runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tove Fergo (V), 2001-05-31:
Jeg er jo lidt forbavset over, at hr. Holger K. Nielsen ikke svarede på mit spørgsmål, men hr. Holger K. Nielsen blev måske så overrumplet over de øvrige spørgsmål, at det fortonede sig helt med de her udsatte grupper, som hr. Holger K. Nielsen jo selv bragte ind i debatten tidligere på dagen.
Men jeg kan da føje yderligere et spørgsmål til: Har det ikke undret hr. Holger K. Nielsen, når vi nu har sat penge af til hjemløse og det er et problem - der er mennesker, der lever på gaden i dette land - at statsministeren i sin tale i dag har kunnet sige, at vores hjemløse har fået en række tilbud,
når vi, der beskæftiger os med disse udsatte grupper, godt ved, at udstødningen er større i dag, end den har været nogen sinde tidligere, fordi de herbergsinstitutioner, der er, er blevet målrettet til nogle bestemte grupper, og så lader man dem, som ikke passer til målet, sidde på natcafeer med brækkede arme i ugevis uden at give dem en seng at sove i?
Undrer det ikke hr. Holger K. Nielsen, at statsministeren kan tale, som han gør?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen jeg kan da godt gentage det.
Nej, nej, nej, det er ikke spor godt. Det er ikke spor godt.
Men det er også derfor, vi skal gøre noget ved de problemer, der skaber det her.
Det er det, der er pointen i det, jeg har sagt i,
jeg tror, fem-seks indlæg efterhånden i løbet af i dag, men det falder sådan lidt i små stykker hos Venstre.
Hvis tiøren ikke falder i enører, så o.k., o.k.
Jeg kan godt nævne det et par gange mere.
Jeg mener ikke, det er godt.
Det gør jeg faktisk ikke.
Og derfor skal vi gøre noget ved de grundlæggende problemer i vores velfærdssystem.
Og til fru Gitte Lillelund Bech, der siger, at jeg har sagt, at det går godt i sygehussystemet: Det har jeg aldrig nogen sinde sagt.
Jeg har sagt, at det går godt med den økonomiske udvikling i det her land.
Jeg kunne ikke drømme om at sige, at det går godt med vores sygehuse.
Det går faktisk ikke særlig godt.
Det er rigtigt, at der er de her lange ventelister.
Det er derfor, vi skal gøre noget ved dem.
Det er jo det, der er pointen i det, jeg siger: Vi skal undgå et forsikringsdamnark ved at gøre noget ved de grundlæggende velfærdsproblemer. Jeg kan godt gentage det nogle flere gange, hvis det er det, men jeg tror alligevel, de fleste måske har opfattet, at det, jeg mener, er, at selv om det går godt med dansk økonomi, så er det ikke spor godt, at der er så mange, der tegner forsikringsordninger, og derfor skal vi gøre noget ved sygehusproblemerne, ventelisterne, vi skal gøre noget ved de andre velfærdsproblemer, der er i vores samfund.
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-31:
Jeg tror, at hr. Holger K. Nielsen glemte mig.
Det blev jeg lidt frustreret over, og derfor vil jeg gerne spørge igen:
Synes hr. Holger K. Nielsen, det er godt, at fagbevægelsen tænker på at tegne forsikringer til deres medlemmer på grund af regeringens sundhedspolitik?
Synes hr. Holger K. Nielsen, det er godt, at f.eks. Arbejdernes Landsbank tegner en privat sygeforsikring for sine medlemmer?
Er det et godt tegn?
Er det et sundhedstegn for regeringens sundhedspolitik?
Tove Fergo (V), 2001-05-31:
Ja, efter statsministerens tale før var jeg heroppe for at spørge statsministeren om, hvordan det i virkeligheden går med indsatsen over for de sindslidende, men det ville statsministeren ikke svare på, selv om det jo havde topprioritet, da vi kom til det indenrigspolitiske i statsministerens tale, ligesom det også havde topprioritet i fru Pernille Blach Hansens tale.
Men man er åbenbart ikke mere interesseret i det, end at man bare nævner det, og så går man videre og lukker ørerne og lader, som om man beskæftiger sig med noget helt andet, fordi mere interesserer det ikke.
