runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Det var jo bemærkninger, som alle gik på årsindkomstmodellen.
Må jeg for det første sige, at ud over en forenkling for a-kasserne vil det jo også være en ganske betydelig forenkling for arbejdsgiverne og ikke mindst for de små og mindre virksomheder, når de ikke på samme måde skal bidrage til kontrolarbejdet, fordi man i stedet har en årsindkomstmodel, der baserer sig på den skattelignede indkomst.
Mere generelt er det faktisk ikke sådan, at udgangspunktet for Det Konservative Folkeparti er en besparelse i dagpengeudbetalingerne.
Der er jo mange, der har almindelige, gode indkomster, som i virkeligheden har en meget lav kompensation i den første del af ledighedsperioden, og det kunne man rette op på ved at bruge et sådant provenu.
Det vil vi gerne se på.
Jeg vil naturligvis ikke stå her og binde den konservative folketingsgruppe til at stemme for et ganske bestemt forslag, som Det Radikale Venstre vil fremsætte.
Jeg kan bare sige, at Det Konservative Folkeparti tidligere har markeret den holdning.
Jeg gjorde det for over et halvt år siden, og jeg siger det gerne igen: Vi synes, at det er interessant at se på sådan en model.
Jeg vil gerne udrede det lidt, men jeg vil starte med at sige, at i dette øjeblik vil jeg altså ikke stå på denne talerstol og diskutere elementer, der rent faktisk forhandles i øjeblikket i Finansministeriet i forbindelse med de finanslovforhandlinger, som vi er i gang med.
Men når det er sagt, vil en højere kompensation til folk på dagpenge - og det vil i realiteten sige et højere maksimumbidrag - på ingen måde være i strid med, at man siger: Hvis folk har fået en meget høj bonus udbetalt, lige inden de gik på ledighed, kan de ikke få dagpenge i de første par dage, men det er ikke på nogen måde i modstrid med, at vi egentlig gerne vil se på mulighederne for at give dem en højere kompensationsgrad fra den dag, de får dagpenge.
De to ting kan meget fint passe sammen, og jeg forstår slet ikke, hvorfor hr. Keld Albrechtsen kan føle sig forvirret over det.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-04:
Jeg kan da sådan set godt forstå, at hr. Lars Barfoed ikke har meget lyst til at gå ind i en dybere forklaring af det her, for nu er det jo endt i det rene volapyk.
Altså De Konservative siger, at man skal have en højere grad af dækning i begyndelsen, også således, at hvis man ligger over de nuværende maksimumgrænser, skal man i begyndelsen kunne få noget mere.
Det er jo i første række noget, der er tænkt til, at folk, der har en højere indkomst end gennemsnittet, og som bliver arbejdsløse, får en bedre dækning til at starte med, og så skal det falde i løbet af perioden.
Så vil man nu gennemføre et forslag, der går ud på, at de i helt op til 5 uger skal have en dækning, der hedder 0 kr. - 0 kr.!
Ja, ministeren kan jo gå op og korrigere
, hvis jeg har misforstået de ideer, der er under forhandling.
Det kan ministeren jo selvfølgelig uddybe.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Jeg synes, at denne her situation, som vi befinder os i, er ved at blive lidt af en teaterforestilling.
Det er hr. Lars Barfoed, der inddrager årsindkomsten, det er hr. Lars Barfoed, der inddrager 5 ugers karantæne.
Hvem tror hr. Lars Barfoed kommer til at betale de 5 ugers karantæne?
Det gør konkurrenceevnen i Danmark.
Er det det, man vil nå frem til, at karensdage skal betales af virksomhederne, for at man kan spare på statsbudgettet?
Hvad er det dog for en tankegang, der handler om, at man sådan set tror, at man gavner erhvervslivet og så i virkeligheden undergraver det.
Der er ingen, der ikke tror, at hvis der bliver karensdage, bliver det også noget, man kommer til at kræve kompensation for ved overenskomstforhandlingerne.
Det kan godt være, det er en god idé fra hr. Lars
Barfoeds side, at der skal lægges flere udgifter på erhvervslivet.
Jeg siger velbekomme.
Lars Barfoed (KF), 2003-11-04:
Men når hr. Ole Vagn Christensen så siger, at det hænger sammen med, at jeg skulle have trukket spørgsmålet om 5 ugers karantæne ind i diskussionen her, så må jeg sige, at det altså ikke var mig, der gjorde det.
