runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-03:
Fra SF's side har vi også noteret os, at hedgeforeninger er blevet et begreb, som er kommet til Danmark, og på den baggrund er det fornuftigt at lave regler på området.
Ligesom De Radikale er det heller ikke SF, der har fundet på det her, men det er altså en realitet, og de realiteter skal vi forholde os til.
Hedgefondene er selvfølgelig kommet, fordi man via en større risiko også kan få en større fortjeneste, og derfor er det kommet ind på investeringsmarkedet.
Når vi nu kender bankverdenen og ved, at de gode bankrådgivere, der sidder ude i landet, i virkeligheden ikke så meget er rådgivere, men meget mere sælgere, så kan man godt lave nogle scenarier på det her område, hvor der altså er en potentiel mulighed for en større fortjeneste, men altså på baggrund af en større risiko.
Og så ved vi også, at hvis ikke vi laver nogle skrappe regler om det her, bliver det reklamer og markedsføring, som styrer det, og det bliver Lotto om igen.
Der er gode fortjenester at hente, og der er masser, der kan blive lokket ind i det her.
Når vi som stat, som samfund, går ind og laver de her regler og dermed blåstempler, at det her er o.k., så skal vi også være ansvarlige over for det blåstempel, vi giver, og være med til at sørge for, at vi ikke lokker folk i uføre på det her område.
Vi kan ikke gardere os mod, at folk kommer i uføre, men vi kan i hvert fald gøre vores til, at det bliver gjort ordentligt.
Jeg vil til det her sige, at der er forskellige regler i andre lande.
Begrebet er kommet fra USA, og jeg har også hørt på Forbrugerrådet og forstået, at der i virkeligheden er nogle skrappere regler derovre.
Jeg synes, at det er vigtigt – det fornemmer jeg også at der er sådan en bred forståelse for – at vi får oplyst: Hvordan forholder det sig i de andre lande?
USA er det land, som har haft længst erfaring med det, og det er jo ikke et sted, hvor man sådan er meget vant til at regulere, tværtimod.
Hvis de lægger ud med skrappere regler, end vi gør her, så er det virkelig et faresignal, og så skal vi altså gøre det her skrappere.
Det er der nok ikke nogen tvivl om.
Men jeg vil i hvert fald foreslå, at vi under udvalgsarbejdet får helt styr på de regler, der er i landene omkring os, og hører om erfaringer med, hvordan det er gået.
Der ligger også et element i, at der er en del af de her foreninger, der er gået nedenom og hjem, altså gået konkurs, og det var også godt at få oplysninger om: Hvordan forholder det sig?
Hvor mange overlever?
Det tror jeg er nok for denne gang.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-03:
Hedgeforeninger er ikke en blomst, som er plukket i den radikale have.
Vi er dog klar over, at der rundt i verden findes hedgeforeninger og hedgefonde, og også, at danske investorer benytter sig af den mulighed.
Formålet med det fremsatte forslag er at skabe et særlig juridisk og tilsynsmæssigt grundlag for at etablere danske hedgeforeninger.
Med forslaget imødekommes der et ønske fra den finansielle sektor om mulighed for at etablere danske hedgeforeninger, som kan tage konkurrencen op med udenlandske hedgefonde.
Lovforslaget er udarbejdet i samarbejde med Skatteministeriet og branchen.
Forskellen på og risici ved investeringer i investeringsforeninger og hedgefonde ligger i, at der er en lovgivning om de risici, en investeringsforening kan tage hensyn til og skal opføre sig efter, og hvilke aktiviteter der investeres i samt risikospredning på forskellige aktiver.
Reglerne for hedgeforeninger er mere frie.
I modsætning til investeringsforeninger kan hedgeforeninger f.eks. også investere for lånte midler, og der stilles ikke krav om, at værdipapirerne skal være børsnoterede.
Risikoen ved at investere i en hedgeforening afhænger derfor af, hvilken risikoprofil hedgeforeningen har besluttet sig for at følge.
Alt efter risikoprofilen kan investeringer i hedgeforeningerne være mere eller mindre risikofyldte end investeringsforeninger
Forbrugerrådet har nogle forbehold vedrørende de private investorers interesser, da det kan være vanskeligt for den private investor at overskue risikoen ved investeringen.
