runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Nu er det jo ikke noget, som EU's institutioner kan beslutte, men det er noget, der kunne indgås en aftale om mellem de lande, som skal have folkeafstemning. Derfor vil jeg da godt i al stilfærdighed stille statsministeren et spørgsmål.
Så derfor: Kunne statsministeren så ikke bare rette henvendelse til de andre lande, der skal have folkeafstemning, og så foreslå dem, at man finder en dato med rimelig tid, så der bliver en ordentlig debatfase?
Vi kunne jo også udveksle debaterfaringer på tværs af grænserne.
Jeg ved, at f.eks. Jens Peter Bonde ofte rejser til Irland og andre steder for at deltage i den offentlige debat.
Det synes jeg er ganske udmærket.
Og debatten vil da kunne blive styrket med sådan en debat hen over grænserne.
Jeg troede, at EU-tilhængerne var meget optaget af en sådan debat hen over grænserne i Europa, men jeg kan forstå, at statsministeren mere og mere er til at sidde og hygge sig her i Danmark.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Hr. Keld Albrechtsen spørger, hvad der ligger bag ved mit svar.
Jamen det er meget enkelt, for det startede jeg med at sige, nemlig nogle praktiske overvejelser.
Jeg tror simpelt hen ikke, det bliver muligt at finde en fælles dato. Jeg har nævnt nogle momenter.
Man kunne også nævne, at der jo er forskellige nationale politiske kalendere, f.eks. skal der være parlamentsvalg i de forskellige lande på forskellige tidspunkter, og da er det da meget naturligt, at man i de enkelte lande er nødt til at få alle de ting til at passe ind i hinanden på en fornuftig måde.
Alene af den grund tror jeg at det bliver helt umuligt rent praktisk at finde en fælles dato og blive enige om en fælles dato.
Men den anden del af min besvarelse er altså, at jeg ærlig talt heller ikke synes, det er noget, man skal bestemme i andre lande, hvornår vi skal holde folkeafstemning i Dammark.
Det er altså mærkeligt for mig i dag at opleve, at hr. Keld Albrechtsen og hr. Kristian Thulesen Dahl, der går ind for så lidt EU-dirigering som muligt, nu ønsker så meget EU-dirigering som muligt, nemlig at der skal træffes en EU-beslutning om, hvornår vi skal holde folkeafstemning i Danmark.
Det er jeg modstander af.
Jeg synes, det er en dansk beslutning, hvornår vi holder folkeafstemning i Danmark.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Jeg var egentlig overrasket over statsministerens besvarelse
af det her spørgsmål
som europæer og unionstilhænger - selv om nogen godt nok har antydet, at statsministeren er mere fodslæbende end sin forgænger - er det jo egentlig mærkeligt, at statsministeren siger nej tak til chancen for en fælles europæisk afstemingsdato.
Men statsministeren er måske bange for, at der så bliver stemt nej, og så vil det være dobbelt pinligt.
Jeg ved ikke rigtig, hvad der kan ligge bag ved det.
Jeg vil godt spørge statsministeren: Kunne man ikke på fornuftig vis foreslå en fælles afstemningsdato, hvor der er
rimelig tid til debat?
Statsministeren fik det fremstillet, som om der var en modsætning mellem at have en fælles dato og så have rimelig tid til en debat.
Men det må da være sådan i alle lande, at der er brug for rimelig tid til at diskutere tingene igennem.
Også i store lande med mange regioner osv. må der da af demokratiske årsager være samme behov for tid som her i Danmark.
Jeg kan sige, at jeg i den her sag har den ene ambition at få frem til befolkningen det grundlæggende problem, vi står med, nemlig at der er en regering, der påstår, at de oplysninger, som den fremlagde, både statsministeren og udenrigsministeren, for Folketinget og befolkningen, dengang man skulle træffe beslutningen om krigen, strider imod indholdet i det materiale, vi nu kender fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Og nu vil statsministeren heller ikke besvare spørgsmålet om, hvordan han kunne gå ud og sige, at det var på grund af tilknytning til terrorisme, altså Al-Qaeda, når vi jo ved - men der har statsministeren så godt nok ikke offentliggjort hele materialet - at der i efterretningstjenesten ingen dokumentation for nogen som helst forbindelse med Al-Qaeda lå.