Det ville ligge langt fra mig at begynde på nuværende tidspunkt at bringe den sag på banen.
Det var hr. Keld Albrechtsen, som følte anledning til at bringe det på banen.
Jeg vil sige, at både hovedet og halen er intakte, og begge dele sidder stadig væk på kroppen.
Der er ingen modstrid overhovedet.
Vi taler om, at man i forbindelse med indførelse af en årsindkomstmodel kunne overveje at bruge en del eller hele det provenu, det tilvejebringer med mindre dagpengeudbetalinger i andet ledighedsår, til at øge kompensationsgraden fra den første dag, hvor man modtager dagpenge.
Det har intet at gøre med, hvad den første dag, man modtager dagpenge, så er for en dag.
Må jeg så lige sige, at det jo slet ikke er noget nyt princip, at man ser på, om folk lige inden en ledighedsperiode har haft overarbejde, og at man derfor lægger nogle timer eller dage ind i den første ledighedsperiode, afhængig af overarbejdets omfang, hvor de ikke kan modtage dagpenge.
Sådan er det i dag.
Ole Stavad (S), 2003-11-04:
Jeg vil godt sige til skatteministeren, at hvis skatteministeren kan finde problemer, som vi skal justere og løse i forhold til regler, som fandtes på et tidspunkt, hvor han blev skatteminister, så kom med det.
Lad os nu forholde os til det, som ministerens egen redegørelse siger, nemlig at problemerne er, hvor den nuværende regering kom med en frygtelig masse bragesnak inden valget og derefter gennemførte nogle fuldstændig uholdbare regler, som er undergravende i forhold til at føre en holdbar finanspolitik efter fire ministerierepræsentanters egen konklusion.
For det er også noget bragesnak at sige, at nu skal vi lige have lov at læse den her.
Det her er foregået med ministeriets egne embedsmænd, derunder de fleste fra ministerens eget område, og jeg ved tilfældigvis godt, hvordan sådan noget foregår.
Ministeren har i sagens natur været fuldt orienteret og har haft alle muligheder for at træffe beslutninger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-04:
Jeg synes, det er overraskende, at hr. Lars Barfoed nu kommer med den melding om, at der skal gives en højere kompensationsgrad til folk med højere indtægter, for jeg har forstået det sådan, at man i regeringspartierne og i regeringen ligefrem har overvejet at indføre en karantæne med nul kroner i dagpenge i helt op til 5 uger for arbejdsløse, der har haft en højere indkomst end gennemsnittet.
Nu er den konservative dagpengepolitik da endt i rent volapyk.
Man vil både have, at de skal have en højere sats, end de har i dag, og at de skal starte med at have ingenting
i 5 uger
Men det tvivler jeg nu lidt på.
Bent Bøgsted (DF), 2003-11-04:
Det emne, vi her er i gang med, er et emne, som jeg synes det
er meget vigtigt at få set på, og jeg synes også, at vi i den forbindelse skal have a-kasserne og A-kassernes Samvirke til at komme frem med deres syn på det. Jeg tror, at alle er klar over, at der er en hel del uklarhed om, hvad der skal gøres for at skabe enkle regler for a-kasserne.
Som det er nu, kan det være ret indviklet for dem, der skal administrere a-kasserne, at forstå reglerne, og for den almindelige lønmodtager kan det være helt uforståeligt.
Der er sådan set allerede gang i at udvikle de digitale redskaber til forenkling af loven, og efterhånden, som de bliver kørt ind, vil det medføre en stor administrativ lettelse for a-kasserne.
Der er også gang i at se på arbejdsformidlingens samarbejde med a-kasserne, og det er i forbindelse hermed, vi skal se på en forenkling af reglerne.
Det er efter min mening vigtigt, at det er a-kasserne selv, der kommer med ideer til, hvordan der kan skabes en forenklet administration.
Derfor er det selvfølgelig også helt naturligt, at det er a-kasserne, der kommer med ideer om, hvordan administrationen kan forenkles. Det er godt at få taget hul på debatten om en regelforenkling, og jeg tror, at vi igennem et samarbejde med A-kassernes Samvirke kan opnå et tilfredsstillende resultat på området.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Hvad er det forkerte i at kigge på de administrative regler her?
