runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Kirk (V), 2006-02-03:
Innovation i en global verden for at finde nye ting, fastholde arbejdspladser osv. er en nødvendig ting.
Indtil nu kan vi i hvert fald konstatere, at den nuværende innovationslov, som vi så altså reviderer her, har virket efter sit formål, og at den har været til utrolig meget nytte i landdistrikterne og nok har skabt arbejde til mange og været med til at skabe liv på landet.
Sidste lov er fra 2001 og har altså virket i 3-4 år.
Der blev samtidig lavet et lovovervågningsprogram, og der bliver udgivet en redegørelse hvert år.
Denne redegørelse viser, at loven har virket efter sin hensigt.
Den belyser, hvordan tingene er sket, og man finder også ud af, at der er ting, som efter en ny evaluering kunne gøres bedre.
Det er det, der sådan set skal indføjes i den nye lov, sådan at man kan se, at tingene hurtigere kan komme ud, at der kan ske en videnformidling fra den ene virksomhed til den anden, så der løbende kan skabes en udnyttelse af tingene.
Lovens formål er fortsat at fremme fødevareog jordbrugs- og fiskerisektorens innovationsindsats, og målgrupperne er delt ind efter kapitler, f.eks. det primære jordbrug, forsøgsfiskeri, innovation, forskning og udvikling i forarbejdning af forædlede jordbrugs- og fiskeriprodukter og endelige fremme af økologiske udviklingsprodukter.
Inden for disse kapitler opfordres SMV, altså små og mellemstore virksomheder, større virksomheder i det offentlige samt forskningsvirksomheder til et større forskningsnetsamarbejde, sådan at vi kan få overført den viden, der efterhånden kommer til veje.
Tilskudsprocenten afhænger helt af, hvilket projekt man har, og inden for hvilket kapitel man arbejder.
De områder, der især lægges vægt på inden for de enkelte kapitler, er, som man kan læse i lovforslaget, arbejdsmiljø, fødevaredokumentation, fødevare- og ernæringssikkerhed, eksport, økologi, nonfood, anvendelsesorienteret forskning, uddannelse af kvalificeret arbejdskraft, dyrevelfærd, nye produktionsprocesser, spisekvalitet, sporbarhed og kvalitetssikring samt sikring af miljø, natur og ressourcegrundlag.
Det er altså en bred vifte af områder, som skal med ind i de projekter, som der søges til, og som skal godkendes i forbindelse med det videre arbejde.
Villy Søvndal (SF), 2006-02-03:
Først tak, fordi socialministeren igen går op og tager debatten.
Det synes jeg er vigtigt at socialministeren er villig til.
Så tror jeg ikke, socialministeren hørte efter min meningsudveksling med hr. Hans Andersen om USA.
Jeg redegjorde faktisk for, at jeg syntes, det var meget godt, at USA havde en fattigdomsgrænse, fordi det gør, at vi kan måle, hvor mange amerikanere den konservative regering læsser over i fattigdommen.
Det er jo derfor, vi har de der tal, der siger, at det lykkedes den amerikanske præsident fra 2004 til 2005 i et samfund, der i øvrigt bliver stadig rigere, at skabe 1,2 millioner flere fattige.
Så jeg svarede på det.
Og så funderede jeg lidt over, hvordan det kan være, regeringen ikke vil have, at vi har en fattigdomsgrænse.
Det er, fordi det vil tegne et meget lidt kønt billede af regeringens og Dansk Folkepartis politik.
Det ville vise, at vi får en ny fattigdom i Danmark, som bliver langt dybere, langt bredere, end vi har set før.
Det er det, vi har fået meldinger på fra alle dem, der arbejder med det udefra.
Det er det, Rådet for Socialt Udsatte advarer imod ikke alene i deres årsrapport 2005, de gjorde det såmænd også i 2004, de gjorde også i 2003.
De advarer imod en dybere og bredere fattigdom, end vi har set før.
Så siger socialministeren, at sådan en fattigdomsgrænse jo ikke vil hjælpe noget.
Jo da.
Hensigten med at indføre en fattigdomsgrænse er da, at så handler man.
Så sikrer man, at de familier, der er dømt til en fattigdom, der gør, at deres muligheder bliver begrænsede, ikke skal befinde sig på det der lave niveau.