Er det ikke korrekt?
Nu skal vi selvfølgelig nok kigge efter selv, når vi får adgang til at se materialet, og tak for det, men jeg synes, at statsministeren i al anstændighed bør bekræfte, at der heller ikke på det punkt var gnist af dokumentation i rapporterne for det, som statsministeren sagde.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Der er noget, der tyder på, at jeg har betydelig større tillid til den danske befolknings dømmekraft, end hr. Kristian Thulesen Dahl har.
For hr. Kristian Thulesen Dahl giver i dag udtryk for, at han er så bekymret over, at den danske befolkning skulle lade sig påvirke af afstemningsresultater i andre lande.
Den bekymring deler jeg ikke.
Jeg synes, vi ved gentagne lejligheder har set, at den danske befolkning træffer sin egen afgørelse ud fra, hvad den synes tjener danske interesser.
Den lader sig ikke påvirke af, hvad man mener i andre lande.
Men hr. Kristian Thulesen Dahl er tilsyneladende bange for at opleve at se positive resultater i andre EU-lande, der måtte have folkeafstemning, før vi har det. Jeg vil ikke i dag tage stilling til, hvornår det er rigtigt at holde en dansk folkeafstemning.
Det vil vi som sagt drøfte med partierne, når en ny traktat ligger på bordet.
Men jeg synes altså, det skal være en dansk afgørelse.
Vi beslutter i Danmark, hvornår vi synes vi skal tage stilling.
Der skal vi altså ikke lade os dirigere af andre lande.
Jeg vil sige, at jeg bliver mere og mere forundret, jo mere jeg hører ikke blot fra hr. Kristian Thulesen Dahl, men også fra hr. Keld Albrechtsen, for i denne sag er der jo to, der står sammen her i salen, og det er hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Keld Albrechtsen.
Lige før var der et stærkt ønske om, at en dansk folkeafstemning skulle finde sted så sent som muligt, fordi der simpelt hen bare skulle være så meget tid til, at vi kunne debattere det her i landet.
Og det, jeg nu hører fra hr. Kristian Thulesen Dahl, er, at uha, vi må ikke komme til at ligge så sent, at vi kunne risikere at få nogle positive folkeafstemningsresultater fra andre lande.
Det hænger jo simpelt hen ikke sammen.
Jeg synes, vi skal beslutte i Danmark, hvornår vi synes det er rigtigt at bede den danske befolkning om at tage stilling.
Det skal altså ikke dirigeres af, hvad man siger i andre lande, det bestemmer vi selv i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
Det var jo i virkeligheden en noget mærkelig besvarelse, for det var jo en gang udenomssnak, det var jo et forsøg på ikke at forholde sig til det, der blev spurgt om.
Landene har forskellige ratifikationsprocedurer, det vil sige at nogle lande ratificerer traktaten til indretning af en forfatning i deres parlament, mens andre gør det f.eks. ved en folkeafstemning, men her taler vi jo alene om de lande, der vælger at gøre det ved en folkeafstemning
, så allerede der giver det jo ingen mening at sige, at de forskellige lande har forskellige ratifikationsprocedurer. Selvfølgelig har de det.
Men her taler vi jo kun om de lande, der vælger at holde en folkeafstemning.
Så spørger vi statsministeren: Vil statsministeren da tage initiativ til at sikre, at vi undgår det der med, at toplederne fra de forskellige lande sætter sig sammen og tilrettelægger rækkefølgen af de her afstemninger, sådan at de lande, der er mest skeptiske over for forfatningen, skal stemme sidst, fordi de skal føle sig presset til at stemme ja; at man skal kunne forstærke presset imod de her befolkninger?
Det er jo allerede diskuteret nu, om man kan stemme først f.eks. i de sydeuropæiske lande, måske Frankrig eller andre lande, der skal have afstemning, og så måske slutte med England, fordi man ved, at englænderne vil være de mest skeptiske.
