runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peder Sass (S), 2002-05-14:
På to områder er jeg nødsaget til at korrekse eller i hvert fald gøre vores trafikminister opmærksom på, at der er en væsentlig forskel på Combusbusser og det, vi nu taler om, nemlig fjernbusser.
Med hensyn til Combus var der tale om et selskab, som også ejede busserne, og det vil sige, at det var en helt anden virksomhedskonstruktion end den virksomhedskonstruktion, der er tale om med X-busserne, hvor X-busserne er et trafikselskab, hvor man ikke ejer busserne, men hvor man udbyder ruterne, og hvor det er således, at det er private mindre busejere, der kører ruterne.
Her har ministeren desværre heller ikke hørt rigtigt efter, for jeg gjorde klar forskel på det, der handlede om, at trafikministeren tilsyneladende havde været udsat for lobbyisme fra de store trafikselskaber, men helt havde glemt, at de, der kører med X-busserne, for en stor dels vedkommende er små og mindre busejere, som dermed vil blive udelukket fra at køre ruterne.
Jeg mangler så i øvrigt stadig væk at få et svar:
Hvordan vil ministeren sikre, at de tyndt befolkede områder vil kunne bevare deres nuværende kørsel?
Poul Fischer (DF), 2002-05-14:
Under udvalgsbehandlingen af dette lovforslag har Trafikudvalget haft besøg af to deputationer fra Høje-Taastrup vedrørende anlæggelse af en togbro, der forbinder S-togsnettet og fjernnettet, og Trafikudvalget skal i morgen besigtige det pågældende område. Dansk Folkeparti vil stemme nej til ændringsforslaget, der om lidt kommer til afstemning, men Dansk Folkeparti vil allerede nu anmode om fornyet udvalgsbehandling af lovforslaget mellem anden og tredje behandling, således at der efter besigtigelsen åbnes mulighed for eventuelle ændringsforslag.
Line Barfod (EL), 2002-05-14:
Det kommer jo næppe bag på nogen, at Enhedslisten ikke kan støtte det forslag, som vi debatterer her.
Det er jo bemærkelsesværdigt, når regeringen som et af sine første udspil satte sig for at forringe de økonomiske muligheder i fremtiden for de lavestlønnede, når de når pensionsalderen.
Det er specielt bemærkelsesværdigt for Dansk Folkepartis vedkommende at kunne konstatere, at man har forsøgt at slå sig op som den lille mands parti, og noget af det første, man så gør, er at forringe den lille mands muligheder rent økonomisk.
Vi opfatter det forslag, som det ligger nu, som en klar omvendt Robin Hood i værste Venstrestil, som man så bevidstløs tilslutter sig fra Dansk Folkepartis side.
Her er det ikke de bredeste skuldre, der skal bære de tungeste læs. I stedet er det de bredeste skuldre, der skal have mere i lommerne.
Det solidariske princip bliver fjernet fra Den Særlige Pensionsopsparing, så man får udbetalt svarende til indbetalingen.
Da Enhedslisten og SF sammen fik den tidligere regering med på at gennemføre et omfordelings- og solidaritetsprincip i Den Særlige Pensionsopsparing, var der mange af de små i samfundet, der klappede i hænderne, og det er dem, som man nu rammer.
Uanset indbetaling fik alle det samme beløb sparet op, og det gav en økonomisk omfordeling for de lavestlønnede, som nu fjernes med forslaget.
Dette lovforslag medfører ikke alene et pensionstab for lavtlønnede på 82.000 kr. og en modsvarende gevinst på over 600.000 kr. for dem, der har 1 mio. kr. i årsløn.
Det er jo i sig selv asocialt, og det har debatten her tidligere også afspejlet.
Men jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at forslaget er endnu mere asocialt end det, der tidligere har været fremme i debatten. Det påstås fra regeringspartiernes side, at ændringen er retfærdig, fordi enhver med den nye lov vil få nøjagtigt det, de selv har betalt.
Men sådan er det jo ikke.
Når en lavtlønnet får 1.000 kr. ind på kontoen, betaler vi derimod kun de 400 kr. Sagt på en anden måde: På grund af skattefordelen skal den højtlønnede kun betale 400 kr. for at få 1.000 kr., mens den lavtlønnede skal betale 600 kr. for at få 1.000 kr. ind på kontoen.
