runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Hr. Keld Albrechtsen er jo aldrig tilfreds med de svar, jeg giver, og som hr. Keld Albrechtsen ved, bliver jeg også først urolig den dag, hvor hr. Keld Albrechtsen erklærer, at han er tilfreds med de svar, jeg giver.
Så alt er, som det har været, også før jul.
Malaysia er ikke et uland, og derfor gives der ikke udviklingsbistand til Malaysia, men vi har et miljøsamarbejde med Malaysia, og efter aftale med regeringen i Malaysia er nogle penge, der var afsat til miljøformål i Malaysia, blevet brugt til øjeblikkelig katastrofeindsats i Indonesien.
Som hr. Keld Albrechtsen ved, sker det jævnt hen, at de bevillinger, der gives på udviklingsområdet i et år, ikke altid bliver brugt helt op, og det kan der være mange gode grunde til.
Der kan være tekniske forhold, som gør, at man simpelt hen ikke har kunnet komme så langt med projekterne, som man havde regnet med, og så bruger man ikke alle pengene.
Så synes jeg da, det er meget fornuftigt, at man så nyttiggør de penge ved en øjeblikkelig katastrofeindsats.
Og lad mig så sige til hr. Keld Albrechtsen, at skulle der så i løbet af i år f.eks. opstå behov for en ekstraordinær katastrofeindsats, så er regeringen – og jeg har forstået bakket op af et bredt flertal her i Folketinget – parat til at forhøje bevillingen til den særlige katastrofekasse.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Jeg vil bare gerne spørge statsministeren, som nu bekræfter, at man har taget penge fra Malaysia, fra Palæstina, fra Bolivia, fra Irak og fra Thailand selv, som blev ramt af katastrofen, men hvor der omdirigeres penge: Kan det være rimeligt, at de mennesker, som havde set frem til dansk bistand, hvad enten det er til genopbygning i Palæstina eller miljøbistand i Sydøstasien, skal undgælde, fordi der har været en katastrofe?
Det er da ikke rimeligt, så derfor vil jeg godt stille statsministeren et spørgsmål til, og så vil jeg endda, jeg ved ikke, om man kan sige true statsministeren med, at statsministeren jo kunne risikere, at jeg gik hen og blev tilfreds med svaret.
Det er den risiko, han løber, hvis han vil beM039S33213397subh.fm Page 3347 Monday, February 14, 2005 12:24 PM kræfte over for mig, at de penge, man har fjernet, de 100 mio. kr. til bl.a. Irak, Palæstina og Bolivia, igen vil blive afsat, for det kan ikke være rimeligt, at de mennesker skal undgælde og betale den regning, som vi alle sammen troede at statsministeren havde sagt skulle dækkes ekstra.
Det er bare det, jeg beder om.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Det er jo sådan, at der er afsat nye bevillinger.
Nu må jeg tage det forbehold, at jeg ikke lige står her med bevillingsoversigterne, men mig bekendt er der her i 2005 på ny afsat bevillinger til både Irak, det palæstinensiske område og Bolivia.
Men det ses faktisk hvert år, at man ikke lige nøjagtig bruger alle pengene op på de enkelte konti.
Det betyder ikke, at man har taget noget fra nogen, det betyder bare, man ikke er kommet så langt med projekterne, som man havde regnet med i 2004, og pengene går derfor ikke fra nogen.
Men nogle penge, der af en eller anden grund ikke er blevet brugt fuldt ud i 2004, bliver så overført og brugt og nyttiggjort til et absolut godt formål i 2005.
Det er mig ubegribeligt, at hr. Keld Albrechtsen ikke synes, at det er meget fornuftigt at få nyttiggjort pengene.
Jørn Jespersen (SF), 2005-01-12:
Når man nu tænker tilbage på statsministerens nytårstale, hvor der blev udtrykt meget stor medfølelse med ofrene for denne naturkatastrofe, og hvor der på Danmarks vegne blev udvist stor offervilje, tror statsministeren så ikke, at den danske befolkning har fået det indtryk, at der fra regeringens side var tale om en ekstrabevilling til ofrene for katastrofen?
