runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-22:
Der er jo ikke nogen tvivl om, at et stort projekt, der kunne være til gavn for alle, er blevet til et lille forkølet projekt.
Men jeg bed mærke i især to forhold, som ministeren nævnte.
når vi får udbygningen med dobbeltsporet Lejre-Vipperød, så løfter vi også S-togsløsningen op.
Men vi kan jo konstatere i denne talende stund, at der ikke er truffet nogen beslutning om Nordvestbanen. Der er ikke truffet nogen beslutning endnu om Lejre-Vipperød.
Men hvis ministerens ord skal forstås sådan, at det ligger lige om hjørnet, jamen så noterer jeg det.
Det er da interessant.
Det er åbenbart et spørgsmål om tid.
Men vi har ikke set et konkret udspil om det endnu.
Når det drejer sig om opgivelse af udbygningen af strækningen frem til Roskilde, så siger man: Jamen det kan være, at vi også kan lave noget ned mod Køge.
Men jeg må konstatere, at der ikke er vedtaget nogen anlægslov til Køge. Der er ikke sket noget konkret på det felt.
Så på den måde har vi fugle på taget.
Endelig er det interessant omkring regionaltoget, at man taler om aflastning af regionaltog.
Frank Aaen (EL), 2001-05-22:
Derfor var den mest logiske løsning naturligvis også det, vi foreslog under andenbehandlingen, nemlig at man siger, at det ikke kan lade sig gøre.
Det kan ikke være sådan, at når man går ind i ét pengeinstitut, som kun er et selvstændigt pengeinstitut og ikke er en del af en finansiel koncern, så kan man være sikker på, at oplysningen kun ligger dér.
Men går man ind i et andet pengeinstitut, der måske hedder BG Bank, og man ikke lige har tænkt over, at det er en del af Danske Bank, så kan de kundeoplysninger lige pludselig gå til alle dele af den finansielle koncern. Det burde vi have undgået ved at sige, at det kan man
slet ikke.
Nu har et folketingsflertal vedtaget, at det kan
man godt.
Så er det bare, jeg siger, at så må der også i hvert enkelt tilfælde fra dag 1 være krav om skriftligt samtykke.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen siger, at det må udskydes, så vi har en periode, hvor der er usikkerhed om, hvorvidt kunden ved, hvad der videregives af oplysninger, og hvad der ikke videregives af oplysninger.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-22:
Skal vi løse jernbanens problemer, så er det altafgørende, at man får tilstrækkelig med kapacitet og regularitet i hovedstadsområdet, og i den forbindelse spiller strækningen København-Roskilde-Ringsted en afgørende rolle.
Løser man problemet her og sikrer tilstrækkeligt med rum, kapacitet, regelmæssighed, regularitet, så har man løst meget.
Det, vi nu står over for, er en discountløsning, det er en discount-S-togsløsning, og det er samtidig uden sikkerhed
for, at der kommer alternativer på bordet
Derfor er det en dybt ulykkelig situation.
Men det er også betegnende for hele den politiske situation, at hvis venstrefløjen havde været med til det her, så havde vi opstillet en lang række forudsætninger.
På ganske få minutter kan man lave den her discountløsning sammen med de borgerlige.
Enhedslisten siger velbekomme.
Jens Vibjerg (V), 2001-05-22:
Som jeg sagde ved førstebehandlingen af dette forslag, er Venstre tilhænger af, at børnefamilierne får længere barselorlov. Jeg udtalte også megen sympati for hr. Frank Dahlgaards forslag, men sagde også, at Venstre ikke kunne og kan støtte hr. Frank Dahlgaards forslag.
Det har efter Venstres opfattelse en række væsentlige mangler, bl.a. er det ufinansieret, og det er alt for ufleksibelt.
Venstre har, som jeg også stillede i udsigt ved førstebehandlingen, nu sammen med Det Konservative Folkeparti fremsat et forslag om indførelse af 1 års fleksibel barselorlov.
Venstres og De Konservatives forslag er fuldt finansieret.
Det er ikke ødelæggende for arbejdsudbudet, og det tilgodeser mange børnefamiliers behov for fleksibilitet.
