runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-04-21:
Jeg siger tak for den forholdsvis venlige behandling af dette beslutningsforslag.
Jeg kan se, der er mulighed for, at der inden vi skal til at diskutere finanslov i efteråret kan blive et flertal for det.
Det er ganske rigtigt, som det er blevet sagt, at det er en genfremsættelse; men man skal blive ved med at komme frem med noget, hvis man tror på det.
Det gør vi i denne sag, og jeg kan høre, at der nærmer sig et flertal.
Forholdet er jo det - selv om der bliver sagt noget andet fra nogle sider - at landbruget virkelig er presset økonomisk i øjeblikket.
Jeg skal ikke nævne hele rækken, men hvorfor er de presset økonomisk?
Jo, fordi et flertal her i salen har pålagt dem store administrative byrder de sidste 3-5 år.
De er blevet pålagt grønne afgifter, CO2-afgifter, og jeg kunne blive ved, og derfor mener jeg, det var det rigtige tidspunkt at komme frem med forslaget, fordi det kunne være en rimelig kompensation for det, man har pålagt erhvervslivet.
Jeg ved godt, det slet ikke slår til.
Men det er i hvert fald en hjælp.
Jeg er glad for de tilkendegivelser, der har været, både fra De Konservative, Dansk Folkeparti, CD og Kristeligt Folkeparti.
Den eneste - hvis jeg må bruge udtrykket - i den borgerlige side af salen, jeg var lidt skuffet over, var Venstres ordfører, som faktisk afviste forslaget på forhånd.
Men jeg håber, jeg hørte forkert, for det kan da ikke passe, at et parti som Venstre, som vil give sig ud for at være et landboparti, kan gå imod det.
Jeg ser i hvert fald frem til, at vi får en rigtig god forhandling om forslaget, så vi kan få det vedtaget, inden vi skal til at diskutere finansloven for næste år, og så vi ved, hvor vi står.
Der var nogle, der nævnte, at det går ud over kommunerne og amtskommunerne.
Ja, det er rigtigt, at det er dem, der inddriver ejendomsskatterne, men så må vi jo på en eller anden måde finde en løsning i forhandlingerne med dem om fordelingen af de penge, vi opkræver i skatter.
Det skal ikke være nogen forhindring, at de mister de penge.
Jeg ser som sagt frem til, at vi får en god samtale om forslaget i udvalget, og jeg har på fornemmelsen, at vi kan komme frem til et flertal, også blandt de direkte modstandere.
Jeg synes, jeg kunne se på dem, at de tænkte, at det nok ikke var så dårligt endda, så tak for en velvillig behandling.
Anne Baastrup (SF), 1998-04-21:
Beslutningsforslaget drejer sig om de sager, hvor Udlændingestyrelsen har afvist en ansøgning som åbenbart grundløs, men hvor Flygtningehjælpen ikke er enig og sagen derfor indbringes for Flygtningenævnet.
i SF finder vi, det er vigtigt, at alle sager, der kan være den mindste tvivl om, bliver nøje gennemgået, og vi finder det derfor rigtigt, at der er flere parter, der skal være enige, før man skrider til en afvisning af asylsøgere.
Når der kan rejses tvivl om en sag, skyldes det af og til, at asylsøgere, der kommer til et nyt lands myndigheder, er præget af dårlige erfaringer med deres egne myndigheder.
De kan have haft erfaringer med, at det var et spørgsmål om overlevelse for dem selv eller andre, at de ikke fortalte alt til en myndighedsperson.
Dette kan af og til føre til forvirring og skiftende forklaringer i forbindelse med undersøgelsen af en asylsag.
Derfor finder vi det absolut uklogt at overlade asylsager til én og kun én myndighed, og vi afviser dermed forslaget fra Fremskridtspartiet.
Frank Aaen (EL), 1998-04-21:
Først en lille tak til Fremskridtspartiet for denne klare illustration af partiets ægte sindelag på det sociale område.
Her er jo et forslag om skattelettelser, der er skruet så viseligt sammen, at jo rigere man er, desto større skattelettelser.
Jo mere jord, man ejer, desto større skattelettelser.
Og hvem skal betale?
Jo, det skal enten dem, der ikke får den offentlige service, de har behov for, eller dem, som ikke ejer jord og derfor kommer til at betale mere i skat.
Det er jo dejligt, det er illustrativt, og det skal Fremskridtspartiet have tak for.
