runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Mit synspunkt er i al sin enkelhed, at i Danmark træffer vi beslutning om, hvad vi synes er i Danmarks interesse, og det skal andre lande ikke bestemme.
Må jeg i øvrigt minde om, at hvis vi tager fat i det historiske, sagde den danske befolkning i 1992 nej til Maastrichttraktaten, hvorefter den danske regering bad de andre lande om at fortsætte ratifikationsproceduren, hvad man også gjorde i alle de andre lande.
Rune Lund (EL), 2005-04-20:
Ja, det er rigtigt.
Men når statsministeren siger det, er statsministeren så ikke allerede i gang med at fifle med et eventuelt fransk nej den 29. maj?
Hvis det bliver et nej den 29. maj i Frankrig, er forfatningen jo faldet, og jeg har meget svært ved at se præcist, hvilke områder man skal fifle med i den situation.
I øvrigt vil jeg også gerne sige, at Enhedslistens oprindelige holdning jo var, at afstemningerne skulle afholdes den samme dag i hele EU, for så havde vi nemlig undgået al den ævlebævlesnak om, i hvilken rækkefølge der skulle stemmes, og hvad der ville ske, hvis det blev ja det ene sted og nej det andet sted og måske noget midtimellem det tredje sted.
Det, vi ved nu, understreger i virkeligheden, at det var rigtigt, at Enhedslisten sagde, at afstemningsdatoen bør være den samme i hele EU, for så havde vi undgået den tvivl.
Men det ville jasiden jo ikke, fordi der gik taktik i det.
Man ville gerne have, at de lande, det var lettest at overbevise om, at der skulle stemmes ja, skulle stemme først, og er det i virkeligheden ikke at fifle med det franske nej, når statsministeren siger det, han siger nu?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Jeg har aldeles ikke nogen hensigt om at fifle med det franske nej, hvis det bliver et nej, eller et ja, hvis det bliver et ja.
Det er franskmændenes egen afgørelse.
Det er Enhedslisten, der vil fifle med den danske befolknings ret til at træffe afgørelse om danske forhold, og det er meget tankevækkende, at Enhedslistens politik er at lægge danskernes skæbne i franskmændenes hænder.
Det er ikke min linje.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-20:
I SF har vi udarbejdet et forslag, som åbner mulighed for, at man på lokalt niveau kan leve op til de ønsker, der er i specielt København og Århus om at bruge det redskab, der hedder kørselsafgifter.
Gennem tiden har spørgsmålet været diskuteret i pressen, og der har været forskellige udmeldinger fra regeringen.
Der har været en privat udmelding fra statsministeren, som udtrykte sympati og forståelse, og jeg har forstået det sådan, at statsministeren er enig i, at det lokale niveau selv burde bestemme.
Nu har det lokale niveau i Århus og København fastholdt deres ønske om at bruge dette redskab, og hvad er egentlig holdningen?
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg er meget glad for at kunne sige, at vi har lavet et forsvarsforlig, som er afbalanceret, og som efter forligspartiernes inklusive Socialdemokraternes mening tager et regionalpolitisk hensyn.
Det er således, at en af vinderne i det forsvarsforlig, som er blevet indgået, er Nordjylland.
Efter at forsvarsforliget er implementeret i 2009, vil mere end 20 pct. af det samlede danske forsvar være placeret i Nordjylland, og mere end 50 pct. af alle ansatte i stabs- og støttefunktionerne under de funktionelle tjenester vil være ansat i Nordjylland.
Derfor mener jeg, vi har lavet et forsvarsforlig, som tager de nødvendige regionale hensyn, i særdeleshed til Nordjylland.
Lad mig så sige om forsvarets økonomi, at hr. Bjarne Laustsen ikke skal tro på alt, hvad han læser i dagspressen.
Når man har et forsvarsforlig med en ramme på godt 100 mia. kr. og budgetterer helt ned til nederste linje, vil der i perioder være behov for nogle justeringer, men jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at den politiske aftale af den 10. juni 2004 står ved magt.
Det vil sige, at sådan som forsvarsforliget foreligger i skriftlig form, er det facitlisten.
