runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
Udvalgsbehandlingen af det her lovforslag har været forhastet.
Jeg vil ikke bruge udtrykket lovsjusk, for der har været et fast forsæt fra et stort flertals side om, at det her skulle gennemføres, og de bemærkninger eller bekymringer, vi andre har haft, har man fejet af bordet.
Det mest pinlige eller det mest ubehagelige ved den udvalgsbehandling, der har været, er den måde, hvorpå man har omtalt de kritikpunkter, der er blevet rejst fra officiel side, fra Dommerforeningen, fra juristside, fra advokatside.
Man har betegnet de pågældende som fornærmede, man har benævnt deres indvendinger som rent politiske, og så til sidst har justitsministeren udtalt i et samråd, at når der var så meget kritik fra dommerside og fra juristside, så skyldtes det nok uvidenhed.
Det er trods alt nogle af dem, der beklæder de højeste embeder inden for justitsministerens eget ressortområde, hvis argumenter her fuldstændig bliver fejet af bordet.
Jeg synes, det er meget ubehageligt, at man i den grad kan have et fuldstændig klart politisk bestillingsarbejde, hvor ingen indvendinger bliver taget alvorligt.
Desværre synes jeg, at Socialdemokratiet ved sin tilslutning til det her lovforslag legitimerer den linje, at man ikke accepterer indvendinger, når man én gang for alle har besluttet sig for, hvordan det her lovforslag skal skæres til.
Man må sige, at når man læser betænkningen til sidst, er der dog enkelte tegn på bekymring, som vi som Radikale kun kan sige til lykke til ordførerne med, fordi det dog viser sig, at de trods alt har ladet sig påvirke en lille smule af kritikken.
For det første er der nogle ændringsforslag, hvor Det Radikale Venstre stemmer for to af dem, nemlig nr. 3 og nr.
4, men ikke for de to første
Og så er der i betænkningen beskrevet et forslag til, hvordan man vil have regler for at følge den her nye lov, så man får hånd i hanke med, hvordan den bliver gennemført; man får mulighed for at registrere, hvordan den bliver gennemført, men vel at mærke i en 2-års-periode, uden at der overhovedet er mulighed for at vurdere undervejs.
Jeg synes, det er meget betænkeligt, at man lader 2 år gå, før man vil lade sig overbevise om eventuelle krænkelser af retssikkerheden.
Det Radikale Venstre har været meget ked af denne proces, og vi er ikke blevet overbevist af de behjertede forsøg på at komme kritikken i møde, som fremgår af betænkningsbidraget fra flertallet.
Det har i hvert fald ikke været nok til, at vi kan ændre vores holdning til lovforslaget som helhed.
Men som sagt stemmer vi for de to ændringsforslag, fordi vi dog trods alt mener, at de er en lille trøst i bedrøveligheden.
Det ene af dem handler om, at retten kan pålægge, at der bliver fremlagt noget materiale, som politiet har ønsket hemmeligholdt.
Det er trods alt en blomst, der smykker ruinen, vil jeg sige, hvis man skal sige det på den lyriske måde, for vi har haft mange citater i dag.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Jamen jeg vil da ikke betvivle, at der kan komme pinlige sager.
Jeg er ret sikker på, at der vist ikke er ret mange love, der bliver lavet herinde, som bare kører efter bogen og aldrig giver problemer.
Der vil altid kunne ske nogle hændelser, som ikke er forudset, og det må man selvfølgelig tage hånd om på den bedste måde overhovedet.
Han vil da uden tvivl have ret i, at der vil komme en enkelt, måske to pinlige sager.
Jamen så bliver man jo nødt til at forholde sig til det på det tidspunkt, hvor de kommer.
Det tror jeg ikke på.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
I den tidlige fase af behandlingen af det her lovforslag udtalte politimester Jørn Bro fra Glostrup Politi jo netop, at man af erfaring vidste - han vidste det i hvert fald af egen erfaring - at der ville komme ubehagelige sager, pinlige sager, hvor det var fuldstændig åbenlyst, at motiverne var hævnakter og bandeopgør og spørgsmål om at trænge nogle konkurrenter ud af markedet.