Men jeg vil da spørge hr. Holger K. Nielsen: Det er sådan, at vi har sat mange penge af til boliger til de sindslidende, fordi de ikke har nogen boliger og ikke kan klare sig i en almindelig bolig, de skal have en særlig bolig med omsorg og pleje.
Rigtig mange hundrede millioner kroner.
Jeg forstår, at hr. Holger K. Nielsen, og det ved jeg jo også fra det daglige arbejde herinde, er meget optaget af de her spørgsmål.
Skulle vi ikke i fællesskab bede regeringen give os en dybtgående redegørelse for, hvordan det kan være, at der kun er kommet 250 boliger til sindslidende ud af de mange hundrede millioner kroner.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-31:
Denne gang forstod jeg på hr. Holger K. Nielsen, at nu skulle der gøres noget, nu ville man bruge sine mandater, arbejde med sine mandater, men i det forrige indlæg sagde hr. Holger K. Nielsen, at det gik godt.
Hvor er det så, det går godt inden for sygehusvæsenet?
Det vil jeg gerne have en uddybning af, for i indlæg nr. tre, som hr. Holger K. Nielsen holdt, skulle vi til at gøre noget, mens det i indlæg nr. to faktisk gik godt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-05-31:
Jeg kan forstå på hr. Holger K. Nielsen, at det ikke rækker
så langt med de praktiske muligheder for SF, men det er egentlig heller ikke det, jeg kredser om
Jeg kredser alene om den praktiske indsigt.
Nu har SF altså været støtteparti for den regering, hvis ordfører ikke selv ønsker at deltage i debatten på det her stadie og stille sig til rådighed for en fri debat blandt alle Folketingets medlemmer, og derfor prøver jeg bare at efterspørge, om SF's formand kan bekræfte, at selv på trods af denne fantastiske påvirkning fra SF, det beskedne mandatantal taget i betragtning, må man altså konstatere, at stærkt op imod en tredjedel af patienterne til ikkeakutte behandlinger venter mere end 3 måneder.
Det står i skærende kontrast til det glansbillede, som landets sundhedsminister forsøger at skabe, hvor man slår færdselsofre, gravide kvinder, små børn, der er faldet ned fra et træ, der skal på skadestue, sammen for at nå frem til sådan et lille kosmetisk tal for, hvor lange ventelisterne er. Bekymrer det ikke SF, at det er stærkt op mod en tredjedel af patienterne, der venter i mere end 3 måneder?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen jeg synes, det er interessant at diskutere med Venstrefolkene, også en tredje, fjerde bølge, som man vist kalder det.
Det synes jeg er fint, og jeg har altid haft mange gode møder med Venstres forskellige formænd og tager gerne flere.
Det er fint nok.
Jeg besvarer gerne de spørgsmål, der kan stilles.
Jeg må stadig væk sige, at når jeg skal vurdere, hvad der er sket, så er der bare ét problem: Vi har kun 13 mandater i SF.
Vælgerne gav os desværre ikke flere sidste gang, og derfor er det så vigtigt, at vi får flere stemmer ved næste folketingsvalg, så vi bedre kan presse regeringen, for jeg er fuldstændig enig i, at der er store problemer.
Fru Tove Fergo giver en beskrivelse af de hjemløses forhold, som jeg i høj grad kan dele.
Det skal jeg beklage.
Det har vi også gjort, men vi går så ikke og praler så meget af det, som fru Tove Fergo gør, men o.k., det kan vi godt leve med.
Det vigtige er jo, at de hjemløse får nogle bedre forhold.
Der skal gøres mere for de udstødte, for det er uacceptabelt.
Det er uholdbart, at vi i et så rigt samfund, i et samfund, hvor vi har haft så megen økonomisk fremgang, stadig væk har så mange mennesker, der har det skidt.
Det er uholdbart, og det er vores helt, helt klare målsætning, at der skal gøres noget ved det, og vi vil presse regeringen, så meget vi formår, som vi har gjort det indtil nu. Det samme gælder også sygehusområdet.
Det er jo i høj grad amterne, der står for det, og igen, vi er ikke så stort et parti, som Venstre, og vi har ikke så mange ledende folk i amterne, som partiet Venstre har, så vores praktiske muligheder i dag er ikke så store, men vi har da indflydelse en række steder, og vi gør, hvad vi kan.
