runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2006-05-09:
Det vil sige, hr. Peter Christensen er uenig med beskæftigelsesministeren, når han siger, at man ikke kunne danne regering, hvis man havde startet på det, man rent faktisk ville, nemlig de store nedskæringer på dagpengene, men at man tager små skridt.
Er det ikke det, der reelt er det liberale Venstres mål?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Nej, det er ikke et mål for os.
Anne Baastrup (SF), 2006-05-09:
Jeg vil godt høre, om hr. Peter Christensen er enig med beskæftigelsesministeren i, at man ikke skal lave de store indgreb over for dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere, men at man skal tage små skridt.
Det lille skridt, der nu kommer, er angrebet på de 25-29-årige, men det store mål er generelt at halvere dagpengene for alle.
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Hr. Ole Sohn ved udmærket, at i regeringens udspil til velfærdsreformen er der masser af positive tiltag med investeringer og andre ting.
Men det ændrer ikke ved, at når vi snakker beskæftigelse og bidraget til beskæftigelsen, så er en senere tilbagetrækningsalder afgørende for, at man kan nå et resultat på det område.
Vi fokuserer selvfølgelig også på de unge.
Vi mener også, at de unge skal hurtigere igennem uddannelsessystemet.
Men det ændrer ikke ved, at hvis man for alvor ønsker at øge beskæftigelsen og få skabt holdbarhed i vores velfærdssamfund, skal man kigge på tilbagetrækningsalderen og dermed efterlønnen.
Ole Sohn (SF), 2006-05-09:
Ordføreren svarer ikke på, hvordan en forringelse af efterlønsordningen, som målbevidst rammer de grupper, der bliver mest nedslidte på arbejdsmarkedet, hjælper.
For det fremgår af regeringens udspil, at man forventer, der sker en stærk stigning i antallet af førtidspensioner, fordi man rammer den gruppe, som har brug for efterlønnen.
Hvad er det, der gør, at det hjælper at halvere dagpengene for unge under 30 år og lade 7.000 børn blive mere og mere marginaliseret?
Hvor er det, fremtiden ligger?
Hvor ligger det visionære til sikring af fremtidens velfærdssamfund i den form for nedskæringer, at det er det, der er indgangsbønnen til, at man overhovedet kan diskutere velfærd?
Peter Christensen (V), 2006-05-09:
Vi er sådan set slet ikke uenige om vigtigheden af at have et godt arbejdsmiljø, og det er også baggrunden for, at der kommer et udspil med en nedslidningsfond.
Selvfølgelig er det vigtigt.
Jeg er helt enig i, at der skal gøres mange forskellige ting for at få mennesker til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Det er jo vidt forskellige ønsker og krav og forventninger, man har til sin arbejdsplads, når man nærmer sig pensionsalderen.
Nogle vil kunne gå ned i tid, og andre vil gerne have, at de kan holde fri noget længere.
Jeg tror, at der i højere grad skal tages individuelle hensyn for at få de ældre til at blive længere på arbejdsmarkedet, og det vil jeg kraftigt opfordre så vel private som offentlige arbejdsgivere til.
Jeg tror ikke, det er afgørende, om jeg kommer med den opfordring eller ej, fordi situationen vil blive den, at man som arbejdsgiver i højere grad er nødt til at sikre, at de ansatte har lyst til at blive længere, fordi der ikke er nye at få i stedet for.
Der kommer ikke nok unge mennesker, som kan træde ind og overtage det job.
Det er derfor, vi diskuterer det i dag.
Vi ved, der bliver den ændring, at der er godt 400.000, der forlader arbejdsmarkedet, og 350.000 færre, der kommer til.
Det regnestykke går simpelt hen ikke op.
Derfor tror jeg ikke, at det er afgørende, hvad vi her på Christiansborg opfordrer arbejds giverne til, for virkeligheden vil simpelt hen tvinge dem til i højere grad at gøre det attraktivt at blive længere på arbejdspladsen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Nedslidning handler om mange ting.
Men Enhedslistens ordfører har jo ret i, at det også handler om normeringer, særlig inden for den offentlige sektor.
Det er også derfor, at vi i vores finanslovudspil fra sidste sommer foreslog, at vi skulle afsætte 0,5 mia. kr. til bedre normeringer, bl.a. i hjemmeplejen.