Hvad er det, der gør, at man ikke engang, uden at det koster penge, uden der skal lovgivning til, kan tillade sig at se på, om der er noget her, vi kan gøre enklere? Ligeledes blev der talt om G-dagene.
Hvad er det forkerte i at kigge på administrationen af G-dagene?
Det er lidt svært at forstå, at man på den ene side siger her fra talerstolen, at man gerne vil være med til det hele, men så lukker man debatten og kommer med et forslag til vedtagelse, som jeg senere vil kommentere.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-04:
Det var jo nærmest til at blive deprimeret over at høre Venstres ordfører her.
Magen til bedemandsagtig tilgang til problemstillingen skal man da lede længe efter.
Intet kan lade sig gøre, var udgangspunktet.
Det var nærmest tonen i hele indlægget.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få Venstres ordfører herop og give en positiv melding om, at man vil gå offensivt ind i arbejdet og ikke bare sige, at hvis der er nogen, der kan komme med nogle eksempler, så vil man da gerne se på dem.
Hvad med om Venstre selv trak i arbejdstøjet og prøvede at komme med nogle gedigne forslag til, hvordan man kunne gøre det her enklere?
Nu ser vi den ene gang efter den anden, at regeringen gerne vil komme med store forenklinger på skatteområdet, selv om det af andre påpeges, at det betyder, at pengene kommer til at fosse ud af statskassen, fordi der bliver åbnet det ene hul efter det andet.
Så er det altså langt vigtigere, at der kommer forenklinger på det område.
Det er ikke mit udgangspunkt, at det her på nogen måde skal føre til, at pengene skal fosse ud af statskassen, men man kan da godt som udgangspunkt have en positiv tilgang til det i stedet for at ligne noget, som er trukket ind af katten midt om natten eller noget, der er værre.
Kan vi få lidt smil på Venstres ordførers læber og høre ham sige heroppefra, at ja, nu går vi i gang, nu skal vi dæleme vise, at vi mener det her med forenklinger.
Og at det ikke kun gælder for virksomhederne.
Ole Sohn (SF), 2003-11-04:
Når man som lovgiver har ansvaret for et meget komplekst regelsæt, kan det selvfølgelig være enkelt at sige, at vi overordnet set mener, at det går godt nok, men er der nogle hjørner, så kigger vi selvfølgelig på det.
Reglerne er komplicerede, så derfor gør man ikke noget.
Det, Venstre foreslår nu, er jo sådan set også bare at sige, at vi kigger lidt på det, og kommer der nogle gode ideer, tager vi dem med. Hver eneste gang, det sker, så udvides regelsættet, det gøres endnu mere kompliceret og modarbejder regeringens ønske om forenkling.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at man ikke vil tage nogle konkrete initiativer der, hvor man ved, at problemerne er størst.
Freddy Dam (V), 2003-11-04:
Til hr. Anders Samuelsen skal jeg sige, at jeg synes, det er helt i orden, at man smiler, mens man udtrykker sine saglige standpunkter.
Det skal jeg forsøge på, hvis det bedre får budskaberne til at trænge ind.
Det er vores opfattelse, at det er vigtigt, at de, der har skoen på, altså de, der arbejder med reglerne i det daglige, og de, der udsættes for reglerne i det daglige, kommer med forslag, hvor skoen trykker mest.
Så mener jeg faktisk, at ministeriet må arbejde med de forslag og i øvrigt redegøre for i løbet af et års tid, hvad denne bearbejdning af de forslag, der kommer, har ført til.
Til hr. Ole Vagn Christensen skal jeg sige: Det er nu ikke min opfattelse, at jeg med vedtagelsen forsøger at lukke diskussionen.
Tværtimod har jeg udtrykkelig sagt, at jeg ikke er spor i tvivl om, at der på arbejdsløshedsforsikringsområdet kan være behov for regelforenklinger.
Den lukning, som hr. Ole Vagn Christensen har følt,
er formodentlig de forudsætninger, som jeg har opstillet, og det hænger naturligvis sammen med, at det ikke på forhånd er muligt at give tilsagn om støtte til et hvilket som helst forenklingsforslag, der måtte komme frem.
Ole Sohn (SF), 2003-11-04:
For nogle uger siden var jeg på besøg i min gamle fagforening og dens arbejdsløshedskasse, og der viste a-kasse-medarbejderne rundt og forklarede lidt om deres arbejde.
