runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Der er jo ingen grund til, at fru Pia Kjærsgaard bliver sur over, at vi foreslår, at vi løser det her i fællesskab, for der er et kæmpestort problem.
Der er et stort problem med integration i Danmark, der skaber både utryghed og en stor gruppe af unge med anden etnisk baggrund, der mister troen på, at de kan blive en del af vores samfund.
Så lad os da løse det i fællesskab.
Vi er også glade for de forhandlinger, som regeringen har taget sig sammen til at indkalde til på integrationsområdet, så vi kan få gjort noget mere for at forbedre integrationen.
Jeg vil godt sige, at vi har tænkt os at overholde menneskerettighederne, men vi har også tænkt os at gøre gaderne mere sikre.
Vi har tænkt os at sikre, at de børn, der er født i Danmark, også kan tale dansk, når de starter i skolen.
Det mener vi altså ikke er hinandens modsætninger.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Tage ansvaret på os!
Det var dog utroligt at skulle høre det fra Socialdemokraterne.
Det er så sandelig på høje tid.
Måske kan man være tilbøjelig til at tro, at det er for sent, at Socialdemokraterne begynder at tage ansvaret på sig.
Nu må vi jo se, hvordan det går med den integrationsplan, hvor forhandlingerne er i gang i øjeblikket, om Socialdemokraterne vil være med.
Det håber jeg sådan set at Socialdemokraterne vil.
For selvfølgelig er der behov for det, men der er ganske givet også behov for, at der sker nogle stramninger på området.
Der håber jeg også Socialdemokraterne er med.
Men jeg vil godt tilbage til det, jeg spurgte om, hvor fru Lotte Bundsgaard ikke svarede.
Altså, man siger, at der nu skal ske noget virkelig effektivt på det her område, samtidig med at man åbner adgang for, at udlændingeloven igen bliver lempet.
Det kan Socialdemokraterne ikke løbe fra, for der foreligger faktisk et forslag til vedtagelse, hvor S og R stod sammen, som man plejer at gøre i udlændingespørgsmål, om, at man nu altså ville se på nogle lempelser.
Jeg vil godt berøre et meget alvorligt problem for det danske samfund, som fru Lotte Bundsgaard også var inde på.
Fru Lotte Bundsgaard var jo meget hård i sin retorik med hensyn til at tage fat i de ungdomsbander, der hærger på Nørrebro.
Jeg vil godt høre fru Lotte Bundsgaard, hvis parti det er, der i den grad har været medskyldig i det, der nu opstår på Nørrebro og andre steder i Danmark.
Nørrebro er ikke det eneste sted, men det er det, vi hører mest om i øjeblikket, og det er et meget, meget stort og meget, meget alvorligt problem.
Men hvordan vil fru Lotte Bundsgaard og Socialdemokraterne kunne gennemføre det, de siger, når de samtidig har slinger i deres udlændingepolitik?
Det er ikke ret lang tid siden, nøjagtig den 29. april 2005, at vi havde en debat her i Folketinget, hvor Socialdemokraterne gik sammen med De Radikale om at nedsætte et udvalg, som skulle gå ud på at ændre udlændingeloven.
Når jeg siger »ændre udlændingeloven«, mener jeg, at det jo igen var en lempelse af udlændingeloven, Socialdemokraterne lagde op til.
Ole Glahn (RV), 2005-06-15:
Det er jeg godt klar over, men altså i dag i amterne er der jo mulighed for at prioritere inden for de opgaver, som man løser i amtsregi.
Nu bliver det altså færre opgaver, man skal løse i regionsregi, så muligheden for at flytte ressourcer bliver begrænset.
Men jeg vil så spørge hr. Jens Rohde, om hr. Jens Rohde mener, at det er et meget gennemsigtigt system, man får skabt nu, med den der meget indviklede finansieringsordning.
Er det sådan, at borgeren nu kan se, hvordan de her ting hænger sammen?
Kan man ikke meget vel komme ud for, at der stadig væk bliver flyttet ansvar for udviklingen henholdsvis fra regioner til kommuner og fra regioner til stat, sådan at den der gennemsigtighed ikke er blevet skabt?
Hr. Jens Rohde roste kommunalreformen meget, og der er da også visse dele af kommunalreformen, som er gode.