Det betyder noget, at man selv kan beslutte, hvem af forældrene der holder orloven, at man kan flytte noget af orloven til senere, og ikke mindst at man kan aftale med sin arbejdsgiver at holde orlov på deltid.
Jeg tror virkelig, at mange børnefamilier ønsker muligheden for f.eks. i en længere periode at kunne gå på nedsat tid, f.eks. gå hjem kl. 13.00 og have nogle timer sammen med barnet inden ulvetimerne, som jo slet ikke bliver til ulvetimer, eller arbejde et par dage eller tre om ugen i en længere periode.
Fleksibiliteten efterkommer mange familiers ønske om at have en fornuftig tilknytning til arbejdsmarkedet for at indfri egne ambitioner, bevare den faglige kompetence og karrieremuligheden.
Fleksibiliteten vil også gøre det mere attraktivt for fædrene at tage en del af orloven.
Det har da også været en glæde at se i dagspressen, at Venstres og De Konservatives forslag har fået meget positiv omtale fra børnefamilierne, Børns Vilkår og fra småbørnslægerne.
Det er virkelig et godt familiepolitisk forslag, og vi håber selvfølgelig, at det får bred tilslutning i Folketinget, når det kommer til behandling.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-22:
Faktisk havde jeg tænkt mig, at jeg ville være kommet med den samme servicemeddelelse, som hr. Knud Erik Kirkegaard netop kom med, men da jeg nu har fået ordet, vil jeg alligevel benytte lejligheden til at spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvad er det så lige Socialdemokratiet vil for børnefamilierne?
Er det tvang?
Vil man tvinge fædrene til at tage orlov, hvilket vil betyde, at nogle børnefamilier eller nogle børn måske ikke vil få glæde af den orlov, som andre børn vil få?
Det synes jeg, at hr. Bjarne Laustsen skylder os at svare på her fra Folketingets talerstol.
Hvad er det, Socialdemokratiet vil? Venstres og De Konservatives forslag blev kaldt det største bluffnummer i nyere tid, da det blev præsenteret.
Det varede dog kun et par dage, så så vi den største kovending i nyere tid hos Socialdemokraterne, for så gik Socialdemokraterne pludselig ind for, at man gerne ville diskutere øget barselorlov, men ganske vist med det her her formynderiske tvangselement indeholdt i forslaget.
Mogens Andreasen (UP), 2001-05-22:
Jeg skal her ved anden og sidste behandling af dette beslutningsforslag, som tilsyneladende om et øjeblik bliver nedstemt af et flertal af partier her i salen, fremsætte nogle bemærkninger.
Forslaget er afledt af de store vanskeligheder med at få 50-60-årige tilbage på arbejdsmarkedet i ordinær beskæftigelse i stedet for en fastlåst anbringelse i Arbejdsformidlingen på en række forskellige kurser, der ikke er målrettet imod arbejdsmarkedet.
Det ville være godt for dem at komme ud på arbejdsmarkedet og samtidig udfylde en del af den manglende arbejdskraft på virksomhederne.
Det er min opfattelse, at regeringen har haft et ønske om, at de ældre skal blive længere på arbejdsmarkedet, og jeg forstår derfor ikke rigtig
regeringspartiernes klare afvisning af forslaget ved førstebehandlingen.
Men regeringens holdning er måske bare varm luft, og man er i virkeligheden i regeringen ligeglad med de 50-60-årige; om de kommer tilbage på arbejdsmarkedet og bliver der?
Hvis det er tilfældet, så synes jeg, at regeringen skal fortælle de ledige det.
Jeg bemærkede ved førstebehandlingen, at Det Radikale Venstres ordfører, hr. Anders Samuelsen, sagde, at han ikke ønskede at være med til særlovgivning.
Jeg finder ikke, at der er tale om særlovgivning, og specielt ikke i lighed med særloven om palæstinenserne i Blågårds Kirke i sin tid, som Det Radikale Venstre var disponent for.
Men i stedet for vil det være en hjælp for de 50-60-årige. Jeg må konstatere, at der ikke vil være flertal for beslutningsforslagets vedtagelse her i salen.
Men jeg vil gerne takke de partier, der har udtrykt sig positivt over for forslaget og Dansk Folkeparti, som støtter beslutningsforslaget.
