runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 2001-01-12:
Bio- og genteknologien byder på mange nye og værdifulde muligheder for menneskeheden, men den rejser også megen usikkerhed, og der bliver stillet mange spørgsmål.
Mange er bekymrede, og derfor er det et meget vedkommende forslag, som er blevet fremlagt af CD.
CD foreslår, at der skal oprettes en bioteknologistyrelse, hvis opgave det bliver at forenkle og kvalificere sagsbehandlingen, overvåge udviklingen, fremme en åben dialog og styrke den danske udvikling.
Alt sammen noget, vi fra Venstres side synes er meget vigtigt.
Samtidig skal styrelsen have til opgave at godkende forsøg både vedrørende genteknologiske modificeringer af planter, dyr og mennesker, og styrelsen skal også give politikerne et kvalificeret grundlag at træffe beslutning på.
Det er vigtige ting, og det er et meget fint og gennemarbejdet forslag, CD har fremlagt.
I øjeblikket løses opgaverne jo - og det kan vi også se af bilaget til forslaget - af de mange ministerier, råd og nævn, som er listet op, og spørgsmålet er så, om dette arbejde i dag foregår på en tilstrækkelig betryggende måde.
Vi har jo mange eksempler fra den seneste tid på sager, som kommer bag på os: Genterapisagen fra Århus, vi har talt om zenotransplantation, og ministeren nævnte høringen, som Teknologirådet har holdt vedrørende stamcellekloning.
Vi havde pludselig et forslag, som lå i Erhvervsudvalget om patenter på menneskelige gener, og det skabte en del furore og debat og usikkerhed, og i sidste øjeblik afholdt Etisk Råd en høring om det.
Og jeg tror da, der er flere af os, der stadig væk er noget usikre på, hvad det egentlig er, vi har vedtaget i den sammenhæng.
Der er også tale om transgene grønsager og alt den usikkerhed, som mange oplever i den forbindelse, men igen må jeg understrege, at der også er utrolig mange muligheder, værdifulde muligheder i hele dette område, som vi må tage, og som vi må hilse velkommen.
Så spørgsmålet er, om det er en bioteknologistyrelse, der kan løse vores problemer, når vi taler om det her.
Vi fra Venstres side er åbne over for at diskutere det, og jeg vil igen understrege, at vi ser meget positivt på CD's forslag, uden at vi dog sådan lige vil give vores uforbeholdne tilslutning til en yderligere statslig styrelse. Men vi ser frem til arbejdet i udvalget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-01-12:
Hvis hr. Bloch Jespersen har lagt mærke til det, så står der jo netop i forslaget, at tanken også er at få den brede oplysning ud.
Jeg kan erindre den første genmodificerede tomat.
Så kan jeg huske bønnen fra Monsanto, og så er der hele området kunstig befrugtning, og sidst har vi snakket kloning på stamceller og genmanipulation til fremstilling af andre planter og medicin osv. Og hver eneste gang, vi har taget sådan et delområde op, har vi stået og sagt til hinanden, at nu må vi have en bred, folkelig debat om det.
Det har vi aldrig nogen sinde fået, netop fordi der er den spredte fægtning.
Der er jo ikke nogen, der påtager sig at gøre det samlet.
Befolkningen har en meget stor animositet over for hele området.
Det tror jeg netop, den har, fordi der ikke er nogen, der gør en samlet indsats på det her område.
Det ligger alt for spredt.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-01-12:
Det er jo, som fru Yvonne Herløv Andersen har været inde på, et kompliceret område, og det er vigtigt, at befolkningen ikke nærer en unødvendig nervøsitet og angst.
Og der er jo en kolossal forskel på, om vi taler om stamceller og den knowhow, der er.
Det skal ses i forhold til hele det medicinske og sundhedsmæssige perspektiv.
Eller hvis vi taler om fodring af dyr med gensplejsede produkter.
Der er det efter min og Socialdemokratiets vurdering vigtigt for at skabe trygheden at det sker i forhold til det sektorministerium, hvor man jo har den grundlæggende viden om det pågældende område.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-01-12:
Nu har hr. Bloch Jespersen og også ministeren været inde på det uhensigtsmæssige i at indskyde et ekstra, bureaukratisk led, som skulle gøre de her ting vanskeligere at koordinere.
