runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2002-12-11:
Det er jo blevet påpeget under debatten, hvor vigtigt et felt vi taler om, og grundlovsfædrene har givet det en helt særskilt paragraf i vores forfatning.
Jeg har jo selv haft ansvaret for det her i 5 år, og jeg indgik en aftale med partiet Venstre og med den nuværende forsvarsminister.
Det var en aftale, som Venstre holdt gennem alle årene.
Der er aldrig nogen sinde sat spørgsmåltegn ved, hvorvidt Venstre ville leve op til den forpligtelse, der lå i at være aftaleparti.
Der har Det Konservative Folkeparti nu indgået en aftale med et parti, der på ingen måde vil give en garanti for det fremover.
Hvordan ser Det Konservative Folkeparti på den praksis?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-11:
Jeg vil godt bede fru Else Theill Sørensen forklare, om der nu fremover er et flertal for de lovforslag, som bliver fremsat, på baggrund af det arbejde, som ministeren lægger frem i Folketingssalen.
Kl. 9.55
Sandy Brinck (S), 2002-12-11:
Jeg vil godt bede den konservative ordfører, som jo samtidig er formand for Folketingets Indfødsretsudvalg, om at bekræfte, at vi tidligere har vidst med sikkerhed, at de mennesker, som kom på dette her lovforslag og dermed fik deres navn og deres adresse, alt, i lovforslaget, kunne få dansk statsborgerskab.
Vi vidste, at der var et flertal.
Det er først i dag, der er et flertal for loven.
Det er den parlamentariske skik, der er ændret, og det er det, vi synes er uanstændigt.
Det er uanstændigt over for de mennesker, at man ikke, når man putter dem på et lovforslag, rent faktisk også har sikret sig, at de får det statsborgerskab, som de er blevet stillet i udsigt, og som deres navn og offentliggørelsen af deres person rent faktisk tilsiger.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Det skal blive kort, for jeg har jo sagt nogle af tingene.
Men jeg vil godt gentage, at Det Konservative Folkeparti i en årrække har stået uden for de her aftaler, bl.a. fordi vi ikke mente, at kravene til opnåelse af dansk statsborgerskab var strenge nok.
Det er der nu rådet bod på.
Nu er der et flertal, som er enigt med os i, at der skal stilles nogle strenge krav, før man får statsborgerskab.
Så vil jeg også godt lige sige, at når vi diskuterer de her ting, er det nogle gange, som om der er tale om, at vi vil udstøde folk af samfundet, smide dem ud af landet, få dem til at miste deres rettigheder og deres forsørgelsesgrundlag osv.
Det er jo ikke sådan, det er.
Det er det, at man ikke giver dem statsborgerskab og dermed stemmeret til Folketinget, og det er faktisk den allervigtigste ting, som statsborgerskabet indeholder. Men i øvrigt er jeg da både som konservativ og som formand for udvalget meget glad for den opmærksomhed, der nu er blevet omkring tildelingen af dansk statsborgerskab.
Jeg synes faktisk, at det er et vigtigt område, som ikke fortjener et liv i ubemærkethed, og det har det så heller ikke øjeblikket.
Det Konservative Folkeparti kan, som vi altid har gjort, stemme for forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-11:
Ja, vil jeg sige til fru Else Theill Sørensen, det var det, der var meningen, og det her er et parlament, hvor vi bl.a. har mulighed for at diskutere de retninger i politik, som gælder, og derfor siger jeg i min ordførertale: Det her var tid til forandring.
Det har vi sandelig fået lov til at opleve, og det gælder både i forhold til parlamentarisk skik og i forhold til de mennesker, som kan få dansk indfødsret.
Det er blevet tid til forandring.
Det er det på en række andre felter i det danske samfund, og så kan man lide det eller ej.
Vi kan ikke lide det, og sandheden er, at jeg også tror, at det er ved at gå op for mange mennesker, hvordan det er.
Man kunne jo forestille sig, at Dansk Folkeparti stemmer
for den her aftale i dag
, netop fordi de har oplevet, at der ikke sad et flertal, som bare var sikkerhedsnet under den siddende regering og kunne bruges som automatisk stempel i forhold til denne her indfødsretslov.
