runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2004-05-25:
Hvis hr. Søren Krarup ellers havde lyttet til, hvad jeg sagde i min ordførertale, ville han have hørt, at jeg jo netop henviste til den rapport, som jeg tror det er, som er taget, kan jeg forstå, fra Hizb-ut-Tahrirs hjemmeside.
Det er nemlig, som jeg sagde, deres trusler mod jøder og anderledes tænkende muslimer - det er dem, der henvises til dér - der skal efterforskes som det, de er, trusler på liv og helbred, og straffes herefter.
I forlængelse af den efterforskning, som jeg forstår på justitsministeren at politiet i Glostrupkredsen har igangsat, er man selvfølgelig også inde at se på, om nogle af de hvervningsmetoder er foregået med trusler, eventuelt vold, og det er klart, at det i den sammenhæng selvfølgelig også er relevant at se på, om det er foregået i regi af organisationen.
Hvis det er det, så står vi i en helt anden situation.
Men der må vi jo i respekt for Rigsadvokaten sikre, at det er Rigsadvokaten, der kommer med en afgørelse på baggrund heraf.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-25:
Jo, vi vil have nøjagtig samme holdning til Hizb-ut-Tahrir, som vi havde til rockerklubberne
under én afgørende forudsætning: at den højeste juridiske, skal vi sige videnskab, for at bruge et amatørudtryk, vi har i Danmark, sagde, at her er der en sandsynlighed for, at grundloven er overtrådt, og at vi derfor kan bruge grundlovens § 78. Det, der var problemet dengang med rockerne, var, at den daværende Rigsadvokat sagde, at denne sag ville blive tabt.
Og den nuværende Rigsadvokat siger jo med meget større vægt i forbindelse med Hizb-ut-Tahrir, at hvis man anlægger en sag, vil sagen blive tabt.
Ifølge retsplejeloven kan en minister og for den sags skyld en anklagemyndighed ikke anlægge en sag, medmindre det er overvejende sandsynligt, at man kan føre sagen til doms.
Det står klart og tydeligt, Hr. Peter Skaarup spørger, om vi befinder os i en gråzone.
Det er jo derfor, politiet straks har grebet ind.
På baggrund af det med skolerne og på baggrund af de løbesedler, der har været omtalt mange gange, har man indledt en efterforskning.
Justitsministeren har sagt syv eller otte gange fra denne talerstol i dag: Hvis den efterforskning fører til, at der er nogen, der bliver dømt individuelt for de to ting, så vil ministeren straks bede Rigsadvokaten om at kigge på, om der er grundlag for at revurdere den holdning, han havde for 4 måneder siden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-05-25:
Nu har jeg ikke personligt været dybt involveret i lokaliseringen af Miljøinstituttet.
Jeg tager selvfølgelig det fulde ansvar for, at det er lokaliseret, hvor det er.
Jeg vil tro, at de overvejelser, der har ligget bag, formentlig har været, at det institut indgår i en vidensdeling med nogle af de institutioner, der i øvrigt er i byen her.
Jeg må så sige til hr. Arne Toft, at jeg heller ikke præcis ved, hvor mange medarbejdere der er på Lomborginstituttet, men jeg synes, det er lidt ude af proportioner, når hr. Arne Toft tidligere i debatten - og så bruger jeg ordet skose igen - skoser regeringen for den ordning, vi har lavet med et pendlerfradrag for langdistancependlerne.
Han siger, at det nærmest er det bare ingenting at lave en generelt virkende ordning, der kommer masser af mennesker til gode.
Det har ingen effekt; det er nærmest ligegyldigt.
Og så har hr. Arne Tofts bidrag til debatten her i dag været igen og igen og igen at trække et lillebitte institut med fem, ti, femten ansatte frem, som om det var al tings frelse.
Pointen er jo her, at sådan et institut med fem, ti, femten ansatte kan ligge ét sted.
Det kan ligge ét sted.
Og uanset om vi så lagde det i Ringkøbing Amt eller i Viborg Amt eller i Nordjyllands Amt, så ville det altså kun være til benefice for det amt, vi lagde det i. Derimod er det værktøj, vi har taget i brug omkring et udvidet pendlerfradrag, jo et generelt virkende værktøj, som har effekt alle steder.
