Lene Espersen (KF), 2006-05-16:
Jeg vil sige til hr. Jørn Dohrmann, at det vil jeg meget gerne overveje, og jeg medgiver, at når man skal kommentere ti punkter grundigt, så kommer det til at gå lidt stærkt.
Men på et af punkterne, netop rodemateriale, kommer der jo en vejledning inden månedens udgang, og vi er altså i midten af maj måned, så der skal Folketinget jo ikke vente så længe.
Men det er da rigtigt, at på andre områder kan det da sagtens være, der bliver delresultater, der gør, at man kan sige, at så er vi blevet det klogere.
Det, jeg bare må fastholde, er, at hvis vi skal begive os ud i at lovgive eller ad anden vej regulere et meget stort erhvervs levevilkår og arbejdsvilkår, skal det ske på et ordentligt, veldokumenteret grundlag.
Som forslagsstillerne anfører i bemærkningerne, er der tale om en genfremsættelse af beslutningsforslag nr. B 82, som blev førstebehandlet den 7. juni sidste år.
Jeg vil gerne starte med at sige, at regeringen ikke har ændret holdning til beslutningsforslaget, siden vi behandlede det sidst.
Som jeg tilkendegav dengang, er jeg for så vidt enig i mange af de principper og tanker, der ligger bag de ti punkter i forslaget.
Derfor vil jeg også gerne over for forslagsstillerne kvittere for, at vi får lejlighed til at drøfte dette vigtige spørgsmål igen.
Jeg er imidlertid ikke enig i, at tiden er inde til at lovgive på de områder, som forslagsstillerne lægger op til.
Vi mangler stadig at se resultaterne af den forskning, som er i gang på mange af de punkter, som forslaget vedrører.
Jeg vil først redegøre for regeringens holdning til det forslag, som regeringen fortsat ikke kan støtte, fordi det efter vores opfattelse ikke bidrager til en forbedring af velfærden for søer og pattegrise i forhold til den situation, der er i dag.
Det gælder bl.a. kravet om at etablere sygeog aflastningsstier til minimum 5 pct. af søerne i en besætning og kravet om, at sygestierne skal etableres i separate staldafsnit, dvs. punkt 3 og 10 i beslutningsforslaget.
Som tidligere nævnt er jeg enig med forslagsstillerne i, at syge søer skal opstaldes under særlig skånsomme forhold.
Forslagsstillernes krav er imidlertid allerede gennemført i lovgivningen, der stiller krav om, at der altid skal være mindst en sygesti klar til brug.
Der er ligeledes ingen dyrevelfærdsmæssige hensyn, der taler for at etablere særlige staldafsnit for syge og tilskadekomne søer, sådan som det er angivet i beslutningsforslaget.
Forskningen på området viser netop, at smitsomme sygdomme tegner sig for en forholdsvis begrænset andel af sygdomstilfældene blandt søer, hvorfor hensynet til søernes velfærd derfor ikke vejer særlig tungt i denne sammenhæng.
Forslagsstillerne har desuden på ny foreslået, at der ved om- og nybygninger af sostalde skal stilles krav om, at landmanden skal indhente en forhåndsgodkendelse, f.eks. hos en uvildig dyrlæge i fødevareregionen.
Det er forslag til punkt 6.
Det er fortsat min opfattelse, at dette forslag indebærer en unødvendig og ressourcekrævende administrativ kontrol, som vil kunne anvendes bedre på den løbende velfærdskontrol i besætningerne.
Som reglerne er nu, vil landmanden kunne ifalde straf for ulovlig staldindretning, ligesom han kan være nødt til at ombygge stalden, hvis den ikke lever op til gældende forskrifter.
Jeg mener derfor ikke, at der er behov for at indføre yderligere forudgående kontrol.
Forslagsstillerne stiller i punkt 9 krav om, at gødningssystemerne fra 2011 skal kunne håndtere halm, grovfoder og redebygningsmateriale.
Det er fortsat regeringens opfattelse, at dette forslag ikke vil bidrage til øget velfærd for dyrene, som står mål med de omkostninger, som forslaget vil medføre for erhvervet.
Ved om- eller nybygning træder de nye, skrappe krav således i kraft, og det vil i den forbindelse være nødvendigt for landmanden at forbedre gyllesystemet, så det kan håndtere halm eller andet, som han måtte vælge at give søerne som rodemateriale og grovfoder.
Samlet set er det regeringens vurdering, at disse fire forslag, som jeg har nævnt her, ikke vil bidrage væsentligt til at forbedre forholdene for dyrene, og regeringen kan derfor fortsat ikke støtte forslaget.
Med hensyn til de øvrige punkter i beslutningsforslaget vil regeringen, som jeg tilkendegav under førstebehandlingen sidste år, meget gerne undersøge, hvad der kan gøres for at forbedre vilkårene for søer og pattegrise på netop disse områder.
Jeg vil derfor i dag benytte lejligheden til at orientere om, hvad status er med hensyn til de enkelte forslag.
Jeg vil starte med det første punkt i beslutningsforslaget, der drejer sig om en præcisering af de allerede gældende krav om rodematerialer til søer.
Jeg tilkendegav under førstebehandlingen af beslutningsforslag B 82, at Justitsministeriet ville tage initiativ til at udarbejde en vejledning om beskæftigelses- og rodematerialer, som skulle give anvisninger på, hvilke materialer der kunne anvendes til opfyldelse af svins rodebehov.
