runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Ministeren har sendt det i høring, som ministeren jo også skulle, og så bliver jeg nødt til at spørge ministeren: På baggrund af de høringssvar, der er indløbet, synes ministeren så, at der er den tilstrækkelige opbakning ude i samfundet, som kan gøre det forsvarligt at køre sådan et lovkompleks igennem, som har så vidtrækkende virkninger, som er så dårligt belyst, og som af praktisk talt alle, der har udtalt sig om det, får en yderst negativ bedømmelse?
Gør det ikke indtryk på ministeren, at det forholder sig sådan?
Vil ministeren virkelig kaste sig ud i et projekt i huj og hast?
Jeg ved ikke, om ministeren kender nogen, der støtter det, måske Århus' borgmester ene blandt alle, for Louise Gade har jo altid et særstandpunkt.
Men bortset fra hende så kan der vel ikke opdrives nogen, som har tilkendegivet en støtte til det her forslag, og burde det ikke give ministeren stof til eftertanke?
Det er rigtigt, at det ikke længere giver så meget mening at diskutere, om ministeren skulle fremsætte det eller ej, for det har han gjort, men det giver jo til gengæld god mening at spørge ministeren, om han virkelig synes, at det her lovforslag har en kvalitet, så det er egnet til at blive vedtaget i huj og hast i denne her folketingssamling, for ministeren må vel medgive mig, at paragraf for paragraf er der her tale om et lovforslag, som indeholder lutter dunkle punkter, og som ingen klarhed har.
Det tror jeg ministeren vil være nødsaget til at indrømme, i hvert fald når vi har været paragrafferne igennem.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om vi så ikke nu, hvor ministeren alligevel har besluttet sig til at fremsætte lovforslaget, kan være enige om, at vi betragter det som et debatoplæg, og at ministeren så eventuelt, når debatten er gennemført, kan vende tilbage i næste folketingssamling med et egentligt udarbejdet lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Mine kommentarer i denne ombæring skal være til beslutningsforslag nr. B 133, og til det kan jeg blot oplyse, at Enhedslisten har fremsat et forslag til folketingsbeslutning om, at regeringen bør undlade at fremsætte lovforslag om forsøg med salg af almene boliger. Som det er forslagsstillerne bekendt, har jeg rent faktisk fremsat et sådant lovforslag.
Det gjorde jeg allerede den 17. marts.
Det giver derfor ingen mening at diskutere, om lovforslaget skulle have været fremsat eller ej, og hvis der stemmes om dette beslutningsforslag, vil regeringen naturligvis ikke kunne støtte forslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-30:
Jeg kan bekræfte, at almindelig sandsynlighedsregning vil føre til et højere resultat end 1 promille.
Det vil kræve en længere redegørelse at udtrykke sig mere præcist om det tema, som i øvrigt er belyst indgående i et af de skriftlige spørgsmål, for man kan sige, at på forskellige strækninger af den her samlede behandling opererer vi med meget store sandsynligheder, og på andre strækninger lidt mindre, men det samlede resultat ligger bestemt langt over promillen.
Så det kan jeg bekræfte.
Jeg kan også bekræfte fru Sophie Hæstorp Andersen i, at Socialdemokratiet trygt kan stemme for forslaget her.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-03-30:
Mange tak for svaret.
Så vil jeg da bare gerne kort sige, at så kan ministeren jo også aflive den myte, der var under førstebehandlingen om, at der kun skulle være 1 promilles chance for, at den her behandling skulle lykkes i fremtiden, og måske også sige, at så kan Socialdemokraterne altså også roligt bakke op om, at man i dag afviser det ændringsforslag fra Kristendemokraterne om, at man skal sætte loven ud af kraft allerede efter 1 år. Vi synes, at det er en fuldstændig urimelig situation at sætte familier, som vi ved vil stå i det samme dilemma om 1 år, 2 år eller 3 år, i ikke at vide, hvad deres retssikkerhed er om måske et år, om behandlingen også kan tilbydes om et år.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-30:
Det kan jeg til fulde bekræfte.
Jeg kan også bekræfte det, der lå sådan under spørgsmålet, nemlig at der jo ikke her er tale om at lave en lovgivning for kun én bestemt person, én bestemt situation.
