runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-16:
Hvis hr. Morten Helveg Petersen kan presse forsvarsministeren til at have en åben tilgang til det her, synes jeg da, at det ville være glimrende.
Det, jeg bare kan konstatere, er, at forsvaret tilsyneladende har lagt sig fast på, at man skal have JSF-fly.
Hvis hr. Morten Helveg Petersen har nogen bud på, hvor meget man så skal have i givet fald og hvordan og hvorledes, så venter jeg da med spænding på at høre hans tale senere i dag.
Det afgørende for mig er sådan set, at vi får en nærmere undersøgelse, før vi går videre i det her projekt.
Min påstand er, at underskriver vi nu, sidder vi i saksen.
Jeg kan slet ikke forstå, at Det Radikale Venstre, der jo i andre sammenhænge har en kritisk tilgang til dansk forsvarspolitik, ikke kan se det.
Hvis hr. Kristian Pihl Lorentzen ville slå ørerne ud, svarede jeg faktisk hr. Kaalund for 5-10 minutter siden, at der godt i visse situationer kan være brug for kampfly, bl.a. som hr. Pihl Lorentzen nævner der.
Jeg tror sådan set også, at det omkring Darfurkonflikten, hvilket International Crisis Group har påpeget, kunne være relevant at få fly ind for at beskytte civilbefolkningen i Darfur.
Så jeg har ikke sagt, at det i et og alt er irrelevant med kampfly, men JSF-flyet er et offensivt bombefly.
Det er et offensivt bombefly, der er udmærket, hvis man skal bombe Bagdad, hvis man skal angribe Iran, hvis man skal angribe et land med et luftforsvar.
Men er det også velegnet i forhold til prisen, hvis opgaven er at beskytte civilbefolkningen i Darfur?
Det er jo den diskussion, vi skal have, og det er derfor, vi beder om, at der kommer en nærmere analyse af det her.
Så om gammelkommunister og liberalister: Jeg har været tilhænger af markedsøkonomi i mange år.
Det er lidt nyt, at hr. Kristian Pihl Lorentzen og regeringen her i den grad priser et gammelkommunistisk planøkonomisk system, som man kendte det i COMECON-samarbejdet, med modkøbsaftaler her og modkøbsaftaler der.
Det synes jeg da er meget interessant.
Per Kaalund (S), 2006-11-16:
Jeg takker for svaret.
Der er jo rigtig mange ting og rigtig mange elementer i hele den sag, som også ordføreren meget rigtigt ridser det op.
Vi skal gennemregne, vi skal vurdere, og vi skal have analyseret osv.
Men 48 nye fly, direkte afløsning en til en, tror jeg ikke rigtig der er nogen der alene ved hovedregning forestiller sig.
Man må gå ud fra, at de nye fly, der kommer, kan noget mere end de eksisterende, og at man i givet fald vil kunne klare sig med et mindre antal.
Det vil jeg da gerne bede ordføreren om at bekræfte.
Man kan se isoleret på Danmarks opgaver, og hvad vi skal osv., men ud over det ligger der jo også en NATO-forpligtelse.
Der kunne bl.a. ligge noget, hvor vi også tidligere har været ude, med at løse opgaver i de baltiske lande, fordi de ikke har de kapaciteter, der skal til på det område i form af overvågningsfly og suverænitetshævdelse osv.
Vil hr. Holger K. Nielsen ikke give mig ret i, at der også ligger et NATO-perspektiv i det her?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-16:
Det mener jeg overhovedet ikke der gør.
Jeg kan ikke se, der ligger nogen NATO-forpligtelse til, at vi skal anskaffe os 48 JSF-fly.
Det kan jeg overhovedet ikke se.
Hvis der er tale om suverænitetsovervågning, er det i hvert fald en diskussion, der kører meget i Norge i øjeblikket.
Her siger man, at JSF-flyet er meget uegnet til det, fordi det er et offensivt bombefly.
Derfor er der i Norge store overvejelser om at anskaffe sig Gripenflyet i stedet for, da det måske er mere velegnet.
Det ved jeg ikke.
Det, jeg bare siger, er, at vi skal have en større analyse af de problemstillinger, som hr. Per Kaalund fremhæver.
Jeg mener, det er alt for overfladisk at sige det sådan.
Den der logik, hvor man siger, at hvis vi ikke underskriver nu, mister vi en masse ordrer, anerkender jeg ikke.
