runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Fischer (DF), 2004-02-05:
Ja, dette lovforslag lægger op til ændringer af årpengene til kronprins Frederik i forbindelse med kronprinsens indgåelse af ægteskab med Mary Donaldson den 14. maj 2004, og kontant betyder lovforslagets vedtagelse en ændring af årpengebeløbet på ca. 10,2 mio. kr. i forhold til i dag, hvor årpengebeløbet til kronprinsen andrager ca. 4,2 mio. kr.
Årpengebeløbet andrager 25 pct. af civillistens grundbeløb og er fastsat efter drøftelser med kongehuset efter et konkret skøn over de udgifter, tronfølgerparret får efter indgåelse af ægteskab.
Merbeløbet anvendes til dækning af underhold, flere repræsentative forpligtelser, boligudgifter samt udvidelse af kronprinsens hofstab.
Lovforslaget bestemmer også, at der ydes kronprinsessen bolig og årpenge på 50 pct. af kronprins Frederiks årpenge, såfremt kronprinsen skulle afgå ved døden.
Lovforslaget er en videreførelse af praksis i lighed med den lov, der blev vedtaget i 1967, da vores nuværende dronning indgik ægteskab, og Dansk Folkeparti ønsker kongehuset tillykke med det kommende bryllup. Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-02-05:
Jo, men det opfatter jeg sådan set også, at der gør, al den stund 10 pct. af beløbet er afsat i den forbindelse.
Men hvad der ellers har ligget til grund for forhandlingerne, og hvorfor man ikke har villet modernisere, og om der har været et påtrængende behov for det, ønske om det eller noget andet, det kan jeg ikke svare på, al den stund jeg ikke har deltaget i forhandlingerne, kan jeg røbe her.
Men på et eller andet tidspunkt, hvis der er et stort principielt ønske om det, kunne vi tage den her type
debatter
Og hvis det, fru Margrethe Vestager sigter til, er,
ville være bedst at dele det over i to lige store dele, at det kunne have været et særligt fif, så er det da muligt, at det kunne have været sådan.
Men hvis det nu forholder sig sådan, at det her har mere med en forretning at gøre, end det har med egentlig løn eller andet, så er der måske i det lys ikke et behov for lige præcis at tage den her type af initiativer.
Men det skal jeg lade være usagt. Socialdemokraterne har ikke nogen speciel uvilje ved at diskutere, om man skulle dele det op i to lige store dele.
Nu konstaterer jeg, at det her er det resultat, der kom ud, og det er vi sådan set udmærket tilfreds med.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-05:
Vi støtter også det her forslag, men vi forstår ikke helt, det vil jeg godt sige, hvorfor regeringen ikke har valgt at modernisere tildelingen af årpenge, sådan at de to personer hver oppebærer årpenge.
Hr. Jens Rohde har på glimrende vis redegjort for de meget store forventninger, der er til både kronprinsens og den kommende kronprinsesses rolle, både i det danske samfund og som repræsentanter for det danske samfund.
Finder Socialdemokratiet ikke, at det er rimeligt, at der fra det danske samfund ydes et vederlag til den person, til hvilken der knyttes meget store forventninger til varetagelse af et hverv, sådan at vi alle sammen kan være stolte af den måde, som de repræsenterer Danmark på?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-02-05:
Vi tager også meget gerne en debat omkring det at ændre tronfølgeloven, det gør vi gerne.
Vi kunne i den anledning måske også få en ny grundlov og noget andet.
Men det er jo en stor debat. Det drejer sig om et konkret forslag, hvor vi har mulighed for nu at, om jeg så må sige, give nogle rimelige rammer for, at de her mennesker får lov til at varetage det store offentlige hverv, som de rent faktisk er blevet pålagt. Så synes jeg ikke, den er meget længere i forhold til de andre principielle ting, man tager op.
Gerne, og gerne ved en anden lejlighed, kan vi tage en stor debat om de ting.
Men at begynde at diskutere kvindekamp og kønskamp og alt muligt andet gennem de sidste 37 år i forbindelse med det her forslag synes jeg stadig væk er poppet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Jo, det har noget med den konkrete sag at gøre, fordi vi for yderligere en person indfører den regel, at man kan få refunderet momsen.