De var midt i en sag, hvor et medlem, som nærmer sig voksenalderen i nærheden af de 60 år, skulle have udstedt et efterlønsbevis.
Så forklarede de mig omstændighederne ved et
sådant arbejde; hvad der skulle til af arbejde
både for den enkelte a-kasse-medarbejder og det enkelte medlem, som skulle tilbage i arkivet for at opspore gamle lønsedler og pensionsopsparinger, og jeg skal komme efter dig.
Og de fortalte om, hvad der i øvrigt er af arbejde, som man pålægger arbejdsgivere, hvilket man har gjort gennem tiden, for at indhente oplysninger.
Det var simpelt hen så administrativt og stort og belastende et arbejde, at det tog meget af medarbejdernes tid, hvor de i stedet, hvis man forenklede reglerne, kunne arbejde med at lette medlemmernes muligheder for at komme i arbejde.
Man kunne altså bruge arbejdskraften mere opsøgende frem for at begrave den i administrative opgaver, som for en stor dels vedkommende i dag kan løses ved digital hjælp.
Det fik mig til at sige, at man - jeg rejste første gang spørgsmålet om forenkling af a-kasse-reglerne tilbage i 1977
- nu måtte tage sagen op igen i det nye Folketing og håbe, at den nye regering, som jo har lagt meget vægt på at forenkle alle mulige regler, også tager fat på at forenkle a-kasse-reglerne.
Besvarelse
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Man taler om, hvor skoen trykker.
Det er mere hul tale i forhold til den vedtagelse, som er fremlagt for hr. Freddy Dam.
Der står deri, at regeringen opfordrer til at inddrage arbejdsmarkedets parter og A-kassernes Samvirke for at arbejde for enklere administration og forenkling af regelsættet.
Det er jo ren og skær snak, man kan forstå, for det handler jo i virkeligheden om, at parterne inddrages.
Det handler om, at man har taget hensyn til dem, der ved, hvor skoen trykker.
Det må hr. Freddy Dam forklare os lidt nærmere.
Ligeledes mangler vi et svar fra hr. Freddy Dam på, hvilke hindringer der er med hensyn til G-dagene.
Vi fik det ikke i talen, vi fik det ikke i svaret; jeg håber, jeg får det i det her svar.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-04:
Jeg tror altså ikke, at den danske landstræner Morten Olsen ville karakterisere det som en offensiv strategi at søge tilbage i forsvaret og vente på nogle gode spark ind over fra nogle andre, og det er jo det, der er Venstres strategi i det her.
Det er jo det, Venstres ordfører ikke vil, og det er det, der er det beskæmmende.
Jeg har et helt konkret eksempel med min storebror, som blev midlertidigt ledig her for nylig; han fik i løbet af den første uge fire breve fra sin a-kasse, fire breve.
Det giver da mig et billede af, at der burde være et potentiale for forenklinger på det her område.
Sådan nogle eksempler
har man garanteret også fået ind på Venstres bureauer.
Det kunne han sige i stedet for bare at stille sig ned i forsvaret og vente på, at der er nogle andre, der kyler nogle bolde ind over.
Freddy Dam (V), 2003-11-04:
Det er jo ikke, fordi jeg føler, der er det store behov for at svare hr. Anders Samuelsen, for svaret vil alene blive en gentagelse af det, jeg tidligere har sagt.
I Venstre afviser vi naturligvis ikke forenklinger inden for arbejdsløshedskasseforsikringsreglerne, men det er altså sådan, at vi må se forslag fra de berørte parters side, og når forslagene kommer, så vil vi tage stilling til dem. Til hr. Ole Vagn Christensen skal jeg alene sige, at det undrer mig noget at se den holding, hr. Ole Vagn Christensen lægger for dagen i dag.
Mig bekendt er det sådan, at netop hr. Ole Vagn Christensen og Socialdemokratiet i vidt omfang har medvirket til at skabe det regelsæt, vi har i dag, men jeg glæder mig da over og konstaterer, at man nu har interesse i at forenkle reglerne.
Til hr. Ole Sohn skal jeg sige: Der er i det mindste det at glæde sig over i denne sammenhæng her, at Socialistisk Folkeparti og Venstre tilsyneladende i vidt omfang har sammenfaldende interesser, og det giver jo håb om, at vi fremover kan løse i det mindste en del af denne her problemstilling.
