runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 1998-12-18:
Dansk Folkeparti vil ikke deltage i det her slagsmål om, hvem der kom først med hvad.
Men det, vi kan bekendtgøre her fra Folketingets talerstol, er, at vi ikke kan tilslutte os egenbetaling på medicin.
Vi har tidligere hørt i denne sal, at flere partier har tilkendegivet, at det danske velfærdssamfund har en forpligtelse over for vore syge; at vi skal tage hånd om de syge i befolkningen.
Og det mener vi ikke gøres ved at spare 300 mio. kr. på sygesikringens budget og den sociale lovgivning.
Endelig bliver vi også nødt til at påpege, at loven meget vanskeligt kan administreres.
Vi tror på, at det bliver et administrativt kaos for apotekerne, hvilket faktisk også er påpeget af Danmarks Apotekerforening.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi i Dansk Folkeparti er utrolig skuffede over indførelsen af denne egenbetaling.
Vi er klar over, at flere samfundsgrupper kommer i klemme, og det er ubegribeligt for os, at et flertal her i Folketinget i dag vil vedtage egenbetaling på medicin.
Det bliver et rungende nej fra Dansk Folkeparti både i dag og fremover, når der skal lovgives om brugerbetaling på sygdom
og på medicin.
Vi mener ikke, at det må ske, og det, der er sket her de sidste dage, hvor folk økonomisk bliver ramt af boliglovgivning, efterløn og førhen af pinsepakke, kan vi ikke være med til.
Vi frygter, at nogle grupper i samfundet vil vælge medicinen fra på baggrund af det her forslag, og vi er helt klar over, at vi i samfundet vil se nogle grupper, der bliver tabere, og som vi senere ser i vores behandlingssystem.
Vi tror som sagt på, at denne her lovgivning ender som den tidligere lovgivning på området i et administrativt kaos, og vi vil også som sagt helt klart se nogle tabere i det her system, folk, der er ramt af sygdom, og som ikke vil få råd til at gå hen og få den fornødne medicin.
Ved denne tillægsbetænkning, der er blevet lavet, er der sket
nogle forbedringer på det her område, men stadig væk er det en besparelse på sundhedssystemet, og det vil vi i Dansk Folkeparti ikke være med til.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-12-18:
Det er jo klart, at Det Radikale Venstre som en ivrig deltager i Vandmiljøplan II også støtter det forslag, der ligger her, og det er længe siden, jeg under et udvalgsarbejde har været med til så grundig en behandling af en sag, som tilfældet er her.
Vi er selvfølgelig tilfredse med, at ministeren giver en lille elastik med hensyn til at få sagen vurderet, når hele denne store øvelse, der skal vare 10 år, kommer i gang.
Nu var jeg desværre ikke til udvalgsmødet tidligt i morges om dambrugerne, men jeg vil godt sige generelt om procesvand, og det er jo det, vi egentlig snakker om her, altså det, der bliver brugt i bedrifter både i landbrug og dambrug, at det er jo sådan, at grønne afgifter her i landet betales af den almindelige forbruger og ikke af erhvervslivet.
Alle os, der sidder her, betaler antagelig 5 kr. plus moms for hver kubikmeter vand, vi bruger.
Til allersidst vil jeg sige til SF's privatiseringsforslag: Nu har hr. Steen Gade som formand for Miljøudvalget været med til at føre denne sag på en positiv måde, men han har ikke fremsat det forslag, som vi her hører fra hr. Kristen Touborg.
Derfor synes jeg - ja, det er selvfølgelig hr. Kristen Touborgs eget valg - faktisk ikke, det er passende på så sent et tidspunkt at begynde at drive en sag.
Jytte Andersen (S), 1998-12-18:
Uanset hvor meget forvirring, hvor meget misbrug af tal og hvor meget frygt SF og Enhedslisten forsøger at skabe, så er kendsgerningen den om det her forslag, at det meget omhyggeligt tager hensyn til de pensionister, som ikke har andet og mere end deres pension.
De vil ikke blive berørt, medmindre de har en ekstremt lav husleje, nemlig en husleje på under 833 kr. om måneden.