Det kan man mildt sagt ikke kalde »krone for krone«.
Jeg vil gerne bede ministeren om at bekræfte, at det forholder sig sådan.
Så et spørgsmål til Dansk Folkeparti: Det forslag, vi her behandler, er identisk med en lov, der blev vedtaget i Folketinget i 1997.
Dengang sagde hr. Kristian Thulesen Dahl
i Folketingssalen, at loven var asocial, og Dansk Folkeparti stemte imod
I dag, godt 4 år senere, vil Dansk Folkeparti sikre flertallet for selv samme lov.
Hvad er forklaringen på dette skift?
Så skal jeg sige, at Enhedslisten gerne vil have forslaget tilbage i udvalget, så vi kan kigge nærmere på problemet i forhold til skattereglerne.
Ole Sohn (SF), 2002-05-14:
Jeg takker fru Charlotte Dyremose for, at hun erindrede mig om noget, som jeg ikke fik med tidligere, nemlig at det ved et meget vedholdende pres er lykkedes for SF sammen med Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti i forbindelse med forhandlingerne om satspuljen at få sat spørgsmålet om den sociale dagsorden på dagordenen, for det var noget, der var fuldstændig fraværende i regeringens finanslovudspil.
Så det sociale løft eller sagt på en anden måde begrænsningen af de sociale problemer med regeringens finanslov blev med satspuljeforhandlingerne minimeret i kraft af det pres, som
Men det er da korrekt, at regeringspartierne støttende det, alene i kraft af at der ligger et forlig, et af de få forlig, man ikke er løbet fra.
Jeg vil godt sige til hr. Bjarne Laustsen, at der selvfølgelig er noget korrekt i, at når man laver et lovforslag som det her, som er med tilbagevirkende kraft, kan man godt berettiget tale om tyveri, for folk har jo haft en forventning om, at de penge var tildelt ud fra en bestemt fordelingsnøgle, og når man ændrer det med tilbagevirkende kraft, så ændrer man også nogle forudsætninger.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-14:
Hvis hr. Ole Sohn virkelig drak alkohol i 14 dage, er vi nogle, der bedre kan forstå, hvorfor pinsepakken blev, som den blev.
Vi Konservative både ønsker at gøre en indsats for de svageste og gør rent faktisk også en indsats for de svageste.
Derfor er vi også bl.a. store tilhængere af den folkepension, vi har, tilhængere af, at vi har en omfordeling, der sikrer, at alle har et eksistensminimum, at ingen kommer til at stå på gaden, hvis det overhovedet kan lade sig gøre.
Men når man laver en opsparing og tvinger folk til ikke at få den opsparing, de selv har sparet op, så finder vi det helt urimeligt i Det Konservative Folkeparti.
Ole Sohn (SF), 2002-05-14:
Jeg vil lige sige til hr. Jens Rohde, at jeg er opmærksom på, at man ved indtagelse af umådelig store mængder alkohol godt kan få en meget, meget lang nat, men pinsepakken blev behandlet over 14 dage, så derfor kan vi ikke sige, at det er sket over én nat.
Det var blot det, jeg lige synes skulle på
Men det, der ligger i det, er, at for SF har det aldrig været et problem, at vi har medvirket til at lave den sociale pensionsordning som en solidarisk ordning.
Det er vi faktisk stolte af.
Og jeg savner stadig væk et svar fra Venstre, og at de med samme stolthed går op og forfægter synspunktet, lidt som fru Charlotte Dyremose var inde på, at De Konservative er stolte af, at de lavede denne her omfordeling, hvor det er sådan, at jo mere, man indbetaler, jo mere skal man have, og jo mindre, man indbetaler, jo mindre skal man have, altså det der med, at de rige skal have mere ud af det end de fattige.
Det synes jeg var en ærlig snak.
