Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Det her lovforslag bygger på en bred politisk aftale indgået mellem regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at det igen er lykkedes at indgå et bredt politisk forlig om forbedringer af folkeskolen.
Vi hilser det velkommen, at vi med folkeskolens nye formålsparagraf præciserer, at det er en central opgave for skolen at give eleverne kundskaber og færdigheder, der forbereder dem til videre uddannelse og giver dem lyst til at lære mere.
For os er det afgørende, at hver enkelt elev bringes så langt som overhovedet muligt, når det gælder tilegnelsen af kundskaber og færdigheder.
Den nye formålsparagraf sætter også en moderne ramme for skolens virke i en stadig mere international verden, og vi mener, at der her er fundet en god balance mellem det nationale og det udadvendte.
Flere timer i dansk og historie var et konservativt valgløfte, som nu bliver indfriet.
Vi ser frem til, at vi nu styrker fagligheden i skolen ved at tilføre ekstra timer i fagene dansk og historie.
Det vigtigste er selvfølgelig, at de flere timer også bliver bedre timer, og derfor er vi også tilfredse med, at der med udgangspunkt i den nye nationale handlingsplan for læsning vil blive iværksat konkrete initiativer til at styrke læsningen, ligesom vi også ser frem til resultatet af arbejdet i det nye læseplansudvalg for historie.
For os har det afgørende betydning, at alle børn får muligheder for at udnytte deres fulde potentiale.
Det kan bl.a. sikres ved, at undervisningen tilrettelægges på en sådan måde, at den rummer udfordringer for alle elever.
Desværre peger flere undersøgelser, bl.a. fra Danmarks Evalueringsinstitut, på, at det langtfra altid sker i dag, og vi er derfor meget optagede af at styrke undervisningsdifferentieringen.
Det kræver, at vi har nogle dygtige lærere, og det har vi heldigvis i høj grad også.
Det kræver løbende tilbagemeldinger om den enkelte elevs præstation i forhold til målene inden for det enkelte fag.
Og derudover kræver det også, at der er klarhed om målene, og at der er klarhed i kommunikationen mellem skolen, eleven og forældrene om de opnåede resultater.
Netop derfor glæder vi os over, at alle elever fremover får en elevplan, som bl.a. indeholder resultaterne af og den besluttede opfølgning på den løbende evaluering.
Hermed får vi altså et redskab, der kan bidrage til at sikre, at der er fokus på hver enkelt elev, og dermed, at alle børn forhåbentlig får relevante udfordringer, således at alle når så langt som overhovedet muligt.
De svage bliver ikke glemt, og de dygtige får ekstra udfordringer.
Vi forventer også, at elevplanerne vil bidrage konstruktivt til et bedre skole-hjem-samarbejde, hvor forældrene får nemmere ved selv at tage ansvaret for deres børns udbytte af undervisningen.
Vi er meget tilfredse med, at det nu bliver præciseret, at det er kommunalbestyrelsen, der har det overordnede ansvar for, at alle børn lærer det, de skal i folkeskolen; og at kommunerne nu i højere grad forpligtes til at sikre kvalitetsudvikling og til at føre tilsyn med folkeskolerne.
Vi hilser det også velkommen, at vi nu får et helt nyt råd for evaluering og kvalitetsudvikling, som skal følge udviklingen i bl.a. det fagli ge niveau i skolerne og bidrage til en øget forskning og kvalitetsudvikling.
Det Konservative Folkeparti kan alt i alt støtte forslaget.