Og der skal også gøres noget her i Folketinget.
Det er ikke noget, vi bare kan give videre til amterne.
Derfor har jeg også sagt tidligere i dag, at vi er nødt til at have en handlingsplan for folkesygdommene.
Jeg var meget glad for, at statsministeren bekræftede interessen for det, for hvis vi skal undgå forsikringsdanmark, er det jo helt, helt afgørende, at de mennesker, der står på venteliste til hofteoperationer, knæoperationer, som har dårlig ryg, grå stær osv., kan blive behandlet på en ordentlig måde, så vi undgår, at de bliver udstødt af arbejdsmarkedet, at de ikke bliver sendt på førtidspension, så vi kan undgå de store sygedagpengeudgifter.
Der er en sammenhæng dér.
Det, vi bare siger, er, at vi ikke vil have en udvikling som den i Trehøje, hvor det kun er dem på arbejdsmarkedet, der får de her ting.
Vi vil ikke have et sundhedssystem, som bliver forbeholdt de raske, dem, der er på arbejdsmarkedet, dem, der har penge.
Vi vil have et sundhedssystem, som bygger på det helt, helt grundlæggende princip, at de, der har behov, skal hjælpes.
Det er helt, helt afgørende for os, og her ligger der også en stor forskel i forhold til det borgerlige trekløver, den yderste højrefløj og det moderate højre, som i fællesskab kører denne profil.
Men som sagt, jeg besvarer gerne endnu flere spørgsmål.
Jeg er parat.
Klokken er mange, men natten er ung
Jeg gør det med stor fornøjelse, men som sagt er der grænser for, hvad vi kan, når vi ikke har flere mandater.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-05-31:
Jeg kunne forstå på hr. Holger K. Nielsen, at det føles som en unødig tung byrde at bære at skulle svare på regeringens vegne.
Det er nu ikke en byrde, vi har pålagt SF's formand.
Det skyldes alene, at Socialdemokratiets ordfører ikke vil stille sig til rådighed for en fri debat med Folketingets øvrige medlemmer, og at statsministeren forholder sig tavs.
Så det er en tung byrde, men den bæres jo med et smil.
Selv når talen falder på de uhyggeligt lange ventelister til sygehusvæsenet, så smiles der.
Det er jo så lidt tankevækkende.
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-31:
Det går godt, siger hr. Holger K. Nielsen.
Det gør mig igen frustreret, for er det godt, at fagbevægelsen begynder at arbejde i de baner, at de bliver nødt til at lave forsikringer for at sikre deres medlemmer? Er det godt, at hvis man har penge, som f.eks. socialdemokratiske politikere, så kan man godt anvende private hospitaler, men det skal vælgere ikke have lov til?
De, der ikke har råd, kan bare være på ventelister og være frustrerede.
Er det godt?
Er det, SF stiller op som den sociale model, virkelig, at hvis man har penge, så kan man godt komme til, hvis man ikke har nogen, så kan man bare vente?
Er det en god udvikling?
Er det dét samfund, hr. Holger K. Nielsen gerne ser?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Nu er det altså sådan, at jeg har adskillige gråhårede i min familie - det ligger til familien, vil jeg sige -
som i en høj alder er blevet arbejdsløse, og som uddanner sig, ikke på dagpenge, men på SU.
Så det er jo ikke, fordi man ikke kan uddanne sig i en høj alder, men man skal altså finde sig i at dele vilkår med andre i dette samfund.
I Det Radikale Venstre har vi simpelt hen den holdning, at man ikke skal kunne dagpengetænke sig gennem det her.
Der skal være lige vilkår.
Jeg synes, det er rimeligt, at der er nogle modkrav.
Hvis man modtager ydelser fra det offentlige, skal der også være nogle modkrav.
Det er ret- og pligtsystemet.
Det går vi varmt ind for.
Men det er altså muligt at uddanne sig i det danske system, også selv om man er arbejdsløs i en høj alder.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Jeg vil bare kvittere for statsministerens svar på spørgsmålet om udlændingeområdet, og jeg kan meddele, at de to punkter, der nu ligger i dette her forslag til vedtagelse, kan CD naturligvis stemme for.
Vi ser frem til, at indenrigsministeren får mulighed for at antage disse medarbejdere, og at det virkelig kommer til at batte noget på sagsbehandlingstiderne.