Det, det her forslag handler om, er at indskrænke mulighederne for at få boligstøtte, når man har formue, når man har høj indkomst.
Hvis man har en formue på over 0,5 mio. kr., og det har 19.600 pensionister, der får boligstøtte, så vil man ikke længere kunne få så meget i boligstøtte, som man kan nu. Hvis man er en af de 3.900 millionærer, som får boligstøtte, vil man kunne få mindre i boligstøtte, end man får nu.
Og hvis man er en af de pensionister, som kan tjene op til 375.000 kr. og alligevel få boligstøtte, vil man blive ramt med, at man skal betale lidt mere selv af sin egen husleje. Men kendsgerningen er altså, at de pensionister, som kun har deres rene folkepension, vil ikke blive berørt.
Faktisk vil nogle af dem få en højere boligstøtte, en højere boligydelse, end de har i dag.
Jeg forsøgte i går at give Enhedslisten et stykke papir, som skulle prøve at fjerne Enhedslistens forvirrede opfattelse af tallene.
Det papir viser, at 81 pct. af samtlige boligstøttemodtagere enten vil gå op, vil have deres situation uændret eller vil tabe 200 kr., når ordningen er kørt igennem.
Jeg vil også godt sige her, at overgangsordningen er, som den er aftalt.
Jeg er meget klar over, at CD har været meget optaget af overgangsordningen.
Hvis man flytter, så vil man gå ind på det niveau, som indfasningen er på i forhold til den plan, der ligger, altså man vil stadig væk være beskyttet af den minimumsregel, der er lagt ind, nemlig at hvis man tjener under 110.000 kr., vil man ikke kunne miste mere end 42 kr. om måneden, og hvis man tjener over 110.000 kr., vil man maksimalt pr. måned kunne miste 83 kr. Så den forvirring, den utryghed, som Enhedslisten prøver at skabe om det her forslag, er der ikke belæg for.
Arne Melchior (CD), 1998-12-18:
Blot dette, at hvis der kommer afstemning om eventuel tilbagesendelse til udvalget, ville det da være rart, en god vejledning for, hvordan man skal stemme, at høre ministerens svar på det, vi lige har hørt fra hr. Albrechtsen.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det ikke er muligt.
Egil Møller (DF), 1998-12-18:
Flertallet i dette parlament har jo just vedtaget, at man øger bevillingerne på kulturbudgettet, på udlændingeområdet og på ulandsbistanden.
Når man prioriterer på den måde, har flertallet jo samtidig besluttet at forringe vilkårene for de svageste grupper, heriblandt vores pensionister.
I Dansk Folkeparti prioriterer vi helt modsat.
Vore pensionisters vilkår bør ikke forringes, men derimod forbedres.
Dansk Folkeparti vil gå imod dette lovforslag, som betyder forringede vilkår for mange pensionister og andre svage grupper.
Pernille Frahm (SF), 1998-12-18:
Der er i dette land en så skæv balance mellem økonomien, når man er lejer, og når man er ejer, at hvis man har en bare nogenlunde fast indkomst, så vil man af sin økonomiske rådgiver, hvis man skulle være i den situation at have sådan en, blive tilrådet at gå ud og anskaffe sig en ejerbolig for at forbedre sin økonomiske situation.
Det er en ubalance, der er med til at skabe de ghettoer, som vi ellers i andre situationer diskuterer hvordan vi skal gøre noget for at forhindre opstår.
Det forslag, vi tredjebehandler nu, vil være med til yderligere at uddybe den ubalance.
Af den grund vil vi anbefale, at man stemmer imod forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-18:
Udvalget har stillet spørgsmål til by- og boligministeren,
som denne har besvaret skriftligt.
Jeg kan herefter oplyse, at et flertal, S', V's, KF's, CD's, RV's og KRF's medlemmer af udvalget, indstiller forslaget til vedtagelse.
Et mindretal, SF's, DF's, EL's og FP's medlemmer af udvalget, indstiller forslaget til forkastelse.
Søren Søndergaard (EL), 1998-12-18:
Det, der kalder mig herop, er boligministerens fremlæggelse af Enhedslistens forvirrede opfattelser, som vi åbenbart skulle have haft ved et møde, som boligministeren har deltaget i.
