runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-20:
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil spørger: Hvor forsvinder pengene hen, og er det kun erhvervslivet, der får skattelettelser?
Jeg startede mit ordførerindlæg med at sige, at denne regering jo faktisk havde en temmelig stor opgave, da den trådte til, med at lave den nye finanslov.
For den måde, hvorpå den tidligere regering havde finansieret størstedelen, var jo ved nye skatter og afgifter, og de nye skatter og afgifter er jo blevet elimineret som følge af regeringens skattestop.
Desuden - det har jo været debatteret meget i dag - bliver der givet 1,5 mia. kr. til sygehusene, og der bliver givet 500 mio. kr. til de ældre samt til en række andre velfærdsløft.
Jeg er meget rørt over hr. Jacob Bukstis omsorg.
Tak for det, men hr. Jacob Buksti behøver ikke at bekymre sig.
Det Konservative Folkeparti trives godt i regeringssamarbejdet.
Og det er rigtigt, at det er Venstre, der er startet med skattestoppet, men det er også en del af konservativ politik nu.
Aftalen er den, at vi - som det også fremgår af regeringsgrundlaget, som hr. Jacob Buksti jo så udmærket kender - starter med skattestoppet, og om 2 år vil vi tage initiativer til, at der skal være nogle skattelettelser på arbejdsindkomst.
Der vil vi i løbet af næste år og næste år igen kunne se, hvor stort det økonomiske råderum vil være, men det er klart, at vi forudsætter, at der vil blive skattelettelser på arbejdsindkomst, for vi mener, at det er nødvendigt.
Hr. Ole Sohn spørger: Hvorfor er der ikke indlagt effektiviseringsbesparelser på forsvarsområdet?
Det er jo ikke det eneste forligsbelagte område, der ikke er skåret ned på, for det samme gælder jo politiområdet.
Men det er jo ikke, fordi vi ikke forudsætter, at der sker nogle effektiviseringer, men man får lov at beholde pengene selv.
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Mit spørgsmål er dels inspireret af fru Gitte Seebergs ordførertale, dels af debatten i går, hvor fru Gitte Seeberg var inde på spørgsmålet om domstolene i en debat med et par socialdemokrater.
Dér faldt bemærkningen, at domstolene også skal effektiviseres ligesom andre dele af den offentlige sektor.
Så kommer spørgsmålet: Det er jo ikke alle andre dele af den offentlige sektor, der er underlagt effektivitetskravene.
Hvad er egentlig grunden til, at f.eks. Forsvarsministeriet ikke er underlagt de samme former for effektivitetskrav som alle andre ressortministerier?
Forsvarsministeren har oven i købet været så venlig i et svar i forbindelse med finansloven at gøre opmærksom på, at der faktisk ligger temmelig store besparelsesmuligheder, hvis man foretager en effektivisering på samme måde som andre ministerier.
Jacob Buksti (S), 2002-03-20:
Det er bare for at få at vide, hvad skattestoppet egentlig bestod i, og om det, at man diskuterede skattestoppet, betyder, at det er noget, der skal ophøre, og om ikke det er, fordi man havde tanker om, at man skulle sætte skatten op.
Jeg fik så at vide: Nej, man kunne sandelig også sætte den ned.
Det ved jeg godt, men det er jo ikke i strid med skattestoppet.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Gitte Seeberg, om ikke fru Gitte Seeberg er enig i, at skattestoppet sådan set er Venstres mærkesag, mens De Konservative, så vidt jeg har forstået, havde en mærkesag om skattelettelser.
Men er det ikke netop sådan, at skattestoppet blokerer for De Konservatives løfte om skattelettelser, for hvis man ikke ophæver skattestoppet, blokerer skattestoppet for tre fjerdedele af det råderum, der overhovedet er.
Jeg synes, det er synd for De Konservative, at de aldrig nogen sinde rigtig får noget igennem, og at det kun er Venstres løfter, som man skal annoncere med i avisen.
Hvornår kan vi få bare en enkelt lille antydning af, at De Konservative også har indflydelse i regeringen?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Hver gang regeringen bliver kritiseret for at gennemføre nedskæringer på uddannelse og arbejdsmiljø og kultur, henvises der til, at det er et udtryk for en politisk prioritering, hvor pengene i stedet skal bruges til de ældre og til de syge.