Allerede efter at Blair har taget alle på sengen ved gudskelov at sige, at nu skal man have en folkeafstemning derovre, går debatten i gang om, hvorvidt englænderne så skal stemme sidst.
Det er for at undgå det her jo i virkeligheden utrolig uværdige show og hele den tankegang omkring afstemningerne, at vi rejser spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Der synes jeg egentlig ikke, at vi f.eks. i Danmark skulle indordne os under, hvilke traditioner og procedurer og regler, der gælder i andre lande.
Jeg synes, vi skal træffe vores egen beslutning i Danmark om, hvornår vi synes det er hensigtsmæssigt at holde folkeafstemning her, så jeg vil ikke engang tage initiativ til, at der bliver en fælles folkeafstemningsdato, for jeg synes, det er en national afgørelse.
Det er jo ret interessant, at hr. Kristian Thulesen Dahl, der er meget imod, at man på EU-plan skal lægge noget ned over de enkelte lande, nu efterlyser, at der på EU-plan skal træffes beslutning om, hvornår vi i Danmark skal holde folkeafstemning.
Det er jeg ikke tilhænger af, jeg synes det
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
En traktat til indførelse af en forfatning, det er jo formelt set det, vi taler om - bare lige i relation til det, statsministeren sagde før - altså en traktat til indførelse af en forfatning.
Det synes jeg er nok så interessant lige at skrive sig bag øret.
Meningen er simpelt hen at undgå det uværdige forløb, vi jo ellers har set ved tidligere afstemninger, hvor man prøver at planlægge rækkefølgen af afstemninger i de forskellige lande alt efter, hvilke lande der er mest positive over for det, man skal stemme om, og hvilke lande der er mindre positive, således at man stemmer først i de lande, hvor man er mest positiv over for ændringen, for derved at presse de lande, der er mere skeptiske, til et ja måske egentlig imod deres vilje.
Det bestemt uønskværdige kan man undgå, hvis man holder afstemningen en og samme dag i de EU-lande, der holder folkeafstemning.
Derfor vil jeg gerne høre statsministerens holdning til det og herunder naturligvis også høre, om det er noget, statsministeren vil diskutere med sine kolleger på EU-plan.
»Hvad er statsministerens holdning til en fælles valgdato blandt EU-landene vedrørende den nye forfatning?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Det sidste, hr. Kristian Thulesen Dahl siger, er jo ikke rigtigt.
Det er en traktat.
Det er en traktat, som indgås mellem 25 suveræne, selvstændige lande, der skal være enige.
Det er en traktat.
Sådan er en traktat.
Når det hedder en forfatningstraktat, så er det, fordi denne traktat indeholder nogle sikringer af forskellige rettigheder for borgerne, for de enkelte lande, og andre bestemmelser, som vi normalt er meget glade for at have i vore nationale forfatninger.
Jeg kan slet ikke se, hvorfor det pludselig skulle være en ulykke, fordi man indskriver sådan nogle fornuftige bestemmelser i en EU-traktat
Det ændrer ikke på, at det er en traktat, der indgås mellem 25 lande, der skal være enige.
Jeg kan så kun sige, at jeg da klart deler den opfattelse, at det er det bedste, hvis en bred kreds af partier uanset deres holdning til folkeafstemningens resultat kunne blive enige om grundlaget, proceduren osv.
Men en garanti kan jeg jo ikke give.
Det kræver som jeg sagde før god vilje fra alle sider.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
Jeg synes simpelt hen, det er mærkeligt at høre statsministerens besvarelse af det her spørgsmål, for statsministeren ved - om nogen - at det på EU-plan foregår, at man diskuterer valgdatoer, afstemningsdatoer.
Statsministeren ved - om nogen - at man i forbindelse med udvidelsen af EU med de ti nye øst- og centraleuropæiske lande diskuterede, hvornår de enkelte lande skulle have afstemning, så det passede ind i en rækkefølge, der gjorde, at de mest skeptiske skulle stemme til sidst.
Der var en stor debat om det blandt EU-tilhængerne.
Vi andre opsnappede det på forskellig vis, men der var en stor debat om det, så statsministeren ved, at det foregår.