Og jeg havde selvfølgelig gerne set, at de partier, der udtalte sig positivt, også havde støttet forslaget.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-05-22:
På forslagsstillerens vegne vil jeg anmode om at få forhandlingerne afbrudt, og at forslaget sendes tilbage til udvalget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-22:
Der står i betænkningen, at Kristeligt Folkeparti hverken stemmer for eller imod hr. Frank Dahlgaards forslag, men der står ikke nogen stemmeforklaring, og vi har ikke givet noget betænkningsbidrag.
Det kan måske synes mærkeligt med Kristeligt Folkepartis engagement i at skaffe bedre forhold
for børnefamilierne, at vi ikke umiddelbart og uden betingelser støtter hr. Frank Dahlgaards forslag, men det skyldes jo, at vi ved førstebehandlingen samtidig havde et forslag fra SF til behandling, som vi fandt var mere realistisk.
Vi sad selv på det tidspunkt og regnede på indførelse af en fleksibel barselorlov.
Det er stadig væk vores model, hvori vi også anviser finansiering.
Den er fleksibel, men dog ikke sådan, at man kan tage 3 timer her og 4 timer dér, men for en periode ad gangen aftale med arbejdsgiveren og er en trinvis indførelse af den fleksible barselorlov, sådan at det ikke bare lige er pr. nytår, eller hvornår det nu skulle være.
Vi har selvfølgelig stor sympati for hr. Frank Dahlgaards idé, men vi synes, at den er lidt overspillet, så
derfor nøjes vi med den gule knap.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-22:
Nu er det jo, som formanden tidligere har nævnt, hverken Venstres og De Konservatives forslag eller forslag fra regeringen, vi debatterer her i dag, men for CD er det væsentligt, at en eventuel forlængelse af barselorloven bliver gjort så fleksibel som muligt.
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-22:
Men det var altså Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, der startede med at sige nej til hr. Frank Dahlgaards forslag, og så begyndte han ellers at læse op af, hvad Venstre gerne ville, og så gik jeg op og gjorde nogle bemærkninger om, at Venstres forslag måske var knap så godt, som de selv troede.
Dernæst er det selvfølgelig fint, at det er på vej igennem systemet, men mon så ikke, at også hr. Jens Vibjerg kunne få lov at se de papirer, inden de var på vej igennem systemet, så også Venstres ordfører i debatterne ude i forsamlingshusene, på tv eller i medierne var klar over, hvad det var, Venstre rent faktisk foreslog?
I hvert fald er der, hvis vi begynder at tale om den fleksibilitet, spørgsmålet om arbejdsmarkedet.
Kan det klare den fleksibilitet?
Der er også et spørgsmål om daginstitutionerne.
Det er klart, at når vi får gennembearbejdet alle de spørgsmål godt, der er oppe i tiden, det er spørgsmål om arbejdsmarkedet, det er spørgsmål om ligestilling, det er spørgsmål om finansiering, barselfond osv., så er vi klar til at indgå i de drøftelser herom.
Susanne Clemensen (CD), 2001-05-22:
Det fremgår af betænkningen, at CD vil redegøre for sin stilling til det her beslutningsforslag fra hr. Frank Dahlgaard om forlængelse af barselorloven ved andenbehandling, og det er det, som bringer mig herop på talerstolen.
CD kan ligesom partierne Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre ikke støtte beslutningsforslaget, dels fordi det ikke er foreslået, hvorledes den forlængede barselorlov skal finansieres, og dels fordi forslaget mangler den helt fornødne fleksibilitet.
CD vil gerne give forældrene bedre mulighed for at være sammen med deres børn.
Derfor kan vi også støtte et forslag om forlængelse af barselorloven fra det nuværende halve år til et helt år.
Men for os i CD er det afgørende, at en væsentlig forlængelse af barselorloven også er indrettet, så den giver forældrene stor mulighed for at indrette orloven fleksibelt, så småbørnsforældre bedre vil kunne kombinere familie og arbejdsliv uden det stress og jag, som mange kender til i dag.
Samtidig vil jeg også slutte af med at sige, at det er vigtigt for CD, at den større fleksibilitet er med til, at vi vil se, at flere mænd vil tage del i børneorloven.
Jens Rohde (V), 2001-05-22:
Jeg vil godt høre, om det, fru Susanne Clemensen siger her til sidst, indebærer, at der skal laves regler herindefra, der siger, at faren skal tage del i orloven i så og så mange uger?