Men det er flere gange her i salen blevet konstateret og også bekræftet af regeringen, at de tiltag jo bliver finansieret af nedskæringerne i ulandsbistanden.
Derfor har vi haft en lille bitte smule svært ved at finde ud af, hvor alle de der penge forsvinder hen, som man skærer i uddannelse, miljø, arbejdsmiljø og kultur. Nu har vi lavet en beregning af regeringens skatteforslag og har fundet ud af, at det er her, pengene forsvinder hen.
Det er nemlig sådan, at man i et nedskæringsår fra regeringens side vælger at give de rigeste og erhvervslivet skattelettelser for 2,2 mia. kr.
bedre vilkår for de ældre og de syge
, men i virkeligheden bruges nedskæringerne på uddannelse, miljø, arbejdsmiljø og kultur til skattegaver til erhvervslivet.
Alle de penge, som vi i dag har set en masse mennesker demonstrere på Slotspladsen for at få igen, bliver brugt til erhvervslivet.
Aage Frandsen (SF), 2002-03-20:
Jeg er enig med hr. Thulesen Dahl i, at man godt kan sammenligne den rolle, som Dansk Folkeparti skulle spille, med den rolle, vi tidligere spillede. Men jeg tror nok, at vi skulle have brugt lidt tid sammen inden, så vi kunne have fået talt noget om, hvordan man griber det an, for jeg synes ikke, at Dansk Folkeparti på nogen områder får ret meget ud af det.
Det er klart, at på udlændingeområdet har Dansk Folkeparti stor indflydelse bare ved at være der, det kan man jo se.
Men når det drejer sig om finanslovaftalen, vil jeg sige, at i forhold til de aftaler, vi lavede med den tidligere regering, så er det altså meget, meget lidt, Dansk Folkeparti har fået ud af det, fordi der allerede lå et regeringsudspil.
Det er det første.
Det andet, jeg vil sige, er: Jeg håber da ikke, at Dansk Folkeparti synes, det er en sejr at undgå, at forringelsen bliver så stor, altså at en halv forringelse ligefrem er en sejr.
Jeg vil råde Dansk Folkeparti til at overveje, om det er sådan, man skal argumentere.
Og det tredje drejer sig om de absolut dårligst stillede - de absolut dårligst stillede - som sindslidende, handicappede, hjemløse, alkoholikere osv.
Der har i de sidste 9 år været givet via satspuljepenge og via finanslov årligt i snit 500 mio. kr., 0,5 mia. kr., takket været vores indsats, takket være også andre partiers indsats.
Det, som er tilfældet i år, er, at der på finansloven ingen penge er til dem.
Så er der 200 mio. kr. på satspuljen.
Altså jeg synes, at resultaterne er for ringe.
Jeg stiller mig gerne til rådighed for ligesom at give nogle tips ved lejlighed, for hvis Dansk Folkeparti skal med næste gang, skal man jo lære af erfaringerne og også af de dårlige resultater.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at Dansk Folkeparti vil være dybt optaget af, om det vil betyde en forringelse af kontrollen, at der skæres 100 mio. kr. væk af budgettet.
Jeg tror godt, jeg tør love hr. Kristian Thulesen Dahl, at det vil betyde en forringelse.
Så det beroliger mig ikke så meget, at man vil være dybt optaget af det.
Derimod spurgte jeg: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre, hvis det viser sig - når det viser sig - at det ikke er muligt at føre den kontrol?
Jeg vil godt tage et konkret eksempel: I Ringkjøbing Amt eksporteres der mellem 50.000 og 60.000 udsættersøer til levende eksport for at blive slagtet i Sydtyskland.
Den kontrol, der foretages i dag, er mildest talt ikke for god for at sige det på jysk.
Hvordan vil Dansk Folkeparti sikre, at den kontrol bliver bedre, når der bliver skåret flere årsværk væk af kontrolsystemet?
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger: Nej, det står ikke så galt til med pensionisterne.
Nej, det står værre til, og det er faktisk det, der er vores problem.
Jeg mener, man har stukket dem blår i øjnene.
Disse pensionister har nemlig ikke noget at slå til søren med, og derfor betyder det altså meget, når man pludselig lige nøjagtig rører ved nogle kerneydelser.
