runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Jeg synes allerede, jeg mange gange har svaret på de spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stillede, men naturligvis har jeg mit ministeransvar, og naturligvis har jeg ansvaret for de ting, der hører under mit område.
Det giver jo naturligvis sig selv.
Jamen jeg kan berolige alle spørgere med, at der naturligvis er fuldstændig styr på papirgangene i denne her sag.
Der er ikke tale om, at der, fordi der er sket en ressortomlægning, hvor vi har fået lavet en klar opgavedeling mellem de enkelte ministerier, så i den forbindelse skulle være særskilte problemer.
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at der kan være situationer, hvor det kan være vanskeligt for Folketinget at gennemskue, hvorvidt det er den ene minister eller den anden minister.
Det er også derfor, vi beredvilligt besvarer alle spørgsmål og forsøger at forklare, hvilken minister der har ressortansvaret, men naturligvis også, hvad ens politiske holdning er, og hvilke oplysninger man kan fremkomme med.
Der er det så vores håb, at folketingsmedlemmerne så er i stand til at kunne sammenstykke informationerne fra mere end et ministerium, og det har jeg faktisk fuld tillid til at samtlige folketingsmedlemmer er fuldt ud i stand til at kunne gøre.
Jeg blev spurgt, om ikke jeg var bekymret for efterforskningen i denne her sag, om ikke jeg var bekymret for, om tingene nu fungerede, som de skulle.
Jamen jeg er faktisk meget tilfreds med den store indsats, der bliver lavet, ikke kun af politimesteren og anklagemyndigheden, men naturligvis også af Politiets Efterretningstjeneste. Og jeg er nok særlig glad for, at den nye chef for PET i dag så klart over for medier, ikke kun Politiken, men også Ekstra Bladet har tilkendegivet, at man naturligvis vil gøre, hvad man kan for at rydde eventuelle misforståelser af vejen.
Så jeg har fuld tillid til, at de myndigheder sagtens i samråd og efter en drøftelse i morgen kan få
fuldstændig
klarhed over det, og så arbejder man ellers videre så hårdt og ihærdigt, som man har gjort hidtil med at fremskaffe materiale og granske det materiale, man allerede har fremskaffet
Der er ingen, der påstår, at denne her sag er nem eller ligetil, men jeg har faktisk tillid til, at myndighederne gør, hvad de kan for at tilvejebringe tilstrækkeligt med materiale til at kunne træffe de beslutninger, der er nødvendige.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Når man følger sagens forløb, kan man jo godt få den fornemmelse, at regeringen måske i virkeligheden ikke selv har styr på, hvem der har ansvaret for tingene i denne her sag.
Det er jo en overordentlig mærkværdig papirgang, som også hr. Søren Søndergaard har beskrevet,
og jeg vil egentlig godt spørge ministeren: Har ministeren fuldstændig styr på alle de kontakter på alle niveauer, som der er med USA i denne sag?
Eller er det også spredt på forskellige ministre, sådan at med hensyn til det, ministeren har sagt til Folketinget her i dag, ved ministeren i virkeligheden ikke fuldt ud, hvad der foregår?
Jeg får den bekymring, at det i høj grad kan være en mulighed.
Er Udenrigsministeriet f.eks. også involveret i kontakter med USA angående det her spørgsmål, og ved
ministeren, om det er tilfældet
Jeg får godt nok den stadig voksende mistanke, at papirerne flyder rundt mellem de forskellige kontorer i regeringen, men at overblikket tilsyneladende har svigtet.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Et af problemerne i denne her sag og en af grundene til, at jeg har valgt at bede ministeren om at komme direkte herned, er, at det er lidt besværligt, at man sender et spørgsmål til justitsministeren, som så meddeler, at hun ikke vil svare på det, det skal over hos integrationsministeren, og når det så kommer over til integrationsministeren, så sender integrationsministeren det tilbage til justitsministeren for at få en udtalelse, hvorefter udtalelsen bliver sendt over til integrationsministeren, og så svarer integrationsministeren med henvisning til justitsministeren og det spørgsmål, som justitsministeren først ikke ville svare på, fordi det ikke hørte under Justitsministeriets område.