Man kunne jo forestille sig, at det var derfor, Dansk Folkeparti har valgt at sige:
Vi stemmer for den endelige lov.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Hr. Kramer Mikkelsen siger i en kommentar til min beskrivelse af, hvordan det der cirkulære virker, at det bare er en kendsgerning, at der bliver optaget langt færre.
Ja, det var da virkelig også meningen.
Ikke at det nødvendigvis skulle være færre, men der skulle stilles nogle strengere krav.
Det er det, vi har kæmpet for i årevis, men som vi først nu har flertal for.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-11:
Jeg synes, det ville klæde regeringspartierne at få denne her aftale på plads også for fremtiden - den er det så for afstemningerne i dag - således at det ikke fra gang til gang, ministeren skal have et lovforslag her i salen, skal afgøres ved noget, der ligner et spil poker uden for Indfødsretsudvalgets møder.
Jeg synes, at det ville klæde regeringen at få den aftale på plads.
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, fru Else Theill Sørensen - nu kunne jeg forstå, at man ikke ville svare på hr. Frank Jensens spørgsmål - om man ikke synes, det ville være på sin plads at få den parlamentariske skik og brug ind i udvalget igen, således at man, når man sad i udvalget og behandlede de her sager, vidste fra gang til gang, at der var et flertal for de pågældende sager. Jeg vil godt spørge den konservative ordfører, om man ikke mener, at der vil være grund til at arbejde med det i foråret og at få et ordentligt forhandlingsgrundlag og en ordentlig aftale på plads på det her felt, så det ikke sejler.
Søren Krarup (DF), 2002-12-11:
Jeg vil godt stille fru Else Theill Sørensen et andet spørgsmål: Pirrer det ikke også fru Else Theill Sørensens ironiske sans at se hele venstrefløjen som en flok forvirrede høns fare omkring og ikke ane, hvad de skal stemme, slet og ret fordi Dansk Folkeparti forholder sig til grundlovens § 44, og det vil sige vurderer det enkelte lovforslag i stedet for at henholde sig til en automatisk praksis, der er i strid med § 44 i grundloven?
Morer det ikke også fru Else Theill Sørensen at se venstrefløjen?
For det morer mig.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2002-12-11:
Noget bliver gentagelser, det skulle egentlig være overflødigt.
Jeg synes stadig væk, hr. Thulesen Dahl stiller hypotetiske spørgsmål om, hvordan vi vil forholde os, hvis det kunne tænkes, at en eller anden havde lyst til at rejse en sag, og hvad vil vi banke ind af ressourcer i det.
Det kan der da ikke svares på. Vi vedtager en lovgivning.
Vi implementerer infosoc-direktivet, og kommer der noget dårligt ud af det, jamen så må vi jo se at få det løst, sådan som det danske Folketing gang på gang i andre sager har løst noget, når der har vist sig et problem.
Det er jeg helt rolig ved.
Når så fru Louise Frevert bliver ved med at spørge omkring det med Dansk Folkepartis ændringsforslag, så mener vi faktisk, sådan som jeg allerede har sagt både i udvalget og her fra denne talerstol, at i det væsentligste er Dansk Folkepartis betænkeligheder, spørgsmål, forslag blevet tilgodeset gennem udvalgets flertalsformuleringer.
Derfor denne tagen afstand fra Dansk Folkepartis synspunkter.
Vi mener faktisk, at Dansk Folkeparti i en ganske ekstrem grad har fået tilgodeset deres betænkeligheder dels selvfølgelig, naturligvis, gennem alle de spørgsmål og besvarelser, der er kommet, foretræde osv., osv., men også i selve formuleringen, også gennem de bidrag, vi har været med til at sikre er optrykt i betænkningen.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-11:
Jeg vil gerne spørge fru Elisabeth Arnold, om fru Elisabeth Arnold kan uddybe det, der står i tillægsbetænkningen, nemlig at Det Radikale Venstre beklager, at tildeling af statsborgerskab ikke længere foregår med den værdighed, som sådanne personspørgsmål bør behandles med.
Drejer denne værdighed sig også om, at man ikke stemmer for, at disse mennesker skal have dansk statsborgerskab?