Så vil jeg sige, at det da klart er CD's mål, som det formodentlig er regeringens, gennem forhandlinger med kommunerne at nå frem til nogle tilfredsstillende løsninger.
Men vi vil også gerne give signalet om, at der ligger - går jeg ud fra også med SF's støtte - et flertal i Folketinget, der er parat til at bakke op om, at man må bruge planlovens bestemmelser, hvis ikke andet er muligt.
Men helst aftaler - og hurtigt.
Jens Kirk (V), 2001-05-31:
Vi hører, at statsministeren var ked af det.
Det er jeg også.
For selv for, hvordan de ældre måske skal komme sammen i fremtiden, skal der udstikkes rammer.
Men det er nu ikke det, der bringer mig herop.
Det er, at vi sådan set har boret meget i De Radikales skatteforslag, hvor de bl.a. siger, at den tunge ende vender opad.
Det er bl.a. med hensyn til benzinprisen.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Fru Lene Espersen kan i hvert fald regne med, at der er mange redskaber, der kan bruges, og vi har til hensigt at bruge dem, det er muligt at bruge.
Lene Espersen (KF), 2001-05-31:
Dermed kan jeg konkludere, at vi har radikalt tilsagn om at forbyde eksklusivaftaler, da den her udtalelse kom den 28. maj.
Det takker jeg mange gange for.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Omgående er sådan noget i retning af hellere i går end i dag.
Lene Espersen (KF), 2001-05-31:
Ja, så kunne vi gå ind i en lang diskussion om, hvem det er man i finansredegørelsen tror har råd til at købe de nye benzinøkonomiske biler, men lad det være.
omkring eksklusivaftaler, for det har jeg stadig væk ikke fået svar på, og nu har jeg to muligheder for at få svar fra fru Elisabeth Arnold.
Det, jeg konkret vil bede om, er en radikal definition af danske ord omgående. Hr. Anders Samuelsen sagde den 28. maj, det er faktisk ikke flere uger siden, det er kun et par dage siden: »Fagforeninger er moralsk forpligtede til at respektere deres medlemmers ønsker om ikke at støtte noget parti. Jeg synes, det er forkasteligt og et brud på lovens ånd, og hvis ikke, det sker, vil jeg se dem ændre attitude omgående.
Hjælper det ikke, må man forbyde de eksklusivaftaler, der tvinger visse lønmodtagere ind i bestemte fagforeninger.«
Hvad er den radikale definition på ordet omgående?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Det er rigtigt, at det kræver megen hensyntagen, når man er i regeringssamarbejde, og vi tager også hensyn til det store parti, det gør vi, for de har det mange gange hårdt ved at skulle være i regering med os.
Vi er godt klar over, at dét må være hårdt.
Hvad benzinprisen angår, så står der i finansredegørelsen, hvordan sammenhængen er.
Det er ikke blot sådan, at man bruger mere benzin, når man har en høj indkomst, man bruger også biler, som bruger mere benzin, og man kører længere.
Så der er en helt klar sammenhæng.
Det kan ses i finansredegørelsen.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
i en regering
Der er selvfølgelig visse hensyn, der skal tages til det store parti, og det er det, vi oplever her i dag.
Så vil jeg gerne høre, hvad det er for en teori, der kan bekræfte det, fru Elisabeth Arnold siger om, at lige præcis benzinafgiften er den grønne afgift, der vender den tunge ende opad.
Det kunne jeg godt tænke mig at få bekræftet her og måske også få lidt mere at vide om, hvad det er for en teori, der ligger bag.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jeg kan ikke forstå, at fru Ulla Tørnæs ikke kan forstå det med tidshorisonten for skatteudspillet.
Vi står nu her, dagen før Folketinget går på sommerferie.
Men det bliver garanteret en del af det kommende regeringsgrundlag, når Det Radikale Venstre igen skal indgå i regering med Socialdemokratiet og muligvis andre partier i en kommende regering efter det kommende valg. Indholdet af den skattereform kan fru Ulla Tørnæs læse på Det Radikale Venstres hjemmeside, og den er ikke rettet, vil jeg gerne sige.
Den har stået sådan i flere uger uden at være rettet.