Forbrugerrådet har foreslået, at der fastsættes en minimumsinvestering i hedgeforeninger på minimum 1 mio. kr. samt krav til øget rådgivning.
Vi vil også benytte lejligheden til at takke ministeren for en god gennemgang forud for fremsættelsen.
Colette L. Brix (DF), 2005-03-03:
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for, at der med forslaget skabes mulighed for at etablere hedgeforeninger i Danmark.
Nu er der jo tale om en lidt teknisk sag, og bemærkningerne redegør da også for vanskeligheder ved at definere begrebet helt præcist.
Men fællestrækkene er f.eks., at foreningerne har et mål for deres indtjening, som ikke er afhængigt af den generelle markedsudvikling.
Lovgivningen begrænser investeringsfriheden eller den risiko, hedgeforeningerne udsætter sig selv for.
Dansk Folkeparti lægger selvfølgelig vægt på, at der er en tilstrækkelig forbrugerbeskyttelse på de finansielle markeder, og derfor har vi også noteret os de bekymringer, som er rejst i forbindelse med forslaget.
Det er et kompliceret produkt, der udbydes, og der vil efter Dansk Folkepartis opfattelse ofte være tale om foreninger med en betydelig risikoprofil.
Dansk Folkeparti er opmærksom på det forhold, at de almindelige god skik-regler i et vist omfang vil opfylde dette behov.
Jo mere kompliceret et produkt den finansielle virksomhed udbyder, jo højere krav stilles der til de oplysninger, virksomheden formidler til kunden, og det er bestemt noget, der bør kigges nærmere på under udvalgsarbejdet.
Overordnet vil der med forslaget skabes en god grobund for en bredere vifte af produkter til danske investorer, og omsætningen på Fondsbørsen vil også øges til gavn for Danmarks konkurrenceevne.
Med disse kommentarer vil Dansk Folkeparti gerne gå positivt videre med lovforslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2005-03-03:
Der er kommet et nyt produkt på markedet, der er kommet en ny måde at lave investeringsprofiler på, der med et ikke særlig dansk udtryk kaldes hedgeforeninger.
Det vigtige her er jo, at der er et lovgrundlag, som gør, at man kan føre et tilsyn, og også at man kan sørge for, at der er de samme konkurrencemuligheder i Danmark, hvis der er udenlandske foreninger, som ønsker at gå ind på det danske marked.
Så vidt jeg faktisk kan forstå, har man i Europa-Kommissionen, det skulle måske oven i købet være i dag, indkaldt til møde i Den Europæiske Værdipapirkomité for at høre, om der er mulighed for at harmonisere en form for lovgivning inden for det her område.
Og derfor er det her et fint tiltag, så man kan få mere harmoni inden for det her område.
Jeg kan så sige, at det vel ligger lysende klart, at der for investeringsforeninger faktisk er nogle, jeg vil ikke kalde det det strengere regler, men altså en anden form for regler end for hedgeforeningerne, og det giver en del bekymring.
Vi har lige i Erhvervsudvalget haft en deputation fra Forbrugerrådet, som er stærkt bekymret over, at man kan risikere, at uerfarne investorer vil komme ind i disse her foreninger og på et forkert grundlag tabe en masse penge på dem.
Vores holdning fra Venstres side er, at det selvfølgelig skal være sådan, at der er oplysninger nok, som gør, at man er klar over de risici, der er.
Jeg ved ikke, om det er korrekt, men det er jo noget, som vi egentlig godt kunne kigge på under udvalgsarbejdet.
Men hvis forbrugerne eller investorerne får de værktøjer og den information, der skal til, er det jo ikke en statslig opgave at gå ind og lave yderligere restriktioner.
Man skal bare være klar over, hvad det er for en risiko, man går ind til.
Alt i alt er vi glade for, at dette lovforslag er genfremsat og har også håb om, at det kan skabe lighed omkring konkurrencen, at det kan give den tilstrækkelige beskyttelse for de investorer, der vil gå ind i det, og at det på den måde vil skabe gennemsigtighed og konkurrence.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-03-03:
I Det Konservative Folkeparti opfatter vi hedgeforeninger som et ekstra tilbud til investorer.