Så vil jeg sige, at der er jo ikke noget galt i genfremsættelser.
Men når man laver genfremsættelser, bør man lige kigge efter, om verden har forandret sig, siden man engang for mange år siden lavede forslaget første gang, og her tænker jeg på den sætning, der er i bemærkningerne til beslutningsforslaget: »Dansk erhvervsliv har igennem mange år haft svære økonomiske kår.« Jamen hvad skal der så til, for at det skal have gode kår?
Jeg mener, at de sidste 2 år er kurserne på Børsen fordoblet hvert år, og erhvervslivet annoncerer i deres regnskaber med rekordindtjening.
De har aldrig tjent
så mange penge, som de gør i øjeblikket, men alligevel kommer Fremskridtspartiet her og påstår, at erhvervslivet har haft ualmindelig dårlige kår.
Er det ikke sådan, at der skulle stå, at selv om erhvervslivet gennem de seneste år har haft rekordindtjening, synes Fremskridtspartiet, at de, der har meget, skal have lidt mere? Er det ikke det, der ligger i forslaget? Som det måske er fremgået af mine bemærkninger, kan Enhedslisten ikke støtte dette forslag om at give skattelettelser til dem, der har mest i forvejen.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-04-21:
Forslaget her er der selvfølgelig ingen tvivl om at CD er positivt stemt over for, men jeg vil sige med det samme, at selvfølgelig skal det finansieres.
For CD er en ændring af det begreb, der hedder grundskyld, en meget vigtig ting.
Vi vil aftrappe den, vi vil fjerne den helt, og det har vi villet i alle de 25 år, vi har eksisteret.
Vi kommer ikke til en finanslovforhandling uden at have forslaget med under armen i enhver situation, og det er klart, at vi også mener - og det har vi jo fortalt adskillige gange i vores levetid - at det er en urimelig skat.
Det er en skat, som hører fortiden til, der ligger stadig noget ideologisk i den, og vi vil gerne have den væk.
Men som sagt: Forslaget skal finansieres.
Det er altid vigtigt for os, når vi taler om at lette og fjerne disse ting, og derfor har vi altid talt om det som en omlægning.
Vi ved, pengene skal hjem, derfor ser vi også gerne, at der er en fornuftig finansiering, og det gælder i øvrigt også for de private boliger.
Her har vi samme holdning, og den kender
Vi vil følge forslaget på vejen gennem udvalget, vi vil også have det med ved de kommende finanslovforhandlinger, og jeg tror, der skulle være en chance for lidt lempelser på området, hvis vi skal lave en skattereform.
Vibeke Peschardt (RV), 1998-04-21:
På Det Radikale Venstres vegne: Vi kan ikke støtte dette forslag.
Frank Aaen (EL), 1998-04-21:
Jeg skal på vegne af vores ordfører, hr. Søren Søndergaard, sige, at vi ikke kan støtte forslaget, men jeg vil tilføje den yderligere kommentar, at den asylprocedure, som en flygtning skal igennem, når han kommer til Danmark, efter vores opfattelse ikke er god nok, som den er.
Der er ikke tale om en reel to-instans-behandling.
Udlændingestyrelsens behandling af en ansøgning sker ud fra asylansøgerens synspunkt ikke med samme retsbeskyttelse af hans interesser, som hvis det er en dansk borger, der kommer for en domstol.
Asylansøgeren har ikke en advokat til at hjælpe sig med at varetage sine interesser.
Der opstår ofte fejl, det har vi mange eksempler på, og sådanne fejl kan det tit være umuligt at udrydde, når et afslag på asyl skal ankes til Flygtningenævnet.
Derfor ønsker vi i Enhedslisten et system, som sikrer asylansøgerens retsstilling i den fase, hvor sagen behandles i Udlændingestyrelsen, og den rolle, som Dansk Flygtningehjælp har i asylproceduren i dag, skal der efter vores opfattelse ikke pilles ved i den retning, som
dette beslutningsforslag lægger op til.
Men Flygtningehjælpen kan ikke udgøre det for en reel retsbeskyttelse, og at vi har den procedure i dag, skal ikke bruges som en dårlig undskyldning og et argument for ikke at indføre en bedre procedure.