Nu kan jeg jo ikke spørge fru Charlotte Dyremose, men jeg kan se, at hun har bedt om ordet, så jeg kan måske sådan få det sagt: Er det ikke er korrekt, at lavtlønnede kvinder både mister pensionsopsparing i kraft af den måde, som barselreformen er skruet sammen på, at de mister pensionsopsparing i forhold til det lovforslag, vi debatterer her, om Den Særlige Pension, og at de mister pensionsopsparing, i kraft af at de i større grad bliver presset til at gå på deltid?
Her i overmorgen vil man være i en situation, hvor de lavestlønnede, som man normalt kalder de fattige grupper, med Det Konservative Folkepartis medvirken får dårligere økonomiske vilkår i pensionsalderen.
Det er handlingerne, som Det Konservative Folkeparti bidrager til.
Så kan det godt ske, at man, når man holder landsmøder, årsmøder og festtaler, kan give udtryk for, at man tager hånd om de fattige, men i praktisk politik handler man i fuld overensstemmelse med Venstre og Dansk Folkeparti, hvor man tager fra de fattige og giver til de rige.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Ole Sohn, om han kan bekræfte, at der er sket et tyveri ved højlys dag.
Det, jeg selvfølgelig tænker på, er den tilbagevirkende kraft, der er i lovforslaget her.
Vi har haft en valgkamp, selvfølgelig har vi det, men da den nye regering kommer til, skruer den det her lovforslag sammen, hvor man har disponeret over de penge, der ikke engang er omfordelt endnu, som skal tilskrives den enkeltes konto, helt tilbage fra den 1. januar 2001.
Er det ikke korrekt? Man kan diskutere, om der fremover skal være omfordeling i sådan en ordning her, men der er et element af tilbagevirkende kraft i det her lovforslag, der er helt uantageligt i forhold til almindelige retsprincipper, som vi plejer at have herinde i Folketinget.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-14:
Jeg bed mærke i, at Enhedslistens ordfører tilkendegav, at det var lykkedes at trække den socialdemokratisk-radikale regering i den retning, så man fik Den Særlige Pensionsopsparing, som man så skulle være fælles om.
Der er mange, der har udtalt sig om, hvordan det gik til.
Jeg vil godt sige, at jeg var en af dem, som sad med ved disse drøftelser helt fra påsken og frem til, at vi havde gennemført denne her lovgivning, og for Socialdemokratiet var der ikke nogen som helst tvivl om, at det var rigtigt at sikre de lavestlønnede et ekstra bidrag til pensionen i form af den udligning, der skete her.
Derfor blev det den særlige pensionsordning, som også indgik i skattetrykket.
Lad mig så også sige for at der ikke skal være nogen misforståelser: Når man havde en overophedning af økonomien i oktober 1997 og man var nødt til at lave en opbremsning, så fik man vedtaget Den Midlertidige Pension.
Den kunne kun vedtages med partierne til højre i Folketingssalen.
Derfor blev det den usolidariske ordning.
Det vil jeg også godt have lov at sige her af hensyn til historieskrivningen, for det bliver jo skrevet, hvad der er sagt herfra, og hvad der er faktuelt, skal i hvert fald også stå der.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-05-14:
Det, der får mig herop, er hr. Ole Sohns, undskyld mig, løgnagtige påstand om, at man tager noget fra nogle.
Det kan
man jo ikke, for det er jo ikke et spørgsmål om at tage det her, men et spørgsmål om, at folk sparer mindre op og derfor får mindre ud.
Der er faktisk ikke nogen, der tager noget fra nogen.
Der er nogle, der får de penge tilbage, som de selv har sparet op.
Det er rigtigt, at vi har solidaritet i det danske samfund, vi har omfordeling i det danske samfund via vores skatter.
Derfor har vi en folkepension, som de rige betaler mere til, end de fattige gør, og det er vi glade for i Det Konservative Folkeparti.
Vi føler, at det er ret og rimeligt, at vi alle sammen er med til at tage ansvar for de svageste i vores samfund, det arbejder vi faktisk for.
Men når man laver en opsparing, må man også få det tilbage, som man selv sparer op.
Ole Sohn (SF), 2002-05-14:
Ja, det sidste kan jeg bekræfte, ikke ved egne ord, men ved at henvise til ministerens besvarelse, for regeringen har selv lavet beregningerne, som dokumenterer, at de rige får mere og de fattige får mindre.