Jeg husker ikke et møde, hvor Enhedslisten har haft forvirrede opfattelser, men jeg husker et møde i går, hvor der blev fremlagt et dokument, et papir fra boligministeren, hvor der er lavet en opgørelse over, hvem der får forringelser.
Dér kan man læse, at hvis man tager dem, der får støttemæssig gevinst, dem, der får uændret støtte, og dem, der får tab under 200 kr., så udgør det 81 pct., 81 pct., der får et tab på op til 200 kr.
Overskriften på det er ændring af den månedlige støtte.
Og alligevel gik boligministeren ud umiddelbart efter mødet og sagde til pressen, at man højst kunne risikere, hvis man var blandt de 81 pct., at miste 200 kr. om året .
Jeg ved ikke, hvad man skal kalde det.
Jeg ved ikke, om man skal kalde det forvirret, om man skal kalde det løgnagtigt.
Jeg ved det simpelt hen ikke, men det kan boligministeren forklare.
Hvordan kan det være, at boligministeren fremlægger et dokument, hvor det klart siges, at man taber op til 200 kr. om måneden, og så umiddelbart efter går ud til pressen og siger, at nu har hun fortalt Enhedslisten sandheden om, at man kun kan tabe op til 200 kr. om året?
Hvad er forklaringen på boligministerens usandheder?
Keld Albrechtsen (EL), 1998-12-18:
Jeg vil gerne sige tak til SF og Dansk Folkeparti, fordi man dér kan se, at det er nødvendigt, at vi får en ny udvalgsbehandling.
Og så vil jeg blot sige til hr. Kofod-Svendsen, som siger, at man kunne jo have stillet ændringsforslag: Problemet er, at den her lovs centrale elementer ganske enkelt er skruet forkert sammen, således at de rammer nedefra i indtægt, således at de rammer hårdest på de små indkomster, og det skyldes simpelt hen, at hele den grundlæggende konstruktion i lovforslaget er forkert.
Det vil vi kunne dokumentere, hvis vi kan få denne udvalgsbehandling.
Pernille Frahm (SF), 1998-12-18:
Jeg vil sige til hr. Kofod-Svendsen, at der er jo en parlamentarisk tradition herinde, som betyder, at man ikke kan stille ændringsforslag, så man fuldstændig ændrer retningen på et forslag.
Det her forslag har som udgangspunkt en helt forkert retning.
Når vi vil støtte, at det kommer tilbage til udvalget, er det, fordi der er kommet nye informationer frem, som strider mod de informationer, vi har fået indtil nu.
Derfor mener jeg, det er rigtigt, at udvalget kigger på sagen endnu en gang.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-18:
Jeg vil gerne oplyse, at da vi havde forslaget tilbage i udvalget efter andenbehandlingen, spurgte jeg udtrykkelig som formand, om Enhedslisten eller SF ønskede at stille ændringsforslag, og der er ikke kommet nogen ændringsforslag.
Derfor finder jeg ingen som helst begrundelse for at tage det tilbage til udvalget endnu en gang.
Egil Møller (DF), 1998-12-18:
Som man ved, er utryghed, forvirring og usikkerhed ikke ting, det er rart for befolkningen at være udsat for, og det kan være i alle livets forhold.
Jeg synes egentlig, at det, der er kommet frem her også fra Enhedslistens side, er med til at bidrage til nogen forvirring og nogen utryghed.
Og skal vi, og det bør vi som parlament, have en lovgivning, hvor man ikke kan sætte spørgsmålstegn ved, hvorvidt den er reel og fair, jamen så vil jeg godt støtte det forslag fra Enhedslisten om, at Boligudvalget ser på sagen endnu en gang.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-12-18:
Jeg har gentagne gange forsøgt at få ministeren til at oplyse: Hvilken paragraf i loven er det helt præcist, som sikrer, at 500-kroners-reglen stadig væk beskytter folk, hvis de f.eks. flytter?
Hvilket paragrafnummer og stykke er det helt præcist?
Det må dog være en forudsætning for, at man kan finde ud af noget som helst, at man kan få at vide, hvor det står i loven.
I går var ministeren ude med et notat, som ministeren angav over for pressen skulle forklare sagen.