Så må jeg sige, at hensigten jo netop er den modsatte.
Hensigten er at gøre det samme, som sundhedsministeren i øvrigt har gjort ved at nedlægge en række råd og nævn og samle tingene i en koordinerende og styrket indsats i stedet for.
Sidste år havde vi fremsat et forslag fra CD's side, der hed beslutningsforslag nr. B 15, om etablering af et genterapiråd.
Det her er så et gennemarbejdet og bredere forslag om en bioteknologistyrelse.
Der kan man se den række
af nævn og råd, som i realiteten ligger.
Det ville være en stor fordel, hvis man gerne vil styrke indsatsen, hvad jeg ved regeringen gerne vil, at man så også samlede den styrke, der var, i en enkelt institution.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-01-12:
Regulering af området befinder sig i et komplekst samspil mellem teknik, etik, politik og jura.
Derfor er det yderst vigtigt, at vi her i Folketinget løbende forholder os konkret til området, som er i dynamisk vækst, så vi kan opretholde det politiske overblik og ansvar. Bioteknologi byder som jo så mange andre forhold i livet på mange risici, men også på banebrydende muligheder for at forbedre sundhed, livskvalitet og miljø.
mere effektiv behandling af sygdomme
Men bioteknologi betyder også måske nærmest et kvantespring for udviklingslandenes fødevareproduktion.
Her kan bioteknologiske metoder være med til at effektivisere produktionen, så der dels bliver tale om, at fødevarerne får en bedre kvalitet, men også en større mængde.
Det kan være med til at sikre udviklingslandene en større grad af selvforsyning. I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at forhindre, at de nye teknologier medfører uacceptable risici for folkesundhed eller miljøets bæredygtighed.
Men vi er samtidig opmærksomme på de positive muligheder, der ligger lige om hjørnet ved at anvende bioteknologi i forskning og erhvervsliv. USA ligger i dag i en klar førerposition i den bioteknologiske udvikling, mens europæisk forskning på området halter en smule bagud.
Med det udgangspunkt må dansk forskning og erhvervsliv inden for bioteknologien udvikles i et netværkssamarbejde i Europa, herunder i Det Europæiske Forskningsråd og vel også det femte rammeprogram i EU.
Det vil kunne være med til at styrke forskningsmiljøet både her i landet, og i Europa som sådan.
I kraft af vores indflydelse på de fælles regler i EU kan vi være med til at forebygge, at der løbes urimelige risici ved forskning og praktisk anvendelse af nye bioteknologiske metoder, og i virkeligheden er det jo et område, som sandsynligvis bør reguleres internationalt mere end i enkelte nationale særtiltag.
Det er Socialdemokratiets ønske, at vi sikrer dansk forskning og erhvervsliv en nøgleplacering, og det kan man bl.a. se afspejlet i finansloven, og her har unge, lovende danske forskere jo mulighed for aktivt at indgå i sådan et netværksforskningsprojekt.
Regulering og udvikling af bioteknologien er vital i bestræbelsen på at fremtidssikre det danske samfund.
Så det er ikke af modvilje over for selve området, når jeg må konstatere, at vi på det overordnede plan allerede sidste forår fik nedsat en speciel indsatsstyrke på tværs af ministerierne som opfølgning på regeringens redegørelse om etik og genteknologi fra foråret 2000. Socialdemokratiet kan således ikke støtte, at dele af statslige opgaver på det bioteknologiske område overføres fra de eksisterende ressortområder til en central bioteknologisk styrelse, da det kan betyde, at vi indskyder et unødvendigt og, hvis det går værst, et bureaukratisk mellemled.
Men vi er naturligvis åbne for løbende at drøfte, hvordan man sikrer en hensigtsmæssig regulering og kontrol med området i de relevante folketingsudvalg.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-12:
Jeg vil spørge Venstres ordfører, hr. Jensby, om han er bekendt med Motorcykelbranchens Landsforbund, som hvert år udgiver en publikation, der hedder »Fakta om motorcykler og registreringspligtige knallerter«.
