runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-02-01:
Jamen så skal jeg da komme med spørgsmålet, hvis hr. Ole M. Nielsen ikke mente, at der var noget spørgsmål i det, jeg sagde før.
Og det kan han jo have ret i.
Der blev sagt, at det nærmere var tid til forundring end tid til forandring.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Men jeg vil godt spørge: Hvad vil Kristeligt Folkeparti så gøre ved det?
Er Kristeligt Folkeparti at finde ved forhandlingsbordet om en finanslovaftale, som indeholder skattelettelser til de rigeste i det her samfund og i virkeligheden kun besvær til de fattigste, og i øvrigt de fattigste i resten af verden?
Er Kristeligt Folkeparti at finde ved forhandlingsbordet i forhold til en finanslovaftale, hvor Det Danske Center for Menneskerettigheder nedlægges eller andre af de ting, som vi har hørt Kristeligt Folkeparti ikke bryder sig om i finanslovaftalen?
Jeg ønsker blot at få bekræftet, at Kristeligt Folkeparti ikke længere støtter den regering, som de anbefalede i valgkampen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Jeg tror sådan set ikke, at der var et spørgsmål i hr. Lars Kramer Mikkelsens indlæg, det var vist bare sådan en konstatering, og jeg synes egentlig, jeg har sagt det om de forhold, som der er grund til at sige.
Til hr. Lars Barfoeds spørgsmål: Jeg mener, det lidt er et spørgsmål om at sætte gode ting op imod hinanden.
Jeg mener faktisk, at vi har godt råd til begge dele.
Der er nogle af dem, vi gerne ville have fastholdt, men vækstpakken generelt er da god nok.
Jeg synes bare, at tænkningen om lang momskredit i virkeligheden er for gammeldags.
Den er simpelt hen for gammeldags. Det er jo rigtigt, som hr. Helveg Petersen siger, at den også ligger langt over, hvad den gør andre steder.
Jeg er jo så gammel, at jeg kan huske, da vi indførte momsen, og da var kreditten jo endnu længere.
Da var argumentet for den lange kredit simpelt hen at få momsen til at glide ned, for nu at sige det sådan - det var altså kompensation for det bøvl, man skulle have med det.
Det, vi kritiserede den gamle regering for, var, at den lagde bøvl over på erhvervslivet hele tiden, mere og mere bøvl, samtidig med at den afkortede kreditterne.
Så havde man ingen kompensation tilbage, og derfor var vi utilfredse med det.
Men jeg mener altså, at det er bedre at fjerne noget bøvl, give en reel kompensation på en eller anden måde og så fastholde de korte kreditter.
Jeg ved godt, at så siger man fra erhvervslivet, jamen vi har jo ikke fået pengene ind endnu.
Men undskyld, det må de altså selv ligge og rode med.
De må selv finde ud af at afkorte deres kreditter.
Det er jo kun et spørgsmål om, at man konkurrerer med hinanden på kreditter.
Det tror jeg i øvrigt vi kan være fuldstændig enige om.
Så de lange kreditter synes jeg er en dårlig måde at hjælpe erhvervslivet på.
Ellers er jeg tilfreds med vækstpakken.
Og med hensyn til Øststøtten mener jeg, at selv om den ikke har til formål at hjælpe dansk industri, er det en ualmindelig positiv sideeffekt ved Øststøtten.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Nu refererede hr. Ole M. Nielsen til den debat, der for nogen tid udfoldede sig mellem hr. Morten Helveg Petersen og undertegnede.
Det troede jeg sådan set nok at virksomhederne ville være enige med mig i, mens hr. Morten Helveg Petersen havde den modsatte opfattelse: at det var bedre at give miljøstøtte til Østlandene end at sænke omkostningerne for virksomhederne.
Så er der det med kredittiderne på moms, som hr. Ole M. Nielsen hæfter sig ved.
Når det blev en særlig del af diskussionen, var det, fordi hr. Morten Helveg Petersen havde en særlig interesse for netop det tema.
Men kredittiderne på moms og forbedring af dem, hvilket er en del af regeringens vækstpakke, skal netop ses i sammenhæng med vækstpakken, som indeholder en lang række andre elementer, der tilsammen markant gavner konkurrenceevnen og sænker omkostningerne for virksomhederne i Danmark.