Søren Krarup (DF), 2004-05-25:
I al enfoldighed og korthed: Jeg kan ikke sidde helt tavs til fru Line Barfods udtalelser om fundamentalisme, hvor hun taler om en række forskellige foreninger og opfattelser og kalder det hele fundamentalisme og sammenstiller det med Hizb-ut-Tahrir. Jeg vil spørge fru Line Barfod, som jo er et velbegavet og vidende
menneske: Er hun ikke i stand til at se, at det, der her kaldes fundamentalisme, simpelt hen er islam i en, om man så må sige, vulgær udgave?
Er hun ikke i stand til at forstå, at det, hun med en lidt elegant marxistisk vending bare kalder religion, er et område, hvor der i allerhøjeste grad er forskel på at sige med kristendommen, giv kejserne hvad kejserens er, og Gud hvad Guds er, og sige med islam, at der er en hellighed, som vi praktiserer og skaber samfundet efter?
Det vil sige, at der, hvor vi hersker, er al uenighed med os det samme som en grund til at blive dræbt.
Kort sagt, i hele denne overfladiske tale om fundamentalisme er fru Line Barfod så ikke i stand til at se, at den har den allernøjeste forbindelse med hele islams status om lov og religiøsitet, og at det, vi møder i Hizb-ut-Tahrir, er den vulgaritet, som vi i et retssamfund skal forbyde?
Vi forbyder ikke religionen, men vi siger, at vi ikke accepterer den vulgaritet, som den støder ud i her.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-05-25:
At skose kan nu også være en almindelig del af debatten, vil jeg sige.
Men nu var det ikke hr. Jens Peter Vernersen, jeg tænkte på, det var jo hr. Arne Toft, som skosede både den nuværende regering og i øvrigt også den tidligere regering. Hvad angår den tidligere regering, blev den jo skoset for sin indsats i forhold til Bornholm.
Men det skal jeg ikke stå og trampe rundt i, for det må jo være et mellemværende mellem hr. Arne Toft og hans eget parti, som jo var hovedbestanddelen i den tidligere regering.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-25:
F 54 er forespørgsel om udflytning af statslige arbejdspladser.
Regeringen nævner i sin regionalpolitiske redegørelse
for 2004
, at der er sket udflytning af statslige arbejdspladser fra hovedstadsområdet; der er etableret en sikkerhedsstyrelse i Esbjerg og Styrelsen for Social Service i Odense.
Hverken Odense eller Esbjerg er udkantsområder eller ligger i nærheden af særlig hårdt ramte udkantsområder.
Hårdt ramte udkantsområder som Lolland-Falster, Bornholm og Nordjylland får ikke gavn af regeringens udflytning af statslige arbejdspladser.
Det er baggrunden for, at vi ønsker en præcisering af, hvilke egne af landet de statslige arbejdspladser skal flyttes til.
Endvidere ønsker vi en generel opprioritering af placeringen af statslige arbejdspladser i udkantsområder eller i pendlerregioner, der ligger inden for rækkevidden af områder med lav økonomisk vækst og høj ledighed.
Derfor glæder vi os til debatten ved den her forespørgsel.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
For knap en halv snes år siden fremgik det af den regionalpolitiske redegørelse, at der var god udvikling i udkantsområderne; indenrigsministeren dengang sagde noget i retning af, at når det går godt i Danmark, så går det rigtig godt i udkantsområderne.
Jeg ved ikke helt, om det var tilfældet dengang, men det er jo også historie, så det kan vi lade ligge. Men det er i alt fald ikke tilfældet i dag, desværre, derfor er der også så meget mere behov for debatten i dag.
Der er behov for, at Folketinget aktivt går ind og kigger på de forhold, der råder, og som der er behov for at få kigget på.
Det er jo noget tilfældigt, at vi har den debat her den
samme dag, som vi står over for nogle ret store forhandlinger om strukturreformen.
Men det er en tilfældighed, som nok kan mane lidt til eftertanke, for hvor vi gennemgående har en centralistisk måde at have vores forvaltning på, vil jo også strukturreformen kunne give sådan en lokal centralisme med de meget store regioner, så det ville yderligere forstærke problemet efter vores opfattelse.
Men vi ser frem til at få en god debat her i dag om emnet.
Hans Andersen (V), 2004-05-25:
Jeg er sikker på, at personalet på de danske sygehuse er meget optaget af at nå målene for at nedbringe antallet af infektioner.
sådan set på hver dag.