Tror statsministeren ikke, at han har givet danskerne det indtryk, at regeringen var parat til at bevilge nogle nye ekstra midler for at hjælpe ofrene for flodbølgen i Sydøstasien?
Eller for at spørge modsat: Tror statsministeren virkelig, at befolkningen har været klar over, at da statsministeren udtrykte medfølelse og offervilje, skulle det give sig udtryk i, at man tog pengene fra det allerede afsatte ulandsbudget for at flytte pengene over til ofrene for flodbølgen?
Hvordan er statsministerens opfattelse af den sag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Hr. Jørn Jespersens fremstilling er også ukorrekt.
Se, det er sådan, at der på finansloven er afsat en særlig bevilling til katastrofeindsats – den er i øvrigt på 500 mio. kr.
Den er afsat, netop fordi der skal være en adgang til hurtigt at rykke ud med penge til at hjælpe i katastrofesituationer.
Derfor har vi en særlig katastrofekasse, og man må da sige, at det er fornuftigt, at det første, man gør, når man er i begyndelsen af året, er at dykke ned i den katastrofekasse, som er afsat til formålet.
Det må da være det naturlige.
De er afsat til katastrofe, og derfor dykker vi ned i katastrofekassen.
Så har vi føjet til, at hvis der så skulle ske det ulykkelige, at der kommer flere katastrofer i 2005, så katastrofekassen ikke rækker, er vi parate til at forhøje den.
Det tror jeg der er bred opbakning til her i Folketinget.
Det er den måde, vi griber det an på.
Og på den måde er der jo også tale om nye penge.
Vi bruger de penge, der er afsat til katastrofeformål, og de andre penge, vi bruger, tages altså ikke fra nogen nødlidende, og det har jeg allerede forklaret hvorfor.
Jørn Jespersen (SF), 2005-01-12:
Statsministeren svarede ikke på mit spørgsmål om, hvilket indtryk han selv mente at have skabt.
Det behøver han heller ikke, for jeg er fuldstændig overbevist om, at befolkningen har fået det indtryk, at der ville blive afsat ekstra, yderligere midler for at hjælpe flodbølgens ofre.
Det er der altså ikke blevet.
Så er spørgsmålet: Er der penge dér til at hjælpe yderligere katastrofer?
Der taler statsministeren, som om der ikke er andre katastrofer i hele verden.
Kender statsministeren ikke alle de katastrofer, der er i gang med det enorme behov for nødhjælp i Afrika?
Er statsministeren ikke klar over, at nødhjælpsorganisationerne har udtrykt frygt for, at alle pengene fra donorerne nu går til den ene katastrofe, og at man tømmer kasserne f.eks. for Afrikas vedkommende til det formål og dermed glemmer alle de såkaldt stille katastrofer?
Er statsministeren slet ikke klar over det?
Tror statsministeren, at der var penge tilovers på katastrofebudgettet sidste år?
Eller ved statsministeren overhovedet, hvordan penM039S33213397subh.fm Page 3348 Monday, February 14, 2005 12:24 PM gene i nødhjælps- og katastrofekassen blev brugt sidste år?
Endelig til sidst: Er statsministeren bekendt med, at man fra Norges side, fra Englands side udtrykkeligt har understreget, at bevillingerne til Sydøstasien er ekstra og nye penge, fordi man ikke ønsker at tage pengene fra katastrofer f.eks. i Afrika?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
For det første vil jeg slå fast: Danmark hører til de allerstørste bidragydere overhovedet.
For det andet er det altid sådan, at når Danmark har givet nogle tilsagn om at yde bistand, så yder vi bistanden; så løber vi ikke fra det på et senere tidspunkt.
For det tredje: Hvis katastrofekassen bliver brugt op, så bevilger vi flere penge, nye penge, ikke penge, der tages fra det øvrige ulandsbudget.
Og jeg er da enig med hr. Jørn Jespersen i, at man i den her situation ikke må glemme det, som hr. Jørn Jespersen kalder de stille katastrofer, der, hvor der ikke er så meget mediefokus.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Jeg skal sådan set
ikke anfægte statsministerens forklaring omkring de 200 mio. kr. eller det, der er taget fra katastrofefonden, for det giver jo ræson.