Det er jo Sundhedsstyrelsens vurdering, at der årligt vil være i størrelsesordenen fire, fem, seks sager i Danmark af denne her karakter, hvoraf vel omkring halvdelen vil opfylde det, der i dag er lovens grundlæggende forudsætning, nemlig at sygdommen er arveligt betinget.
Det, vi altså lovgiver for her, er så den anden halvdel.
Så vi lovgiver ikke for en bestemt sag, vi lovgiver for vel en, to, tre sager om året af tilsvarende karakter.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-03-30:
Jeg vil bare først tilkendegive, at Socialdemokraterne faktisk mener, at der har været stillet en del spørgsmål i udvalget, som er blevet besvaret af ministeren.
Vi har fået belyst sagen fra ende til måske ikke ligefrem anden, for der er stadig væk nye spørgsmål, der er blevet stillet, men vi mener, at der ikke er kommet noget nyt, der i hvert fald har ændret på vores holdning til denne her sag.
Derfor vil jeg egentlig mest have ministeren til at bekræfte, at selv om der måske kun er ét konkret eksempel på, at et barn er født med den samme vævstype som et nulevende sygt barn, og at man efterfølgende har haft succes med at behandle det syge barn med det nye barn, så har der alligevel været flere eksempler på, at det jo rent faktisk er lykkedes at få bragt børn til verden, som har en forligelig vævstype, men af forskellige årsager har man måske ikke haft brug for at fuldføre behandlingen.
Derudover vil jeg også gerne have ministeren til at bekræfte, at det, vi også har fået frem under udvalgsbehandlingen, er, at ingen af de to typer behandling, dvs. det at foretage ægsortering med henblik på at finde et æg, der har en forligelig vævstype, og den type behandling, der hedder, at man laver en donation af stamceller eller knoglemarvsceller, jo er nye typer behandling, men tværtimod bygger på erfaringsgrundlag, der både rækker 5, 10 og 30 år tilbage i tiden.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-30:
Så er vi to, der synes, det er under lavmålet, for jeg må sige helt ærligt, at jeg synes, der argumenteres i den grad uanstændigt, når man forsøger at skabe det indtryk, at det nærmest er regeringen, der har diagnosticeret de konkrete tilfælde og nu ved lov fremmer en bestemt diagnose og en bestemt behandling
Intet kan jo være så langt fra virkeligheden.
Situationen er jo den, at der her er tale om en kendt teknologi, der har været ibrugtaget med succes.
Det er helt urimeligt, at vi nu skal føre en diskussion i Folketinget, der handler om et bestemt barns sygdom og et bestemt barns mulighed for helbredelse.
Det er altså fru Tove Videbæk, der trækker debatten ned på det niveau.
Så kan jeg forstå, og det beklager jeg, at det ikke er korrekt, at fru Tove Videbæk har taget det udgangspunkt under første behandling, jeg før omtalte.
Så lad os ikke skændes mere om det.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-30:
Ministeren siger, at jeg sagde og argumenterede ud fra under første behandling, at det her aldrig var lykkedes.
Det er ikke korrekt, og jeg vil så gerne, at ministeren bagefter ser debatten igennem og ser, at jeg faktisk sagde det samme som nu her, nemlig at det aldrig var lykkedes i England.
Det, at det er lykkedes én eneste gang i hele verden, i ét eneste tilfælde og altså i USA, er så det, man lægger til grund for at foreslå det her, og det er så det, man lægger til grund for at sige, at der snarest muligt bør iværksættes denne her ægsortering i Danmark for at bidrage til barnets overlevelse.
Og så vil man næsten love familien her, at det bidrager til barnets overlevelse, bare det her lovforslag bliver vedtaget.
Jeg synes simpelt hen, at det er under lavmålet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-30:
Ja, der var mange ting her, fru Tove Videbæk bad mig om at bekræfte, lige fra at jeg skulle være blevet fortørnet under førstebehandlingen til en række andre ting.
Jeg kan ikke bekræfte, at jeg blev fortørnet.
Men jeg kan bekræfte, at fru Tove Videbæk argumenterede under førstebehandlingen ud fra et udgangspunkt, der hed, at det her aldrig var lykkedes, og jeg kan bekræfte, det fremgår af et af de svar, jeg har givet, og jeg står nu og blader febrilsk for at finde det rigtige frem, at jeg har oplyst fru Tove Videbæk og hele udvalget om, at der er et tilfælde, hvor denne behandlingsmetode succesrigt er taget i brug.