Så det forudser dansk politi.
En af de mest erfarne politimestre i Danmark forudser allerede nu, at der vil komme pinlige sager, og der vil komme sager, som vil være meget kompromitterende for politiet.
Hvordan kan hr. Per Dalgaard helt se bort fra, at dansk politi allerede har advaret imod, at der vil komme pinlige sager, og at der vil komme sager, som vil være meget alvorlige for politiets omdømme?
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Men i og med at der har været de problemer, som fru Elisabeth Arnold er meget mere inde i end jeg f.eks. er, så er jeg sikker på, at man nu, når man indfører de ting igen, vil være opmærksom på de problemer, der var tidligere, og selvfølgelig tage hånd om dem og sørge for, at de ikke sker igen. Fru Elisabeth Arnold har et eksempel fra Holland på, hvordan det er gået helt skævt dernede. Jamen det undrer mig egentlig, at det er det, det må jeg sige.
Men det må jo være en anden måde, politiet har at agere på dernede, sammen med den lemfældige holdning, de har til f.eks. fri hash og andet.
Jeg ved det ikke.
Men der er i hvert fald andre forhold, der taler for, at de ting har kunnet finde sted dernede.
Det tror jeg ikke på vil finde sted herhjemme.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
Hr. Per Dalgaard brugte udtrykket, som fru Birthe Rønn Hornbech brugte tidligere på dagen, nemlig at
det her er noget nyt, det er nye værktøjer.
Vil hr. Per Dalgaard fortælle mig, hvad nyt der er i brugen af civile agenter?
Jeg er meget interesseret i at høre, hvad nyt der er i det.
Der er intet som helst nyt i brugen af civile agenter.
Jeg vil gerne høre hr. Per Dalgaard uddybe det lidt: Hvad er der af nyt i det?
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Helt grundlæggende er det jo sådan, at kriminalitetsmodellerne, aktiviteterne i dag, kræver nye værktøjer, og de er nødvendige at indføre.
Det er nødvendigt at give politiet nogle nye muligheder for at trævle organiseret kriminalitet op, hvad enten den kommer fra rockere eller f.eks. fra østeuropæiske bander.
Og når jeg hentyder til pressens opmærksomhed omkring kriminalitet, så tænker jeg tilbage på den store opmærksomhed, som aktiviteter i København har haft via pressen.
Det er ikke, fordi man umiddelbart hele tiden skal lytte til, hvad pressen siger i alle tilfælde, men den opmærksomhed, som pressen altid vil udøve omkring kriminalitet, er jo nok til, at man trods alt lytter og i hvert fald i nogle tilfælde også agerer på det, og det finder
jeg ganske udmærket.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-27:
Det er jo forunderligt at høre repræsentanter for Dansk Folkeparti med stor fortrøstning sige, at vi lever i et retssamfund, og at hr. Per Dalgaard har stor tillid til, at pressen og offentligheden vil reagere, hvis der bliver noget som helst at kritisere.
Jeg vil gerne spørge, hvilket indtryk det gør på hr. Per
Dalgaard, at en stort set enig dagspresse har været overordentlig kritisk over for det her lovforslag
Hr. Per Dalgaard sætter altså sin lid til, at pressen vil overvåge det her nøje, og så vil han lytte til det, men han har altså ikke lyttet til pressen i forbindelse med behandlingen af det her lovforslag.
Jeg vil gerne spørge, om hr. Per Dalgaard vil være mere opmærksom fremover, end han har været i forløbet og udvalgsbehandlingen af det her.
Anne Baastrup (SF), 2003-05-27:
Det er sådan, at fru Birthe Skaarup må vide, at der findes andre måder at finansiere det danske velfærdssamfund på end satspuljen.
Det kan ikke være rigtigt, at hver gang man ønsker at få taget nogle initiativer på et område, så afvises det, fordi det er blevet nævnt i satspuljeforligskredsen.