Vi ønsker en bedre procedure, men så længe der ikke er et tilstrækkelig godt system og en ordentlig behandling i Udlændingestyrelsen, hvor asylansøgerens retsstilling sikres bedre, er det, som det er nu og selvfølgelig sammenlignet med den situation, som ville opstå, hvis dette forslag bliver vedtaget, en god ting, at to par øjne får lov til at kigge på sagen, og derfor er vi modstandere af forslaget.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-21:
For at hasteproceduren i åbenbart grundløse asylsager kan foregå på et retssikkerhedsmæssigt forsvarligt grundlag og også i overensstemmelse med Danmarks konventionsmæssige forpligtelser, mener Kristeligt Folkeparti, at Dansk Flygtningehjælps vetokompetence i åbenbart grundløse asylsager skal fastholdes.
Det er faktisk helt afgørende for os, og derfor må vi også afvise det af Fremskridtspartiet fremsatte beslutningsforslag.
Thorkild Simonsen (S), 1998-04-21:
Jeg skal ikke gøre mange bemærkninger lige nu, for nu går forslaget jo til udvalgsbehandling, og her skal jeg selvfølgelig gerne svare på de spørgsmål, som bliver stillet, også af hr. Tom Behnke.
Jeg vil dog gøre en enkelt bemærkning om Dansk Flygtningehjælp, som blev karakteriseret som en lille, næsten privat forening.
Det er en sammenslutning af en række foreninger og organisationer, der udgør Dansk Flygtningehjælp, og det er dog væsentligt lige at understrege det.
At sammenligne den med en hvilket som helst forening er i alt fald ikke rimeligt.
Det var den ene bemærkning, jeg ville gøre.
Den anden er til hr. Bendt Bendtsen, som siger, at det var bedre, det var en myndighed i stedet for Dansk Flygtningehjælp, der behandlede sagerne.
Jamen så siger man vel indirekte, at enten skal alle sager behandles ved to instanser, eller også skal der laves, jeg havde nær sagt en helt tredje instans midt imellem Udlændingestyrelsen og Flygtningenævnet.
Det mener jeg altså ikke er en procedure, der vil fremme effektiviteten.
Jeg vil også gerne sige til Enhedslistens bemærkninger, at jeg mener helt klart, at den behandling, vi giver disse mennesker, er meget i overensstemmelse med den retssikkerhed, vi har her i landet, og jeg synes i hvert fald også, vi lægger vægt på det ved at afvise forslaget her.
Man ved vel også godt, at når sagen kommer i Flygtningenævnet, er der advokatbistand til rådighed.
Frank Aaen (EL), 1998-04-21:
Vi er enige om at afvise dette forslag, det er klart.
Men at det skulle betyde, at der ikke kan komme en større retssikkerhed ind i behandlingen i Udlændingestyrelsen, forstår jeg ikke.
Hvorfor skulle man f.eks. ikke kunne få advokathjælp ved denne instans?
Det er det, vi gerne vil have en debat om.
Selvfølgelig afviser vi ikke bare forslaget, fordi det forringer retssikkerheden.
Arne Melchior (CD), 1998-04-21:
Det forholder sig jo, som ministeren siger: når man kommer i nævnet, er der advokatbistand.
Men den er lidt tvivlsom, for advokaterne får jo ikke ret meget i løn for det, og der er grænser for, hvor meget advokater i nogle tilfælde kan og i nogle tilfælde vil ofre på en sådan sag, eftersom betalingen er meget lav.
Derfor håber jeg, at vi i de kommende måneders forhandlinger også kan inddrage den side af sagen og diskutere, om det eventuelt skal være muligt at få en selvvalgt bisidder med, og om ikke advokaternes betaling for den indsats, de forventes at yde, skal være af en sådan størrelse, at der virkelig er mulighed for, at de kan ofre den nødvendige tid på det.
Med den grundindstilling, vores indenrigsminister har, er jeg sikker på, at han er villig til at sludre om disse ting og få dem belyst, og det ser jeg frem til.
Thorkild Simonsen (S), 1998-04-21:
Beslutningsforslaget fra Fremskridtspartiet går ud på, at regeringen skal fremsætte lovforslag om ophævelse af grundskylden for erhvervsejendomme.
Som det også nævnes i bemærkningerne, er der tale om en genfremsættelse af et beslutningsforslag, som Fremskridtspartiet fremsatte sidste år.
Det var til første behandling den 15. januar 1998, men bortfaldt derefter som alle andre forslag på grund af valget.