Så glæder det mig selvfølgelig, at der nu kom en erkendelse af, at efterlevelsesydelsen for efterlønsmodtagere rent faktisk er blevet klækkelig forbedret.
Det må man sige, i og med at man som efterlønsmodtager ikke tidligere har haft nogen form for efterlevelsesydelse.
Men når hr. Thulesen Dahl nu er så lykkelig over det, der er sket på efterlevelsesydelsesområdet og det, der i øvrigt på det område er sket, hvad er der så sket med den besværlige ansøgningsprocedure, som vi ved, at mange pensionister har været utrolig kede af, og som der lå et løfte om, at man godt ville være med til at ændre? Har man fået løftet det problem i forhold til pensionisterne?
Anne Baastrup (SF), 2002-03-20:
Jeg vil godt genopfriske hr. Kristian Thulesen Dahls hukommelse.
Mødet fandt sted i Odense Kongrescenter.
Hr. Kristian Thulesen Dahl lovede helt klart og tydeligt ikke andet end at ville arbejde for at forbedre arbejdsmiljøet. Det er arbejdsmiljøet, jeg taler om - arbejdsmiljøet.
Hvor i denne her finanslov mener hr. Kristian Thulesen Dahl, at man kan se forbedringer af arbejdsmiljøet for lønmodtagere?
Ingen steder!
Det er jo en utrolig forringelse, der er sket af arbejdsmiljøet.
Vi vil fremover kunne se en lang række mennesker, de mennesker, som hr. Kristian Thulesen Dahl talte til den aften, der vil få ødelagt deres helbred på grund af et forringet arbejdsmiljø.
Det er stik modsat det, hr. Kristian Thulesen Dahl lovede den aften.
Jeg synes, at hr. Kristian Thulesen Dahl skulle indrømme, at det løfte holder Dansk Folkeparti ikke, i stedet for bare at stå heroppe og slå ud med armene og sige, at det at tvinge folk på deltid skulle være en forbedring for lønmodtagerne.
Det synes jeg er ynkeligt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-20:
Hr. Kristian Thulesen Dahl spurgte mig, hvordan det hang sammen, at der var et flertal for at afskaffe partistøtten i Folketinget.
Jeg vil gerne sige, at de partier, der stemte imod partistøtten i sin tid, var Venstre, som i dag er Danmarks største parti og det ledende regeringsparti, det var Dansk
Folkeparti, som fik en vældig fremgang ved valget, det var SF, som stadig væk har 12 mandater, og det var Enhedslisten, som har 4. Det er et flertal på 94 mandater.
Det burde være nemt at regne efter for så god en hjerne som hr. Kristian Thulesen Dahls.
Det vil sige, at de partier, som har udtrykt mishag og utilfredshed med partistøtten, i dag har et flertal i Folketinget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Først til fru Lissa Mathiasen: Jeg bliver mere og mere i tvivl om, hvorvidt hun har læst regeringens finanslovforslag, som vi havde til første behandling den 1. februar.
For det, jeg jo kan høre, er, at fru Lissa Mathiasen tager udgangspunkt i finanslovforslaget fra sidste efterår.
Sådan hører jeg det, og der er så et skøn over trækket på personlige tillæg, som fru Lissa Mathiasen nu regner ind i udgangspunktet for debatten her.
Der må jeg jo sige, at for vores vedkommende står det
slet ikke så galt til, som fru Lissa Mathiasen umiddelbart tror, for diskussionen om personlige tillæg er jo oven i det, vi har aftalt i finanslovteksten.
Det er jo oven i det.
Når vi i givet fald finder ud af, at der skal strammes op, og det er vores egen forventning, at der skal strammes op over for kommunernes praksis, ja, så er det jo ud over de forbedringer, der ligger for de ældre i finanslovaftalen.
Altså jeg forstår det godt ud fra sådan et demagogisk synspunkt.
I opremsningen glemte man i øvrigt også lige høreapparater, hvor tilskuddet stiger fra 3.000 til 5.000 kr., og der er en række andre ting, som jeg kunne nævne.
Men det bekymrer åbenbart ikke Socialdemokraterne så meget, eller det betyder måske ikke så meget.
Jeg tror, det betyder noget for de ældre, der får del i de forbedringer, vi i hvert fald har været med til at sikre.