Jeg nævnte det før, og jeg vil godt sige det igen: Jeg synes, at det er helt fantastisk, at et samfund så rigt som vores byder en dansk familie med to voksne og to børn, at de, når de har betalt husleje, når de har betalt skat, når de har betalt medicin, har 2.800 kr. tilbage at leve for.
Hver gang vi nævner de her eksempler, siger socialministeren: Jeg vil ikke diskutere konkrete eksempler.
Eller ordførerne gør det.
Men det er jo netop kun, hvis man diskuterer konkrete eksempler, at man forstår, hvor ramt en sådan familie er.
Hvad betyder det for en familie at være på det niveau?
Det betyder i det her tilfælde, at manden ophører med at tage sin medicin.
Det er der ikke råd til.
Det betyder, at der sidst på måneden ikke er råd til almindeligt pålæg og sådan noget.
Det betyder, at alle de andre ting, vi andre kan lave med vores børn, børnefødselsdage, biografture, tur i Tivoli, eller hvad vi laver, er der ikke råd til.
Jeg synes, det er fantastisk, at i en periode, hvor Danmark i øvrigt bliver rigere end nogen sinde før, hvor de velhavende flyver på charterferie som aldrig før, hvor der drikkes fransk rødvin og cubansk rom som aldrig før, har vi samtidig en gruppe af befolkningen, der ikke alene er koblet af udviklingen, men oven i købet må se, at deres del af rigdommen bliver formindsket.
Så lang tid vi har en regering og et støtteparti, der er med til at gøre Danmark så skævt, kan jeg love for, at SF vil fortsætte debatten om et mere retfærdigt Danmark.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-03:
Nu blander hr. Villy Søvndal grupperne sammen med hensyn til dem, der måtte være i lavindkomstgruppen, og dem, der er de mest udsatte.
Jeg har flere gange i dag gjort opmærksom på, at sådan er billedet altså ikke.
Der er nogle, hvor der er en overlapning.
Men mange af de socialt udsatte i Danmark er jo f.eks. på førtidspension, og mange i lavindkomstgruppen er der af nogle helt bestemte grunde, bl.a. fordi de selv har prioriteret det.
Det afgørende for at hjælpe folk ud af den situation, de måtte befinde sig i, er jo eksempelvis at få dem ud på arbejdsmarkedet og gøre en særlig indsats med hensyn til, hvordan de kan bruge de evner og ressourcer, de har, i en beskæftigelsesmæssig sammenhæng.
Afstemning
Villy Søvndal (SF), 2006-02-03:
Det, der i virkeligheden er det mest bekymrende i socialministerens besvarelse, er, at jeg er sikker på, at socialministeren får informationer nok til at kende det reelle billede, nemlig at skævhederne i Danmark bliver større, at fattigdommen i bunden af samfundet bliver større.
Man skulle tro, socialministeren var finansminister, og det synes jeg i virkeligheden er det angribelige.
I mit univers er en socialministers opgave at sikre bedre liv for de allerdårligst stillede, vi har i det her samfund.
Det kan socialministeren ikke, fordi det ville forudsætte en anerkendelse af virkeligheden, nemlig at nogle af de dårligst stillede får det dårligere.
Det vil socialministeren ikke, og derfor har vi ikke i regeringen i dag nogen repræsentant, der ser det som sin hovedopgave at forsvare de dårligst stillede.
Det synes jeg er bekymrende.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-03:
Jeg synes, det er rigtig nyttigt, at vi får denne anden omgang, for det, vi jo er nået frem til, er, at sigtet for SF med at foreslå en fattigdomsgrænse er at få et nyt måltal, et nyt måltal oven i de mange, vi har i forvejen.
Jeg skal gerne gentage, hvad jeg har gjort Folketinget opmærksom på tidligere i dag: Vi har masser af analyser af udviklingen i indkomstfordelingen og virkningen af regler.
Dem foretager bl.a. Finansministeriet og andre dele af centraladministrationen.
Vi får jævnligt publikationer udgivet af forskningsinstitutioner som eksempel SFI, så der er altså en grundig belysning af det.
Nu kan jeg forstå, at det er SF’s mål, at vi skal have yderligere et måltal.
Det er vel egentlig også symptomatisk, når vi ser på debatten tidligere i dag om, at vi skulle lave en handlingsplan for de hjemløse.
Man interesserer sig for sådan noget papirhalløj, nogle overskrifter, men ikke for den konkrete indsats.