Det er altså kun ca. 3 måneder siden, vi sidst havde første behandling af et tilsvarende beslutningsforslag, og jeg skal derfor nøjes med kort at henvise til, hvad der blev fremført fra regeringens side ved den lejlighed.
Regeringen har naturligvis en positiv holdning til erhvervslivet, og det mener jeg har vist sig i praksis i den udvikling, der har været, siden den nuværende regering for over 5 år siden kom til magten.
Men det er stadig regeringens opfattelse, at de ændringer, beslutningsforslaget lægger op til, ikke vil være et velegnet instrument i skattepolitikken i al almindelighed, og jeg må derfor på regeringens vegne afvise det foreliggende forslag, ligesom da det blev fremsat tidligere.
Frode Sørensen (S), 1998-04-21:
Som indenrigsministeren nævnte, er dette beslutningsforslag fra Fremskridtspartiet en uændret genfremsættelse af et forslag, der blev fremsat den 23. oktober 1997 og før det et tilsvarende forslag fra november 1994.
Begge forslag blev afvist af Folketingets flertal.
Socialdemokratiet har naturligvis en positiv holdning til erhvervslivet; men vi mener ikke, det af Fremskridtspartiet fremsatte forslag har fat i noget af det rigtige, og vi må derfor afvise forslaget for tredje gang.
Fremskridtspartiet mener, at ejendomsskatten for erhvervsjord skal falde bort, og det er partiet selvfølgelig i sin gode ret til at mene.
Men vi må nødvendigvis også se på de konsekvenser, forslaget har for den samlede samfundsøkonomi for slet ikke at tale om det uretfærdige i forslagets karakter.
I Socialdemokratiet anser vi ejendomsskatter for en udmærket og retfærdig måde at bidrage
til fællesskabet på, og såfremt erhvervslivet skal støttes, er der andre strenge at spille på. Forslaget drejer sig også om det kommunale selvstyre, og såfremt det er fremsat med henblik på at skabe kolossale huller i amternes og kommunernes pengekasser, kan man jo sige, at forslaget er godt nok.
Men det kan alene betegnes som værende økonomisk uansvarligt.
Fremskridtspartiet har en luftig forestilling om, at når man blot lader skatten på erhvervsaktivitet forsvinde, vil der af sig selv opstå så megen aktivitet i samfundet, at de manglende skatteindtægter hurtigt vil blive kompenseret.
aldrig at være tilfældet.
Og så må jeg til slut lufte min undren over, at Fremskridtspartiet genfremsætter dette forslag, når et massivt flertal tidligere har afvist det.
Det smager af tidsspilde.
Harald Kjøller (V), 1998-04-21:
I forbindelse med det sidste finanslovforslag foreslog Venstre sammen med Det Konservative Folkeparti, at denne uretfærdige skat blev afviklet over en 4-årig periode.
Det lykkedes ikke med den sidste finanslov, men jeg ser frem til, at det kan ske i forbindelse med den kommende finanslov.
Forslaget skal selvfølgelig være finansieret.
Det sker ofte under påskud af miljøhensyn, og samtidig har regeringen skabt et forventningspres i befolkningen om højere service og bedre tilbud.
Men hen over samme tid har man med skattereform og bruttoskat
udhulet kommunernes økonomi, og derfor kan vi ikke bare fjerne et indtægtsprovenu på mange hundrede millioner kroner fra kommunerne med et pennestrøg.
Det skal være finansieret, og det skal indgå i en større sammenhæng, som giver kommunerne mulighed for dækning af budgetterede beløb.
Beslutningsforslaget er en genfremsættelse fra forrige samling, og jeg kan sige, at Venstres holdning også er den samme som sidste gang.
Vi kan altså med de nævnte begrundelser ikke støtte forslaget i den foreliggende form.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-04-21:
Som nævnt er B 13 en uændret genfremsættelse af B 31 fra første samling, og jeg kan henvise til de bemærkninger, som dengang blev fremsat af den konservative ordfører ved førstebehandlingen.
Det Konservative Folkeparti er principielt tilhænger af en afskaffelse af kommunal og amtskommunal grundskyld på erhvervsejendomme.
Vi kan derfor tilslutte os tankegangen bag forslaget, selv om en gennemførelse af det næppe er realistisk i et Folketing med den nuværende sammensætning.
