runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-14:
Som forholdsvis ny i Folketinget har jeg glædet mig til den forespørgselsdebat, vi skulle have i dag, for ved de forespørgsler, der er her i Folketinget, er der god mulighed
for at blive klogere eller måske det modsatte - bare på et højere plan.
Jeg skal samtidig meddele, at jeg ikke fremsætter noget forslag til vedtagelse, og vi har i øvrigt også nok at forholde os til.
Regeringen begav sig forrige år ud på et større eventyr
- et eventyr, hvor man lovede den danske befolkning et skattestop, det halve kongerige og prinsessen med, hvis man altså havde haft nogen.
Der er blot et problem med dette eventyr, og det er slutningen.
Enhver, der læser eventyr, ved, at i starten er det altid skidt, og enden er altid god.
Men skattestopeventyret er lige det omvendte.
I starten lyder det såre godt, og derfor kan det jo kun gå ned ad bakke.
Skattestoppet er for mig at se et omvendt eventyr
Det er den smukke svane, der er endt med at blive den grimme ælling.
Skattestoppet er jo en smuk tanke, og smukke tanker sælger billetter, men de sikrer altså ikke flere arbejdspladser eller mulighed for ekstra plejehjemspladser i de økonomisk trængte kommuner.
Kristeligt Folkeparti ønsker selvfølgelig ikke, at skatter og afgifter bare skal have lov til at stige og stige, og det er regeringens skattestop som sagt selvfølgelig et effektivt værn imod.
Men det er desværre også indtil videre et effektivt værn imod en nødvendig skattereform, der målrettet sænker skatten på arbejdsindkomst.
I stedet rammer skattestoppet tilfældigt med betydelige skattelettelser til f.eks. nogle boligejere, og det er efter Kristeligt Folkepartis opfattelse ikke hensigtsmæssigt.
Kristeligt Folkeparti ønsker i stedet for et skattestop, at vi får en målrettet skattereform, der kan være med til at få flere i arbejde.
Det havde været smukt, hvis den nye arbejdsmarkedsreform havde været hjulpet godt i gang med en sådan skattereform, men nu bliver det økonomiske råderum i stedet ædt op af skattestoppet.
Skattestoppet er reelt blevet en klods om benet på regeringen og en hindring for en fremtidssikret skattereform.
Det er fair nok at have den målsætning at holde skatten i ro, men når det bliver til et eventyrligt dogme for regeringen, bliver enden på historien en grim ælling, nemlig en forkrampet økonomisk politik uden reel mulighed for at gøre andet end at opretholde status quo.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-14:
Under dagens lange debat fik jeg et spørgsmål fra hr. Jacob Buksti, der var rundtosset.
Det var et spørgsmål om den pjece, som regeringen har udgivet, et spørgsmål om vi kunne give garantier.
Et garantibevis er noget, man får, når man køber en vaskemaskine, men vi skriver i vores regeringsgrundlag, hvad vi vil, og så gennemfører vi det.
Denne pjece er netop et skridt på vejen, fordi vi mener, at vækst skal der til, for at vi kan klare de udfordringer, samfundet står over for i fremtiden.
Velfærden i 2010 er jo afhængig af, om produktiviteten er i top, og om beskæftigelsen er i top, og derfor er vejen frem nu lavere skat på arbejde, der vil øge den enkeltes gevinst ved at arbejde og yde en ekstra indsats.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Jeg må sige, at det grænser til det arrogante, når vi kan få et så kortfattet og så indholdsløst et svar på en forespørgsel, så derfor bliver jeg ud fra den betragtning, at det jo normalt ikke er tilfældigt, hvad der står i et forslag til vedtagelse, nødt til at spørge økonomi- og erhvervsministeren: Hvorfor kan det være, at der er forskel mellem formuleringen i vedtagelsen og det, der står i den pjece?
Hvorfor kan det være, at der ikke står, at regeringen vil fremsætte et forslag om lavere skat på arbejde?
Skal jeg forstå økonomi- og erhvervsministerens svar sådan, at nu løber regeringen fra, at der skal ske lettelser i skatten på arbejde fra den 1. januar 2004?
