runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-05-13:
Men er det ikke lidt bagudstræbende, at man ikke vil kigge på nye muligheder for at se, om man ikke kan gøre noget ved de her problemer?
Nu kan vi se, at der er indført den her slags systemer med succes i Oslo, vi har set, at det har været en kæmpesucces i London.
Hvorfor skal vi være så bagudstræbende i Danmark?
Hvorfor skal Venstre være bagud for sin tid?
Hvad med at være forud for sin tid?
Der er jo ingen tvivl om, at der kommer flere biler, at der bliver mindre og mindre plads på vejene i København.
Fru Gitte Lillelund Bech er så ekspert i København og københavnske trafikforhold, men hvad så med sådan en gade som Nørrebrogade i København?
16.000 biler, 30.000 cyklister hver eneste dag – ét stort kaos
Busserne kan hverken komme frem eller tilbage i myldretiden.
Her ville et trafikbetalingssystem kunne hjælpe gevaldigt.
Hvorfor kan Københavns Kommune ikke få lov til bare at overveje, om de selv vil indføre sådan et system eller ej?
Er det virkelig liberal politik?
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Nu er det sådan, at jeg kender Venstres borgmester ret godt, og Venstres borgmester i Århus, fru Louise Gade, står fuldstændig bag skattestoppet og kan sagtens se det problem, der ville være, hvis man lavede en bompengering i Århus, for der er ikke mulighed for at sætte nogen afgifter ned for de pågældende bilister, der kører ind.
Det er den præmis, som alle Venstreborgmestre arbejder under, som fru Louise Gade også arbejder under, og som hun synes er en god idé i øvrigt.
Så hvad angår det med at sige, at Venstres borgmester i Århus nu ikke får lov til at gøre det, hun vil, forholder det sig sådan, at hun holder skatten i ro, og det er vi glade for.
Med hensyn til øvrige muligheder har jeg selv været inde på udbygning af vejnettet omkring København, den intelligente skiltning og hele opgraderingen af den kollektive trafik i København, hvilket også var det, jeg var inde på i min ordførertale.
Det er muligheder, som vi rent faktisk tror vil løse trængselsproblemerne væsentlig bedre, end hvis vi skulle lave en betalingsring.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Der bliver her udtrykt modstand fra ordførerens side imod at oprette en sådan pulje, men ordførerens parti er jo ikke ukendt med at lave puljer, f.eks. har man tidligere fået afsat penge i en pulje til øget hjemmehjælp, som også er en kommunal opgave.
Derfor vil jeg spørge om det efter ordførerens opfattelse egentlig holder, at det er et principielt synspunkt, ordføreren har her.
Rune Lund (EL), 2005-05-13:
Jeg er enig i, at kørselsafgifter i den ene eller anden udgave skal følges af et fuldt udbygget kollektivt trafiksystem.
Den har bl.a. været med til at fjerne et tilskud til den offentlige trafik, hvilket har gjort den offentlige trafik både dyrere og dårligere.
Men det var da en smuk målsætning, vi her fik præsenteret oppe fra talerstolen.
Det kan da være, at det kan blive til noget fornuftigt på et tidspunkt.
Angående overvågning: Der findes forskellige muligheder for at undgå en sådan overvågning, der eventuelt måtte kunne finde sted.
Det er et bureaukratisk og meget formalistisk argument, vi her hører fra Venstres ordfører.
Den slags løsninger er vi meget rede til at diskutere, hvis bare Venstre vil være med til at give kommunerne lov til selv at bestemme, om de vil indføre det.
Der var mit spørgsmål også sidst
: Er det virkelig liberal politik, at kommunerne ikke selv må bestemme, om de vil indføre sådan nogle systemer, når de nu synes, at det er fornuftigt?
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Det samme gælder jo på hjemmehjælpsområdet, at det også er en kommunal opgave, men der har man alligevel fra Dansk Folkepartis side ønsket, at der blev afsat penge.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Jeg tror i hvert fald, at den problematik, som hr. Walter Christophersen rejser her, kan vi langt bedre håndtere med et system, hvor vognmændene skal betale pr. kørt kilometer, end ved en såkaldt fripladsordning, hvor man for forholdsvis beskedne penge kan købe sig til at køre alt det, man vil, på danske veje.