Så der må være et argument for, at man laver det forslag.
Man kunne bare have ladet være med at lave forslaget.
Der står ikke i nogen kongelov, at fru Mary Donaldson skal have mulighed for at få refunderet sin moms
, det står ingen steder.
Det er noget, Socialdemokraterne er med til at få indført, og jeg spørger bare: Hvorfor?
Så kan man selvfølgelig godt diskutere populisme og hvad som helst.
Det er klart, at Enhedslistens udgangspunkt er, at vi går ind for at afskaffe monarkiet, men det er også klart, at inden for de rammer, der eksisterer, ønsker vi selvfølgelig at gøre de ting, der foregår, så tidssvarende og så mindst diskriminerende, som det kan lade sig gøre.
Hvis der kommer et forslag, f.eks. om at afskaffe den oldnordiske regel om, at kvinder ikke kan overtage tronen, medmindre de er førstefødte, hvilket vil sige, at de stilles bag en mand, så vil vi også støtte det.
Det, der bare undrer mig, er, at Socialdemokraterne ikke har den samme pragmatiske opfattelse og reflekterer over, hvad der trods alt er sket på det kvindepolitiske område i løbet af de sidste 37 år.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-02-05:
Allerførst mener jeg faktisk, at det er poppet at bruge sådan en sag på det, og jeg tror også, Enhedslisten benytter det bevidst, al den stund der jo ikke er tale om en normal situation, når vi taler om kongehuset.
Men jeg synes også, at man skal prøve at læse, hvad der faktisk står i forslaget her.
De penge, der tildeles her, er jo ikke et spørgsmål om, hvor meget man har til rådighed til at handle i Netto for eller gå i tøjbutikker eller alt muligt andet.
Der er her tale om en professionel husførelse med varetagelse af en hel del forpligtelser i forbindelse med offentlige hverv.
Hvorvidt man deler det lige over, eller hvordan man nu fordeler pengene internt, skal jeg ikke gøre mig til herre
Jeg konstaterer bare, at der også i forbindelse med den tidligere debat om de her ting, netop er afsat et beløb, så man selvstændigt får nogle penge ind på en konto for den anden parts vedkommende.
Hvad det sidste angår, om, hvordan man refunderer moms og andet, så er jeg ikke sikker, men jeg tror nok, at det er hjemlet i den gamle kongelov, hvorfor denne her paragraf rent praktisk gælder.
Hvis man vil lave det om, må man jo stille et ændringsforslag om det specifikt, det har ikke noget med den konkrete sag her at gøre.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Jeg må indrømme, at jeg ikke rigtig kan forstå, hvad det er, der er poppet.
Så vidt jeg forstod, var det 37 år siden, man havde haft sagen sidst.
Det havde vel været meget relevant, at man i lyset af de 37 år, der var gået, havde stillet sig spørgsmålet, om man kunne gøre det på en anden måde.
Derfor kunne man jo godt have forestillet sig, at Socialdemokratiet, når man havde diskussionen med regeringen, f.eks. havde foreslået, at man lod de to personer dele den indtægt.
Jeg går ikke ud fra, at den tiendedel, der udbetales til den ene part, afspejler, hvordan man mener at folk skal forvalte deres arbejdsopgaver.
Har Socialdemokratiet overhovedet gjort sig den overvejelse at tage højde for de sidste 37 års udvikling på det kvindepolitiske område?
Så vil jeg også godt spørge Socialdemokratiets ordfører om det der med refusion af moms.
Hvad er baggrunden?
Nu har vi jo set andre socialdemokrater, der har været utrolig oppe på mærkerne i forhold til skattehul, og hvad ved jeg.
Hvad er grunden til, at man her indfører, at endnu en person skal have en ordning, hvor man refunderer momsen?
Hvad er baggrunden for det?
Kan vi ikke få et argument for, at Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt vil stemme for det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-05:
Så skal jeg spørge Socialdemokraternes ordfører, om han mener, at det er en moderne måde at anskue kvinders og mænds forhold til hinanden på, det her lovforslag giver udtryk for.
