Tina Nedergaard (V), 2005-03-29:
Det er en spændende dag i dag.
Det er nemlig dagen, hvor vi i Folketinget tager hul på drøftelsen af kommunalreformens effekter på uddannelsesområdet.
Vi skal drøfte en lang række ændringer som følge af den aftale, Dansk Folkeparti har indgået med regeringspartierne om en modernisering og positiv udvikling af den offentlige sektor.
Derfor er moderniseringen af uddannelsesstrukturen også et af de allervigtigste spørgsmål i forbindelse med kommunalreformen.
I Venstre glæder vi os over, at det er lykkedes at skabe et flertal for en modernisering af den offentlige sektor; vi forventer os meget heraf.
Nærværende lovforslag, L 106, retter sig mod strukturen og styringen af meget væsentlige dele af vores uddannelsessystem, nemlig ungdomsuddannelserne, med særlig fokus på etablering af statslige selvejende gymnasier, hf- og studenterkurser, SOSU-skoler samt VUC'er.
Målet med forslaget er, at ungdomsuddannelserne og det almene voksenuddannelsesområde, herunder VUC'erne, etableres som statslige selvejende institutioner.
Institutionerne flyttes fra amtskommunerne, som nedlægges, til staten, hvor de som selvejende institutioner med egen bestyrelse får friere hænder til at planlægge arbejdet og deres egen udvikling, sådan som vi også kender det fra erhvervsskolesektoren.
Samtidig vil forslaget betyde, at der bliver ensartet styring af den gymnasiale sektor, erhvervsskolesektoren og social- og sundhedsgrunduddannelserne; dette vil i sig selv medvirke til øget mulighed for samarbejde.
Ligeledes lægger forslaget op til, at de gymnasiale uddannelser, herunder hf- og gymnasiekurserne, skal indgå i forpligtende samarbejder i lokalområdet.
Det er utrolig vigtigt, at disse samarbejder etableres, fordi samarbejde øger kapacitetsudnyttelsen.
Som tingene er i dag, lever efterskolesektoren helt uafhængigt af de amtslige uddannelser.
Der finder ikke nogen formaliseret koordination sted, hvilket nogle steder kan give uhensigtsmæssig dobbeltdækning eller det modsatte, nemlig mangel på lokale uddannelsestilbud.
Derfor er det også en styrkelse af hele ungdomsuddannelsesområdet, at regionerne overlades en koordinerende rolle, hvor regionerne indgår i arbejdet med at sikre tilfredsstillende lokale og regionale uddannelsestilbud.
Vi hæfter os ved, at ministeren får det overordnede ansvar for udbuddet af uddannelser.
Det er vi i Venstre tilfredse med, for vi har gode erfaringer med erhvervsuddannelserne, hvor udbuddet afpasses efter lokal, faglig indstilling.
Regionerne kan ifølge forslaget imidlertid ikke yde grund- eller driftstilskud til institutionerne, da det alene er staten, som varetager denne opgave, nøjagtig som vi også kender det fra erhvervsskolesektoren.
Den finansielle styring vil tage udgangspunkt i en analyse af taxametersystemet m.v., som i øjeblikket pågår i ministeriet med henblik på egentlig udmøntning i lovforslag til efteråret.
For os i Venstre er det væsentligt, at finansieringsstrukturen, når den bliver fastlagt, understøtter gode og geografisk brede uddannelsestilbud til alle unge.
Vi finder det meget relevant, at den finansielle styring af hele det omfattende uddannelsesområde gennemgås grundigt, og at dette arbejde i sig selv kan føre til, at ingen forfordeles, mens institutionerne omvendt får klare og enkle regler at operere under med mindre bureaukrati og mindre administration til følge.
De forventede økonomiske ændringer som følge af lovforslaget er beskrevet i forslaget.
Der tages højde for, at ændringerne af finansieringsansvaret kan medføre ændringer af de forhold, der findes i dag, da der pågår forhandlinger mellem staten og de kommunale parter.
Klart står det dog, at staten vil afsætte midler til regionernes udviklingsarbejde, hvilket vi finder hensigtsmæssigt, jævnfør det jeg tidligere har nævnt.
Overordnet lægger forslaget op til en forenkling af styringen af ungdomsuddannelserne, og det er positivt.
Samtidig sikres forpligtende lokalt samarbejde og institutionernes muligheder for at tilrettelægge og udbyde nye uddannelser inden for andre områder samt adgangen til at etablere lokale uddannelsessteder under den enkelte institution, sådan som vi også kender det fra erhvervsskolesektoren.
Institutionerne får deres egen ledelse og bestyrelse og dermed friere handlemuligheder.
I Venstre finder vi, at der er brug for de foreslåede ændringer, og vi støtter lovforslaget.