Jeg kan ikke udelukke, at der også findes andre tilfælde, men jeg kan bekræfte, at der altså findes et tilfælde.
Det betyder så også, at det udgangspunkt, fru Tove Videbæk argumenterede ud fra under førstebehandlingen, viser sig at være et ikkerigtigt udgangspunkt.
Jeg mener så i øvrigt også, og det er efter hukommelsen, at jeg gav den oplysning under førstebehandlingen, at jeg var vidende om, at denne behandlingsform succesrigt var taget i brug.
Tove Videbæk (KD), 2004-03-30:
Derfor vil jeg gerne her i dag spørge ministeren, om han kan bekræfte rigtigheden af, at det kun i et eneste tilfælde i hele verden, nemlig i USA, er lykkedes at få det rigtige resultat af denne her behandling, altså at det er blevet det ønskede resultat, nemlig to raske børn.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg ikke er enig i de bemærkninger, hr. Keld Albrechtsen fremkommer med.
Når regeringen fremsætter et lovforslag, er det for at få det vedtaget i denne samling.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Jamen det er jo paradoksalt, al den stund der virkelig er brug for billige lejeboliger og ikke mindst almene boliger, at regeringen oven på succesen med lavere grundkapital, som bl.a. SF pressede på for, vælger at gå den modsatte vej og fjerner nogle almene lejeboliger fra markedet.
Jeg stillede to konkrete spørgsmål til ministeren
: Hvad er ministerens kommentar til, at Kommunernes Landsforening for det første ikke kan finde de stærke redskaber, som ministeren gør, når det drejer sig om ghettobekæmpelse, men tværtimod taler om redskaber, som forstærker ghettodannelsen?
For det andet: Hvad er ministerens kommentar til, at Kommunernes Landsforening siger, at der ikke er nogen mekanismer i forslaget, som sikrer, at der bliver bygget boliger, som ellers ikke ville blive bygget?
To af regeringens kerneargumenter for forslaget er ghettobekæmpelse og nyt boligbyggeri, og begge dele er skudt i sænk af den organisation, som skal varetage det ude i virkeligheden, nemlig Kommunernes Landsforening.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-03-30:
Nu har jeg jo med interesse fulgt debatten, selv om det ikke er et område, jeg normalt beskæftiger mig med, og jeg har med interesse fulgt det sådan indædte socialdemokratiske forsvar for den boligbevægelse, som man, når man har arbejdet med boligbevægelsen, er fuldt ud klar over er en meget integreret del af det socialdemokratiske apparat.
Det er så én ting.
Det simple spørgsmål må da kunne besvares.
Så vidt jeg kan læse tallene, vil der år for år være en stigning i antallet af almene boliger.
Jeg må sige til hr. Kramer Mikkelsen, at vi bliver ved med at spørge, til vi får svaret.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jamen det gør jeg gerne.
Det kan være, at vi skal droppe spørgsmålet.
Jeg ved ikke, om det er særlig kompliceret, men jeg mener, at regnestykket i virkeligheden er noget vrøvl, for hvis man kikker på alle de tal, som ligger i de forskellige høringssvar også fra de organisationer, som man egentlig skulle forvente ville støtte forslaget, siger de alle sammen på stribe, at det her ikke nødvendigvis giver flere almene boliger.
Det kan godt være, at det giver flere boliger, men det giver bestemt ikke flere almene boliger.
Tallet er overhovedet ikke til at gætte på, for alle de kommuner, der har svaret i de her høringssvar, siger jo, at de ikke kaster sig ud i det her projekt, for de ved, at de mister penge på det, for hver gang de bygger en bolig, ved de ikke, om den vil blive solgt, uden at de får kompensation for det salg.
Søren Gade (V), 2004-03-30:
Jeg tror ikke, at hr. Kramer Mikkelsen rigtig hører efter, hvad det er, jeg siger.
Man vil sælge 5.000 almennyttige boliger over 3 år.
Er vi enige om, at det giver ca. 1.700 om året?
Hvad er antallet af tilsagn om almennyttige boliger
i gennemsnit pr. år?