Det, det drejer sig om her for os, når vi tager denne debat, når vi kommer med det her forslag til vedtagelse, er at få sat psykisk syge børn på Folketingets dagsorden.
Regeringen havde et valgoplæg, der gik ud på, at mennesker med kirurgiske lidelser skulle sættes på Folketingets dagsorden, og da kunne regeringen godt finde 1,5 mia. kr.
Det, der er vores projekt, er at få sat psykisk syge børn så højt op på dagsordenen i Folketinget, at der rent faktisk også falder penge af, som ikke bare hives over satspuljen.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-27:
Dansk Folkeparti accepterer de ændringsforslag, som regeringen har stillet i forbindelse med L 218.
Vi er sikre på, at retssikkerheden nok skal ske fyldest, også på grund af den store opmærksomhed, der har været omkring de problemer og de hurdler, der har været i det pågældende lovforslag.
Vi lever trods alt i et retssamfund, og jeg er sikker på, at pressen og andre nok skal holde øje med, at der ikke sker ting og sager, så der bestemt ikke vil kunne bøjes nogle ting, som kan kompromittere retssikkerheden.
Vi har jo folk, som holder øje med både domstoles og politiets ageren hver eneste dag, så på det område har vi slet ikke nogen problemer.
Vi finder det også tilfredsstillende, at man har erkendt, at der måske er nogle ting, som efter et par år skal evalueres; det finder vi
ganske tilfredsstillende.
Vi er også tilfredse med, at der i forbindelse med det, der hele tiden bliver kaldt rockerloven, også er tilføjet anden organiseret kriminalitet.
Anden organiseret kriminalitet er bestemt også noget, der er værd at være opmærksom på, og som har og bør have lige så stor opmærksomhed som den kriminalitet, rockerne udøver.
I nogle tilfælde kan den være mindst lige så slem. Bag de udtalelser, der har været i forbindelse med opmærksomheden omkring problematikkerne om, at nogle skulle komme i klemme i den her, har vi jo igen haft nogle fortalere for de kriminelles ve og vel, og nu synes vi, at vi også i nogle tilfælde skal tale om, at der rent faktisk også er nogle ofre i forbindelse med det her, og de kræver i hvert fald også opmærksomhed.
Og med den øgede kriminalitet, eller den anden form for kriminalitet, som finder sted i både rockermiljøet og i anden organiseret kriminalitet, er vi helt enige i, at der kræves nogle nye værktøjer, hvilket jeg bl.a. også påpegede under førstebehandlingen.
Vi finder, at den her lov vil være god til det, nemlig give politiet de nye værktøjer, der skal til i forbindelse med de nye teknologier, som kriminaliteten i dag benytter sig af.
Jacob Buksti (S), 2003-05-27:
Jeg vil bede Venstres ordfører om at forklare lidt nærmere, hvad Venstres ordfører mener med seriøsitet i behandlingen af det her forslag.
I hvert fald bør Venstres ordfører bekræfte, at Venstre stå ved den beretning, der er afgivet, og jeg skal her læse op fra beretningen: »Under Skatteudvalgets behandling af lovforslaget er der gennem en række spørgsmål forsøgt belyst de samfundsmæssige konsekvenser af lovforslaget.
I en række tilfælde har skatteministerens besvarelse haft en karakter, som ikke har bidraget til den belysning, som spørgeren har forsøgt at fremskaffe gennem sine spørgsmål.
Som eksempel herpå kan henvises til spørgsmål 41, der er fulgt op af udvalget med yderligere spørgsmål 49, jf. L 219 - bilag 22 og 39.
Besvarelsen af det ønskede er kommet som skatteministerens svar på det præciserede spørgsmål 63, jf. L 219 - bilag 55.
Konklusionen på skatteministerens betjening af Skatteudvalget vedrørende L 219 er herefter: Ovennævnte procedure har bidraget til at gøre arbejdet unødvendig besværligt.« Jeg går ud fra, at når det er afgivet i enstemmighed, dækker det her også partiet Venstre.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-05-27:
Man kan være ganske rolig, og jeg skal gerne vende tilbage til det sidste spørgsmål, når vi kommer til debatten om det lovforslag.