Det er vigtigt med lidt mere tid, både for de ældres skyld og faktisk også for de ansattes skyld.
Og det vil i sig selv forbedre arbejdsmiljøet i den offentlige sektor.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-09:
Jeg synes også, det er meget fint, at det fremgår af Socialdemokraternes finanslovudspil, men her og nu handler det jo om, hvordan man i de her forhandlinger om velfærdsreformer, som der er nogle der kalder det – indtil nu er det mest forringelser, men lad os bare kalde det velfærdsreformer – får inddraget hele det her spørgsmål.
Er det en del af forhandlingerne, som Socialdemokraterne vil holde fast i?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Vi anerkender, at der er et særlig hårdt arbejdsmarked i den offentlige sektor, og derfor vil vi gerne tage nogle særlige skridt for at sikre, at arbejdsmiljøet bliver forbedret i den offentlige sektor.
Ole Sohn (SF), 2006-05-09:
Jeg var glad for at høre fru Helle ThorningSchmidts bemærkninger om nødvendigheden af at investere i arbejdsmiljø, og jeg var også glad for bemærkningen om, at det var, om ikke et latterlig lavt så i hvert fald et alt for lavt beløb, der var sat af til den her såkaldte nedslidningsfond.
Men jeg synes, det er lidt vigtigt at få præciseret: Skal det forstås sådan, at Socialdemokraternes tilgang til forhandlingerne er, at man afviser regeringens forslag til halvering af dagpengene for de under 30-årige og forringelserne for de over 55-årige?
Sådan som jeg forstod på fru Helle Thorning-Schmidt i hendes 1. maj-tale, afviste man på samme måde nedskæringerne på SUområdet.
Er det korrekt forstået, at de to elementer skal regeringen ikke regne med at Socialdemokraterne leverer stemmerne til?
Jens Kirk (V), 2006-05-09:
Jeg vil spørge hr. Per Clausen: Er det ikke rigtigt, at den udvidelse, man nu kan få, fra de 750 til de 950, stiller krav om en handlingsplan, altså at der stilles krav om en dyrevelfærdsplan, om nogle betingelser for miljø og drift af ejendom og om nogle nye bekendtgørelser om husdyrbrug, som er under udarbejdelse?
Er det ikke rigtigt, at det er stillet som krav i forbindelse med det her?
Og så kan man ikke sige, at der bliver flere husdyr af det her, for der sker jo her en større og større koncentration ligesom i al anden virksomhed i Danmark.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
Sådan forstod jeg det.
Man vil altså gerne være med til at skære på efterlønnen, og samtidig siger man, at vi skal gøre noget, for at folk kan blive længere på arbejdsmarkedet og ikke bliver så nedslidte.
Hvis de skal have bedre vilkår, skal der ansættes nogle flere, men Dansk Folkeparti og regeringen dikterer jo, at der ikke må bruges mere end 0,5 pct. ekstra ude i kommunerne, og det er ikke nok til at sikre et ordentligt arbejdsmiljø for pædagogmedhjælpere og mange andre.
Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre de nødvendige midler til, at man kan få et ordentligt arbejdsmiljø i den offentlige sektor?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-05-09:
Jo, vores vurdering er også, at der kan gøres rigtig, rigtig meget for at sikre de lidt ældre fortsat plads på arbejdsmarkedet, for vi tror på, at rigtig mange af dem gerne vil blive på arbejdsmarkedet, og at grunden til, at de ikke er der, egentlig ikke er, at de fravælger det, men at de føler sig fravalgt.
Vi tror også, at der kan gøres rigtig meget i forhold til senioraftaler på virksomhederne, hvor der ikke skal ret meget til, for at folk i slutningen af 50'erne, starten af 60'erne ønsker at blive hængende lidt længere.
Der kan gøres en hel masse ting.
Jeg synes, det var et utrolig berigende arbejde; der ligger en mængde forslag, og det er bare at gå i gang.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-09:
Hvis vi så forestiller os, at der skal gøres noget for at få folk til at trække sig senere tilbage, er det så fuldstændig fjernt fra Dansk Folkepartis tankegang, at man i stedet for at forhøje efterlønsalderen, som jo bare vil efterlade nogle i et hul – og jeg ved ikke, hvordan man så vil redde dem – sikrer et arbejdsmarked, hvor der er plads til alle, og sikrer, at der bliver lavet nogle positive tiltag i forhold til seniorordninger, som kan give folk muligheden for en delvis tilbagetrækning på den ene eller den anden måde, seniorordninger som f.eks. foreslået af fagforbundet FOA, som jo har bevist, at hvis der er disse seniorordninger, kan folk også blive længere på arbejdsmarkedet i dag?