Jeg vil godt bede fru Elisabeth Arnold komme op og forklare, hvad værdighed betyder i denne her sammenhæng.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-11:
Vi har ønsket at få en debat om og få belyst det forhold, at der nu er indgået en politisk aftale, hvor den ene part ikke ønsker at opfylde aftalens betingelser.
Det synes vi er lykkedes ganske godt i løbet af den timelange debat, vi har haft debat om det her lovforslag, og det er vi fra radikal side meget godt tilfredse med.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-11:
Fru Elisabeth Arnold sagde, at Det Radikale Venstre under disse mennesker dansk statsborgerskab.
Det er jo en mærkelig måde at tilkendegive på, at man ønsker, at nogle skal have dansk statsborgerskab, når man ikke vil stemme for det, men det vil altså sige, at De Radikale nu har fået et nyt valgsprog, der hedder: Taktik før mennesker.
Det her drejer sig om taktik, og jeg har forstået, at det var meget vigtigt, at de her mennesker fik dansk statsborgerskab, men på grund af taktikken her i Folketinget kan man altså ikke stemme for.
Jeg synes, det er yderst pinligt, at De Radikale optræder på den her måde.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-11:
Det Radikale Venstres medlem af Indfødsretsudvalget er ikke til stede i dag, så jeg skal derfor på partiets vegne redegøre for vores stilling: Det Radikale Venstre vil undlade at stemme til sidste behandling af det her lovforslag.
Det vil vi hovedsagelig, fordi vi gerne vil tilkendegive, at vi synes, at den måde, indfødsretsaftalerne nu bliver administreret på, er ganske utilfredsstillende.
Det blev sagt tidligere i debatten i dag, at fremmede ikke har ret til at blive danske statsborgere.
Det er fuldstændig rigtigt, at det har de ikke, men vi mener, at de har ret til at blive behandlet ordentligt, dvs. efter klare regler, som, hvis de bliver opfyldt, også giver statsborgerskab. Jeg synes endvidere, at ansøgerne har krav på, at disse regler holder sig nogenlunde konstante over tid, så man ikke ændrer dem ustandselig.
I sommer skete der det, at man ændrede reglerne, på trods af at der var en meget lang venteliste.
Der er stadig væk meget lange behandlingstider, og med de udmeldinger, vi har fået fra Dansk Folkeparti, om, at man i dag stemmer for loven, men at det er man ikke sikker på man vil gøre næste gang, kan vi forudse, at der vil blive ændringer i kravene for opnåelse af dansk statsborgerskab ca. tre gange om året indtil det tidspunkt, hvor regeringen ikke mere vil bøje sig for Dansk Folkepartis krav.
I dag vil jeg sige tillykke til integrationsministeren, fordi det lykkedes ham at vride armen om på Dansk Folkeparti, så de stemmer ja til den lov, selv om de er utilfredse med den og tydeligt siger, at de ikke er sikre på, de vil stemme ja næste gang.
Jeg synes, det er meget utilfredsstillende, at vi skal have disse skiftende meldinger om, at man nu vil stramme kravene næste gang, og at vi derfor stadig vil få en skrue uden ende, hvor ansøgere må se frem til stadig stigende sagsbehandlingstider, fordi kravene hele tiden ændres.
Det synes jeg er en ganske utilfredsstillende og en meget ubehagelig måde at arbejde på over for ansøgere om dansk statsborgerskab.
Det Radikale Venstre under disse mennesker, som har opfyldt disse krav, dansk statsborgerskab, men vi kan ikke stemme for lovgivningen, fordi vi synes simpelt hen, at måden, flertallet herinde opfører sig på, er ganske uanstændig og ganske urimelig.
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-11:
Jeg har ikke på noget tidspunkt sagt, at for at blive en del af det danske samfund skal man have statsborgerskab.
Jeg siger, at for at vi kan sige til de her folk, at vi gerne vil have dem med i det her fællesskab, skal de da søreme have de samme rettigheder, som vi andre har.
Det nytter da ikke noget, at vi siger, de skal være med
Det er da en fuldstændig urimelig måde at have fællesskab på.
Sådan definerer jeg altså ikke et fællesskab.
I et fællesskab behandler man hinanden ligeværdigt.