Anders Samuelsen (RV), 2003-11-04:
Jeg synes faktisk, det er en utrolig tilgang til et emne som det her, som der bliver givet udtryk for fra en politiker, nemlig at man vil sætte sig tilbage og vente og så høre, om der er nogen, der har nogle gode ideer.
Jeg troede altså, man gik ind i politik, fordi man havde noget på hjerte, fordi der var noget, man ville ændre, fordi man havde nogle ideer til forbedringer, nogle visioner, som man ville have ført ud i livet, og at det var det, der var udgangspunktet for ens politiske arbejde.
Ikke, at man bare ville sætte sig herinde og nærmest være et administrativt forlængende led og sige: O.k., hvis der i øvrigt er nogen, der har nogle ideer, så skal jeg da overveje, om jeg vil bruge min tid til det.
Det eneste, jeg har efterlyst fra Venstres ordfører, er, om man vil gå offensivt ind i det her, om man selv vil tage initiativ til af få sendt forslaget til forenklinger over til beskæftigelsesministeren.
Ja eller nej?
Det er rigtig nok, men vi er dog aldrig gået så langt som til Drillofodbold, og det er det, man er på vej til i Venstre i øjeblikket.
For dem, der ikke ved, hvad det er, så er det norsk landsholdfodbold, når det er værst, og det er ikke godt.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-04:
Jamen jeg påtager mig da rigtignok gerne ansvaret for arbejdsmarkedspolitikken i dette land gennem de seneste mange år.
Men det bortforklarer jo ikke, at man ikke kan evaluere.
Vi ved jo alle sammen, som har været med til det herinde, at det er blevet så kompliceret, som det er, men det betyder jo ikke, at man skal være afvisende over for det, og det har vi i hvert fald aldrig været i Socialdemokratiet.
Men her drejer det sig ikke om at prøve at lave nogle lovændringer.
Her drejer det sig om at se på de administrative beføjelser - om man er i stand til gennem dem at få lavet et fornuftigt sæt regler.
Det er jo nemt at stå her, men nu har hr. Freddy Dams parti jo været med til at have regeringsmagten i de seneste 2 år, og det kan være, at det skal se sådan ud også de næste 20 år, og at man bare skal lade være med at evaluere, selv om tiden og udviklingen sådan set altid fortsætter.
Freddy Dam (V), 2003-11-04:
Det lyder jo grangiveligt, som om hr. Anders Samuelsen og hr. Ole Vagn Christensen overhovedet ikke har lyttet til den vedtagelse, som er fremsat på vegne af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti.
Den er faktisk ganske offensiv i sit indhold.
Jeg kan citere bare det midterste punkt en gang til: »... at effektivisere og forenkle kommunikationen mellem AF og a-kasser i forbindelse med de etablerede rådighedskontrolsystemer, herunder underretningssystemerne mellem AF og a-kasser ...«.
Det er jo ikke meningen, at vi her fra Folketingets talerstol skal gå ind i nogen sagsbehandling af konkret art i denne sammenhæng, og når jeg ser den vedtagelse, som er fremsat af bl.a. Socialistisk Folkeparti, og sammenligner den med vores egen, spørger jeg mig selv: Hvad er det i virkeligheden, der er forskellen?
Er det ikke det samme, vi ønsker?
Ønsker vi ikke en forenkling på området, og hvad er det, der forhindrer det, bortset fra det jeg har nævnt i min indledning?
Ole Sohn (SF), 2003-11-04:
Nu er det somme tider, at det samarbejdende folkestyre bliver overhalet af virkeligheden
, så mens folkestyret arbejder, bliver der fremsat et forslag til vedtagelse.
Derfor skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne og SF fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Idet Folketinget konstaterer, at arbejdsløshedslovgivningen er overordentlig bureukratisk og indviklet, opfordres regeringen til med inddragelse af arbejdsmarkedets parter og A-kassernes Samvirke at arbejde for en enklere administration og en forenkling af regelsættet vedrørende arbejdsløshedsforsikringens forvaltning, bl.a. med fokus på - at videreudvikle og udnytte digitale redskaber til forenkling af administrationen af arbejdsløshedslovgivningen, - at effektivisere og forenkle kommunikationen mellem AF og a-kasser i forbindelse med de etablerede rådighedskontrolsystemer, herunder underretningssystemerne mellem AF og a-kasser, - at forenkle procedurerne i forbindelse med godkendelse af det i loven om efterløn omtalte efterlønsbevis med henblik på bedre medlemsservice, og - at effektivisere og forenkle administrationen for arbejdsgivere og a-kasser i forhold til den gældende G-dagsordning. Folketinget og regeringen vil arbejde for at fremme gennemførelsen af sådanne forslag.