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Rohde, at jeg måske godt kan forstå, at det ud fra en eller anden parlamentarisk, historisk interesse kan være interessant at få belyst, hvem der sagde hvad, hvornår og hvorfor.
Men i forhold til SF kan der ikke være nogen tvivl om, at vi hele tiden har ønsket, at der skulle være en solidarisk ordning, og at vi har lagt meget vægt på det.
Vi har faktisk også medvirket til, at den blev indført i forbindelse med pinsepakken, og at den blev solidarisk, og det er vi meget stolte af.
Det, vi har manglet fra bl.a. Venstre, er den samme stolthed over at sige, at nu skal Folketinget vedtage love, som gør, at folk med den indtægt, som hr. Jens Rohde og undertegnede har, får mere, mens kassedamen og den arbejdsløse skal have mindre.
Hvorfor står hr. Jens Rohde ikke op med stolthed og siger, at det er det, de kæmper for?
Det gør man jo ikke.
Man holder sig bag nogle formaliteter: Hvad sagde den forrige regering, dengang den lancerede
forslaget?
Det er dybest set fuldstændig ligegyldigt.
Her er et klokkeklart eksempel på, at Venstre er med til at nedbryde en solidaritet, der har været opbygget i samfundet.
Og jeg synes bare, at man med oprejst pande skal sige, at sådan er det.
Det er ikke en liberal politik, det er en liberalistisk politik.
Gå dog ud og sig det med høj stemmeføring og også med begejstring til vælgerne: Det er det, vi står for, og det er det menneskesyn, vi har.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-14:
Jeg vil sådan set godt bede hr. Ole Sohn om at bekræfte, at de lønmodtagere, der i et pensionsliv tjener 150.000 kr., først og fremmest er kvinder.
Der er 300.000 på deltid, der tjener 150.000, og i pensionslivet taber den gruppe 50.000 kr.
Den gruppe, der tjener 1 mio. kr. om året, for dem er der også nogle af, vinder i et pensionsliv 400.000 kr.
Kan hr. Ole Sohn bekræfte, at det hænger sådan sammen, og at det er det, vi taler om, når vi taler om solidaritet i det her spørgsmål?
Jens Rohde (V), 2002-05-14:
Det undrer mig egentlig, at en normalt meget fornuftig og velafbalanceret mand som hr. Ole Sohn i den grad taber proportionerne i denne her debat.
Hr. Ole Sohn står jo heroppe og taler, som om vi er ved fuldstændig at afskaffe vores solidariske skattesystem.
Det er vi jo ikke.
Vi laver fordelingspolitik over vores skattesystem.
Så har vi noget, der hedder en opsparing, og det var det, den blev solgt på i sin tid, og det er derfor, vi interesserer os for, hvad der blev sagt i sin tid.
Man solgte den nemlig her i Folketinget og til den danske befolkning som værende en opsparing.
Det må være et godt grundprincip i begrebet opsparing, for ellers skulle vi jo hver gang, der bliver sat penge ind til pension eller på andre konti i banken, sige, at der skulle ske en omfordeling til alle kunderne i banken.
Det er jo reelt det, hr. Ole Sohn står og agiterer for heroppe. Synes hr. Ole Sohn, at det er rimeligt, at man først går ud og sælger en pensionsopsparing som en opsparing for derefter at lave den om til en skat?
Margrete Auken (SF), 2002-05-14:
Jeg vil da godt sige til ministeren, at det havde været dejligt, hvis jeg havde fået den inden.
Det er ikke nogen kritik, men det var faktisk en utrolig teknisk gennemgang.
Jeg kan jo selv læse den på nettet om en halv time, så jeg går ud fra, at jeg får den i hånden af ministeren nu, så jeg har en chance for lige at se, hvad det faktisk var, der blev sagt.
Men jeg vil da godt gøre ministeren opmærksom på, at selve godkendelsesproceduren er vi lidt bekymrede for.
Jeg troede nu, det hele var afleveret fra TÜV Rheinland til Jernbanetilsynet.
