runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Jamen tak til hr. Helge Adam Møller for påpegningen af denne sammenhæng dér.
Det er helt korrekt, at så langt havde jeg altså ikke kunnet nå at komme.
Tak for det!
Så vil jeg sige til hr. Erling Christensen: Bevares, jeg har da ikke spor imod motorløb.
Jeg smilede bare i al stilfærdighed af, at det skulle være lovgivningsstof.
Sådan noget må man kunne klare efter færdselsloven og så med nogle bekendtgørelser og et regelsæt, som fagfolk finder ud af.
Jeg tillod mig kun at sige, at i betragtning af, hvad vi her har at lave og skulle beskæftige os med, så regner jeg med, at det klarer sig selv.
Det er ikke lovgivningsstof.
Men jeg har ikke spor imod, at det bliver reguleret, for selvfølgelig skal vi sætte sikkerheden allerhøjest, når vi skal give unge mennesker lejlighed til at udfolde sig og rase ud.
Det er helt, helt i orden.
Der er ikke noget ondt i det.
Men jeg tænker sådan lidt på, at der er masser af ting i dette samfund, der reguleres ved bekendtgørelser.
Andet lå der ikke i det.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Det er, som det også blev sagt i den foregående debat, et ualmindelig udmærket lovforslag, det her, og Det Radikale Venstre er enigt i det fra a til z. Der er to ting, jeg særlig vil fremhæve ved det.
Det er dels forsøgsbestemmelsen og dels hele den problematik om, at det nu ikke længere er politiet, der forholder sig direkte til sådan noget som færdselsmæssige bestemmelser og vejenes udnyttelse og indretning, men at det derimod er kommunerne. Jeg læser det høringssvar, der er kommet fra Politimesterforeningen som et temmelig - hvad skal jeg sige? - surt opstød over, at man her går ind og tager nogen kompetence fra politiet, som de har haft i, jeg ved ikke hvor mange år.
Og det, der står i høringssvaret, som jeg var så heldig at få fat i og læse i går aftes, er altså sådan set bare, at ministeren præciserer nogle enkelte ting.
Altså, det er ikke sådan, at man giver efter for politimestrene.
De får det faktisk ikke sådan, som de gerne vil have det, nemlig får lov til at beholde kompetencen til det her.
Jeg kender lidt til det fra mit daglige virke som medlem
at et teknik- og miljøudvalg.
Jeg kender det samarbejde, som er med politiet i de her sager, og det er forbilledligt, og det vil ikke blive lavet om.
Det vil bare være sådan, at kommunerne nu måske får lidt lettere ved at komme igennem hos politiet med nogle af deres forslag.
Jeg synes, det er godt at få input også via folkelige foreninger til kommunalbestyrelser og så måske ad den vej få blødgjort politiet en anelse de steder, hvor der er behov for det, så vi støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-01-14:
Da vores ordfører, hr. Søren Kolstrup, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne meddele, at vi er positive over for lovforslaget her, men dog er stærkt bekymrede over bestemmelsen om muligheder for motorløb på veje inde i byerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-01-14:
Først vil jeg tilslutte mig kritikken af, at vi ikke får de her høringssvar frem.
Jeg synes simpelt hen ikke, at embedsfolkene betjener deres minister godt nok, når resultatet bliver, at ministeren og ministeriet generer udvalgets medlemmer på den måde her.
Det synes jeg rent ud sagt ikke, man kan være bekendt.
det skulle da være mærkeligt, hvis man var glad for det hele, og det er jeg altså heller ikke.
Jeg synes, at man skal have det skilt ad på en eller anden måde.
Så det er måske godt nok, at politiet er lidt med til at sørge for, at det ikke bliver alt for vildt.
Færdselsregulerende forsøg er udmærkede, og dem omkring førerretten har jeg heller ikke noget imod.
Det med motorløb har jeg sagt noget om.
Altså jeg synes, det er fuldstændig tåbeligt.
Jeg synes, det er helt fint, at sådan noget motorværk kan sige brum, brum, men det kan det gøre ude i en grusgrav eller ude ved ham der Søren et eller andet, der ikke lugter godt; det er helt fint, men altså ikke lige nøjagtigt inde i gaderne, hvor folk bor, eller på veje, som vi har brug for.