Statsministeren sagde direkte: Vi indretter den offentlige sektor, så den passer til menneskene og med klarhed om ansvar og kompetence.
Mener hr. Jens Rohde, at der er klarhed og kompetence på sundhedsområdet, når det er sådan, at det regionsråd, der skal sidde og behandle det her, ikke selv kan være med til at prioritere, hvor mange ressourcer der skal bruges, men må administrere, hvad der er tildelt fra henholdsvis statens og kommunernes side?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Den skattepolitik, som Venstre fører, sikrer alle mennesker større økonomisk råderum og dermed større frihed, alle mennesker, hvad enten man er på kontanthjælp, er højtlønnet, mellemlønnet eller lavtlønnet.
Det er jo fordelen ved skattestoppet.
Hvad var det, der skete, da man forhøjede afgifterne og forhøjede afgifterne og forhøjede afgifterne hele tiden?
Ja, det var jo, at de vendte den tunge ende nedad.
Det er jo en erkendelse af, at disse afgifter vender den tunge ende nedad.
Det giver større frihed til alle og større købekraft for alle.
Så har vi tilført ældresektoren massive beløb.
Vi har gennemført frit valg og som start tilført 500 mio. kr. om året.
Så er der nye 500 mio. kr. til ældreomsorgen.
Vi indfører plejehjemsgaranti inden for 2 måneder, vi har projekt »Kvalitet i ældreplejen«, hvor vi er i gang med at se på, hvordan vi kan gøre det bedre for den enkelte, og vi har målrettet en indsats om midler for ældre medicinske patienter.
Ældreboliger bygges som aldrig før, og vi genindførte efterlevelsespensionen og indførte sammen med Dansk Folkeparti ældrechecken.
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Jeg takker hr. Jens Rohde, fordi han gjorde det helt klart, at Socialdemokratiets strategi med at lave gode forlig sammen med regeringen er fuldstændig udsigtsløs.
Det er jo rart at få det præciseret af Venstres ordfører.
Håber, at det er blevet hørt også hos Socialdemokraterne.
Hr. Jens Rohde mener, at oppositionen snakker om penge.
Det er jo grunden til, at vi er nødt til at affinde os med, at ældresektoren, hjemmehjælpen osv. – uanset hvor mange statsministre der spørger, om ikke man kunne gøre det bedre og lover bod og bedring – stadig væk er utilstrækkelig, og at vi stadig kan høre historier om, at der går 3 uger mellem rengøringen.
Det er jo forklaringen på, at tilskuddet pr. elev i folkeskolen igen og igen skal sættes ned.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Der bruges flere penge på folkeskolen end nogen sinde før, må jeg sige til hr. Ole Sohn.
Det er et faktum.
Der bruges flere penge på forskning end nogen sinde før.
Det er et faktum, for tallene for 2001 ligger på omkring 9 mia. kr., mens de for 2005 ligger lidt over 10 mia. kr.
Det kan hr. Ole Sohn da forvisse sig om, hvis han tager Økonomisk Redegørelse.
Det, hr. Ole Sohn siger, er ganske enkelt faktuelt forkert.
Ja, ud over de penge, som vi jo nu har brugt, idet vi har tilført 8 mia. kr. til forskningen for at fylde det hul, den skrænt, som var fra den tidligere regering, har vi denne her gang sagt, at frem mod 2010 afsætter vi ekstra 10 mia. kr. til forskningen.
Hvis man skal nå, at den offentlige forskning når op på 1 pct. af bruttonationalproduktet, og M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4622 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
her taler vi om den offentlige forskning, så mangler vi her 2 mia. kr. for at nå det resultat frem mod 2010.
Sådan er virkeligheden, kan jeg sige til hr. Ole Sohn.
Det kan man læse både i de svar, som finansministeren har givet Folketingets partier på spørgsmål om det her, og også i Økonomisk Redegørelse.
Ole Sohn (SF), 2005-06-15:
Altså, når regeringen slår sig op på at sige, at uddannelse og forskning er denne regerings mærkesager, og når man så kan konstatere, at der ikke bliver sat handling bag ordene, at der bliver brugt færre penge pr. elev i folkeskolen, at der bliver brugt færre midler til forskning, er det jo da helt fantastisk, at regeringen så slet ikke har nogen som helst selvforståelse af, hvordan udviklingen er.