Er det over eller under 1.700?
Hvis det er således, at vi skal have færre almennyttige boliger i 2007, som hr. Kramer Mikkelsen siger, må antallet af tilsagn i de kommende 3 år jo ligger under det antal, vi ønsker at sælge i gennemsnit.
Det er da bare en almindelig kugleramme, der skal til til det regnestykke.
Hr. Kramer Mikkelsen må da kunne bekræfte, at vi under alle omstændigheder, hvis vi gennemsnitligt bygger 5.000 almennyttige boliger om året, vil have 15.000 minus 5.000, altså 10.000 ekstra almennyttige boliger i 2007.
Det er ikke særlig kompliceret, vil jeg sige til hr. Kramer Mikkelsen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg kan jo ikke afvise, at jeg bliver minister en dag, men jeg er det ikke endnu.
Man kan jo ikke afvise, der kan komme flere boliger ud af det her, men man kan bestemt godt afvise, der kommer flere almene boliger ud af det, for hvis man sælger 5.000 boliger, kommer der jo ikke flere boliger ud af det.
Hvis man kikker i høringssvarene, er et meget godt slag på tasken, at hvis man har en relativt lille familiebolig i hovedstadsområdet - hr. Søren Gade er nødsaget til at høre efter, i hvert fald hvis jeg skal svare ham - kan den sælges for ca. 1 mio. kr., men der skal i virkeligheden sælges otte af den slags for bare at få provenuet til at bygge en ny bolig.
Så til det der med, at der skulle komme flere almene boliger ud af det, tror jeg, at hr. Søren Gade er nødsaget til at studere både lovforslaget og høringssvarene noget bedre.
Søren Gade (V), 2004-03-30:
På trods af at regeringen lægger op til at sælge 5.000 almennyttige boliger, og lad os nu antage, at det bliver en realitet, vil hr. Kramer Mikkelsen så bekræfte, at der i 2007 er flere almennyttige boliger end i dag?
Selv på trods af et salg af 5.000 boliger vil vi i antal have flere almennyttige boliger i 2007, end vi har i 2004.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg vil gerne sige, at lejerne jo ikke skal belastes af det
Det, man så prøver på at afvriste alle mennesker i denne sal, er politiske garantier for, hvad der sker fremover.
Det har jeg hørt en statsminister gøre tidligere, det kom han ikke særlig godt fra.
Jeg må forholde mig til, at der i år 2000 var 7.200 tilsagn til almene boliger, og i 2001 7.770.
Og nu bygger vi altså endnu mere, fordi vi er enige om at bygge noget mere.
Hertil kommer, at når man afhænder almene boliger, så bygger man nyt.
Så jeg er nødt til at sige til fru Lissa Mathiasen, hvis man har tid til at høre efter, at vi øger boligmassen.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Jamen uanset hvordan ministeren laver regnestykket, så er der færre boliger til rådighed, når der bliver solgt boliger.
Kommunerne har 25 pct.s mulighed for anvisningsret.
Hvis der er færre boliger til rådighed, så er der også færre boliger for kommunerne i anvisningsret.
De 25 pct. bliver jo af en mindre størrelse, og det vil sige, at antallet af de mennesker, som kommunerne har mulighed for at hjælpe i deres nød, altså bliver færre.
Hvad vil ministeren gøre, hvis denne her forsøgsordning, Gud forbyde det, bliver vedtaget?
Hvad vil ministeren gøre, hvis forsøgsordningen virker og er dårlig, og at man har fået lokket nogle lejere til at købe?
Og så savner jeg i øvrigt svar på det, jeg spurgte om
før: Hvorfor skal de lejere, som ikke kan købe, og som ikke ønsker at købe, belastes af det her?
Hvad er rimeligheden i det?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg vil gerne sige til fru Lissa Mathiasen, at man spørger til bevæggrunde.
Vi mener faktisk, at lejerne skulle have den mulighed nu i en forsøgsordning, hvor vi over en 3-årig periode taler om op til 5.000 boliger, i et boligmarked, hvor der er 470.000 almene boliger, for at blive ejere, idet der er op til en tredjedel af lejerne, der gerne vil være ejere.
Det er faktisk en af bevæggrundene til det.
