Thomas Adelskov (S), 2004-02-24:
Det væsentligste element i det her lovforslag er jo nok den ændrede placering af geografi i folkeskolen.
Med lovforslaget her placeres geografi i tilknytning til fysik/kemi og biologi, og der afholdes fremover en fælles naturfaglig prøve i folkeskolen.
Geografi i det fremtidige gymnasium er jo nu placeret i den naturvidenskabelige valgvifte med et nyt indhold, der vil sikre, at naturvidenskabelige fag spiller langt bedre sammen.
Det er derfor også naturligt, at geografi i folkeskolen sikres en placering sammen med de naturvidenskabelige fag, ikke at vi dermed ændrer faget i folkeskolen til naturgeografi, men for at undgå, at faget drukner i folkeskolen, og for at skabe den sammenhæng i undervisningen og indholdet, som eleverne også vil møde senere.
Dernæst er indholdet af lovforslaget et udtrykt ønske om at skabe nogle mere ensartede regler for kommunernes registrering af fravær og nogle faste regler for forældrenes framelding af deres børns deltagelse i kristedomsundervisningen.
Store forskelle i kommunernes registrering af fravær gør, at det er relevant, at ministeren bemyndiges til at udstikke nogle ens retningslinjer.
Særlig er det bekymrende, hvor kommunerne ikke har været tidligt fremme i skoene og har grebet ind over for det, der hedder bekymrende fravær.
Fravalget af kristendomskundskab er meget forskelligt ud over det ganske land afhængigt af de enkelte kommuner og afhængigt af de enkelte skoler. Forsøg og lokale ordninger har medvirket aktivt til at nedbringe fravalget også blandt forældre og børn af anden etnisk herkomst.
Med forslaget giver vi skolerne pligt til at samtale med forældrene og sikre, at forældrene er bekendt med indholdet i faget kristendomskundskab, før de træffer et endeligt valg.
Vi ændrer ikke ved forældrenes grundlæggende ret til at fritage deres børn for kristendomskundskab.
Vi havde gerne set, at det her lovforslag også var ledsaget af en anerkendelse og en erkendelse fra regeringens side af, at det var en fejl at nedlægge skolekostpuljen, alle, også regeringen, taler jo om vigtigheden af ernæringsrigtig kost og sund levevis.
Slik, cola og chips udgør desværre fortsat hovedbestanddelen
af kosten for store grupper elever i folkeskolen.
Vi ved, at ordentlig og sund kost kan modvirke fedmeepidemien, og vi ved, at ordentlig og sund kost virker stimulerende og fremmer elevernes indlæringsevne.
Socialdemokratiet vil gerne understøtte sund skolemad til elever i folkeskolen.
Da den tidligere SR-regering oprettede den første Børnekostpulje, var vi næsten ved at drukne i succes og i mængden af ansøgninger.
I finanslovforhandlingerne foreslog vi, at man genoprettede den nedlagte Børnekostpulje, men regeringens eneste håndsrækning til kommunerne, til skolerne, til forældrene, ja, det er sådan set de elementer i det her lovforslag, der nu giver kommunerne og skolerne mulighed for at oprette skolemadsordninger med fuld forældrefinansiering. Vi havde gerne set, at man samtidig havde stillet kommunerne nogle muligheder for at søge tilskud til etablering af disse madordninger i udsigt, da det jo netop ofte har vist sig, at etableringsomkostningerne er det, der afholder skolerne fra at lave madordninger. Jeg skal hermed på vegne af Socialdemokratiet give tilslutning til lovforslaget.