Er hr. Ole M. Nielsen ikke enig med mig i, at det er der i allerhøjeste grad perspektiv i?
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil starte med noget meget lidt benyttet af politikere i den her sal og sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg ikke ved, hvor stor ydelsen skal være, for det har jeg ikke forstand på, men det vil jeg tro, at min kollega fru Anne Baastrup har.
Jeg ved ikke, om man kan forestille sig det, men jeg kender faktisk flygtninge - og jeg ved, hvilke traumer de har være igennem - som meget gerne vil hjem.
Men det kræver selvfølgelig også, at de oplever, at de, når de kommer tilbage, også har mulighed for at eksistere dér.
Hvis det viser sig ikke at være tilfældet, skal man ikke tvinge dem til at blive et sted, hvor de ikke kan være.
Men selve beløbsstørrelsen ligger uden for min umiddelbare viden. Til hr. Lars Barfod vil jeg gerne sige, at det ikke var, fordi jeg ikke ønsker at svare på det med indslusningsløn, men jeg nåede det simpelt hen ikke.
Vi har den opfattelse af overenskomsternes mindsteløn, at parterne har sagt: Det er indslusning for folk, som ikke har kvalifikationer.
Når man får kvalifikationer, får man også løn derefter.
Vi har så til gengæld sagt fra SF's side, at vi er opmærksomme på, at virksomhederne har nogle ekstraomkostninger i forbindelse med integrationen.
Det kan være i forbindelse med at give dem noget målrettet sprogundervisning i forbindelse med arbejdet, og det kan være nogle andre umiddelbare omkostninger.
Dér er vi helt på linje med Foreningen til integration af nydanskere på arbejdsmarkedet i, at dér virker isbryderordningen, altså tilskud til de virksomheder, som gør en indsats, jo ikke på samme måde, for de får så nedsat deres omkostninger uden at gribe ind i overenskomsterne, og det ved jeg at hr. Lars Barfoed lægger meget vægt på at vi ikke gør.
Derfor vil jeg glæde mig til, at regeringen kommer med et udspil omkring integration på arbejdsmarkedet.
Det har været savnet længe.
Og jeg har faktisk været en af de politikere, vil jeg sige i al beskedenhed, som har sloges for og sagt igen og igen og igen: Arbejdsmarkedet er omdrejningspunktet for integration.
Så naturligvis vil vi diskutere det, når den tid kommer.
Med hensyn til det med byggeomkostningerne vil jeg sige, at det ikke er mig, der påstår, at de er 25 pct. højere.
Det viser faktisk en undersøgelse, som Erhvervsministeriet har foretaget, og det var bare den, jeg henviste til.
Når man svækker Konkurrencestyrelsen, svækker man selvfølgelig også dens muligheder for at holde øje med, hvorvidt der sker karteldannelse eller lignende.
Jeg håber, der er en, der har spørgsmål, så jeg kan svare hr. Jens Rohde i anden omgang.
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Tak til hr. Ole Sohn for svaret, for så vidt angår Konkurrencestyrelsens aktivitet.
Jeg synes nok, at sådan nogle udokumenterede angreb på en vigtig del af dansk erhvervsliv er det temmelig groft at fremsætte fra Folketingets talerstol.
Jeg er helt sikker på, at Konkurrencestyrelsen, efter at der har været afsløret karteldannelser, for det har de jo gjort, er helt opmærksom på at holde øje med den slags ting, og jeg tror også, at virksomhederne er opmærksomme på, hvor grænserne for loven går.
Hr. Ole Sohn fik ikke lejlighed til at svare på det med indvandrere, men jeg vil så bare sige til hr. Ole Sohn, at jeg håber, at hr. Ole Sohn vil tage positivt og konstruktivt imod regeringens udspil, som snart kommer, omkring en bedre integration på det danske arbejdsmarked, for det er helt afgørende, at vi tager positivt og konstruktivt imod indvandrerne på arbejdsmarkedet og får flyttet holdninger hos alle parter, så de virkelig kan komme ind på arbejdsmarkedet på en god måde - og på den måde på længere sigt også blive bedre integreret både socialt og kulturelt.
