Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Jeg er blevet bedt om at redegøre for, hvilke initiativer regeringen har taget for at sikre, at multinationale selskabers indtægter i Danmark beskattes på lige fod med andre indtægter, og at der ikke sker misbrug af begrebet transfer pricing; dette for mange fremmede udtryk, men som altså er et spørgsmål om samhandel på tværs af grænserne.
Endvidere ønskes oplyst, hvilke nye initiativer regeringen har planer om at gennemføre på området.
Nu er der jo ikke tale om et nyt emne.
Folketinget har for godt et års tid siden debatteret samme spørgsmål.
Der skal sættes ind mod dem, der ikke vil bidrage med deres andel til samfundsøkonomien.
Men tingene skal jo også sættes i det rette perspektiv.
At multinationale selskaber måske har en mindre skattebetaling i Danmark, end man forventede, er ikke det samme, som at der foreligger snyd. Der er mange fuldt legale grunde til, at der i et eller flere år ikke er et skattepligtigt overskud.
En grund kan være, at der er afholdt store investeringer i aktiver, der kan afskrives over skatteregnskabet, justeringer, som i det lange løb er til gavn for det danske samfund: der skabes arbejdspladser, der skabes økonomisk vækst.
Dette betyder ikke, at regeringen ikke interesserer sig for området, tværtimod.
Det har haft og det har fortsat en høj prioritet.
Lad mig sige det helt klart: Det er stødende for retsbevidstheden, hvis multinationale selskaber misbruger transfer pricing til at reducere deres skattebetalinger.
Det skaber konkurrenceforvridning, hvilket selvfølgelig ikke er acceptabelt.
Når der skal ageres, er det imidlertid vigtigt, at man har en fornemmelse af problemets omfang.
Det nytter ikke at skyde med spredehagl.
Hvad er det reelle problem?
Hvor stort er det?
Foretager man først en sådan analyse, har man langt bedre mulighed for at komme med en målrettet løsning.
Man undgår at ramme i flæng og unødigt genere en masse virksomheder, for hvem problemstillingen ikke er relevant.
Dette er også baggrunden for, at jeg i sommeren 2002 iværksatte en række undersøgelser og analyser, bl.a. om selskabernes overholdelse af dokumentationspligten, de udenlandske transfer pricing-regler og muligheden for at udvikle samarbejdet mellem de involverede myndigheder.
Resultatet af undersøgelsen vedrørende dokumentationspligten viste, at der er behov for en målrettet opstramning, og dette agter regeringen selvsagt at følge op på.
Jeg har derfor også i tilknytning til redegørelsen fremlagt en ottepunktsplan til forbedring af systemet.
Grundlaget er kontrol af de virksomheder, som ikke har den fornødne vilje til at følge transfer pricing-reglerne, og vejledning af dem, der gerne vil, men har behov for mere hjælp til at gøre det.
Planen har fokus på lignings- og kontrolsiden og indeholder samtidig elementer, der skal sikre et større incitament til at udarbejde lovpligtig dokumentation.
Et af elementerne er en aftale, der er indgået mellem Kommunernes Landsforening og Told- og Skattestyrelsen om etablering af en række TP-ligningscentre med tilhørende sekretariater, den såkaldte fællesmodel.
Disse skal tage sig af de største, de vanskeligste sager.
Ligningscentrene starter i 2005, idet visse selskaber dog først kan forventes at blive overflyttet fra 2007.
Målsætningen er bl.a. at skabe bedre mulighed for opbygning og vedligeholdelse af faglige miljøer.
I tilknytning til fællesmodellen udvikles nogle mere forfinede udvælgelsesværktøjer, og der skal være en bedre koordinering af udvælgelsen af kontrolegnede selskaber.
Transfer pricing-sager er typisk store og meget vanskelige.
For at kunne håndtere dem er der derfor behov for en specialisering.
Dette opnås imidlertid ikke ved at have ligningen af de multinationale selskaber spredt ud over en masse små enheder; nogle steder findes måske højst to-tre selskaber, som er relevante i denne her sammenhæng, og dette er ikke nok til at få opbygget den tilstrækkelige kompetence lokalt.
Med fællesmodellen skabes rammerne for, at den nødvendige kompetence og det nødvendige netværk kan opbygges.
Indsatsen er rettet mod en effektivisering inden for de eksisterende rammer.
Det gælder om at udnytte de eksisterende ressourcer bedst muligt.
Jeg ved godt, at andre har den opfattelse, at den bedste måde at løse et problem på er at ansætte flere folk, men det er altså ikke regeringens politik.