Jeg vil da gætte på, at der under alle omstændigheder vil være ordremuligheder for danske virksomheder, hvis de er konkurrencedygtige.
Det er jo også derfor, at man i hvert fald omkring JSF-projektet skal være opmærksom på, at der ikke eksisterer nogen faste forpligtelser med hensyn til, at danske virksomheder skal have ordrer.
Det er en konkurrencesituation.
Det er best value, som man kalder det, og som det også er fremgået af et notat til Forsvarsudvalget fra den 7. april i år
Jeg synes, der er noget gammelkommunistisk planøkonomi i, at man skal have modkøbsaftaler, hvis man køber et eller andet fly.
Jeg foretrækker i den sammenhæng markedsøkonomien, hvor man køber et fly, hvis det er det bedste og det billigste, i stedet for at mudre alt muligt andet om modkøb og industrisamarbejde, og hvad ved jeg, ind i det.
Det er klart, sådan er virkeligheden, det ved jeg godt, men i den sammenhæng er det vigtigt at understrege, at der ingen forskel er mellem de tre forskellige flytyper, hvad angår modkøbsaftaler og industrisamarbejde.
Det er ikke vores vurdering i hvert fald.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-11-16:
Det er en ganske interessant debat, men det er på en måde også lidt ærgerligt, hvis diskussionen allerede nu skal til at gå på forskellene, på fordele og ulemper ved tre forskellige flytyper.
Det var egentlig ikke det, det var meningen, vi skulle begynde at tage hul på allerede i dag.
Det var måske en god idé at få et mere grundigt analysearbejde sat i værk med henblik på at tage beslutningen på et senere tidspunkt, så jeg synes, vi måske skulle prøve at få debatten lidt tilbage på rette spor igen.
Mit spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen var om, at det af den forslag til vedtagelse-tekst, som ordføreren læste op lige før, fremgik, at man skulle lade være med at underskrive det her Memorandum of Understanding allerede nu.
Der har vi fra forsvarsministeren hørt, at Danmark har bidraget med 125 mio. kr., hvoraf de 20 mio. kr. så er kommet fra fire danske virksomheder.
Er det så ikke korrekt, og det må hr. Holger K. Nielsen så bekræfte eller afkræfte, at hvis nu man fra Danmarks side vælger at droppe det her samarbejde, vil de danske virksomheder være udelukket fra al deltagelse i udviklingen og dermed også i at modtage ordrer på nogen af de ting, som skal produceres?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-16:
For det første er det noget nonsens, at arbejdspladser ville fordufte, hvis vi ikke går videre i det her.
Det synes jeg da sådan set, i lyset at det, hr. Hans Kristian Skibby siger her, er et argument for, at vi lige stopper op en gang.
For det argument vil blive mangefold mere brugt, hvis der går flere og flere år.
Jo længere vi kommer ind i ålerusen, jo længere vi kommer ind i fælden, jo vanskeligere bliver det at komme ud igen.
Det er derfor, at det for mig at se er hævet over enhver tvivl, at underskriver vi MoU’en nu, sidder vi efterfølgende også i saksen.
Det bekræftes også meget godt af en udtalelse, der kom fra Stig Østergaard Nielsen, chefen for Flyvertaktisk Kommando, i Jyllands-Posten her den 12. februar, hvor han siger følgende, og jeg citerer: »Med de krav, som vi har stillet til et erstatningskampfly, er der ingen tvivl om, hvilket fly der passer bedst, det gør JSF.
Og i min optik er det også det fly, der er mest fremtidssikret.«
Det er altså en fuldstændig klar udtalelse fra Stig Østergaard Nielsen, hvor han siger: Vi foretrækker JSF.
Der er en masse ting, der falder sammen her: inddragelse i projektet, udtalelser fra Stig Østergaard Nielsen og den her berømte pjece fra flyvevåbnet, som indicerer, at forsvaret har en helt bevidst strategi, hvor man vil have politikerne længere og længere ind i garnet, og så kan man stå som hr. Skibby om få år og sige, at hvis ikke vi fortsætter, så har vi tabt alle pengene.
Det er det beskæmmende ved det her.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-11-16:
Jeg vil gerne starte med at kvittere for den nyhed, at hr. Holger K. Nielsen bekender sig til markedsøkonomien.