Jeg kan forstå, at man har nogle overvejelser, og så vil man komme med et oplæg. Skal det forstås sådan, at det er uklart, om det er pr. 1. januar 2004 eller 1. juli 2004 eller 1. januar 2010 eller 1. januar 2030, eller hvad man mener, man kan komme med det?
Hvad er årsagen til, at der er uoverensstemmelse mellem forslaget til vedtagelse og så den pjece, som jeg ved at økonomi- og erhvervsministeren har rejst rundt med de seneste dage?
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Jeg tror, jeg vil afstå fra muligheden for at forlænge debatten yderligere, for hvis det er sådan, at regeringen ikke vil debattere, så vil den jo ikke debattere.
Men kunne man ikke i det mindste få regeringen til at bekræfte, at der er lavet en aftale i forbindelse med en arbejdsmarkedsreform, at der er fundet op imod ½ mia. kr., og hvis regeringen ikke kan komme med flere penge, skal de penge gå til at sætte skatten ned på arbejde fra den 1. januar 2004?
Kan jeg få en bekræftelse på det, eller er regeringen ved at løbe skrigende bort fra det?
Det kan ikke være svært at gå op og sige: Det er rigtigt, at vi har den aftale.
Den lever vi som en ansvarlig regering op til.
Det vil jeg gerne bede om.
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Nu nærer jeg ikke nogen illusioner om oven på ministerens svar at få en detaljeret udredning af, hvad regeringens planer er om skatten, for det ved man helt åbenlyst ikke.
Men jeg synes, nu da ministeren har chancen, at han skal benytte sig af den og svare på de fire spørgsmål, som jeg også har stillet til regeringspartiernes ordførere; bare ganske antydningsvis svare på, om der kommer en skattereform, hvornår der kommer en skattereform, hvem der skal betale en skattereform, og ikke mindst: Hvem har man, sådan i grove træk, ideer om skal have gavn af en skattereform? Jeg håber sandelig, at økonomi- og erhvervsministeren ikke mindst som formand for Det Konservative Folkeparti har bare antydningsvis et svar på nogle af de her spørgsmål.
Eller synes jeg, at regeringen har en dårligere sag, end jeg overhovedet kunne have forestillet mig.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Jacob Buksti, at jeg altså ikke køber den med, at der skulle være uoverensstemmelse imellem det, der står i vedtagelsen - der står, at Folketinget konstaterer, at skattestoppet virker efter hensigten, at skattestoppet er første skridt på vejen til skattelettelser, det er også det, der står i regeringsgrundlaget, og desuden noterer Folketinget sig, at regeringen har oplyst, at arbejdet med et oplæg til lavere skat på arbejdsindkomst er i gang, og at Folketinget ser frem til, at resultatet af dette arbejde kan behandles inden sommerferien - og så det, der står i pjecen omkring vækst, viden og investeringer.
Og som sagt - jeg har nævnt det flere gange, jeg vil gerne gøre det igen - render vi ikke rundt og giver garantier alle steder.
Vi skriver det, vi gør, og så gennemfører vi det.
Der er ingen uoverensstemmelse imellem det, der står i forslaget til vedtagelse, og det, der er trykt i regeringens pjece.
Alle ved, som det også er udtrykt fra ordførerne her i dag, at vi analyserer i øjeblikket, og så må hr. Morten Homann og de andre altså vente, til vi er færdige med den analysefase.
Og så kommer vi tilbage til det.
Så vil jeg gerne sige til hr. Anders Samuelsen: Vi løber altså ikke fra noget som helst.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Og hvordan kan det forklares i forhold til statsministerens udtalelser så sent som på statsministerens pressemøde i dag?
Statsministeren sagde: »Regeringen kommer ikke med nogen løfter.
Skattelettelser er ikke noget, man snakker om.
Det er noget, man gennemfører«.
Men man skriver jo om dem.
Så derfor: Hvornår kommer de skattelettelser, som er nævnt her, men som statsministeren ikke vil give nogen løfter om?
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Nu har jeg et par gange forsøgt at stille mine fire spørgsmål til både ministeren og til regeringspartiernes ordførere, og indtil videre står svarene altså til dumpekarakter. Jeg har fået en antydning af et svar fra den konservative ordfører på et enkelt af spørgsmålene, men ellers er der bare ingen svar.