Man afsætter jo den katastrofefond netop til, hvis der kommer katastrofer.
Når så statsministeren så fuldstændig klart siger, at der vil komme flere penge i, hvis der er behov for det – det er vi så nogle der tror vil ske meget hurtigt, men o.k., lad det nu ligge – så er den diskussion afsluttet.
Men der er jo altså en anden diskussion, og det er de 230 mio. kr., der så mangler, herunder det, der er taget fra genopbygning, hvor statsministeren siger, det ikke er noget, der er taget fra folk i nød.
Jeg stiller mig helt uforstående over for det.
Tre ud af ti børn er underernærede.
Noget af det, man har givet penge til, er blodgasapparater til hospitaler, genopbygningsbistand, så alvorligt syge, kritisk syge patienter kan få hjælp.
Det er den slags projekter, der er blevet udskudt, fordi man ikke af sikkerhedsmæssige grunde har kunnet udføre dem.
Problemet er, at når man så har brugt pengene til noget andet, så kan man jo ikke bruge de samme penge til de projekter, de var beregnet til.
Derfor må jeg altså fastholde over for statsministeren og vil gerne have statsministeren til at erkende, at de penge, der er taget fra Irak, altså ikke er penge, når man nu har brugt dem, man kan bruge en gang til uden at bevilge nye.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Hvis man vil have detaljeret forklaring på, hvorfor de 100 mio. kr. ikke er blevet brugt i 2004, så må man spørge udviklingsministeren.
Det har jeg ikke indsigt i, i hvert fald ikke oplysninger om, hvorfor de ikke er brugt.
Jeg har bare fået oplyst, de ikke er brugt i 2004.
Og så synes jeg faktisk, at det er meget fornuftigt så at bruge dem til et nyttigt formål, nemlig en hurtig katastrofeindsats.
Så er det næste spørgsmål: Jamen hvad så i 2005 med Irak og det palæstinensiske område og Bolivia?
Det, jeg gerne vil forsikre hr. Søren Søndergaard om, er, at regeringen naturligvis er indstillet på at yde den hjælp, der skal ydes i de pågældende områder.
Tag nu f.eks. de Palæstinensiske Selvstyreområder.
Nu har der været afholdt præsidentvalg, der skulle gerne komme en fredsproces i gang.
Her er det da vigtigt, at vi fra dansk side stiller os til rådighed med alle de ressourcer, vi kan for at hjælpe den proces.
Hr. Keld Albrechtsen kører i ring, og derfor må jeg svare det samme, som jeg nu har svaret flere gange: Jo, det, at der nu er så meget fokus på katastrofen i Sydøstasien – og det er forståeligt – må ikke betyde, at opmærksomheden fjernes fra M039S33213397subh.fm Page 3351 Monday, February 14, 2005 12:24 PM de katastrofer, der er andre steder som f.eks. i Afrika.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Det er altså omfanget af katastrofen i Congo.
I den vestlige verden har det ikke hidtil været anerkendt som en rigtig stor katastrofe, hvilket bl.a. har skyldtes, at der ikke på de internationale tv-kanaler løbende er blevet bragt billeder hjem om disse forhold.
Men vil statsministeren ikke anerkende, at når man faktisk har en katastrofe i Congo, der er af en størrelsesorden svarende til en flodbølgekatastrofe hver femte måned, så bliver vi nødt til i det internationale samfund og også hos den danske regering at anerkende, at det er en katastrofe af et sådant omfang, at den må have krav på samme bistand og opmærksomhed, som vi heldigvis har været enige om at kunne give i forbindelse med flodbølgen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Ja, og jeg er nødt til at sige, det jo ikke bliver bedre af, at hr. Keld Albrechtsen bruger så mange ord
Det bliver slet ikke bedre af det.
Men lad mig gentage, hvad jeg allerede har sagt: Der vil være penge til alle de formål, der skal dækkes, og det gælder også indsatsen i Afrika.
