runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Jeg vil da gerne spørge den konservative ordfører, hr. Allan Niebuhr, hvad de to ting har med hinanden at gøre.
Jeg går ud fra, at vi diskuterer et princip, nemlig om lejerne på landet og i byen skal have to forskellige sæt vilkår.
Der er vi efterhånden kommet frem til, at det ikke er rimeligt, at de har forskellige vilkår.
De skal have de samme rettigheder og pligter som alle mulige andre.
Derfor drejer det sig om, at vi fjerner en enkelt paragraf i landbrugsloven.
Hvad har det med antallet af dyreenheder eller små brug, eller hvad man eventuelt ellers kunne finde på at putte ind i sådan en lov, at gøre?
Hvad har de to ting med hinanden at gøre?
Det eneste punkt er spørgsmålet om lejernes retsstilling.
Jeg ikke ved, om hr. Allan Niebuhr har set det i Kontant, men der var bl.a. en godsejer, som sendte regninger, han selv skulle betale, videre til lejeren og på den måde blandede driftsudgifter sammen og væltede dem over på lejerne.
Sådan et cirkus håber jeg Det Konservative Folkeparti tager afstand fra, og jeg håber, at de også her i dag siger, at det hurtigst muligt skal stoppes.
Jeg vil gerne høre fra De Konservative: Hvornår er det så, det her lovforslag skal træde i kraft?
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-13:
Jeg så godt den udsendelse, og jeg er da fuldstændig enig med hr. Bjarne Laustsen i, at den måde, som den pågældende udlejer behandlede sine lejere på, var helt utilstedelig.
Selvfølgelig skal sådan noget også stoppes.
Det bliver det også, for vi er jo bredt enige i hele salen om, at landbrugslovens § 28, stk. 3, skal ophæves, og det er også det, der kommer til at ligge i det udspil, der kommer fra ministeren.
Så vi er slet ikke uenige om, at den slags skal stoppes, og at det skal stoppes hurtigt.
Men det er rigtigt, som ministeren jo også sagde for lidt siden her fra talerstolen, at det er kutyme, at man arbejder sådan, at man ikke åbner for sagen flere gange i samme folketingssamling.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Jeg spurgte meget præcist, hvad de to ting har med hinanden at gøre – det, at man ønsker at ændre landbrugsloven, og så det her princip – når vi nu er enige om, at det er utilstedeligt, at nogen kan finde på at behandle lejere i dagens Danmark sådan.
Indtil man får taget sig sammen til at få fundet ud af, hvornår en lov skal træde i kraft – det er åbenbart en hemmelighed, men kunne man ikke lige løfte sløret lidt for, hvornår man har tænkt sig det skulle træde i kraft?
– hvad vil Det Konservative Folkeparti så gøre ved eventuelle lejere, der bliver opsagt, indtil man får taget sig sammen i regeringen, i Det Konservative Folkeparti og i støttepartiet, Dansk Folkeparti, til at komme med det her og fortælle os alle sammen en dato for lovens ikrafttræden?
Hvad vil man gøre ved det, hvis der kommer nogen og siger: Jeg er simpelt hen blevet uberettiget opsagt?
Vil De Konservative så sige: Jamen det var jo efter den gamle lov?
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-13:
Vi er jo tilbage ved det igen: Det er blevet sagt fra ministerens side, at det er sendt ud i høring nu.
Det vil sige, at der ikke er tale om en længere forhalingstaktik.
Der ligger et samlet grundlag for »et bedre liv på landet«, som hr. Jens Kirk udtrykte det før – et samlet grundlag.
Det er ikke et spørgsmål om, at det her trækkes i langdrag.
Det er jo politisk drilleri, for alle ved godt, at når en sag er sendt i høring, så er det, fordi processen kører.
Både Socialdemokratiet og Enhedslisten skal nok få fuld kredit for de lovforslag, der foreligger nu, men rent praktisk så behandler vi de her sager under et, og det kan vi fuldt ud gå ind for.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
Hr. Jens Kirk kom før ud i sådan en, synes jeg, lidt længere forklaring om, at der var en god grund til at vente med de her to forslag.
Så vil jeg gerne spørge hr. Jens Kirk: Hvis man nu forholdt sig sådan, at man i dag tilkendegav, at man stemte for de to forslag, ville det så være sådan, at reglerne gjaldt fra i morgen, eller ville de her to forslag også skulle have en behandlingstid i Folketinget ligesom det lovforslag, der kommer?