Det stiller jo netop de enlige forældre meget, meget dårligt, og derfor vil jeg gerne høre, hvad CD's holdning er til det, som regeringen tilsyneladende lægger op til.
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-22:
Jeg skal nøjes med at tage ordet en sidste gang, men så længe der bliver stillet spørgsmål, er der også nogle, der forventer at få et svar. Vi har ikke fra Socialdemokratiet stillet noget forslag
om, at fædre skal tvinges
Der er en lang række spørgsmål, der knytter an til det også.
I vores samfund i dag er der masser af mennesker, der lever alene.
Har Venstre gjort op med sig selv, om det er således, at hvis der er en enlig mor, ja, så gælder retten ikke til den udvidede barselorlov, der findes?
Eller hvis det er faren, der lever alene med sin datter, kan han så heller ikke få noget ekstra barselorlov?
Men o.k., i dag er der i debatten givet nogle markeringer om, hvor man er henne.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-22:
Så prøver jeg igen.
Jeg skal bare lige spørge den socialdemokratiske ordfører: Er den socialdemokratiske ordfører enig med ligestillingsministeren, når ligestillingsministeren siger, at det er en forudsætning, når Socialdemokratiet skal øge barselorloven, at en del af orloven gives til fædrene, og at det er påtvunget, at fædrene benytter barselorloven for at få den udløst?
Bjarne Laustsen (S), 2001-05-22:
Hvis fru Ulla Tørnæs hørte efter under mit indlæg, så sagde jeg, at der var en lang række spørgsmål, der skulle afklares.
Vi har ikke nogen afklaret holdning til, om det er en orlov, der skal tvinges igennem,
det har vi ikke meddelt noget om.
Socialdemokratiet har ikke sagt noget om det.
Der er enkelte, der har sagt noget om, at i den her debat om barsel skal også de ligestillingsmæssige perspektiver være fuldt belyst.
Det er jeg helt enig i.
Men vi er ikke kommet med et forslag, hverken om det skal gælde den ene eller den anden part.
At der kan være behov for mere barsel er vi enige i, men det er klart, at det skal ske på et grundlag, som er godt gennembearbejdet.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-22:
Når Socialdemokratiet får analyseret alle de spørgsmål, som vi andre har rejst i denne her sammenhæng, og man derefter vil nå frem til, hvad man egentlig mener, så har det allerede været fremme i dagspressen, at Socialdemokratiet vil tvinge fædrene til at tage en del af barselorloven.
Jeg vil bare bede hr. Bjarne Laustsen lige for en ordens skyld her fra Folketingets talerstol bekræfte det over for mig, så vi er helt sikre på, hvad det er, Socialdemokratiet mener i den her sag.
Altså at Socialdemokratiet, når Socialdemokratiet finder ud af, hvad de mener, så vil tvinge fædrene til at tage en del af orloven, sådan at forstå, at fædrene skal tage en del af orloven, ellers bortfalder den.
Og det vil sige, at man faktisk stiller en gruppe af familier meget ringere end det, som vi lægger op til med Venstres og De Konservatives forslag.
Jeg vil gerne bede hr. Bjarne Laustsen lige bekræfte dét
her fra Folketingets talerstol, der har været fremme i medierne om, at Socialdemokratiets forslag vil indebære tvang over for fædrene.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-22:
Det, vi behandler i dag, er jo en meget bred ramme, synes jeg godt, man kan sige uden at fornærme forslagsstilleren, der ikke sådan detaljeret på nogen måde lægger sig fast på, hvordan udformningen skal være.
Den siger alene, at der skal være 52 uger.
Der vil jeg så godt kvittere for, at regeringen har flyttet sig i det her spørgsmål og efter en lidt tung start nu melder sig på banen med, at man også er interesseret i at diskutere barselsforlængelser.
Det er vi meget glade for i SF
, fordi vi jo synes, det er helt naturligt, at vi laver det sammen i venstrekanten af Folketinget, at bl.a. SF og regeringen laver det her sammen. Når det er så bred en ramme, som tilfældet er i hr. Frank Dahlgaards forslag, så synes jeg, det er lidt vigtigt at præcisere, hvad der for SF er vigtigt, når vi skal til at fylde rammen ud.