Vores mål har bare været, hvordan vi får nedbragt antallet af infektioner hurtigst muligt, og det er altså ved at gøre brug af den danske kvalitetsmodel, som bl.a. Socialdemokratiet har været med til at sætte på skinner, men som man nu åbenbart springer fra og ikke vil være med til at føre ud i livet og få gennemført.
Det beklager jeg, men jeg siger bare, at den hurtigste måde, hvorpå vi kan nedbringe antallet af infektioner til glæde for patienterne, altså er, at vi implementerer den danske kvalitetsmodel på samtlige sygehuse i Danmark.
Lone Møller (S), 2004-05-25:
Mener hr. Hans Andersen virkelig, at de 100.000 mennesker, som bliver syge om året af at ligge på sygehus, bliver raske af en større grad af åbenhed, af, at de kan se, hvor mange der bliver reopereret, frem for at man får indført nogle standarder for det personale, der er i sundhedsvæsenet, sådan at man undgår de ting?
Det tror jeg ikke man løser ved, at man kan gå ind på nettet og se, hvor mange genindlæggelser der er på grund af, at folk bliver syge af at ligge på sygehuset.
Det handler om at få gennemført nogle rutiner, så det ikke sker.
Hans Andersen (V), 2004-05-25:
På de danske sygehuse er man sådan set
i gang med arbejdet med at opnå de mål, man stiller op i den danske kvalitetsmodel.
Den arbejder man med.
Allerede i 2004 arbejder man på at spørge, hvordan vi kan måle på reoperationer, hvordan vi kan måle på antallet af infektioner, hvordan vi kan måle på patienttilfredshed.
Det tiltag og det, der er kommet til yderligere omkring den danske kvalitetsmodel, er jo, at vi i Venstre sammen med Dansk Folkeparti og De Konservative ønsker en større grad af åbenhed omkring det, der foregår i det danske sundhedsvæsen; at vi som patienter i højere grad kan se, hvor kvaliteten er i orden, hvor det er, man ikke bliver udsat for unødig fare for infektioner, reoperationer, dårlig ernæring osv. osv. Vi skal have en større grad af åbenhed, og det er ad den vej, vi skal få nedbragt antallet af infektioner.
Lone Møller (S), 2004-05-25:
Hr. Hans Andersen spørger, hvorfor der først sker noget nu, hvorfor Socialdemokratiet først kommer med det her forslag nu.
Så vil jeg godt bede hr. Hans Andersen om at bekræfte, at det jo ikke er første gang, at det her forslag er fremlagt i salen.
Det var jo netop på baggrund af den undersøgelse for 5 år siden, at Sundhedsministeriet bevilgede penge sammen med Statens Serum Institut til at få udarbejdet nogle standarder
for at nedbringe hygiejneproblemerne i det danske sundhedsvæsen. Og det er jo ikke kun én standard.
Måske skulle hr. Hans Andersen læse, hvad det egentlig er, der er bevilget penge til at iværksætte her fra Folketingets side, som man så har skrottet. Men når vi oplever, at der stadig væk ikke er sket noget, ville det så ikke klæde det her Folketing at sikre, at 100.000 om året undgik at blive syge, frem for at være optaget af at få løst rigtig mange problemer på én gang i løbet af år 2006, hvorimod det her materiale ligger færdigt, og man kunne gå i gang den dag i morgen, hvis man ville?
Hans Andersen (V), 2004-05-25:
Så skal vi i dag høre fru Lone Møller appellere til, at vi skal støtte dette forslag.
Man kan jo spørge sig selv, hvorfor det først kommer nu.
Fru Lone Møller refererede selv til en 5 år gammel undersøgelse, der påpegede, at der var alvorlige problemer med hygiejnen.
Da var det Socialdemokratiet, der havde regeringsmagten, og hvad foretog Socialdemokratiet sig dengang?
Ja, et af tiltagene var, at man på sigt skulle påbegynde den danske kvalitetsmodel, og svaret er altså i øjeblikket, at det vil man ikke røre mere ved, det er åbenbart ikke løsningen på problemet, som det var for 4 år siden.
Nu har vi sat denne her danske kvalitetsmodel på skinner, og vi har sat den på skinner sammen med Dansk Folkeparti, der nu bl.a. får implementeret hygiejnen som en helt naturlig del af den danske kvalitetsmodel.