Til hr. Bjarne Laustsen, som siger, at vi har sikret 14 uger uden beregning: Ja, se det er jo interessant, for det er jo rigtigt, at det er 52 uger, man kan få fulde dagpenge, og
hvis man så ønsker at strække perioden ud til længere tid, så bliver det reelt, kan man sige, på et lavere niveau.
Akkurat ligesom i dag er situationen, at man har ½ år knap og nap på fulde dagpenge, og så har man mulighed for at lægge børnepasningsorlov oveni til 60 pct. af dagpengene.
Det var også præcis det, vi argumenterede for under behandlingen tidligere. Nettoomkostningen for de offentlige kasser - det ved jeg ikke, om hr. Bjarne Laustsen sådan interesserer sig for, det skal man, tror jeg, det tror jeg også, at Socialdemokratiet gjorde før valget - er faktisk 300 mio. kr., præcis som jeg nævnte.
Det er nettoomkostningerne ved at gennemføre den ændring.
Det kan man ikke komme udenom, men det kan jeg så forstå at Socialdemokraterne vil prøve at beregne på en ny måde nu.
Nu kan jeg forstå, at man vil forsvare dødepakken, med næb og klør kan jeg endda forstå.
Og jeg må så sige, at de forbedringer, som lå i forhold til efterlønsområdet, jo ikke er berørt af det her.
Det, vi har sikret, er en ekstra 3-måneders efterlevelsespension til længstlevende ægtefælle.
Det var
det, Socialdemokratiet desværre smadrede muligheden for at få tidligere, da man i stedet lavede efterlevelseshjælpen også for den her gruppe.
Til hr. Kristen Touborg
- nu kan jeg ikke lige finde hr. Touborg i salen - godt!
Han står lige præcis foran mig, jeg kigger for langt ud over salen!
At man ikke skal se forringelser.
Det har vi været dybt optaget af, og det tror jeg også
hr. Kristen Touborg er opmærksom på.
Det er et område, vi vil følge tæt også i udmøntningen her i løbet af året for netop at sikre, at fødevaresikkerheden er i top.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-20:
Dansk Folkeparti fører sig i tide og utide frem som forkæmpere for fødevaresikkerheden og dyrevelfærd.
Nu spares der så over 100 mio. kr. på finansloven på Fødevaredirektoratets område.
Kan det efter Dansk Folkepartis opfattelse ske helt uden at forringe disse områder?
Og hvis det ikke kan ske, hvad har Dansk Folkeparti så tænkt sig at gøre ved den forringede tilstand?
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-20:
Nu har vi så fået bekræftet, at Dansk Folkeparti springer op som brølende løver og falder ned som dikkende lammehaler, at man heller ikke kan regne med, hvad de siger herinde i Folketinget, og heller ikke kan regne med, hvad de siger til aviserne.
Jeg spurgte direkte Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, om det, når man skulle til at forhandle om en ny barselorlovsordning, så måtte ske på bekostning af børnepasningsorloven, og der var svaret et klart og tydeligt nej.
Så har jeg spurgt om, hvad det var for nogle forbedringer, man fik.
Det er meget svært at se.
Det, Dansk Folkeparti har fået, er 14 uger uden beregning.
Altså hvis det er en sejr, så er det da vist en pyrrhussejr.
Men jeg har heller ikke nævnt noget om efterlønnen, og der taler man så bare udenom.
Jeg har bare bedt hr. Kristian
Thulesen Dahl om at bekræfte, at før Socialdemokratiet lavede efterlevelsespakken, var det sådan, at efterlønsmodtagere ikke kunne få nogen efterlevelseshjælp og heller ikke efterløn i flere måneder efterfølgende.
Der lavede vi en ordning, som betød, man kunne få op til 10.000 kr.
Medmindre Dansk Folkeparti har lavet en aftale om, at den skal fjernes, så var det en meget, meget kraftig forbedring, man fik ved den lejlighed.
Når vi nu taler om arbejdsmiljø og om de smås beskytter her i samfundet, så vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at fjerne det forslag, som VK-regeringen har givet i konkurrenceevnepakken om at fjerne sikkerhedsrepræsentanten fra de små virksomheder.
Det er derude, der sker mange ulykker.