Men det er klart, at en mere langsigtet dansk indsats i et konfliktområde som dem, vi nu ser i Afrika, jo kræver, at der er en reel vilje til fred.
Det har vi set i det sydlige Sudan, hvor der nu er indgået en fredsaftale, og her er regeringen rede til at bidrage med soldater til FN’s fredsbevarende operation, hvis der kommer sådan en, og med bistandsmidler til støtte for fredsprocessen.
Så det er igen eksempler på, at vi naturligvis har meget blik for de kriser, de katastrofer, der er andre steder i verden.
Ja, vi har jo allerede diskuteret, hvad jeg har svaret, men vi kan da godt tage det en gang til.
Som jeg sagde før, er jeg jo meget enig i, at andre konflikter og katastrofer, om man vil, jo ikke må glemmes i den her situation.
Regeringen er fuldt opmærksom på kriserne i bl.a. Afrika.
Det illustreres bl.a. ved, at Danmark sidste år ydede op mod 100 mio. kr. i humanitær bistand til Congo og Darfur.
Ja, Danmark yder et betydeligt bidrag, vi er blandt de allerstørste bidragydere i verden
, både når det gælder løbende udviklingsbistand, og når det gælder nødhjælp, når det gælder katastrofeindsats.
Det er vi, og det skal vi også være – og det skal vi også være i fremtiden.
Jeg kan ikke forbyde hr. Jørn Jespersen ikke at have tiltro til, hvad jeg siger, det er hr. Jørn Jespersens egen sag.
Men det, jeg har sagt, det, jeg står ved, det, der er regeringens politik, er, at såfremt katastrofekassen ikke slår til, så bliver den selvfølgelig fyldt op, så bliver der lagt nye bevillinger oveni af friske penge.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Ja, jeg arbejder altid meget energisk på at overholde den målsætning, hr. formand.
M039S33213397subh.fm Page 3350
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Jeg synes, det sidste svar var lidt aggressivt – ond vilje og sådan noget – men vi bliver jo nødt til at få afklaret, hvor de penge er blevet af, men det vil vi så vende tilbage til skriftligt, så vi kan komme til bunds i det.
Her drejer det sig om det spørgsmål, om statsministeren er opmærksom på, at der altså også er kæmpestore katastrofer i gang i Afrika, som det internationale samfund hidtil ikke har taget hånd om, i hvert fald kun meget lidt, og hvor tusinder og atter tusinder af mennesker dør.
Bare i Congo dør 1.000 mennesker om dagen på grund af katastrofen i Congo.
Vil nu den medfølelse, som har båret og har været hos os alle sammen under denne her katastrofe, nu også komme de mennesker til gavn, som er i den dybeste nød og livsfare også andre steder i verden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Jo, men der er ikke noget at klarlægge, det er fuldstændig klart.
Jeg må sige, der er to muligheder, når venstrefløjen fortsætter på den måde her: Enten er det, fordi man ikke kan forstå det her, eller også er det, fordi man har ond vilje.
Jeg vælger at tro, at det er det sidste, nemlig at det er ond vilje: Man vil ikke forstå, hvad det er, jeg står og siger.
Det, jeg har understreget flere gange, er jo, at de rimelige behov, der er, og som vi er i stand til at dække fra dansk side, når det gælder genopbygning af Irak, hjælp til en fredelig proces mellem Israel og palæstinenserne, indsatsen i Bolivia, selvfølgelig også vil blive dækket.
Og så er den ikke længere.
Det er derfor, at jeg kan fastslå samlet om dette her, at den katastrofeindsats, vi nu yder i Asien, ikke går ud over nødlidende andre steder i verden.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Statsministeren besvarer simpelt hen ikke spørgsmålet, det afgørende spørgsmål, nemlig om de penge, statsministeren, skal vi så sige har lånt ved en række projekter, som er blevet forsinket.
Jeg skal ikke her sige, de er blevet forsinket uden gyldig grund, det kan være, der er gyldig grund til det, men statsministeren har lånt de penge.
Får disse projekter de penge tilbage, således at de lægges oven på de bevillinger, der er for 2005?
Eller er de penge, statsministeren snakker om, de penge, som allerede var i budgettet for 2005?