Så når vi kommer og spørger, hvordan vi kan undgå denne her spekulation, så hedder det sig lige pludselig, at det er os, der nu ønsker, at man tager sådan en debat på europæisk plan.
Nej, den debat foregår.
Nu skal den blot foregå på en måde, så tilhængerne fra de respektive lande ikke kan sidde og planlægge, hvordan de presser deres befolkninger bedst muligt ud fra deres politiske synspunkt, lige præcis også for at komme det synspunkt i møde, der hedder, at vi skal have en så fair folkeafstemning som overhovedet muligt, hvor befolkningerne kan have respekt for folkeafstemningen som institution, som vi tilrettelægger for at få befolkningens syn, ikke for at befolkningen skal føle sig presset.
Derfor synes jeg simpelt hen, det er en mærkværdig måde, statsministeren vælger at besvare det her spørgsmål på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Ligegyldigt hvor længe hr. Keld Albrechtsen snakker, og hvor mange spørgsmål hr. Keld Albrechtsen tager op og gentager, så bliver der ikke føjet meget nyt til.
Hr. Keld Albrechtsen kan jo selv læse alt det materiale, som er offentliggjort.
Ja, hr. Keld Albrechtsen har oven i købet som medlem af nævnet fået tilbudt at kunne gå over i Forsvarets Efterretningstjeneste og læse alt det materiale, som ikke er offentliggjort, så hr. Keld Albrechtsen jo selv kan forvisse sig om, at det er sandt, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem de oplysninger, der er modtaget fra efterretningstjenesten, og de svar, der er givet i Folketinget.
Men jeg må så sige ligeud: Jeg nærer ingen illusioner.
Jeg er ikke så naiv at tro, at hr. Keld Albrechtsen offentligt vil komme med den erkendelse, at han har taget fejl, at han er kommet med fejlagtige beskyldninger mod regeringen.
Men alle seriøse, alle de, der har sat sig ind i materialet, alle de, der ikke har mere eller mindre skjulte politiske hensigter, ved, at det er sådan, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem, hvad der er modtaget af oplysninger, og hvad der er givet af svar i Folketinget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Jeg tror, vi må erkende, at vi i dag oplever en statsminister, der ikke vil gå ind i en konkret besvarelse af vores spørgsmål af den enkle grund, at statsministeren frygter, at hvis han gik ind i en konkret besvarelse, så ville det bringe ham på kanten og ud over, hvad der er tilladt efter ministeransvarlighedsloven.
Jeg tror, det er deri, vi skal søge kilden til statsministerens aggressive optræden her i spørgetiden i dag og hans forsøg på at vende denne diskussion til et frontalangreb på hr. Villy Søvndal og undertegnede.
Nu har statsministeren ikke villet svare på det med atomvåbnene; han har heller ikke villet svare på det med, hvorfor USA gik i krig; vil han så svare på, hvorfor han påstod, at det var, fordi man var bange for, at der ville komme terrorisme fra Irak?
Det var jo statsministerens påstand.
Og vil statsministeren bekræfte, at der i FE-rapporterne ikke var gnist af dokumentation for den påstand?
Villy Søvndal (SF), 2004-04-28:
Det er lidt i forlængelse, men det er jo alligevel noget helt andet.
Statsministeren har gentaget nogle gange nu, at der var fuld overensstemmelse mellem Forsvarets Efterretningstjenestes vurderinger og regeringens vurderinger.
Halvanden måned inden krigen starter, kommer Forsvarets Efterretningstjeneste med en meget præcis vurdering, som er gengivet i spørgsmålet her, nemlig at Bush havde besluttet sig for at gå i krig med Irak med eller uden FN.
Jeg vil spørge statsministeren, om den vurdering fra Efterretningstjenesten igen viser, at der er fuld overensstemmelse mellem Forsvarets Efterretningstjenestes vurdering og regeringens vurderinger.
Den amerikanske regering vil afbryde FN-sporet, hvis den føler sig overbevist om, at den ikke kan få Sikkerhedsrådets mandat til et angreb på Irak«?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg tror, det ville tjene hr. Keld Albrechtsens sag, hvis han fattede sig mere i korthed, for det bliver værre og værre, jo mere hr. Keld Albrechtsen siger.