Kristen Touborg (SF), 1998-04-21:
Skat er som bekendt et nødvendigt bidrag til den fælles samfundsøkonomi.
Penge i kasserne er helt nødvendigt, for at amter og kommuner kan udøve den service, vi alle sammen ønsker, der skal være, og virksomhederne benytter sig jo også af de offentligt betalte goder, der findes.
Grundskyld er reelt den eneste skat, man kan være sikker på, at virksomhederne betaler til kommunerne, når den store dynge af lovlige skattefradrag og skatteregler er benyttet, og bortset fra landbruget er grundskatten heller ikke et særlig afgørende spørgsmål for erhvervslivet.
Det er mit indtryk, at generelt set er erhvervslivet ikke særlig optaget af dette problem og i virkeligheden vel nok rimelig tilfreds med forholdene, som de er. Men i landbruget forholder det sig helt anderledes, og jeg går også ud fra, at det er Fremskridtspartiets egentlige begrundelse for at fremsætte forslaget.
Nogle inden for landbruget - og det vil i denne forbindelse først og fremmest sige de tidligere herremænd, Tolvmandsforeningen og landboforeningerne, som nu i parentes bemærket i øvrigt er sluttet sammen - har i mange år argumenteret og agiteret for, at man skulle af med grundskatten på erhvervsjord.
Det forstår jeg på sin vis godt, for det er jo dem, der har skrabet så meget jord til sig, der reelt også kommer til at betale en stor del af grundskatten.
Men dybest set
er det vel også temmelig retfærdigt, når man nu har anskaffet store jordtilliggender.
Men jeg har nu aldrig helt forstået, at man i de store landbrug har villet bruge så mange kræfter på at afskaffe grundskatten.
Det er faktisk næsten lige så længe, jeg kan huske, at man i samtlige beretninger på samtlige generalforsamlinger har haft overskriften: Og så skal vi i øvrigt også lige have afskaffet grundskatten.
Efter min opfattelse har det aldrig været noget stort problem med den grundskat, men nu skal det altså også siges, at jeg er jo husmand og ikke herremand.
Sagen er, at vi ikke kan bruge pengene to gange, og er der ingen penge i kassen, er der heller ikke nogen, der kan gives ud.
Det handler i høj grad om prioritering og ikke om ret meget andet - ja, måske lige om, at Fremskridtspartiet godt vil have lidt flere stemmer.
Men vi må se, om forslaget kan hjælpe med til det, SF er i hvert fald imod det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-04-21:
I Dansk Folkeparti ønsker vi jo det samlede skattetryk
væsentligt nedsat, og derfor hilser vi også dette forslag velkommen som et element, der kan sikre det.
I Dansk Folkeparti mener vi, at skat på produktionsjord er en urimelig beskatningsform, fordi det er skat på et arbejdsredskab, uanset om det er industrijord eller landbrugsjord, og Dansk Folkeparti mener også, der her er en chance for at give landmændene lidt tilbage af de udgifter, der bliver pålagt landbruget ved Vandmiljøplan 2. Erhvervslivet i Danmark er i forvejen belastet med høj beskatning, høj realrente, mange afgifter og lav national støtte i forhold til de øvrige EU-lande.
Regeringen har flere gange talt om erhvervsfremmende foranstaltninger, der skulle indføres, og vi finder faktisk, at der med dette forslag er en mulighed for at omsætte disse tanker til virkelighed.
Dorit Myltoft (RV), 1998-04-21:
Forslagsstillerne henviser til tidligere behandlinger her i Folketinget, og jeg vil henvise til tidligere radikale ordførertaler: Vi har ikke ændret holdning, vi går stadig ind for grundskyld, så derfor kan vi fortsat ikke støtte dette forslag.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-04-21:
Fremskridtspartiet har valgt at genfremsætte
dette beslutningsforslag uændret.
Det er ikke længe siden, vi behandlede det sidste gang, der kommer flere af slagsen i dag, og den konservative holdning er den samme: mennesker er ikke ens, og derfor skal de behandles forskelligt.
I dag behandler vi ikke dette forslag sammen med de lovforslag fra V og K, som satte fokus på både integrationen og udlændingeloven.
Med så få uger af denne folketingssamling tilbage har vi fra konservativ side valgt ikke at fremsætte disse lovforslag.
Vi ønsker bedre tid til hele den diskussion.