Der indgår mange andre faktorer end personale i dette lingningsmæssige spørgsmål,
Blot at hyre flere kontrollanter uden at se på, om det arbejde, de hyres til, udføres på en fornuftig måde, er en forældet indfaldsvinkel; andre steder er det en dyd at kunne udvikle sine arbejdsmetoder og samtidig opretholde produktionen med færre ressourcer, det kaldes fremskridt. Jeg synes egentlig, at befolkningen kan stille samme krav til det offentlige, som man gør til mange private virksomheder.
En af vejene til at sikre bedre udvælgelsesværktøjer er at sikre en god dokumentationsstandard. Det er regeringens hensigt til oktober at indføre regler, der pålægger virksomhederne at udfylde et sådant erklæringsskema med en række grundlæggende spørgsmål om virksomhedens dokumentation.
Samtidig vil regeringen foreslå, at der i klagesager ikke kan ydes omkostningsgodtgørelse til udarbejdelse af den lovpligtige dokumentation; som reglerne er i dag, kan det være et incitament til at undlade dokumentation og i stedet indbringe indkomstforhøjelsen for Landsskatteretten, så man får det offentlige til at betale for udarbejdelsen af dokumentationen.
Det er selvfølgelig ikke hensigtsmæssigt og standses derfor.
Også på vejledningsområdet er der iværksat tiltag.
Told- og Skattestyrelsen har udarbejdet en vejledning om transfer pricing-dokumentationspligten.
Endvidere er der aftalt en informationskampagne med erhvervslivets organisationer, som vil løbe af stabelen her i foråret.
I kampagnen indgår bl.a. afholdelse af en række gå hjem-møder rundtomkring i landet.
Som opfølgning herpå vil Told- og Skattestyrelsen i en periode på 3 måneder etablere en hotline.
Her kan virksomhederne på et uformelt grundlag indhente oplysninger om forståelsen af de ret komplicerede regler, der er på det her område, og vejledning til udarbejdelse af dokumentation. Man skal ikke undervurdere værdien af et godt informationsmateriale.
Dette kan bl.a. være med til at sikre virksomhedernes bevågenhed om emnet.
Endelig har regeringen før jul fremsat et lovforslag, L
119, hvorved der sikres en videreførsel af værnsreglerne mod internationale koncerners vilkårlige flytning af kapital over grænserne, dvs. reglerne om tynd kapitalisering - også et rimelig kompliceret område - altså igen et tegn på, at også på det område har vi taget initiativ.
Man kan spørge - det kan man altid - om reglerne er gode nok.
Spørgsmålet kan dog ikke besvares med et ja eller nej.
Området er ikke statisk, det må vurderes og tilpasses løbende.
De danske regler er baseret på OECD's anvisninger, som også anvendes af mange andre lande i verden.
Rent faktisk ligger de danske regler i den øvre ende i forhold til de andre landes regler.
Vi er altså allerede langt fremme.
Der er således intet, der indikerer, at der er behov for en helt anden linje eller en ny og stor gennemgribende revision.
Transfer pricing handler primært om international samhandel.
Vi taler med andre ord om en problemstilling, der er interessant i grænseoverskridende situationer.
Vores regelsæt afspejler dette forhold.
I lyset af praksis ved EF-Domstolen, senest i Langhorst-Hohorst-sagen, hvor de forskellige skattemæssige behandlinger af indenlandske og grænseoverskridende koncerner blev anset for EU-stridige, har regeringen altså allerede taget konsekvensen ved at foreslå Folketinget nye regler om tynd kapitalisering, ligesom vi også gennemgår regelsættet med henblik på eventuelle justeringer på TP-området.
At der primært er tale om en grænseoverskridende problemstilling betyder, at en høj grad af international koordinering er hensigtsmæssig for skatteydere, men også for skattemyndigheder.
Koordineringen er hidtil primært sket i OECD-regi, hvor Danmark deltager aktivt, men også i EU er, som tidligere nævnt, problemstillingen taget op, og der er nedsat et Joint Transfer Pricing Forum, som bl.a. ser på mulighederne for at få fælles retningslinjer for dokumentationskravene inden for EU-området.
Også her er Danmark en aktiv medspiller.
Jeg vil gerne afslutningsvis sige, at jeg faktisk glæder mig over, at det nu er lykkedes at tage en række konstruktive initiativer sammen med relevante parter, sammen med organisationerne, herunder KL.
Jeg føler mig overbevist om, at der hermed er etableret et godt grundlag for at imødegå eventuelle forsøg på misbrug af transfer pricing-reglerne.