Og så skal jeg da i øvrigt spørge: Står der en enig socialdemokratisk gruppe bag støtten til det her forslag?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-02-05:
Nu har jeg forstået det sådan, at man har indgået en aftale, og at aftaleparterne sådan set er tilfredse med den ramme.
Jeg bemærker videre, at der meget specifikt, synes jeg, står i lovforslaget, at man følger samme tradition på det her område, som man har gjort i forbindelse med prins Henrik, og at der er 10 pct. til rådighed for Mary Donaldson i den her forbindelse, når hun bliver kronprinsesse.
Hvordan man så internt i det kongelige hus fordeler udgifterne, skal jeg jo ikke gøre mig til herre over, og det har jeg heller ikke lyst til at botanisere rundt i.
Men jeg konstaterer, at den selvstændighed, så man ikke hele tiden skal komme og spørge sin ægtefælle om at få penge, men at man har sine egne midler, jo er til rådighed i den her forbindelse, ligesom det er tilfældet med prins Henrik.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-05:
Så bliver jeg altså nødt til også at spørge Socialdemokraternes ordfører, om det her er et udtryk for Socialdemokraternes generelle indstilling til kvinder i samfundet, altså at man skal følge en tradition, selv om den tradition indebærer, at man gør kvinden fuldstændig afhængig af mandens økonomi.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-02-05:
Det her lovforslag er i overensstemmelse med hidtidig praksis.
Sidst vi var ude for noget i samme retning, var i juni 1967, hvor der ligeledes var forslag om ændring af årpenge til tronfølgeren.
kan Socialdemokratiet tilslutte sig, at vi også følger den praksis denne gang.
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Jeg har svaret i forhold til, hvad det er, der er gældende tradition, og at regeringen har fremsat et forslag, som vi støtter her i Venstre, og så har andre partier jo mulighed for at gøre det her til genstand for en ligestillingsdebat, eller hvad man nu ønsker.
Så kan man komme med ændringsforslag, hvis man ønsker det.
Men vi støtter det forslag, der er fra regeringen, og jeg har ikke yderligere at føje til diskussionen ud over det, jeg allerede har sagt og har svaret de øvrige spørgere.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-05:
Er det ikke sådan, at når det er et ønske, der kommer fra hoffet og kommer fra kongehuset, så retter man sig bare efter det i Folketinget?
Er det det, der er kriteriet?
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Det er jo en gentagelse af de spørgsmål, som er stillet fra de øvrige ærede medlemmer af Folketinget, og jeg har ikke mere at tilføje.
Jeg har jo lov til at komme med min vurdering, så kan fru Margrethe Vestager komme med sin vurdering af, hvad det her skal gøres til genstand for i forhold til den her debat.
Vi følger og regeringen følger den tradition, der er inden for kongehuset på de her områder, andet er der jo ikke at sige til det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Hvis hr. Dohrmann har brug for hele aftenen til at forklare mig det, står jeg gerne til rådighed.
Det skal ikke komme an på det ...
Henrik Sass Larsen (S), 2004-02-05:
Til det sidste kan jeg svare ja.
Det at gøre det til et generelt ligestillingsspørgsmål synes jeg måske er lidt poppet.
Jeg synes måske, at vi skal betragte det her som, at her er vi ude i et særligt ærinde i forhold til en speciel tradition.
Som jeg gjorde rede for før, mener jeg faktisk, at hvis man selv finder ud af sine udgifter internt i den kongelige husførelse, er der jo så også muligheder for, at man netop kan bevare den selvstændighed og integritet, som jeg tror er det, som Enhedslistens ordfører sigter på her.
Så jeg synes faktisk, at meget af det er der taget højde for i den her aftale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-05:
Det er da egentlig utroligt, at en republikaner som mig skal være den, der bekymrer sig mest om fru Mary Donaldsons vilkår her i Danmark.
Det kan vi da ikke være bekendt over for fru Mary Donaldson.
Hvad er det for et signal, vi sender til hende?
Hun skal tvangskristnes; hvis hun føder en pige først, kan barnet ikke få lov til at blive dronning, alene fordi hun er af hunkøn;
hun skal frasige sig retten til børnene i tilfælde af skilsmisse, og så skal hun oven i købet underlægges sin mand i forhold til sine egne økonomiske forhold.
