runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Jeg kan starte med at forsikre hr. Søren Søndergaard om, at jeg ikke er ansat af den russiske ambassade, hvis det kan berolige ham. Så kan jeg sige til hr. Søren Søndergaard i den forbindelse, at de relevante steder at tage spørgsmålet om Tjetjenien op jo bl.a. er på det nylig afholdte EU-topmøde, der har været mellem EU og Rusland.
Det er jo bl.a. også dér, hvilket udenrigsministeren har redegjort for, at man tog spørgsmålet om Tjetjenien op til debat.
Det er jo dér, det giver mening at tage en drøftelse af forholdene i Tjetjenien.
Hvis hr. Søren Søndergaard havde hørt efter, hvad jeg sagde i min ordførertale,
ville hr. Søren Søndergaard også have hørt følgende: Derfor er det også vigtigt i forbindelse med denne forespørgsel at slå fast, at de gentagne russiske overgreb mod det tjetjenske folk kun har givet anledning til en dyb frustration. Det blev sagt meget tydeligt i min ordførertale.
Jeg siger det gerne igen: Det er nødvendigt, at der skal være en politisk løsning, og den politiske løsning er ikke særdeles let at finde i øjeblikket også på baggrund af den gidselaktion, der har været.
Men det betyder jo ikke, at man ikke skal arbejde for den.
Det bliver der også gjort på de relevante niveauer og i de fora, som hr. Lars Kramer Mikkelsen spørger om.
For hr. Lars Kramer Mikkelsen vil jeg blot igen understrege det.
Hr. Lars Kramer Mikkelsen spørger: Hvad har regeringen tænkt sig at gøre?
Det er jo i sig selv den måde, man har en dialog på, og det er jo en fornuftig måde at føre en dialog på, vil jeg sige til hr. Lars Kramer Mikkelsen.
Til sidst vil jeg sige til hr. Jeppe Kofod, at det, vi har en drøftelse af i dag i Folketinget, jo ikke er den politimæssige håndtering af sagen.
Det er i hvert fald ikke det, der står i den forespørgselsdebat, som vi har i dag.
Ønsker man at have en debat om det, er det justitsministeren, man skal have en drøftelse med.
I dag drejer det sig om nogle andre forhold, netop forholdene omkring Tjetjenien.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-05:
Som en udløber af finanslovaftalen med Dansk Folkeparti for 2002 overvejer vi i øjeblikket, om man kan sikre, at de uhævede feriepenge udbetales til de pågældende lønmodtagere.
Grunden til, at det kræver lidt overvejelse, er jo, at der samtidig skal sikres mod dobbeltforsørgelse.
Derfor skal staten fortsat have del i de ikkehævede feriepenge, når pengene kan henføres til personer, som i stedet for afholdelse af ferie har modtaget offentlig overførselsindkomst.
Men den sag vil vi snarest vende tilbage til.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-05:
Jeg manglede et konkret svar fra ministeren på, hvorvidt det er rigtigt, at der ligger eller har ligget et stykke papir i ministerens skuffe med nogle konkrete modeller til og overvejelser over, hvordan man kan løse den her problemstilling.
Det var nøjagtig det, som vi oprindelig bad om fra Det Radikale Venstres side, nemlig at regeringen ville lægge nogle konkrete modeller frem, ikke nødvendigvis at vi skulle tage stilling til dem, men sådan at Folketinget fik et grundlag at tage den videre debat på.
Så det vil jeg altså gerne stadig væk have be- eller afkræftet.
Jeg synes ikke, at der helt er skabt klarhed over det her.
Ifølge Ugebrevet A4 ligger der et færdigt notat.
Nu kan man altid diskutere, hvornår noget er færdigt eller ikke er færdigt, men er det rigtigt, at der ligger sådan et notat, og at man kan sige, at regeringen har nogle betænkeligheder ved de modeller, som lægges frem dér?
Og hvorfor kan Folketinget så ikke blive inddraget i dem?
Hvis der ligger nogle forslag til modeller, kan vi så ikke få lov til at se dem i Folketinget, så vi kan komme videre med den her debat og komme nærmere det mål, som jeg har indtryk af, at rigtig mange i Folketinget vil, nemlig at de her penge skal ende i lønmodtagernes lommer?
Ulla Tørnæs (V), 2002-12-05:
Jamen så prøver vi en gang til: I det før omtalte samråd gennemgik jeg i samrådstalen, hvilken reaktion der havde været fra de forskellige foreninger.