Regeringen giver Folketinget en redegørelse om forenklingsarbejdet i begyndelsen af folketingssamlingen
2004-05.«
Hans Christian Schmidt (V), 2003-11-05:
Tøndermarsken er jo et naturområde af både national og international betydning.
Det er omfattet af en særlig beskyttelseslov og udpeget som EF-fuglebeskyttelsesområde, så alle er enige om, at naturværdierne bør sikres bedst muligt, ikke mindst i Magisterkogen.
Jeg havde gerne set, at amtet var fortsat med at drive arealet, men situationen var bare den, at Sønderjyllands Amt henvendte sig til Miljøministeriet med henblik på salg af de amtsejede arealer i Magisterkogen, og amtet oplyste i den forbindelse, at de havde besluttet at sælge området samlet, og at de ville tilbyde arealerne til Skov- og Naturstyrelsen, inden de eventuelt skulle udbydes offentligt.
Man kan sige, at alt andet også ville have været underligt, idet Skov- og Naturstyrelsen siden 1988 har betalt i alt 1,2 mio. kr. til erstatning og naturforbedring i området.
Jeg er noget forundret over spørgsmålet, for det er min opfattelse, at beskyttelsen af naturværdierne og sikring af offentlighedens adgangsinteresse i området mest effektivt bliver sikret ved et fortsat offentligt eje.
Såvel Danmarks Naturforening som Dansk Ornitologisk Forening har i forbindelse med høringen af 1999-redegørelsen om Tøndermarsken tilkendegivet, at man bør sætte sig som overordnet mål, at staten overtager hele marsken ad åre.
Jeg mener derfor, det var en god handel for naturen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-11-05:
»Vil ministeren redegøre for sine bevæggrunde til at købe Magisterkogen af Sønderjyllands Amt?«
Skriftlig begrundelse
Et flertal i Folketinget har netop vedtaget en lovgivning, som overgiver ansvaret for forvaltningen af marsken til Sønderjyllands Amt.
Ministeren har siden begrundet sit køb af Magisterkogen med, at staten vil kunne beskytte det pågældende naturområde bedre end amtet.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-11-05:
Jeg blev ikke helt klar over det direkte spørgsmål i det
, men jeg går ud fra, at spørgsmålet var, om det var rimeligt, at man brugte de her penge.
Det er muligt, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ved bedre end Skov- og Naturstyrelsen - det ved jeg ingenting om - men jeg gør ikke.
Når jeg får at vide af Skov- og Naturstyrelsen, at det finder de er en rigtig god model - i øvrigt vil jeg også sige, at det jo sådan set er meget godt, at vi også ved, at DMU mener, det er en god idé at lave sådan nogle 5-årige aftaler - må jeg bare sige, at jeg jo ikke kan sætte mig til doms over, at Skov- og Naturstyrelsen i det her arbejde finder, at det er en rimelig kompensation, og at det er rimelige oplysninger, man får.
Det har jeg fuld tillid til at Skov- og Naturstyrelsen ved.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-11-05:
Jeg spørger endnu en gang: Hvorfor skal administratorerne i Tøndermarsken have penge for at gøre noget, som enhver landmand i Danmark i forvejen gør?
Hvis jeg var landmand i Nordjylland eller et andet sted, ville jeg føle mig forurettet over, at andre landmænd i Sønderjyllands Amt skal have penge for at gøre noget, jeg også skal gøre.
For at få penge fra EU og i henhold til EU-reglerne, som er implementeret i dansk lovgivning, skal enhver landmand tælle sine får og sine køer.
Det giver Miljøministeriet ham nu 500 kr. for at gøre.
Forstår miljøministeren, at der er skatteborgere i det her land, der kan føle, at det er urimeligt, at man på den måde smider om sig med pengene, at man bruger pengene til noget, som man intet miljø får for?