Hvad er det for et signal, vi sender til hende?
Jeg synes ikke, at vi kan være det bekendt. Vi har ikke så meget at skulle have sagt i alle de her ting, men der er et punkt, hvor vi har noget at skulle have sagt, og det er præcis det, vi behandler her i dag.
Vi har faktisk en mulighed for at gå ind og modernisere den her del af kongehuset, og det synes jeg bestemt at vi skal gøre.
Enhedslisten har tænkt sig at stille et forslag om, at det selvfølgelig skal være sådan, at økonomien er delt ligeligt mellem kvinder og mænd, ligesom vi i forbindelse med andre samfundsforhold går ind for, at kvinder og mænd er ligestillede.
Der skal vel være en årsag til, at man opretholder traditionerne?
Det har vi lidt svært ved at se at der er i denne sammenhæng, og vi synes ikke rigtig, at der er nogen, der har kunnet redegøre for det.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Jeg kan godt forstå, at hr. Keld Albrechtsen ærgrer sig lidt over ikke at være med i naturforliget, for man kan jo ligefrem se, at området næsten kunne være en naturpark.
Jeg ved også, at alle amter skal lave en samlet vurdering af f.eks. den kumulative effekt på miljøet.
Vi har set, at der er nogle amter, som ikke har beregnet den kumulative effekt, men til det må jeg sige, at det viser jo bare nu endnu en gang, at amterne egentlig ikke har nogen eksistensberettigelse.
Men jeg må samtidig spørge: Hvad har forslagsstillerne forestillet sig, det vil koste at overtage godset?
Når vi ved, at EU er ved at omlægge sin støtteform til landbruget med den såkaldte CAP-reform, skal vi passe på med, hvad vi gør på nuværende tidspunkt.
Jeg mener, effekten af reformen skal have lov til at slå igennem, så får vi måske en anden situation, og så bliver det måske ikke så ringe med godset.
Det kan måske betale sig på længere sigt at lægge brak og få naturgenopretning på den måde.
Men at starte med at give en masse penge til erhvervet, som har fået en tilladelse på legal vis, står jeg ikke lige og råber hurra for.
Jeg mener, at et sådan problem bør løses med vore overordnede miljømål, bl.a. med vandmiljøplan III, der jo er startet forhandlinger om, med vandrammedirektivet og med de love, vi laver på området.
Vi skal også tænke på, at godset ikke engang har udnyttet sin fulde kvote af dyreenheder på sit areal i forhold til det, man egentlig må. Jeg synes, det lyder spændende, at Enhedslisten nu er begyndt at interessere sig for at få genoprettet naturen og få etableret flere naturområder i Danmark.
Derfor kan jeg ikke forstå, hvorfor Enhedslisten ikke tilsluttede sig naturforliget, da vi indgik det.
Der afsatte vi nemlig også penge til naturparker for bl.a. at sikre grundvandet og dermed også få mere skovrejsning.
Vi kan ikke støtte B 65, som det er fremsat her.
Torben Hansen (S), 2004-02-05:
Bevarelse af eksisterende naturområder gør det ikke alene.
Hvis Danmark skal have en rig og mangfoldig natur til glæde for vore efterkommere, og vi skal leve op til nogle af vores forpligtelser, skal den eksisterende natur også forbedres, og tidligere naturområder skal genoprettes.
Fiil Sø er en længere og også en lidt trist historie.
Det er Socialdemokratiets opfattelse, at vi skal lære af fejlene, og det virker derfor helt ude af proportioner, at man nu vil placere en svinefarm midt i et internationalt naturbeskyttelsesområde, Ramsarområde og fuglebeskyttelsesområde.
Det vil i vores optik mildt sagt ligge på kanten af de internationale konventioner, men vil også være en trist afslutning på de bestræbelser, der har været på en genopretning af dele af området.
Socialdemokratiet er positivt over for dette beslutningsforslag
Det vil være i fin harmoni med Ribe Amts regionsplan for området, det vil give en fantastisk naturforbedring i området, og det vil også sikre, at vi fortsat lever op til vore internationale forpligtelser, nu blot i et større område.