Og så er det igen med, om kommunerne kan løse deres boligsociale opgave: Ja, det kan de, bl.a. fordi regeringen sammen med en række andre partier, herunder Socialdemokratiet, bygger masser af boliger og har tilkendegivet, at vi vil bygge flere boliger, flere boliger, handicapboliger, ældreboliger, almene boliger, ungdomsboliger.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Ja, man kan jo godt, når man læser alle høringssvarene, undre sig over, at ministeren stadig væk synes, det her er et forslag, der er værd at fremsætte.
Der er jo ingen - ingen - der synes, at det her er en særlig god idé, når man sidder og læser høringssvar på høringssvar.
End ikke Ejerlejlighedsforeningen synes, at det her er en god idé.
Så siger ministeren, at det må være, fordi der bliver trådt på boligbevægelsens ligtorne.
Nej, når vi reagerer, så er det, fordi man træder på lejerne, og jeg synes, vi har brug for at få at vide fra ministeren, hvad bevæggrunden er for, at man fra regeringens side, fra ministerens side, mener, det er fair at træde på de lejere, de lejere, som ikke ønsker at købe, måske fordi de ikke har råd.
Hvad er bevæggrunden for, at man træder på dem og fjerner en del af deres indflydelse, giver dem en højere husleje?
Hvad er bevæggrunden for det?
Og så vil jeg godt bede ministeren om også her at give os en forklaring på, hvordan kommunerne, hvis det her bliver solgt, så skal leve op til stadig væk at have den mængde boliger til rådighed til anvisning, når der er folk, der står i virkelig nød og mangler en bolig, for så er der ikke den samme mængde boliger til rådighed mere.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen virkelig bekymrer sig dybt for andelsbevægelsen.
Nu har jeg da i hvert fald noteret
mig, at hr. Keld Albrechtsens parti, når man taler Arla eller Danish Crown, måske har nogle helt andre holdninger, og at man gudskelov også har støttet ministeren i, at jeg griber ind sådan et sted, og det er jeg så tilfreds med.
Se, det er en helt anden historie.
Og så må jeg igen fastholde, at jeg har kammeradvokatens og Justitsministeriets vurdering af denne her sag.
Den er ikke grundlovsstridig.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Nu mente ministeren, at jeg havde sagt, at det her forslag var i strid med de rødder, som den socialistiske bevægelse har.
Jeg sagde faktisk også, at forslaget er i strid med de rødder, som ligger hos den anden store bevægelse, der har skabt det samfund, vi lever i i dag, nemlig den liberale bevægelse og andelsbevægelsen.
Værdigrundlaget krænkes begge steder, og derfor er det jo også så afgørende med grundlovsspørgsmålet.
Og når der nu er tvivl om grundlovsspørgsmålet, så spørger jeg ministeren: Vil regeringen så i givet fald i det mindste respektere, hvis en tredjedel af Folketingets medlemmer, mindst en tredjedel af Folketingets medlemmer, ønsker at gøre gældende den bestemmelse, der er i grundlovens § 14, stk. 5, der giver mulighed for, at man kan få udsat den endelige vedtagelse af et lovforslag til efter et folketingsvalg?
Jeg synes, at hvis ministeren her tilkendegiver, at han ikke har tænkt sig at respektere det, så dokumenterer det jo bare rigtigheden i det, vi har sagt, nemlig at ministeren er utrolig langt ude i denne her sag, langt længere ude, end jeg egentlig selv tror, han ønsker, for der står jo andre kræfter i regeringen bag det her.
Jeg vil ikke tillægge ministeren det motiv, at han virkelig selv for alvor ønsker det her.
Det tror jeg egentlig ikke.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at de her boliger jo sælges til markedsprisen.
Det er jo klart.
Der er to valuarer, der skal ud at vurdere, og derfor sætter man det her til markedsprisen.
Ja, så er der muligheden for at indefryse, men det vil sige, at begynder man at sælge igen, så skal det indfries, og den næste køber skal så betale. Igen: Vi prøver på at hjælpe til, at de lejere, der bor, får muligheden for at overtage deres egen bolig.
Nu er det sådan, at hr. Keld Albrechtsen jo gerne vil skylde alle dårligdomme på den siddende regering.