De har 1½ måned til noget, de skulle have haft år til, og så skal de altså køre 3 måneders fejlfri kørsel, og det er jo ikke det der Tivolitog, der har ligget og kørt derude, det er jo det, hvor sikkerhedssystemet er bygget ind i det.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han kan bekræfte, at det er meget, meget snert på, og om han kan forsikre, at der i hvert fald ikke gives et minimum af dispensation med hensyn til sikkerheden i det her system, selv om han så måtte sige til dronningen, at nu må vi lige vente nogen tid med at godkende det her.
Jens Rohde (V), 2002-05-14:
Hvad tyveri er der i, at man siger til den danske befolkning: Du sætter nogle penge ind på en opsparing, den er så tvungen, men det, du sætter ind på den opsparing, får du naturligvis tilbage, og betaler du mere, ja, så får du mere tilbage, og betaler du mindre, så får du mindre tilbage?
Det er jo hele princippet i begrebet opsparing, hvor alt det andet er en skat.
Vi laver vores fordelingspolitik over skatterne, ja, men her har man ændret princippet.
Det, man solgte det hele på til den danske befolkning og Folketinget, var, at vi skulle have en bunden opsparing, fordi det var samfundsgavnligt.
Det er faktisk tyveri.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-14:
Da lovforslaget jo nu skal tilbage til udvalget, vil jeg foreslå, at vi besvarer spørgsmålene under udvalgsbehandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-14:
Det bliver en mærkelig debat herinde i Folketinget, når regeringspartiernes ordførere ikke tager ordet og kun går op til korte bemærkninger, og når ministeren ikke kommer med nogen ting som afrunding.
Derfor bliver vi jo selvfølgelig nødt til som opposition
at spørge regeringen: Når man erkender, at der er et problem her, at ulighederne i samfundet bliver større på grund ikke bare af det forslag her, men på grund af barsel, deltid, efterløn, og hvad ved jeg - alt det, man tvinger de kvinder til, der bliver ramt af alle de her forskellige lovforslag - hvad vil V og K så gøre for at rette op på det?
Dækket under administrativt bøvl for erhvervslivet fjerner man den lønstatistik, der kunne være med til at hjælpe kvinderne til at rette op på det forhold, at de har 12 pct. mindre i løn.
Hvad er det for nogle resultater, vi ser, regeringen
har nået sammen med sit støtteparti, Dansk Folkeparti?
Ja, det er, at kvinderne har fået 14 ugers ekstra barsel uden beregning.
Hvad giver det egentlig af pension, når vi engang kommer frem til målstregen, at man har været så generøs at give 14 uger uden beregning?
Det var jo netop derfor, der var behov for at lave en omfordeling med den lille ene procent, hvor man omfordeler fra rig til fattig.
Det kunne være meget spændende at høre, om ikke regeringen har bare et lillebitte forslag til, hvordan man vil rette op på skævhederne.
Men der er måske mere skidt i vente?
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-14:
Tænk, hvis den omsorg også var gældende i forhold til de øvrige lovforslag, der er kommet fra justitsministerens side her på det seneste.
Der har man ingen bekymringer med hensyn til, hvordan man rent faktisk går ind og belaster domstolene.
Men hvis det her skulle være så svært gennemskueligt fra domstolenes side, og hvis det skulle være så belastende fra domstolenes side, det, der er lagt frem her i ændringsforslagene, så undrer det mig, at vi ikke har fået nogen reaktioner, og at der mig bekendt ikke har ligget noget i udvalget overhovedet fra domstolenes side i forhold til, at de mener, at det her vil være dybt problematisk. Tværtimod følger det her fuldstændig det, som man fra Forbrugerrådet og forbrugerpolitisk har sagt hele tiden.
Det vil give nogle problemer, det vil være en urimelig forbrugerpolitik, og det er det, vi ikke vil være med til.
Lene Espersen (KF), 2002-05-14:
Jeg vil meget gerne bekræfte over for fru Lissa Mathiasen, at det er klart, at det her lovforslag er mere omfattende end det, som EF-direktivet pålagde os.
Grunden til, at vi har ment, at det var relevant at inddrage andre aspekter i lovforslaget end det, der måske strengt taget var nødvendigt, er, at vi lever i en verden, hvor det bl.a. er domstolene, der må tage sig af mange af de her sager.