Så er spørgsmålet bare, hvordan vi hurtigst muligt får reduceret antallet af infektioner i det danske sundhedsvæsen.
Der er vores bud, at det gør vi ved at implementere den danske kvalitetsmodel på samtlige sygehuse.
Det gør vi ikke ved bare at tage én standard og køre den af sted, det gør vi ved at se på det her som et samlet hele.
Så hvis man hurtigt vil have nedbragt antallet af infektioner, så synes jeg, at man skal støtte op om at få udviklet den danske kvalitetsmodel og få implementeret den med fuld indfasning i 2006, men allerede i 2004 arbejder man jo med standarder rundtomkring på de enkelte sygehusafdelinger for, at man kan nå at opfylde målene i 2006.
Vi er altså allerede godt på vej, og jeg tror da, at man vil se væsentlige resultater på baggrund af det.
Løsningen er altså ikke bare at støtte det her beslutningsforslag og tage det som en enkelt brik af mange for at nedbringe antallet af infektioner.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-25:
Jeg er enig med ordføreren og ministeren i, at statslige arbejdspladser ikke gør det alene, men 756 ekstra arbejdspladser i Frederiksborg Amt er dog trods alt et væsentligt løft, og er det ikke ordførerens opfattelse, at sådanne 756 statslige arbejdspladser også får en effekt på arbejdsmarkedet i øvrigt i sådan et område?
Altså en positiv effekt i et amt, der i forvejen er godt med, og en negativ i amter, som er dårligt med: Bornholm, Nordjylland og andre yderområder med tilbagegang.
Er det ikke uheldigt?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Det kan man jo anskue ud fra det ståsted, man nu har, men det er således, at udviklingen fortsætter.
At de statslige arbejdspladser bliver lagt derud,
er ikke, som ministeren også sagde, det, der alene vil redde udkantsområderne.
Det er en anden form for vækst, der er vigtig i udkantsområderne.
Der er lavet otte vækstområder, som er præciseret her, og det er lidt mere interessant at tale om, end det er, at nogle få statslige arbejdspladser udvikler sig i enkeltområder.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-25:
Jeg anerkender selvfølgelig de positive ting, som regeringen har foretaget sig, og som Venstre naturligvis støtter.
Så havde jeg håbet på, at vi i dag kunne have haft de sidste nye tal fra Danmarks Statistik vedrørende udflytning af statslige arbejdspladser og udviklingen i statslige arbejdspladser.
Det har vi så ikke, men jeg vil tillade mig at relatere det til de gamle tal fra 2002, de tal, som også bliver refereret i den skriftlige regionalpolitiske redegørelse.
Nu skal man selvfølgelig passe på med procenter, men det er 776 arbejdspladser.
På Bornholm har der været en tilbagegang på 9,89 pct., og det er så 146 arbejdspladser.
Er det ikke lidt specielt, at udviklingen i statslige arbejdspladser fortrinsvis er sket de steder, hvor der i forvejen er en hel del statslige arbejdspladser?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-25:
Tak til ministeren for redegørelsen, både den skriftlige og den mundtlige.
Den skriftlige regionalpolitiske redegørelse viser, at beskæftigelsen i yderområderne har været faldende i de sidste 15 år, mens beskæftigelsen i og omkring de større byer er vokset.
Eftersom befolkningen flytter derhen, hvor der er uddannelse og arbejde at få, fører det til en nedgang i befolkningstallet i yderområderne.
Mange unge vender ikke tilbage til yderområderne efter endt uddannelse.
Det er en udvikling, som vi må have vendt, og staten må være med til at skabe udvikling i yderområderne.
Vi ved godt, som ministeren også var inde på, at statslige arbejdspladser ikke gør det alene, men det er et vigtigt signal, som også vil have nogle følgevirkninger i form af arbejde til eventuelle underleverandører.
Det er godt, at Sikkerhedsstyrelsen er etableret i Esbjerg, og at Styrelsen for Social Service er flyttet til Odense, men vi synes, det er lidt beskæmmende, at når der flyttes statslige arbejdspladser ud fra hovedstadsområdet, bliver de ikke placeret i yderområder, men netop i Esbjerg og Odense.
Det kan der være gode eller mindre gode begrundelser for, men vi synes, der fortsat bør være fokus på udflytning til yderområderne, og derfor ønsker vi en målrettet placering af statslige arbejdspladser til gavn for de fattigste yderområder.