Talepapiret er oversendt til udvalget efter sædvanlig procedure
Carsten Hansen (S), 2002-12-05:
Men undervisningsministeren siger, at det er en helt sædvanlig procedure, at vi får et ændringsforslag til et lovforslag meget, meget sent.
I stedet for selv at skulle ringe rundt til hele verden, bad vi i et skriftligt spørgsmål ministeren om at indhente undervisningsverdenens reaktion på det her, efter at vi har haft ganske mange deputationer.
For det første: Er det sædvanlig procedure, at man til sit eget lovforslag stiller ændringsforslag så sent?
For det andet må jeg sige, at det virker ganske usædvanligt, at ministeren ikke skriftligt vil svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Det er meget usædvanligt i forhold til det
Ulla Tørnæs (V), 2002-12-05:
Jeg skal bare endnu en gang gentage, så der ikke er nogen misforståelser, at det ikke er sædvanlig procedure at indhente høringssvar på baggrund af et ændringsforslag.
Den procedure er jeg i hvert fald aldrig nogen sinde stødt på at den tidligere regering benyttede sig af. Så det, der er fulgt her, er en hel sædvanlig procedure og er udtryk for en hel sædvanlig arbejdsmåde i Folketinget.
Jeg er meget glad for, at hr. Frank Jensen gerne vil samarbejde med undervisningsministeren.
Jeg vil også gerne samarbejde med Folketinget i det hele taget, og det mener jeg også er foregået her omkring dette her lovforslag.
Frank Jensen (S), 2002-12-05:
Jeg må forstå ministeren på den måde, at ministeren ikke vil indhente bidrag til at besvare de spørgsmål, vi stiller under udvalgsbehandlingen.
Det må vi så tage til efterretning.
Vi har jo ikke rigtig nogen mulighed for at sanktionere noget over for ministeren i den anledning.
Men ministeren har sit flertal på plads.
Det er jo også det, der gør, at Det Radikale Venstre, når man ikke har mulighed for at forandre noget, så vælger at stemme for loven til sidst, selv om man stemmer for vores ændringsforslag.
Det er en uholdbar situation, men det er ministerens valg.
Ministeren har muligheden for at samarbejde med
Folketinget
Ministeren har muligheden for at køre blokpolitik og køre sine ting igennem i Folketinget, når man har sine 90 mandater på plads, men det er ministerens valg. Vi har lagt op til fra første færd at samarbejde med ministeren om det her lovforslag, og det er altså blevet afvist.
Ministeren vil ikke engang bidrage til en seriøs udvalgsbehandling.
Ulla Tørnæs (V), 2002-12-05:
Det skal jeg beklage.
Men det fornemmer jeg vi ikke bliver enige om.
Så vil jeg blot for en ordens skyld også af hensyn til referatet, der bliver optrykt i Folketingets forhandlinger, understrege, hvad det var, jeg sagde, og hvad jeg i øvrigt også sagde under samrådet forleden dag.
Det er, at ingen af de pågældende foreninger har udtrykt modstand mod ændringsforslaget.
Nogle foreninger har direkte opfordret til, at ændringsforslaget blev, som det er blevet formuleret.
Andre - det handler primært om MVU-sektoren - har ganske rigtigt, som hr. Frank Jensen antyder, et mere nuanceret billede af hele situationen, men ingen, heller ikke af MVU-institutionerne, udtrykte modstand imod ændringsforslaget.
Frank Jensen (S), 2002-12-05:
Jeg tror, at ministeren vil kunne erindre sig, at udtrykket, der blev anvendt for en række institutioneres vedkommende, var, at det var et noget nuanceret billede af den mundtlige tilkendegivelse, ministeren havde fået.
Det er et noget andet udsagn end det, vi hører nu fra ministeren her i salen.
Men udsagnet her i salen er jo så altså optrykt i de grønne bøger, så man kan jo se fra institutionernes side, hvad ministeren har refereret dem for her i Folketingssalen. Det, vi har bedt om, er jo, at ministeren indhentede et bidrag til udvalgsbehandlingen fra institutionernes organisationer, hvor vi på skrift kunne se, om institutionerne gerne ville have den overgangsløsning, som ministeren nu lægger op til.
Det er jo en overgangsløsning, som ikke er beskrevet i det lovforslag, der blev fremsat for Folketinget.