Jeg tror, at de problemer, som hr. Walter Christophersen har, og som jeg godt kan dele, vil være langt nemmere at undgå, også svindel osv., hvis man fik en reguleringsform a la Maut’en.
Afstemning
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Hvorfor jeg spørger hr. Martin Lidegaard er på grund af de overskrifter i Børsen onsdag den 11. maj, der hedder: Tyske lastbiler har lagt sig i front.
Og: De tyske vognmænd presses østfra.
Det vil sige, at de får et incitament til at påberåbe sig det lukrative marked i Danmark, og at der bliver yderligere skævvridninger inden for eurovignetten.
Jeg tror, hr. Martin Lidegaard forstår problematikken.
Mener hr. Martin Lidegaard ikke, at det vil være befordrende for det nuværende system?
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Jeg er faktisk ikke klar over, og det er et helt ærligt svar, hvordan det står til med den dansk-tyske grænsekontrol på det her område, om der er behov for en yderligere indsats.
Så det tør jeg ikke udtale mig om, for at sige det som det er.
Til gengæld tør jeg udtale mig om, at hele eurovignetordningen vil jeg gerne indgå et væddemål med hr. Walter Christophersen om er afskaffet om 5 år.
Sverige har tilkendegivet, at de vil ud af den, i Beneluxlandene er der en stor diskussion, i Holland har man stort set besluttet sig for at afskaffe den.
Så kan Danmark jo godt beholde sin vignetordning, og det er selvfølgelig dejligt, at Danmark har en smuk vignetordning, min pointe er bare, at jeg sådan set tror, at de danske vognmænd vil være bedre stillet ved at have en fællesordning i Europa, frem for at Danmark går enegang på det her område.
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Vil hr. Martin Lidegaard ikke medgive mig, at en optimal grænsekontrol af udenlandske vognmænd, der passerer den danske grænse, ville være noget nær det optimale, således at vi forbliver i eurovignetsystemet, når man tager de ganske alvorlige investeringer, der skal ske, i betragtning, såfremt vi skal have en ordning i lighed med den tyske Maut?
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
Så må jeg jo også forstå Venstres ordfører sådan, at uanset hvad der sker i resten af Europa osv., kan vi ikke lave det om, for vi må jo ikke tilbageføre det øre til øre.
Det vil sige, at hvis vi, og det er vi med på, gerne vil kompensere de danske vognmænd, så skal vi måske ud i noget andet: beskatning på selskaber, erhvervsbeskatning eller andre ting, som vi har mulighed for at regulere på, og det vil jo ikke blive helt præcist øre til øre, for der er vi inde i nogle andre skatteformer, og det vil sige, at vi er låst fast.
Men i øvrigt kan man selvfølgelig lægge afgiften præcis, hvor man vil.
Vi har foreslået på tysk niveau for netop at stille de danske vognmænd lige konkurrencemæssigt, men der er jo mange knapper, man kan skrue på.
Jeg synes, det lugter af en dårlig undskyldning, for selvfølgelig kan man finde en model, der tilgodeser både vognmænd, vores veje og miljøet, og vi er jo enige om det overordnede.
Det her er ikke et forsøg på at lave en skatteskrue.
Jeg har sagt det mange gange, og jeg vil gerne sige det igen: Vi vil gerne medvirke til, at der ikke bliver taget penge fra de danske vognmænd, men vi får åbenbart bare svært ved, som det også er fremgået her, at gøre det sådan krone til krone med vægtafgift osv., medmindre vi kan få dispensation, hvad jeg håber på.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Vi har diskuteret skattestop længe i dag, og jeg tror, hr. Lidegaard er klar over, at skattestoppet betyder, at man godt kan omlægge afgifterne for den samme gruppe.
Det er jo ikke det, der fremgår af det beslutningsforslag, som hr. Lidegaard selv har skrevet.
Af det beslutningsforslag, som hr. Lidegaard selv har skrevet, fremgår, at man taler om 350 mio. kr. i provenu plus, hvis man ikke må kompensere for vægtafgiften, yderligere 200 mio. kr., det er 550 mio. kr. Af dem, fremgår af det, hr. Lidegaard selv har skrevet, er det kun de 175 mio. kr., der vil komme fra de udenlandske vognmænd, resten er provenu, der kommer ind ved en ekstra skat på de danske vognmænd, og det vil Venstre ikke være med til.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-13:
... forandre nogen ting.