For så vidt angår vismandsrapporten, vil jeg ikke gå ind
i en dybere analyse her, kun henvise til de bemærkninger, som regeringen har fremlagt gennem finansministeren i forbindelse med vismandsrapporten.
Så vil jeg i øvrigt sige, at jo, der er da forskellige opfattelser blandt økonomer, det er der da. Der er nogle, der synes, at skattestoppet ikke er nogen god idé; vi synes, det er en god idé, vi tror på det, og vi mener, det er rigtigt.
Peter Christensen (V), 2003-05-27:
Socialdemokratiet vil ikke støtte de her skattelettelser.
Man kan lytte til og høre på socialdemokratiske politikere og forstå, at der intet godt er at sige om at give en skattelettelse til folk, der arbejder.
Det står bøjet i neon.
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, at man kan være så inderlig imod skattelettelser, som Socialdemokraterne er.
Men omvendt: Når jeg læser det socialdemokratiske skatteudspil, får jeg alligevel en forklaring.
Det er boligejerne, der skal rammes, og rentefradraget og kørselsfradraget skal udhules - ja, vi kender melodien.
Men glæden ved, at vi nu vedtager skattelettelser, skal i hvert fald ikke fjernes fra mig.
Jeg kan kun gentage, hvilke fordele jeg ser ved den skattelettelse, vi nu giver.
Det kan bedre betale sig at gå fra ledighed i beskæftigelse, og det kan bedre betale sig for folk på arbejdsmarkedet at yde en ekstra indsats.
Det er to gevinster, som samfundet har brug for, og det hele foregår inden for skattestoppets rammer, så der er ingen, der bliver snydt.
Der er ingen, som skal betale mere på en anden måde.
Hr. Anders Samuelsen spørger: Er de lettelser finansierede?
Det synes jeg vi har haft en god debat om før, og jeg kan kvittere ved at sige: Ja, selvfølgelig er lettelserne fuldt finansierede.
De er finansierede inden for den 2010-ramme, som hr. Anders Samuelsen selv lægger til grund for sine argumenter.
Det er klart, at der er to muligheder.
Enten kan man vælge at bruge det råderum, der vil være, på yderligere offentlige udgifter, eller man kan reservere det til skattelettelser.
Der er de to muligheder, og vi har truffet et klart valg.
Vi vil bruge det på skattelettelser, og det betyder, at de forudsætninger, der er sat op i 2010-redegørelsen, skal overholdes.
Det skulle de også af den tidligere regering.
Man sagde i hvert fald, at man ville overholde dem, og det går jeg da ud fra at især Det Radikale Venstre står ved.
Så kan man spørge: Hvad er det nye?
Jo, det er, at i dag vedtager vi skattelettelser.
Det betyder, at vi skal leve op til betingelserne, rammerne, men det er jeg også overbevist om at vi kan, og hr. Anders Samuelsen kender rammerne.
Jacob Buksti (S), 2003-05-27:
Jeg stillede sådan set et meget konkret spørgsmål, og det kan godt være, det er min hørelse, der er noget galt med, men jeg mener ikke, der var bare antydning af svar.
Jeg har stor forståelse for, at Venstres ordfører skal skamrose regeringens forslag og sige, at vores andres forslag simpelt hen ikke er værd at have med at gøre, og at det vil medføre al landsens ulykker.
Men hvorfor kan det være, at Venstres ordfører bruger hele sin tid på at snakke om det, når det slet ikke er det, jeg spurgte om?
Det, jeg spurgte om - hvis Venstres ordfører ellers har tid, for ellers må jeg op en gang til - det, jeg spurgte om, var: Hvordan opfatter Venstres ordfører den formulering, som Venstre selv er medunderskriver af i beretningen:
»Konklusionen på skatteministerens betjening af Skatteudvalget vedrørende L 219 er herefter: Ovennævnte procedure har bidraget til at gøre arbejdet unødig besværligt.« Hvordan opfatter Venstre det, og hvad er årsagen til, at Venstre har tilsluttet sig den formulering, for det går jeg ud fra at Venstre fortsat gør?