Det tog nogle år at nå frem til den erkendelse, men jeg kvitterer for den.
Det står jo klart, når vi skal træffe en sådan politisk beslutning, at det styrende naturligvis er, hvilke opgaver et kampfly skal løse.
Deri er vi jo helt enige.
Men der synes jeg, jeg kan høre, at hr. Holger K. Nielsen allerede er nået frem til konklusionen: at vi ikke har brug for kampfly, selv om der nu udestår en grundig analyse.
Jeg vil godt pege på Kosovo, hvor der i 1999 var et folkemord i gang, og hvor der bl.a. blev indsat kampfly i den forbindelse, så man fik standset uhyrlighederne.
Anerkender hr. Holger K. Nielsen ikke, at kampfly bl.a. kan bruges i situationer, hvor der er gang i et folkemord, som man fra international side er nødt til at standse?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-11-16:
Jeg må indrømme, at jeg ikke synes, at hr. Holger K. Nielsen svarede på det helt faktuelle spørgsmål omkring de investeringer, der allerede er sket på området, og om, hvorvidt disse så eventuelt ville kunne være spildt i henhold til den aftale, som foreligger.
Det synes jeg måske godt ordføreren kunne konkretisere.
Jeg synes da også, det er spændende at opleve, at hr. Holger K. Nielsen ligesom vil beskylde andre partier for at være gammelkommunistiske.
Det var måske den omvendte situation, man somme tider skulle overveje.
Det er åbenbart ikke et problem for SF, at vi eksempelvis ville kunne se danske arbejdspladser fordufte, hvis vi ikke blev ved med at være med i det her engagement.
Mogens Jensen (S), 2006-11-17:
Jeg synes, det ville være synd for hr. Per Clausen, som jo altid er velforberedt her i debatterne i Folketinget, hvis han skulle gå herfra med en vildfarelse.
Det handler jo lige præcis om det her med salgsbetingelserne eller salgsprocessen omkring TV 2.
Jeg ved ikke, om hr. Per Clausen har læste medieaftalen helt præcist, for hvis han slår op på side 6 i selv samme, vil han jo se, at det der står, at salgsprocessen selvfølgelig ikke er en del af den nærværende medieaftale.
Det vil sige, at skulle der komme et regeringsskifte, har man altså muligheder for at gennemføre salgsprocessen med udgangspunkt i det, som eventuelt et nyt regeringsflertal ville ønske.
Jeg vil bare lige være sikker på, at hr. Per Clausen har læst aftalen.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Nu er der jo nogle formuleringer omkring tidsforholdene her, som er en lille smule uklare, for på et tidspunkt troede jeg også, at det der med, at salget af TV 2 ikke var tidsubegrænset i forhold til aftaleperioden, refererede til, at den bare var lige så tidsubegrænset som aftalen.
Nu viser set sig, at den er tidsubegrænset i al evighed.
Men jeg kan altså forstå, at ud over det, at TV 2 skal sælges, kan et kommende folketingsflertal beslutte sig til, at det kun vil sælge til f.eks. en eller to danske medier, og det er der t overhovedet ingen begrænsning på.
Hvis det er rigtigt, og hvis ministeren efterfølgende kan bekræfte, at det er rigtigt, er det, hr. Mogens Jensen har opnået, alligevel ikke så ringe.
Men det er bare en helt ny udlægning af den aftale, der er lavet mellem partierne, vil jeg sige.
Mogens Jensen (S), 2006-11-17:
Jeg er da glad for, at hr. Per Clausen nu ved at få læst teksten fra medieaftalen kan se, at der faktisk er en mulighed for eventuelt efter et regeringsskifte at tilrettelægge en proces, som er anderledes end den, der er aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti på nuværende grundlag.
Jeg håber da så, at hr. Per Clausen vil bidrage aktivt til det, når den situation måtte opstå.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Jeg kan forsikre hr. Mogens Jensen for, at jeg gerne i dag, men også i det efterfølgende udvalgsarbejde vil sørge for, at vi får meget præcis besked fra ministeren om, hvilke frihedsrettigheder hr. Mogens Jensen, hr. Simon Emil Ammitzbøll og hr. Holger K. Nielsen har i forhold til et gennemført salg af TV 2 efter et kommende valg.