Jeg har 4-5 år til at nå frem til facitlisten.
Der vil være behov for nogle små justeringer undervejs, for at man kan nå målet, men er der behov for større justeringer, kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at så vil forligspartierne, herunder Socialdemokraterne, blive indkaldt til drøftelser, så der er fuld overensstemmelse og forståelse for det, forsvaret foretager sig, og de mål, som er opstillet i aftalen af 10. juni 2004.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Holdningen er meget klart den, at det er regeringens politik at begrænse antallet af og omfanget af skatter og afgifter mest muligt, og derfor er det ikke regeringens politik at øge afgiftstrykket på bilisterne eller indføre nye redskaber til at gøre det.
Ja, men denne sag handler sådan set ikke så meget om skattestoppet, men mere om, at det faktisk er vores synspunkt, at bilerne i Danmark i forvejen er temmelig hårdt belastede med skatter og afgifter, og at vi er imod at give kommunerne en ny skrue at dreje på efter forgodtbefindende.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-20:
Jeg vil godt en gang til spørge om statsministerens private udmelding om, at det burde være et lokalt anliggende.
Hvordan hænger det sammen med ministerens private holdning?
Er det noget, der kan bruges?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Jeg har en enkelt gang udtalt mig om den sag, men mit ærinde har faktisk først og fremmest været at undgå at blande mig i debatten, som tilsyneladende er en lokal debat, i hvert fald i Københavns Kommune.
Det er faktisk mit ærinde slet ikke at blande mig i debatten, og jeg vil gerne understrege, at der ikke er nogen ny linje fra regeringens side i denne sag.
Vi har ikke til hensigt at tage noget nyt initiativ i spørgsmålet om kørselsafgifter.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Mit spørgsmål til statsministeren går sådan set på: Hvis der kan laves en provenuneutral omlægning af kørselsafgifterne, så der f.eks. betales mindre i vægtafgift, men til gengæld mere, alt efter hvor meget folk faktisk kører, så man indfører det forureneren betaler-princip, som jeg har forstået at statsministeren sådan set er enig i – ville statsministeren så principielt have nogen problemer med kørselsafgifter, hvis resultatet vel at mærke var udtrykkelig provenuneutralt, så det samlede afgiftsniveau ikke steg?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Jeg tror ikke, jeg kan føje meget til, hvad jeg allerede har sagt.
Regeringen har ikke til hensigt at tage noget initiativ vedrørende den såkaldte roadpricing eller kørselsafgifter.
Vi synes heller ikke, at man kan se en sådan sag udelukkende ud fra en enkelt kommunes synspunkt.
Men det viser jo bare, at det ikke er en sag, der alene vedrører Københavns Kommune.
Den vedrører også en kreds af mennesker, som ikke bor i Københavns Kommune, og vi ønsker altså ikke at give et redskab til at dreje yderligere på skatteskruen fra kommunal side.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Der er jo bred enighed om, også blandt flere af Venstres medlemmer i København og mange forskere, at kunne der laves en provenuneutral omlægning, ville det være godt.
Lad os tage et andet eksempel.
Det er rigtigt, at der er nogle problemstillinger mellem det lokale og det nationale.
Med hensyn til tunge køretøjer har Tyskland, Sverige og en lang række andre europæiske lande besluttet at lave provenuneutrale omlægninger, så man betaler for, hvor meget man kører – det er også rimeligt, for lastbilerne slider meget på vejnettet – i stedet for bare at betale ud i den blå luft.
Er man helt afvisende fra regeringens side over for et sådant initiativ?
Jeg spørger, fordi der vil komme et forslag om det ganske snart.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Jeg forholder mig ikke til forslag, jeg ikke har set, og lad mig gentage, at regeringen ikke har planer om at give mulighed for indførelse af såkaldte kørselsafgifter eller roadpricing, som man lægger i en ring rundt om en by.
Må jeg sige mere generelt og helt overordnet, at det jo ikke er sådan, at regeringen er afvisende over for en miljømæssigt begrundet omlægning af bilbeskatningen.
Det har vi faktisk også tidligere udtrykt os positivt over for.