Nu behøver
vi ikke at tage en debat om, hvordan det er gået med arbejdspladser og erhvervsliv i USA og Europa på grund af internationale konjunkturer, men netop derfor har vi jo med forårspakken været med til at sætte mere gang i det opsving, som er begyndt i hvert fald i USA og Asien og er undervejs i Europa.
Vi ønsker at skubbe til opsvinget.
Og her kan jeg blot sige, at der ønsker vi også at fremrykke boliginvesteringer, så nogle af de støttekroner, vi har lagt ud i 2000 og 2007, kommer ind.
Jeg mener, at jeg må rette mig efter, at kammeradvokaten og justitsministeren har vurderet, at der ikke er tale om ekspropriation.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Jeg lagde mærke til, at ministeren påpegede, at en af erfaringerne fra England var, at man ikke solgte til markedsprisen.
Så er det jo bemærkelsesværdigt, at ministeren fremsætter et lovforslag, hvor man heller ikke sælger til markedsprisen, men hvor man indfører en kunstig rabatordning betalt af offentlige midler.
Så den iagttagelse har åbenbart ikke ført til nogen selvkritik eller -iagttagelse hos ministeren selv.
Så lagde jeg også mærke til, at ministeren blev ved med at pynte sig med lånte fjer med hensyn til boligbyggeriet og helt undgik at komme ind på det problem, vi står med i 2004, fordi den meget heldige situation, vi havde i 2003 på grund af det forarbejde, som den nuværende opposition lavede før valget, desværre ikke er fortsat ind i 2004. Jeg vil gerne spørge ministeren: Er ministeren til sinds at ville respektere, hvis en tredjedel af Folketingets medlemmer i medfør af grundlovens § 14, stk. 5, anmoder om at få udsat det her lovforslag til efter et valg?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg er altså nødsaget til at svare, sådan som virkeligheden er, og ikke sådan som man har en ideologisk opfattelse af i Venstre, at det vil være.
Sandheden er jo, at det ikke er til at sige, hvordan antallet af almene boliger vil være, efter at man har gennemført det her forslag.
Kommunerne har jo sagt, at de ikke ønsker det her.
Boligorganisationerne har sagt, at de ikke ønsker det her.
Derfor er det jo ikke til at vide, hvor mange der stiller sig op i køen for at bygge almene boliger.
Men det er da klart, at hvis man forestiller sig, at der bliver bygget 11.000 eller 16.000 eller 17.000 boliger om året, og de bliver almene boliger, er det sådan.
Det er jo det, der er Venstres opfattelse. Men sådan er det jo ikke, og det er der præcist taget stilling til i alle høringssvarene.
Det kan godt være, at man vil blive ved med at stille mig det samme spørgsmål, men jeg synes, at man skulle læse høringssvarene, før man stiller spørgsmålet igen.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-03-30:
Jeg må sige til hr. Kramer Mikkelsen, at de jo bygger flere almene boliger.
De bygger jo 7.000, 10.000 flere almene boliger hvert år.
Vil det ikke selv i det tilfælde, som hr. Kramer Mikkelsen betragter som det værst mulige, nemlig at 5.000 boliger skulle blive solgt på 3 år, altså knap 1.700 om året, som hr. Gade har sagt flere gange, stadig væk være en væsentlig nettotilvækst i antallet af almene boliger hvert år?
Det synes jeg er fint.
Jeg synes, det er godt.
Men hvorfor dog have det meget konservative synspunkt, at alt skal forhindres?
Hvorfor ikke give lidt valgfrihed?
Det kan jeg ikke forstå.
Jeg kan heller ikke forstå, at hr. Kramer Mikkelsen ikke vil svare på det simple spørgsmål, om det almene boligtal ikke vil stige i Danmark år
for år, også i de næste 3 år.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jamen jeg vil da meget gerne svare, men jeg kan jo ikke give det svar, som man gerne vil have i Venstre.
Sandheden er jo, at jeg er nødsaget til at forholde mig til de skøn, som gives i de høringssvar, som er givet til det her lovforslag, hvor jeg ikke har set et eneste høringssvar, som fortæller, at den samlede almene boligmasse vil forøges med det her.
Det går jeg ud fra betyder, at der er nogle mennesker, som sidder og vånder sig ved at bygge flere almene boliger.
Jeg tror, at det her lovforslag vil føre til færre almene boliger, og at det vil føre til øget ghettoisering.