Det gælder også professionelle cykelløb, som forstyrrer trafikken midt i travle arbejdsdage, hvor firmaer og privatmennesker bruger vejene.
At firmaer, som har lastbiler, der koster 500-800 kr. i timen, kørende rundt, skal generes i timevis af cykelløb, hvad jeg selv har været udsat for i min tid i foderstofbranchen, synes jeg faktisk ikke er rimeligt.
Det er da folk, der øver nyttige erhverv på de veje, som vi har anlagt der.
Hvorfor skal de generes af sådan noget pjat?
De kan køre cykelløb nogle andre steder.
Og så en ganske lille ting: Jeg kan ikke forstå, hvorfor der skal indføres betaling for syn på knallerter.
Det synes jeg faktisk er et asocialt forslag.
Knallerten er den lille mands transportmiddel, og den synes jeg faktisk ikke at man skal belaste med yderligere omkostninger.
Men vi må kigge på sagen i udvalget og prøve, om vi kan få det adskilt eller se på, hvordan vi får sorteret det.
Sonja Mikkelsen (S), 2000-01-14:
Jeg finder, det er på sin plads, at jeg starter med at beklage den sene fremsendelse af høringsvarene.
Det kunne vi godt have gjort noget før fra Trafikministeriets side, og vi kunne have gjort det i flere portioner, for det er jo, fordi de er samlet sammen over flere omgange.
Men jeg beklager, at det ikke er sket.
Og så vil jeg gerne takke for den overvejende positive holdning til lovforslaget i betragtning af, at det jo er rigtigt, som der er sagt fra flere sider, at det jo er et forslag med mange forskellige delelementer, som hver for sig ikke har ret meget med hinanden at gøre, men som hver for sig til gengæld imødekommer nogle ønsker og nogle behov, som vi føler der er opstået i forbindelse med udviklingen omkring vores trafik.
Så skal jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech omkring nogle af de spørgsmål, som hun rejser, at for det første ligger besvarelsen af det der med kompetencen lidt i den redegørelsesdebat, vi har haft her forud for lovforslaget.
Dermed begynder de også at tage tid og koste penge at administrere, og det er sådan set baggrunden for, at vi mener, man også bør betale noget for det.
Så er der et spørgsmål fra fru Margrete Auken, som jeg skal besvare.
Det er et spørgsmål om kompetencen: Hvad er det for en kompetence, kommunerne får i forhold til politiet?
Og dér kan man vel sige sådan lidt firkantet, at som udgangspunkt er den kompetence, kommunerne får til at gøre noget ekstra, sådan set noget, der virker dæmpende på trafikken.
Man kan altså ikke sætte hastighederne i vejret.
Hvis hastighederne skal sættes i vejret, så er det stadig væk politiet, der skal tage stilling til det efter § 92, stk. 4. Så det er sådan den vej, det som udgangspunkt går med den kompetence, der overflyttes til kommunerne.
Så er der et enkelt svar, som jeg kan give med det samme til hr. Fransgaard, og det er på spørgsmålet om anhængerkørekort og ledbusser: Ja, man skal have anhængerkørekort stadig væk, selv om vi nu omdefinerer ledbussen lidt, og det hænger selvfølgelig lige præcis sammen med den problemstilling, som også hr. Fransgaard nævner.
Men endnu engang jeg vil da gerne takke for de overvejende positive holdninger til forslaget, og jeg håber selvfølgelig, at jeg kan bidrage til, at vi også kan nå frem til et udvalg, der er forholdsvist enigt om det her lovforslag i den periode, der nu kommer med udvalgsbehandlingen.
Arne Melchior (CD), 2000-01-14:
Jeg er nødt til at bakke hr. Helge Adam Møller op i kritikken af ankomsten af høringssvarene.
Som hr. Helge Adam Møller gjorde opmærksom på, er de fleste indgået i september i forrige årtusind.
Der er noget, der hedder foragt for retten.
Det her er altså foragt for Folketinget, i dette tilfælde for Folketingets Trafikudvalg.
Jeg går ud fra, at ministeren i sin svartale vil beklage, at man håner folketingsmedlemmer på den måde.
Jeg har fra denne plads gang på gang i årenes løb påpeget, at vi har brug for høringssvarene før en førstebehandling.