F.eks. på forskningsområdet er det jo en kendsgerning, at der bruges færre penge i kroner og øre end i 2001, hvis man tager det procentuelt i forhold til bruttonationalproduktet.
Hvordan vil regeringen overhovedet nå at komme op og bruge 1 pct. af bruttonationalproduktet til forskning, sådan som den har sagt den ville, og sådan som enhver ved, det er nødvendigt, hvis vi skal kunne klare os i den globaliserede verden?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jeg synes faktisk, det er rystende at høre, at oppositionen ikke ved, at når elevtallet stiger, og det stiger drastisk, så vil det være sådan, at udgiften pr. elev falder.
Sådan må det nødvendigvis være, fordi den første elev altid er den dyreste.
Der skal jo ikke bygges et nyt klasselokale for hver ny elev, der kommer.
Der skal jo ikke en ny lærer ind for hver ny elev, der kommer.
Det, at enhedsudgiften falder, fordi elevtallet stiger drastisk, behøver jo ikke betyde, at man ikke putter flere penge ind i folkeskolen.
Det har den her regering gjort, og vi har ikke alene handlet med penge, vi har også handlet med indhold, hvor vi netop har taget den udfordring alvorligt, at vores børn skal lære noget.
De skal lære at læse, de skal lære at regne, de skal have de grundlæggende færdigheder.
Det er det, vi har taget fat på.
Det har vi brugt de sidste 3 år på at sætte ind over for.
Vi er ikke færdige endnu, og vi håber, at vi kan nå en bredere tilslutning i Folketinget til bl.a. at gennemføre nogle nationale test, så vi får en bedre evalueringskultur i skolerne.
Ole Sohn (SF), 2005-06-15:
Har det ikke været lidt specielt for Venstres ordfører at lytte til statsministerens tale, hvor der var en meget massiv kritik af den måde, folkeskolen har udviklet sig på, og nu måtte der gøres noget ved det, i betragtning af at det jo sådan set er hr. Jens Rohdes parti, som har haft undervisningsministerposten i 14 af de sidste 23 år?
Det er jo en voldsom selvkritik af den liberale undervisningspolitik, som statsministeren kommer med.
Når det her er anden periode, regeringen sidder, kunne man så ikke forestille sig, at den efterhånden begynder at tage et ansvar for den måde, folkeskolen har udviklet sig på?
Man har jo trods alt haft en hel valgperiode.
Det eneste svar, regeringen nu kommer med, er, at der skal bruges færre penge pr. elev.
Det vil sige, at der skal bruges færre midler til at udvikle folkeskolen.
Er det virkelig det, der skal bære Danmark ind i globaliseringens verden?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Vi har jo tilført folkeskolen massive midler, bl.a. til indkøb af edb, lovet bedre lånemuligheder til kommunerne, for at de kan renovere deres skoler, både til de fysiske rammer, til selve uddanM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4621
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM nelsesmaterialet, til bøgerne, og så har vi sat nogle faglige krav ind.
Det er da ikke afvikling, at vi begynder at koncentrere os om, at børnene også skal lære noget i folkeskolen, at der skal noget disciplin ind i folkeskolen.
Børnene er der for at lære noget.
Det er da ikke afvikling, og det er da ikke at lade hånt om befolkningens ønske om en folkeskole i udvikling.
Tværtimod har vi jo taget meget alvorligt fat på det her problem.
Hvordan man kan få det til en afvikling, er mig ganske enkelt en gåde.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-06-15:
Vi kan altså konkludere, at regeringen ikke ønsker at inkludere folkeskolen i den udvikling, man tænker der skal ske på uddannelsesområdet, fordi den her folkeskole skal underlægges kontrol og statsstyring.
Regeringen lader altså hånt om befolkningens ønske om en folkeskole i udvikling, fordi den hellere vil afvikle.
Sådan forstår jeg ordførerens svar, fordi man simpelt hen påstår, at man er i stand til at udvikle, samtidig med at man gennemfører besparelser.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Det, vi har sagt, er, og det er den aftale, vi har lavet med Kommunernes Landsforening, at når antallet af elever stiger, så er det selvfølgeligt naturligt, at udgiften pr. elev falder.