Ministeren kom desværre til at sige til pressen, sådan har jeg fået det oplyst, at pensionisterne kun mistede 200 kr. om året.
Men det viste sig, at notatet i virkeligheden belyser, at de mister 2.000 kr. om året.
Det er altså disse 81 pct., ministeren taler om.
Og det passer jo meget godt med det notat, jeg allerede har omtalt, et par tusind kroner om året i tab for almindelige pensionister.
Jeg må fastholde mit ønske om, at vi får denne her sag tilbage til behandling i udvalget.
Der er så mange dunkle punkter og så mange udokumenterede påstande fra ministerens side, at det går simpelt hen ikke.
Tove Videbæk (KRF), 1998-12-18:
I min ordførertale ved første behandling af dette lovforslag gjorde jeg opmærksom på min og Kristeligt Folkepartis bekymring for likviditeten omkring medicinindkøb for enlige forsørgere, unge på SU og andre lavtlønsgrupper.
Jeg gjorde også opmærksom på min bekymring omkring kronisk syge og diabetikere, og derfor stillede jeg en lang række spørgsmål på disse områder.
I Sundhedsudvalget og forligspartierne imellem har vi holdt mange møder med og uden sundhedsministeren, og vi har haft et godt samarbejde omkring dette lovforslag.
Jeg kan kun bekræfte forløbet, som det er omtalt og nævnt af de øvrige forligspartier.
Til sidst kom vi på et møde mellem forligspartierne frem
til den foreliggende tillægsbetænkning, som vi kan stå helt inde for.
Og på baggrund af denne tillægsbetænkning og yderligere materiale, som vi har fået fra sundhedsministeren, kan Kristeligt Folkeparti tilslutte sig dette lovforslag.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-12-18:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at takke sundhedsministeren for den imødekommenhed og fleksibilitet, der har været til stede, sådan så vi i et meget langt forløb har kunnet nå frem til det, der i dag står i tillægsbetænkningen, som jeg lægger meget stor vægt på.
Det havde ikke kunnet lade sig gøre uden en stor vilje til at imødekomme ordførerne og partierne bag finanslovforliget.
Jeg synes, det har været et godt forløb.
Et forløb, som jeg meget gerne ser en anden gang, for der er jo det at sige til det, at når ordførerne kommer på, ser man jo ting, som ikke bliver set i de sene nattetimer, når et forlig bliver indgået.
Men det har været et vældig godt forløb.
Der var tre ting i det, som vi havde nogen bekymringer om.
Der er lavet en meget fin afdragsordning på det.
Der er taget højde
for de unge diabetikere.
Og endelig er der i loven indført en evaluering om et halvt år.
Det er alt sammen ting, man gerne ville have med.
Under hele forløbet, fra vi kendte forslaget, har det været et ønske hos CD og et ønske hos partierne bag finansloven.
Nu er det jo sådan, at succesen har mange fædre, men jeg tror nok, man ikke engang behøver at tage en blodprøve for at vise, at SF ikke er en af dem.
For SF betaler jo ikke, SF har ikke medvirket til at finde pengene, og SF stemmer heller ikke for det.
Derfor var telegrammet i Ritzau så overraskende.
Det ligner da ikke SF.
Preben Rudiengaard (V), 1998-12-18:
Det er jo ikke totalt gratis.
Men jeg synes, det klæder vores system, at vi konverterer det nu, således at vore kronikere, de meget svært syge, nu får en mulighed for at få medicin, der er betalt 100 pct., når vi når over en bestemt grænse.
Det synes jeg er meget fornemt.
Jeg vil også sige, at med det her system kan der også ske det, at vi kan få en adfærdsregulering. Jeg vil henvise til, at 25 pct. af befolkningen ikke rigtig bruger medicinen, når vi ser, hvad der bliver leveret tilbage.
Og ved at man i den laveste gruppe - det vil sige 100-500 kr. - selv betaler lidt mere, kunne det måske være, at vi kunne undgå det her lidt fråds med medicin, som ikke bliver brugt.
Så det tror jeg er sundt.