Så vil jeg godt sige om grønne afgifter, at det er rigtigt, at grønne afgifter i almindelighed vender den tunge ende nedad, men præcis for én grøn afgift er dette ikke rigtigt, og det er benzinafgiften.
Benzinafgiften vender ikke den tunge ende nedad.
Den vender den tunge ende opad.
Det er derfor, vi har foreslået at skrue på den.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg synes, det er nogle helt fantastiske svar, vi får her fra fru Elisabeth Arnold.
For bare et par måneder siden bad regeringen Venstre om på decimaler nøjagtig at fortælle, hvad der ville ske med Venstres politik i 2010 og 2035 osv., osv.
Og nu hører vi her, at den radikale ordfører ikke engang kan redegøre for, hvad der skal ske i 2002.
Det er da mageløst, synes jeg nok.
Men da jeg nu må konstatere, at fru Elisabeth Arnold ikke vil svare på, hvorvidt det radikale skatteudspil skal være en del af det kommende lovprogram, hvad der er særdeles relevant, eftersom pinsepakken er fuldt indfaset i 2002, er det til dels relevant at spørge, om det skal være en del af lovprogrammet for den kommende folketingssamling.
Men det forstår jeg at fru Elisabeth Arnold ikke vil svare på.
Den 15. maj havde vi jo en lang debat her i Folketinget, hvor vi også var rundt om det radikale skatteudspil, og da sagde den radikale skatteordfører, at grønne afgifter vender den tunge ende opad.
Jeg har siden den 15. maj ledt i alle teorier og bøger, og jeg har bedt vores politiske og økonomiske sekretariat om at gøre det samme.
Og vi har altså ikke kunnet finde frem til den teori. Så jeg vil gerne her i aften bede fru Elisabeth Arnold afsløre for mig, hvad det er for en teori, som Det Radikale Venstre kender, som er med til at vende den tunge ende opad med hensyn til indførelsen af grønne afgifter.
Der kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad det er for en teori.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Det er fuldstændig rigtigt, at Det Radikale Venstre er villig til at kigge på forskellige aspekter af dagpengesystemet og aktiveringssystemet.
Vi har ingen hellige køer.
Med hensyn til hvem der har ophavsretten til at kunne have sagt først, hvad man er villig til at give, vil vi blot sige, at vores erfaring er gennem snart 100 års manøvredygtighed i dansk politik, at man kan få meget igennem ved at lade andre tage æren for det.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-31:
Det er jo en melding, som jeg er meget glad for, for den kan jo godt forstås som værende i tråd med det, som
arbejdsministeren har meldt ud, nemlig at nu skal vi virkelig se med nye øjne på aktiveringssystemet og på sanktionssystemet.
Det har arbejdsministeren meddelt at han er parat til allerede her efter sommerferien.
Og så opfatter jeg det som en mægtig vigtig melding, at det er De Radikale også.
Så må jeg bare sige, at så må man altså også være villig til - og der vil jeg så høre, om det også gælder De Radikale - at melde ud over for V og K, at det betyder, at der er nogle af de lidt længerevarende forlig, som man ønsker opsagt frem mod valget, for ellers er man jo bundet af utrolig mange bindinger til V og K i lige præcis de spørgsmål, som handler om aktiveringssystemet og dagpengesystemet og specielt i forhold til sanktionssystemet.
Er man villig til at melde ud i forhold til V og K op til et valg, at man gerne vil stå frit efter valget, at man gerne vil begynde på en frisk og tale om det her forfra?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jeg vil godt sige til fru Jette Gottlieb, at nu er det selvfølgelig taknemligt at komme med enkelteksempler på, hvad der kan være af mærkværdig administration af et system, som jeg i øvrigt synes er forholdsvis generøst, og det gælder både for uddannelsesmulighederne og for støttemulighederne.
Men vi er åbne i Det Radikale Venstre for at diskutere, hvordan vi indretter vores støttesystem, hvilke muligheder man har for at uddanne sig, mens man er på en eller anden form for støtte, hvad enten det er dagpenge eller anden form for bistand, det kan være kontanthjælp osv. Vi er villige til at diskutere det og se på aktiveringsordningernes hensigtsmæssighed, og vi er villige til at kigge på uddannelsesmulighederne.
Der er intet system, der er godt nok, kan man sige.