For nu at bruge et af de ord, som hr. Villy Søvndal selv tog i munden: Se på bundlinjen, se på den konkrete indsats i forhold til personers situation.
Der synes jeg, det er ærgerligt, at hr. Villy Søvndal ikke i langt højere grad vil gå ind og se på, hvad der rent faktisk sker i de indsatser, der er nødvendige, for at folk så kan komme videre i deres situation.
Hr. Villy Søvndal ynder at komme med nogle konkrete eksempler, og det synes jeg er udmærket, for det er vigtigt at få dem belyst og se, hvad det er, der gør sig gældende.
Der kan også være nogle medicinudgifter, men der har vi jo også nogle muligheder for fra offentlig side at støtte i forbindelse med de udgifter, man har på det område.
Så jeg synes simpelt hen, det er lidt forsimplet, hvad hr. Villy Søvndal kommer med.
Men jeg synes, det er meget nyttigt at finde ud af, at det her kun handler om, at vi skal have yderligere et måltal at tage udgangspunkt i frem for at fokusere på det, der er væsentligt, nemlig det, der gør en forskel for mennesker i den situation, de er i.
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-03:
Jeg skal også sige, at vi i Dansk Folkeparti er ganske tilfredse med de fornyelser, der sker omkring innovationsloven.
Muligheden for at styrke innovation er efter vores opfattelse en vigtig faktor for at sikre både beskæftigelse og vækst på længere sigt i Danmark.
Et af de motiver, jeg godt kan lide i loven, er, at små og mellemstore virksomheder – efter min opfattelse – nu får en større mulighed for at udvikle sig.
Det synes vi er et rigtig godt, positivt signal at sende til erhvervslivet.
Innovationen på fiskeriområdet er det også min opfattelse bliver styrket nu.
Vi ser også med tilfredshed, at man nedlægger det tidligere rådgivende udvalg for fiskeri, tror jeg det hed – det var noget i den retning i hvert fald, det er ikke sikkert, jeg ramte det helt rigtigt – og dem lader man nu også komme ind og få muligheder her.
Jeg er lidt betænkelig ved, at jeg ikke kan læse mig til nogen steder, heller ikke i bemærkningerne, hvorvidt Det Økologiske Fødevareråd er på vej ud eller ej.
Det ser ud, som om det er på vej ud.
Hvis det er det, så vil vi have sikkerhed for under udvalgsbehandlingen, at de fremover får lov til at være med, også når vi taler ansøgninger under selve innovationsloven.
Og her taler jeg altså om deres høringsret.
Med hensyn til bagatelgrænsen kan vi se af høringssvarene, at nogle er meget positive over for den, nogle er ikke så positive over for den, og vi har i Dansk Folkeparti en eller anden idé om, at det er noget, vi skal snakke om under udvalgsbehandlingen, for det kunne jo godt være, at man i stedet for at gå helt i bund kunne mødes på midten, og det vil vi lægge op til at vi kommer til at gøre under udvalgsarbejdet.
Men som helhed – der er nogle få elementer, hvor jeg har sagt at vi gerne vil drøfte nogle ting – kan vi i Dansk Folkeparti støtte lovforslaget, og vi vil i øvrigt medvirke til, at forslaget får en positiv og hurtig udvalgsbehandling i Fødevareudvalget.
Rune Lund (EL), 2006-02-03:
Jeg står her i dag, fordi Enhedslisten fødevareordfører, hr. Per Clausen, desværre ikke kan være til stede i dag.
Jeg skal på vegne af hr. Per Clausen sige, at Enhedslisten er positivt stemt over for det her lovforslag, og Enhedslisten kan i det store og hele støtte lovforslaget.
Samtidig skal jeg gøre opmærksom på, at Enhedslisten er tilfreds med, at grænsen for, hvornår støtte skal tilbagebetales, ikke ændres fra 750.000 kr. til 100.000 kr.
Det var ordene fra Enhedslisten.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-02-03:
I Det Radikale Venstre er vi meget optaget af at give kreativitet og innovation gode muligheder.
Det er simpelt hen forudsætningen for, at vi fortsat kan udvikle det økonomiske grundlag for den levestandard, vi har nu, og det er forudsætningen for, at vi får mange engagerede, nytænkende og handlende medborgere.
Så vel ud fra en menneskelig som en økonomisk tilgang er det således vigtigt, at vi er med til at skabe rammer og muligheder for, at denne udvikling intensiveres.