Det er ret uhensigtsmæssigt.
Og netop i denne her sag, hvor Det Konservative Folkeparti tidligere havde så klare holdninger - »der skal ikke gå et sekund« - og så har så valne holdninger nu, undrer det jo lidt. Jeg vil godt til sidst spørge: Føler justitsministeren selv, at hun er fuldt informeret?
Det har jo været en sag, hvor ikke alene den tidligere justitsminister, men også chefen for Politiets Efterretningstjeneste slet ikke vidste, hvad der var af kontakter.
Føler ministeren selv, at hun er fuldt ud informeret om, hvad der foregår i denne her sag?
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Jeg vil over for hr. Søren Søndergaard understrege, at da jeg svarede på spørgsmålet omkring Sandholmlejren, tålt ophold osv. og henviste til integrationsministeren, var det sådan set også et forsøg på at svare fru Sandy Brinck, som mange gange tidligere, i hvert fald én gang tidligere kan jeg huske, her i Folketingssalen har stillet præcis det samme spørgsmål. For så vidt angår spørgsmålet omkring det tålte ophold, hører det under integrationsministerens område, men som jeg allerede har redegjort for i min besvarelse af det tidligere spørgsmål - og det er også en besvarelse til fru Line Barfod - så er det naturligvis klart, at det ligger hos politiet, og dermed også er en ressort, der hører under Justitsministeriet, når vi taler om, at en sag skal efterforskes, og at man skal undersøge, om der er grundlag for at frihedsberøve den pågældende.
Og der vil jeg gerne over for fru Line Barfod naturligvis tilkendegive, at det jo er det, som hele denne her øvelse går ud på, nemlig at politiet forsøger at efterforske og se, om der er tilstrækkeligt med materiale til rådighed til, at der er grundlag for at frihedsberøve den pågældende. Men jeg ved, at fru Line Barfod lige så vel som regeringen er optaget af, at de almindelige lovgivningsmæssige spilleregler altså skal overholdes.
Som det foreligger lige nu, er man altså i gang med løbende at vurdere sagen, men man har altså ikke tilstrækkeligt med materiale på nuværende tidspunkt til at kunne frihedsberøve den pågældende.
Det har jeg redegjort for under min besvarelse af det tidligere spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Jeg vil da gerne følge op, hvor fru Sandy Brinck slap.
Jeg håber også meget, at vi kan få et klart svar fra justitsministeren, så vi kan få sikkerhed for, at der er lighed for loven i Danmark, at man har den samme opfattelse af, at man skal sikre, at folk ikke unddrager sig retsforfølgelse, uanset om det er en person, der er mistænkt for biltyveri, eller det er en person, der er mistænkt for at have dræbt 180.000 mennesker.
Det virker besynderligt, at man ikke kan få så enkelt et svar som, at det er den samme holdning, der gælder, og at man vil sikre, at folk ikke kan unddrage sig retsforfølgelse, at man vil leve op til det, man har skrevet i regeringsgrundlaget.
Sandy Brinck (S), 2002-03-20:
Jeg fik ikke rigtig noget svar.
Justitsministeren henviser til, at det er integrationsministerens område.
Jeg står med regeringsgrundlaget, og under afsnittet »Hård kamp mod kriminalitet« er der det afsnit, som jeg før citerede, og jeg vil gerne gentage i hvert fald en del af citatet: »Disse skal sættes i en aflukket del af Sandholmlejren eller et andet sted, indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej.«
Jeg synes, at det ville være på sin plads, at justitsministeren bekræfter, at det er regeringens holdning, for så kan der jo komme nok så mange henvendelser fra USA, men så længe politiet ikke er færdig med sin efterforskning, vil der ifølge regeringsgrundlaget ikke kunne være tale om at udlevere.
Det er det klare svar, justitsministeren burde give, hvis det er sådan, at man vil leve op til sit regeringsgrundlag.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Jeg synes stadig væk, det er underligt, at ministeren hævder, man har et princip, der går ud på, at efterretningstjenesten ikke oplyser, om den har fået nogen henvendelser, hvorefter man så under besvarelsen af et enkelt spørgsmål gentager, at i lige præcis det her spørgsmål har man dog ikke fået nogen henvendelser.