På mit bord havnede de altså i morges, da jeg kom fra et møde hos trafikministeren, som startede kl. 8.
Så jeg har ikke haft en rimelig mulighed.
Og jeg mener: Så behold dem hellere selv end at give os den der henkastning, lige et par timer før vi skal have debatten.
Det kan man altså ikke leve med.
Det var det.
Så egner lovforslaget sig jo i høj grad til udvalgsbehandling.
Det handler om cirka et dusin
helt forskellige færdselsmæssige bestemmelser, og dem er der jo ikke mulighed for at tage stilling til i en 5 minutters førstebehandlingstale
Jeg har ikke kunnet lade være at trække på smilebåndet
af, at nogle folketingsmedlemmer har stået her og diskuteret betimeligheden af måden, på hvilken cykelløb og billøb kan foregå i en by.
Det er vel egentlig ikke parlamentsstof.
Så mange småting og enkelte vigtige ting
Dog én principiel bemærkning:
Og i betragtning af, hvor diplomatisk forsigtigt netop mennesker med disse embeder udtaler sig, må jeg tillægge disse høringssvar en alvorlig vægt, og derfor bliver vi nødt til i udvalget meget nøje at gennemgå betimeligheden af og omfanget af, hvor meget der skal ændres i kompetenceforholdene. Og jeg er nu dobbelt glad for, at jeg i min ordførertale i formiddags også nævnte, at politiet jo er dem, der har tingene helt inde på livet, har både stedkendskab og adfærdskendskab og trafiksaglighedsekspertise i deres rækker, og derfor må vi være lidt forsigtige her.
Men det må da klart kunne lykkes at få en balance, der kan passe.
Med disse ord tilsiger jeg en velvillig behandling, uden at jeg har taget stilling til de enkelte af de mange omhandlede punkter, og jeg håber som sagt, at ministeren vil genoprette det gode forhold til Trafikudvalget ved at sige, at sådan som man her har båret sig ad - jeg skal minde om, at disse høringssvars følgebrev altså er dateret den 13. januar, og i dag er det den 14. januar, og vi har været her i salen fra kl. 10, og vi har været til møde i ministeriet fra kl. 8 - det kan man altså ikke byde alvorligt arbejdende mennesker.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
Nu synes jeg ikke, jeg fik tydeligt svar på mit spørgsmål fra hr. Ole Sohn.
Mit spørgsmål gik simpelt hen på: Vi ved jo alle, at den sag ikke kommer for retten i morgen.
Den kommer sandsynligvis først for retten om et par år.
Det vil sige, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget, hvad det jo sandsynligvis desværre gør, medmindre der viser sig at være meget store juridiske problemer ved det, og man så, når retssagen kører igennem om 2 år, finder ud af, at det faktisk var forkert, og vi står med en ny Tvindsag, hvad kunne hr. Ole Sohn så forestille sig, der kunne ske?
Ole Sohn (SF), 2000-01-14:
Da SF's ordfører, hr. Jes Lunde, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne afvise Enhedslistens beslutningsforslag ud fra følgende bevæggrunde: SF indgik i 1990 et forlig med seks andre partier om regulering af overførselsindkomster inklusive oprettelse af satspuljen. Forliget var en afgørende betingelse for at sikre en regulering af efterløn og dagpenge, som i en lang periode overhovedet ikke havde været reguleret.
Forliget repræsenterede derfor et klart fremskridt for flere hundrede tusinde mennesker, der lever af offentlige ydelser.
Oprettelsen af satspuljen var en integreret del af forliget.
Uden den ville det ikke have været muligt at finde et flertal for regulering af dagpengene og efterlønnen
Derfor vedstår SF gerne forliget, og vi ser ingen grund til at løbe fra det.
Vi kan samtidig se tilbage på, at satspuljen er blevet brugt til uhyre mange gode og fornuftige projekter både inden for det sociale område og på arbejdsmarkedet i de år, der er gået, og mange af de gode initiativer var aldrig blevet gennemført, hvis ikke vi havde haft en finansieringsmulighed via satspuljen.
Forliget fra 1990 består i dag, fordi der har været et velfungerende samarbejde mellem partierne bag udmøntningen af puljen gennem alle årene.