Forslaget her indeholder konkrete tiltag, der sigter imod forbedring af innovationen på fødevareområdet, samtidig med at den forenkler og samler indsatsen for hele fødevareområdet ved at inddrage fiskerisektoren under Innovationsudvalget.
Vi mener i lighed med det, der står i lovforslaget, at det er meget vigtigt, at innovationskompetencerne styrkes.
Vi mener også, at det er fornuftigt, at der udmeldes særlige temaer fra ministeren efter rådgivning fra Innovationsudvalget.
I den forbindelse kan det også være, at vi i udvalget kan være med til at inspirere ministeren.
Det kan f.eks. tænkes at være en sammenhæng mellem projekter, der støttes med midler fra landdistriktspuljen; en samlet og koordineret indsats vil kunne øge effekter af indsatsen.
Indskrænkningen af mulighederne for at give tilskud til generel markedsføring og afsætningsfremme er vi enige i.
Det er bedre, at de midler anvendes til testmarkedsføring til små og mellemstore virksomheder.
Vi bemærker også, at det ikke forhindrer, at der kan ydes tilskud til markedsføringsundersøgelser.
Det glæder vi os over, fordi udviklingsarbejdets resultater således kan testes på markedet.
Samlet set kan Det Radikale Venstre med denne begrundelse gå ind for forslaget.
Således var ordene fra hr. Ole Glahn.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-03:
Vi er i SF positive over for de overordnede linjer i lovforslaget.
Vi finder således, det er udmærket, at lovens formål bliver udvidet, herunder at der bliver mulighed for tilskud til opbygning af innovationskompetencer, samt at kravet om tilbagebetaling af støtte til sådanne projekter fjernes.
Vi finder ligeledes, at støtte til forundersøgelser kan blive rigtig nyttigt.
Det er vanskeligt for mindre virksomheder at finansiere idéudvikling, ved vi alle sammen.
Også forslaget om støtte til kampagner synes vi er godt, men der er nogle enkeltområder i loven, vi er noget kritiske over for.
Det gælder bl.a., at støtte til markedsføringen begrænses med forslaget her.
Her er SF enig med de synspunkter, der gives udtryk for i høringssvarene fra Økologisk Landsforening og resten af landbruget, altså at ændringen tages ud af lovforslaget.
Jeg vil godt sige, at jeg har set Fødevareministeriets besvarelse af de synspunkter, der er fremkommet i høringssvarene, men jeg er altså ikke helt sikker på, hvad det helt eksakt er, der står i den besvarelse.
Jeg synes i det hele taget, at det generelt er lidt svært at sikre sig, hvad det er, der helt eksakt menes med de svar, men det kommer vi jo formodentlig tilbage til under udvalgsarbejdet, og så må vi jo stille spørgsmål til det, vi ikke har forstået.
Spørgsmålet om udmelding af temaer er jeg ligeledes usikker på hvad indebærer.
Det er en bemyndigelse til ministeren, som er ret udefinerlig.
Vil ministeren oplyse, hvilke temaer det helt overordnet er, han tænker på?
Betyder fødevareministerens bemærkninger til høringssvarene, at forholdene vedrørende temaudmelding er uændrede i forhold til den nuværende lov, eller hvad?
Hvis temamodellen kører igennem, vil det så være sådan, at Det Økologiske Fødevareråd høres?
Jeg vil ligeledes godt have en melding om, hvorvidt Det Økologiske Fødevareråd fortsat vil blive hørt generelt i alle økologiske sager.
Og når jeg er ved det om høring og råd, har jeg et spørgsmål om Det Rådgivende Fiskeriudvalg.
Jeg er med på, at man ændrer på det, men jeg vil godt høre, om Dansk Akvakultur bliver repræsenteret i den sammenhæng i det nye udvalg.
Men som sagt først i mit indlæg er vi i SF positive over for hovedsigtet med loven.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-03:
Mit spørgsmål går på temaerne.
Ministeren sagde, at det at have temaer skulle styrke de små virksomheder.
Det vil jeg gerne bede ministeren om at uddybe, for noget af det, vi som Socialdemokrater er lidt bekymrede ved, er, at udmelding af temaer jo bliver på bekostning af noget andet.
Derfor er det vigtigt, at vi får de rigtige temaer.