Det synes jeg simpelt hen ikke er tilfredsstillende.
Jeg vil godt spørge økonomi- og erhvervsministeren, om han er enig med statsministeren, som til Ritzau udtaler, at han ikke vil præcisere, om der kommer skattelettelser eller ej, men siger, at man hellere vil overraske positivt, hvis man finder nogle penge.
Er økonomi- og erhvervsministeren enig i statsministerens udtalelser til Ritzau? Så vil jeg også godt spørge økonomi- og erhvervsministeren, om han ikke bare antydningsvis kan give et svar på, hvem det er, der skal have gavn af de her skattelettelser, ellers må befolkningen jo indtil videre væbne sig med tålmodighed.
Jeg synes, et mere ærligt svar ville være SF's svar: at give nogle skattelettelser til lav- og mellemindkomsterne.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-01-14:
Hr. Jacob Buksti taler om medfølelse.
Jeg må næsten have mere medfølelse med hr. Jacob Buksti og egentlig også med Det Radikale Venstre.
Man har siddet i regering i mange år, og der skete ikke noget på området.
Jeg vil gerne sige til hr. Jacob Buksti, at det jo ikke er økonomi- og erhvervsministerens politik eller økonomi- og erhvervsministerens pjece, jeg står med her.
Det er regeringens politik.
Det er det, regeringen er enige om, og jeg har sagt, at vi ikke render og udsteder garantibeviser.
Vi skriver i vores publikationer, i hvilken retning regeringen vil, og så gennemfører vi det uden så meget snak.
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-01-14:
Lovforslag nr. L 100 kan man vel betragte som en form for samlelovforslag, som får ryddet op i en hel masse dele inden
for Trafikministeriets område.
Der er specielt to dele af lovforslaget, som jeg vil koncentrere min ordførertale om.
Den ene er implementeringen af EU's første jernbanepakke fra februar 2001, og den anden del er den, der vedrører bestyrelsessammensætningen bl.a. hos DSB.
Med hensyn til jernbanepakken mener vi fra Venstre, at det er positivt, og det er også på tide, at denne sidste del implementeres, hvilket jo ifølge direktivet også skulle ske inden den 15. marts 2003, og vi glæder os over, at implementeringen gør, at vi faktisk kan overholde alle tre direktiver i jernbanepakken.
Fra Venstres side er vi meget begejstrede for jernbanepakken.
Det er en god liberal tanke, at vi sikrer markedsåbning og mulighed for konkurrence, og vi synes helt klart, at der er et behov for deregulering inden for jernbaneområdet.
Samtidig kan vi godt se fornuften i den faseopdeling, som direktiverne jo faktisk har lagt op til, så indtil 2008 omfatter det alene de kommercielt mest interessante strækninger, og fra 2008 vil det omfatte hele det europæiske jernbanenet, som så er dereguleret.
Det vil give og giver mulighed for, at de nationale jernbaneselskaber vænner sig til den kommende konkurrence, og at de får mulighed for at trimme deres virksomhed.
Alt i alt vil jeg sige, at det er en god liberal tanke
med dereguleringen og jernbanepakken.
Specielt den fulde konkurrence, vi får i 2008, er helt klart en Venstresag.
Den anden del af lovforslaget, som jeg kort vil kommentere, er spørgsmålet om bestyrelsessammensætningen eller rettere det, at også medarbejderrepræsentanterne skal overholde de til enhver tid gældende regler i aktieselskabsloven.
Idet vi gennem de senere år har valgt at danne flere og flere statsligt ejede aktieselskaber, synes vi faktisk i Venstre, det er naturligt, at aktieselskabslovens bestemmelser om medarbejderrepræsentanternes valgbarhed også gøres gældende for disse selskaber.
Endelig må jeg sige, at de resterende dele af lovforslaget om forsikringspligten, muligheden for morarenter og letbaneanlæg ved ekspropriationer også er fornuftige.
Alt i alt kan Venstre støtte lovforslaget.
Poul Andersen (S), 2003-01-14:
Man kan vel karakterisere det her lovforslag ved, at vægten faktisk ligger i overskriften, for det er jo korrekt, som den tidligere ordfører har sagt, at det her er et opsamlingsheat.
Det skal jeg såmænd ikke gentage, for det er ganske rigtigt.