Dem kan vi også godt, hvis det er det, fru Lillelund Bech gerne vil, sende tilbage til de tyske vognmænd – hvis hun insisterer.
Men vi kunne da også vælge at bruge dem til at gøre de danske veje mere trafiksikre, til at afhjælpe støjgenerne for danskerne, der bor op ad de her veje osv. osv.
Så et provenu bliver der jo, om jeg så må sige.
Vi foreslår så, at vi bruger det provenu til noget, som også vognmændene får gavn af.
Derfor tror jeg, at vognmændene gerne vil have det.
Men det er rigtigt, som fru Gitte Lillelund Bech siger, at det kan blive meget vanskeligt at lave en øre til øre-tilbagebetaling.
Det medgiver jeg.
Så kan vi jo overhovedet ikke ...
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-13:
Jeg er lige nødt til at anholde det med skattestoppet, for et provenu – jeg håber, hr. Lidegaard vil medgive det – er en ekstra indtægt, man vil få i statskassen.
Så når hr. Lidegaard siger, at skattestoppet er noget rigtig, rigtig skidt, og at vognmændene, hvis man nu laver Mautordning i alle andre europæiske lande, vil komme og tigge og bede om at få Mautordningen i Danmark, så svarer det jo til, at hr. Lidegaard siger, at vognmændene kommer og tigger og beder om, at de kommer til at betale mere i skat.
Nu er det her et meget konkurrenceudsat erhverv, så jeg har min store tvivl om, hvorvidt vognmændene vil komme og tigge og bede om at betale mere i skat.
Så jeg vil bare sige, at skattestoppet lige præcis er til for, at vores konkurrenceevne rent faktisk forbliver god på det her område, og at vi ikke pålægger ekstra afgifter, som forringer vores konkurrenceevne.
Derfor vil jeg godt anholde det, der hedder, at skattestoppet rent faktisk vil betyde, at vognmændene vil komme og bede om at få
højere skat.
Det tror jeg simpelt hen ikke på.
Det var bare en enkelt kort kommentar til hr. Lidegaard om det.
Rune Lund (EL), 2005-05-13:
Det er jo grundlæggende fornuftigt, at folk betaler i forhold til, hvor langt de kører, og ikke kun et engangsbeløb, sådan at de bilister, der kører meget langt, belaster vejene meget og forurener meget, betaler mere end dem, som kun kører en lillebitte smule.
Så der ligger mange fornuftige ting i, at den her tyske Maut, som forslaget her foreslår, også bliver indført her i landet, og det er vi positive over for.
Det skal bestemt siges.
Vi vil meget gerne gå positivt ind i diskussionen, men vi vil gerne have en nærmere diskussion af, hvordan miljøbelastningen kommer til at være, hvis man indfører sådan en Maut her.
For der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at de her 89 øre pr. kilometer kan afhænge af lastbilens miljøbelastning.
Der vil vi sige, at det faktisk er vigtigt, at den skal afhænge af lastbilens miljøbelastning.
Der vil vi gerne gå lidt længere ned i, hvordan man kan kigge nærmere på det.
Der er et provenu fra det her på anslået 350 mio. kr.
Det har vi ingen problemer med.
Vi har heller ingen problemer med, at man ligesom i Tyskland både har en Maut og en vægtafgift.
Det kan vi også sagtens leve med at man indførte i Danmark.
De penge, der kommer fra det her, kan bruges til mange forskellige ting.
Der er f.eks. foreslået den kollektive trafik i bemærkningerne til forslaget.
Det synes vi ville være en utrolig god idé.
Men vi har også nogle andre forslag til, hvad pengene kunne bruges til, f.eks. til at fremme transport af gods på skinner, sådan at man kunne få mere væk fra de store svinende lastbiler, som kører rundt i hele landet, og som giver en overordentlig belastning af vejnettet i Danmark.
Vi plejer at sige, at en lastbil, som ikke har overvægt, svarer til minimum 20.000 almindelige personbiler.
Personbiler nærmest svæver over asfalten, mens det er lastbilerne, der virkelig slider på vores vejnet, og er der nogen, der skal betale for det, bør det selvfølgelig også være lastbilerne.