Kan ministeren dog ikke blive enig med sig selv om, hvilke principper ministeren har?
Og bortset fra den sådan lidt hårde bemærkning vil jeg sige, at vi jo sådan set kun er her for at hjælpe ministeren.
Vi synes også, at det må være utrolig ubehageligt for ministeren, hvis ministeren vågner op en morgen i maj og opdager, at en person, som er mistænkt for at have slået 180.000 mennesker ihjel, ikke længere befinder sig i Danmark, og at Danmark derfor ikke kan gennemføre en retssag mod vedkommende.
Det vil være meget dårligt for ministerens og for regeringens ry og rygte rundtomkring, at man lader den slags krigsforbrydere slippe af sted.
Derfor er det sådan set kun for at hjælpe ministeren, at vi rejser denne her sag, men det betyder jo også, at ministeren så må være lidt hjælpsom over for os.
Og der er det jo ikke særlig hjælpsomt, når vi stiller et konkret spørgsmål, så at svare, at det spørgsmål hører under integrationsministeren, især ikke når vi har fået et svar fra integrationsministeren, som entydigt slår fast, at når det gælder spørgsmålet om en eventuel tilbageholdelse i forbindelse med undersøgelse af sagen, så er det et spørgsmål, der ene og alene - ene og alene - ligger hos justitsministeren. Så kan vi ikke få et svar?
Lene Espersen (KF), 2002-03-20:
Der er flere, der har været inde på spørgsmålet omkring tålt ophold og rejsehjemmel osv., og som det nok er de fleste af spørgerne bekendt, og jeg kan forstå, at man i sidste uge stillede spørgsmål til integrationsministeren om samme sag, så er det altså noget, der hører under integrationsministerens område.
Så jeg finder det mest rigtigt, at hvis man ønsker at forfølge de sager yderligere, må man, når det gælder spørgsmål, der hører under integrationsministerens område, og det hørte jeg jo flere af spørgerne erkende, rette henvendelse til den korrekte minister og den korrekte ressort.
Så tror jeg, det var hr. Klaus Hækkerup, der spurgte til efterretningstjenesterne og de oplysninger, de udveksler med hinanden.
Som jeg allerede har oplyst, er det en almindelig forudsætning for det internationale efterretningsmæssige samarbejde, at der ikke gives nærmere oplysninger om samarbejde eller om informationer, der udveksles mellem tjenesterne.
Jeg tror faktisk også, at det ville blive meget, meget vanskeligt overhovedet at få oplysninger ud fra andre landes efterretningstjenester, hvis man efterfølgende skulle redegøre for dem her i Folketingssalen.
Men jeg har meget, meget klart, synes jeg, tilkendegivet på det spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard har stillet, hvordan tingene forholder sig, for så vidt angår spørgsmålet om kontakter mellem danske og amerikanske myndigheder, og jeg vil meget gerne opsummere det igen, i tilfælde af at der var nogen, der på grund af musikken udenfor ikke havde hørt den fulde besvarelse.
Politimesteren i Ringsted har oplyst, at man ikke indtil nu har fremsendt retsanmodninger til de amerikanske myndigheder med henblik på efterforskningsskridt i USA.
Det fremgår også af integrationsministerens tidligere besvarelse, at Justitsministeriet ingen oplysninger har om, at danske myndigheder skulle have modtaget nogen henvendelse herom fra USA, og endelig vil jeg oplyse hr. Søren Søndergaard om, at dette også gælder for PET's vedkommende.
Så jeg har altså meget klart redegjort for, at vi ikke har modtaget nogen henvendelse herom fra USA.
Line Barfod (EL), 2002-03-20:
Jeg vil gerne følge op.
For mig er det svært at forstå, at man, når vi har en person, der er mistænkt for drab på over 180.000 mennesker, så åbenbart ikke er i stand til at sige, hvorvidt vedkommende vil kunne rejse ud eller komme ind.