Jeg er blevet usikker på, om de gælder fra i morgen, hvis vi nu stemmer ja til dem i dag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Som jeg har lyttet mig til, er hr. Per Clausen blevet meget klogere i løbet af denne debat, men jeg vil alligevel forholde mig til det, der står om, at hele det danske energiforbrug skal være omstillet til vedvarende energi i 2030.
Vi gør jo allerede noget på nuværende tidspunkt, og jeg håber da, at også hr. Per Clausen kan anerkende, at vi tager skridt i den rigtige retning.
Man har overhovedet ikke indregnet den arbejdsmæssige faktor i udspillet, og hvorfor kommer man ikke med tallene: Hvad vil det koste af arbejdspladser, og hvad vil det koste af skattekroner?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-13:
Jeg er jo nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen, at hr. Bjarne Laustsen må have været fraværende.
Altså, jeg har faktisk nøjagtigt sagt, at jeg kan støtte forslaget.
Jeg har sagt, at det forslag, der bliver lagt frem nu, også handler om, at vi laver nogle andre justeringer af loven, så vi får det hele gjort i én omgang.
Det bliver i indeværende folketingssamling, og det bliver sådan, at jeg håber, de her tre forslag kan behandles sammen i Fødevareudvalget.
Jeg forstår sådan set slet ikke, hvad det er, hr. Bjarne Laustsen er bekymret over.
Det skulle da være, at hr. Bjarne Laustsen oplever, at vi sådan set kommer med et forslag, hvor det netop er indeholdt.
Jeg går da ud fra, at hr. Bjarne Laustsen ikke har noget imod, at når vi har andre ændringer, vi vil foretage ved samme lejlighed, så tager vi det hele på en gang for at effektivisere Tingets arbejde.
De fleste ville jo nok sige, at det da var meget underligt, hvis man alligevel påtænkte at lave nogle ændringer, hvad jeg jo også har sagt offentligt, at man så ikke tog dem i samme omgang.
Som jeg også sagde i min indledning, har vi udsendt en pressemeddelelse om, at det sendes i høring.
Det tager frem til den 1. februar, derefter kommer lovforslaget, og så får vi en behandling af alle tre ting, medmindre der simpelt hen er sådan et eller andet nærtagende over, hvorfor der nu er nogle andre, der også kommer med noget, som man er kommet med, men det kan jeg ikke tro er noget man kan gå op i.
De fleste må da være interesseret i, at vi løser problemet, og jeg vil bare for en ordens skyld gøre opmærksom på, at SR-regeringen i øvrigt i sin tid ikke ønskede en ændring, som netop Enhedslisten havde fremsat forslag om.
Så overraskelsen og forundringen kan jo skyldes mange ting.
Der kan måske også være nogle, der forundres over, at Socialdemokratiet nu lige pludselig, efter at det ikke er i regering mere, er skiftet over til en anden holdning.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Jeg er nødt til at spørge hr. Per Clausen, som siger, at det ikke er ensbetydende med, at der kommer højere skatter osv.
: Når man vil give højere bevillinger, må det vel også betyde, at der skal flere penge til, og vil det ikke betyde højere skatter i den sidste ende?
I samme forbindelse er jeg nødt til at spørge: Er det ikke ensbetydende med, at vi vil nå frem til samme resultat, som da vi talte om vandmiljøplan III, altså at det vil koste arbejdspladser?
Dengang var det op til 27.000 arbejdspladser, det ville koste Danmark, og hvor mange arbejdspladser vil den plan, som nu er fremlagt fra Enhedslistens side, koste Danmark?
Det ville måske være flere hundrede tusinde arbejdspladser, der blev tale om, inden man havde fået alle punkterne implementeret i dansk lovgivning, hvis man havde den magt, som man måske egentlig regner med at få, men som man forhåbentlig aldrig får.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
I det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, står der, at Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte en målrettet indsats for at fremme udviklingen og brugen af miljøvenlige teknologier.
Det har vi jo valgt som hovedfokus.
Dækker det i virkeligheden ikke også de centrale elementer i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet nu har fremsat sammen med dele af den øvrige opposition?
Ville det ikke være sådan, at vi faktisk kunne samles om at fokusere på miljøteknologi?
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Jeg synes som den konservative ordfører, at miljøteknologi er et væsentligt fokusområde og et af de steder, hvor vi virkelig har brug for at tage nogle store skridt i fremtiden.
Det er jo også derfor, vi har et gammelt forslag til vedtagelse fra sidste samling, som vi også er fælles med regeringen om.