Men jeg vil gerne skåne vore kronikere, og det synes jeg fru Birthe Skaarup også burde tage højde for.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-12-18:
Jeg skal her bekræfte, at det her er en del af Vandmiljøplan
II, og den har vi forpligtet os til.
Jeg skal også her bekræfte, at det er et emne, der har været med i den samlede finanslov.
Derfor er vi selvfølgelig bundet af den, og det er fair nok.
Vi havde gerne set i den udmøntning, vi skulle lave
bagefter, at vi havde fået en lidt anden vægtfordeling, men det er nu engang sådan. Vi var glade, da der blev givet et tilsagn om, at hele erhvervslivet ligesom landbrug og dambrug skulle betale en tredjedel. Det, vi er inde i nu, er, at i den lille del af den første klump, nemlig en tredjedel til landbrug og dambrug, har vi ikke været dybt nok nede i spørgsmålet om dambrug.
Der er nogle helt særlige forhold, som i nogle tilfælde giver flere hundrede gange større betaling for nogle i forhold til den bedrift, de har.
Jeg har fået skriftligt tilsagn fra ministeren om inden for 2 år at få det her vurderet, men jeg har i dag fra ministerens eksperter hørt om nogle helt urimelige ting, bl.a. med dambrug, så vi vil herefter holde øje med det, tage fat i det og få det rettet.
Der skal selvfølgelig ingen tvivl være om, at CD stemmer for det her lovforslag.
Aase D. Madsen (DF), 1998-12-18:
Nu hr. må hr. Hans Christian Schmidt snart have mig undskyldt.
Hvordan kan Venstre dog deltage i at vedtage et forslag, de ikke kender konsekvenserne af.
Jeg synes simpelt hen, det er for dårligt! Man lytter overhovedet ikke til advarslerne.
Man siger: Ja, hen ad vejen kan der måske ske dit og måske ske dat. Ja, det er da meget muligt, at man er fast bundet af et forlig, og det kan jeg godt høre på den dér samtale, der går her tværs over gulvet mellem miljøministeren og hr. Hans Christian Schmidt.
Men det er for dårligt, må jeg sige til hr. Hans Christian Schmidt.
Så bunden må man ikke være, at man ikke er i stand til at se realiteterne i øjnene og se, at bordet fanger, hvis ikke vi siger nej her i dag.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-12-18:
I betænkningen har Kristeligt Folkeparti meddelt, at vi vil stemme hverken for eller imod lovforslaget her, men efter det, vi er blevet oplyst om senere, og efter de overvejelser, vi har haft, strammer vi vores udmelding, sådan at vi nu vil stemme imod lovforslag nr. L 115 her ved tredjebehandlingen.
Ministeren argumenterer for, at en tredjedel af udgifterne for erhvervslivet - landbrugere og dambrug - er rimelig i forhold til almindelige vandforbrugere.
En tredjedel af prisen til et stort landbrug kan blive en 2.ooo-4.000-5.000-6.000 kr. om året, og det synes vi ikke er rimeligt.
Men når en tredjedel af udgiften kan blive 87.000 kr. om året til et dambrug med en omsætning på 800.000 kr. og med et dækningsbidrag på 400.000 kr., så er det fuldstændig hen i vejret i forhold til andre forbrugere af vand.
Det er et komma, der står to pladser forkert i den sammenhæng.
Det er helt hen i vejret.
I sit indlæg til hr. Touborg undrer ministeren sig over hr. Touborgs orientering i den politiske geografi i den sag
Jeg må sige til ministeren, at rimelighed og sund fornuft kan man faktisk finde på begge fløje og i midten af dansk politik, vel at mærke når ikke man er bundet af forlig, og den gode situation er jeg i.
Men foreløbig stemmer vi imod lovforslag nr. L 115.
Martin Glerup (S), 1998-12-18:
Fra Socialdemokratiets side finder vi, at det er meget positivt, at der nu bliver midler til at lave en ordentlig vandplanlægning i de enkelte kommuner og amter.
Og det er klart, at når dambrugserhvervet risikerer at komme til at betale 3,5 mio. kr. af den store udgift, skyldes det, at der er nogle af dambrugene, der har et meget højt vandforbrug.