Jens Rohde (V), 2002-02-01:
Til hr. Ole Sohn: Sådan helt ærligt, er det ikke lidt tyndt at stille sig op på Folketingets talerstol og sige, at det er debattens skyld - den debat, vi har om udlændinge i Danmark - at integrationen i Danmark ikke er lykkedes?
Er virkeligheden ikke, at et stort ansvar ligger hos og påhviler den tidligere regering og dermed også den tidligere regerings støtteparti, SF?
Det var den ene ting.
Den anden ting er omkring arbejdsskaderne.
Der er et spørgsmål, som ikke lige har været oppe her, men som egentlig altid har undret mig, og det er: Hvordan i alverden kan man dog forestille sig, at f.eks. en arbejdsmiljøafgift, som man pålægge virksomhederne, skulle give et bedre arbejdsmiljø på virksomhederne?
Så vidt jeg har forstået, er SF imod, at vi fjerner den arbejdsmiljøafgift.
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at hænge sammen inde i mit hoved, hvordan en arbejdsmiljøafgift skulle bedre arbejdsmiljøet på virksomhederne.
Kan hr. Ole Sohn ikke hjælpe mig lidt på vej med det?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Så fik vi klarlagt, at SF's måde at få flere repatrieret på - hvilket jeg kan forstå vi er enige om er en god idé - er ved at sætte ydelsen op.
Gennemsnitsudgiften er i henhold til den konto på finansloven, som fru Anne Baastrup jo også henviste til, 22.227 kr. pr. repatrieret i dag
Hvad forestiller SF sig, det skulle sættes op til for at få flere til at blive repatrieret?
Som det er nu, giver vi direkte folk tilskyndelse til med gode penge på lommen at rejse tilbage
til deres oprindelige hjemland, hvor der måske så vil være nogle af dem, der er rimelig velstillede i en periode i forhold til dem, de rejser hjem til, og oven i det har de en fortrydelsesret og kan bestemme sig for at vende tilbage til Danmark igen.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at vi mener, at de midler, som er givet til repatriering, har været for små.
Der er jo også flere, der har givet udtryk for, at de ikke har været gode nok, og det synes jeg man skal styrke, for de flygtninge, som har mulighed for det, og som gerne vil vende hjem, skal naturligvis hjælpes også af os.
Vi har i årevis brugt millioner af kroner på at holde dem ude af arbejdsmarkedet, for ikke at gøre brug af deres ressourcer, på grund af den negative debat, vi har i samfundet.
Hvad det ikke påfører samfundet af udgifter til lavtlønnede, arbejdsløse og førtidspensionister, at vi har den ubehagelige, negative debat omkring integrationen!
Det er en ret dyr omgang. Til hr. Kristian Jensen vil jeg sige, at jeg overhovedet ikke er ophidset.
Jeg har måske den svaghed som politiker, at jeg en gang imellem bliver engageret.
Det synes jeg nu ikke er så tosset en ting.
Jeg vil gerne sige, at det der med de offentligt ansatte er jeg faktisk meget enig i.
De offentligt ansatte er - det viser erfaringerne - blandt de hårdest nedslidte, bl.a. inden for det, der i dag hedder social- og sundhedshjælperområdet, altså hjemmehjælperne.
Det er et meget hårdt område.
Sygehusområdet er et meget hårdt område.
Det var faktisk derfor, SF vedblev at kræve og fik gennemført, at man skulle udbygge bedriftssundhedstjenesten inden for sundhedssektoren og inden for social- og sundhedsforvaltningen, netop for at sikre, at man fik forebygget den nedslidning.
I dag har vi fået dokumentation for, at hjemmehjælperne slet ikke er i stand til at blive i faget, og derfor har vi faktisk foreslået, at man udvider servicejobordningen, sådan at vi får flere hænder inden for velfærden for at undgå den nedslidning.
Til sidst skal jeg sige til hr. Lars Barfoed, at hvis man styrker Konkurrencestyrelsen, vil vi måske kunne komme den problemstilling til livs, at byggeomkostningerne i Danmark er 25 pct. højere end i landene omkring os, fordi vi ingen konkurrence har, fordi der er karteldannelser.