Men det, der er i vores forslag til vedtagelse, er jo nogle nye initiativer, en ny handling, hvor regeringen mere bygger oven på det, der er i forvejen.
Som vi kan læse af den rapport, som vi diskuterer i dag, så mangler der faktisk en analyse af: Hvad er den globale miljøbelastning af den danske produktion?
Der mangler også et samlet overblik over, hvordan det går med ressourceforbruget.
Og der har regeringen jo i sin tidligere bæredygtighedsstrategi faktisk et pejlemærke, godt nok langsigtet, om at nå en 75-procents-reduktion i ressourceforbruget.
Det er et meget ambitiøst mål, og det er vel også derfor, det er langsigtet.
Vi synes faktisk, det vil være relevant at få regeringen holdt op på sit eget mål og få en analyse af: Hvor langt er vi kommet?
Går det den rigtige vej?
Og selvfølgelig også: Hvad for noget konkret handling skal der til, for at vi kommer længere?
Så jo, vi ser gerne masser af miljøteknologi.
Vi vil gerne presse på, men der er også brug for nogle yderligere initiativer, så vi sikrer: Hvad er den samlede belastning af vores danske forbrugssamfund i dag?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-13:
Den globale miljøbelastning er jo et emne, som man kan sige vi allerede har inde i arbejdet.
Der er et fortløbende arbejde med at afklare det.
Nu fremsætter man så et forslag til vedtagelse, som tager det med.
Men det var jo da noget, vi kunne diskutere, uden at det behøvede at være et forslag til vedtagelse, så jeg forstår ikke helt initiativet.
Kunne vi ikke opfordre Socialdemokratiet til at stemme for vores forslag til vedtagelse?
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Man vil gerne pålægge regeringen at gå i den ene eller den anden retning, og det er selvfølgelig det, der er målet med vores forslag til vedtagelse, nemlig at sætte ekstra fokus på ressourcediskussionen og ekstra fokus på, hvad betydning det danske samfund og den danske levestil har for vores samlede miljøbelastning i både Danmark og tredjeverdenslande.
Det synes vi er vigtigt, og vi havde egentlig håbet på at kunne få regeringen med.
Vi synes da, det er små ting at bede om en analyse af noget, en status for ressourceforbruget og en handlingsplan.
Det har vi så ikke fået, men jeg vil da sige, at vi i mangel af bedre synes, at regeringens forslag til vedtagelse er o.k.
Det bygger jo også oven på det forslag til vedtagelse, vi selv var med til at lave i maj sidste år.
Vi synes bare, der var brug for noget mere ambitiøst.
Det har vi så ikke kunnet få igennem.
Det er meget, meget små skridt på stedet, der står i det andet forslag til vedtagelse, men det er bedre end ingen skridt på stedet.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Jeg er meget enig med fru Pernille Blach Hansen i, at der er brug for en ambitiøs indsats.
Der er også brug for konkrete tiltag.
Det er måske derfor, jeg har lidt svært ved at forstå det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet, SF og De Radikale fremsætter.
Man vil have analyseret nogle ting, man vil have fremlagt en status, og så opfordrer man endnu en gang regeringen til at komme med et forslag til konkrete handlinger.
Er det ikke sådan, at vi faktisk med udgangspunkt i det materiale, vi har til i dag, ved nok om, hvilke problemer der eksisterer, til at vi godt kunne gå i gang med at handle?
Altså, der er vel ikke meget tvivl om, at det at få sat gang i en omlægning til vedvarende energi og det at få omstruktureret og forandret vores transportsektor er opgaver, der skal løses, og det tjener vel ikke noget formål at vente med det, indtil man har fået endnu flere analyser.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Jeg er meget enig med Enhedslistens ordfører i, at der er masser af konkrete tiltag, man med det samme kunne gå i gang med, men diskussionen i dag risikerer jo at blive lidt forskelligt forstået, på den måde at den rapport, vi diskuterer, jo er meget, meget bred og omhandler mange, mange konkrete spørgsmål.
Så jo, vi kunne godt have valgt at fremsætte et forslag til vedtagelse, der var meget mere konkret: Hvad skal man gøre med hensyn til partikelforurening?
Hvad skal man gøre på landbrugsområdet?
Hvad skal man gøre på klimaområdet?
Det var også nogle af de ting, jeg faktisk nævnte i min tale.
Vi synes bare, det var væsentligt også at bruge den her diskussion som anledning til at få den helt overordnede, mere langsigtede, mere internationale dagsorden, der også hedder: Hvad er den samlede belastning af det danske forbrug og det danske samfund?