Man er ikke i stand til at sige noget om, hvorvidt der har været nogen kontakter eller ej om, hvorvidt andre landes myndigheder ønsker at bruge ham i forskellige sammenhænge.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-20:
Jeg er selvfølgelig utrolig glad for, at der er dette fuldstændig klare samlede overblik hos justitsministeren i denne her sag, og derfor vil jeg bare slutte af med to enkle spørgsmål.
Det ene spørgsmål er: Kan justitsministeren oplyse, om sagen om den irakiske hærchef er sat på dagsordenen for det møde, som statsministeren skal have med den amerikanske præsident her inden for meget kort tid?
Det andet er: Betyder det så også, at ministeren er helt klar over og vældig tilfreds med at påtage sig det fulde ansvar for alt, hvad der ligger i denne her sag og den udvikling, der er i den?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Først til hr. Søren Søndergaard: Der er såmænd ikke meget fidelihut i det her.
Det er nu ikke 50 mio. kr., man vil spare ved at afskaffe den.
Jeg tror, det er 80, og det er jo endnu bedre, går jeg ud fra, så det er på vores spareliste.
Og vi håber meget at komme i betragtning til nye aftaler for kommende år.
Så kan partierne forhåbentlig godt begynde at indstille sig på at skulle bede medlemmerne om at spytte lidt mere i kassen - så kan man se, om de vil det - til at finansiere partiernes virksomhed med, frem for at skatteyderne skal give sådan en bistandshjælp til partierne.
Jeg troede da, at de dele hr. Ole M. Nielsen her nævner, var en væsentlig del af fundamentet for velfærdssamfundet, sådan som vi har bygget det op.
Det troede jeg da at bloktilskuddene var.
Derfor skal de tælles med, når man ser på, hvor meget man rykker rundt i forhold til den samlede kage.
Borgeren oplever da pengene som penge, uanset om de kommer via bloktilskuddene eller de kommer via en pulje afsat direkte på finansloven.
Så der håber jeg, at hr. Ole M. Nielsen vil medgive, at jeg måske alligevel kunne have en pointe. Så siger hr. Ole M. Nielsen, at der bliver større afstand mellem rig og fattig.
Jeg kan godt give et eksempel
på det modsatte: Det har været sådan indtil nu, at de, der havde adgang til private hospitaler her i landet og valgte det, fordi der var kø og ventelister til de offentlige sygehuse, var dem med pengepungen i orden.
Ville det så ikke være en glæde, hvis vi ligestiller rig og fattig på et så vigtigt område som sygdomsbehandling og siger, at adgangen til et privat hospital er lige, uanset om man er rig eller fattig?
Hvis man ikke får behandling i det offentlige system inden for 2 måneder efter henvisning, har man ret til uanset pengepung at komme på et andet hospital, hvor man kan blive behandlet.
Det er da et eksempel på det stik modsatte.
Så til hr. Henrik Sass Larsen, hvor jeg lige hurtigt skal sige, at det vist var hr. Henrik Sass Larsens idé det
der med Gammel Dansk, men nu skal vi ikke blive for drikfældige.
Vi har jo sagt, at det med skattestoppet er en god idé, for vi mener, at skattestoppet er et spørgsmål om, at vi nu stopper med at finansiere nye gode tanker med skattestigninger.
Men vi har aldrig fortolket skattestoppet på den måde, som nogle, der er modstandere af skattestoppet, fortolker det, nemlig at man overhovedet ikke kan røre sig, at det er som en spændetrøje.
Næ, det afgørende er, at man ikke finansierer nye ideer med stigende skatter og afgifter, men finder finansiering til dem ved omprioriteringer inden for den offentlige sektor.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Jeg synes, den konservative ordfører nødvendigvis må se tingene i en sammenhæng.
Hvad er det, der virkelig batter med hensyn til danske virksomheders konkurrenceevne?
Kigger man statistisk på det og kigger på de såkaldt politisk bestemte omkostningers indvirkning på lønkonkurrenceevnen, snakker vi om noget i retning af en faktor 10, så hvis danske virksomheder bevilger sig selv lønstigninger på omkring 4 pct. om året, er det jo småting, hvad der i øvrigt finder sted fra Folketingets side.