Ville det ikke være bedre med sådan nogle positive tiltag i stedet for det her negative, der ligger i bare at forhøje efterlønsalderen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2006-05-09:
Jeg havde ventet spørgsmålet.
Det er sådan, at vores vurdering forud for det her forløb har været, at vi ikke kom igennem et forår, uden at der skete ændringer i reglerne for det, vi kalder tilbagetrækning, altså den alder, man har, når man enten kan gå på efterløn eller på folkepension.
Og der er det altså vores vurdering, at det er bedre at gå aktivt ind og påvirke det forløb og påvirke, hvilke regler der så kommer til at gælde, end at holde sig udenfor.
Jeg vil lige pege på to områder, hvor det er vigtigt for os at få indflydelse på de ændringer, der så måtte komme.
Det ene er i forhold til en overgangsordning.
Det har været debatteret flere gange.
Vi synes, at når man laver om på regler, som folk har indrettet sig efter og haft tiltro til, er det nu god latin at gøre det med et ordentligt varsel.
Det andet, vi vil bruge vores indflydelse til, gælder de mennesker, som måtte komme i klemme ved, at man hæver efterlønsalderen, fordi de reelt er nedslidte og bruger 60-års-alderen til at komme ud af et arbejdsmarked, de ikke kan holde til at være på.
Her skal der tages initiativ til at sikre dem på en anden måde end med den efterlønsordning, som de så ikke som 60-årige har mulighed for at benytte.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-09:
Jeg hørte meget, meget lidt konkret i hr. Thulesen Dahls ordførertale, men jeg har i hvert fald et konkret spørgsmål, som jeg længe har ønsket at stille i forbindelse med Dansk Folkepartis deltagelse i de her forhandlinger, og det er et spørgsmål om efterlønnen.
Det har jo i en lang periode været god tone i Dansk Folkeparti, at man aldrig nogen sinde ville gå med til en forhøjelse af efterlønsalderen.
Det kom der så på et tidspunkt en udmelding om at man måske godt ville alligevel, og derfor kunne jeg egentlig godt tænke mig, når vi nu har debatten i dag, at få det fra hr. Thulesen Dahls mund, om Dansk Folkeparti vil medvirke til en forringelse af efterlønnen, en forhøjelse af efterlønsalderen – ja eller nej?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Vi vil gerne have, at der kommer flere igennem uddannelserne.
Vi har to forslag, som måske kan bidrage til det.
Man kan holde sabbatår i 2 år.
Hvis man så søger ind på en uddannelse hurtigt, kan man få et friere optag.
Det er et godt incitament, det er en gulerod, der kan sikre, at de unge kommer i gang.
Det andet, vi har foreslået, er, at man kan bruge halvdelen af fjumreårets beløb – hvis man ikke har brugt det – til at betale af på den gæld, man måtte have oparbejdet igennem sine studier.
Det er positive incitamenter, som skal lokke de unge til at komme hurtigere igennem uddannelserne, men som ikke på nogen måde vil forringe SU'en, kun forbedre de studerendes situation.
Anne Baastrup (SF), 2006-05-09:
Det lyder godt.
Hvilke visioner har Socialdemokratiet så for at få de unge hurtigere igennem uddannelserne, altså f.eks. mentorordninger og andre forsøg på at hjælpe dem også i de lange videregående uddannelser, hvor vi kan se, at mange falder fra?
Ole Sohn (SF), 2006-05-09:
Men Finansministeriet har jo gentagne gange dokumenteret, at der er færre medarbejdere pr. barn i daginstitution og pr. barn i skolen og pr. ældre i den offentlige sektor, så antallet af offentligt ansatte, der skal yde service til de borgere, som har brug for hjælp, er altså forholdsmæssigt faldet under den borgerlige regering.
Det vil sige, at de er nødt til at løbe hurtigere, og dermed øges nedslidningen.