Hvis man kan fremme en mere miljøvenlig bilisme på en provenuneutral måde, er det ikke i strid med skattestoppet, bare hver eneste krone, der kommer ind ét sted, bliver brugt til at sænke afgifterne et andet sted.
Men jeg vil gerne sige, at så længe vi snakker om hypoteser og teorier, har jeg ikke forholdt mig til dem, og lad mig gentage: Der er ikke nogen ny linje fra regeringens side i spørgsmålet om kørselsafgifter.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-20:
Statsministeren er nok bekendt med, at i London er det blevet indført.
Der var stor modstand fra mange sider i starten, men efterfølgende har det været en stor succes.
Det er der meget bred enighed om, også fra erhvervsside, fordi man har opdaget, at man faktisk har sparet penge.
På lokalt niveau har man haft et problem, som er blevet løst, og det samme gør sig gældende i København.
Ud fra statsministerens melding må der være nogle muligheder for at løse et lokalt problem, og det er lige præcis det, der er lagt op til her.
Venstre har et slogan, som siger, at man ved, det bliver til noget, og at Venstre ved man, hvor man har.
Men er det på det centrale niveau, man ved, hvor man har Venstre, eller kan det også være på det lokale niveau, når der nu er meldt så kraftigt ud fra lokalt hold?
Hvis det skal være tilfældet, kan statsministerens sidste melding tyde på, at det også kan fungere på det lokale niveau med troværdighed.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Nej, nu går hr. Poul Henrik Hedeboe for langt i tolkningen af, hvad jeg har sagt.
Jeg er nødt til at sige, at det må fuldstændig stå for hr. Poul Henrik Hedeboes egen regning.
Vi har ikke til hensigt at give hjemmel til, at man kan opkræve kørselsafgifter i kommunerne.
Det, jeg har udtalt mig om, er på det helt overordnede plan, helt generelt om bilbeskatningen, hvor jeg har understreget, at skattestoppet er formuleret sådan, at man godt kan foretage miljømæssigt begrundede omlægninger af skatter og afgifter under den forudsætning, at hver eneste ekstra krone, der kommer ind et sted, ubeskåret og i fuldt omfang skal gå til at sænke skatter og afgifter et andet sted.
Det er det, jeg har sagt, men det er på det helt overordnede plan, og det kan hr. Poul Henrik Hedeboe ikke tolke som en tilslutning til at indføre kørselsafgifter i kommunerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-20:
»Da der tilsyneladende ikke er overensstemmelse mellem forsvarets økonomiske midler og det nye forsvarsforligs opgaver, vil ministeren da oplyse, hvilke konsekvenser de forventede besparelser på ca. 1 mia. kr. pr. år vil få for forsvarets tjenestesteder og personale generelt i Danmark samt ikke mindst i Nordjylland?«
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-20:
Nu er det sådan med det forslag, som vi fremsætter, at det provenu, der kommer af kørselsafgifter, skal blive inden for transportsektoren.
Det er et spørgsmål om ikke at se så stift på skattestoppet, at man ikke kan flytte rundt på nogle ting under den samme hat, så ud fra den synsvinkel skulle der være frihed for det lokale niveau til at operere.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Det kunne være fristende at spørge ministeren, om man også overvejer på flere strækninger at gøre det pligtigt at tage lods om bord – vi ved, det har en stor effekt – ud over at liberalisere området, som jeg principielt er enig i skal gøres.
Så vil jeg bare for tredje gang gentage spørgsmålet, fordi jeg jo spændt venter på den store handlingsplan: I mellemfasen overvejer ministeren da ud over at liberalisere lodsvæsenet at sætte flere overvågningstimer af?
Jeg har forstået det sådan, at godt nok er det svært at få de her folk gennem retten og idømme dem bøder, men forudsætningen for overhovedet at kunne gøre det er, at man pågriber dem på det rigtige tidspunkt, det vil sige, at overvågningen er i orden.