Endvidere vil det sandsynligvis også give et væsentligt bidrag til den mindre udvaskning af kvælstof, som den danske natur har så hårdt brug for, og samtidig vil det være et signal, der viser, at vi er parat til at rette op på fortidens synder.
Der er mange naturgenopretningsprojekter over hele landet, der presser sig på, og i det lys skal prioritering af Fiil Sø-projektet også ses.
Vi er glade for, at det bliver sat på dagsordenen.
Det kan være, vi kan undgå yderligere skader, bl.a. ved udvidelse af landbruget derovre, vi kan få undersøgt sagen, og vi kan fortsætte med nogle skridt af naturgenopretningen, som har været startet derovre, men desværre er sluttet for nærværende.
Margrethe Vestager (RV), 2004-02-05:
Det Radikale Venstre støtter det fremsatte forslag om forhøjelse af årpengene.
Vi støtter også niveauet, og vi finder det rimeligt, at kronprinsen og den kommende kronprinsesse kan varetage deres hverv med en standsmæssighed og på et niveau, som gør os stolte af det arbejde, de skal gøre for os.
De udadvendte aktiviteter, de forventninger, det hverv, de kommer til at løfte, er ganske udmærket beskrevet af hr. Jens Rohde i hans ordførertale.
Når vi har bemærkninger at gøre til lovforslaget, er
det, fordi vi synes, det er ærgerligt, at regeringen ikke ved denne lejlighed sørgede for at modernisere årpengelovgivningen med henblik på, at ægtefæller får deres egne årpenge for det hverv, han eller hun varetager. Det hænger sammen med, at der, siden denne praksis om årpenge til tronfølgeren blev etableret i 1967, som der står i den skriftlige fremsættelsestale, faktisk er sket ganske meget i det danske samfund.
Jeg tror, det er en helt naturlig forventning hos mænd og kvinder i Danmark, at den, der varetager et hverv, løfter et stykke arbejde, faktisk også vederlægges for det.
Det er selvfølgelig udmærket, at der er indregnet en ydelse, men det at have indregnet en ydelse er nu engang hverken principielt eller reelt det samme, som at man får et vederlag for det arbejde, man løfter.
Det havde været rimeligt, og så havde vi sluppet for den her diskussion, som jeg har forstået at flere ordførere finder ubehagelig at vi har i Folketingssalen, samtidig med at vi havde fået en moderne lovgivning, som jeg tror afspejler de forventninger, som danskere har til den måde, vores kongehus honoreres på.
På den baggrund vil jeg sige, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Vi vil ikke stille ændringsforslag, da vi finder, at det er hele årpengelovgivningen, der skulle ændres, og derfor vil vi ikke gøre det ved egen kraft.
Men vi havde håbet, at regeringen havde kendt sin besøgelsestid og sikret en modernisering af lovgivningen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg vil bare lige præcisere over for hr. Jørn Dohrmann, at der ikke er noget besynderligt i, at når staten i sin tid brugte penge på at fjerne søen - det var sikkert mange penge, det tør jeg ikke sige, jeg har ikke undersøgt præcis, hvor meget der blev brugt på at fjerne søen - må staten også have ansvaret for at rydde op efter sig.
Det var faktisk også det, vi gjorde med Skjern Å.
Når det er sådan, at staten laver ulykker, må det da også være staten, der har ansvaret for at rette op på dem.
Den opfattelse har man måske ikke i Dansk Folkeparti, men det er faktisk meningen med forslaget.
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Jeg er nok mere rolig end i hvert fald SF's og Enhedslistens repræsentanter, for jeg er helt tryg ved, at når man behandler ansøgninger, sørger man for at afveje hensynene til både naturen, miljøet og produktionen og sikrer sig, at der ikke sker miljøforringelser
Jeg mener, det er utrolig godt, at man netop også af den grund har intensiveret udviklingen af teknologi på området, og jeg mener virkelig, at der sker
så meget i disse år, at det ville være halsløs gerning at begynde at komme med noget generelt om, hvad man kan nu, og hvad man kan næste år, for tingene udvikler sig hele tiden.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Jeg tror, fru Gudrun Laub misforstod mit spørgsmål, det var i hvert fald ikke det, hun svarede på.
