemslande tiltræder traktatændringen.
Det vil sige, at i et EU med f.eks. 27 medlemslande vil ethvert af de 27 medlemslande kunne sige nej, vi vil ikke være med til traktatændringen.
Det kan godt være, de politisk ikke vil gøre det, men de har muligheden for det. Den anden ting er, at det så også ville kræve, at vi meldte os ud af hele EU, og altså ligger der ikke i det, statsministeren sagde og økonomiministeren nu kommenterer, noget om, at vi ville kunne melde os ud af euroen alene og dermed genetablere vores krone.
Det ville i givet fald være en udmeldelse af EU i et samlet hele, og det er det centrale, for det betyder jo, at vi ikke ville kunne genetablere den situation, vi har i dag før den 28. september.