runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Kompensationsaftalen lægger ingen begrænsninger for lovgivningsmagten, så en spildevandsafgift kunne indføres.
Om en sådan afgift så kan udløse kompensation,
afhænger både af dens udformning og formål.
Hvis der er tale om en generel og ikkediskriminerende afgiftsordning, der også gælder for andre, der udleder spildevand,
Selv regler, der kun gælder for selskaber i den danske del af Nordsøen, udløser ikke kompensation, når der er tale om en regulering som led i en mere generel og ikkediskriminerende regulering med et adfærdsregulerende ikkefiskalt sigte.
Det må derfor bedømmes konkret, om betingelserne for kompensation er opfyldt. Jeg vil gerne understrege endnu en gang, at der ikke er planer om at indføre en ny regulering af det område, som hr. Keld Albrechtsen henviser til.
Arne Toft (S), 2003-11-12:
»Vil ministeren oplyse, hvorledes regeringen forholder sig til de problemer, som er opstået for Banestyrelsens medarbejdere, som uforvarende og i god tro uretmæssigt har modtaget skattefrie godtgørelser stridende mod gældende regler?« Skriftlig begrundelse
I forlængelse af Banestyrelsens interne undersøgelse vedrørende administration af tjenesterejser og dertil knyttede skattefri rejsegodtgørelser i Banestyrelsens daværende servicedivision viser undersøgelsen, at der er grundlag for at kritisere den daværende servicedivisions administration af tjenesterejser og skattefri rejsegodtgørelser.
Hertil kommer, at man ikke på stringent vis har fulgt op på de signaler, der har været på, at der var noget galt.
500-600 medarbejderes bilag gennemgås.
Mange har allerede fået det første skattesmæk, og i yderste konsekvens kan de komme til at betale flere hundrede tusinde kroner tilbage for den tre-års-periode, som skattemyndighederne gennemgår.
Banestyrelsens medarbejdere har i god tro modtaget disse godtgørelser.
I en lignende sag sidste år betalte DSB en skatteregning
på 1,5 mio. kr. på vegne af medarbejdere, der uretmæssigt var kommet i klemme på grund af DSB's brug af ulovlige rejsetillæg.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
det kan være rigtigt, at befolkningen i årtier frem afskæres fra gennem resultat af folketingsvalg at gå ind og lave om på det, der sker nu
Det andet er så juraen.
Jeg vil godt spørge hr. Kim
Andersen, om ikke det er rigtigt, at konklusionen på det, som ministeren kommer med, og som jo er sendt over fra Justitsministeriet, er, at man godt kan argumentere for, at vi ikke må gå ind og fratage Folketinget muligheden for at indføre en ny beskatning, men så kommer der en helt ubegribelig forklaring på, hvorfor man godt kan det alligevel.
Det er, ligesom notatet stopper, da man skal til at forklare, hvorfor man godt alligevel kan lave sådan en aftale.
Er hr. Kim Andersen enig i, at der sådan set mangler en hel forklaring?
Og det er den, vi skal have en uvildig undersøgelse af.
Men man ønsker måske ikke en forklaring, fordi det ikke kan forklares?
Morten Homann (SF), 2003-11-12:
Vil hr. Kim Andersen ikke give mig ret i, at hvis der er et sted, man mere end alle andre kan rejse spørgsmål om uvildigheden, så drejer det sig vel om Justitsministeriet og Kammeradvokaten, som nok råder over dygtige folk, men som vel ikke kan siges at være helt upartiske i den aftale, som er indgået? Så kan hr. Kim Andersen, bortset fra alle de taktiske fiflerier om, hvor hurtigt det her nu kan gennemføres, ikke prøve på at forklare, hvad skadeligt der kan være ved at få andre øjne til at se på denne her aftale, øjne, som hævet over enhver tvivl ikke er forbundet med regeringen som den ene aftalepart i den aftale?
Hvilken skade kan der være ved at få andre juridiske øjne på denne her aftale, og hvis den, som hr. Kim Andersen går ud fra, er i orden og i overensstemmelse med grundloven, så i hvert fald så bare blåstemple den?
Det kan jeg da kun se må være i alles interesse.
Kim Andersen (V), 2003-11-12:
Jeg kan svare hr. Keld Albrechtsen fra Enhedslisten helt klart.