For det får man en mistanke om, når man hører statsministerens meget sindrige og uigennemskuelige forklaringer her i salen.
Derfor vil jeg så spørge statsministeren, hvis vi nu ikke kan få et klart svar og derfor stadig væk står i den situation, at vi må antage, at statsministeren har taget disse penge fra nogle nødlidende mennesker – jo, men det gør vi desværre stadig væk, sagt til statsministeren, efter de svar, vi har fået indtil nu, medmindre det sidste svar her kan bringe klarhed over det – om statsministeren så vil bede udenrigsministeren indbyde samtlige partier til en gennemgang af det her, så vi kan få afklaret en gang for alle, om ikke vi har ret i, at statsministeren har taget pengene fra nogle nødlidende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-01-12:
Jo, men det er jo sådan set også det, jeg har stået og sagt, at regeringen vil sikre, at der ikke mangler penge til de formål, vi ønsker at støtte
Vi må gøre fra dansk side, hvad vi kan for at hjælpe med det, også når det gælder økonomi.
Når det gælder Irak, behøver hr. Søren Søndergaard ikke at bruge lang tid på at overbevise mig om, at også der må vi sætte ind med betydelige ressourcer for at hjælpe med en genopbygning.
Og det er naturligvis regeringens politik at sikre, at de penge er til rådighed, som vi med fornuft kan bruge fra dansk side.
Det ændrer ikke på noget, at vi nu hurtigt har fundet 420 mio. kr. til en akut katastrofeindsats i Asien.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Med alle de ødelæggelser, som senest krigen har påført det irakiske folk, behøver statsministeren jo ikke at få skrevet ned, at der er behov for genopbygning i Irak.
Det er jo også derfor, at det er blevet bevilget både for sidste år, 2004, 2005 og 2006.
Og statsministeren behøver jo heller ikke at få at vide af sin udviklingsminister, at en central grund til, at det ikke er lykkedes at komme af med alle pengene, er sikkerhedssituationen.
Det er jo rimelig åbenbart, at sikkerhedssituationen i Irak er meget vanskelig.
Men det, jeg så siger, er, at når man så ikke øger bevillingen til Irak i år, 2005, med det, man ikke fik brugt i 2004, og det har man altså ikke gjort endnu, så betyder det
, at de projekter, som man skulle have brugt pengene til i 2004, ikke M039S33213397subh.fm Page 3349 Monday, February 14, 2005 12:24 PM vil blive gennemført; pengene vil komme til at mangle.
Det er elementær regning, og derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at statsministeren ikke vil erkende, at vi har et problem her.
Statsministeren kan jo løse det ved at sige, at så giver vi mere genopbygningshjælp til Irak i 2005, altså i år.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
»Er statsministeren enig i, at den store indsats, som skal gøres i forbindelse med katastrofen i Sydøstasien, skal følges op af en tilsvarende styrkelse af indsatsen i andre områder i verden, hvor mennesker er lige så hårdt ramt, bl.a. i Darfur, hvor 70.000 har mistet livet under konflikten, og i Congo, hvor op mod 4 millioner har mistet livet i forbindelse med konflikten de seneste 6 år?«
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Det er helt klart – og det kan jeg fuldstændig forstå og acceptere og tilslutte mig – at aktuelle opgaver i forhold til denne her katastrofe selvfølgelig ikke skal sættes til side for at lave en undersøgelse; de må klares først, og så må undersøgelsen komme bagefter.
Men når der så derudover er en tidsramme, der jo reelt hedder efter sommerferien, og hvis det så er sådan, at der er en følelse af, at den her undersøgelse ikke er grundig nok, er det så ikke vanskeligt at begynde på det tidspunkt at foretage en uvildig undersøgelse?
Så vil der være gået et halvt år, fra situationen var aktuel.
Det er lang tid, når man skal lave den slags undersøgelser.
Jeg synes, den tidsramme er meget lang.
Når man nu har den tidsramme, hvad er så baggrunden for, at man ikke med det samme beder nogle folk udefra om at lave en uvildig undersøgelse, så der kan samles bred opbakning til, at en sådan undersøgelse virkelig er uvildig og gennemgående, sådan at vi fremover kan undgå de problemer, som der måtte have været?