Det helt relevante spørgsmål, som Enhedslisten også var inde på, er: Hvordan vil man løse det problem, hvis man ikke sørger for et bedre arbejdsmiljø?
Alle undersøgelser viser, at det ikke er et spørgsmål om at oprette en nedslidningsfond, der skal forske.
Alle undersøgelser viser – og det kan man i øvrigt også bare spørge de ældre om – at forudsætningen for, at man kan blive længere tid på arbejdsmarkedet, er, at der er et job.
Det problem er i øvrigt løst, tilbagetrækningsalderen er jo steget med 1 år inden for de sidste 4 år.
Men en anden forudsætning er et bedre arbejdsmiljø og bedre livsvilkår for den enkelte, og det er her, regeringen er fuldstændig afvisende og siger: Her sætter vi ikke ind.
Men hvad hjælper det at skære i efterlønnen?
Det giver da ikke bedre motivation til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Anne Baastrup (SF), 2006-05-09:
Jeg oplever, at Socialdemokratiet er kommet med lidt blandede udmeldinger vedrørende SU og den pisk, som de unge udsættes for.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Socialdemokraterne vil til enhver tid lytte til dem, der har kommentarer til den lovgivning, vi laver i Folketinget.
Det være sig, om de kommer herind og besøger os, eller om de står på Slotspladsen udenfor.
Selvfølgelig er vi bekymrede over dem, der er bekymrede over den lovgivning, der laves, og selvfølgelig vil vi indgå i en dialog med alle dem, der er bekymrede over den her lovgivning.
Per Clausen (EL), 2006-05-09:
Vi kan konstatere, at fru Helle ThorningSchmidt ønsker at opnå resultater i forhold til de ældre på arbejdsmarkedet.
Det er sådan, at efterlønsforringelserne i grunden er inderlig overflødige, men det skal så være den pris, Socialdemokraterne skal betale for at være med i et forlig.
Men jeg vil godt gentage mit spørgsmål, om det er rigtigt forstået, at Socialdemokraterne lægger meget vægt på at være i dialog med befolkningen, og derfor også, uanset hvad hr. Jens Rohde måtte mene om det eller ej, vil lytte til de signaler, der kommer fra demonstrationer og andre steder, hvor almindelige mennesker mødes og giver udtryk for deres opfattelse af, hvad der skal til på velfærdsområdet.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Der er ingen tvivl om, at hvis vi forringer dagpengeordningen, vil det kunne karakteriseres som pisk.
Så jeg kunne godt tænke mig at lave en aftale, der sikrer, at hvis man skal være længere tid på arbejdsmarkedet, fordi vi jo lever længere, så skal der være fokus på nedslidning, fokus på et bedre arbejdsmiljø.
Det er en god aftale, hvis vi kan lave den, så det er vores fokus i de her forhandlinger.
Socialdemokraterne har i vores finanslovudspil netop foreslået, at der skal være et større råderum ude i kommunerne, fordi de opgaver, vi gerne vil løse i den offentlige sektor, desværre ikke kan løses inden for den ramme, som finansministeren har lagt for kommunerne.
Så jo, det vil vi fortløbende arbejde på.
Jeg tror desværre ikke, vi kan løse alle velfærdssamfundets udfordringer i de velfærdsforhandlinger.
Men det er klart, at vi går ind i det med den målsætning, at vi gerne, hvis vi kunne få regeringen med på det, vil løfte niveauet i den offentlige sektor, og at vi meget gerne, hvis der er besparelser det ene sted, vil bruge pengene direkte i den offentlige sektor på børnene, på de ældre og på alle dem, som trænger i den offentlige sektor.
Det er vores grundholdning, og derfor tror jeg faktisk, at det er en kæmpefordel, at Socialdemokraterne er med ved bordet frem for at blive udenfor.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
Nu havde vi ikke så meget valg med hensyn til at være med i forhandlingerne, når vi ikke ville være med til at skære på dagpenge og SU; det kan man jo vægte forskelligt, som man vil.
Jeg synes, det lyder vældig interessant, at Socialdemokraterne ikke vil acceptere 0,5-procents-rammen for kommunerne, og at det indgår i velfærdsforhandlingerne.