Det er SF meget tilfreds med, og vi vil derfor afvise Enhedslistens beslutningsforslag.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-14:
Jeg mener, det er fuldstændig forfejlet, hvad de andre ordførere har været oppe at sige.
Og jeg må sige, at i forhold til forlig så accepterer Dansk Folkeparti selvfølgelig, at der er en forligskreds på forskellige politiske områder i Folketinget.
Men det er jo som oftest sådan efterfølgende, at det bliver lagt i Folketingssalen, hvorefter man kan argumentere for eller imod de forlig, der er indgået.
Derfor er det uparlamentariske metoder, man bruger i forhold til denne her del af lovgivningen.
Det er ganske udemokratisk.
Jeg kunne også godt tænke mig at høre, hvor længe sådan et forlig egentlig holder.
Det blev indgået i 1990.
Har man tænkt sig, at det skulle løbe i al evighed, eller hvordan forholder man sig egentlig til det?
Det er ganske udemokratisk, at der er tre partier, som totalt er holdt ude fra de her beslutninger, og derfor er det en klar opfordring fra Dansk Folkeparti til, at man støtter det her beslutningsforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-01-14:
Ja, så fik vi en røst fra det andet parti, som ikke er med i satspuljeforliget.
Jeg må sige, at i 1990, da den her konstruktion blev lavet, blev der opstillet nogle forudsætninger. Disse forudsætninger var, at der var tale om, at man nu fik indført en automatisk regulering.
Fordelingen af dette beløb var man enige om skulle afgøres af den forligskreds, der stod bag forliget, efter hvad det er for nogle interesser, vi har.
Derfor er der ikke noget udemokratisk i det.
Der er faktisk, som finansministeren sagde, 155 mandater bag.
Hvis sagen skal tages op, så skal det være, fordi man siger, at dette forlig ønsker man ikke at stå ved.
Men som finansministeren sagde, har man netop kunnet konstatere, at dette forlig ønsker man at stå ved.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-14:
Jamen det er da udemokratisk, når forligskredsen sidder bag lukkede døre og beslutter, hvad satsreguleringspengene skal gå til, og hvor der ikke er nogen parlamentarisk debat om de ting.
Og jeg vil da bestemt ikke afvise, at når hr. Ole Vagn Christensen siger, at der er 155 mandater bag det her, så kunne der da måske blive nogle flere, hvis det blev lagt ned i Folketingssalen.
Det er fuldstændig tosset, som det her foregår.
Jeg kan så tage en anden ting, som jeg også mener er en ganske udemokratisk og uparlamentarisk institution, nemlig de forskellige følgegrupper, som bliver nedsat i forhold til forskellig lovgivning, og hvor det alene er forligskredsen.
Men der har man jo trods alt et eller andet sted besluttet, hvor mange penge det skal indbefatte.
Her er det en fordeling efter de forskellige politiske partier, der kan gå ud og tilgodese nogle forskellige grupper.
Men jeg vil da opfordre til, at det kommer i Folketingssalen.
Der er da mange af de her ting, som Dansk Folkeparti godt kunne støtte.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-01-14:
Der var to ting, som fru Pia Kjærsgaard fremførte.
Det ene var, at det er udemokratisk - det fik vi en gang til - og at der ikke var nogen parlamentariske diskussioner.
Det kan jeg sige, at det er der.
Der er store diskussioner om, hvordan man skal håndtere disse ting.
Endvidere er det sådan - og det er også derfor, vi har forslaget her til behandling - at loven faktisk er vedtaget i Folketinget i fuld åbenhed i 1990.
Så der er altså ikke tale om, at vi her handler på udemokratisk grund.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-14:
Jamen så lad os holde os til at sige uparlamentarisk, uparlamentarisk under alle omstændigheder.
Jeg vil så godt høre hr. Ole Vagn Christensen om, hvorvidt man har nogen mening om, hvor lang tid det her forlig skal vare?
Er der sat nogen dato på i forhold til, hvor længe man har tænkt sig at fortsætte på denne her efter Dansk Folkepartis mening
fuldstændig uparlamentariske metode?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-01-14:
Som jeg sagde i min ordførertale, så står vi bag det forlig, og det gør de andre partier også.