Når forslagsstillerne siger nej til særrettigheder for udlændinge, er det noget unuanceret, for
hvad er egentlig særrettigheder?
Er det gratis danskundervisning?
Er det hjælp i særlige tilfældige til flygtninge, som har fået asyl, og som står uden midler til indbo og alt andet?
Vi kan være enige med Fremskridtspartiet i ikke at ønske særfordele til udlændinge, for særfordele kan bære ved til et bål, som vi ikke ønsker, men mennesker er som sagt ikke ens, og derfor skal mennesker behandles forskelligt.
Der skal ikke herske tvivl om, at der er forskel på regeringens udlændingepolitik og den politik, vi ønsker i Det Konservative Folkeparti, men vi mener, at folk, som har fået lov til at være i Danmark, skal behandles anstændigt. Så kan vi diskutere kravene med hensyn til at få ret til ophold i landet, men når man har fået den ret, må integrationen gå i gang.
Er det en særrettighed at skaffe en flygtningefamilie en bolig?
Mener Fremskridtspartiet, at man skal blive i en lejr, til man har stået i en boligkø i en årrække?
Det kunne da være interessant at høre. Og er den tidlige førskoleundervisning af børn, som er kommet hertil, en særrettighed?
Er det også noget, der skal afskaffes?
Vi kan forstå Fremskridtspartiet et stykke af vejen, men forslaget er for unuanceret, og vi mener ikke, at det kan støttes i dets nuværende form.
Tove Videbæk (KRF), 1998-04-21:
Dele af dette forslag giver udtryk for en grundholdning, som vi er enige i, nemlig bl.a., at der ikke skal betales ejendomsskat af jord, der anvendes til landbrugsformål.
Vi er enige i, at grundskylden er en væsentlig omkostning for landbruget, og denne kapital kunne have været anvendt i produktionen eller til nedbringelse af gæld og dermed en styrkelse af konsolideringen. Landbruget står også over for mange nye udfordringer: strukturtilpasninger og andre tilpasninger til de stigende krav, herunder miljøkrav. Vedrørende den del af lovforslaget, der drejer sig om landbruget, er vi altså helt enige med forslagsstillerne.
Men vi kan ikke gå ind for denne lettelse til alle erhverv og alle erhvervsejendomme.
Jan Petersen (S), 1998-04-21:
Forslaget fra Fremskridtspartiet har til formål at fjerne formodede særrettigheder for udlændinge.
Socialdemokratiet mener ikke, at dansk lovgivning indeholder særrettigheder rettet specielt til eller mod udlændinge; men der er indeholdt en række forskellige elementer i lovgivningen, som har til formål at støtte de grupper, der har særlige behov, som også indenrigsministeren karakteriserede det.
Vi finder, at det grundlag, der er forelagt Folketinget med indenrigsministerens forslag, er langt bedre egnet, og derfor skal jeg henvise til det. Med hensyn til den mere sproglige side af forslaget skal jeg dog nævne, at det er interessant at læse lovforslaget.
Man opererer med særrettigheder i et tilfælde, særfordele i et andet tilfælde og særbegunstigelser i et tredje tilfælde.
Også rent sprogligt er jeg altså i tvivl om, hvad det egentlig er, man er på jagt efter.
Men kort og godt: Vi afviser beslutningsforslaget, og den debat, det kan være interessant at føre om de emner, der er omtalt, og de eksempler, som er nævnt, er langt mere egnet til at blive ført i forbindelse med behandlingen af indenrigsministerens forslag.
Susanne Clemensen (CD), 1998-04-21:
Som vi nok alle sammen er klar over, vil der i denne her samling blive fremsat et lovforslag på baggrund af Folketingets Ombudsmands redegørelse af 20. november 1997. CD er jo et af forligspartierne bag folkeskoleloven fra 1993, så derfor går vi også ind i de drøftelser med regeringen og undervisningsministeren om, hvordan vi kan klargøre retsgrundlaget for opkrævning af betaling til skolerejser, lejrskoler og lignende.
Derfor kan jeg ikke helt forstå, at man har fremsat dette forslag til folketingsbeslutning på nuværende tidspunkt, idet vi jo tidligere har fået at vide af undervisningsministeren, at der vil blive fremsat et lovforslag. Så jeg vil nøjes med at konstatere dette og så foreløbigt hvert fald sige, at CD ikke støtter Enhedslistens beslutningsforslag.