Mit spørgsmål lyder: Er det Venstres opfattelse, at ny teknologi virker i en sådan grad i forbindelse med gylleseparering, at man ganske roligt bare kan give lov til at udvide svineproduktionen på baggrund af, at man har en ny teknologi, der vil kunne styre forureningen fra gyllen?
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Der sker jo heldigvis en kolossal udvikling på området, både med biogasanlæg og gyllesepareringsanlæg.
Der sker en udvikling hele tiden, og i denne sag har man netop set på at finde nulløsninger, så man kan udvide produktionen uden at få større udledning af gylle.
Nu er det område, som Enhedslisten foreslår opkøbt, jo større end det, der bliver brugt til landbrugsbedriften på stedet.
Bedriften er kun et hjørne af det, men det ser ud til, at man vil gå meget vidt for at tage et lille, specifikt område for at lægge sin røde, klamme hånd på det.
Jeg forstår sådan set ikke interessen for det, men hvis der er en skjult dagsorden, kunne man jo komme frem med den.
Jamen grundloven gælder jo over hele landet.
Man kan jo altid overveje, om det er af hensyn til almenvellet, man ønsker at erhverve et område.
Man kan også forhandle sig frem, sådan som vi har set andre steder, så jeg kan slet ikke følge hr. Torben Hansen i hans bekymringer.
Men her har vi et ganske konkret sted i landet, og Enhedslistens forslag er så utrolig detaljeret, at det omfatter et bestemt område, der ejes af nogle private ejere, og som man vil regulere.
Det kan jeg slet ikke følge Enhedslisten i, og det mener jeg egentlig heller ikke hr. Torben Hansen kan.
Det ville i hvert fald overraske mig meget.
Torben Hansen (S), 2004-02-05:
Jeg kan høre, at fru Gudrun Laub gennemgår, hvilke love og regler der skal overholdes, når man går i gang med sådan et projekt, men det tror jeg såmænd godt Folketinget kender til.
Jeg vil bare gerne have fru Gudrun Laubs og dermed Venstres generelle holdning til naturgenopretning, men vi kan også tage det helt specifikt: Hvis det er sådan, at private ejer noget af den jord, der bliver inddraget, betyder det så, at de private lodsejere har vetoret over for projekter, der har overordnet national interesse?
Det må fru Gudrun Laub kunne svare på uden at henvise til alle mulige love og cirkulærer.
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Naturligvis er det den øvrige lovgivning, som gælder.
Hvis staten vil regulere privates ejendom, kommer man jo ind i overvejelser om, hvorvidt der foreligger ekspropriation.
Hver gang der skal ske fredninger, må der tages stilling til, om der skal ydes erstatning, og om man ønsker det, og selvfølgelig betyder det noget, hvordan de private ser på det i hver enkelt situation.
Men med hensyn til bevarelse af naturen og naturbeskyttelsesinteresserne i et område, der som området her er omfattet af direktiver, og hvor der under ingen omstændigheder kan ske udvidelser, uden at der foretages en VVM-undersøgelse, bliver alle de forskellige hensyn jo afvejet.
Man skal iagttage alle lovregler, hver gang man går i gang med projekter, og det skal man selvfølgelig også ved Fiil Sø.
Sådan er situationen.
Og noget helt andet er, at man ikke pludselig kan sige: Nu køber vi bare det hele, fordi vi vil noget andet end det, ejerne vil.
Torben Hansen (S), 2004-02-05:
Jeg forstod fru Gudrun Laubs ordførertale således, at noget af det, der også støder an i forslaget, er, at for nærværende er jorden i privat eje.
Skal man forstå Venstres ordfører sådan, at i Venstres øjne er naturgenopretningsprojekter til enhver tid umulige, hvis det er sådan, at nogle af de arealer, der berøres, er i privat eje, og hvis det er sådan, at de folk, der ejer den jord, siger nej?
Skal man forstå det sådan, at i Venstres optik har private lodsejere reelt vetoret over for store naturgenopretningsprojekter, der har national interesse?