Det er måske det, der er lidt nyt i rapporten i forhold til, hvad vi tidligere har diskuteret, og derfor har vi valgt at sætte fokus dér i vores forslag til vedtagelse.
Det betyder bestemt ikke, at vi ikke synes, der er brug for konkret handling på de øvrige områder, som hr. Per Clausen nævner.
Tværtimod, der er vi også klar til at tage initiativer.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Jeg er jo meget enig med fru Pernille Blach Hansen i, at det nok er første gang, vi i sådan en lidt mere officiel rapport ser en meget præcis beskrivelse af det grundlæggende problem ved den måde, vi har indrettet produktion og forbrug på i Danmark, nemlig at ressourceforbruget er alt for stort, og at det har nogle afledte meget, meget negative miljømæssige konsekvenser i tredjeverdenslandene.
Jeg er meget enig i, at det er en vigtig pointe.
Jeg er så også glad for at kunne forstå det på den måde, at fru Pernille Blach Hansen nok også opfatter det på samme måde, som jeg gør, nemlig at det bare er et ekstra argument for at få taget fat på nogle af den lange række af konkrete tiltag, der skal gøres.
Jeg opfatter da også det, fru Pernille Blach Hansen siger, sådan, at selv om der nu ikke nødvendigvis er fuldstændig enighed mellem Socialdemokraterne og Enhedslisten med hensyn til alle de forslag, Enhedslisten kommer med, så er vi i hvert fald også enige om en række områder, hvor der er brug for konkrete tiltag.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Det kan jeg selvfølgelig kun sige ja til.
Vi er interesserede i, opmærksomme på og enige med Enhedslisten i, at der er brug for nogle konkrete miljømæssige tiltag, og at vi lige så godt kan starte i dag.
Der er ikke nogen grund til at gemme det til i morgen.
Det kunne være på landbrugsområdet, det kunne være i forhold til bevarelse og skabelse af ny natur, det kunne være på klimaområdet.
Det er i forhold til dieselpartikelfiltre, hvor vi jo sammen med den samlede opposition til venstre for regeringen, så vidt jeg ved, allerede i næste uge faktisk har nogle fælles forslag, der bliver behandlet her i salen.
Så jo, der er masser af gode grunde til konkret handling.
Vi har så bare valgt i vores forslag til vedtagelse her at fokusere på det lidt mere overordnede, men det skal bestemt ikke tages som udtryk for, at vi nedprioriterer det andet.
Tværtimod er vi klar til konkret og mere ambitiøs handling end den, der gælder for den nuværende regering.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Jeg vil bare lige høre, for det stod ikke helt klart for mig, om det, fru Pernille Blach Hansen sagde om, at vores forslag til vedtagelse egentlig var o.k., men at Socialdemokraterne alligevel ville fremsætte deres eget forslag til vedtagelse, betyder, at Socialdemokratiet, selv om man nu fremsætter sit eget forslag til vedtagelse, så stemmer for det forslag til vedtagelse, som jeg læste op.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Jamen det bliver konsekvensen af diskussionen her i dag.
Det er vi enige i.
Det vil vi holde regeringen op på, og derfor vil vi også stemme for regeringens forslag, selv om vi havde foretrukket og håbet på et, der var mere ambitiøst.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Jeg er selvfølgelig lidt ked af, at hr. Jørn Dohrmann ikke holdt ved så lang tid under min ordførertale, at han nåede at høre om de konkrete initiativer, Socialdemokratiet foreslår på partikelområdet, forslaget om en konkret naturreform med forslag til en opstramning i forhold til landbruget plus det, vi har foreslået her i forslaget til vedtagelse sammen med De Radikale og SF.
Det var nogle af de konkrete ting, som jeg nævnte i mit indlæg.
Men når Dansk Folkeparti nu gør meget ud af at fremhæve diskussionen om dieselpartikelfiltre, vil jeg gerne spørge, om Dansk Folkeparti er tilfreds med, at justitsministeren har blokeret for, at Københavns Kommune kan lave miljøzoner, altså kræve, at de tunge køretøjer, der kører inde i byen og forurener til skade for menneskers sundhed, bliver pålagt at eftermontere eller indkøbe dieselpartikelfiltre.
Hvad synes Dansk Folkeparti, som jo ifølge hr. Jørn Dohrmann tilsyneladende presser meget hårdt på her, om den beslutning, og hvad vil man gøre for at ændre den?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Det kommer bare an på, hvordan man skruer det her sammen.