Med hensyn til det lovforslag, som blev fremsat for Folketinget, og som havde været i høring, kender ministeren jo godt de høringssvar, der er kommet ind.
Der er der fra en række organisationer kritik af, at bygningstaxameteret var med.
Det ved ministeren jo udmærket.
Det er jo også gengivet i den høringsoversigt, som ministeriet har lavet, i den gengivelse af de svar, som er kommet ind, og også i en kommentar fra ministeriets side.
Jeg medgiver, at ministeren har ret i, at hvis man deler bygningstaxameteret op, så kan det give anledning til spekulation.
Det er jo også derfor, vores ændringsforslag går på, at hele bygningstaxameteret holdes uden for, at vi holder det helt uden for, at ministeren har mulighed for at forhandle det her med institutioner og komme med et ændringsforslag i løbet af den kommende samling.
Ulla Tørnæs (V), 2002-12-05:
Jeg er meget glad for, at et bredt flertal i Folketinget bakker op om intentionerne i lovforslaget her.
Og jeg vil gerne benytte lejligheden til at understrege, at lovforslaget er udtryk for et bredt ønske hos de pågældende institutioner.
Vi har fra ministeriets side hele vejen igennem
faktisk fulgt de indstillinger, som er kommet fra institutionsverdenen.
Når så Socialdemokratiets ordfører, hr. Frank Jensen, understreger eller tilkendegiver både her fra talerstolen og også gennem ændringsforslag, at man gerne havde set, at bygningsdelen ikke var omfattet af lovforslaget, så vil jeg gerne understrege, at årsagen til, at det er medtaget i lovforslaget, bl.a. beror på tilkendegivelser fra institutionerne, altså et ønske om at have det med, i og med at det er meget vanskeligt på institutionerne at skelne imellem f.eks. vedligehold og drift, det vil sige, at der ville kunne opstå alle mulige tænkelige og utænkelige spekulationsmuligheder ude på institutionerne.
Og det anser ingen for hensigtsmæssigt.
Herudover er der sket det undervejs, at Undervisningsministeriet, som det blev meddelt udvalget under den tekniske gennemgang, er blevet kontaktet af byggefirmaer, der så en mulighed her, igen sådan med et vist motiv for øje, som ikke har været hensigten med lovforslaget.
også bliver omfattet af lovforslaget for at undgå eventuelle spekulationsmuligheder.
Så det er sådan set det, der er den helt saglige og tekniske begrundelse for, hvorfor bygningsdelen også er med i lovforslaget. Med hensyn til konsekvenser for de enkelte skoler og de enkelte skoleformer vil jeg gerne henvise til det tilsagn, som jeg har givet i betænkningsbidraget, hvor det klart er tilkendegivet, at for de institutioner, som måtte komme i en uhensigtsmæssig situation, er vi også parat til fra Undervisningsministeriets side at yde et ekstra økonomisk bidrag, og det tilsagn vil jeg gerne bekræfte her fra talerstolen.
Jeg kan oven i købet bekræfte den ordvending, som fru Marianne Jelved anvendte, nemlig at der selvfølgelig ikke er tale om, at institutionerne skal komme i en situation, hvor de ikke kan have skindet i behold.
Faktisk er det tværtimod det, der præcis er hensigten med tilsagnet, som er omtalt i betænkningsbidraget.
Så til allersidst: Hr. Frank Jensen har flere gange efterlyst høringssvar i forbindelse med et spørgsmål, der er stillet i udvalget.
Der vil jeg bare sige til hr. Frank Jensen: Det er jo ikke sædvanlig procedure, at vi laver høring på ændringsforslag.
Det tror jeg heller ikke den tidligere regering benyttede sig af, altså at man sendte ændringsforslag ud i høring.
Derfor findes der ikke høringssvar på det ændringsforslag, som jeg har stillet.
Og der vil jeg gerne benytte lejligheden til at understrege, at ingen af de foreninger, som er berørt af forslaget og dermed også af ændringsforslaget, på nogen måde udtrykte en negativ holdning til ændringsforslaget, snarere tværtimod.
Frank Jensen (S), 2002-12-05:
Jeg er meget glad for fru Marianne Jelveds tilkendegivelse af, at Det Radikale Venstre vil støtte vores ændringsforslag. Jeg kan også godt forstå den efterfølgende argumentation for, at regeringen har sit flertal på plads med Dansk Folkeparti, som jo heller ikke har taget ordet her under debatten.