Der tænker jeg bare, at 2-3 år er lang tid at vente – nu ved jeg jo ikke, hvilken tidshorisont vi taler om – før indsatsen bliver styrket.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-04-20:
Skriftlig begrundelse
Det er interessant for store byer som specielt København og Århus, om kørselsafgifter er et redskab, de får mulighed for at bruge til løsning af de stigende trængselsproblemer, der er i byerne.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Det bliver en spændende redegørelse; den ser jeg frem til.
Men jeg må sige, at som jeg hører ministeren, så er det sådan, at det eneste, man ikke vil gøre, er at tilføre området flere ressourcer.
Man vil lave lidt om på lovgivningen, man vil indføre nye systemer, og det er jo fint, men på det punkt, som måske på kort sigt er af størst betydning, nemlig at øge overvågningen, ønsker man ikke at sætte ind.
Derfor bliver jeg nødt til at slutte med at spørge ministeren, om ministeren virkelig alvorligt mener, at der ikke er nogen sammenhæng mellem intensiviteten i overvågningen og antallet af overvågningsflyvningstimer.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Det fremsatte lovforslag har til formål at sikre en større og bedre adgang for risikovillig kapital til danske virksomheder.
Dette skal ske gennem et midlertidigt skattefradrag for industrielle investorer, der investerer i selskaber, som handles på et alternativt marked.
Et andet element i lovforslaget er, at der foreslås mulighed for at anvende rate- og kapitalpensionsmidler til køb af unoterede aktier.
Jeg ser med stor sympati og glæde på, at man bruger kapitalpensionsmidler til aktive investeringer.
Jeg læser også lovforslaget som værende afbalanceret i risikoen over for disse investeringer.
Lovforslaget skønnes at medføre et samlet provenutab på 20 mio. kr. årligt.
For finansåret 2005 skønnes lovforslaget samlet at medføre et provenutab på 130 mio. kr.
Halvdelen af disse tab vedrører amter og kommuner.
Forslaget om at indføre mere risikovillig kapital er prisværdigt og ønskeligt.
Jeg vil godt i udvalgsarbejdet have skattefradraget og det provenutab, der ligger i det, nærmere belyst.
Så jeg vil se frem til behandlingen af forslaget med velvilje.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg vil for det første godt spørge den radikale ordfører, hvilket indtryk det gør, at Finansrådet, der som bekendt ikke har været nogen af SF’s kernevenner eller -vælgere for den sags skyld, advarer så relativt kraftigt imod det her forslag, som de gør. Hvilket indtryk gør det?
For det andet: Hvilke muligheder ser den radikale ordfører for, at man kan bedrive skatteunddragelse ved hjælp af de bestemmelser, der ligger i forslaget?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Hvis jeg tager den sidste del af spørgsmålet først, vil jeg sige, at jeg ikke har set i forslaget, at det skulle indebære større muligheder for skatteunddragelser, så det ser jeg ikke nogen farer i.
Det er klart, at investering i en ikkenoteret aktie kan have en større risiko end investering i en noteret aktie.
Men jeg mener, at den rådgiver, som man benytter til investering af sine penge, jo må kundgøre over for investor, hvilken risiko man løber.
Og hvis man går ud i investeringer, som kan være mere risikobetonede, er det formodentlig også, fordi man ønsker et større afkast.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg vil så opfordre den radikale ordfører til at læse høringssvarene, herunder høringssvaret fra Finansrådet.
For det er sådan set ret sindsoprivende læsning at se så kraftige advarsler mod de ting, som ligger i det her lovforslag.
Så vil jeg også opfordre den radikale ordfører til at følge meget nøje med i udvalgsarbejdet.
For sandheden er jo, og det kan man også forvisse sig om ved at læse høringssvarene, at der er ganske betydelige muligheder for at unddrage sig beskatning ved begge hovedelementer i det her forslag, både pensionsdelen og spørgsmålet om det midlertidige fradrag for institutionelle investorer.
Alene i forhold til sådan et problem som at kursfastsætte investeringer i unoterede aktier – hvad er de værd, når man overfører penge til de unoterede papirer, og når man overfører penge den anden vej? – er der jo en bred mulighed for at fifle med de værdier, som ligger her.
Og det er klart, at muligheden for at fifle og muligheden for at unddrage sig beskatning stiger, jo flere penge man har på sin pensionsopsparing.