Jeg er bange for, at hr. Keld Albrechtsen vil blive meget bekymret over svaret, at han vil synes, at det er helt forfærdeligt.
Svaret er, at det vil Venstre ikke støtte.
Denne aftale har i alle sine hjørner og alle sine detaljer været underkastet juridisk analyse af Kammeradvokaten, af Justitsministeriet, og der er ingen baggrund for at trække denne sag i langdrag med en uvildig juridisk undersøgelse, som hr. Keld Albrechtsen foreslår.
I øvrigt sætter jeg et stort spørgsmålstegn ved uvildigheden noget som helst sted, også ved en uvildig undersøgelse.
Vi får næppe bedre ekspertise på dette område
end den, denne aftale har været underkastet ved Kammeradvokaten og i Justitsministeriet.
Svaret er nej, hr. Keld Albrechtsen!
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Nu kom hr. Peter Christensen ind på netop det spørgsmål
Der vil jeg godt spørge, om partiet Venstre vil være indstillet på at støtte et ønske fra vores side om en uvildig juridisk undersøgelse af det afgørende spørgsmål, om det strider mod grundloven at lave sådan en aftale med A.P. Møller.
Det mener jeg det gør.
Jeg har også skrevet til Folketingets formand og gjort opmærksom på, at meget tyder på, at det er i strid med grundloven.
Peter Christensen (V), 2003-11-12:
Store dele af den aftale, der er blevet indgået mellem staten og bevillingshaverne,
udmøntes med ændringer i skattesystemet.
Derfor skal det her lovforslag som sagt også ses i sammenhæng med L 48.
Nogle vil sikkert sådan undre sig over, hvordan regeringen kunne få eneretsbevillingshaverne, DUC, til at indgå en aftale, der frem til 2042 vurderes at give yderligere 31 mia. kr. til staten eller på kort sigt - altså frem til 2012 - næsten 2,5 mia. kr. mere om året.
Svaret ligger i L 48, den anden del af loven.
Og derfor kan man måske sådan lidt groft sige, at skattedelen er til fordel for staten og loven om undergrundsindvinding til fordel for bevillingshaverne - og dog, for til trods for den højere beskatning så er skatteforenklingerne klart til fordel
for alle parter.
Hvis man kort gennemgår de gamle regler, så var der en rørledningsafgift, der var royaltybeskatning, der var den almindelige selskabsskat, og så var der en kulbrinteskat.
Når jeg tøver lidt ved kulbrinteskatten, er det, fordi den var der, men den har ikke været voldsomt brugt, og det skyldes, at der var nogle helt specielle vilkår gældende for kulbrinteskatten.
Det hele bliver jo godt og grundigt forenklet, for med de nye regler vil der være en overskudsandel.
Der vil selvfølgelig fortsat være den almindelige selskabsskat, og så vil der være en lavere kulbrinteskat, men en meget mere enkel måde at beregne kulbrinteskatten på. Så samfundets gevinster består altså ikke kun i, at selve beskatningen øges, men også i, at der vil være mere at beskatte.
Det er til gavn både for selskabet og for samfundet.
Dette af flere grunde: For det første ville et operatørskifte i 2012 betyde et betydeligt tab for det danske samfund.
Møller
- Mærsk
kender området, og værdifuld viden ville forsvinde, og det ville tage år at retablere den, hvis der skulle komme et operatørskifte - og det er vel at mærke viden, som gavner både samfundet og selskabet. For det andet har vi med aftalen opnået at forlænge eneretsbevillingen og øget samfundets gevinst uden at bryde med gamle aftaler.
Og for Venstre er det afgørende, at staten forbliver en troværdig aftalepartner.
Det ansvar påhviler altså kun os politikere, og derfor vil jeg også tilføje, at i Venstre vil vi respektere både den gamle og også den nye aftales ord og ånd helt frem til 2042.
Det betyder, at staten ikke fremover ad omveje kan pålægge bevillingshaverne nye skatter, der kun er målrettet kulbrinteaktiviteter.
Venstre bakker altså op om aftalen, og derfor støtter vi naturligvis også lovforslaget.
Kim Andersen (V), 2003-11-12:
Det lovforslag, vi her har til behandling, er jo et led i behandlingen af den aftale, som økonomi- og erhvervsministeren på regeringens vegne har indgået med A.P. Møller - Mærsk om eneretsbevillingen i Nordsøen til udvinding af kulbrinter.