Jeg vil sige på baggrund af de ting, der blev sagt i forbindelse med indgåelse af medieforliget, at det ville overraske mig meget, hvis det forholder sig sådan, at man kan igangsætte en salgsproces, præcis som man selv har tænkt sig, og sælge til hvem man præcis har tænkt sig på de betingelser, man bare selv opstiller, uden overhovedet at have nogen som helst drøftelser med regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Men hvis det forholder sig sådan, er det naturligvis meget spændende og meget interessant, for så har man i grunden slet ikke forpligtet sig til at sælge i den virkelige verden.
Brian Mikkelsen (KF), 2006-11-17:
Jeg vil først og fremmest sige mange tak for, må man sige, den overvejende meget positive stemning og modtagelse, som ordførerne har givet lovforslaget.
Man kan tydeligt se, at der er mange partier, der står bag aftalen, for på den ene side er det jo et socialdemokratisk forslag, og så er det et radikalt forslag, og så er det et regeringsforslag, og så er det et SF-forslag, og så er det et Dansk Folkeparti-forslag.
Jamen det er den bedste af alle verdener.
Alle er glade og tilfredse, så jeg er også glad og tilfreds.
Der er for de fleste af os tale om kendt stof, for vi blot gennemfører den aftale, som vi lavede lige før sommerferien.
Derfor ser jeg på den baggrund frem til et godt og konstruktivt samarbejde i forbindelse med den kommende udvalgsbehandling.
Vi står naturligvis i Kulturministeriet til rådighed med hensyn til spørgsmål, kommentarer osv.
Kim Mortensen (S), 2006-11-17:
Det mener jeg den konservative ordfører har ret i, og det er også derfor, vi siger det på den måde, at vi er betænkelige ved, at man indskrænker EVA's muligheder for at lave evalueringsarbejde og udviklingsarbejde på folkeskoleområdet.
Vi mener godt, at der også med det nye råd, som jo er et ministerielt råd, kan laves en koordinering og et samarbejde mellem de to instanser uden at lægge de her begrænsninger ned over EVA's arbejdsområder.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Nu kunne det selvfølgelig godt være, at vi skal udveksle spørgsmål skriftligt, men der er et enkelt spørgsmål, jeg godt vil stille kulturministeren allerede her og nu.
Det er, om det er rigtigt forstået, at den aftale, som er indgået her, ikke lægger nogen som helst begrænsninger på den salgsproces, en kommende socialdemokratisk eller radikal statsminister og regering, hvem det nu bliver, skal gennemføre, når den tid kommer.
Er det rigtigt, hvad hr. Mogens Jensen siger, at her ingen begrænsninger er; man kan bare igangsætte den salgsproces, præcis som man selv vil, bare man sælger?
Brian Mikkelsen (KF), 2006-11-17:
Det kan jeg bekræfte, ja.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-11-17:
Vi har her et lovforslag, hvor vi skal ind og ændre lidt i lov om Danmarks Evalueringsinstitut, om evalueringer for folkeskolen og for dagtilbudsområdet.
For at tilpasse Danmarks Evalueringsinstitut til de evalueringsopgaver, der er behov for, indebærer det, at vi skal have undervisningsministeren til at nedsætte Rådet for Evaluering og Kvalitetsudvikling af Folkeskolen, som så får til opgave at skulle følge og vurdere det faglige niveau og den pædagogiske udvikling i folkeskolen og i ungdomsskolen.
Der foreslås nogle mere fleksible muligheder for at kunne gennemføre evalueringer, mere fleksible end dem, vi har i dag.
Dernæst skal Rådet for Evaluering og Kvalitetsudvikling muliggøre, at der også kan ske en evaluering af kvaliteten i børnepasningen.
Når man læser høringssvarene igennem, kan man jo se, at der overvejende er positive overvejelser, og Venstre deler bl.a. den overvejelse, der står i Danmarks Evalueringsinstituts høringssvar, hvor de har skrevet: Det er EVA's vurdering, at vi har et voksende behov for, at skoler, skoleejere, forældre og andre interessenter gennem evalueringer kan opnå et konsistent og sammenligneligt indtryk af kvaliteten i grundskolen.
Kim Mortensen (S), 2006-11-17:
Selv om ændringerne af nærværende lov om Danmarks Evalueringsinstitut, EVA, kan forekomme små og betydningsløse, er de foreslåede ændringer andet og mere end ændringer af et par kontonumre, der skal flytte penge fra EVA til det nyetablerede Råd for Evaluering og Kvalitetsudvikling i Folkeskolen.