Vi vil være optaget af sammenknytningen mellem orlov og daginstitution, så vi ikke presser nogen mod deres vilje, fordi kommunerne siger, at vi først behøver daginstitutionen efter 1 år.
Det skal være et valg fra familiens side og ikke en tvang, at kommunen kan frasige sig.
Men alle de ting vil vi være meget interesseret i at diskutere med regeringen sommeren over, og det er vores håb, at vi når frem til noget, der både tilgodeser fleksibiliteten, tilgodeser ligestillingen, og som kan foregå inden for den ramme, der hedder 52 ugers orlov.
Frank Aaen (EL), 2001-05-22:
Og som om det ikke skulle være nok, har man indført en bestemmelse om, at man de næste 3 år ikke engang behøver at spørge kunden.
Jeg forstår ikke, hvorfor man har den omsorg over for virksomhederne, at man siger, det er synd for dem, at de skal ud og spørge, om de må have lov til at bruge de her personfølsomme oplysninger, og at de ikke har den omsorg over for kunderne og i stedet for siger, jamen kundens tarv er det vigtigste, og hvis en finansiel virksomhed derfor vil bruge de her personfølsomme oplysninger, så skal de i alle tilfælde fra i morgen af spørge kunden, før de gør det.
Jeg forstår ikke, hvorfor regeringen ikke kan støtte det ændringsforslag, vi har stillet, men vi anbefaler selvfølgelig alle dem, der har omsorg for, at de oplysninger, en kunde har afleveret til en finansiel virksomhed, ikke bare uden videre kan bruges, uden der er et klart skriftligt samtykke, og at alle, der har den omsorg for kunden og ikke for virksomheden, sørger for at stemme for et ændringsforslag, der er stillet af Enhedslisten.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-23:
Når man hører tonen her i Folketingssalen, ikke mindst fra den første spørger, får man jo nemt den meget ubehagelige mistanke, at det her i virkeligheden slet ikke drejer sig om sagens substans, men snarere drejer sig om at jagte
ministeren mest muligt rundt i manegen, og det synes jeg da er beklageligt. Som de andre tidligere spørgere har været inde på, har ministeren forklaret sig, og derfor vil jeg gerne spørge, om det ikke også i den her sammenhæng er vigtigt at kigge lidt på sagens substans, nemlig at det her reelt drejer sig om afgørende internationale spørgsmål på miljøområdet, at det drejer sig om at få en meget bred opbakning til Kyotoaftalen, som et flertal i Folketinget også tidligere har givet, fremfor at benytte lejligheden til at lave en meget væmmelig og i et meget grimt tonefald, synes jeg, jagt, der minder om en kalkunjagt på ministeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-05-23:
Specielt i forlængelse af fru Pernille Blach Hansens spørgsmål vil jeg gerne spørge, fordi det for mig netop er substansen, det drejer sig om, om ministeren finder, at bare der er en tilpas bred tilslutning, så er det ligegyldigt med mandatgivningen i Folketingets Europaudvalg.
Mit andet spørgsmål til ministeren er, om ministeren også vil beklage sin optræden efterfølgende i Europaudvalget, altså efter forespørgselsdebatten og under den, skal vi sige snak, vi havde i Europaudvalget bagefter.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-23:
Det er rart, at vi får substansen bragt ind i den debat her, og derfor er det godt, at fru Charlotte Antonsen har stillet det her spørgsmål, for vi er nemlig enige om, at det her er hele kernen i Kyotoprotokollen.
Det håber vi der kommer flere
Derfor skal det også være fuldstændig regelret, hvad vi gør heroppe.
Vi skal ikke nogen sinde begynde at skabe en usikkerhed om, hvad det i grunden er, vi taler om, er det det ene eller det andet, har vi fået mandater eller ej?
Derfor er det jo meget, meget vigtigt, at vi får lejlighed til i dag at sige, at substansen er, at vi nu må stå sammen om det her, men det kan vi kun gøre, hvis vi er sikre på, at vi nøjagtig ved, hvor langt vi er kommet i det. Derfor vil jeg bare bede ministeren om at bekræfte, at selve forslaget, som vi jo skal sørge for at få samtykke til, netop også arbejder med, at der er aftalt helt krystalklart, hvad det er for noget.