Hvis Dansk Folkeparti er stærkt optaget af det forhold her, så bør de medvirke til, at det ikke bliver stemt igennem.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-20:
Det kan jo godt være, at Dansk Folkeparti er tilfredse, men gad vidst om pensionisterne er tilfredse.
Vi hører her hr. Thulesen Dahl sige: Vi har sikret pensionisterne bedre vilkår, for nu får de penge til ledsageordning, influenzavaccination, knoglemarvsoperationer og varmehjælp.
Men hr. Thulesen Dahl glemmer at sige, at de her fire tiltag er tiltag, der skal finansieres af de penge, som i forvejen var sat af til pensionisterne.
150 mio. kr. var der sat af til pensionisterne af dem, der ikke var brugt til personlig pleje, til personlige tillæg - det er til fodpleje, det er til tænder, kosttilskud og briller.
Det var den samme diskussion, vi havde i går.
Det er at stikke pensionisterne blår i øjnene.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Nej, minister.
De får jo netop ikke et afslag.
De får besked på, at de skal søge under den næste bevilling.
De får jo ikke et afslag.
Oven i købet er det sådan, at projektet er validt, kan bruges, kan anvendes og opfylder alle de krav, der ligger i denne her ordning.
Det vil ministeren nemt kunne få at vide ved en samtale med dem, som havde ansvaret for uddelingen af de her bevillinger.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Ja, men så må ministeren give et andet svar.
Jeg tror, at ministeren kom til at vælge svaret på det næste spørgsmål.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
I henhold til innovationsloven kan der ydes tilskud til forsknings-, til udviklings- og til innovationsprojekter, der gennemføres af små og mellemstore virksomheder, herunder projekter, der gennemføres i samarbejde med andre virksomheder eller i samarbejde med f.eks. forskningsinstitutioner.
Jeg var i min besvarelse af spørgsmål nr. S 1379 inde på, at innovationsloven har et mere udviklingsorienteret sigte end den såkaldte strukturforbedringsordning, som også hr. Jørn Jespersen henviste til.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
»Er det rigtigt, at der var virksomheder som f.eks. Løgismose Mejeri, der ved sidste udbetaling ikke kom i betragtning, men af embedsmænd i Fødevareministeriet fik at vide, at det skulle de ikke bekymre sig om, for de ville kunne få ved næste udbetaling, og hvis det er tilfældet, hvilke andre muligheder har et lille mejeri som Løgismose for at få støtte til indretning af det nye mejeri, som de fik mulighed for at købe, da Arla med Konkurrencestyrelsens beslutning skulle sælge som led i en ønsket markedsspredning?«
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg vil endnu en gang pointere den prioritering, der ligger i tildelingen af midler fra forbedringsstøtteordningen.
Der er ikke taget stilling til, at når man har 250 dyreenheder,
så kan man ikke få.
Vi vil vurdere ansøgningerne efter vores prioriteringsområder, så vi vil kigge på: Hvad er der kommet ind?
Jeg kan i øvrigt sige til hr. Kristen Touborg, at det er sket i fuld fordragelighed og i samarbejde med bl.a. Dansk Familielandbrug, som synes, at den prioritering, vi har valgt, er en glimrende ordning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristen Touborg (SF), 2002-03-20:
Jeg vil godt spørge ministeren: Er det ikke sådan, at der er sket en ændring i forbedringsstøtten, således at man nu vil acceptere store udvidelser i forbindelse med forbedringsstøtten, og at man dermed automatisk kommer ret meget højere op i den størrelsesorden af bedrifter, som man støtter?
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-20:
Jeg hæfter mig lidt ved, at ministeren siger, at man vil prioritere de små producenter og de unge producenter, men på den anden side udelukker ministeren jo ikke, at den prioritering kan føre til, at der stadig væk er penge tilovers, som så vil gå til de meget store og veletablerede producenter inden for et erhverv, der i øjeblikket har en endog ganske god indtjening.
Er det ikke rigtigt forstået, at med den ordning, ministeren har skitseret, kan man ikke udelukke, at der vil blive givet store tilskud til veletablerede producenter i et erhverv med en meget høj indtjening?
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Jeg noterer mig selvfølgelig, at ministeren ikke vil svare på, om dyreenheder over 250 kan komme i betragtning, så noget tyder på, at svaret er uklart på dette punkt.