Der er eksempler på, at ét dambrug har et lige så stort vandforbrug som hele Hobro by; det er klart, at så kan det blive dyrere i forhold til den enkelte husstand, der slipper med en udgift på 31 kr., når det måske koster 50.000 kr. for det pågældende dambrug.
Men det har jo sådan set været forudsætningen, at de, der sugede meget på vandressourcerne, også kom til at betale det her gebyr; det er det, vi er blevet enige om blandt forligspartierne.
Derfor er det, jeg gerne vil spørge ministeren, om han ikke er villig til at tage en vurdering af dambrugsproblematikken op, samtidig med at man tager problematikken for landbrug og andre op i løbet af den 2-års periode, som skal forløbe.
Henriette Kjær (KF), 1998-12-18:
Det er ikke fremgået af lovforslaget og ej heller af den debat, der har været, at dambrugserhvervet ville blive så hårdt ramt i forhold til landbrug og industri i øvrigt.
Dambrugerne vil blive pålagt meget høje gebyrer som følge af deres store vandindvindingstilladelser; men når man ser på, hvorfor dambrugerne bruger så meget vand, som de gør, så gør de det jo netop ud fra miljømæssige hensyn.
Derfor er det paradoksalt, at erhvervet rammes så hårdt, som tilfældet er, og det er ikke retfærdigt. Det kan ikke have været ministerens ønske at lukke gode eksportvirksomheder med den her lov.
Derfor må ministeren også være indstillet på at følge loven op og smidiggøre den i forhold til dambrugserhvervet.
Vi kan simpelt hen ikke være bekendt at pålægge dette erhverv så store udgifter, at vi kan se frem til et stort antal lukninger i den nærmeste fremtid.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-18:
Jeg skal på Boligudvalgets vegne meddele, at udvalget, efter at lovforslaget ved andenbehandlingen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, har behandlet lovforslaget i et møde.
Udvalget har stillet spørgsmål til by- og boligministeren, som denne har besvaret skriftligt.
Hans Christian Schmidt (V), 1998-12-18:
Der skal ikke herske tvivl om, at når vi har været med i forliget her, står vi selvfølgelig også ved det, som nu ligger på bordet til endelig vedtagelse.
Sagt på en anden måde: Vi har her en lille virksomhed, hvor det udgiftsniveau, man får her, vil være en meget stor procentdel af den samlede omsætning i forhold til andre virksomheder.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Når vi har talt om, at man kan tage loven op til vurdering, er år 2000 og år 2001 jo et langt sigte at have.
Derfor vil jeg sige til ministeren, at hvis det er sådan, at man, med de bemærkninger, der falder nu, og på baggrund af de oplysninger, vi fik i morges - vi fik dem jo først her til morgen - vil gå ind og efterregne tallene og prøve at se, om der er nogen ting, vi skal have løst her og kigget på, simpelt hen fordi de ikke er tilsigtede, jamen så synes jeg, vi kan få sagen landet godt.
Så kan vi få mulighed for at debattere det, når vi kommer ind i det nye år, for ingen kan have den holdning, at det er meningen, at et erhverv skal belastes med så stor en sum i forhold til dets omsætning; det tror jeg heller ikke kan være ministerens holdning.
Så derfor, hvis vi bare kunne få snakket det af i dag, at vi kan få drøftet, om de tal holder, om beregningerne er de rigtige, jamen så er vi jo kommet det stykke ad vejen, at vi får forholdt os til den problematik, som netop dambrugerne rejste her til morgen.
Tom Behnke (FP), 1998-12-18:
Men det, der er sagen, er altså, at der ligger en skriftlig anmeldelse om proforma-ægteskaber og prostitution med det ene formål at få opholdstilladelse her i landet, og det, jeg spurgte ministeren om, var, om ministeren havde tænkt sig at gøre noget i den forbindelse, f.eks. undersøge forholdet: Er det korrekt, at der rent faktisk er så mange udenlandske kvinder, der kommer her til landet, nedsætter sig som prostituerede og indgår proformaægteskaber med det ene formål at opnå opholdstilladelse her i landet, at PRO-Centret føler anledning til at skrive til Folketinget?
Det bør dog være en sag, som ministeren må tage fat i og sige, at det her må vi have undersøgt nærmere.