Den om år 2000 er 14. årgang.
Den tror jeg måske ministeren skal abonnere på, for af den fremgår det meget tydeligt, at det ikke er farligere at køre på motorcykler og knallerter, end det er at køre i bil.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-12:
Det undrer mig meget, at Venstres ordfører, hr. Svend Aage Jensby, ikke reagerer anderledes på det, som ministeren oplyste om de mange flere trafikdræbte og tilskadekomne, hvis der er flere motorcykler end personbiler.
Når man også tænker på, at Venstres ordfører har en karriere som politimester, synes jeg, at det må vække lidt forundring, at man ikke kigger anderledes på det her forhold, når nu det rent faktisk er oplyst, at der kommer flere til skade, hvis der kommer flere motorcykler.
Svend Aage Jensby (V), 2001-01-12:
Vi mener, det vil være en fordel, hvis der er fuldstændig ligestilling mellem motorcykler og biler for så vidt angår beskatning, og med de ønsker, der er nævnt i forslaget, så forstår vi på forslagsstillerne, at det, man lægger op til, er, at man netop skal have sådan en ligestilling, og det finder vi er forstandigt.
Jeg deler ikke ministerens bekymringer med hensyn til en stigning af ulykkesfrekvensen ved brug af motorcykler.
Det havde man næppe gjort, hvis man havde næret den betænkelighed.
Det er altså bl.a. derfor, vi kan støtte forslaget. Der lægges jo også op til nogle sikkerhedsmæssige gode foranstaltninger ved brug af motorcykler; jeg tænker på ABS-bremser osv. Så vi kan støtte det, og jeg skal hilse og sige, at det kan CD også.
Bjarne Laustsen (S), 2001-01-12:
Vi er jo i gang med et genbrugsforslag, og det er jo ikke så forfærdelig længe siden, vi behandlede stort set det samme forslag.
Vi ønsker ikke generelt at lave om på beskatningen af motorcykler.
Man kan heller ikke påstå, at motorcykler bliver beskattet hårdere end personbiler, blot er der en anden progression.
Det er nu engang sådan, at en Honda Gold Wing er hårdere beskattet end en 125 ccm motorcykel, og det synes vi ikke, at der er noget urimeligt i.
Men hvis vi kan få noget mere miljø, så vil vi godt være med til at kigge på det.
Hvis f.eks. Europa-Parlamentet udtaler sig om, at der skal være katalysator på alle motorcykler, så vil vi godt være med til at kigge på det.
Jeg synes også, det var en interessant melding, der kom fra ministeren om, at hvis man bare flytter én procent af trafikken fra personbiler over til motorcykler, så var der mange, mange, mange flere, der ville komme til skade, og rigtig mange ville blive dræbt.
Det er sådan noget, der gør, at vi vil fastholde den beslutning, vi tidligere har givet udtryk for, og derfor skal jeg afvise forslaget, og jeg skal meddele fra Det Radikale Venstre, at de også afviser forslaget.
Frode Sørensen (S), 2001-01-12:
Nærværende beslutningsforslag ligner til forveksling det, vi behandlede her i Folketinget så sent som i foråret, og man skulle ellers tro, at vi dengang nåede hele vejen rundt om emnet.
Det var en meget, meget grundig udvalgsbehandling, der var af forslaget.
Men til trods for det, så mener forslagsstillerne altså fortsat, at motorcykler har så mange fordele, at afgiften bør sættes ned.
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at få øje på de fordele.
Tænk bare på, at hvis blot 1 pct. af persontrafikken blev flyttet fra bil til motorcykel, så viser undersøgelser, at så vil ca. 800 flere komme til skade, ja, nogle af dem ville oven i købet blive dræbt.
Det synes jeg faktisk er skræmmende.
Dernæst påstår forslagsstillerne, at registreringsafgiften for motorcykler er højere end for biler.
Det er helt forkert.