Altså den aftale har man lavet alle år.
Den har så bare vist sig ikke at holde stik, fordi man ikke har kunnet holde budgetterne.
Det er bare et problem, når man kigger på den samlede vækst, som vi er nødt til at have et ansvarligt forhold til, hvis der også skal være hænder til at klare fremtidens demografiske udfordringer om 20-30 år.
Men det betyder jo ikke, at vi får en ringere folkeskole.
Denne regering har netop taget fat om folkeskolen, bl.a. ved også at tale om indhold.
Problemet med oppositionen er, at den altid kun taler om penge, måler sin egen godhed, måler sin egen kunnen, sin egen kvalitet på, hvor mange penge der gives.
Det har vi jo set resultatet af.
Det virker ikke.
Der skal også noget indhold bag beslutningerne, og det er jo det, den her regering har taget fat på med folkeskolen ved at stille nogle krav til fagligheden, ved at opstille nogle bindende mål, ved at sikre, at vores elever får en bedre undervisning.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-06-15:
Jeg vil gerne vende tilbage til spørgsmålet om uddannelse.
Vi skal have uddannelser i verdensklasse, og det er helt centralt at forbedre folkeskolen.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om, hvordan regeringens ret gyldne retorik om uddannelse og forskning harmonerer med den nedskæring, den reelle besparelse, der sker på folkeskolen på 250 mio. kr. i det kommende år.
Hvordan forestiller Venstres ordfører sig, at man kan få et forbedret uddannelsesniveau ved at spare på vores samfunds grundskole, som ifølge regeringen selv har så massive problemer?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Det, vi for det første kan se sådan udeomkring i Europa, er, at mange lande nu begynder at hente inspiration fra Danmarks udlændingepolitik.
Det er måske nok så sigende.
Problemet er bare, at den udlændingepolitik, som fru Elsebeth Gerner og Det Radikale Venstre gerne vil føre, jo ikke har noget at gøre med, at der kommer arbejdskraft her til landet.
Det kan vi jo se.
Vi kan jo se, hvor mange mennesker der er kommet her til landet ved familiesammenføringer og via den udlændingepolitik, som blev ført under SR-regeringen.
Vi kan jo se, hvor mange der ligger på kanten af samfundet, og at vi er ved at få opbygget et parallelsamfund.
Fordi de ikke kan integreres, fordi de ikke vil integreres, fordi man ikke har taget fat om at sikre en begrænsning af indvandringen, således at vi kunne integrere, således at de mennesker, der er her i landet, kan komme til at være et aktiv for Danmark, være en arbejdskraft, have et arbejde, få del i fællesskabet, være en del af fællesskabet.
Det er den udlændingepolitik, vi ønsker at føre, og det er en klar oprydning og en klar forbedring af det, vi så under SR-regeringen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-06-15:
Jeg må sige, at det var et meget, meget kort svar.
Jeg håber så, at regeringens globaliseringsråd til gengæld vil se på det her, for der er jo også en række andre undersøgelser, der tyder på, at Danmark kan gå hen og få et meget stort problem, fordi det er svært at tiltrække udenlandsk arbejdskraft.
I øjeblikket er vi nettoeksportør af arbejdskraft.
Vi har en ubalance på ca. 2.000 mennesker om året, og i og med at det, vi skal leve af i fremtiden, er den kreative arbejdskraft, så er det jo et problem, at der er flere, der udvandrer end indvandrer.
Dansk Industri har lavet en undersøgelse, der viser, at udlandsdanskere er bekymrede og ikke kommer hjem, fordi deres udgangspunkt er, at de ikke kan få deres familie med, og der er ikke noget, der er vigtigere for et menneske, end at man netop kan få sin familie med hjem.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4620 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Jeg håber, at Venstre vil forholde sig til det alvorlige problem, at det, at vi ikke kan tiltrække udenlandsk arbejdskraft, og det, at udlandsdanskere mister lysten til at komme hjem, rent faktisk kan komme til at udgøre et meget alvorligt økonomisk problem, og jeg håber, at hr. Jens Rohde vil bruge lidt flere ord end i første omgang på at beskrive, hvad Venstre rent faktisk har tænkt sig at gøre ved det problem, at vi er i den situation, at vi mangler arbejdskraft.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Det kan jeg godt, og det kan jeg gøre meget kort: Vi er dybt uenige i den konklusion.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-06-15:
Men det, statsministeren glemte, var at redegøre for den konklusion, som tidsskriftet The Economist også kommer med, nemlig at den største risiko for Danmarks økonomi i fremtiden er vores xenofobiske udlændingepolitik, altså vores fremmedangste udlændingepolitik.