Vi har valgt at prioritere anderledes i forbindelse med denne finanslov.
Vi har valgt at prioritere indkomstbeskatningen på mellemindkomster, og jeg havde egentlig forventet, at den konservative ordfører ville give os et par klap på skulderen, fordi vi på de stræk har så meget til fælles med konservativ politik, men det blev ikke tilfældet.
Jeg er lige ved at sige, at nu står repræsentanter for regeringspartierne her og er sure, selv om vi egentlig godt kunne have fået et klap på skulderen for vores indsats.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-20:
I sin ordførertale prøvede hr. Thulesen Dahl at bagatellisere ved at sige, at de 7 mia. kr., som finansloven omlagde, kun var 1,7 pct. af finansloven.
Det er en vurdering, som ikke holder.
Der er jo en række ting, som man ikke laver om på i finansloven.
De statsansattes løn er der ikke skåret i, når man ser bort fra dem, der er fyret vel at mærke, overførselsindkomsterne er der ikke skåret i, bloktilskuddet kan man ikke skære i, forsvarsforliget kan man ikke skære i, statens rente kan man ikke skære i.
Ja, hvis man kunne få den sat ned hos de udenlandske banker eller rettere de danske, så var det jo helt fint, men det kan man ikke, og så er man altså nede på et helt andet beløb end 400 mia. kr. Og 7 mia. kr. ud af det er en meget større del.
Der er altså i virkeligheden tale om ganske store omlægninger.
Og det bliver værre.
Hr. Christian Mejdahl skrev i en avis for et par uger siden, at til næste år bliver det meget værre, så den hylen der var nu, skulle man ikke tage for højtideligt, for det blev værre.
Hudløs ærlig, som hr. Christian Mejdahl er.
Vil hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at Venstres politik, når man skal fastholde skattestoppet, går på, at der bliver længere mellem bund og loft i det danske samfund, altså at der bliver større afstand mellem de rige og de fattige i forhold til, hvad vi har været vant til i det danske samfund?
Er det noget, Dansk Folkeparti vil være med til?
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg spurgte hr. Kristian Jensen til nedskæringerne i miljøbistanden, og så svarer han mig med nedskæringer i udviklingsbistanden.
Jeg synes, det er både uklogt og usympatisk i den situation, verden er i, med nød og elendighed, at skære i udviklingsbistanden, men det sagde Venstre, så ingen tvivl om troværdigheden på dét punkt. Men om miljøbistanden: Der nævnte jeg, at den nuværende miljøminister til Ritzau den 2. september sidste år sagde, at den ville Venstre ikke skære i, den havde fundet et fornuftigt niveau, og nu konstaterer jeg, at halvdelen af hele besparelsen på udviklingsbistanden kommer fra miljøbistanden til Syd.
Vil hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at Venstre har gjort det modsatte af, hvad man sagde? Jeg spurgte yderligere til miljøbistanden til Øst.
Der har man ikke fra Venstres side op til valget sagt, at man ville skære i den.
Nu har man skåret mindst halvdelen væk.
Vil hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at man har gjort noget, man ikke sagde til vælgerne?
Vil hr. Kristian Jensen bekræfte, at de ikke passer?
Marianne Jelved (RV), 2002-03-20:
Vi vil også fremover interessere os meget for Venstres nysprog.
Hvorfor kunne Venstre ikke, som hr. Kristian Jensen siger det, ærligt have sagt, at 1,5 mia. kr. fra ulandene kunne gå til at finansiere et skattestop eller regeringens konkurrencepakke til erhvervslivet, hvorfor skulle de gå til sygehusene? Hr. Kristian Jensen siger, at regeringen med lovforslaget, som nu er blevet vedtaget, giver retskrav til borgerne om behandling.
Har borgerne ikke retskrav på behandling i dag?
Hvorfor har borgerne ikke frit valg fra dag 1, fra den dag, praksislægen stiller en diagnose og visiterer til behandling?
Hvorfor er valgfriheden betinget af, at det offentlige ikke kan levere en behandling inden 2 måneder?