Etablering af Rådet for Evaluering og Kvalitetsudvikling af Folkeskolen er en konsekvens af folkeskoleaftalen, som Socialdemokratiet er en del af og støtter.
Socialdemokraterne opfatter ikke etableringen af dette råd som værende i strid med det evaluerings- og udviklingsarbejde, der foregår i EVA, og det er ikke forudsat i folkeskoleaftalen eller i de vedtagne love, at finansieringen af det nye råd skal ske ved at flytte penge fra EVA eller indskrænke EVA's arbejdsopgaver og opgavevaretagelse.
Vi har derfor en række betænkeligheder, der gør, at vi ikke umiddelbart kan støtte dette lovforslag, og vi er meget skeptiske over for de indskrænkninger i EVA's opgaver, der er tale om, og over for den finansiering af det nye råd, som lovforslaget lægger op til, ikke mindst fordi det snart mere er reglen end undtagelsen, at regeringen forsøger at skjule besparelserne ved at flytte rundt på pengene og bruge de samme penge flere gange.
Socialdemokratiet mener, at EVA i dag løser en række gode og relevante opgaver, herunder evaluering af grundskolen.
Vi er tilfredse med, at disse opgaver nu udvides til også at omfatte evaluering og rådgivning inden for dagtilbudsområdet.
Vi glæder os derfor over, at dette udspil nu også kan spille sammen med en målrettet udviklings- og rådgivningsfunktion i Danmarks Evalueringsinstitut.
Det fremgår dog af lovforslaget, at det kun er et mindre beløb, der skal anvendes til dette område, og i øvrigt igen, at man flytter pengene fra en konto til en anden og medarbejdere fra et ministerium til et andet.
Men vi er altså positive over for den del af lovforslaget, der udvider EVA's arbejdsområder, og ser naturligvis gerne, at den nødvendige økonomi følger med.
Men vi ser ingen grund til at indsnævre EVA's muligheder for at lave relevant evalueringsarbejde ved at fratage dem muligheden for selvstændigt at foretage evalueringer, der omhandler folkeskolen.
Vi er enige i de af høringssvarene, der peger på, at hvis EVA reduceres til kun at løse rekvirerede opgaver som indtægtsdækket virksomhed, vil der på sigt være meget lidt, der adskiller EVA fra almindelige private konsulentfirmaer.
Det er således nogle af de betænkeligheder, som er nævnt, eksempelvis fra Børne- og Kulturchefforeningen og fra Kommunernes Landsforening, der i høringssvarene rejser netop begrænsningen af EVA's rolle i forhold til folkeskolen som værende betænkelig for udviklingen.
I udvalgsarbejdet, der kommer, vil vi derfor forsøge at fastholde folkeskoleområdet som et af EVA's selvstændige opgaveområder, og imødekommes Socialdemokraterne på det punkt, vil vi også kunne støtte lovforslaget.
Carina Christensen (KF), 2006-11-17:
Nu er Socialdemokraterne jo en del af folkeskoleforligskredsen, og det er vi meget glade for, og vi værdsætter også det arbejde, der foregår der.
I folkeskoleforligskredsen har vi jo besluttet, at vi skal oprette det her Råd for Evaluering og Kvalitetsudvikling af Folkeskolen, hvor man ene og alene skal koncentrere sig om folkeskoleområdet.
Det er jo noget, som EVA gør i dag, og jeg kan så forstå, at Socialdemokraterne ønsker, at EVA også skal gøre det i fremtiden.
Der må jeg bare spørge: Synes man ikke, det er hensigtsmæssigt, at vi hermed med det her lovforslag sikrer, at dobbeltarbejde undgås?
Martin Henriksen (DF), 2006-11-17:
Lovforslaget er en opfølgning på folkeskoleloven, hvor vi opretter et selvstændigt råd for folkeskolen og dermed giver rådet retten til at foretage evaluering af den faglige og pædagogiske udvikling i grundskolen.
Det er naturligt, at det nye råd fortsat giver Danmarks Evalueringsinstitut opgaven med at kigge folkeskolen efter i sømmene, men rådet skal naturligvis have muligheden for at vælge en anden instans til at foretage de nødvendige evalueringer.