Derfor er der jo en substans i det, og derfor er det vigtigt, hvilke meldinger man giver undervejs.
Kim Andersen (V), 2001-05-23:
I forlængelse af hr. Hans Christian Schmidts spørgsmål vil jeg godt følge op på det udsagn, der kom fra ministeren for et øjeblik siden.
Sådan stille og roligt og helt konkret: Vil ministeren ikke gøre sig den ulejlighed at fortælle mig, hvor i bemærkningerne det fremgår?
Charlotte Antonsen (V), 2001-05-23:
For tredje gang: Hvad er svaret på det spørgsmål, der er blevet stillet?
Vil ministeren bekræfte, at han talte usandt i Folketingssalen den 8. maj?
Ja eller nej?
Når ministeren siger, at vi skal have forbedret arbejdsvilkårene fremover i Folketinget, så er jeg helt enig.
Det er lige præcis det, vi er interesserede i nu, for vi kan ikke have den her lemfældige omgang med mandater.
Vi er nødt til at tage det alvorligt, ellers kommer hele vores EU-medlemskab til at sejle.
Så hvad agter ministeren at gøre for at forbedre det her i fremtiden, som ministeren selv lige sagde, han ville?
Og hvad er svaret på spørgsmålet?
Siger ministeren undskyld?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-23:
Jeg kan jo altså godt forstå, at miljøministeren har mange spørgsmål i dag.
Men jeg er nødt til at erindre om, at den diskussion omkring substansen altså blev ført ind af den socialdemokratiske ordfører, som sagde et par ting om, hvad der kunne være grunden til, at fru Charlotte Antonsen stillede det spørgsmål, og om vi nu ikke skulle til at diskutere substans.
Ja, så er det jo klart, at vi må tage udgangspunkt i det.
Derfor er det bare meget, meget vigtigt, at vi får det diskuteret igennem, og jeg er nødt til at sige, at som jeg husker debatten, opstod det på baggrund af en argumentation om, at vi var enige, fordi også Europaudvalget havde givet deres mandat til det.
Det er jo deraf, hele diskussionen kommer.
Og det er altså vigtigt, for det er der ingen der har endnu.
Vi sidder jo nu og skal diskutere det forslag, der hedder, om vi vil give samtykke til, at vi skal gå ned og ratificere det.
Så er det da Folketinget, der skal godkende det beslutningsforslag.
Det kan Europaudvalget da umuligt have sagt ja til. Og vi har så også fundet ud af nu, at sådan ligger det. Derfor er det meget relevant, at vi får den diskussion.
Lene Espersen (KF), 2001-05-23:
Jeg synes også, at jeg godt vil følge op, om man så må sige, på den måde, det har fungeret på, ud fra sådan mere principielle ting.
Jeg forstår godt, at miljøministeren er meget optaget af det her spørgsmål.
Sagen er jo, at det kan virke som sådan noget paragrafrytteri, men det er jo ikke lige meget, hvornår Europaudvalget bliver spurgt.
I den her sag føler man altså som medlem af Europaudvalget, at vi er blevet taget som gidsler i en forespørgselsdebat, som vi for øvrigt overhovedet ikke deltog i.
Og jeg bryder mig ikke om at give det billede til de øvrige medlemmer her i salen, at Europaudvalget har taget stilling til et spørgsmål, som vi rent faktisk ikke har taget stilling til.
Og derfor vil jeg opfordre miljøministeren til, at man fremover lægger sig virkelig i selen for at sikre, at mandatgivning altså er det, der er det centrale, og at al snak forud for det er sagen fuldstændig irrelevant.
Eva Kjer Hansen (V), 2001-05-23:
Ministeren er meget optaget af tonen og måden, man siger tingene på.
Og af hensyn til det her med venligheden og tonen vil jeg gerne gentage mit spørgsmål om, hvorvidt ministeren vil beklage sin optræden i Folketingets Europaudvalg, da vi diskuterede, om der var givet mandat eller ej.
Og så vil jeg bare gentage mit spørgsmål fra tidligere: Mener ministeren, at bare der er en bred tilslutning, betyder det ikke så meget, om der også er givet det mandat eller ej?