Men hvis man kan få godstrafikken væk fra lastbilerne og over på skinner, opnår man mange ting: bedre miljø, mindre CO2, og at færre af skatteborgernes penge bruges til at reparere veje rundtomkring i hele landet.
Det er jo også fornuftigt.
Vi kunne også forestille os, at man brugte de her penge til f.eks. at styrke de små havne, og det vil selvfølgelig ikke komme lastbilerhvervet til gode direkte, men det vil i hvert fald komme kunderne til gode, ved at andre godstransportformer styrkes, og det er jo de kunder, som i sidste ende også skal betale for godstransporten.
Men som sagt er vi positivt indstillet over for det her.
Vi vil gerne have undersøgt de miljømæssige konsekvenser lidt nærmere af den afgiftsomlægning, som bliver foreslået, og så synes vi altså ikke, man behøver at vente 1-2 år.
Der er gjort rigelige erfaringer på det her område.
Lad os dog komme i gang med det samme, lad os dog være de første, lad os dog lade være med at være de sidste.
Det er åbenbart også det, som er den dominerende holdning hos visse partier her i dag.
Det er ærgerligt.
Lad os dog komme i arbejdstøjet, lad os komme i gang med at undersøge det her.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-13:
Ministeren sagde jo undervejs i sin tale, at det er vigtigt at kende børnenes holdning.
Så spørger jeg lige så stille: Hvordan skal man kunne kende børnenes holdning, hvordan skal børnene få mulighed for at udtrykke sig, så man kender den, hvis ministerens ikke mener, at børnene må blive hørt?
Det er jo sådan, at man ikke behøver at lovgive om alting.
Jeg er altså ret sikker på, at børn i mange sammenhænge siger, hvad de mener, klager over ting og bliver spurgt om deres holdning, uden at vi her i Folketinget først har lavet en lov, hvori der står, at man skal snakke med dem.
Så jeg tror egentlig, at man udmærket i dagliglivet kan forstå at tale med børn og høre børn, og at børn også selv kan forstå at give udtryk for deres synspunkter og klage, hvis der er noget at klage over, uden at vi laver en lov om det her i Folketinget.
Det, der jo netop er essensen af det her forslag, er, at vi taler om at lade børn have mulighed for at blive hørt, at have en klageadgang.
Det kan f.eks. være et barn, som bliver bortvist fra en skole, det kan være en 16-årig ung gut.
Vil det ikke være rimeligt, at vedkommende unge mand selv får lov til at komme med sin version, dvs. på den måde blive part, så man har mulighed for at høre versionen direkte fra den dog trods alt mest berørte part ved en sådan bortvisning?
Vil det ikke være rimeligt?
Hvordan skal sådan en person ellers kunne få sin mulighed for at blive hørt dækket ind?
I dag har han ikke ret til det, i dag er der ikke den mulighed, uanset hvor meget ministeren siger, at det kan man da godt gøre.
Nej, han har ikke retten i dag.
Hvis den situation opstår, at man som 16-årig bliver bortvist fra en skole, og man mener, at det er uretfærdigt, så er der jo nogle forældre, som har forældremyndigheden, og som så på den pågældende unges vegne vil klage over det til de rette myndigheder, til skolen, kommunen osv., og i den forbindelse vil de jo tale med deres barn om, hvorfor barnet mener, at det er urimeligt, uretfærdigt, og den unges synspunkter vil jo blive taget med i sådan en klagesag.
Der er slet ikke noget problem.
Det afgørende er bare at holde fast i, at børn skal have lov til at være børn, og at der er nogle forældre, der har forældremyndigheden og dermed partsbeføjelserne i sådan nogle situationer.
Men det udelukker jo på ingen måde, at man hører, hvorfor den pågældende selv mener, det er uretfærdigt at være blevet bortvist fra skolen.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-13:
Jamen det er da ikke noget svar at give mig.
Der sidder jo også folk, der kigger på denne her forhandling rundtomkring i landet, som ikke ved, hvad det er for sanktioner, Dansk Folkeparti vil udøve over for forældre, der opdrager deres børn på en forkert måde.
Mig bekendt er det sådan, at reglerne inden for sociallovgivningen er sådan, at kommunerne har pligt til at fjerne børn, som lider overlast, uanset om det er fra danske familier eller fra indvandrerfamilier.