Men så længe der er et flertal, så eksisterer ordningen.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Da den radikale ordfører ikke kan være her, så skal jeg på hans vegne sige, at vi ikke kan støtte Enhedslistens beslutningsforslag, men jeg vil godt kommentere den debat lidt, der har været her. Jeg har hørt en af de implicerede ministre i det her sige, at det virkelig var en mulighed, man her havde for at føre en spændende, social arbejdsmarkedspolitik, der hvor pengene nu bliver delt ud.
Det er en god måde.
På den anden side adskiller det her sig jo ikke fra alle mulige andre forlig, der indgås på alle mulige andre områder.
De kører altså så længe, som forligspartnerne nu kan blive enige om det, og man kan ikke sætte nogen slutdato på.
Vi vil ikke være med til at ophæve det her lige med det samme.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-14:
Det adskiller sig fra andre forlig, for det er fuldstændig uden for finanspolitiske diskussioner, det her. Så derfor adskiller det sig fra andre forlig.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-01-14:
På vegne af Venstres ordfører, fru Ulla Tørnæs, samt på vegne af Det Konservative Folkeparti skal jeg kort fremføre følgende ordførertale:
Som det fremgår af bemærkningerne, er beslutningsforslag nr. B 23 en genfremsættelse fra folketingsåret 1998-1999.
Da både Venstres og Det Konservative Folkepartis folketingsgrupper ikke har ændret holdning vedrørende satspuljen, siden forslaget var til behandling sidste år, kan jeg i lighed med, hvad begge partiers ordførere sagde den 21. januar 1999, på Venstres og Det Konservative Folkepartis vegne afvise Enhedslistens beslutningsforslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-01-14:
Jeg vil gerne sige til fru Jette Gottlieb, at for at kunne bedømme dette er man nødt til at se på den ordning, som
var før 1990, og da havde vi ikke nogen automatisk regulering.
Det har vi nu.
Man er så ydermere i den situation, at man, fordi der er kommet det dér beløb, så har kunnet gøre noget mere på de områder, som også finansministeren her trak frem.
Så fru Jette Gottlieb kan jo ikke ligesom sige, at hun ikke var enig, og at det ikke virkelig var de svageste, der her var tale om.
Jette Gottlieb (EL), 2000-01-14:
Jeg er fuldt ud klar over, at der er indført en regulering, og det er fint, men det, som jeg vil bede hr. Ole Vagn Christensen om så at forholde sig til, er: Er det hr. Ole Vagn Christensens ønske, at der skal være en stadig stigende forskel mellem de fattigste og de rigeste i det her samfund?
Er det målsætningen, er det perspektivet?
For hvis det er det, man vil, så er det rigtigt, at man sagtens kan fortsætte med at tage nogle procenter eller promiller ud af en indkomstregulering; det vil øge forskellen.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-01-14:
Jeg har prøvet at forklare fru Jette Gottlieb, at der ikke med den reguleringsform, der blev gennemført, var tale om, at der var nogle, der havde reallønsnedgang, selv om man blev enig om, at der skulle være de der 0,3 pct., og derfor mener jeg, at det er det væsentlige i det her.
At vi så har de andre ting at kunne gøre det mere med, ønsker vi at stå ved.
Det har jeg også sagt i min ordførertale.
Jette Gottlieb (EL), 2000-01-14:
Jamen det er jo goddag, mand - økseskaft, for der er jo ikke nogen, der taler imod en automatisk regulering.
Det er der jo ingen der taler imod.
Det, jeg spørger om, er, om hr. Ole Vagn Christensen vil argumentere for, om det er rigtigt og vigtigt, at vi øger forskellene, altså at vi er med til igennem den inddragelse af de 0,3 pct. at sikre, at der opstår et stadig stigende efterslæb for de grupper, vi taler om her.
Er det ønsket, er det det, man vil?
For så er det selvfølgelig muligt at fortsætte med ordningen.