Noget af det, vi lægger vægt på, er jo fødevaresundhed, udvikling af vores fødevaresikkerhed og også højværdiprodukter.
Vi tror, især når vi snakker om SMV’erne, de små og mellemstore virksomheder, at der i forbindelse med højværdiprodukterne, som nu f.eks. gourmetbryggerierne, er et utrolig stort behov for at få fokus på dem og få noget innovation på det område, og også på det økologiske område for den sags skyld.
Det er derfor, jeg er særlig interesseret i temaerne, for det er jo vigtigt, at der ikke bliver udmeldt temaer, som udelukker andre ting.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-03:
Fra min side er det alene et spørgsmål om, at vi gør det så operativt som muligt, altså at vi kan gå ud og sige, at hvis nu der er noget, vi synes er meget vigtigt at man på tværs får sat på som tema, fordi det er helt afgørende for hele innovationsideen, så skal vi kunne melde sådan nogle temaer ud.
I øvrigt er det stadig væk sådan i dag, at de små og mellemstore virksomheder jo kan lave projekter sammen med store virksomheder.
Så nej, det er ikke tanken, at her skal man gå ind og ændre på de ting.
Det er tanken, at man skal kunne sætte et tema på, i stedet for at det er den lidt besværlige facon, hvor det skal køres sådan, at man absolut skal lave projekter, som lige passer ind i det.
Faktisk er det sådan, at jeg tror, det bliver et krav i fremtiden, at vi kan gøre det mere, skal vi sige tværsektorielt, og det er det, vi sådan set skal prøve på.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-03:
Skal jeg forstå ministerens svar sådan, at måden, man styrker de små virksomheder på ved temaerne, er, at man på en eller anden måde tvinger dem til at skulle arbejde sammen med store virksomheder?
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg har forstået ministerens svar på det her med, om det skulle styrke de små virksomheder, så det vil jeg gerne bede ham om at bekræfte.
Ministeren siger vi: Vi skal melde ud om temaer, vi skal beslutte temaer, vi skal afgøre, om de har samfundsmæssig relevans.
Hvem er vi?
Er vi ministeren?
Lader han sig rådgive af Innovationsudvalget?
Det gør han, så vidt jeg kan forstå.
Men jeg er også meget interesseret i, om han havde tænkt sig at inddrage Folketingets Fødevareudvalg i spørgsmålet om udvælgelsen af temaer.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-03:
Nu kan fru Mette Gjerskov have overhørt mit første svar, men deri sagde jeg netop, at jeg synes, det var en god idé, at vi talte sammen i Fødevareudvalget om, hvilke temaer det skulle være.
Jeg kom faktisk også med den lille finte, at hvis jeg kendte Fødevareudvalget ret, ville man også på grund af et stort engagement bede ministeren komme over, så vi kunne diskutere det.
Så jeg synes sådan set, det er en god idé, at vi gør det på den måde.
Må jeg ikke bare lige igen sige om temaerne, at jeg tror, vi skal passe på med ikke at få en fokusering på, hvilke virksomhedstyper det nu lige er, der får fordele ud af det.
Det har sådan set aldrig været min tankegang.
Jeg har mere tænkt over, at det skulle være noget, som samfundet kunne have en fordel af generelt.
Derfor er det jo sådan, at Innovationsudvalget får tillagt rådgivningskompetence vedrørende de her temaer, sådan at jeg er sikker på, at vi får en erhvervsmæssig relevans af de foreslåede temaemner.
Så jeg mener faktisk, vi har taget godt hånd om det.
Igen vil jeg sige, at ifølge teksten er det sådan i spørgsmål, der omhandler tilskud til fremme af udviklingsprojekter – og det er jo det, vi taler om her – vedrørende økologisk produktion inden for jordbrug, at jeg indhenter en udtalelse fra Det Økologiske Fødevareråd.
Afstemning
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-03:
Endnu en gang under debatten her i dag kan jeg konstatere, at hr. Villy Søvndal omskriver, hvad der bliver sagt, og derfor føler jeg anledning til at tage ordet igen.
Det, der jo var rigtig spændende, var, at hr. Villy Søvndal ikke ville besvare spørgsmålet fra Venstres ordfører, hr. Hans Andersen, gående på: Hvad er det for en inspiration, SF har hentet i USA’s fattigdomsgrænse?