Det håber jeg man vil, når man kommer ud og skal have debatten ude i landet og skal forklare, at man her beskærer bygningstaxametret med 15 pct., uden at den enkelte tekniske skole, det enkelte seminarium på nuværende tidspunkt i hvert fald har nogen mulighed for at vurdere, hvorvidt de kan få de penge tilbage igen.
Jeg håber, at Dansk Folkeparti vil være til stede i den debat derude.
Det er jo ikke meget, vi har set til Dansk Folkeparti under behandlingen i udvalget.
Men man kunne da så have håbet på, at de ville gå op og tage ordet i dag og redegøre for deres stilling til ændringsforslaget, der er stillet. Jeg forstår ganske enkelt ikke Venstre og De Konservative.
Jeg forstår dem simpelt hen ikke, og jeg forstår slet ikke, at ministeren vil være med til at lave noget, der fremstår som noget gedigent makværk, hvor man er nødt til fra ministerens side at afgive et betænkningsbidrag, hvori man råt for usødet skriver, at det her er fuldstændig uigennemsigtigt for den enkelte institution.
At man vil gennemtvinge det, når der er politisk enighed om, at vi alle gerne vil bidrage til modellen, lige før Folketinget skal stoppe for juleferien, uden at man har forhandlet det med institutionerne, uden at man har mulighed for at give os i Folketingets Uddannelsesudvalg en beskrivelse af konsekvenserne af det.
Derfor vil jeg spørge ministeren nu, om ministeren vil tilsikre, at vi får en besvarelse af det spørgsmål, vi nu har stillet flere gange i Folketingets Uddannelsesudvalg, om vi kan få, om ikke hver eneste institutions, så i hvert fald institutionernes organisationers høringssvar på det ændringsforslag, ministeren har stillet til lovforslaget.
Det må være muligt. Ellers må vi arbejde videre i forhold til Folketingets ledelse.
Det kan ikke være rigtigt, at Folketingets udvalg ikke kan få den bistand, der skal til under udvalgsbehandlingen af komplicerede lovforslag, der har vidtrækkende økonomiske konsekvenser for vores unge menneskers uddannelsesinstitutioner, at vi ikke kan få en beskrivelse af konsekvenserne for de af dem, det berører.
Det håber jeg altså at ministeren vil sikre.
Et er, at vi ikke har kunnet få det, før vi skal stemme om ændringsforslaget, men i hvert fald inden vi skal stemme om lovens endelige vedtagelse håber jeg, at ministeren vil sikre, at Folketingets Uddannelsesudvalg har fået høringssvarene fra de enkelte institutioner.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-05:
Ved førstebehandlingen af lovforslaget om momskompensation var Det Radikale Venstre meget positiv over for ideen.
Vi synes stadig væk, at det er en god idé at ændre brugen af moms på den måde, som lovforslaget har lagt op til.
Vi er til gengæld også enige med Socialdemokratiets ordfører i kritikken af det grundlag, som vi i dag behandler lovforslaget på.
Det har ikke været muligt, heller ikke under den tekniske gennemgang, som vi fik forleden aften i Uddannelsesudvalget, at få et klart billede af konsekvenserne for de forskellige uddannelsesområder.
Det synes vi er betænkeligt, endda meget betænkeligt.
Vi har forstået på ministeren og på ministeriet, at der vil blive forhandlet med alle institutionsområderne for at finde løsninger, som er tilpasset de problemer, som bl.a. hr. Frank Jensen har gjort rede for her for lidt siden fra talerstolen.
Vi må også konstatere, at uanset hvordan Det Radikale Venstre stemmer, så er der ikke et flertal for at Socialdemokratiets ændringsforslag bliver vedtaget, men vi støtter det ændringsforslag, hvor bygningsmomskompensationen bliver taget ud, og hvor bygningstaxameteret undgår besparelser.
Men det vil der ikke være flertal for.
Samtidig ved vi, at der er flertal for selve loven med de ændringsforslag, ministeren har stillet.
De ændringsforslag skaber en mulighed for fleksible overgangsordninger og forskellige løsninger, herunder at der tilføres området flere penge for at løse problemer for særlige institutioner, der får særlige problemer.
Derfor anerkender vi i Det Radikale Venstre, at der er
et flertal, uanset hvordan vi stemmer.
Derfor foretrækker vi at stemme sammen med regeringen til sidst om vedtagelse af lovforslaget for derved at få mulighed for at følge udmøntningen meget tæt sammen med ministeren og de partier i øvrigt, der stemmer for lovforslaget.