Det er en aftale, som frivilligt blev indgået mellem parterne den 29. september, og som skal sikre, at det danske samfund får en større andel af provenuet fra udvindingen af kulbrinter i Nordsøen, samtidig med at det skal skabe incitamenter til, at investeringerne kan være optimale og udnyttelsen af kulbrinterne i undergrunden i den danske del af Nordsøen er størst mulig.
Aftalen, som økonomi- og erhvervsministeren indgik den 29. september, lever efter Venstres opfattelse i allerhøjeste grad op til disse formål.
Det er vi meget tilfredse med.
Vi er også meget tilfredse med, som jeg tidligere har sagt under denne sags behandling, at ministeren har valgt at lægge sagen åbent frem til forhandling her i Folketingssalen.
Vi har fået ministerens redegørelse, og vi har behandlet B 7, hvor vi allerede kunne notere, at der var
bred politisk tilslutning til aftalen mellem staten og A.P. Møller - Mærsk.
Det giver mig anledning til her at gentage, hvad jeg tidligere har sagt, nemlig at vi i Venstre er overordentlig tilfredse med den brede tilslutning, som aftalen har fået fra Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne.
Det er der anledning også i dag til at glæde sig over og sige tak for.
Det er en aftale, som rækker langt ud i fremtiden, som sikrer, at vi får en optimal udnyttelse af undergrunden i Nordsøen, hvorved vi ikke får et break i operationerne derude, som sikrer, at de nuværende operatører kender vilkårene og kan investere i forvisning om, at de er skrevet ned i den foreliggende aftale, og sikrer, at de er meget detaljerede og til at forholde sig til, ikke mindst med den præcisering, som vi modtog i går i Folketingets Energipolitiske Udvalg, omkring kompensationsdelen i aftalens kapitel 6. Det, vi her behandler, er undergrundsforslaget L 48, og så er det L 62 om kulbrintebeskatningen.
Det forslag, som jeg først vil tale om, er L 48, og det er jo simpelt hen en følgelovgivning af selve aftalen, der skal skabe de lovmæssige rammer til en udvidelse af det hidtidige maksimale tidsrum for tildeling og forlængelse af koncessioner, sådan at vi kan rumme aftalen ud over det, der er beskrevet frem til 2012.
Det er en ganske naturlig revision af forlængelsen af undergrundsloven, som regulerer koncessionsvilkårene for udvinding af kulbrinter i Nordsøen.
Det kan vi fra Venstres side fuldt ud tilslutte os.
Det er en naturlig forudsætning for at effektuere den aftale, der er indgået.
Og så vil Venstres skattepolitiske ordfører, hr. Peter Christensen, sige noget om L 62, selve kulbrinteforslaget.
Nikolai Wammen (S), 2003-11-12:
»Hvor meget og hvornår forventer ministeren, at skatten skal sættes op, hvis der ikke gennemføres besparelser på dagpenge, førtidspension og efterløn?«
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Nu kan jeg forstå, at ministeren ikke synes, at det har noget
med kompensationsbestemmelsen og den aftale, som ministeren har indgået, at gøre.
Men så vil jeg bede ministeren besvare dette spørgsmål: Kan vi, hvis den aftale, som ministeren har forhandlet på plads om kompensationsbestemmelsen, indgås, og hvis et flertal her i Folketinget ønsker det, gennemføre en sådan spildevandsafgift på boreplatformene, eller kan vi ikke?
Jeg har også læst aftalen, og det, ministeren siger, er jo det, der står i aftalen.
Men når jeg stillede et konkret spørgsmål, var det for at få belyst, hvordan aftalen virker i en konkret sag.
Og der kan ministeren ikke oplyse, om det er fiskalt, om det er generelt, og om det udløser kompensation eller det ikke udløser kompensation.
Det må jeg bare konstatere at ministeren ikke kunne, og det bekymrer mig.
Men det må vi så bore videre i i udvalget.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg vil gerne sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at generelle afgifter, der rammer lige meget alle steder, er der ikke kompensation for. Nu ligger det altså klart i aftalen, at der ikke er tale om at indføre CO2-afgifter.
Man har jo under den tidligere regering kunne påvise, at de ikke duede i forhold til Nordsøen.
Men selvfølgelig vil Nordsøen blive omfattet af CO2-kvoter.
Det er ganske klart.