Det primære formål må være at give danskerne mulighed for at kunne investere i hedgeforeninger herhjemme frem for at investere i tilsvarende foreninger i udlandet.
Til den frygt, der har været fra bl.a. Forbrugerrådet, må vi sige, at hvis man sammenligner med f.eks. USA, så har man jo der valgt at lægge restriktioner på investoradgangen.
I det her forslag har man prioriteret reguleringen af og tilsynet med selve hedgefondene, og jeg tror, det er den rigtige vej at gå for at sikre gennemsigtighed i det her forslag.
Den finansielle branche har udtrykt et ønske om dette investeringsprodukt.
Det samme har især de institutionelle investorer, og vi Konservative mener, at vi bør imødekomme denne efterspørgsel, så danske hedgeforeninger kan tage konkurrencen op med de udenlandske.
Frode Sørensen (S), 2005-03-03:
Det er et spørgsmål vedrørende oprettelse af afdelinger under en hedgeforening.
Nu er det vel sådan, at både ministeren og jeg gerne vil undgå administrativt besvær, og det, der ligger i mit spørgsmål, er jo sådan set, at hvis man er i en hedgeforening, og man gerne f.eks. i én afdeling vil satse på et risikovilligt produkt og i en anden afdeling på nogle risikovillige it-aktier, så synes jeg umiddelbart, det kunne virke fornuftigt, at man gjorde det inden for samme hedgeforening.
Ellers tvinger man vel blot den samme gruppe mennesker eller institutioner til at oprette en ny hedgeforening, og oprettelsen af en ny hedgeforening må alt andet lige være administrativt mere besværligt end oprettelsen af afdelinger.
Vi har bare sagt, at det kunne medføre, at man så sagde, at det var endnu mere risikofyldt.
Jeg er åben over for at diskutere det her under udvalgsarbejdet.
Når lovforslaget foreligger, som det gør, er det netop, fordi vi egentlig har valgt at se tiden an, før vi eventuelt åbnede på det her område.
Det er det, der har været udgangspunktet for lovforslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2005-03-03:
Som andre har været inde på, er det jo en genfremsættelse af et tidligere lovforslag, blot ændres datoen til ikrafttrædelse til den 1. maj i år.
Selv om det er en genfremsættelse, synes jeg også i respekt for lovforslaget og de nye medlemmer, at vi også lige skal have mulighed for en debat her.
Det er to direktiver vedrørende blodforsyningsloven i Danmark, som vi står over for at skulle gennemføre.
For os handler det om kvalitet, og det handler om sikkerhed ved anvendelse af humant blod, der bruges til patientbehandling, forebyggelse og diagnosticering.
Det gælder endvidere om, at der ikke overføres sygdomme fra donor til patient, og at donationerne svarer til behovet for blod.
Dansk Folkeparti ønsker, at vi her i landet har tidssvarende og fuldstændig sikre rammer for vores forsyning med blodprodukter.
Jeg vil godt, som de tidligere ordførere var inde på,
sige, at noget af det væsentligste ved vores blodforsyning her i landet er vores bloddonorer.
Dem skylder vi stor respekt, de 236.000 danske bloddonorer, der frivilligt og uden løn giver os mulighed for at få det produkt.
De to direktiver vil, såfremt forslaget vedtages, komme ind i bekendtgørelsen, og der sker jo så her en forbedret undersøgelse af mulige donorer ved hver tapning.
Man indhenter oplysninger om donorer, der kommer ændrede procedurer og metoder i forbindelse med testning af blod og blodkomponenter, der stilles krav til kvaliteten af blod med flere kontrolbesøg fra Lægemiddelstyrelsen i blodbankerne, der bliver pligt for blodbankerne til at indberette bivirkninger og utilsigtede hændelser, og der sker en udvidelse fra 10 til 15 år af data om donorer i blodbankerne.
Endvidere sker der også en udvidelse af perioden for blodbankernes opbevarelse af data, som giver fuld sporbarhed af blod og blodkomponenter fra donor til patient, fra 10 til 30 år.
Som sagt er der allerede taget højde for blodkvaliteten, og de forslag, vi allerede har gennemført her i Danmark, lever faktisk op til de direktiver, men alligevel kan vi så konstatere, at de forbedringer, der sker, er de her nævnte.