Så jeg er dybt forundret, men det må stå for De Radikales egen regning, at man vil medvirke til et forslag, som i den grad gør det muligt at undgå beskatning.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-20:
Efter min vurdering handler det ikke om at kunne undgå beskatning.
Det er klart, at hvis udvalgsarbejdet afdækker, at der skulle være sådanne muligheder, vil det blive taget op til fornyet vurdering.
Jeg kan til hr. Morten Homanns oplysning sige, at der er en tradition i Det Radikale Venstre for at følge med i udvalgsarbejdet, og det vil jeg selvfølgelig også gøre.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Det fremgår jo tydeligt af bemærkningerne i lovforslaget, at muligheden for at kunne placere midler i unoterede aktier ikke får nogen provenumæssige konsekvenser, hvis ikke der sker en ekstra indbetaling i pensionsopsparingen.
Hvorfor er hr. Morten Homann så bekymret over, at i stedet for at lave et forbud mod at investere her, ja, så giver vi en mulighed for at få adgang til unoterede aktier, når det, hvis ikke der bliver skabt øgede indbetalinger i pensionsselskaberne, ikke har nogen provenumæssige konsekvenser?
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Nej, og nu må jeg tilstå, at nu har hr. Torsten Schack Pedersen fået beroliget mig fuldstændig.
Jeg vil godt tilbagekalde al min skepsis over for det her forslag, for der står jo i bemærkningerne, at det ikke får nogen provenumæssige konsekvenser, skatteministeren har skrevet i bemærkningerne, at det ikke får nogen provenumæssige konsekvenser, så er al diskussion om skattehuller da ryddet af vejen.
Altså det er, undskyld mig, synes jeg en lidt blåøjet betragtning, at fordi skatteministeren skriver i bemærkningerne, at det her ikke har nogen provenumæssige konsekvenser, så behøver man ikke at diskutere skattehuller nærmere.
Så forstår jeg godt, at vi har en regering, som har leveret en TDC-sag, som har leveret en Jyske Bank-sag, som har leveret den ene sag med store skattehuller efter den anden, hvis det er indstillingen.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-04-20:
Det ville jo være sjovt, hvis hr. Morten Homann ville forholde sig til det, der er virkeligheden, og det, vi står med.
For faktum er jo, at når pengene skal udbetales, vil man fortsat få den beskatning, og den avance, der måtte være, bliver jo også beskattet.
Så vil hr. Morten Homann ikke godt bekræfte, at hvis der alene sker en omflytning mellem de enkelte investeringer i henholdsvis noterede og unoterede aktier, hvis det alene er det, der sker, og pensionsformuen ikke bliver øget, ja, så vil det ikke have nogen provenumæssig konsekvens?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-20:
Der er ikke nogen tvivl om, at i det øjeblik man vælger en investering og især en investering, der ser ud til at give et godt afkast, er der også en risiko forbundet med det, men jeg tror, der er mange, der helt har glemt, at for ca. 10 år tid siden var det også tilfældet på det helt almindelige aktiemarked.
I virkeligheden skulle det kunne betale sig at tage et lån og investere pengene i aktier, for så fik man meget mere tilbage end de penge, man havde lånt.
Jeg ved også, at der var flere, der gjorde det, men lige pludselig krakkede aktiemarkedet, så det gik den anden vej, og så kunne det ikke betale sig alligevel.
Det er der på det almindelige aktiemarked, og det er der selvfølgelig også med unoterede aktier.
Jeg tror heller ikke, vi skal glemme, at de mennesker, der sidder med en pensionsformue, naturligvis ikke ønsker, at pensionsformuen er væk, når de bliver pensionister.
Derfor vil de naturligvis også, i det omfang de overhovedet kan, gøre alt for at undersøge, hvad det er for nogle investeringer, de laver, og i øvrigt sørge for at sprede deres investeringer, sådan som enhver bankrådgiver formentlig vil være klog nok til at foreslå en kunde, der ønsker at investere.