Det vil alle virksomheder på land, og det vil man også blive ude i Nordsøen.
Til hr. Keld Albrechtsen: Hvis man ikke vil forstå det, jeg står og siger herfra i dag, så beklager jeg.
Men det, jeg har tilkendegivet, er, at de helt klare regler omkring beskyttelse af miljø, forbedring af arbejdsmiljø og sikkerhedsregler gør, at det er her, at vi siger, at man kan gøre det, uden at der kan rejses krav om kompensation.
Men hvis det er sådan, at man finder på et eller andet, der skal boome et eller andet beløb op, er det et fiskalt sigte, og så er det omfattet af reglerne. Kan vi ikke blive enige om det, er det voldgift.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-12:
Jeg vil gerne have svar på, om jeg skal forstå det sådan, at det ikke er Folketinget, der afgør, om det er et fiskalt sigte.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvis vi herinde vælger at udvide CO2- og SO2-afgifterne, som de er nu, til også at dække Nordsøen, hvad de jo ikke gør i øjeblikket, er det så omfattet af, at selskabet skal have kompensation?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jamen det bekymrer mig, at jeg ikke kan få oplyst, om en bestemt konkret afgift, som jeg har nævnt over for ministeren i et spørgsmål, som ministeren fik allerede i fredags, som ministeren altså kendte, da han indgik den her aftale, er fiskal eller ej.
At den har til formål at indbringe et provenu til statskassen tror jeg at A.P. Møller vil sige, hvis vi indfører en sådan afgift.
Så der er næppe tvivl om, at A.P. Møller vil sige, at den er fiskal, men hvad mener ministeren, den er?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvis man ikke har overvejet det spørgsmål, mens man har forhandlet, eftersom det her spørgsmål jo har ligget der, mens ministeren har forhandlet.
Nu kan jeg så forstå på svaret til fru Anne Grete
Holmsgaard, at der er en voldgift; det ligger ikke i Folketingets magt at styre den her aftale. Men ministeren kan jo ikke engang svare på selv de mest enkle spørgsmål, og det synes jeg altså ikke er tilfredsstillende.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg vil gerne prøve én gang mere at svare hr. Keld Albrechtsen.
Den her meget detaljerede aftale om kompensation indeholder bestemmelser - og så prøver vi én gang til - og der kan indføres nye regler om bl.a. beskyttelse af miljøet og forbedring af arbejdsmiljø og sikkerhedsregler, uden at der kan rejses krav om kompensation.
Hvis man vil erstatte de nuværende regler, der fungerer tilfredsstillende, med en specifik afgift for de selskaber, der nu producerer olien og gassen, vil spørgsmål om kompensation afhænge af, om ændringen vil være af fiskal karakter, af skattemæssig karakter, om der skal boomes nogle penge.
Det er det, der er afgørende.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-11-12:
Jeg kan forstå på den uddybning af kompensationsklausulen, som er uddelt til Folketinget, at en af de afgørende ting for, om der skal falde kompensation eller ej, er begrebet »ikkefiskalt sigte«.
Så er mit spørgsmål meget enkelt: Hvem afgør, om det er et ikkefiskalt sigte?
Er det suverænt Folketinget, der afgør det?
Er det ministeren?
Eller er det et spørgsmål, der er overladt til voldgift mellem de to parter?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg håber, ministeren selv kan høre, at han står med et meget, meget betydeligt problem.
Ministeren har kendt det her spørgsmål, da han forhandlede udformningen af kompensationsordningen.
Det her spørgsmål har været anmeldt på et tidspunkt, inden vi fik den aftale, som nu er lavet om kompensationsordning.
Alligevel er ministeren ikke i stand til at svare helt præcist på, om der så udløses erstatning eller ej.
Det synes jeg er rystende.
Det betyder jo, at vi allerede nu kan se, at den aftale, som ministeren har indgået, er et juridisk morads.
Jamen altså undskyld, hvorfor er ministeren ikke i stand til at svare præcist på et spørgsmål, som har været klarlagt, som har ligget på ministerens bord på det tidspunkt, hvor man forhandlede, og som derfor har indgået i overvejelserne, må jeg da gå ud fra?
Og så ved man ikke, hvad aftalen betyder på det konkrete punkt.
