Ole M. Nielsen (KRF), 1999-11-18:
Jeg vil gerne sige tak for den forholdsvis positive modtagelse.
Jeg har ikke helt fået talt sammen på scoringslisten endnu, men jeg synes, det ser ud til, at vi skulle kunne finde ud af noget fornuftigt sammen.
Og så kan man jo sige, at så er det lidt sent at læse sin ordførertale op her til sidst, så det tror jeg ikke jeg vil gøre i dens helhed, men alligevel.
Først lige en kommentar - det var Venstres ordfører, der
var inde på, at det er lige så farligt i en sejlbåd som i en lille robåd, der ligger og gynger, som hr. Ole Sohn så romantisk sagde: Jeg kan godt se, at vores formuleringer heri måske kan misforstås, men sejlbådene er altså med i tanken
Det må vi selvfølgelig have præciseret, og det bliver der jo selvfølgelig lejlighed til at få gjort.
Men jeg tror alligevel, jeg vil læse noget af min ordførertale op: Den forholdsvis nye promillegrænse på færdselslovens område har vist sig at mindske antallet af dødsfald i trafikken.
Samtidig gælder der ikke nogen promillegrænse for færdsel på søen, selv om man må lægge til grund, at antallet af ulykker vil reduceres noget, og muligheden for at redde sig selv og eventuelle berusede passagerer i en ulykkessituation, eksempelvis hvor de er faldet over bord, vil øges, hvis der bliver indført et krav om en maksimal alkoholkoncentration på 0,5 promille hos føreren.
Ved indsejlingen til større havne, ved populære sejlsteder, i smalle sunde og ved badestrande vil man i mange tilfælde stå over for et tilnærmelsesvis lige så kompliceret trafikbillede på søen som på vejene.
Der har således været en del ulykker, hvor hurtigtgående lystfartøjer har været indblandet.
I nogle af disse tilfælde har førerne af bådene været alkoholpåvirkede.
En fast øvre promillegrænse vil indebære retstekniske fordele.
En sådan bestemmelse er let at håndhæve, da politiet enkelt vil kunne konstatere, om lovens grænse er overskredet, og bevisførelsen for domstolene bliver enkel. Formålet med forbudet mod efterfølgende alkoholnydelse er at afhjælpe de bevismæssige problemer, der kan opstå, hvis føreren påstår, at han har drukket efter, at sejladsen er afsluttet.
Der kan rejses principielle indvendinger imod en regel, som i realiteten indebærer, at man kriminaliserer, at den mistænkte ødelægger et bevis m.v. for egen skyld.
Imidlertid må man af praktiske årsager anse den bestemmelse for påkrævet ved promillegrænser til søs.
Med indførelse af en fast promillegrænse vil det blive lettere at formidle kravet om skibsførerens ædruelighed, og vurderingen af alkoholpåvirkningen bliver som kendt fra vejtrafikken.
En fast promillegrænse vil have en positiv holdningsskabende effekt.
Forslaget om promillesejlads begrænses til kun at omfatte fritidsfartøjer, fordi der allerede gælder restriktive retningslinjer for promillesejlads for størstedelen af erhvervsejladsen.
Ved fritidsfartøjer forstås et skib, der ikke anvendes til erhvervsmæssige formål, herunder et skib, der anvendes til fritidsfiskeri.
Alle søfartøjer, der har en motor som fremdriftsmiddel, herunder vandscootere, omfattes af promillereglen, men det er altså alle med motor, og det betyder selvfølgelig, at det ikke er alle uden motor, for dér undtager vi altså de små robåde, hvor man sidder og pilker lidt torsk og drikker et par bajere til.
I tvivlstilfælde afgør Søfartsstyrelsen, om et skib kan anses for et fritidsfartøj, jf. lov om skibes besætning.
Jeg har nævnt, at de mindste søfartøjer er fritaget.
Ifølge oplysninger fra Søfartsstyrelsen er der ikke udarbejdet statistisk materiale her i Danmark, der viser, i hvor mange tilfælde alkohol har været en af årsagerne til en søulykke.
Dette registreres ikke særskilt, men kun når der sker anmeldelse til politi om spiritussejlads, hvilket kun er sket ganske få gange.
Men Søfartsstyrelsen har til brug for dette forslag udarbejdet en liste over ulykker, hvor spiritussejlads er forekommet, og det er altså 18 ulykker på 3 år, fra 1996 til 1999.
Loven om sikkerhed til søs gælder for danske skibe.
Dog findes en bemyndigelse til ministeren til at bestemme, at disse regler kan gælde for udenlandske skibe.
I forbindelse med promillesejlads for fritidsfartøjer vil en begrænsning til kun danske skibe synes uhensigtsmæssig.
Derfor forslaget om, at reglerne også skal gælde udenlandske skibe inden for dansk søterritorium.
Det forudsætter, at det ikke strider mod internationale forpligtelser om adgangen til at håndhæve nationale regler over for udenlandske skibe.
I januar 1999 behandlede Folketinget et forslag om, at alle, der fører fritidsfartøjer, skal være i besiddelse af duelighedsbevis.
Forslaget var en genfremsættelse af tidligere forslag fra henholdsvis 1984 og 1993.
Forslaget er hver gang blevet forkastet, idet ulykkesstatistikkerne og antallet af redningsaktioner ikke har kunnet begrunde et obligatorisk duelighedsbevis.
Imidlertid er der nu i en bekendtgørelse til lov om skibes besætninger indført visse uddannelseskrav, krav om duelighedsprøver til førere af fritidsfartøjer, som resultat af en undersøgelse af hurtiggående fartøjer.
Det er helt fint, men vi synes bare, at det lovforslag her om indførelse af promillegrænser til søs vil være med til at fremme sagen. Vi takker for den forholdsvis positive modtagelse og håber, at vi kan komme videre med det under udvalgsbehandlingen.