Mogens Lykketoft (S), 2000-01-14:
Jeg har sådan set ikke nogen illusioner om, at de to parter, der har talt imod det nuværende satspuljesystem, skulle gøre sig den umage at forklare, hvor vi skulle finde de 4 mia. kr., hvis vi samtidig ville fortsætte de - tror jeg, vi er enige om - altovervejende dybt velbegrundede ordninger, som er sat i gang for de her penge. Jeg kender udmærket fru Pia Kjærsgaards teknik med at gentage et slogan, som ikke er rigtigt, som ikke er sandt, så mange gange, at det nok i mange menneskers bevidsthed bliver sandt, men der er ikke noget uparlamentarisk i at lave forlig.
Der bliver lavet mange forlig.
Der er mange ting, der bliver afgjort i et forhandlingslokale i det her Folketing.
Deri er der ikke noget enestående omkring satspuljen.
De enkelte tiltag bliver jo også gennemført af det samlede Folketing i form af godkendelse af ændringsforslag
til finansloven eller direkte lovforslag, som der har været tale om i nogle tilfælde
Der er rig lejlighed til at ytre sig og prøve at gøre sine synspunkter gældende også om det her.
Men jeg vil godt sige til fru Jette Gottlieb her mod debattens slutning, at det er jo sådan en meget velformet retorisk metode at spørge: Ønsker man virkelig stadig stigende forskelle i den danske befolkning? Nej, og det er der heller ikke kommet i den periode, hvor det her system har virket.
Vi er et af de ganske få lande i den vestlige verden, hvor indkomstfordelingen ikke er blevet skævere; den er blevet mindre skæv igennem 1990'erne, og det kan vi glæde os over.
Og det er jo udtryk for, at de mekanismer, vi diskuterer her, har begrænset betydning, men at nogle af de ting, vi i øvrigt har lavet ved ændring af ydelsesstrukturen og ved ændring af skattesystemet, klart og stærkere har trukket i den anden og rigtige retning.
Og så vil jeg i øvrigt sige, at der jo har været eksempler, f.eks. i 1993-vedtagelserne gældende for 1994 for folkepensionisterne.
Jette Gottlieb (EL), 2000-01-14:
Jamen det synes jeg jo er noget af det nærmeste, jeg er kommet til en indrømmelse af, at den mekanisme rent faktisk virker, som jeg har sagt.
Finansministeren er jo fuldstændig klar over, at de tiltag, der er blevet lavet, virker i modsat retning, f.eks. pinsepakken, og dér har Enhedslisten medvirket.
Til kritikken af, at vi ikke her på stående fod kommer med forslag til, hvordan man alternativt skulle skaffe de 4 mia. kr., der skulle bruges til de ting, som man så iværksætter: Jamen jeg kunne da bruge det eksempel, som jeg lidt retorisk brugte i min ordførertale.
Lad os tage den lønramme, som folketingsmedlemmerne landede i.
Hvis man nu tog 0,3 pct. fra den lønrammes indtægter i en særskat, ja, så havde man nok et beløb, der var ganske betragteligt meget større.
Det kunne jeg forestille mig.
Jeg kan selvfølgelig ikke her på stående fod regne det ud, men det kunne være interessant at se, om det kunne lade sig gøre.
Ellers kunne vi starte dér, og så kunne vi måske forhøje den der procent en lille anelse, hvis der var brug for flere penge.
Men der er masser af muligheder for at finde pengene andre steder end fra de absolut dårligst stillede, de absolut fattigste i landet.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-01-14:
Det kan være, jeg har hørt meget, meget dårligt efter.
Jeg synes ellers, jeg sad opmærksomt og lyttede, men jeg mener, jeg heller ikke her i anden runde fik svar på spørgsmålet om hjemmelen til at indføre betalingsringe. Måske har jeg hørt dårligt efter, men jeg skal bare have det gjort klart.
Ole Sohn (SF), 2000-01-14:
Jeg ved godt, der er mange, der siger, at jeg har en livlig fantasi.
Den kan måske også være underlødig en gang imellem.
Hvis jeg forestillede mig den, så ville jeg selv aldrig begive mig ud i et sådant projekt som det her.
Det har jeg vist sagt adskillige gange.
Jeg synes, det er lidt svært at spå om fremtiden: Hvad der vil ske hvis og hvis og hvis.
Vi går ud fra, at det juridiske grundlag for at flytte den forvaltningsenhed, der hedder Københavns Havn i dag, over til en aktieselskabsform, er i orden.
Det er derfor, vi laver lovforslaget.