Det er dog en anden vægtning, som vi i Socialdemokratiet har som tilgang til lovforslaget.
Allerførst vil jeg ønske ministeren tillykke med, at det vil lykkes at få en bred tilslutning til lovforslaget, fordi der er blevet lyttet til, hvad Socialdemokratiet har sagt, og der er taget forhandlinger med medarbejderne og fundet en løsning, så man fremover kan få valg af medarbejdere kørt ind på samme måde, som man gør på alle øvrige arbejdspladser.
Det er landet udmærket og godt. Der er dog hele spørgsmålet om besvarelserne fra nogle af aktørerne.
Der er bl.a. det om bemyndigelser, og det bliver da lidt spændende at se, hvad man vil svare DTL - man har ikke gjort det indtil nu - hvor der påpeges nogle forskellige ting, bl.a. at en af barriererne er Storebæltsbroen.
Det kan jo være, at ministeren skal tage en forhandling med sit parti om det her.
Det bliver
lidt spændende at se, om der kommer nogen besvarelse på den del af området.
Ud over de små drillerier ser vi positivt på det fremsatte forslag og forventer også at ville stemme for det ved tredjebehandlingen.
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Nu er hr. Peter Christensen selvfølgelig undskyldt, da han kun har været medlem af Tinget i lige godt 1 år, så han har givetvis ikke læst SF's skatteoplæg fra den 22. maj 2001, hvoraf det bl.a. fremgår, at vi lægger op til ganske massive skattelettelser for lav- og mellemindkomsterne i det her samfund.
Men jeg skal gerne tilbyde at tilsende hr. Peter Christensen oplægget, så han kan læse på lektien.
Nu har jeg stillet fire spørgsmål, og jeg har fået nul svar.
Nu prøver jeg så at gøre opgaven for Venstres ordfører lidt lettere.
Jeg stiller ét spørgsmål og prøver at gøre det meget præcist og give nogle valgmuligheder.
Vi kan koncentrerer os om spørgsmålet om, hvem der skal have skattelettelserne.
Jeg beder ikke om kroner og øre; jeg beder ikke om sådan præcise modeller for, hvilke skatter der skal skrues på; jeg beder bare om sådan de helt brede linjer.
Skal der lettes i bunden?
Skal der lettes i midten?
Skal der lettes i toppen?
Skal der lettes for alle, eller skal der lettes for folk i arbejde?
Jeg synes, at hr. Peter Christensen skylder både Folketinget og den måbende befolkning at svare på de spørgsmål.
Indtil videre har Venstres og regeringens svar været at give skattelettelser til folk med store huse, at give skattelettelser til folk med direktørlønninger.
Jeg vil sige, at indtil hr. Peter Christensen kommer med et andet svar, så står billedet lysende klart, nemlig at det er de velstillede, som har gavn af den nuværende regering.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-01-14:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det jo ikke er noget nyt, at plastrør afgiver stof til drikkevandet, og det, jeg også forstår på fru Elsebeth Gerner Nielsen, er, at de krav, der stilles til de rør, selvfølgelig skal være overholdt.
Jeg forstår spørgsmålet sådan, at fru Elsebeth Gerner Nielsen mener, at man burde gå ind i en nøjere vurdering.
Hvis vi nu har de regelsæt, og de ellers er opfyldt, og hvis fru Elsebeth Gerner Nielsen og jeg er enige om, at der kan være forskellige jordbundsforhold, der gør, at man ikke må anvende plastrør, men f.eks. skal anvende andre, dyrere rør, så synes jeg, at fru Elsebeth Gerner Nielsen har meget ret.
Det er også derfor, at Miljøstyrelsen er blevet bedt om at undersøge, om der er behov for yderligere tiltag på det her område, for det er selvfølgelig nødvendigt, at vi vælger det mest optimale, når vi skal bruge det til noget så afgørende som vores drikkevand.
Det er selvfølgelig altid vigtigt at vælge de optimale materialer, men især her.
Jeg tror, vi har den fælles opfattelse, at det er meget, meget afgørende for drikkevandets kvalitet.
Det, vi selvfølgelig skal gøre, er, at vi skal stille de forhold op over for hinanden, hvad det er for en investering, vi er i gang med, og om vi får valuta for pengene.