Det er som sagt meget vigtigt, at vi lytter til bloddonorerne, fordi de fastholder princippet om, at de danske bloddonorer også stadig væk skal være frivillige og ubetalte.
Jeg vil også godt lige til sidst nævne, at forskning er vigtig, og derfor bør alle gode forskningsmuligheder inddrages.
Det gøres ved, at der er en bestemmelse, der giver tilladelse til, at man kan gøre det, at man kan bruge blod til forskningsformål i andre virksomheder efter særlig tilladelse.
Med de ord vil jeg sige, at vi – ligesom vi var det sidst og har været det under de forhandlinger, der har været – vil være positive over for lovforslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2005-03-03:
Jeg ønsker blot at supplere ved at sige, at jeg går ud fra, at det her er en godkendelse af hedgeforeninger og ikke en godkendelse af investorer, for det er det, som bekymrer mig.
Det, der kommer fra Forbrugerrådet, er jo, at man vil ind og se på, om investoren er i stand til selv at kunne vurdere risikoen i det her.
Da handler det vel mere om, at det er et spørgsmål om at godkende nogle hedgeforeninger, som har nogle værktøjer og giver nogle oplysninger, som gør, at det giver gennemsigtighed.
Det er det, lovforslaget drejer sig om.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Hans Andersen (V), 2005-03-03:
Lovforslaget her er en uændret genfremsættelse af L 84 fra sidste folketingssamling.
Forslaget om ændring af blodforsyningsloven er stillet som konsekvens af to EU-direktiver, og formålet er at skabe ensartede regler for humant blod og blodkomponenter inden for EU samt at sikre højere kvalitet og større sikkerhed omkring behandlingen af det.
Vi skal sikre et højt og ensartet niveau i EU for kvaliteten, sikkerheden og overvågningen af blod og blodkomponenter, der doneres til anvendelse i patientbehandlingen.
Ligeledes skal vi sikre, at vi råder over den nødvendige mængde blod, der er behov for til transfusion, behandling og som råvare til lægemiddelfremstilling.
I forhold til dansk lovgivning er der ikke meget nyt i forslaget, men jeg hæfter mig ved, at vi viderefører en dansk tradition om, at tapning af blod fortsat skal være frivillig og uden betaling.
Venstre har stor respekt for det arbejde, som bl.a. bloddonorerne i Danmark udfører, og derfor er jeg også glad for, at der i forslaget åbnes for, at der kan gives tilladelse til levering af blod og blodkomponenter til forskningsformål til andre virksomheder end Statens Serum Institut efter godkendelse – en bestemmelse, der netop er foreslået af Bloddonorerne i Danmark.
Samtidig får vi også ensartede regler af høj kvalitet i EU, hvilket vil gøre import og eksport af blod og blodkomponenter på tværs af medlemslandene lettere.
På den baggrund kan Venstre støtte lovforslaget, og jeg skal på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele, at de også støtter lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2005-03-03:
Det her lovforslag har været førstebehandlet før af Folketinget, men en god gerning kan jo ikke gøres tit nok.
Det er vigtigt for os Socialdemokrater, at vi virkelig påskønner og respekterer den blodgave, som de frivillige donorer i Danmark giver det danske samfund.
Det er et uvurderligt bidrag til det danske sundhedsvæsen.
Det er en uegennyttig gave i form af en portion blod fra en frivillig donor, der kan komme et ukendt menneske til gavn.
Derfor skal vi som politikere også have stor opmærksomhed på, hvordan den gave bedst udnyttes, og sikre, at det blod, man donerer, og de afledte blodprodukter, der kommer ud af det, undersøges og videregives efter de bedste principper, så bl.a. sygdomssmitte til patienter kan undgås.
Lovforslaget her kommer på baggrund af en række direktiver vedtaget i EU, der skal sikre, at uanset hvor man behandles i lande, der er medlemmer af EU, kan man være sikker på en høj kvalitet i blodprodukterne og deres anvendelse.
Med lovforslaget udvider vi blodforsyningslovens anvendelsesområde.
I dag regulerer loven, hvem der må tappes fra, og hvem der må tappe.
Nu kommer loven også til at regulere selve tapningen og testningen af donorblod.
Det har været vigtigt for os i Socialdemokratiet, at principperne i loven er så klare, som de er.