Det kan altid gøres bedre, og vi er også villige til at kigge på det.
Jeg synes, timingen med hensyn til skatteudspillet er ganske glimrende.
Vi regner da med et valg i 2002; det er klart.
Lene Espersen (KF), 2001-05-31:
Jeg er da glad for at få bekræftet, at det radikale skatteudspil ikke er det papir værd, det er skrevet på, for det er overhovedet ikke noget, man kan regne med efter et valg.
Det, som hr. Anders Samuelsen har sagt, er: Hjælper det ikke, må man forbyde de eksklusivaftaler, der tvinger visse lønmodtagere ind i bestemte fagforeninger.
Er det radikal politik, eller er det ikke radikal politik?
Jeg ved godt, at det ligger lidt i spørgsmålet, at en gang imellem blafrer svaret i vinden, men det ville være dejligt med et klart svar fra Det Radikale Venstre.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Det har altid været god skik og brug i Folketinget, at når vi har vedtaget en lovgivning, som har overgangsordninger, og som træder i kraft i løbet af 3-4-5 år, venter man med at ændre på dette område, indtil disse ændringer, man har vedtaget, er trådt i kraft.
Således også med skattereformerne.
Pinsepakken er fuldt indfaset i 2002.
Derefter, i løbet af 2002, kan vi så snakke om: Hvad skal træde i stedet for, hvad skal fortsætte, skal vi holde op med at lave skattereformer, eller skal vi yderligere ændre på skattesystemet, så det bliver tilpasset den verden, vi lever i?
Det Radikale Venstre siger ja til det sidste.
Vi vil gerne diskutere, hvad der skal ske, efter at pinsepakken er fuldt indfaset.
Så tidshorisonten er, at det her skal diskuteres seriøst i løbet af 2002 med ikrafttræden derefter.
Lene Espersen (KF), 2001-05-31:
Jeg synes da faktisk også, det er meget, meget svært at finde ud af, hvilken status det her såkaldte skatteudspil fra De Radikale egentlig har.
Vil det sige, at selv om der var 90 mandater her i Folketinget til at støtte det radikale skatteudspil, kunne Det Radikale Venstre ikke stemme for, fordi det radikale skatteudspil faktisk er ét, der først træder i kraft om 1½ år?
politik.
Som jeg har forstået Det Radikale Venstre, er det de mennesker, der er medlem af Folketinget for Det Radikale Venstre, der fører den radikale politik, og hvordan i alverden kan den radikale folketingsgruppe allerede nu binde en kommende radikal folketingsgruppe til en bestemt skattepolitik med et bestemt indhold?
Det synes jeg ikke er udtryk for det, Det Radikale Venstre normalt står for.
Men det kan selvfølgelig være, at fru Elisabeth Arnold vil udspecificere, hvad tidshorisonten egentlig er for det her skattepolitiske udspil, der vel nærmere må betragtes som et debatindlæg. Jeg vil også gerne bede fru Elisabeth Arnold svare på, om fru Elisabeth Arnold er enig med hr. Anders Samuelsen i de betragtninger, der er kommet på fagforeningsområdet, bl.a. omkring eksklusivaftaler, og hvor lang tid der kan gå, før fagforeningerne får ryddet op i deres ulovligheder, før det også bliver for meget for Det Radikale Venstre.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jeg svarer beredvilligt og grundigt, så langt taletiden tillader mig det, på hr. Kristian Thulesen Dahls spørgsmål.
Hvis han ikke forstår det, behøver det ikke at være, fordi mine pædagogiske evner ikke rækker.
Det kunne også være hr. Kristian Thulesen Dahls modtageapparat, der ikke var tunet helt ind på den rigtige bølgelængde. Jeg vil blot sige, at Det Radikale Venstre har syv mandater i Folketinget.
Vi gør alt, hvad vi kan for at få så meget som muligt af vores politik igennem.
Vi stiller sjældent ultimative krav, men vi ender som regel med at få ganske meget af det gennemført, vi gerne vil have.
Det radikale skatteudspil er vi godt tilfredse med.
Det giver selvfølgelig nogle ændringer, som hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte, men det giver samtidig nogle ret store skattelettelser på arbejdsindkomst, og det er den vej, vi skal gå.
Det anbefaler også masser af økonomiske eksperter
både i og uden for landet.