Justitsministeriet og Fødevarestyrelsen er for tiden ved at lægge sidste hånd på denne vejledning, som forventes udstedt senere i denne måned.
Dansk Svineproduktion har allerede tilkendegivet, at de er meget interesseret i at formidle indholdet af instruktionen til deres medlemmer.
Foruden vejledningen nævnte jeg også ved førstebehandlingen af B 82, at Danmarks JordbrugsForskning for tiden forsker i svins valg af rodemateriale.
Danmarks JordbrugsForskning har oplyst, at de endelige resultater af projektet vil foreligge ved udgangen af 2006.
Som jeg tidligere har tilkendegivet, vil jeg på det tidspunkt gendanne Arbejdsgruppen om hold af svin og anmode arbejdsgruppen om at udtale sig om behovet for at præcisere lovgivningen og rode- og beskæftigelsesmateriale.
Med hensyn til forslaget om at stille krav om større bokse til opstaldning af søer i produktion, beslutningsforslagets punkt 2, er jeg enig med forslagsstillerne i, at det er fuldstændig uhørt, at søer opstaldes i bokse, som ikke er dimensioneret i forhold til søernes faktiske størrelse.
Det er ligeledes i strid med lovgivningen, som stiller krav om, at søer skal kunne lægge sig, hvile sig og rejse sig uden besvær, og det gælder også, når de opstaldes i bokse.
Der skal således være plads til at udføre bevægelse.
Jeg har som tidligere oplyst bedt Danmarks JordbrugsForskning om en udtalelse om, hvor meget friplads der skal være omkring soen.
Danmarks JordbrugsForskning er kommet med en foreløbig vurdering herom, men har samtidig tilkendegivet, at der endnu ikke foreligger nogen endelige tal for, hvilken boksstørrelse der kræves, for at søer kan få opfyldt det, der kaldes deres dynamiske pladsbehov.
Tallene vil imidlertid blive offentliggjort i forbindelse med en redegørelse og en international publicering, som er under forberedelse.
Når det endelige resultat af undersøgelsen foreligger, vil Justitsministeriet være indstillet på at tage de fornødne initiativer med hensyn til en ændring af reglerne, så det sikres, at søerne har tilstrækkelig plads til at rejse sig, lægge sig og hvile sig uden besvær.
For så vidt angår beslutningsforslagets punkt 4 om praksis i forbindelse med kontrol af halekupering af pattegrise, kan jeg oplyse, at Danmarks JordbrugsForskning netop har afsluttet et projekt om halebidning, som bekræfter antagelsen om, at det er svært at fastsætte nogle generelle retningslinjer for at undgå halebidning, men at der til gengæld kan gøres en del for at undgå udbrud af halebidning i praksis.
Som jeg tilkendegav ved behandlingen af B 82, vil jeg bede Arbejdsgruppen om hold af svin om også at behandle spørgsmålet om forbud mod halekupering af pattegrise på baggrund af resultaterne i denne nye forskning vedrørende halebidning.
Det femte punkt i beslutningsforslaget drejer sig om fravænningsalderen for pattegrise.
Når projektet er færdiggjort, vil jeg som tidligere nævnt bede Arbejdsgruppen om hold af svin om at behandle også dette spørgsmål.
I beslutningsforslagets punkt 7 er der stillet forslag om, at halm ikke længere kan regnes som grovfoder.
Danmarks JordbrugsForskning afgav i december 2004 en udtalelse om en række forhold i forbindelse med hold af søer og bekræftede i den anledning, at søers mæthedsfølelse bedst sikres ved permanent og fri adgang til frisk halm.
Jeg er dog enig med forslagsstillerne i, at det kan være nødvendigt at vurdere spørgsmålet om grovfoder på ny, og Arbejdsgruppen om hold af svin skal derfor også behandle denne problemstilling, når arbejdsgruppen nedsættes igen.
I beslutningsforslagets punkt 8 stilles krav om, at diegivende søer alene må opstaldes i farebokse indtil 2 uger efter faring.
Dansk JordbrugsForskning er i øjeblikket i den afsluttende fase af et projekt om løse, farende og diegivende søer.
For tiden afprøves i samarbejde med Dansk Svineproduktion forskellige typer farestier til løse søer.
Desuden er der netop etableret et netværk med titlen »Den intelligente faresti«, hvor forskere og erhvervet samarbejder om at finde tekniske løsninger til at optimere faremiljøet for både søer og smågrise.
Når resultaterne af disse projekter foreligger, vil Arbejdsgruppen om hold af svin blive bedt om også at behandle dette spørgsmål.
Afslutningsvis vil jeg gerne bemærke, at regeringen overordnet set fortsat kan støtte intentionerne bag beslutningsforslaget, som sigter mod at skabe bedre vilkår for søer og pattegrise i svineproduktionen.
Som jeg har redegjort for, forventes der i løbet af 2006 at foreligge en række forskningsresultater på vigtige områder såsom løsdrift af farende og diegivende søer, størrelsen af boksene til opstaldede søer, fravænningsalder for smågrise osv.
Det er regeringens opfattelse, at man i disse komplicerede spørgsmål bør tage de initiativer, som er nødvendige, men at det samtidig skal ske på et forsvarligt og videnskabeligt velunderbygget grundlag.