Er det ikke rigtigt, at der i forvejen er et gældende lovgrundlag, som er fuldstændig ens for danske familier og for indvandrerfamilier?
Walter Christophersen (DF), 2005-05-13:
Jeg tager alene stilling til den her sag, og i den her sag mener Dansk Folkeparti, at det ligger i kommunalt og amtsligt regi alene at foretage de nødvendige skridt, så cyklisterne kan få en bedre hverdag.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Dansk Folkeparti er før kommet med forslag om sanktionsmuligheder over for forældre.
Dem kan man læse sig til.
Det burde være velkendt.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-05-13:
Hr. Martin Henriksen sagde, at der var en tilbageholdenhed med at fjerne børn fra indvandrerfamilier, og at opdragelsesmønsteret ofte i disse familier er anderledes, end det er i typisk danske familier.
Jeg vil gerne spørge, om Dansk Folkeparti her foreslår nogle bestemte lovreguleringer over for indvandrerfamilier.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-13:
Jamen det, vi lægger op til her, det, vi ønsker, er at få sat særlig fokus på børnene og børnenes situation set i forhold til nogle af de ting, der sker.
Derfor ønsker vi med det her – det er nemlig ikke noget, der skal lægges over i et ministerium, det er noget, Folketinget alene skal tage beslutning om – at kunne lave en opprioritering.
Dermed jo ikke være sagt, at det ikke er godt nok, hvad Ombudsmanden laver i dag, men vi ønsker et stærkere fokus på børnene i Ombudsmandens arbejde.
Derfor spørger jeg en gang til: Ville man ikke godt fra Dansk Folkeparti kunne se, at det kunne være en fordel, og ville man dermed ikke også være positive over for, at vi kunne give Ombudsmanden den mulighed for at kunne sætte et større fokus?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Altså, der er flere elementer i det her beslutningsforslag, som vi ikke er enige i, men hvis fru Lissa Mathiasen og Socialdemokraterne kan komme med noget dokumentation for, at Ombudsmanden svigter sit ansvar på nogle områder med bl.a. børn, så er det naturligvis noget, vi kan kigge på.
Men så synes jeg også, at man skal henholde sig til ombudsmandsloven, hvor der står i kapitel 2, § 7: »Ombudsmandens virksomhed omfatter alle dele af den offentlige forvaltning.«
Og der står også i kapitel 3, § 12: »Bliver Ombudsmanden i særlige tilfælde opmærksom på mangler ved gældende love eller administrative bestemmelser, skal Ombudsmanden give Folketinget og vedkommende minister meddelelse herom.
Med hensyn til mangler ved kommunale bestemmelser skal Ombudsmanden give meddelelse til vedkommende kommunalbestyrelse.«
Så jeg synes, området er dækket.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-13:
Nu ved vi med hensyn til Ombudsmanden, at det faktisk har haft en effekt, da vi i 1993 tog beslutningen om, at vi ønskede, at Ombudsmanden, der inden for sit kerneområde i forvejen havde handicappede, skulle have særlig fokus på handicappede.
Det, vi foreslår her, er faktisk inden for Ombudsmandens kerneområde at fastholde, at der af Ombudsmanden af egen drift bliver sat særlig fokus på børn og børns rettigheder.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Det er min opfattelse, at børn, som er særlig udsatte, naturligvis skal høres.
Derfor vil jeg også, ligesom det blev gjort før, henlede opmærksomheden på, at en arbejdsgruppe under Familie- og Forbrugerministeriet i øjeblikket arbejder på at fremme bl.a. børns retsstilling i sager, der omhandler forældremyndighed og samværsregler.
I visse sager skal børn i lovgivningen sikres helt konkrete rettigheder, men det skal fortsat være sådan, at forældrene har den største indflydelse.
Hvis der er problemer i skolen, er det forældrene, der skal træde til og i samarbejde med skolen komme frem til en løsning.
I en sådan proces skal barnet naturligvis høres, for det er barnet, som er centrum for samtalen.
Men i sidste ende er det forældrene, der træffer beslutningen, og det kan man ikke understrege for lidt.
I den sidste tid har vi set, at flere skoler er begyndt at indføre strenge disciplinære sanktioner over for børn, der bl.a. mobber.