Det gælder kravene om, at danske bloddonorer skal være frivillige og ubetalte som hidtil, at tapning kun må foretages af offentlige blodbanker, at tapning som hovedregel kun må foretages med henblik på anvendelse til patientbehandling i Danmark, at der ikke må tappes blod til kommercielt brug, at det frivillige donorkorps' arbejde fortsat skal støttes af amterne – og de nye regioner – og at Dansk Serum Institut fortsat kan få leveret blod vederlagsfrit til forskning, ligesom nu også andre virksomheder, hvis de bliver godkendt til det, kan få blod leveret til forskning.
Så vi støtter de ændringer, der er lagt op til, og støtter også selve lovforslaget.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-03:
Jeg kan tilslutte mig de forrige ordførere.
Her er jo tale om et vigtigt område med et ædelt formål.
Blod og blodforsyning spiller en rigtig stor rolle i den behandling, der foregår i det danske sundhedsvæsen.
Vi taler om 70 blodbanker, der tapper 370.000 portioner blod til både transfusion, lægemidler og medicinsk udstyr.
Lovforslaget her hæver, som det er blevet sagt flere gange, både det samlede niveau og kravene til kvalitet og sikkerhed i det samlede EU-område.
Det er selvfølgelig noget, det er værd at støtte.
Man kan sige, at det her jo i sidste ende handler om at få en lavere risiko for overførsel af smitsomme sygdomme fra donor til patient.
Jeg vil komme ind på to ting: Den ene drejer sig om den såkaldte NAT-test.
Jeg forstår, at der foreligger en forståelse mellem partierne om, at vi foreløbig skal vente med at indføre denne forholdsvis dyre test, og det kan jeg tilslutte mig.
Det handler selvfølgelig om, at man i alle tilfælde må se på, hvad omkostningen ved at indføre sådan en test er – og det anslås, at den beløber sig til noget i retning af 30 mio. kr. – og hvad er så gevinsten?
Sådan som tingene er nu, er det besluttet, at vi lige ser tiden an de næste par år, og at vi så tager sagen op igen, og det vil jeg selvfølgelig tilslutte mig.
I den sammenhæng synes jeg altid, at økonomi også er en vigtig ting at se på, og uden at der er grund til den store alarm, vil jeg dog alligevel sige, at det godt kan vække min mistanke, når man forudsætter, at der kommer en række forbedringer på det her område, uden at man egentlig forestiller sig, at det koster noget som helst.
Det er ikke en holdning, jeg synes bliver delt overalt i høringssvarene.
Der er krav om øget information og styrket undersøgelse af patienterne, og man vurderer, at det kan løbe op i flere årsværk rundtomkring.
Så jeg vil egentlig bare sige, at jeg synes, man måske lige skal overveje, om det her er en helt gratis omgang.
Det blev også påpeget, at der egentlig ikke er den store rationaliseringsgevinst, fordi blodbankerne allerede har indført den nødvendige kvalitetsstyring.
I sidste ende synes jeg, at det er godt, at lovforslaget cementerer de gode danske principper om, at blod gives frivilligt og gratis, og man kunne sige, at skal der være konsistens i tingene, er det selvfølgelig vigtigt, at det også gør sig gældende, i det omfang vi importerer blodprodukter.
Man kunne sige, at det måske skulle fremgå af lovforslaget, at det er et princip, vi anvender både indenbords og udenbords.
Men i sidste ende er jeg dog enig i, at det vigtigste er, at danske patienter får den behandling, de har behov for, og herfra må selv det gode danske princip om gratis donation selvfølgelig vige.
Lene Espersen (KF), 2005-03-03:
Jamen jeg tror godt, at jeg forstår, hvad hr. Simon Emil Ammitzbøll mente.
Jeg tror bare, at man kan konkludere, at vi er uenige på det her punkt.
Jeg kan da til hr. Simon Emil Ammitzbølls beroligelse sige, at der var præcis den samme uenighed mellem fru Elisabeth Arnold og mig, sidste gang vi diskuterede det her lovforslag.
Vi har en forskellig opfattelse af sagen, og det vil jeg sige at Det Radikale Venstre og regeringen jo har, for så vidt angår mange af de her principper.
