Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-13:
Regeringen indgik i oktober sidste år en aftale med Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne om en ny pesticidplan for 2004-2009, og i forhold til den tidligere regerings pesticidhandlingsplan II er der tale om væsentlige forbedringer.
Jeg kan bl.a. nævne nye elementer som fødevaresikkerhed, gartneri og frugtavl og videreførelse af varslingssystemet, som den tidligere regering jo ville nedlægge.
Det gælder bl.a. målet om at reducere anvendelse af pesticider.
Her er det regeringens grundholdning, at de mål, der opstilles, skal være praktisk gennemførlige og kunne nås inden for de fastsatte tidsrammer.
Det lader ikke til at bekymre Socialdemokraterne, som nu foreslår, at den såkaldte behandlingshyppighed skal være reduceret til 1,4 allerede i 2008.
Det er efter regeringens bedste vurdering helt urealistisk.
Forslagsstillerne henviser ganske vist til beregninger gennemført af Fødevareøkonomisk Institut, men glemmer at nævne de forbehold, som også fremgår af rapporten fra instituttet.
Instituttet anfører nemlig, at landmændenes beslutninger om brugen af pesticider er baseret på en lang række driftsmæssige forhold, som der ikke er taget højde for i de driftsøkonomiske beregninger, der viser, at man kan nå ned på 1,4 i behandlingshyppighed.
Landmændene skal også sørge for, at kvælstofnormer, hektarstøtte, gylleaftaler, foder til husdyrene, kontrakter
om foder, kontrakter for næste års høst, forpagtningsaftaler, arbejds- og maskinkapacitet i spidsbelastningsperioder osv. hænger sammen, og derfor konkluderer Fødevareøkonomisk Institut også, at det ud fra et driftsøkonomisk synspunkt er vanskeligt at argumentere for, at landmændene ikke allerede gennemfører en økonomisk rationel planteavl.
Men det betyder ikke, at regeringen ikke ønsker at komme længere ned end 1,7, som det fremgår af pesticidplanen, og
derfor vil vi også i forbindelse med den særlige status, der vil blive gennemført, når vi har forbrugstallene for 2007, vurdere muligheden for at sænke behandlingshyppigheden yderligere med 0,1.
Dermed vil behandlingshyppigheden være reduceret med hele 20 pct. siden 2002.
Med hensyn til virkemidlerne forstår jeg, at Socialdemokratiet ønsker øgede afgifter eller kvoter for at nå målet.
Det undrer mig ærlig talt en del, for af den tidligere regerings egen pesticidhandlingsplan fremgår det, at virkemidlerne eventuelt kan suppleres med en forhøjelse af pesticidafgiften eller etablering af et kvotesystem, såfremt evalueringen i 2002 viser, at målet for behandlingshyppigheden ikke er nået.
Målet blev jo, takket være en stor indsats af landbruget, nået, og jeg synes, øgede afgifter og kvotesystemer er en underlig måde at honorere indsatsen på, ja, nogle ville jo nok tilmed kalde det løftebrud.
Så langt vil jeg ikke gå, men jeg synes, det er underligt, når man selv skriver, at det var på en anden forudsætning, man ville overveje at indføre øgede afgifter og kvoter - nemlig hvis ikke man nåede målet - når nu man nåede det.
Som det fremgår af rapporten fra det såkaldte Kirsten Jensen-udvalg, som er et udvalg, den tidligere regeringen nedsatte for at vurdere muligheden for at reducere pesticidanvendelsen i gartnerier og frugtavl, så er det ikke i dag muligt at opstille konkrete reduktionsmål for gartnerier og frugtavl som helhed.
Den konklusion har regeringen naturligvis måttet henholde sig til ved udformningen af den nye pesticidplan. Pesticidplanen indeholder derimod en række andre tiltag for at sænke brugen af pesticider i gartnerier og frugtavl.
Der skal bl.a. udarbejdes dyrkningsvejledninger for hovedafgrøderne med konkrete anvisninger til avlerne om, hvordan og hvor meget anvendelsen af pesticider kan reduceres.
Regeringen vil desuden i forbindelse med den særlige status vurdere, hvilke konkrete reduktionsmål for gartneri og frugtavl, der yderligere kan opstilles. Resultaterne fra det nuværende varslingssystem kan i vid udstrækning også anvendes til at vurdere eventuel udvaskning
af pesticider, der bruges i gartnerier og frugtavl
Det er derfor unødvendigt med et nyt og parallelt system for gartneri og frugtavl. Jeg er da glad for, at Socialdemokratiet nu er enig med regeringen i, at varslingssystemet ikke skal nedlægges, men tilmed fortsætte også efter 2009.
Men jeg synes, det er i orden.
Jeg er glad for, at vi nu har fælles fodslag.
Det afgørende for beskyttelsen af grundvandet er under alle omstændigheder en striks godkendelsesordning, og i godkendelsesproceduren tages der naturligvis også højde for de specifikke dyrkningsforhold i gartneri og frugtavl.