Men jeg er enig, og derfor har jeg også bedt Miljøstyrelsen om at undersøge, om der er behov for, at vi går længere med det her, om vi skal stille yderligere krav, eller hvad der i det hele taget skal gøres yderligere med hensyn til dette.
Jeg mener virkelig, at den debat har været god, og jeg ser frem til resultatet.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-14:
Det glæder mig naturligvis, at hr. Peter Christensen svarer på den tredjedel af mit spørgsmål, som jeg selv gav en god begrundelse for at der var rimelighed i.
Men jeg vil alligevel prøve én gang til at spørge, om det er korrekt forstået, at hvis jeg som borger skal have skattelettelser, skal jeg sørge for at etablere mig et sted, hvor huspriserne stiger meget og så i øvrigt drikke rigeligt med spiritus.
Aase D. Madsen (DF), 2003-01-14:
Den melding er jeg faktisk glad for - tak for den - for man kan jo sige, at det kan have en lidt afsmittende virkning.
I det øjeblik, de internationale virksomheder ikke ønsker at investere i Grønland, så får Grønland jo et økonomisk problem, og det økonomiske problem bliver fragtet til Danmark via et ønske om større bloktilskud.
Er statsministeren enig i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Det, der er regeringens sigte i fællesskab med det grønlandske landsstyre, er at tilvejebringe muligheder for, at det grønlandske samfund bliver bedre i stand til at tjene sine egne penge, bl.a. ved at der bliver de bedst tænkelige vilkår for at drive privat virksomhed i Grønland.
Det er klart, at til det hører også, at hjemmestyreejede virksomheder i videst muligt omfang bliver skilt ud og kan operere på almindelige privatøkonomiske vilkår.
Dertil hører også, at vi prøver at udvikle nye erhvervsområder i Grønland, så det grønlandske samfund bliver mindre afhængigt af fiskeriet alene.
Fru Aase D. Madsen har selvfølgelig ret i, at jo mere det grønlandske samfund er i stand til selv at tjene sine penge, desto mindre afhængigt bliver det grønlandske samfund af bloktilskud fra Danmark.
Aase D. Madsen (DF), 2003-01-14:
Det er jeg fuldstændig enig med statsministeren i.
Så vil jeg lige høre statsministeren her til slut: Er statsministeren enig i, at det politiske kaos, der hersker i øjeblikket, også har indflydelse på den tillid, man har til det grønlandske samfund, dels fra udenlandske investorer, dels med hensyn til alt, hvad der har med Grønland at gøre?
Er statsministeren enig i, at det også har en afsmittende virkning på det, som jeg sagde før, altså med hensyn til lysten til at investere i Grønland?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Men det har jeg også forstået at det grønlandske landsstyre nu selv har taget hånd om, og jeg kan kun ønske, at der bliver sat en stopper for den slags, således at der kan herske respekt om og tillid til både de politiske myndigheder og det erhvervsøkonomiske klima i Grønland.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-14:
Det er jo velkendt, at regeringen går ind for øgede frihedsgrader til kommunerne.
Der var sågar her i sidste uge 1-års-jubilæum for det frihedsbrev, som regeringen har sendt til kommunerne om, at de skal indsende ideer og forslag til at sikre bedre kvalitet i opgaveløsningen af offentlige opgaver, hvor der måske i dag er lovgivning, der forhindrer dette.
Lige så velkendt er det vel, at Københavns Kommune allerede i efteråret 2001 bad om lov til at etablere sundhedsrum, hvor stofmisbrugere under hygiejniske forhold og under sundhedsfaglig overvågning kan få lov til at indtage deres stoffer og derefter komme i kontakt med personale, der kan sende dem videre i behandling.
Kommunen mener faktisk, at det ville udgøre et klart kvalitetsløft for både stofmisbrugerne og borgerne i Københavns Kommune, hvis dette her blev lovliggjort.