Vi har også noteret os, at ministeriet har garanteret over for udvalget under den tekniske gennemgang
, at det er ministeriets vurdering og helt sikre overbevisning, at der kan etableres overgangsordninger, der sikrer, at alle institutioner kommer igennem en tilpasningsperiode, som kan vare op til 10 år, med skindet i behold, om jeg så må sige, for at sige det på almindeligt dansk. Derfor denne lidt mærkelige stemmeforklaring fra Det Radikale Venstre.
Det er altså, fordi vores mandater ikke kan gøre udslaget for, om loven bliver vedtaget eller ej.
Morten Homann (SF), 2002-12-05:
I SF var vi også positive over for det her forslag ved førstebehandlingen ud fra en overvejelse om, at det ikke skal være momshensynet, der afgør, hvordan man tilrettelægger driften på en uddannelsesinstitution.
Vi kan så konstatere, at sådan som forslaget ligger for øjeblikket, har vi fået en situation, hvor det er én form for momshensyn, som påvirker driften, og så er der en anden form
for momshensyn, nemlig spørgsmålet om, på hvilket tidspunkt man har bygget sit byggeri, og den moms, som man kommer til at kunne afløfte af det.
Det synes vi absolut ikke er noget sagligt hensyn, som skal spille ind på, hvordan man tilrettelægger driften.
Derfor kan vi på det nuværende grundlag ikke støtte forslaget, men opfordrer også meget til, at man støtter det af Socialdemokratiet stillede ændringsforslag, sådan at vi kan få den tekniske del omkring bygninger løftet ud af forslaget og alene kan forholde os til den del, som er relativt uproblematisk.
Så jeg vil sige, at man løser mange problemer for institutionerne, hvis man stemmer for det forslag.
Gennemfører man forslaget uforandret, jamen så står man stadig væk tilbage og har en uholdbar situation, hvor det stadig væk er momsen, som pålægger nogle institutioner nogle store uforudsete udgifter.
Og det er ikke meningen.
Det er penge, som vil gå fra undervisningen.
Frank Jensen (S), 2002-12-05:
Det er rigtigt, at vi forleden aften havde en teknisk gennemgang af lovforslaget i forhold til det ændringsforslag, ministeren har stillet, og dets konsekvenser, som Socialdemokratiet havde ønsket, efter at vi havde haft et samråd med ministeren om morgenen, hvor det efter det samråd stod fuldstændig uklart, hvad konsekvenserne af ministerens ændringsforslag ville være.
Jeg tror, at Venstres ordfører vil kunne bekræfte, at det spørgsmål, vi stillede så langt tilbage som den 26. november om at få institutionernes høringssvar på ministerens ændringsforslag, har vi ikke kunnet få svar på.
Vi har kunnet få en mundtlig tilkendegivelse fra ministeren om, at man har haft en kontakt med uddannelsesinstitutionernes overordnede organisationer, og at de har sagt, det er at foretrække, at man har muligheden for at udskyde det 1 år.
Men hvad institutionerne mener om det, at vi gennemfører en løsning, hvor vi har momskompensationsmodellen med fra 1. januar 2003, har vi ikke kunnet få et svar på.
Det håber jeg at Venstres ordfører kan bekræfte.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-12-05:
Jeg vil bare spørge den socialdemokratiske ordfører, om ikke ordføreren kan bekræfte, at ministeren har været indkaldt i samråd, at der dér har været god mulighed for at stille spørgsmål, og at der har været en teknisk gennemgang - alt det, som faktisk plejer at indbefatte det, som er god lovkvalitet. Og så vil jeg spørge den socialdemokratiske ordfører, om den socialdemokratiske ordfører ikke kan bekræfte, at der faktisk har været rig lejlighed til at tage denne her debat både formelt og uformelt.
Det mener vi i hvert fald fra Venstres side.
Så vi har intet at klandre med hensyn til lovkvaliteten her.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-05:
Der ligger en hel del papirer i mine skuffer, og vi skal nok snarest færdiggøre overvejelserne, sådan at alle kan arbejde på samme grundlag.
Men der er altså noget teknik i det her.
Det er ikke uvilje mod at finde en løsning, men vi skulle jo også gerne stille nogle modeller op, som er praktisable.
Lene Espersen (KF), 2002-12-05:
Først til fru Line Barfoed om, hvad der praktisk kan lade sig gøre: Som jeg meget klart tilkendegav i mit indlæg, kan det lade sig gøre praktisk, men det bliver ikke uden komplikationer.