Det ønskede hr. Villy Søvndal overhovedet ikke at svare på, og det til trods for, at der jo direkte bliver henvist til, at lige præcis i USA har man en fattigdomsgrænse; det står der i bemærkningerne til beslutningsforslaget.
Det skyder hr. Villy Søvndal så hen under, at regeringen ikke ønsker at registrere, ikke ønsker at bruge en fattigdomsgrænse til at se på, hvordan udviklingen er.
Det er jo fuldstændig i strid med virkeligheden, hvilket jeg også gjorde rede for i min besvarelse af beslutningsforslaget, fordi vi jo netop måler og gør det i meget stort omfang.
Jeg nævnte Ginikoefficienten som et af måltallene og udviklingen i lavindkomstgruppen.
Faktisk måler vi igen og igen, hvordan det går, og vi gør mere end det, vi går nemlig også i dybden med, hvad det er for nogle særlige problemer, der gør sig gældende for de forskellige grupper.
Det er jo det, der er interessant, for så kan vi hjælpe dem videre i forhold til den situation, de er i.
Det, jeg understregede, var, at når regeringen afviser det her beslutningsforslag, er det, fordi vi ikke mener, en fattigdomsgrænse er egnet til at gøre noget ved de problemer, som folk har, heller ikke hvis de er ramt af, at de har lave indkomster, for fordi man har en fattigdomsgrænse, får folk jo ikke økonomisk mere ud af det.
Det, det handler om, er at se på, hvad det er, der skal til, for at folk kan komme ud af den situation, de er i.
Derfor er det vel også sådan, at hr. Villy Søvndal bevidst har undgået at tage stilling til: Hvad er det, der skal ske?
Er der nogen, der skal sættes ned?
Joh, de studerende kunne man godt diskutere, men hvad med selvstændige erhvervsdrivende?
Hvad med dem, der har valgt at være hjemmegående?
Hvad med deltidsansatte?
Eller er det bare for at få en ny diskussion om starthjælpen, som jo er indført af to grunde: fordi det skal kunne betale sig at arbejde, og fordi man ikke bare lige skal kunne komme til Danmark og få del i de fulde sociale ydelser?
Alt det har hr. Villy Søvndal overhovedet ikke villet give svar på under debatten i dag og jo heller ikke på, hvordan det skal måles.
Skal man straffes for at spare op?
Eller belønnes for at have haft et højt forbrug?
Men det er jo behændigt at undgå overhovedet at gå ind i den konkrete diskussion om det her.
Det, der ligger klart, er, at regeringen står ved det finmaskede sociale sikkerhedsnet, vi har i Danmark, hvor vi tager udgangspunkt i: Hvad er den konkrete situation for borgeren?
Hvad er det, der skal til for at give borgeren de bedste muligheder for at leve det liv, han gerne vil?
Og det er den indsats, vi fortsætter med.
Tom Behnke (KF), 2006-02-03:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Allan Niebuhr, desværre ikke kan være til stede ved det her møde, er jeg blevet bedt om at sige følgende: Når man slår op i Gyldendals røde fremmedordbog under innovation, står der følgende beskrivelse: Ordet dækker over begreber som fornyelse, nydannelse, forbedring, foryngelse, forskning og idéudvikling.
Og det beskriver meget godt indholdet af dette lovforslags intentioner, idet der er tale om tilpasninger og styrkelse inden for området.
Det er klart lovforslagets formål at styrke mulighederne for en mere strategisk og fokuseret innovationsindsats.
Det er med dette forslag muligt at styrke opbygningen af innovationskompetencen i fødevaresektoren, herunder at øge motivationen blandt små og mellemstore virksomheder til at udvikle en innovationskultur.
Der gives endvidere i forslaget mulighed for, at fiskeriområdet kommer direkte ind under Innovationsudvalget, hvilket øger muligheden for, at det primære fiskeri kan vurderes i en sammenhæng med opdræt af fisk og fiskeforarbejdning.
Som det sidste i forslaget skabes der mulighed for, at ministeren i fremtiden kan give målrettet tilskud til testmarkedsføring til små og mellemstore virksomheder, der har kampagner med særlige samfundsmæssige hensyn.
Vi er naturligvis åbne over for en drøftelse i udvalget af nogle af de indsigelser, der ligger i høringssvarene, men forslaget er, sådan som Det Konservative Folkeparti opfatter det, en klar forbedring, som vi tilsiger vores fulde støtte.