Christine Antorini (SF), 1998-12-04:
Det er jo interessant, at OECD roser de danske unge for at være selvstændige, modne og velformulerede.
De er nogle af de mest imponerende blandt alle de unge, vi har mødt, som lederen af OECD's uddannelsesafdeling har udtalt.
Han mener, at det mere end opvejer, at danske unge er længere tid om at blive færdige med en videregående uddannelse.
Samtidig ser den danske undervisningsminister og finansminister det som et af de alleralvorligste problemer,
at unge danskere først bliver færdige med en uddannelse et par år senere end andre unge.
Det er en belastning for samfundsøkonomien, selv om de åbenbart bliver særdeles gode medarbejdere for de virksomheder, de skal ind i.
For at få flere unge til at starte hurtigere
har regeringen indgået forlig med de borgerlige partier om at ændre kvote II-optaget, hvor man bl.a. søger på baggrund af erhvervserfaring.
De unge skal ikke bruge unødig tid på at kvalificere sig til kvote II, men gå direkte ind via kvote
Som skræmmebillede har regeringen været ude med, at 70 pct. unge søger optagelse via kvote II, men det interessante
må da vel være, at der starter ca. 45.000 unge om året på en videregående uddannelse, og af dem optages 11.000 via kvote II på en mellemlang eller en lang videregående uddannelse.
Er det virkelig så skræmmende? Det er selvfølgelig et stort problem, at de unge finder adgangsvejene til en videregående uddannelse så uoverskuelige og usikre, at de for en sikkerheds skyld også søger kvote II.
Det problem kunne lettest løses ved at fjerne adgangsbegrænsningen helt.
Når regeringen ikke gør det, går
jeg ud fra, at det er, fordi det vil koste penge.
I stedet vælger den at klippe i universitetsloven og give ministeren bemyndigelse til for det første at fastsætte regler om kvote II, for det andet fordele optagelseskapaciteten mellem kvoterne og eventuelt fastsætte regler, der tidsbegrænser medtagne kvalifikationer i udvælgelsen.
Selv om der i bemærkningerne står, at den endelige fastlæggelse af kvotestørrelserne kommer til at ske i dialog med uddannelsesinstitutionerne, står der også, at der under alle omstændigheder må ske en væsentlig konvertering fra kvote II til I.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om disse ændringer ikke giver ministeren mulighed for et pålæg, altså ikke kun en dialog, men i sidste ende et pålæg, hvor man griber ind dér, hvor man ønsker at placere disse flere unge.
Umiddelbart er det jo vældig positivt, at regeringen afsætter midler til 3.000 nye uddannelsespladser, men i SF er vi blevet kloge af skade.
Som jeg har sagt før, har vi i samarbejde med regeringen været med til at få afsat 11.000 uddannelsespladser over 4 år, og det har faktisk været ret svært at finde pladser til dem alle sammen.
Vi er blevet reddet lidt af nogle nye uddannelser som de to nye journalistuddannelser på universiteterne.
Der er pladsmangel på de videregående uddannelser, og der kan ikke presses flere studerende ind.
Der mangler lærerressourcer, og der er færre forskningsmidler.
Alt i alt falder kvaliteten på vores videregående uddannelser.
Der står udtrykkeligt i lovforslaget, at der ikke er afsat penge til nye bygninger, og jeg vil også gerne her spørge ministeren, hvor man kan se, at der er afsat penge til lejemål og hvor mange.
Jeg vil også gerne spørge ministeren, om der i de 135 mio. kr. også er indeholdt midler til forskning. I øvrigt vil jeg igen påpege, at det er grotesk, når man peger på naturvidenskaberne og ingeniøruddannelserne som uddannelser, hvor der er plads til flere unge.
Her er problemet jo altså, at de unge ikke søger derhen.
Det skulle man tage at gøre noget ved, men det gør man jo altså ikke ved at ændre på kvote II-optaget. SF er derfor imod dette lovforslag, og vi synes i øvrigt også, det er utrolig dårligt at lave et indgreb mod universiteternes selvstyre via en finanslovaftale, hvor der stort set ikke bliver mulighed for en ordentlig og saglig debat og for at inddrage de høringsparter, som jeg vil tro har en vis interesse i at ændre på universitetsloven.
Blot for at rette enhver misforståelse: Jeg håber virkelig også, at de uddannelsespladser bliver brugt.
Min bekymring går på, om de bliver brugt.
Ellers ville det være ærgerligt i forhold til de gode intentioner, jeg kan høre der er fra regeringens side.
Jeg har et spørgsmål.
Jeg kunne forstå på det sidste, ministeren sagde, at det her vil ske i dialog med de videregående uddannelser.
Det går man nemlig i gang med nu.
Jeg vil godt spørge endnu en gang: Vil det sige, at man ikke i sidste ende vil bruge muligheden for at give dem et pålæg om fordeling af optagelseskapaciten mellem kvoterne og fastsætte regler om kvote II?
Vil det alene være en dialog, hvor det i den sidste ende er de videregående uddannelser selv, der vurderer, om de er i stand til at optage flere, eller vil man bruge muligheden for pålæg?
Jeg vil også spørge ministeren: Ministeren siger, at det ikke er til at forstå, hvordan man kan være imod det her lovforslag.
Det må der jo have været en god grund til.
Endelig vil jeg blot gøre opmærksom på, der jo rent faktisk med finansloven bliver skåret 50 mio. kr. i universiteternes basisforskningsmidler.