Så hr. Lars Barfoed kan tro, at det vil have en gavnlig effekt på den fair og fri konkurrence til gavn for de små og mellemstore danske virksomheder, hvis man fik en styrket Konkurrencestyrelse, som kunne sikre en fair konkurrence.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Tidligere i debatten var fru Anne Baastrup fra SF inde på spørgsmålet om repatriering, og nu har hr. Ole Sohn jo også selv brugt lidt tid på det her med udlændingeområdet.
Derfor synes jeg også, det vil være naturligt nu at få at vide helt klart, hvad SF's politik egentlig er, altså hvad var det egentlig, fru Anne Baastrup mente Dansk Folkeparti skulle støtte, som kunne sikre en øget repatriering?
Det er vi meget optaget af.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som SF også har bemærket i forslaget til finanslov under konto 18.31.02, at der ikke er ret mange udgifter til repatriering, at ordningen ikke benyttes i et særlig stort omfang.
Man kunne måske tænke sig, at det havde noget at gøre med, at det var en frivillig ordning, om man ville repatrieres eller ej.
Tænker SF i regelændringer, der gør, at vi i højere grad kan få repatrieret og få hjulpet folk hjem til det land, de oprindelig er flygtet fra?
Lars Barfoed (KF), 2002-02-01:
Hr. Ole Sohn siger, at han bestemt ikke har nogen tanke om, at der skal være flere offentligt ansatte, og at det ikke er det, der er SF's bud på en ny finanslov.
Det, jeg hørte i hr. Ole Sohns tale - og jeg synes egentlig, at det blev bekræftet nu i svarreplikken - var, at der skulle være flere ansat i Told og Skat.
Det kunne egentlig være interessant at høre hr. Ole Sohn uddybe, hvad han mener med det.
Der skulle også flere i Forbrugerrådet og i forbrugerinformation.
Der skulle ansættes flere i Arbejdstilsynet.
Der skulle i øvrigt også tilføres flere offentlige midler til trafik- og vejinvesteringspuljerne, men det kan da godt være, der ikke blev flere offentligt ansatte af det.
Men alt sammen er eksempler på flere offentligt ansatte.
Men når der samlet ikke skal være flere, hvor er det så, hr. Ole Sohn gerne vil spare nogle penge?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Så forstår jeg også, at introduktionsløn allerede findes i den forstand, som Bonnerupudvalget foreslår den.
Nu er det interessant, at de jo har beskæftiget sig ret indgående med problemstillingen og altså er nået frem til efter grundige overvejelser at foreslå, at der skal være en introduktionsløn på arbejdsmarkedet for indvandrere.
Jeg har også hørt, at flere repræsentanter fra fagbevægelsen har vendt sig imod det.
De er åbenbart heller ikke klar over, som hr. Ole Sohn ved, at der findes en introduktionsløn allerede.
Det synes jeg er spændende.
Men jeg vil gerne spørge hr. Ole Sohn: Hvis det nu viser sig, at hr. Ole Sohn tager fejl, og at der ikke findes en sådan introduktionsløn, som Bonnerupudvalget foreslår, vil hr. Ole Sohn så være villig til at tale for en sådan introduktionsløn som et led i en samlet indsats for at skabe et økonomisk incitament til at tage et arbejde?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Når hr. Ole Sohn nu begynder at lyde så ophidset, så synes jeg, at det skal han holde op med.
Nu er vi jo ikke så mange tilbage i salen, så lad os tage den her snak stille og roligt.
Jeg vil bare spørge hr. Ole Sohn, om han ikke kan bekræfte, at nogle af de arbejdsgrupper, som er hårdest ramt af nedslidning, desværre er de offentlige arbejdsgrupper, og at det rent faktisk er en opgave, vi først og fremmest skal sørge for at løse i den offentlige del af erhvervslivet.
Vi skal tage og feje for egen dør, inden vi fortsætter med at udbygge det kæmpe administrative system, som hr. Ole Sohn og hans side af Folketingssalen har bygget op.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Jeg vil først sige tak til hr. Ole Sohn for det klare svar, selvfølgelig, og så sige, at jeg er glad for, at jeg ikke under den tidligere debat med fru Anne Baastrup gav tilsagn om noget specifikt, for vi kendte jo ikke grundlaget for, hvad det var, vi i givet fald skulle samarbejde om.