Derudover er der jo også en ekstra hånd under dem, der ikke måtte tænke – hvilket jeg nu tror langt de fleste, hvis ikke alle, gør – i form af en procentgrænse for, hvor meget af sin formue man kan investere på markedet.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Jeg kan fuldstændig bekræfte over for hr. Torsten Schack Pedersen, at hvis alle privatpersoner og virksomheder i det her land deler den høje moral, som statsministeren, Venstres formand, har opfordret til, jamen så vil der ikke være noget skatteprovenutab.
Jeg kan også oplyse, at hvis alle borgere i det her land undlod at begå kriminalitet, så ville der ikke være nogen kriminalitet.
Men det er sådan set ikke det, der er den interessante diskussion.
Spørgsmålet er de skattehuller, der bliver åbnet her.
Hvis der nu er nogen, som har så slet en moral, at de udnytter disse huller – og det kan man jo ikke udelukke – hvad får det så af konsekvenser?
Jeg synes, hr. Torsten Schack Pedersen befinder sig i en drømmeverden, hvor der ikke findes folk, som udnytter skattehuller, og derfor kan man godt åbne nogle nye.
Der synes jeg helt ærligt ikke at erfaringerne giver grund til at leve i den drømmeverden, specielt ikke med en regering, som har åbnet det ene skattehul efter det andet, og som har siddet og sovet, vel vidende at pengene fossede ud af statskassen.
Jeg kan berolige den radikale ordfører med, at SF bestemt har tænkt sig at følge med i udvalgsarbejdet og stille en række kritiske spørgsmål til det her forslag, sådan at de huller, der er i forslaget, også vil komme for en dag.
Og så er det da min forhåbning, eftersom jeg kender den radikale ordfører som en forstandig mand, at vi ved tredjebehandlingen kan være enige om at trykke på den røde knap, hvis vi da når så langt, for det her forslag rummer da en lang række muligheder for spekulation.
Dermed ikke sagt at jeg ikke synes, der kan ske investeringer i unoterede aktier, men spørgsmålet er, om det skal ske ved hjælp af pensionsmidler, som er skattebegunstigede, eller om man skal sige, at det som i dag er noget for f.eks. pengeinstitutterne at begive sig af med, mens de skattebegunstigede pensionsmidler bliver investeret efter mere klare og rene linjer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-20:
Vores ordfører på området, hr. Frank Aaen, kan desværre ikke være til stede, så derfor vil jeg i stedet for at trætte medlemmerne blot nøjes med at oplæse følgende: Selv om forslaget lukker et par skattehuller, er der så mange negative ting i forslaget, at Enhedslisten ikke kan støtte det.
De rige pensionsopsparere får endnu en skattefordel, og vi er også imod, at bankerne får en likviditet og dermed en rentefordel.
Bankerne tjener jo styrtende med penge og skal ikke have den mindste fordel foræret af statskassen.
Altså ingen støtte fra Enhedslisten.
Morten Homann (SF), 2005-04-20:
Nu må skatteministeren beslutte, hvad skatteministeren vil mene.
Altså, enten, som skatteministeren sagde i sin oprindelige besvarelse, er det her delforslag, som egentlig ikke har noget med hinanden at gøre, og det er praktiske hensyn, der har gjort, at man har lagt dem sammen i ét lovforslag, eller også er det ikke.
Hvis det er af praktiske hensyn, så spørger jeg, om man vil vise Folketinget det hensyn at dele det op i bare to bunker, hvor man siger, at det, der er det ukontroversielle, det, der er konsensus om, lader vi skille ud i et lovforslag, som vi alle sammen kan stemme for, og det, som der er holdningsmæssig uenighed om, det være sig på grund af skattehuller, uenighed om grænser, eller hvad det måtte være, kan man så lægge i en anden bunke, hvor vi så må dele os og se, hvor flertallet ligger.
Er skatteministeren indstillet på det?
Så vil jeg bare lige til slut spørge med hensyn til diskussionen om innovationsforeninger, om ikke forskellen på skatteministeren og SF er, at vi har lært af diskussionen om innovationsforeninger, at innovationsforeningerne faktisk gav anledning til en vis skatteunddragelse, og at man derfor skal lade være med at bruge den samme model en gang til.