Vil det sige, at Socialdemokraterne vil stille krav ved velfærdsforhandlingerne om, at der skal være plads til velfærd ude i kommunerne over de 0,5 pct., og at det vil være et afgørende spørgsmål for Socialdemokraterne?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Med hensyn til dagpengene kan jeg kun gentage, at vi bestemt ikke mener, at det er en god idé at skære på dagpengene for dem, der er mellem 25 år og 29 år, eller for de ældre.
Vi er heller ikke så optaget af de sanktioner, som regeringen har foreslået for dagpengemodtagerne.
Så det er vores klare besked ved forhandlingsbordet, at det er sådan, det forholder sig med Socialdemokraterne.
Men vi har i modsætning til Enhedslisten og SF valgt at gå ind i de her forhandlinger, og selvfølgelig forhandler vi ved forhandlingsbordet og ikke på en dag som i dag.
I forhold til kommunernes økonomi er der ingen tvivl om, at vi ikke mener, at man ude i kommunerne kan løfte den her opgave bl.a. i form af normeringer, hvis man skal holde sig inden for en udgiftsramme på 0,5 pct.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
Jeg blev noget forvirret over fru Helle ThorningSchmidts bemærkning om, at Socialdemokraterne vil fremføre bekymringerne om, at nogle er nervøse for, at der skæres i dagpengene.
Betyder det, at Socialdemokraterne deler bekymringen og derfor ikke vil være med til at skære på dagpengene?
Det kunne være rart at få oplyst.
Det er det ene spørgsmål.
Jeg er fuldstændig enig i, at der skal ansættes mange flere i den offentlige sektor, men det er jo svært, så længe regeringen og Dansk Folkeparti dikterer, at kommunerne ikke må have en vækst på over 0,5 pct. Vil Socialdemokraterne tage det med ind i velfærdsforhandlingerne?
Det er det andet spørgsmål.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Jeg vil lige svare på hr. Ole Sohns spørgsmål om dagpengene, for det er da vigtigt for befolkningen at vide, at hvis man er bekymret for dagpengene, kan man regne med, at Socialdemokraterne naturligvis fremfører det her i forhandlingerne.
Det er også det, vi har signaleret i 1. maj-talerne.
Med hensyn til efterløn er det rigtigt, at vi ikke bryder os særlig meget om, at kontingentet skal stige.
Hvorfor?
Jo, fordi vi har en formodning om, at når kontingentet stiger, så fremmer man den her tendens til, at der er nogle særlige grupper, som arbejder meget hårdt, og som faktisk også har et nedslidende arbejdsmiljø, som ikke får tilmeldt sig efterlønsordningen.
Det ser vi allerede i dag, hvor halvdelen af forbundet NNF's medlemmer ikke får tilmeldt sig efterlønsordningen, måske fordi de ikke ønsker at betale det her kontingent.
Den tendens kan formentlig blive forstærket med regeringens forslag.
Så også dér mener vi at Socialdemokraterne har nogle bedre forslag.
Ole Sohn (SF), 2006-05-09:
Vi ville også gerne have sagt det ved forhandlingsbordet, men vi kom til at svare nej til, at vi ville være med til at skære ned, og så blev vi ikke inviteret mere.
Det er klart, at når man ikke siger nej, får man lov at komme igen, og det var måske derfor, offentligheden kunne have en interesse i at vide, hvad Socialdemokraterne vil.
Men jeg tillægger det altså stor betydning, at der blev sagt meget klart ved 1. maj-talerne, at det medvirker Socialdemokraterne ikke til.
Et andet spørgsmål, som er ret centralt, handler om efterlønskontingentet.
En af måderne, som regeringen i virkelighedens verden forsøger at få squeezet efterlønnen bort på, er ved at hæve efterlønskontingentet.
Og det betyder jo, at alle lavtlønnede, som i øvrigt må halte sig igennem, hvis man hæver efterlønsalderen til 62 eller 63 år, med garanti vil vælge det fra, fordi de ikke har råd.
Så må man foretage en prioritering, og så tager man det, man er nødt til at tage, og det er selvfølgelig a-kasse-kontingentet, og så vælger man efterlønskontingentet fra.