The Economist mener ganske enkelt, at en af de største forhindringer for fremtidens økonomiske vækst og dermed for sikringen af velfærdsstaten er vores udlændingepolitik.
Kunne hr. Jens Rohde sige noget om, hvordan Venstre forholder sig til den meget vigtige konklusion, som The Economist kommer med på side 17 i rapporten om Danmark?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jeg beskriver bare virkelighedens verden.
Det har ikke noget med magtbrynde at gøre.
Vi har jo et meget godt eksempel fra skattediskussionen i forbindelse med kommunalreformen, hvor vi sad i forhandlinger med Socialdemokraterne.
Der blev lavet en aftale.
Og hvad skete der?
Den blev hældt ned ad brættet af den socialdemokratiske folketingsgruppe dagen efter, at aftalen var indgået.
Det er jo bare en beskrivelse af realiteterne, sådan som de har været.
Vi må jo konstatere, at selv om Socialdemokraterne gerne ville – i hvert fald i ord – have medindflydelse på kommunalreformen, tage ansvar for kommunalreformen, så blev det aldrig en realitet.
Nu beskriver hr. Villy Søvndal så, at ældreog hjemmeplejen er blevet stadig dårligere under denne her regering.
Så kan man bare undre sig over, at alle de undersøgelser, der bliver lavet, viser, at tilfredsheden med hjælpen til de ældre stiger og stiger.
Alle undersøgelser viser, at de ældre er blevet mere tilfredse med hjemmehjælpen.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det tror jeg ikke de ældre synes trods hr. Jens Rohdes snak om at putte penge ind og putte penge ind og putte penge ind og alt sådan noget.
De små tricknumre tror jeg de ældre er ret ligeglade med.
Jeg tror, at de er dybt optaget af bundlinjen, nemlig om de får en bedre hjemmehjælp eller en dårligere hjemmehjælp.
Det er det, der betyder noget for den enkelte.
Vi kan bare konstatere, at under denne her regering får de ældre en dårligere hjemmehjælp.
Det tror jeg også at hr. Jens Rohde vil medgive.
Så synes jeg i øvrigt, der var et andet karakteristisk træk ved hr. Jens Rohdes tale, og det var en fantastisk magtbrynde over for Socialdemokraterne.
Nu skal jeg ikke forsvare dem, men det er da underligt, at når man forsøger med venlighed, en fremstrakt hånd over for kommunalreformen, bøjer sig helt ned for skattestoppet, stort set accepterer alt det, regeringen har stået for, så mødes man med et håndkantslag, hån og hånske bemærkninger.
Jeg vil godt spørge hr. Jens Rohde: Er det ikke en meget ung alder at blive så magtfuldkommen i?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Denne regering har absolut ikke skåret på hjælpen til de ældre.
Tværtimod gennemførte vi jo allerede i den sidste periode at putte 500 mio. kr. ekstra pr. år ind til de ældre.
Nu putter vi nye 500 mio. kr. ind hvert eneste år til at sikre et løft i hjemmehjælpen.
Der er ikke skåret på de ældre, tværtimod er der taget en lang række initiativer til at forbedre vilkårene for de ældre i samfundet.
Dem kan man selvfølgelig opfordre til måske at kigge lidt på, om de giver den rigtige hjælp.
Det, regeringen nu har sat i gang, ud over at vi har puttet ekstra penge ind til de ældre, er, at socialministeren har sat et projekt, »Kvalitet i ældreplejen«, i gang, således at vi kan få en bedre hjemmehjælp, således at vi kan få en mere fleksibel hjemmehjælp, således at vi kan få en hjemmehjælp, som i højere grad kan målrettes den enkeltes behov.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4619 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Det er det, regeringen gør for de ældre.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Da jeg hørte så vel statsministeren som hr. Jens Rohde, kom jeg til at tænke på den tidligere statsminister Schlüter, som var kendt for overskriften: Det går ufattelig godt i Danmark.