Den står på side 3.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-27:
Jeg skal undlade at stille skatteministeren til regnskab for den tidligere VU-formands udsagn og kritik af skattestop osv.
Men det lod sig ikke gøre for mig at få Venstres skattepolitiske ordfører til at forholde sig til den kritik, som kom i den rapport fra Det Økonomiske Råd, som vi fik forleden dag.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, om skatteministeren vil forholde sig til den, for det er rimelig væsentligt, tror jeg, for den almindelige oplysning af Folketinget, inden man stemmer endeligt.
Hvordan forholder skatteministeren sig til kritikken, som består af, på side 85 og fremefter: Der er intet behov for en finanspolitiske lempelse, som regeringen her lægger op til; skattelettelserne øger ikke arbejdsudbuddet maksimalt; skattelettelserne forværrer den finanspolitiske holdbarhed; et længerevarende skattestop er skadeligt for dansk økonomi.
Vi må have nogle gode svar på det her, for ellers må man sige, at Folketinget ender med at stemme i blinde, og så burde de jo med rette føle sig om ikke ført bag lyset så i hvert fald ikke føle sig fuldt oplyst af skatteministeren. Så skatteministeren bedes kommentere angrebet fra vismændene.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-05-27:
Jeg skal ikke forlænge debatten meget.
Den har jo været grundig, fyldig og i øvrigt med mange gentagelser fra tidligere debatter.
Jeg vil kun glæde mig over, at der er et flertal, som vil bakke op om dette forslag efter andenbehandlingen, og i øvrigt kun konstatere, at det er det eneste af de forslag, der er fremlagt i Folketinget, som kan samle et flertal, og på den baggrund vil jeg bare opfordre til, at vi arbejder hen imod en vedtagelse ved tredjebehandlingen.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-27:
Vi har ingen som helst ambitioner om at blive lokket i en eller anden fælde, hvor vi fra nu af og frem til næste valg skal høre for, at vi stemmer imod skattenedsættelser.
Vi støtter ikke regeringens måde at sænke skatten på, bl.a. fordi vi ikke mener, at den er finansieret, og deraf følger så også, at vi mener, at den regning, som regeringen udskriver, kommer man til at betale selv, borgerne kommer altså selv til at betale.
Derfor vil vi gerne have efterlyst reelle skattelettelser.
Det har vi ikke fået.
Men når vi siger, at vi ikke kan støtte den måde, det er skruet sammen her, så er det ikke det samme som at sige, at vi er imod at sænke skatten på arbejde.
Vi har lagt et forslag frem, som er fuldt finansieret, som fik følgende ord med på vejen af formanden for Venstres Ungdom, hr. Peter Christensen, som også er til stede i salen i dag, da det blev lagt frem: Det radikale forslag om et mere smidigt og gennemsigtigt skattesystem er spændende.
Der er behov for en regulær skattereform inden for de næste år, derfor vil jeg ikke skyde det radikale forslag ned. Det var, hvad VU-formanden sagde.
Der er kommet andre boller på suppen, kan man sige, efter at han er blevet ordfører.
Han skal bakke loyalt op om det skattestop, som den daværende VU-ordfører bl.a. var med til at kritisere sønder og sammen, fordi det var for stift, for rigidt, for lidt visionært.
Der var et landsmøde, hvor Venstres nuværende skattepolitiske ordfører som en af de få havde mod til at kritisere Anders Fogh Rasmussen for at være for visionsløs.
Måske oven i købet en skattereform, som kunne ligge i nærheden af det udspil, som kom fra debatgruppen Espresso, som Venstres Ungdoms formand, hr. Peter Christensen, som stadig væk er til stede i salen i dag, var medlem af, nemlig et forslag, som gik ud på at fjerne nogle offentlige udgifter og bruge de penge på at lette skatten på arbejde.