I lysets af regeringens målsætning om øgede frihedsgrader vil statsministeren så ikke fortælle her, hvordan man stiller sig til et sådant spørgsmål, og hvorfor man ikke på det her vigtige område kan give Københavns Kommune tilladelse til at igangsætte et forsøg?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg må sige lige ud til fru Sophie Hæstorp Andersen, at den sag kender jeg ikke noget til, og den har en detaljeringsgrad, som gør, at hvis fru Sophie Hæstorp Andersen vil have nøjere svar på det, må hun stille spørgsmålet til indenrigs- og sundhedsministeren.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-14:
Omkring detaljeringsgraden af spørgsmålet vil jeg sige, at der netop i dag er fremsat et forslag om, at man skal tillade at foretage et forsøg, så kommuner, der mener, at de kan finde midlerne til at etablere sådanne sundhedsrum, også skal have lov til det.
Jeg mener også, at hvis regeringen med sit frihedsbrev mener, at man ikke kan tillade, at kommunerne får frihed til at igangsætte forsøg på det her område, vil statsministeren så i det mindste ikke fortælle, hvordan regeringen så ellers vil udmønte frihedsbrevet?
Hvis man ikke vil med hensyn til det her vigtige spørgsmål - hvor vil man så ellers give dem øget frihed til at komme med ideer til bedre opgavevaretagelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Jeg må bare gentage over for fru Sophie Hæstorp Andersen, at jeg kender ikke noget til sagen om de sundhedsrum.
Jeg kender ikke noget til, at der skulle være truffet afgørelse om, at man ikke må iværksætte det.
Det er indenrigs- og sundhedsministeren, der har sendt frihedsbrevet ud, og derfor må fru Sophie Hæstorp Andersen stille sit spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-14:
Det vil jeg selvfølgelig så tage til efterretning, men jeg vil stadig væk sige, at med det frihedsbrev og de mange udtalelser, regeringen er kommet med om, at man ønsker øget frihedsgrader til kommunerne,
så ville det jo have været meget passende om ikke andet, at statsministeren så kunne give mig en idé om, på hvilke andre områder man mener, at kommunerne kan få øgede frihedsgrader, hvis ikke det kan være på det her område. Hermed sluttede spørgsmålet.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-14:
I sidste uge foreslog Kommunernes Landsforening en række ændringer, som skulle lette hverdagen for borgerne.
Et af forslagene handlede om tilkøbsydelser.
Her udtalte formanden for KL, Ejgil W. Rasmussen, i en pressemeddelelse, at når private firmaer kan byde på kommunale opgaver, er det urimeligt at afskære kommunale institutioner fra at byde på løsninger af opgaver, der ligger i naturlig forlængelse af det, de i forvejen foretager sig.
Til det svarede finansordføreren fra Venstre, hr. Kristian Jensen, til Ritzau, at han principielt og ideologisk mener, at kommunerne ikke skal konkurrere med private virksomheder.
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om han er enig med hr. Kristian Jensen i, at det er ideologi og ikke sund fornuft, der skal styre udviklingen af den offentlige sektor?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-14:
Selvfølgelig er det sund fornuft, der skal styre den offentlige sektor, og hvis sund fornuft og principielle holdninger oven i købet kan gå hånd i hånd, er det jo smukt.
Jeg vil gerne sige til fru Lotte Bundsgaard, at regeringens klare holdning er, at hvis aktiviteter af den type her, tillægsaktiviteter, på en fornuftig måde kan udføres af private, så er der ikke nogen særlig grund til, at de skal udføres af det offentlige.
Jeg ved, at der var en lignende diskussion i den tidligere regering mellem de to daværende regeringspartier, og det er selvfølgelig udtryk for noget principielt, at der ingen grund er til, at det offentlige overtager opgaver, som lige så godt kunne udføres af private.
Men jeg er enig med fru Lotte Bundsgaard i, at man til syvende og sidst må se på, hvad der er mest praktisk.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-01-14:
Jeg forstod ikke helt statsministerens svar, for statsministeren siger: til syvende og sidst må man se på, hvad der er mest praktisk.
KL, som jo har tæt kontakt med borgernes hverdag, siger nu, at det er mest praktisk for dem, hvis f.eks. fru Hansen, som får hjemmehjælp i sit hjem, kan få den samme leverandør til at lave nogle andre hjemmeserviceopgaver.
Det synes KL, der er tæt på borgerne, er det bedste.
Eller sagt kort og præcist: Skal det være ideologiske dogmer eller sund fornuft, der skal styre udviklingen af den offentlige sektor?