Hvis hr. Keld Albrechtsen vil vide noget om, hvilket papir udenrigsministeren har modtaget, så må han virkelig spørge udenrigsministeren.
Det kender jeg ikke noget til.
Det ved hr. Keld Albrechtsen udmærket, og jeg synes, hr. Keld Albrechtsen skulle forholde sig til realiteterne og måske også begynde at interessere sig lidt for både nutid og fremtid i stedet for en håbløs diskussion om, hvad der måtte været foregået og ikke foregået i fortiden.
Der er ikke noget at komme efter, og de papirer, regeringen har offentliggjort, viser, at der ikke er noget at komme efter.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Så vil jeg godt spørge, om det ikke er korrekt, at udenrigsministeren den 19. marts modtog en notits, et såkaldt spørgsmål-svar-papir, til brug for behandlingen af beslutningsforslaget i Folketinget, og at udenrigsministeren i det notat fik at vide, at man efter 3 måneders inspektioner ikke havde fundet bevis for, at man skulle have genoptaget et atomprogram i Irak.
Det var tværtimod vurderingen, at det ikke var sandsynligt, at man havde industriel kapacitet til et sådant program.
Våbeninspektørerne har desuden afvist de beskyldninger om ulovlig anvendelse af aluminiumsrør og magneter, der havde været fremme, og endvidere afvistes påstanden om, at Irak ulovligt skulle have forsøgt at importere beriget uran.
Det var det, regeringen vidste.
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, at det var det, regeringen vidste, da man havde debatten i Folketinget. Ikke desto mindre går statsministeren ud lige efter debatten og siger til pressen, at Saddam Hussein snart vil råde over atomvåben.
Det hænger da ikke sammen, hr. statsminister.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Ja, og det bliver ikke bedre af, at hr. Keld Albrechtsen snakker så længe.
Det bliver faktisk værre og værre for hr. Keld Albrechtsen.
Kendsgerningen i denne her sag er jo, at da regeringen offentliggjorde alt det her materiale, og alle kunne se, hvad der stod i materialet, så kunne alle også se, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem, hvad regeringen har sagt, og de oplysninger og vurderinger vi har fået fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Så det problem, der er i denne her sag, er kun, at det vil hr. Keld Albrechtsen overhovedet ikke acceptere.
Der er ikke noget at komme efter.
Det, regeringen har sagt, er fuldstændig i overensstemmelse med de oplysninger, vi har modtaget fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Citat slut.
Det var altså målsætningen at gennemtvinge
irakisk samarbejde, og det er det, regeringen hele tiden har sagt, og det står vi ved.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Ja, jeg havde jo frygtet, at statsministeren ville begynde at manipulere med materialet.
Derfor har jeg selvfølgelig også medbragt det, der står i papirerne fra Forsvarets Efterretningstjeneste.
Der står jo bl.a, og det vil jeg godt bede statsministeren bekræfte: Brydes eller hæves de internationale sanktioner, vil det tage Irak mindst 5 år selv at producere tilstrækkeligt med fissilt materiale i våbenkvalitet til at bygge et kernevåben - 5 år.
Og det tilføjes derefter, at der ingen indikationer er på, at man skulle kunne have købt kernevåben udefra.
Altså summa summarum: Bedømmelsen i den rapport, som statsministeren nu henviser til, men hvor han undlader at nævne de afgørende passager i materialet, er der.
Jeg vil godt spørge statsministeren, om ikke det, jeg her siger, er korrekt citeret.
Jeg håber, at statsministeren nu kan se, at han har et stort ...
Nu kan jeg jo høre, at statsministeren er meget hårdt presset, for nu er han jo i sin besvarelse simpelt hen nødsaget til slet ikke at komme ind på sagen og dens indhold.
Jeg er bange for, at det er realiteten, vi står med i den her sag.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om det ikke er korrekt, at der fra Forsvarets Efterretningstjeneste lå rapporter, som vi andre jo nu altså også har fået at se, som siger, at der ikke var atomvåben i Irak.