En gang imellem kan man måske sige, at den direkte sammenligning kan være misvisende, men faktisk er det sådan. Dernæst er motorcykler ikke generelt hårdere beskattet end biler, men afgiftsberegningen er bare mere progressiv.
Det vil altså sige, at almindelige, billigere motorcykler er lavere beskattet end almindelige, billigere biler, hvis afgiftsregistreringen foretages som for almindelige personbiler uden airbags.
Det er kun de større og mere bekostelige touring- og sportsmotorcykler med samme pris før afgift som almindelige personbiler, der er hårdere beskattet end de almindelige personbiler.
Det er vel egentlig ikke så mærkeligt.
Dyre sportsvogne er jo også hårdere beskattet end almindelige personbiler.
Motorcykler forurener også mere end biler, fordi der normalt ikke er monteret katalysator.
Europa-Parlamentet vil, efter hvad jeg har fået oplyst, snart godkende et forslag, der vil nedsætte afgiften for motorcykler, der forurener meget mindre end ellers.
Forslaget har jo været længe undervejs, men jeg er indstillet på at se på, om vi kan fremskynde en udvikling, hvor en større andel af motorcyklerne opfylder fremtidige miljønormer til gavn for miljøet.
Men her og nu må jeg på regeringens vegne afvise forslaget.
Vi er imod, at vi over lempelige afgifter understøtter salget af motorcykler.
Kim Behnke (FRI), 2001-01-12:
Det er fair nok.
Men SF og de andre partier, der støtter det her, har jo skruet det så genialt sammen, så man har lagt afgiften på et punkt, hvor man ved, at der altså er grænser for befolkningens sparemulighed.
Det her forslag medfører ingen udgifter.
Det her forslag medfører de facto, at hvis de 0,6 øre forsvinder, så har Elsparefonden heller ingen penge, og så kan Elsparefonden heller ikke afholde udgifter fremover, før Folketinget efterfølgende med det her forslags eventuelle vedtagelse på en finanslov tager stilling til, om der skal afsættes midler.
Så det er først på det tidspunkt, diskussionen skal være om, hvor mange penge der så i givet fald skal afsættes til Elsparefonden.
Lad mig sige til ministeren: Det er meget beskedent, hvad Elsparefonden foretager af forskning.
Det primære formål er at give tilskud, altså sådan en slags erhvervsfremme til at folk kan købe elsparepærer og A-mærkede køleskabe og den slags ting.
Det er meget begrænset, hvad Elsparefonden har deltaget i af egentlig forskning.
Frode Sørensen (S), 2001-01-12:
Nu kan der jo være noget rigtigt i, at debatten i dag selvfølgelig også skal ses i lyset af debatten i går, men jeg er glad for de tilkendegivelser, der er kommet om specielt Elsparefondens aktiviteter.
Jeg synes, det er væsentligt, og jeg synes, det er nyttigt, at vi også i tiden fremover får lejlighed til at forske i de gode opgaver og aktiviteter, som er inden for elspareområdet.
Vi kan jo sige, at selv om koblingen fra elsparebidraget går via kassen og så videre til Elsparefonden, jamen så er der jo en nærliggende sammenknytning imellem de to forhold, og det synes jeg er en god og vigtig ting, og vi kan jo alle sammen være enige om, at adfærdsregulerende forhold omkring, hvordan vi benytter vores elforbrug og vores elartikler i tiden fremover, er en god ting.
Så jeg har været meget tilfreds med debatten her nu.
Aage Frandsen (SF), 2001-01-12:
Det er blot for at erindre forslagsstilleren om, at jeg tog stilling til forslagets materielle indhold, nemlig at vi er tilhængere af afgifter ud fra en adfærdsreguleringsbetragtning, og vi er tilhængere af, at man bruger midler i det her tilfælde og i andre tilfælde til yderligere at fremme en bestemt adfærd.
Det gælder, uanset om det er noget, regeringen kommer med, eller om andre partier i Folketinget kommer med det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-01-12:
Vores holdning i Kristeligt Folkeparti er, at Elsparefonden er rigtig, og derfor må der jo også skaffes midler til, at de hensigter, som ligger bag Elsparefonden, kan realiseres, og det er klart, at så skal pengene bruges til Elsparefonden.