Men hvis ministeren her siger, at hendes egen prioritering vil være den, at det kommer de ikke, for det er nogle andre steder, pengene skal bruges, så er jeg i hvert fald enig i den del af ministerens dispositioner.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Jeg vil godt gøre det fuldstændig klart for fru Ritt Bjerregaard, hvilken prioritering der ligger i forbedringsstøtteordningerne. For det første har vi prioriteret de små svineproducenter. For det andet har vi prioriteret de unge, der eventuelt kan være i en etableringsfase.
Det kan være nogle unge, der måske har overtaget noget, som trænger voldsomt til at blive opgraderet på dyrevelfærdsområdet.
Og så vil vi for resten vurdere ansøgningerne i det tempo, de indløber.
Jeg kan i øvrigt sige, at fristen for ansøgning udløber den 31. juli her i sommer.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-03-20:
Det ville glæde mig umådelig meget, hvis jeg har læst forkert, og der ikke er sket nogen ændring i forhold til de 250 dyreenheder.
Indtil jeg har teksten foran mig igen, vil jeg være i tvivl om det, men hvis ministeren her siger, at det slet ikke er tilfældet, at de på over 250 dyreenheder kan komme i betragtning, så tager jeg det med glæde til efterretning.
Mariann Fischer Boel (V), 2002-03-20:
Så beklager jeg meget, at det var det forkerte, jeg fik fat i.
Det rigtige svar på S 1380 lyder således: Direktoratet for FødevareErhverv, der administrerer tilskudsordningen, har over for mig oplyst, at ingen ansøgere er blevet lovet, at de kunne få tilsagn i 2002.
Det blev alene tilkendegivet, at projekterne ville indgå i vurderingen
af ansøgninger på lige fod med nye ansøgninger på et eventuelt kommende møde i det rådgivende udvalg.
I svaret til de pågældende ansøgere formulerede direktoratet sig på den måde, og jeg vil gerne have lov til at citere: »Under hensyntagen til den til rådighed værende budgetramme har udvalget ikke fundet, at Deres ansøgning havde højeste prioritet i forhold til de indkomne ansøgninger. Deres ansøgning vil dog være blandt de ansøgninger, der vil blive behandlet på det næste møde i det rådgivende udvalg, der er fastsat til den 21. marts 2002.«
Da der nu på finansloven for 2002 ikke er afsat midler til strukturprojektordningen, bliver der selvfølgelig ikke afholdt nogen ansøgningsrunde på nuværende tidspunkt.
Jeg er ked af, at fru Ritt Bjerregaard ikke har fået læst teksten fuldstændig korrekt, for der er netop taget hensyn til størrelsen i forbindelse med uddeling af midler til forbedringsstøtteordningen.
Vi har som punkt 1 prioriteret de små og som punkt 2 de unge, og derudover vil vi vurdere de ansøgninger, der måtte komme.
Så der er en klar prioritering i uddelingen af midlerne til forbedringsstøtteordning.
Det er jeg også overbevist om fru Ritt Bjerregaard har læst i besvarelserne.
Bjerregaard på spørgsmål nr. S 1184 om det samme emne sige: Regeringen har som led i den nødvendige prioritering på finansloven valgt at nulstille kontoen, men området er altså ikke forsvundet.
Under den ordning var der på udvalgte områder blevet ydet tilskud til enkeltvirksomheders investeringer inden for fødevaresektoren.
Det kan naturligvis ikke undgås - det medgiver jeg klart - at enkelte små og mellemstore virksomheder, der eventuelt skulle have haft nogle forhåbninger om tilskud under strukturprojektordningen, føler sig ramt, måske også på grund af den vældig skæve fordeling, der har været i uddelingen af tilskuddene fra ordningen.
Men regeringen er, som jeg tidligere har sagt, i en situation, hvor der skal prioriteres, og vi har valgt at lægge vægten på støtteordninger, som tager sigte på en række specifikke mål, herunder dyrevelfærd, økologi og innovation.
Jeg vil godt have lov til at fremhæve innovationsloven, der sigter imod at fremme de samme generelle formål, små og mellemstore virksomheder, som strukturprojektordningen gjorde det.
Der er altså efter regeringens opfattelse betydelig mere udviklingsperspektiv og fremadrettethed i innovationsordningen, som vi lægger vægt på.