Man kan også kalde det omlægninger, man kan også kalde det noget, som er decideret imod, hvad man kan tillade sig, når man arbejder inden for et skattestop.
Det illustrerer jo meget godt, hvor ekstremt vanskeligt det er at lave noget visionært, når man arbejder inden for skattestoppet.
Det tror jeg også at formanden for Venstres Ungdom ville have sagt den dag i dag, hvis det kun var det, han var, men det er han ikke længere.
Nu er han blevet skatteordfører for Venstre, og så er man frataget enhver form for personlig overbevisning.
Så følger man bare trop og makker ret helt militærisk, og det beklager vi fra Det Radikale Venstres side.
Vi havde meget, meget gerne set, at vi havde fået lavet en reel skattereform.
Vi stemmer ikke imod at sænke skatten på arbejde.
Vi er kede af, at vi ikke kan få nogle markante lettelser af skatten på arbejde, nogle markante virkninger i forhold til arbejdsudbud osv., men det kan vi ikke, desværre, for visionerne er ikke større hos Venstre end måske en arbejdsudbudsefffekt på 10.000.
Gid Venstres skattepolitiske ordfører ville vågne op til dåd og huske på, hvad han selv stod for, da han var formand for Venstres Ungdom.
Morten Homann (SF), 2003-05-27:
I SF lægger vi stor vægt på, at vi får lavet skattelettelser.
Derfor har vi også fremlagt et forslag, hvor vi giver ganske massive skattelettelser til folk med lave og mellemstore indkomster, samtidig med at der bliver penge til at forbedre velfærdssamfundet.
Det var faktisk det stik modsatte af det, som er fremlagt fra regeringen, hvor man giver mellemstore skattelettelser til folk med mellemstore og store indkomster.
Man giver mikroskopiske skattelettelser til folk med små indkomster, og hvis man tager hele gruppen af folk på overførselsindkomster, jamen så får de slet ikke en øre.
Samtidig er det, der ligger bag debatten om reelle skattelettelser, faktisk spørgsmålet om, hvor regningen skal sendes hen, om regningen skal lægges åbent frem, og man skal vise krone for krone, hvordan man finansierer den, eller man sådan skal skyde den ud til fremtidige nedskæringer på velfærden.
For det er jo klart, at der selvfølgelig er en regning, der skal betales. Der er ingenting, der kommer ud af den blå luft.
Det, der kommer ud af det her, er, at der kommer en velfærdsregning på i gennemsnit 2.000 kr. pr. dansker, som skal betales, og den vender jo den stik modsatte vej end selve skattelettelserne.
Så det er sådan set ganske nydelig politik: Man tager fra dem, som har mindst, og giver til dem, som har mest.
Det er klar tale, men det er grundlæggende usympatisk.
Så vil jeg bare lige afslutningsvis hive lidt fat i det, der tilsyneladende blev fremført som et af de gode argumenter
for den her såkaldte skattelettelse, nemlig virkningen på arbejdsudbuddet.
Jeg synes, at det her med al ønskelig tydelighed illustrerer, hvor godt eller dårligt et redskab skattepolitikken kan være til at øge arbejdsudbuddet.
Selv med regeringens egne optimistiske tal behæftet med en betydelig usikkerhed er det 10.000-12.000 mennesker, det her vil kunne skaffe i arbejde.
10.000-12.000 mennesker som følge af en skattelettelse på næsten 10 mia. kr. Bare som tankeeksperiment kan man jo prøve at se, at hvis man gik efter at skaffe maksimal beskæftigelsesvirkning for de her, så kunne man jo i virkeligheden ansætte 8-9 gange så mange mennesker for de samme penge.
Det illustrerer det absurde i at bruge det her som et redskab til at skabe
Det viser, at også på den front er det et forfejlet forslag, og derfor vil SF selvfølgelig stemme imod det her forslag, når det kommer til tredje behandling.