Jeg er også glad for, at Socialdemokratiet nu er enig med regeringen i, hvilke virkemidler der skal til for at reducere brugen af pesticider i de private haver. Miljøministeriet har iværksat en informationskampagne,
Grønne haver med færre sprøjtemidler, og der er oprettet en hotline hos Det Danske Haveselskab og Den Økologiske Have, hvor private haveejere kan få rådgivning.
Miljøstyrelsen drøfter derudover i øjeblikket med branchen, om der kan indgås en frivillig aftale om markedsføring af såkaldte klar til brug-midler til havefolket, så risikoen for forurening fra spild og forkerte doseringer minimeres.
Selv om der på eksempelvis golfbaner, som der henvises til i beslutningsforslaget, kun bruges i størrelsesordenen 1 promille af det samlede forbrug,
vil regeringen også gerne have reduceret forbruget på sportspladserne.
Der er sket meget.
Der er gennemført projekter om pesticidfri drift af græsbaner, og forbruget er faktisk faldet med ca. 70 pct. fra 1995 til 2002.
I øvrigt forstår jeg ikke, at Socialdemokratiet i deres forslag lægger op til at acceptere, at forbruget på golfbanerne må stige op til landbrugets forbrug pr. arealenhed.
En opgørelse viser nemlig, at forbruget på golfbanerne i gennemsnit ligger 26 pct. under landbrugets forbrug pr. arealenhed.
Det ved jeg ikke, men det kan ordføreren formentlig forklare.
Forskningen er helt afgørende, når det gælder udviklingen af f.eks. metoder, der kan mindske afhængigheden af pesticider.
Pesticidforskningsprogrammet i Miljøministeriet er derfor også videreført på et uændret højt niveau.
Der anvendes 13,4 mio. kr. pr. år, og en del af bevillingen, 5,5 mio. kr. pr. år, bruges inden for rammerne af pesticidplanen, så forskning er allerede højt prioriteret.
Som jeg tidligere har orienteret om her i Folketinget, er det notat om 300-meter-zonen, som en arbejdsgruppe med deltagelse af DANVA og Miljøstyrelsen har udarbejdet, sendt i høring i Fødevareministeriet, Dansk Landbrug, de kommunale organisationer og de grønne organisationer for at indhente alle yderligere relevante synspunkter vedrørende etableringen af sprøjtefri zoner.
Organisationerne er blevet bedt om at fremkomme med bemærkninger til selve notatet og til, hvilke andre problemstillinger af bl.a. økonomisk og juridisk art en eventuel indførelse af sprøjtefri zoner vil rejse.
Pesticidplanen indeholder en meget ambitiøs målsætning om udlægning af 25.000 sprøjtefri ha randzoner langs målsatte vandløb og søer.
Med aftalen om vandmiljøplan III er denne målsætning blevet yderligere skærpet.
Målet i vandmiljøplanen er, at der skal være udlagt 30.000 ha frem til 2009 samt yderligere 20.000 ha frem til 2015.
Samlet set betyder pesticidplanen og vandmiljøplan III en stærkt øget beskyttelse af vandløb og søer.
Folketinget vil årligt blive orienteret om status for udviklingen i de sprøjtefri randzoner.
Regeringen lægger ligesom nu også Socialdemokratiet vægt
på, at der skal være en effektiv kontrol med landbrugets anvendelse af pesticider og sprøjteudstyr.
En arbejdsgruppe under Fødevareministeriet bestående af de kontrolmyndigheder, der i dag varetager kontrollen med opbevaring og anvendelse af pesticider, har derfor undersøgt muligheden for, hvorledes kontrollen kan tilrettelægges mere optimalt.
En af mulighederne, som arbejdsgruppen peger på, er at samle visse kontrolopgaver på pesticidområdet hos én myndighed.
Det skal sikre en mere sammenhængende og effektiv kontrol, så der opnås mest miljø for pengene.
Arbejdsgruppens rapport afventer for øjeblikket de igangværende drøftelser om den fremtidige opgavefordeling mellem stat, amter og kommuner.
Socialdemokraterne foreslår endelig en evaluering af pesticidplanen hvert tredje år.
Ifølge planen skal der gennemføres en evaluering i forbindelse med forbrugsopgørelsen for 2007 og igen ved udgangen af 2009.
Der gennemføres således evalueringer efter 4 år og derefter efter yderligere 2 år, så på det punkt er Socialdemokratiet tæt på at være enig med regeringen.
Alt i alt finder jeg, at Socialdemokraterne i stort omfang deler regeringens syn på anvendelsen af pesticider, men hvor regeringen som sagt lægger afgørende vægt på, at der skal opstilles realistiske mål og tidsfrister, synes Socialdemokraterne mere optaget af at profilere sig på nogle for os urealistiske og ikke helt gennemtænkte mål.
Regeringen kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.