Da vi vedtog lovgivningen omkring rockerne, var Det Radikale Venstre jo også stærkt imod, og fru Elisabeth Arnold har da også gentagne gange givet udtryk for, at hvis Det Radikale Venstre fik stor magt og indflydelse igen, ville de regler blive ændret.
Det kan også være, at man vil ændre på dna-reglerne, den dag man selv kommer i regering igen, det må vi så se på til den tid.
Men indtil videre sidder der i hvert fald en konservativ justitsminister i en borgerlig regering, og vi holder altså fast i, at slettereglerne skal være de samme i dna-registeret som i fingeraftryksregisteret.
Det er vi mest trygge ved, og det tror vi giver politiet de bedste arbejdsvilkår.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kamal Qureshi (SF), 2005-03-03:
Jeg skal beklage, at der blev forvirring omkring ordførertalerne fra mine kollegers side.
Jeg vil sådan set bare gentage noget af det, de andre har sagt, for at slå SF's linje fast: Vi fra SF's side sætter også stor pris på det frivillige donorkorps, der er i Danmark, som frivilligt stiller sig op og donerer blod til behandling.
Vi tilslutter os intentionerne og principperne i forslaget, som jo handler om at udnytte det frivilligt donerede blod optimalt og så hensigtsmæssigt som overhovedet muligt.
Baggrunden for forslaget er selvfølgelig, at der er en række direktiver, der er vedtaget i EU, som fastsætter nogle ensartede standarder for hele Europa for kvaliteten og sikkerheden ved tapning, testning, behandling, opbevaring og distribution af humant blod og blodkomponenter.
Det er selvfølgelig principperne i det og principperne i det fremsatte lovforslag, vi fra SF's side støtter.
Vi er glade for, at bloddonorerne også fremover skal være frivillige og ubetalte, og vi er glade for, at amterne – det bliver så regionerne – fortsat skal støtte det frivillige donorkorps.
Alt i alt er vi enige i de principper, der er i det foreliggende lovforslag – som vi var det under førstebehandlingen i den tidligere samling – og kan godt støtte forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Colette L. Brix (DF), 2005-03-03:
Ville det ikke være at lave en rigtig rigmandsklub?
Hvorfor ikke sige, at hvis folk vil investere i det her produkt og får en ordentlig oplysning om det, så er der ikke noget med, at det skal være beløbsbestemt.
Jeg synes da, at det ville være ærgerligt, hvis der var en dygtig investor, der var vant til at spekulere på børsen, som måske lige havde 300.000 kr. eller 400.000 kr., og som gerne ville prøve noget andet.
Hvorfor skulle han så ikke have lov til det?
Hvorfor skal det begrænses?
Hvorfor skal vi altid lave de her afgrænsninger og tro, at det redder hele verden?
Det gør det jo ikke.
Men jeg er sådan set enig med fru Colette Brix i, at det ikke kun behøver at skulle være en rigmandsklub, der investerer i det her nye produkt.
Det vil sige, at man sætter nogle ret høje krav, hvis man går ind på Forbrugerrådets holdning om, at man skal have en vis økonomisk volumen, før man får lov til at investere.
Det er jo så også et synspunkt, som Dansk Folkeparti har gjort gældende omkring den kommende finansielle handlingsplan for Business Angels.
Da var udgangspunktet, da vi om talte Business Angels, at det var endnu mere risikofyldt, og at vi derfor sagde, at de, der så investerede, nok var nogle, der havde tjent til de frikadeller, de skulle have i dette liv.
Men lad os nu se på sagen under udvalgsbehandlingen.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-03-03:
Jeg vil sige, at vi i Det Radikale Venstre selvfølgelig også vil lytte meget opmærksomt til politiets betragtninger i de sager, som politiet beskæftiger sig med, derom skal der ikke herske nogen tvivl.
Men jeg vil bare lige bemærke til justitsministeren, at det ikke var et argument, jeg kom med, da jeg sagde, at det, at det kun havde virket i en 5-6 år, så var et argument for mit synspunkt.
Det, jeg sagde, var, at når det kun havde virket i 5-6 år, så kan man ikke bruge det som et argument for at sige noget som helst om, hvad der sker efter 10 år.
Så det var egentlig det omvendte, jeg prøvede at argumentere for, og ikke det, som justitsministeren fremførte.