Domstolene behandler mange almindelige inkassosager, og der er det altså sådan i dag, bl.a. fordi de ofte afgøres som udeblivelsesdomme, at det vil være meget, meget, meget vanskeligt i den slags sager, fordi der ikke foreligger nærmere oplysninger om, hvad det er for en type aftale, der er indgået, overhovedet at kunne skelne imellem dem.
Det vil helt klart give ekstraarbejde til domstolene, længere sagsbehandlingstid, større bøvl og bureaukrati, og derfor må regeringen afveje: Er 2,5 pct. ekstra oven i en pris værd at betale for at gøre systemet mere enkelt og ligetil og mere klart i forhold til domstolene?
Og der mente vi, at de 2,5 pct. var en rimelig og afbalanceret tilgang til også at sikre, at vores domstole fungerer på effektiv vis.
Jeg må erkende, at Socialdemokratiet har en anden holdning til det, og det skal jeg beklage.
Lissa Mathiasen (S), 2002-05-14:
Her har man så fra regeringens side valgt at sige: Ups, vi vil også godt give almindelige forbrugere nøjagtig den samme morarente.
Ups, vi vil godt give selv samme forbrugere en mulighed for, at de også kan komme til at betale det mere i forhold til øvrige gebyrer.
Det er ikke en del af EF-direktivet, det er en beslutning, regeringen har taget, og det er det, vi reagerer på.
Vi synes, det havde været rimeligt, om man fra ministerens side, fra regeringens side havde valgt at sige: Det her er at gennemføre EF-direktivet, det vedrører de erhvervsdrivende, det er vi helt enige i.
At forbrugerne lige pludselig skal tages med ind fra regeringens side og have en så klækkelig forringelse, synes vi ikke er rimeligt.
Lene Espersen (KF), 2002-05-14:
Jeg tror, man må erkende, at der er to forskellige syn på denne sag.
Det, der har været regeringens synspunkt,
er, at det ikke er rimeligt, at man sætter de begrænsninger på, som Socialdemokratiets ændringsforslag lægger op til, for så vidt angår indføjelsen af det her absolutte loft, for det vil betyde, at de eneste omkostninger, som en kreditor kan få dækket, jamen det er de omkostninger, der højst kan udgøre de 400 kr., til rykker- og inkassogebyrer.
Alle andre alle andre rimelige og relevante inddrivelsesomkostninger vil ikke kunne blive dækket, såfremt Socialdemokratiets ændringsforslag bliver gennemført. Det vil jo medføre, at de penge så skal findes et andet sted.
Med andre ord må kreditor sørge for, at indtjening til at dække de omkostninger kommer igennem på den almindelige forretning, og det vil på direkte meget klart dansk betyde, at folk, der betaler til tiden, der betaler enhver sit, kommer til at finansiere de yderligere omkostninger, som de dårlige betalere, de, der spekulerer i ikke at betale, ikke skal betale ekstra, fordi Socialdemokratiet mener, at uanset hvor meget du blæser på at betale det, du skylder, er 400 kr. maks. det, du må have i udgift.
Jeg må blankt erkende, at jeg har svært ved at forstå, at Socialdemokratiet på den måde holder hånden over de få, der ikke kan finde ud af at betale til tiden.
Det, der var regeringens hensigt med lovforslaget, var jo netop at sørge for, at for så vidt angår de gebyrer, som ikke er omfattet af det almindelige absolutte loft på de 400 kr., fik vi fastsat
nogle retningslinjer og også dér fik fastsat et loft, der gjorde, at rimelige og relevante inddrivelsesomkostninger blev dækket. Det er ret og rimeligt, at det er de dårlige betaler, der selv betaler disse omkostninger, men vi ville gerne have haft reguleret det område.
Og jeg skal da beklage, at det ikke har været muligt at nå en forståelse i Socialdemokratiet for, at det må være den fornuftige måde at gribe det her an på.
Det her var diskussionen omkring ændringsforslaget.
Vi har da stadig væk selvfølgelig forhåbninger om, at der er et bredt flertal i Folketinget, der vil bakke op om lovforslaget som helhed.