Men der mener jeg også, at debatten i går har skabt klarhed, og i den henseende kan jeg ikke støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 2001-01-12:
Det er udmærket, at der nu tages konkret hul på spørgsmål om anvendelsen af det særlige bidrag fra elafgiften på 0,6 øre pr. kWh, som blev indført til finansiering af Elsparefonden.
Imidlertid har det vist sig, at midlerne langtfra er anvendt til disse formål, og den del af provenuet fra 0,6 øre-afgiften, der ikke er anvendt til Elsparefondens formål, er gået til finansiering af andre miljø- og energitiltag med den følge, at Miljø- og Energiministeriet har sparet tilsvarende beløb på andre områder.
Det er jo efterhånden en lidt forældet institution, idet opgaverne omkring elspareråd osv. efterhånden er gået helt over til eldistributionsselskaberne.
Men indtil det vil kunne ske, er vi helt enige i lovforslagets bemærkninger om, at Elsparefondens fremtidige budget må hentes over den årlige finanslov og ikke på en særlig afgift på el, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2001-01-12:
Det her lovforslag er et udtryk for en række af de forslag, man ser i øjeblikket, som går i retning af, at man sætter skatterne ned.
Når det drejer sig om den konkrete sag, så synes vi heller ikke, at vedtagelsen af loven eller forløbet har været særlig smukt i forhold til de tilkendegivelser, der blev givet i forbindelse med den lovs vedtagelse i sin tid.
Men når vi i dag tager stilling, er det på baggrund af, at der var en debat i går i Folketinget, som klart tilkendegav, hvad pengene i fremtiden skal anvendes til.
Vi har det sådan med afgifter, at vi mener, at afgifter i en række tilfælde kan være adfærdsregulerende i sig selv, og i en række tilfælde synes vi, at det er fornuftigt at forstærke denne adfærdsregulering ved, at nogle af midlerne eller alle midler indgår i forbindelse med, at man så tilskynder til yderligere fremme af en bestemt adfærd.
Vi mener, at der er tale om det i forbindelse med dette lovforslags ønsker om at ændre det - det går i virkeligheden i den modsatte retning.
Det er altså derfor, vi klart afviser dette lovforslag.
Eva Møller (KF), 2001-01-12:
Jeg skal ikke i dag på Det Konservative Folkepartis vegne bruge mange ord.
Vi drøftede jo sagen meget indgående i går, og vi har fået en gennemgang fra ministerens side i dag, så alle er jo klar over, hvad det handler om.
For Det Konservative Folkeparti var det klart, da vi vedtog loven om Elsparefonden og den tilsvarende lov om elsparebidraget, at de penge, der kom ind i forbindelse med elsparebidraget, skulle bruges i Elsparefonden.
Det viste sig ikke at være tilfældet.
Det kan der så næppe heller i dag, men vi vil alligevel gerne tilkendegive, at vi støtter Frihed 2000's forslag.
Erik Mortensen (S), 2001-01-12:
Jeg vil da gerne bede Venstres ordfører konkretisere lidt omkring administrationen af den vedtagne lov om Elsparefonden og måske også uddybe, om de bemærkninger, der er faldet her, er udtryk for en mistillidsdagsorden til ministeren.
Jeg vil gerne høre det svar fra talerstolen.
Kim Andersen (V), 2001-01-12:
Som det har været nævnt, så skal behandlingen af dette forslag ses i lyset af forespørgselsdebatten her i salen i går.
Jeg kan på mit partis vegne sige, at det, vi i den seneste tid har været vidne til omkring Elsparefonden og elbidraget på de 0,6 øre - hvis man var venlig - kunne karakteriseres som kasinoøkonomi, men nok snarere bør karakteriseres som gangsterøkonomi. Venstre kan tilslutte sig Frihed 2000's forslag.
Vi var meget betænkelige, da loven blev vedtaget: Der er ikke vandtætte skodder mellem afgiften og forbruget.
