Pia Larsen (V), 1998-11-06:
Dette lovforslag består af 3 hovedelementer.
Den første del har at gøre med tavshedspligt og partsbegrebet i den finansielle sektor.
Overordnet set skal der fra Venstres side udtrykkes tilfredshed med forløbet af den proces, som har haft til formål at revurdere reglerne om tavshedspligt og partsbegrebet i den finansielle sektor.
Dr.jur. Jens Schans Christensens eneudredning har på glimrende vis behandlet den eksisterende lovgivning og de problemer, der på en række områder har været resultatet af den.
Eneudredningens anbefalinger om at skabe større klarhed er bl.a. med dette lovforslag i høj grad blevet fulgt, og de fleste af de konkrete situationer, hvor der i eneudredningen blev peget på, at der eksisterede problemer i forhold til nugældende lovgivning, er blevet løst både for så vidt angår tavshedspligt og partsbegreb. Dog havde vi i Venstre gerne set, at Schans Cristensens anbefalinger var blevet fulgt i endnu højere grad.
I lighed med de andre lovforslag, som i denne tid er til behandling, har økonomiministeren nemlig valgt at se bort fra den del af eneudredningen, som anbefalede, at også kunder i visse situationer kunne opnå partsstatus eller i hvert fald visse
partsbeføjelser
Schans Christensen pointerede, at det almindelige forvaltningsretlige partsbegreb har den væsentlige fordel frem for det nugældende finansielle partsbegreb, at det er rummeligt og fleksibelt, og at det i konkrete, specielle situationer kan afveje hensyn for og imod at give hel eller delvis partsstatus.
Selv om der som sagt er sket fremskridt i forhold til det nugældende partsbegreb i den finansielle lovgivning, mangler der stadig væk denne fleksibilitet, og kundegruppen er således nu fuldstændig afskåret fra at opnå partsstatus, især i helt ekstraordinære situationer, da lovbestemmelsen er udformet udtømmende.
Venstre mener, at der bør være en sådan fleksibilitet og rummelighed i partsbegrebet, at også kunder i sjældne situationer som behandlet i eneudredningen har mulighed for at opnå partsbeføjelser ved en konkret afvejning mellem hensynet til kunden og hensynet til de tilsynsbelagte institutter, dog således, at beskyttelsen af oplysningerne om virksomhedernes forhold ikke forringes.
På denne baggrund agter vi i Venstre at stille et ændringsforslag, der sikrer dette, og som placerer kompetencen til at træffe afgørelse om eventuel tildeling af partsbeføjelser hos Finanstilsynet.
Den anden hovedbestanddel i lovforslaget er en opfølgning og en udmøntning af rapporten om håndtering af pengeinstitutkriser.
Tidligere kriser har vist, at de eksisterende redskaber, vi i dag råder over, på flere måder er utilstrækkelige.
Venstre kan bifalde, at dette lovforslag således baner vejen for et bedre beredskab til håndtering af fremtidige pengeinstitutkriser, og vi kan tilslutte os den i forslaget valgte model.
Til sidst vil jeg nævne den del af lovforslaget, som vedrører en harmonisering af bestemmelserne om koncernforhold i de forskellige finansielle love samt regelforenkling.
Dem kan Venstre også give sin støtte.
Set i lyset af den udvikling, der har fundet sted i den finansielle sektor såvel i Danmark som i resten af Europa,
er det naturligt at tilstræbe harmoni i lovgivningen på dette område.