Jeg synes, det er meget bekymrende.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke på baggrund af mundtlige spørgsmål vil stå og helt konkret forpligte statskassen for hundredvis eller millioner af kroner den ene eller den anden vej, for det er juridisk meget kompliceret.
Jeg kan bare sige, at når der er tale om generelle afgifter, det kan være omkring miljø, det kan være om sikkerhed, det kan være forbedring af arbejdsmiljø og sikkerhedsregler, så er der ingen, hvis det er generelle regler, kompensation.
Så er der det, at hvis vi indfører de regler og ønsker med et fiskalt sigte, er der kompensation.
Så det hele er afhængigt af, hvordan den enkelte ordning er skruet sammen.
Jeg kan ikke til den model, hr. Keld Albrechtsen har i sit hoved, stå her og sige, om der er kompensation eller ej,
men blot tilkendegive, at der er en meget detaljeret aftale om kompensation
Den indeholder altså bestemmelser, så der kan indføres nye regler om bl.a. beskyttelse af miljøet, forbedring af arbejdsmiljø og sikkerhedsregler, uden at der kan rejses krav om kompensation.
Så tror jeg, at jeg har svaret så tæt, som jeg kan komme
på det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg kan forstå, at hvis man skal kunne gennemføre denne her afgift, som jeg har foreslået, og som ministeren altså ikke støtter politisk, skal den altså have en generel karakter.
Hvis nu den gennemføres, således at den gælder alene for boreplatforme, og det ligger i sagens natur, at en sådan spildevandsafgift for boreplatforme selvfølgelig kun gælder for boreplatforme, har den ikke den generelle beskatningsmæssige karakter, som den skal have for at undgå, at man skal udbetale erstatning eller kompensation til DUC - har jeg forstået det rigtigt?
Hvis den altså helt præcis retter sig mod Nordsøen, og hvis den ikke har sammenhæng med spildevandsregler i almindelighed, men er helt speciel vedrørende boreplatforme, så kan vi altså ikke gøre det efter aftalen.
Har jeg forstået det rigtigt?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Vi prøver endnu en gang.
Om en sådan afgift kan udløse kompensation afhænger både af udformning og formål.
Hvis der er tale om generelle ikkediskriminerende afgiftsordninger, der også gælder for andre, der udleder spildevand, udløses der ikke kompensation.
Jeg har forsøgt at svare flere gange, og jeg ved ikke, om det hjælper, at der kommer en skriftlig besvarelse på det, jeg har stået og sagt her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Ole Stavad (S), 2003-11-12:
»Er det et princip, at ministeren helt konsekvent ikke deltager i nordiske ministerrådsmøder?«
Kim Andersen (V), 2003-11-12:
Jeg vil gerne sige til de to spørgere her, at jeg synes, de skulle lægge mærke til, at den voldsomme kritik, der var fra én, ja, der var måske to statsretseksperter, af aftalens grundlovsmæssighed i forhold til Folketingets almindelige beskatningsregler, at de røster fra denne ene - eller var det to - fuldstændig er forstummet, efterhånden som denne sag er blevet oplyst, og i særdeleshed efter at vi har fået aftalen omkring kompensationsklausulen.
Hr. Albrechtsen stiller mig et moralsk spørgsmål, om jeg synes, det er rimeligt, at befolkningen i årtier ikke kan lave om på det, der nu er lavet en aftale om.
Jamen sådan er det jo med langtrækkende aftaler.
Sådan er det jo også, når Folketinget beslutter et meget stort anlægsprojekt, som måske varer 5, 8, 10 år, at så kan efterfølgende folketingsflertal heller ikke gå ind og lave om på det. Det er jo et af vilkårene for at få en optimal og effektiv udnyttelse af værdierne i undergrunden i Nordsøen, at koncessionshaverne, operatørerne, ved, under hvilke vilkår de opererer, og at de har en rimelig grad af sikkerhed for de meget, meget store milliardinvesteringer, vi her taler om.
Hr. Keld Albrechtsen vil jo dybest set en nationalisering af værdierne i Nordsøen, og det kan jeg forsikre hr. Albrechtsen om, at det vil Venstre ikke.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
Det er bare for at konstatere, at der jo ikke er nogen af dem, der har stillet spørgsmål til ministeren, som har været imod, at vi har virksomheder, der kan klare sig internationalt.
Det, der er problemet, er, at vi desværre har nogle firmaer, som ikke selv kan finde ud af at anvende nogle ordentlige etiske regler, og det bringer os i den situation, at vi bliver nødt til at kigge på lovgivningen.