Disse sanktioner kommer primært de svage elever til gode, og det er en udvikling, Dansk Folkeparti hilser velkommen.
Afsnittet, hvor man fra Folketingets side vil pålægge eller opfordre Ombudsmanden til at være ekstra opmærksom på sager, der vedrører børn, er interessant, men det falder også lidt til jorden, i og med at Ombudsmanden allerede i dag kan gribe ind.
Hvis det viser sig at være nødvendigt, hvis Ombudsmanden fuldstændig glemmer sine opgaver på det her område, så kan vi da godt komme med en henstilling, men jeg tror på, at Ombudsmanden lever op til sit ansvar.
I dag kan børn også henvende sig til foreningen Børns Vilkår og der modtage gode råd og få støtte, så der er i dag både offentlige instanser og private foreninger, som er meget optaget af at varetage børns rettigheder og sikre børn og unge gode muligheder for at blive hørt.
Jeg synes også, at det er relevant at nævne de forhold, som visse grupper i indvandrerfamilier lever med.
I visse kulturer har man en anden opfattelse af børneopdragelse, og derfor benytter man sig af metoder, der direkte strider imod almindelig anstændighed.
Her burde man fra samfundets side være mere opmærksom og ikke lide så meget af berøringsangst.
Men her er løsningen nok mere sanktionsmuligheder over for forældrene.
Afslutningsvis vil jeg slå fast, at børn og unge er forældrenes ansvar, og at der efter Dansk Folkepartis opfattelse er gode muligheder for at sikre børn gode vilkår.
Vi kan dog altid blive bedre, men dette forslag er ikke vejen frem.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Sidste gang var jeg heroppe efter hr. Rune Lund, nu er det efter fru Henriette Kjær.
Jeg takker på SF’s vegne De Radikale for at have fremsat det her forslag.
Det er vi meget glade for.
I lighed med de to forslag, vi har behandlet tidligere i dag om mulighed for roadpricing i de større byer og om en satsning på cykeltrafik, indeholder det her forslag noget, som vi alle sammen godt ved kommer på et eller andet tidspunkt.
Vi oplever altså en stædig modstand fra de borgerlige partiers side, og vi ved, at det er et spørgsmål om tid.
Det er godt, at det her er kommet, og det er godt, at vi har en intention om ikke at være sidste led i kæden, men at være forud.
Hvis vi følger den tyske model og får omlagt afgifterne på transport sådan, at det er brugen frem for en fast afgift, der er afgørende, får vi nogle miljøfordele.
Det er fremtiden.
Når vi så også ser, at landene omkring os gør det, er det klart, at det er vejen at gå.
Jeg kan have en lille bekymring med hensyn til forslaget, men det er jo også en bekymring, der er med hensyn til det tyske forslag, og den går på: Hvor meget vil vi eventuelt komme til at flytte trafik fra de store veje – for det her omfatter de store veje – ud på små veje, som i virkeligheden vil blive belastet?
Jeg kunne forestille mig, at den danske model af forslaget f.eks. omfattede alle veje, hvis det kunne lade sig gøre.
Men hvordan det vil se ud, er jo en ting, vi kan komme ind på under udvalgsbehandlingen.
Jeg ved ikke, om det kan lade sig gøre, men jeg vil i hvert fald stille spørgsmålet og prøve at komme tættere på, om vi kan lukke de huller.
For man kunne forestille sig noget sivetrafik, hvor folk lige ville spare nogle penge og så kørte ud på de små veje, og det skal vi prøve at få et eller andet styr på.
Men vi er meget positive over for forslaget og er klar over, at det er et spørgsmål om tid, at det kommer, og vi vil medvirke til at få det behandlet positivt.
Lissa Mathiasen (S), 2005-05-13:
Man kan spørge, om det er rimeligt at lave den forskelsbehandling, men det er netop her, hvor vi har børn, som ikke kan regne med, at deres forældre kan varetage situationen.
Vil man godt der fra Venstre være med til at give dem muligheden for at kunne ytre sig?
Søren Pind (V), 2005-05-13:
Før fru Lissa Mathiasen gør det her til en hel tilståelsessag, vil jeg da godt medgive, at der ikke er nogen grund til blankt at afvise sund fornuft, men jeg kan i det hele henholde mig til, hvad ministeren gjorde sig af betragtninger over det her emne.