Jeg kan da se, at hvis man skal sætte ydelsen markant op i forhold til det niveau, den ligger på i dag, og så ikke engang supplere det med noget som helst krav om, at en repatrieret flygtning skal blive i det land, vedkommende er repatrieret til, men at den repatrierede efter en periode kan fortryde og komme her til Danmark igen og få andel i de offentlige midler en gang til forfra, så er det jo håbløst. Selvfølgelig må der være en sammenhæng mellem tingene.
Vi vil meget gerne have flere repatrieret, men det må være med udgangspunkt i, at så repatrierer vi altså, og så er det ikke noget med, at man kan udnytte sådan et system til i virkeligheden at tage på ferie i sit hjemland i en periode - hvilket undersøgelser jo desværre viser, at der er ganske mange, der gør, selv om de har flygtningestatus - og så efterfølgende vende tilbage til Danmark og igen få adgang til de offentlige kasser.
Der må vel være grænser for, hvordan vi skal stille os i forhold til dem, der ønsker at udnytte
sådan et system
Det håber jeg bare vil være med i SF's videre betragtninger omkring det her.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil gerne sige til hr. Lars Barfoed, at jeg ikke her fra talerstolen har sagt, at SF går ind for flere offentligt ansatte.
Det er muligt, at det kan være konsekvensen.
Det vil jeg gerne sige.
Jeg tog udtrykkeligt og meget målrettet de steder, hvor samfundet ville kunne få en indtægt til investering i fremtiden ved målrettet at styrke dele af den offentlige sektor.
Det er bl.a. forebyggelsesarbejde omkring arbejdsmiljø.
Det må da også påvirke hr. Lars Barfoed, at der er 60.000 mennesker, der kommer til skade på grund af dårligt arbejdsmiljø.
60.000 er altså mange personer.
Der skal gøres en indsats, der kan forbedre det.
På samme måde med Told og Skat. Hvorfor ikke tage de store indtægter?
Hvorfor skal det være den lille mand, der skal betale skatten?
Hvorfor skal det ikke være dem, der i dag unddrager sig?
Man bør foretage investeringer der.
Så til spørgsmålet om integration.
Når jeg har været så harm over regeringens udlændingeudspil, er det, fordi man har fokuseret udelukkende på at tilfredsstille Dansk Folkeparti i negativitet.
Det synes jeg simpelt hen er for uanstændigt for to borgerlige partier som Venstre og De Konservative.
Derfor har SF faktisk fremlagt et udlændingeudspil, og vi fremlægger også et integrationsudspil, hvor vi udbygger en række initiativer.
Så naturligvis vil vi på baggrund af det udspil, vi kommer med, indgå i forhandlinger om at styrke integrationen på arbejdsmarkedet, for det er forudsætningen
for, at vi kan løse fremtidens udfordringer.
Omkring Bonnerupudvalgets bemærkninger om indslusningsløn vil jeg sige: Sådan en har vi faktisk.
Der er jo en indslusningsløn på arbejdsmarkedet.
Det er der i alle overenskomster, og den skal man da bare gøre brug af.
Der er jo tilrettelagt, hvad man får i løn
Man starter selvfølgelig på indslusningslønnen, altså den overenskomstmæssige mindsteløn.
Efterhånden som man får kvalifikationer, kommer man højere op på lønskalaen.
Eller man bliver ansat som lærling, f.eks. voksenlærling, og så er det en særlig sats eller under særlige vilkår.
Alle de dér satser findes altså.
Jens Rohde (V), 2002-02-01:
Jeg er ganske udmærket klar over, at SF altid har fornægtet alt, hvad der hedder stramninger.
Den diskussion har vi jo aldrig kunnet tage.
Men nu kommer der så i marts måned et integrationsudspil fra regeringen.
Kunne man forestille sig den situation, at SF ville smide lidt af al den surhed og også lidt af den galde, som jeg føler at hr. Ole Sohn også smider ud heroppefra, og så gå ind til forhandlinger med regeringen om den her integrationsdel uden berøringsangst og med et åbent sind?
Kunne SF have en positiv indgangsvinkel, også i forhold til det, regeringen kunne komme med, så der måske kunne komme noget konstruktivt ud af det ad den vej?