Er det ikke korrekt, at kernen i det, som Forsvarets Efterretningstjeneste havde undersøgt, var, at der ikke var grundlag for at tro, at Saddam Hussein ville kunne råde over et brugbart atomvåben og sende det i hovedet på nogen?
Det var jo ikke det, vi fik at vide.
Det, statsministeren sagde til pressen, var, at han snart vil råde over atomvåben.
Det var da at vildlede befolkningen.
Og jeg synes ærlig talt, at statsministeren bliver nødt til nu at gå ind og prøve på at forklare, hvad det var, der rent faktisk stod i det materiale, som han også dengang rådede over.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Keld Albrechtsens påstande.
Så svaret på hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, sådan som det er formuleret, er kort og klart nej.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Det, jeg godt vil have statsministeren til nu at erkende, er, at vi kan konstatere på baggrund af det materiale, som er fremlagt fra Forsvarets Efterretningstjeneste og andet materiale, som også er kommet offentligt frem, bl.a. en notits fra Udenrigsministeriets sikkerhedspolitiske kontor, at der ikke var dækning for de udtalelser, som statsministeren kom med på sit pressemøde om, at Saddam Hussein snart ville råde over atomvåben.
Tværtimod ville der have været dækning for en udtalelse om, at alt tydede på, at Saddam Hussein ikke rådede over brugbare atomvåben og ikke ville komme til det i ganske mange år frem i tiden.
Det var det, befolkningen og Folketinget burde have haft at vide. Statsministeren sagde det modsatte.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-28:
Da tonnageskatteloven for 2 år siden blev vedtaget af Folketinget, skete der tilsyneladende den fejl, at det ikke blev gjort klart og tydeligt nok, at leje af lokaler om bord på skibe også var omfattet af ordningen.
Det er naturligvis beklageligt, at loven ikke har været klart nok formuleret, men det rådes der så bod på med dette lovforslag.
Dansk Folkeparti er tilhænger af tonnageskatteloven.
Vi stemte da også for forslaget for 2 år siden, og vi har også i sinde at bakke op om denne lille justering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Det fremgår bl.a. af de offentliggjorte dele af Forsvarets Efterretningstjenestes trusselsvurdering fra 30. januar 2003, at tjenesten vurderede det sandsynligt, at Irak havde et aktivt program for udvikling af kernevåben.
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
»Hvad vil ministeren gøre for at lovliggøre indførsel til Danmark af grønlandske og færøske madvarer, således at
herboende grønlændere og færinger opnår samme adgang til deres nationale fødevarer, som de har, når de opholder sig i Grønland og på Færøerne?«
Skriftlig begrundelse
Den 1. januar 2003 ændredes EU-reglerne for privates indførsel af mad fra tredjelande.
Det betyder, at de færøske og grønlandske borgere, der lever i Danmark, på grund af EU er blevet frataget retten til at importere og dermed spise den mad, som er del af deres tradition og identitet. På grund af EU's veterinære regler er det forbudt at importere kødet fra de dyr, der fanges og slagtes på Færøerne og i Grønland, til Danmark.
Man har alene opnået den løsning, at man kan få 5 kg tilsendt privat, hvis man er så heldig at have familie eller venner, der kan sørge for det.
Færøske og grønlandske foreninger er dermed forhindret i at importere nationale madvarer til fælles begivenheder.
Selv ikke de grønlandske og færøske huse i Danmark må importere og handle med de produkter, naturen giver grønlændere og færinger, hvis de ikke når gennem et slagteri inden for 24 timer.
Et åbenlyst absurd krav i Grønland og på Færøerne.
Statsminister Anders Fogh Rasmussen sagde under Folketingets åbningsdebat den 3. oktober 2003 som svar på Lars-Emil Johansens opfordring til statsministeren om at sikre, at herboende færinger og grønlændere frit kan købe deres fødevarer her i landet, at »fødevareministeren forventer, at der kan være en løsning inden årets udgang, hvor vi inden for EU's regler vil kunne give herboende grønlændere og færinger bedre muligheder for import af fødevarer hjemmefra«.