Vi har set, hvordan man i Finansministeriet indtægtsfører bidrag på finansloven, og vi har set, hvordan man dækker underskud i Miljø- og Energiministeriets regi.
Der er simpelt hen ikke bonitet i den ordning.
Samtidig må vi vel også sige, at det at spare på el er som at spare på alt muligt andet, og det bærer i og for sig lønnen i sig selv.
Sådan må det naturligvis være.
Vi er tilhængere af, at vi sparer på energien.
Det er den billigste og bedste måde, vi kan fortrænge CO2 på.
Men det skal ikke være med den slags snedige arrangementer, som det her er udtryk for, hvor man altså opkræver midler under påskud af at skulle bruge dem til ét formål, men anvender dem til et andet.
Erik Mortensen (S), 2001-01-12:
Jeg må nok konstatere, at ved redigeringen af Folketingets dagsorden kunne det her lovforslag jo nok være udnævnt til årets mindst interessante lovforslag.
Det havde været mere interessant, hvis det havde været placeret i går forud for forespørgselsdebatten. Men sådan er det jo, og netop med den forespørgselsdebat fra i går i erindring og de vedtagelser og de udtalelser, der indgik i denne behandling, må man nok sige, at spørgsmålet ikke er særlig relevant netop i dagens politik.
Jeg kan kun tilslutte mig det, som ministeren nævner:
Teknikken i hele ordningen er selvfølgelig sådan, som den er fremstillet, og vi har også i Socialdemokratiet bemærket, at der bliver et provenutab på de 90 mio. kr., som ikke er anvist andetsteds.
Med den baggrund må jeg meddele, at Socialdemokratiet ikke kan støtte lovforslaget, og jeg kan også meddele på vegne af Det Radikale Venstre, at de har den samme holdning.
Frode Sørensen (S), 2001-01-12:
Mange tak, hr. formand!
Det foreslås, at ophævelsen får virkning umiddelbart efter, at forslagets eventuelle vedtagelse offentliggøres.
Elsparebidraget blev som bekendt indført med virkning
fra den 1. januar 1998, og provenuet af bidraget er ca. 90 mio. kr. årlig svarende til det beløb, der forventedes afsat til Elsparefondens aktiviteter, da fonden blev oprettet. Elsparebidraget belaster husholdningerne med ca. 50 mio. kr. årlig.
Det offentlige, de liberale erhverv og de ikkemomsregistrerede erhverv betaler ca. 30 mio. kr., heraf står den offentlige del for langt den største part.
Den største del af det øvrige erhvervsliv belastes stort set ikke af bidraget.
Ser vi på Elsparefonden, så har den til formål at nedsætte elforbruget ved at fremme energibesparelser i boliger og offentlige institutioner.
Fondens midler er primært rettet mod tilskud til installation af centralvarmeanlæg i elopvarmede bygninger i områder med kollektiv varmeforsyning samt udvikling, markedsføring, anskaffelse og anvendelse af elbesparende apparater og udstyr i husholdningerne og til den offentlige sektor. Elsparefondens aktiviteter er således netop rettet imod de sektorer, der bidrager til hovedparten af provenuet fra elsparebidraget.
Det er sådan set korrekt, at der ikke er denne kobling.
Midlerne til Elsparefonden afsættes på finansloven og kan fastsættes uafhængigt af provenuet til elsparebidraget, men jeg skal måske i den sammenhæng gøre opmærksom på den debat, der var i salen i går.
Men der skal selvfølgelig altid være en finansiering af udgifterne i form af indtægter fra elsparebidraget eller andre skatter og afgifter.
Det forslag, som vi så her i dag behandler i Folketinget, efterlader imidlertid et provenutab for staten
på 90 mio. kr. årlig, da forslagsstillerne hverken har anvist alternative indtægtskilder eller tilsvarende besparelser.
Endelig mener regeringen, at der faktisk er en signaleffekt i forhold til elforbrugerne, der betaler bidraget, og som kan få glæde af Elsparefondens aktiviteter.
Regeringen kan derfor ikke støtte forslaget om en ophævelse af elsparebidraget.