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Det er ikke, fordi jeg har aftalt med hr. Jens Rohde, at han skulle stille mig spørgsmålet, men jeg er faktisk glad for at få spørgsmålet, for det giver mig anledning til at sige, at er der nogen, der også under den tidligere regering pressede på for at få flyttet debatten væk fra den skingre og negative debat om stramninger over for udlændinge, så har det været SF. Vi har været imod også den diskussion, der er foregået i dele af den tidligere regering, hvor man fokuserer på de negative dele af integrationen.
Vi har haft den opfattelse, som også Bonnerupudvalget er kommet frem til, at Danmark er et multietnisk samfund, og at vi er nødt til at sige af hensyn til os selv: Vi skal have en større arbejdsstyrke, ellers har vi ikke muligheder og forudsætninger for at bevare velfærden i fremtiden.
Vi har en stor arbejdsstyrke, som er sat uden for arbejdsmarkedet, og derfor er vi kommet med forslag, og vi har i øvrigt også fået et gennemført omkring isbryderordningen, nemlig tilskuddene til virksomhederne, som gør en indsats for at ansætte nydanskere.
Det har vi foreslået, og det er kommet med i den forrige regerings finanslov.
Vi har foreslået den styrket, og det kan vi selvfølgelig også præsentere den nye regering for.
Vi har foreslået handlingsforløb for de her 4.000-5.000 nydanskere, som har teknisk-videnskabelig uddannelse, sådan at vi på den måde er med til at gøre en effektiv indsats.
Men den kritik, vi har rejst over for den tidligere regering, og den fokusering, vi har på integration på arbejdsmarkedet, forfægter vi både før valget og efter valget.
Jens Rohde (V), 2002-02-01:
Nu kender jeg hr. Ole Sohn som en dygtig og normalt også rimelig velafbalanceret herre, men jeg må nok sige, at det var lige før, at jeg blev lidt bekymret for, om han begyndte at hyperventilere heroppe i sin aggression mod det, regeringen har lavet.
Jeg vil tage fat i ét punkt, nemlig hele integrationsdelen.
SF har været den tidligere regerings parlamentariske
flertal, men hvorfor har SF og den tidligere regering ikke gjort noget ved den store opgave, som egentlig har været kendt for os alle sammen i mange år?
Gitte Seeberg (KF), 2002-02-01:
Hr. Ole M. Nielsen spørger, om miljøbistanden til Østeuropa, og det er også en sag, som jeg selv er optaget af, hvor jeg synes, at vi faktisk gør et ganske stort og godt stykke arbejde. Sådan som jeg har forstået det, og jeg kan jo kun svare
på, hvad jeg selv ved, og hvad vi vil arbejde for, har man ikke endeligt lagt sig fast på - der er ikke nogen endelig plan fra miljøministerens side - hvordan pengene skal anvendes, og hvor mange penge der skal anvendes på det her område.
Men jeg vil sige, at i Det Konservative Folkeparti imødeser vi også med spænding de planer, som vi forventer at regeringen og miljøministeren snart vil præsentere for os.
Så spørger hr. Ole Vagn Christensen igen om samme sag, nemlig de 25-29-årige, og jeg er bange for, at jeg ikke kan komme det meget tættere, end jeg allerede har været.
Der er nedsat et udvalg, der arbejder.
Men jeg vil gerne minde om, at da vi lavede reglerne om sidste gang i 1995, hvis jeg ikke husker forkert, var det en bragende succes.
Det synes jeg vi alle sammen skal have i baghovedet, når vi på et tidspunkt skal sætte os ved forhandlingsbordet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-01:
Jeg er nødt til at spørge fru Gitte Seeberg om de 25-29-årige og om deres ret til dagpenge, deres ret til uddannelsesydelse: Kan De Konservative overhovedet tænkes at forestille sig, at man vil være i stand til at komme med et forslag om halve dagpenge til mennesker, der er fyldt 25 år?
Det er vi nødt til at få et svar på.
Det må jo have indgået i overvejelserne, om man har en uændret situation, eller om der er en ændret situation, der vil betyde, at de vil få mere.
Det tvivler jeg meget på.
Derimod er jeg mere usikker på, om de kan risikere at få mindre, når man skriver det, man skriver i sit finanslovforslag, om denne sag.
Jeg håber, at vi kan få et klart svar: Hvad er det, man forestiller sig i den konservative tankegang?