Det er klart, der er forskel på folk, der bor til fremleje, og folk, som har lejekontrakt på den lejlighed, de bor i.
I det øjeblik, man bliver statsborger i Danmark, er ens tilknytning til Danmark selvfølgelig større, så er ens lyst til at bidrage til fællesskabet, lyst til at gøre noget ekstra for Danmark selvfølgelig større.
Det skulle da være mærkeligt andet. Med hensyn til de kriterier må jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, at det er altså meget, meget svært at forhandle, når vi ikke på noget tidspunkt er blevet inviteret til nogen som helst form for forhandling.
Jeg ser meget frem til, at vi bliver inviteret til en forhandling, og så vil jeg meget gerne fortælle hr. Eyvind Vesselbo, hvad vi synes, der skal være retningsgivende for statsborgerskab.
Men vi blev ikke inviteret på noget tidspunkt.
Sandy Brinck (S), 2002-12-11:
Jeg kan berolige fru Else Theill Sørensen med, at hun ikke behøver at optage noget på bånd, for fru Else Theill Sørensen har fuldstændig ret i, at der er intet som helt nyt i, at et flertal aftaler, hvem der umiddelbart kan og umiddelbart ikke kan komme på et lovforslag.
Det nye er, at man ikke har sikkerhed for at selv samme flertal rent faktisk stemmer det igennem, når det så kommer i Folketingssalen.
Det er jo rent stemmekvæg, man regner os for.
Og det er uanstændigt over for de mennesker, som rent faktisk får deres navn og alt muligt optaget på et lovforslag, som man ikke har sikkerhed for kan give dem et statsborgerskab.
Det er bare nyt, at man laver den så smalt, som man gør denne gang, og uden at have sikkerhed for, at det kan stemmes igennem i Folketingssalen.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-11:
Nu fik jeg jo ikke helt svar på mit spørgsmål, for grunden til, jeg spurgte om nogle kriterier, var jo, at jeg kunne forstå på hr. Kamal Qureshi, at hr. Kamal Qureshi var utilfreds med den måde, det var foregået på.
Så er det, jeg siger til mig selv, at så må hr. Kamal Qureshi jo have tænkt nogle andre tanker, have nogle andre måder at gøre det på, have nogle andre kriterier.
Så kunne man måske have forhandlet om de ting, men når hr. Kamal Qureshi ikke engang her fra talerstolen kan sige, hvad det er for nogle kriterier, er det jo søreme svært at have med det at gøre.
Så vil jeg også spørge hr. Kamal Qureshi: Er det sådan, at man kun kan blive en del af det danske samfund, hvis man er dansk statsborger?
Jeg synes, at jeg på det, hr. Kamal Qureshi sagde, forstod, at for at blive en del af det danske samfund er man nødt til at være dansk statsborger.
Sådan hørte jeg det, men man kan jo dementere det.
Jeg vil gerne spørge hr. Kamal Qureshi, hvis hr. Kamal Qureshi hører efter, hvilke andre kriterier end dem, der bruges i dag, hr. Kamal Qureshi gerne vil have, der skal være for at tildele dansk statsborgerskab, fordi sådan som jeg hører det, siger hr. Kamal Qureshi, at han bare vil have, at flere får dansk statsbsorgerskab, men det er vel ikke et mål i sig selv.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, om hr. Kamal Qureshi kunne fortælle, hvad det er for nogle kriterier ud over dem, vi har i dag, der skal gælde for at få dansk statsborgerskab.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Vi har jo diskuteret specielt de der sprogkrav nogle gange.
Det har også været fremme i medierne.
Det kan da bekymre mig, om der kan være så mange.
Det var faktisk lige præcis på størrelse med det antal sager, vi de her to gange har behandlet i Indfødsretsudvalget.
Det var sådan en bunke af den størrelse. Har der virkelig været så mange skriftlige henvendelser om folk, der havde problemer med det sprogkrav?
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-11:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at vi fra SF's side hilser vores nye medborgere velkommen.
Det har vi gjort ved utallige indfødsretstildelinger.
Det gør vi også gerne denne her gang.