Og det bliver jeg bare nødt til at understrege.
Der er stadig væk meget store betænkeligheder fra vores side, og det fremgår også meget klart, ikke mindst i det bilag, hvor det jo også fremgår, at de efterforskningsmæssige undersøgelser, der pågår lige nu hos bagmandspolitiet, på en vis måde konflikter med det, som forslagssstillerne mener skal være genstand for en undersøgelse.
Så der vil blive komplikationer, men jeg tror, at alle er indstillet på, at man selvfølgelig vil forsøge i den grad, det overhovedet er muligt, at lade tingene praktisk blive ordnet på en sådan måde, at det skaber mindst mulige problemer.
Der bliver afgrænsningsproblemer, der bliver problemer, fordi det er en dobbeltundersøgelse.
Men der er ikke nogen, der vil forsøge at modvirke eller modarbejde det, som et flertal i Folketinget ønsker ført ud i livet.
Til hr. Svend Auken kan jeg sige: Det var jo sådan set det, jeg startede min tale med, hvis hr. Svend Auken havde lyttet efter.
Jeg indledte min første tale med, at jeg godt ville rydde den misforståelse af vejen, som desværre kom efter en debat med hr. Svend Auken om, rent hypotetisk, hvornår den ene eller den anden sag kunne gå ind i en ny fase.
Jeg har beklaget det under min første tale i dag, og jeg finder ikke anledning til at gentage det, jeg allerede har sagt én gang, nemlig at jeg selvfølgelig vil rydde den misforståelse af vejen.
Anklagemyndigheden har ikke truffet afgørelse om, hvorvidt der skal rejses tiltale mod nogen af de berørte personer, herunder hr. Peter Brixtofte.
Det er væsentligt for mig, at der ikke hersker usikkerhed om dette spørgsmål, så det er præciseret og rettet her fra talerstolen.
Det beklager jeg, hr. Svend Auken.
Ulrik Kragh (V), 2002-12-05:
Jeg kan jo godt forstå, at hr. Holger K. Nielsen, når han i sin ordførertale snakkede om en del andre ting, bl.a. den fælles EU-udenrigs- og sikkerhedspolitik, efterfølgende sagde, da der blev spurgt til det: SF er da med på det hele, der er ingen problemer.
Men er SF med på at få forsvarsforbeholdet fjernet?
Er SF med på, at vi skal have styrket Makedonien?
Er SF med på det med en EU-reaktionsstyrke?
Jeg siger bare, at når hr. Holger K. Nielsen nu til lejligheden synes, at det kunne være interessant at inddrage EU, fordi det tilfældigvis passer ind i hr. Holger K. Nielsens argumentationssæt, er der ingen grænser for, hvor dygtigt og godt det er.
Men det hænger bare ikke sammen, må jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-12-05:
Nej, jeg har ikke kritiseret domstolene.
Jeg har sagt, og jeg vil godt gentage det - det er muligt, at der skal mange gentagelser skal til, før det siver ind i hovederne på de venstrefolk, der deltager i debatten her i dag - at man naturligvis er nødt til at tage det alvorligt, når Rusland beder om en udlevering af Akhmed Sakajev.
Men det kunne jo være sket på andre måder end ved, at man kom og hentede ham kl. 3 om natten uden tolk og satte ham i fængsel.
Der er andre eksempler på folk, hvis forhold skal undersøges.
Man kunne jo faktisk have kørt en tilsvarende procedure.
Jeg synes, at den måde, det foregik på, var ydmygende. Som jeg har sagt tidligere: Akhmed Sakajev er en betydelig politisk person, og derfor har man også en pligt til at behandle ham som sådan, og det gjorde man ikke på den måde, som man håndterede den her sag på.
Jeg troede egentlig, at Venstre som regeringsparti havde mere at byde på i en så vigtig politisk debat end den her form for polemik, man kører fra talerstolen i øjeblikket.
Det synes jeg i og for sig er rimelig overraskende.
Alligevel er det måske ikke.
Men man har jo altid lov at håbe, at det kan blive bedre på et senere tidspunkt
på sporet og får en debat om det dansk-russiske forhold, får en debat om Tjetjenien, om de alvorlige overgreb, der daglig sker på civilbefolkningen i Tjetjenien, i stedet for dette det pindehuggeri, som Vestre kører i øjeblikket.