I den forbindelse vil det være hensigtsmæssigt, som også hr. Kristen Touborg nævnte, at placere et nyt statsfængsel på Lolland-Falster for dermed at give området et løft, som kunne gøre en forskel.
Hvis strukturreformen fører til flytning af arbejdspladser under staten, må det sikres, at nye arbejdspladser placeres uden for hovedstadsområdet, der i forvejen har en lang række statslige arbejdspladser, og i stedet placeres i egne af landet med lav økonomisk vækst og høj ledighed.
På baggrund af det forslag om Arbejdstilsynets arbejde i forbindelse med den nye arbejdsmiljøreform, som Folketinget har vedtaget i dag, vil der ske en omstrukturering.
Arbejdstilsynets 15 afdelinger skal samles i 4 tilsynscentre, og når der er flertal i Folketinget for et sådant forslag, må det sikres, at der sker en rimelig regional fordeling, så yderområderne ikke bliver specielt ramt.
Men det forslag, som er vedtaget i dag, giver en centralisering.
Når det gælder udspillet til et nyt forsvarsforlig, er det positivt, at regeringen i sit oplæg tager hensyn til yderområderne.
Det glæder vi os naturligvis meget over.
En særlig problemstilling har vi i forbindelse med Ærø, Læsø og Samsø.
Det er positivt, at regeringen nævner disse øers særlige problemer i redegørelsen, for det er vigtigt, at der bliver gjort en særlig indsats for disse særlig svage yderområder.
Der er udarbejdet en rapport med konkrete forslag til initiativer, så nu mangler vi bare at få udmøntet nogle af de forslag i praksis.
Landet er ikke stort, i hvert fald ikke i international sammenhæng.
Derfor er det vigtigt, at vi gør brug af hele landet, og derfor glæder vi os også over disse to forespørgsler, som især tager udgangspunkt i at sikre, at hele landet tages i brug.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Hr. Kofoed må undskylde, hvis jeg er gået uden for emnet.
Jeg tænkte bare, at når ministeren talte en del om struktur i sin indledning, gjorde det ikke noget, hvis jeg også gjorde det, men det skal jeg da afholde mig fra i fremtiden, hvis det er sådan, at det kun er forbeholdt ministeren og måske Venstrefolk - hvem ved?
Vi har som sagt et helhedssyn på tingene.
Der må være en balance, der må ske en vurdering af, hvad der er hensigtsmæssigt at anbringe hvor, og der er en række bygninger, som vi ikke synes det er hensigtsmæssigt at anbringe langt ude i naturen.
Vi synes f.eks., at gårde skal være en enhed, og at de bør ligge i et bebygget område, hvis det er muligt, og hvis man vil have svin, der jo lugter, synes vi, det sådan set er meget udmærket, at svinene produceres i nærheden af det sted, hvor bonden bor.
Det må jo være bonden, der først og fremmest har ansvaret, og han må også kunne følge med i, hvordan det går.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-25:
Nu er det ikke en strukturdebat, vi skal have i dag, men er det ikke sådan, at SF er meget inde på, at man vil bestemme, hvilke regler der skal til, og hvordan udviklingen må køre i yderområderne?
SF vil nærmest overrule, hvad der skal foregå derude, hvor amterne sådan set beslutter i dag, så man vil faktisk hellere have en strammere regelstyring, end man lægger op til.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Det er sådan, at SF har et helhedssyn.
Det er den afvejning, der foregår, når SF ser på forholdene, og i den forbindelse vil jeg da godt sige, at det faktisk er ret udmærket, at vi har amterne, fordi amterne foretager en udmærket og afbalanceret forvaltning af området.
De ligger ikke under for en stor erhvervsdrivende i en forholdsvis lille kommune, og derfor er amterne faktisk et udmærket forum til at klare problemerne.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-25:
Er det ikke rigtigt, at SF stemte imod at give større beføjelser og større muligheder for at bygge og skabe udvikling ude i landområderne?
Har SF ikke hele tiden været imod, at den meget restriktive miljøpolitik skal liberaliseres og gøres friere, så der kan skabes udvikling i yderområderne?
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
Hr. Jens Kirk kan ganske roligt regne med, at når vi siger noget, mener vi det også, så det, vi har sagt vedrørende tidsforløbet på området, står vi ved.