Når denne situation er blevet så markant anderledes, end den har været tidligere, har det selvfølgelig noget at gøre med, at det her i Folketingssalen er til almindelig morskab, at der er nogle personers statsborgerskabstildeling, der er på spil.
Sådan forholder det sig så alligevel ikke, i hvert fald ikke med sikkerhed, før dagen for tredjebehandlingen.
Jeg synes også, at Dansk Folkepartis analyse af vores udlændingeminister var meget, meget interessant, og jeg har også tænkt mig at tage en særlig udskrift af den.
Jeg synes, at deres analyse af, at der er lige så meget liberalt menneskesyn i vores minister for udlændinge, som der er italienere i italiensk salat, var meget interessant.
Det synes jeg egentlig er en interessant analyse fra regeringens parlamentariske grundlag, og det tror jeg da vil være interessant også for mange af de udenlandske medier, som er her i disse dage for at finde ud af, hvordan det ser ud i Danmark, om Danmark selv gør nok, også når ministeren nu snakker om, hvad andre ansøgerlande skal gøre i forhold til deres minoriteter for at kunne komme med i EU.
Alt i alt vil vi sige, at vi vil meget gerne tildele personer det her statsborgerskab, og fru Else Theill Sørensen har jo meget præcist sagt, at de her personer får statsborgerskab efter den nuværende parlamentariske situation.
Der skal være et flertal imod.
Det vil sige, at man skal stemme imod lovforslaget, hvis man ikke ønsker at tildele de her personer statsborgerskab. Vi vil meget gerne tilkendegive, at vi er meget utilfredse med den behandling, det her lovforslag er et udtryk for, og vi vil også tilkendegive herfra, som det blev nævnt af fru Else Theill Sørensen, hvem det er, vi egentlig gerne vil give statsborgerskab, men som ikke står på det nuværende lovforslag.
Det er jo et helt præcist spørgsmål.
For mig at se har indfødsretsloven jo været anderledes på den måde, at der har været et flertal for de personer, der stod på loven.
Nu er den situation der ikke længere, og det har jo været den, der har gjort, at der har været en respekt fra nogle af de partier, der ønskede
at flere personer skulle kunne få statsborgerskab, så de ikke har fremsat beslutningsforslag eller lovforslag om det.
Hvis de personer, der er på ministerens lovforslag, ikke kan være sikre på at få statsborgerskab, så vil vi jo selvfølgelig benytte lejligheden til at undersøge muligheden for at kunne få nogle af de personers ansøgning til statsborgerskab behandlet, som vi mener burde få statsborgerskab, for nu behøver de jo ikke gå igennem Indfødsretskontoret for at kunne få deres sag behandlet herinde.
som vi egentlig ville give statsborgerskab.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Jeg er altså lidt ked af at bruge ordet uanstændigt, men det er uanstændigt at tage sådan et eksempel frem.
For den dame, hvis hun findes, ville være kommet på lovforslaget allerede fra Indfødsretskontoret.
Og skulle det kikse, hvad jeg tvivler stærkt på, ville hun have fået det i udvalget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-11:
Men det er indlysende, at hvis vi får tilbuddet, vil vi gerne over en forhandling fortælle, hvilke krav vi har til en ny indfødsretsaftale.
Men jeg er nødsaget til at sige, og jeg tager bare et helt tilfældigt eksempel: En statsløs 80-årig posttraumatisk torturoffer, som ikke kan tale dansk, vil vi nok typisk sige skulle have en mulighed for at få dispensation.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Jeg beklager, at jeg overså, at der også var et spørgsmål i det, hr. Frank Jensen sagde før, det var kommet om på næste side af mit papir.
Det var det samme, som hr. Kramer Mikkelsen nu spurgte om, nemlig et spørgsmål om at lave aftalen bredere funderet.
Det er da måske også en fejl, men jeg vil da godt vide: Hvad er det, der så skulle have været anderledes i aftalen?
Kan Socialdemokratiet umiddelbart tilslutte sig aftalen, eller hvad skal ændres, for at Socialdemokratiet kan tilslutte sig? Med hensyn til, at det skal være det samme flertal, der bærer loven igennem, som fru Sandy Brinck talte om: Jeg har sagt, at det da ville være ideelt, at der i hvert fald var mindst et flertal, men jeg vil stadig væk gerne vide: Hvem af de 723 - eller hvilke typer blandt de 723 - er det, som Socialdemokratiet ikke vil have med?