Der vil jeg godt slutte med at sige til ministeren, at det ikke kan vente til næste folketingssamling, hvis vi vil redde nogle af de sidste mejerier, der er tilbage.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-12:
Jeg vil godt spørge ministeren, om vi kan være sikre på, at det vil blive fuldt ud afklaret, hvilke beløb og hvilken nedsættelse af priserne Arla tilbød Dansk Supermarked.
Hvis vi ikke kan få det afklaret, opstår der en meget kraftig mistanke om, at der var tale om regulær dumping og grov forskelsbehandling af de forskellige leverandører, så derfor må vi have sikkerhed for, at vi kan få pristilbuddet fuldstændig belyst, så man kan tage stilling til, hvad det er, der sker. Først knækker Arla det lille mejeri ØkoMælk, og hvis de også knækker Hirtshals Andelsmejeri, er der overhovedet ingen konkurrence tilbage blandt mejerier, der har mulighed for at levere et større sortiment til større butikskæder.
Så er der tale om et fuldstændigt monopol, og jeg kan ikke forstå, at ministeren har en så tilbagelænet holdning til det.
Det med konkurrence er åbenbart noget, der er ret ligegyldigt for en borgerlig regering.
Ritt Bjerregaard (S), 2003-11-12:
så embedsmæssigt, og at ministeren slet ikke udtrykker nogen som helst bekymring over, at vi næsten har at gøre med et monopol, nemlig 93 pct. af markedet.
Det er jo klart, at det betyder, at der kan anvendes metoder og foregå ting, som simpelt hen er uacceptable, og det er den ene side af sagen, som kan køre i Konkurrencestyrelsen.
Men så er der jo også den anden side af sagen, og det er ministerens politiske opfattelse.
Tror ministeren, der bliver fri konkurrence med en så stor monopoldannelse?
Og hvad er ministerens politiske opfattelse af det, der foregår?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-11-12:
Nu er det jo sådan, at fru Ritt Bjerregaard også har stillet et spørgsmål, der lyder: Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at Arla ikke undergraver små mejeriers mulighed for at være på det danske mælkemarked?
Jeg havde faktisk tænkt mig, at vi skulle have en generel diskussion om forholdene under det punkt.
Hr. Keld Albrechtsen siger, at Arla misbruger sin stilling på markedet, og det er ikke reelle vilkår, Arla giver Hirtshals Andelsmejeri, siger hr. Erik Mortensen.
Til det kan jeg endnu en gang sige, at jeg er bekendt med, at Hirtshals Andelsmejeri har klaget over Arlas adfærd til Konkurrencestyrelsen, og Konkurrencestyrelsen har oplyst, at den er i gang med at behandle klagen.
Fra aviserne er jeg også bekendt med, at Arla har været genstand for et kontrolbesøg.
Jeg har fuld tiltro til, at arbejdet udføres grundigt, og at Konkurrencestyrelsen behandler sagen grundigt og skrider ind, hvis Arla har misbrugt sin dominerende stilling.
Men jeg må henholde mig til, som spørgerne udmærket godt ved, at jeg ikke kan stå her og udtale mig om en konkret verserende sag, så lad os vente med at tage diskussionen til det spørgsmål, der går på, hvad jeg vil gøre for at sikre, at Arla ikke undergraver små mejeriers mulighed for at være på det danske marked.
To af spørgerne afkræver mig min helt klare holdning til misbrug af dominerende stilling, men det kan jeg ikke udtale mig om i dag, jf. det, jeg allerede har svaret.
Erik Mortensen (S), 2003-11-12:
Finder ministeren ikke, at det er lidt betænkeligt?
Én ting er, at Arla som firma skaffer sig et monopol, men det næste er jo: Hvordan kan man føle sig sikker på, at de markedsmekanismer, der fungerer, også fungerer på reelle vilkår?
Mig bekendt har det ikke været muligt at få oplyst, på hvilke konditioner Arla har overtaget markedsandele fra Hirtshals Andelsmejeri, så finder ministeren ikke, det ville være rimeligt, at man via lovgivningen sørger for, at der kommer gennemsigtighed i de transaktioner, som foregår på markedet, og at det i sidste instans kunne blive et juridisk spørgsmål om omvendt bevisbyrde?