Jeg synes egentlig, det er interessant, at Venstre synes, at det går så godt i et stadig mere delt Danmark.
Jeg forstod i øvrigt både statsministerens tale og ordførertalen sådan, at på alle de punkter, hvor det går godt, er det regeringens skyld, og alle de punkter, hvor det går dårligt, er det oppositionens skyld.
Det er jo dejligt at have så enkel en tilgang til verden, at når det ikke går ret godt på undervisningsområdet, hvor der har siddet liberale ministre, jeg tror i 15 ud af de sidste 25 år, når det ikke går ret godt med integrationen, som er regeringens ansvar, så er det ikke regeringens skyld, men oppositionens skyld.
Må jeg ikke godt spørge: Hvordan kan det være, at når det går så ufattelig godt, at så f.eks. ældre mennesker skal opleve, at der bliver stadig længere mellem at få tildelt hjemmehjælp?
Det er alle de der historier om, at nu får man kun gjort rent hver tredje uge.
Hvordan kan det være, når det går så ufattelig godt, at man fra denne regerings side skærer på dem, der virkelig har brug for hjælp?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Nu er det faktisk en standardbemærkning, der står i alle de aftaler, som regeringen og også tidligere regeringer har lavet med Kommunernes Landsforening.
Det er jo meget naturligt, at når det er sådan, at elevtallet i skolen stiger, så bør prisen pr. elev jo også falde.
Det er logisk!
Den første elev er altid den dyreste.
Det, at enhedsudgiften falder, er jo ikke ensbetydende med, at man ikke f.eks. kan putte flere penge ind i folkeskolen.
Men har man en drastisk stigning i antallet af elever, ja, så falder prisen pr. elev.
Det må da være helt naturligt.
Sådan er det.
Det er jo nærmest en naturlov, må jeg sige til fru Lotte Bundsgaard.
Må jeg så sige, at hvad angår Socialdemokraterne, har vi kun set et eneste forslag fra Socialdemokraterne om folkeskolen, og det gælder det, der hedder en enhedsskole.
Så vil jeg i øvrigt henlede opmærksomheden på, at den nye uddannelsesordfører, fru Christine Antorini, til Morsø Folkeblad den 24. maj, altså for 3 uger siden, sagde, at folkeskolen i dag er verdens dyreste, men langt fra den bedste, og at den må løse sine problemer inden for det nuværende budget.
Hvis den skal det og antallet af elever stiger, hvad det gør, ja, så falder prisen pr. elev selvfølgelig også.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Det, som hr. Jens Rohde nu bekræfter, er, at regeringen sagde i valgkampen, og hr. Jens Rohde har skrevet det i flere indlæg i aviserne, at vores folkeskole skal være verdens bedste, og nu fremhævede hr. Jens Rohde det i dag endnu en gang.
Det eneste, regeringen har gjort siden valget for at leve op til det løfte, er at pålægge kommunerne, at de skal skære ned på folkeskolen.
Hvad siger hr. Jens Rohde til de forældre, der spøger, hvordan skolen skal blive verdens bedste, når det eneste, der er gjort siden valget, er at pålægge kommunerne at skære ned på folkeskolen?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Nu er det jo ikke så forfærdelig mange år siden, at vi rent faktisk lavede en folkeskolereform bl.a. sammen med Socialdemokraterne, hvor vi var enige om at styrke fagligheden i folkeskolen, hvor vi jo netop satte mål op for, hvad man skulle kunne i folkeskolen, så det hele ikke bare sejler.
Vi er så gået et skridt videre og har sagt, at vi vil indføre test, ikke som en eksamen, men som et redskab til at styrke evalueringskulturen.
Vi har sat ind på en lang række områder for at styrke folkeskolen, noget, som den tidligere socialdemokratisk ledede regering jo aldrig fik taget fat på.
Men vi har jo et fælles forlig her, og det undrer mig, hvis fru Lotte Bundsgaard kan sige, at vi M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4618
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM ikke har gjort noget som helst, for så er det jo også ensbetydende med, at Socialdemokraterne ikke har gjort noget som helst, i og med at Socialdemokraterne er med i det her forlig.