Nu er vi nogle, der gerne vil have de 723 med, men hvilke typer er det, Socialdemokratiet ikke vil have med, og hvorfor kan Socialdemokratiet ikke stemme for, at de 723 skal have deres statsborgerskab?
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-11:
Jeg tror, man skal have været her lidt længere i Folketinget for at kunne forstå, at noget af det her med, at man stiller spørgsmål, egentlig ikke er ment som spørgsmål, men jeg skal da gerne sige, at det her ikke bare handler om, at flere skal have statsborgerskab.
Det her handler om, at der kommer masser af mennesker til det her samfund, som vi mener bidrager, og som gerne vil være en del af det her samfund, som gerne vil bidrage til fællesskabet, og de skal kunne få statsborgerskab på en markant anderledes måde end den, som regeringens cirkulære lægger op til, som rent faktisk har en slags logeagtig logik, hvor det at kunne få statsborgerskab er noget med, at man skal igennem en masse prøver, og så på et eller andet tidspunkt får man et eller andet emblem, der siger, at man er anerkendt.
Det er ikke den logik, som jeg har.
Den logik, jeg har, er, at vi skal bruge statsborgerskabet aktivt til at kunne få personer til at deltage i det danske fællesskab.
Det er klart, at det, hr. Eyvind Vesselbo efterspørger, vil blive tydeliggjort, i det øjeblik vi vil prøve at samle de personer, vi gerne vil tildele statsborgerskab, og derved også vise, hvad det er for nogle mennesker, hvad det er for nogle personer, som vi gerne vil tildele statsborgerskab.
I realiteten er det jo det samme svar til fru Else Theill Sørensen, nemlig at i det øjeblik, vi begynder at arbejde i retning af at prøve at samle de mange personer, som vi rent faktisk mener burde få statsborgerskab, vil fru Else Theill Sørensen også se, hvor mange mennesker som har lyst til det.
Det kan godt være, der så er nogle af dem, der ikke vil have lyst til at få deres sag behandlet herinde, fordi det gør dem personligt udsat, men vi vil prøve at undersøge, om der er nogle, som har lyst til at få deres sag afprøvet herinde, og vil benytte vores parlamentariske mulighed for at få deres indfødsretsansøgning behandlet i Folketinget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-11:
Nu foregår der jo noget mellem udvalgsbehandlingen eller den behandling, der foregår i udvalget, hvor vedkommende personer kommer på lovforslaget, og så til, at vi står her i dag, hvor hr. Eyvind Vesselbo kan sige, at der er masser af mennesker, der får dispensation fra ikke at kunne det danske sprog, og de kommer på lovforslaget.
Jeg er helt sikker på, at hvis der blev lavet en statistik over, hvor mange der bliver afvist i udvalget, og hvor mange der kommer på det endelige lovforslag, så bliver der afvist langt flere, end der bliver optaget på lovforslaget.
Min holdning er den, at det er udtryk for de stramninger, som denne her aftale indeholder.
Det er klart, at det altid har været sådan, at når man sidder og behandler sagerne i udvalget, er der nogle mennesker, der får nej, og nogle, der får ja.
Der er det entydige svar bare - det er der, den konservative ordfører har ret - at det nu er et begrænsende flertal, som har lagt sig ind og lavet denne her aftale.
Sagen er bare, at det begrænsende flertal ikke som ved tidligere aftaler har været sikker på at have et flertal.
i Folketingssalen.
Det er det vi synes er uanstændigt.
Mens vi sidder og udvalgsbehandler osv., har vi ikke kunnet få et eneste svar fra Dansk Folkeparti på, hvordan de ville stemme, og det er det, vi er utilfredse med.
Vi anerkender flertallets ret til at lave en aftale, men vi mener bare, at flertallet også bør stå ved den aftale, det har indgået, og så stemme for den.
Det gør de så i dag.
Den meddelelse får vi i dag ved tredjebehandlingen i Folketingssalen.
Det synes jeg er uanstændigt.
Kl. 9.50