Hvori består det frie valg?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det er altså en dårlig anvendelse af den offentlige økonomi først at betale for, at folk går på den fri ungdomsuddannelse, på trods af at de måske allerede ved, hvor de vil være, og bagefter betale for, at de så går på den ordinære ungdomsuddannelse.
Det er en dobbeltbetaling og en dobbeltudgift, som ikke er en god måde at bruge de offentlige midler på, og derfor er vi glade for, at vi nu har skabt en klarhed, og at vi får en anden prioritering af de offentlige midler. Vi tror på, som jeg sagde tidligere, at det er decentralt, man skal tage en dialog om de arbejdsmiljøproblemer, der er, for vi tror ikke længere på, at der er dette hadforhold mellem arbejdsgivere og arbejdstagere, som der åbenbart stadig væk er efter Enhedslistens opfattelse, sådan at det eneste, en arbejdsgiver går efter, er at tryne de ansatte og svine miljøet til.
Nu har hr. Keld Albrechtsen også overtaget de 2 mia. kr. i nedskæringer, og de 2 mia. kr. fremkommer jo ved, at der bliver sagt, at hvis ikke man gennemfører vores forslag til nye grønne afgifter, så skærer man ned, og det er jo en syg tankegang, som jeg ikke ønsker at støtte hverken hr. Keld Albrechtsen eller fru Pernille Blach Hansen i.
Til hr. Kamal Qureshi vil jeg sige, at jeg naturligvis står her som Venstres ordfører for at forsvare Venstres politik, og det gør jeg med glæde, når vi siger, at vi ønsker at lave en opstramning, også i reglerne for familiesammenføring.
Vi ønsker at lave en aldersgrænse, måske ikke så meget af lyst, men mere af nød, for at stoppe for de forfærdelige tvangsægteskaber, der har været, der har bragt piger i ulykkelige situationer, og som vi mener at denne grænse på de 24 år kan være et beskedent bidrag til at få taget et opgør med.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Jensen, om ikke det er rigtigt, at efter det lovforslag, regeringen har fremsat, bliver det forbudt for danskere at gifte sig med flygtninge i Danmark, de må ikke blive viet med flygtninge.
Det kan godt være, at hr. Kristian Jensen ikke ved det, men sådan er det faktisk. En far på den tyrkiske højslette siger til sin datter: Du må gerne gifte dig, med hvem du vil, men så må du bare ikke bo her.
Hvad er forskellen på den tankegang og den tankegang, hr. Kristian Jensen præsenterer her, når han siger, at de gerne må gifte sig indtil det 24. år, de må bare ikke bo i Danmark?
Hvad er forskellen på den patriarkalske tankegang i nogle landsbyområder og det, som hr. Kristian Jensen præsenterer som liberal tankegang?
Jeg vil gerne rose - og det skal ikke gøres til en vane - fru Pia Kjærsgaard og hr. Kristian Thulesen Dahl for, at de har en liberal ordfører, der står og præsenterer deres forslag som liberal tankegang.
Det vil jeg godt rose dem for, men det bliver nok ikke en vane.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-03-20:
Én ting er, at regeringens finanslov er gammelkonservativ og miljøfjendsk, men hvad der gør det hele endnu værre, er jo, at regeringen ikke vil stå ved - i hvert fald vil Venstres ordfører ikke stå ved - hvad det er, man gør over for miljøet. Hr. Kristian Jensen bliver ved med at forsøge på at bortforklare, bortfortolke og tilsløre den kendsgerning, at miljøet forringes med mellem 1½ mia. kr. og 2 mia. kr.
Sådan er det, sådan er tallene, sådan er finansministerens egen beregning, og det kan hr. Kristian Jensen ikke bortforklare, men han løber fra sit ansvar, og det synes jeg gør det hele ekstra slemt. Og så sender han en regning til kommende generationer.
Nej, han opbygger en gæld til rensning af forurenet drikkevand i fremtiden, til de forpligtelser efter Kyotoprotokollen, som regeringen ikke ville opfylde, men som nu ligger som en milliardregning; alle disse ting, som man nu tager fra kommende generationer, fordi man svigter sine forpligtelser over for miljøet.