Så vil jeg godt sige til hr. Jens Kirk, at naturligvis handler det også om arbejdspladser.
Men vi tror meget på, at ved at omlægge landbruget, gøre det mindre industrialiseret og dyrke andre afgrøder og fremstille andre produkter, som er mere egnskarakteristiske og kræver mere arbejdskraft, kan man erstatte en del af de arbejdspladser, som ganske rigtigt går tabt.
Jens Kirk (V), 2004-05-25:
Det er ikke jordbrug, vi skal diskutere her, det er mere arbejdspladserne, for jordbruget finder jo nok ud af noget andet.
Det er mere arbejdspladserne, det drejer sig om.
Hvor skal de pågældende arbejdere i grunden finde arbejde?
Det var mere interessant at få at vide.
Men når man siger 5 år, mener man vel 5 år og ikke 7 år, som hr. Jørn Jespersen siger nu?
Kan man vente 7 år, eller kan man vente 10 år, så vi kan få en fornuftig ordning og alle disse mennesker kan blive omskolet til noget andet, som også er fornuftigt?
Kristen Touborg (SF), 2004-05-25:
har sagt.
Men det er helt klart, at der er behov for at få
specielt sukkerordningen aftrappet i et hurtigt tempo
I virkeligheden sker der jo det, at ud over at forbrugerne betaler dyrt for sukkeret - i hvert fald dyrere end på verdensmarkedet - skal de faktisk også betale tilskuddet til sukkerindustrien.
Det virker ikke særlig hensigtsmæssigt, og derfor må jeg sige, at vi ikke synes, det er hult.
Vi ser på helheden, og vi vil omlægge det landbrug dernede, som nu producerer sukker, til en anden produktion.
Jens Kirk (V), 2004-05-25:
Lyder det ikke noget hult, når hr. Kristen Touborg siger, at der skal flyttes flere arbejdspladser ud, når SF faktisk er parat til over nat at fjerne 1.000 arbejdspladser fra ét område, nemlig Lolland-Falster?
SF's miljøordfører, hr. Jørn Jespersen, går til enhver tid ind for, at sukkerstøtten skal afvikles, hellere i morgen end i overmorgen og ikke under lige fair vilkår eller samtidig med, at alle andre skal gøre det.
Det skal bare gøres her og nu, og samtidig vil 1.000 blive kastet ud i arbejdsløshed.
Lyder det så ikke meget hult, når man siger, at de f.eks. kunne erstattes af et statsfængsel eller noget andet, når man samtidig her og nu gerne vil fjerne 1.000 arbejdspladser i stedet for at give tid til at finde en ordentlig løsning for området?
Marianne Pedersen (V), 2004-05-25:
Nu har man i forvejen tilgodeset eksempelvis Bornholm ved, at man har bibeholdt redningsberedskabet derovre, selv om det måske ikke var nødvendigt.
Det kan man jo også kalde statslige arbejdspladser.
På samme måde må vi også erkende, at i Nordjylland har f.eks. Frederikshavn den højeste tæthed af statslige arbejdspladser.
Der er 8,8 pct. statslige arbejdspladser i Frederikshavn, som er en del af Nordjylland, hvor landsgennemsnittet for statslige arbejdspladser ligger på 7,1 pct. Så der er i forvejen tilgodeset nogle udkantsområder med statslige arbejdspladser.
Per Stig Møller (KF), 2004-05-25:
For det første har jeg selv meget tydeligt givet udtryk for det, og for det andet er indstillingen fra Danmark til EU-udenrigsministermødet forrige mandag blevet tiltrådt af hele EU.
Indstillingen går ud på, at EU bakker op om international retsorden, og nævner eksplicit ICC og tillægsprotokollen til torturkonventionen, og det vil sige, at EU også meget klart har flaget ud, at det er vigtigt, at man tiltræder og tilslutter sig disse institutioner.
Der er altså ingen i Det Hvide Hus, der er i tvivl om, hvad Danmark mener om den sag.
Dertil kommer, at Udenrigsministeriets direktør var i Washington mandag og tirsdag, hvor det samme budskab blev leveret.
Det er altså allerede leveret meget tydeligt, der er
ikke nogen som helst tvivl i Det Hvide Hus, og derfor er det statsministerens vurdering, om der er behov for en yderligere markering, eller om vi allerede har markeret tilstrækkelig tydeligt.