Danmarks Evalueringsinstitut kan fortsat af egen fri vilje iværksætte undersøgelser på tværs af de forskellige grene i uddannelsessystemet, herunder folkeskolen, men det er fremover rådet, der står for undersøgelser, der udelukkende omhandler folkeskolen.
For Dansk Folkeparti er det vigtigt, at det nye råd får en vis styrke til at foretage de nødvendige undersøgelser og komme med de relevante anbefalinger, som vi så kan implementere eller diskutere nærmere.
Der er tale om sund fornuft, og i Dansk Folkeparti ønsker vi en grundig evaluering af folkeskolen, og det tror vi det nye råd kan medvirke til.
Derudover gennemfører lovforslaget en aftale mellem regeringen og Dansk Folkeparti om evaluering af dagtilbud og de nye børnemiljøvurderinger.
Fremover skal Danmarks Evalueringsinstitut varetage en evaluerings- og rådgivningsfunktionsopgave på dagtilbudsområdet.
Der er derfor tale om en logisk ændring som følge af dels folkeskoleloven, dels lov om børnemiljøvurderinger.
På dagtilbudsområdet ligger det Dansk Folkeparti på sinde, at vi i højere grad end i dag fokuserer på børnenes trivsel, og nu kan Danmarks Evalueringsinstitut forhåbentlig være med til at skabe debat og opmærksomhed omkring børnenes trivsel på daginstitutionsområdet.
Det element kan vi naturligvis også hilse velkommen, da vi har været med til at aftale det.
Så vi støtter lovforslaget.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-17:
Nej, altså, det, der ligger i aftalen, er, at salgsprocessen foregår på baggrund af den aftale, der er mellem det nuværende flertal.
Kommer der et nyt flertal, ligger der i det, at salget stadig væk skal finde sted, men salgsprocessen er vi ikke bundet af.
Det synes jeg da er en ganske udmærket måde at håndtere det her på, nemlig at vi siger: O.k., vi er forpligtet til at sælge, det er vi, ja, men den salgsproces, som er sat i gang, er vi ikke forpligtet til, hvis der kommer et nyt flertal, og der håber jeg da på, at Enhedslisten til den tid vil gå konstruktivt ind og diskutere, hvordan salgsprocessen så måske kan finde sted på en anden måde.
Men det er rigtigt, at selve salget har vi forpligtet os til.
Som sagt synes jeg sådan set, det er ufornuftigt, også i forhold til TV 2's udvikling, at der konstant skal være usikkerhed omkring det her salg, og derfor er det vigtigt at få så stærke public service-forpligtelser ind som overhovedet muligt og ikke mindst at få styrket Danmarks Radio, og det er det, vi har gjort her.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-17:
Til det første spørgsmål vil jeg lige oplyse hr. Per Clausen om, at vi i Danmark har en regering, der går ind for et skattestop, og det vil gøre, at den model for omlægning af licensen, som hr. Per Clausen omtaler, slet ikke ville kunne lade sig gøre.
Det er den ene ting.
Noget andet vedrørende licensen er, at vi jo havde ønsket, at man havde lavet en obligatorisk husstandslicens med en frameldemodel, men det var der ikke flertal for.
I stedet for har vi nu fået denne her medielicens, der dækker flere former for apparattyper, og det synes vi er et udmærket kompromis og et skridt i den rigtige retning.
Med hensyn til spørgsmålet om DR's bestyrelse, er det ingen hemmelighed, at Det Radikale Venstre havde ønsket, at alle former for politikere og kandidater til politiske hverv skulle have været taget ud af DR's bestyrelse.
Der har så været et ønske fra anden side om, at man skulle have en længere overgangsordning for kommunalbestyrelsesmedlemmer, og det har vi så accepteret som en del af det kompromis, som vi har indgået med fem andre partier.
Louise Frevert (DF), 2006-11-17:
Jeg har altså lidt svært ved at sætte mig ind i hr. Per Clausens fantasiverden, for hvis man eksempelvis er på kontanthjælp eller har en dårlig økonomi, farer man jo ikke ud og køber nye pc'er og mobiltelefoner og andre nye platforme.
Det kan jeg ikke forestille mig man så vil have råd til.
Og på nuværende tidspunkt er der altså ret mange, der både har den ene og den anden moderne platform, som også har et tv-apparat.
Den fantasiverden kan jeg slet ikke identificere mig med.