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Nu sagde statsministeren lidt tidligere i spørgetiden, at hvis der skulle ske det ulykkelige, at der kommer nye katastrofer i 2005, ville der om nødvendigt blive åbnet også for en ekstrabevilling på selve katastrofekontoen.
Nu er der jo brugt 200 mio. kr. fra katastrofekontoen i forbindelse med flodbølgen, og der kan meget vel blive brug for flere, og så er det jo altså snart derhenne, hvor katastrofekontoen vil være ved at være opbrugt.
Var det da ikke en passende opgave for Danmark at gå ind i forhold til f.eks. katastrofen i Congo, hvor der dør 1.000 mennesker om dagen, og sige: Vi anerkender, at det faktisk også er en kæmpekatastrofe, og at der nu bør sættes fuldt ind på at løse den?
For vi har jo også set, hvordan befolkningen ønsker det ...
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Det er jo åbenlyst, at Udenrigsministeriet skal lave en evaluering, det siger sig selv, men der er jo ikke noget som helst problem i, at der sideløbende blev foretaget en uvildig undersøgelse, M039S33213397subh.fm Page 3357
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
især ikke fordi det her ellers kan komme til at trække meget langt ud.
Jeg ved ikke, hvordan statsministerens generelle opfattelse af det er, men min erfaring, begrænsede erfaring, er, at hvis der er nogen, der har lavet noget, hvor der bliver sat spørgsmålstegn ved, om det er godt nok, så er det godt at få nogle udefra til at se på det.
I Enhedslisten er det f.eks. ikke vores egen kasserer, som reviderer regnskabet; man har nogle udefra, der kommer og ser på det for at se: Er det her gjort på den rigtige måde?
For har man selv været for meget involveret i en ting, så kan man godt blive en lille smule præget af den involvering, ikke nødvendigvis forstået sådan, at man vil skjule noget, men bare forstået på den måde, at der er nogle ting, man måske ikke lige lægger mærke til.
Derfor synes jeg, det er længe at vente på at lave en uvildig undersøgelse.
Jeg vil godt høre, om statsministeren er klar over, hvordan man gør det i de øvrige nordiske lande på det her område.
Line Barfod (EL), 2005-01-12:
Man er vældig ansvarlig, hvis man synes, at borgerne i Danmark skal betale for, at det er bankerne, der sidder på det monopol med dankortet.
Jeg går ud fra, at det er sådan, man skal forstå det her med ansvarlige partier.
Men det betyder så også, at ministeren altså mener, at vi skal fortsætte den nuværende situation, hvor det, hvis man vil have nogle ændringer og ikke ønsker, at der skal opkræves gebyrer, så er et spørgsmål, som er overladt til bankdirektører, og ikke noget, som en minister mener at have nogen indflydelse på.
Er det noget, man sådan har tænkt sig lade brede sig til andre dele af samfundet, at der også er andre, der skal have sådan en vetoret i forhold til, hvordan vi regulerer væsentlige samfundsanliggender?
Alle de internationale betalingskort, der udstedes på markedet, har jo en anden pris.
Det så vi med Visa Electron, det har vi set med Maestro, og med et dansk internationalt kreditkort udstedt i Danmark koster det i størrelsesordenen 7,50 kr. at hæve 1.000 kr.
Derfor er det, spørgeren lægger op til, jo ren og skær fordrejning af sagens tilstand.
Sagens tilstand er jo netop, at detailhandelen har stor glæde af, at der er et dankort, at forbrugerne har glæde af at have et dankort, og bankerne har haft det.
De har så indgået en aftale om at holde sammen om et kort på et tidspunkt, hvor man var ved at sprede sig over det hele, for bankerne ønskede jo ikke at udvikle et dankort, der var på vej i graven, et kort, hvor magnetstriben i løbet af en vis årrække ville blive udfaset.
Det var der ingen der ville.
Det var der ingen banker der ville, for det tjente de ingen penge på, og så ville de ikke udvikle det.