Så jeg vil gerne høre Socialdemokraternes ordfører: Er det forstået korrekt, at det ikke er et forslag, som Socialdemokraterne vil støtte, at man hæver efterlønskontingentet?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-05-09:
Det er jo rigtigt forstået af SF's ordfører, at vi ikke er begejstrede for de forslag, som vedrører nedskæringer på dagpenge, hverken i den unge ende eller i den ældre ende af dagpengeskalaen.
Det er ikke noget, vi mener fremmer beskæftigelsen, og derfor har vi udtalt os imod de forslag.
Jeg ved ikke, om der har været forskellige adgangsbilletter for de forskellige partier, men jeg skal oplyse Folketinget om, at vi ikke er blevet bedt om at sige ja til SU-forringelser, dagpengeforringelser eller efterlønsforringelser, før vi sad med ved det her bord.
Vi har anerkendt, at der er en udfordring for det danske velfærdssamfund, som handler om arbejdskraft, en udfordring, hvor vi gerne vil tage ansvar for at finde løsninger.
Det har sådan set været vores indgang til det her.
Vi har også klart markeret, at de forlig, der er på forskellige områder, selvfølgelig skal overholdes.
I forhold til SU'en har vi også sagt meget tydeligt, at vi slet ikke ser nogen grund til at forringe SU'en for de unge uddannelsessøgende.
Per Clausen (EL), 2006-05-09:
Det sidste mangler vi selvfølgelig at se endnu, men det kan vi jo håbe på.
Jeg vil godt stille to spørgsmål til fru Helle Thorning-Schmidt.
Det ene spørgsmål er, om det ikke er rigtigt forstået, at Socialdemokraterne lægger meget vægt på dialog med befolkningen i forbindelse med det her velfærdsudspil, og at Socialdemokraterne derfor også vil lytte til mennesker, som deltager i demonstrationer, og til de taler, der bliver holdt der, og at det faktisk spiller en rolle for Socialdemokraternes endelige stillingtagen, hvad befolkningen mener.
Det andet spørgsmål er, om fru Helle Thorning-Schmidt ikke er enig med mig i, at forringelser af efterlønsordningen lige så vel som forringelser af dagpengesystemet vel bedst kan karakteriseres som pisk frem for gulerod.
Line Barfod (EL), 2006-05-09:
Nu har regeringen og Dansk Folkeparti jo dikteret, at der stort set ikke må være nogen vækst i kommunerne.
Ordføreren siger, at Venstre vil gøre alt, for at der bliver et bedre arbejdsmiljø, og at folk kan holde hele arbejdslivet.
Det, der skal gøres, kan da kun være at ansætte flere, for jeg har svært ved at forestille mig, hvad det er for nogle hjælperedskaber, pædagoger og pædagogmedhjæl
pere skal bruge
Skal vi have robotter til at løfte børnene, eller hvad forestiller ordføreren sig?
Det er da svært at forestille sig, så derfor skal der være flere ansatte til at tage sig af børnene, hvis ikke man skal være slidt ned, når man er omkring de 60.
Vil Venstre være parat til at sikre, at der kommer flere ansatte ud blandt de borgere, der har brug for dem, og ikke kun flere ansatte i administrationen, som Venstre hidtil har sikret?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-05-09:
Jamen for min skyld kan vi godt begynde at gå ned i detaljerne om hele VVM-redegørelsen, jo, lad os da gøre det.
Det handler om det kumulative princip, og det er jo et spændende princip, som måske ikke er det, som de fleste sådan begiver sig ud i, men det kan vi gøre i dag.
Det kumulative princip dækker over ...
Jeg vil lige forklare det, spørgsmålet gik ud på, nemlig at det kumulative princip udtrykkeligt bestemmer, hvad trykket, hvor man kører ammoniak ud eller gylle ud, samlet må være.
Det, hr. Kristen Touborg skal være klar på, er følgende: Uanset om man f.eks. måtte have mulighed for at kunne udvide sit dyreantal, fordi man mener, at arealkravet er i orden, og staldene er i orden, så er det ikke nok.
Og man kan sagtens komme i den situation, at man har plads, men alligevel ikke får lov.
Derfor er det miljøregler, og dem laver vi ikke om på her.
Så vil jeg bare sige om opsigelsesgrunde: Hovedsagen er, at vi får blokeret for den mulighed for misbrug af reglerne, som blev påvist i efteråret, og som jeg sammen med regeringen og på regeringens vegne har lovet at gøre noget ved – og det gør vi.