Derfor er vi nødt til at se på, hvad de konkrete tiltag er, og der kan vi se, at hvis man indfører den model, som Københavns Kommune fremlagde til at begynde med, ville det være alt for restriktivt, som jeg ser det, til, at vi også kunne have et dynamisk erhvervsliv.
Vi skal tænke på, at der kan komme nogle vognmænd udefra, som ikke er pålagt de samme restriktioner.
Hvem skal håndhæve det?
Får vi forskellige systemer rundtomkring i landet?
Der skal være en ensartethed i det her, inden vi kan sige ja til det.
Grundlæggende er vi tilhængere af, at man har nogle krav, nogle miljøzoner, men det skal ikke være sådan, at det er konkurrenceforvridende, så det bare bliver en ekstra skat, som Socialdemokratiet gerne vil indføre ad bagvejen.
Til det andet spørgsmål om landbruget vil jeg sige, at der er mange ting, som vi mener allerede er gjort, og som der er taget skridt til, bl.a. med miljøgodkendelser og med ny miljøteknologi.
Så landbruget er hårdt straffet allerede på nuværende tidspunkt.
Pernille Blach Hansen (S), 2006-01-13:
Det er den eneste måde, hvorpå jeg kan opfatte hr. Jørn Dohrmanns konkrete besvarelse lige her.
Så forstår jeg slet ikke, hvorfor man, når det gælder partikelfiltre og miljøzoner, kræver ensartethed i hele landet.
Der vil det jo ikke give nogen mening at kræve, at alle lastbiler, der kører igennem Kjellerup, skal have eftermonteret et partikelfilter.
Men det giver mening i de store byer, hvor der kører mange biler, hvor belastningen er enorm, og hvor der er store problemer for menneskers sundhed.
Jeg synes, at Dansk Folkeparti også her tager alt, alt for let på miljøproblemerne og virkelig viser, at det her handler om vognmændenes pengepung og overhovedet ikke om at presse regeringen til at føre en anstændig miljøpolitik.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Selvfølgelig gør vi noget.
Forholdet er bare, at man i det tilfælde, hvor man udliciterer et job, f.eks. når man udliciterer busdriften i København, sagtens kan stille krav om, at alle busserne skal have partikelfiltre, og når man udliciterer kanalrundfarten, kan man stille krav om, at bådene skal have partikelfiltre.
Men så løber vi jo ind i, at Københavns Kommune siger: Uha, hvis vi stiller de krav, giver det færre penge i kassen; så er der færre, der vil betale for at komme til at køre den rute eller sejle med de her skibe.
Det giver et mindre provenu.
Nej, lad hellere regeringen få aben på sine skuldre, så det er den, der forlanger, at der skal være partikelfiltre.
Jeg mener, at Københavns Kommune har et ansvar på det her område, hvor den bør træde i karakter og løse det på en god måde, som alle kan leve med, og ikke kun, så vi får en skævvridning, så vi får udenlandske chauffører til at køre i København eller udenlandske biler, som måske ikke er omfattet af de her normer.
De ting skal vi have afklaret, inden vi kan støtte det, som vi vil kalde miljøzoner.
Og det skal ikke være en ekstra skat.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Så gav debatten i dag i hvert fald én nyhed, nemlig at hr. Jørn Dohrmann nu synes, at regeringen har klaret sagen med partikelfiltre godt.
Det er mildt sagt ikke det, hr. Dohrmann tidligere har sagt, men hr. Dohrmann er åbenbart blevet klogere.
Men så er der bare et spørgsmål, jeg vil stille i den sammenhæng: Hvordan kan hr. Dohrmann nå frem til, at det skaber mindre konkurrenceforvridning, at man opretter en slap ordning, hvor man pålægger forholdsvis få vognmænd og forholdsvis få lastbiler at have partikelfiltre, end at man opretter en ordning, hvor man pålægger mange vognmænd og forholdsvis mange lastbiler at få partikelfiltre?
Jeg mener, at jo mere man stiller krav, som rammer alle, desto mindre konkurrenceforvridning bliver der tale om.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Nu vil jeg ikke nøjes med at svare ja eller nej, for det kræver, at jeg ligesom kvalificerer det ja eller nej.
Men vi skal samtidig sætte mere fokus på området det enkelte menneske og sundhed.
Det giver så den dobbelteffekt, at gør man det, sætter man ind der, får man også samtidig forebygget nogle af de skader, der sker i naturen på grund af de farlige stoffer, på grund af hormonforstyrrende stoffer.
Så egentlig er det her en symbiose.
Man får gjort noget på begge områder, og det hjælper så totalt både naturen og miljøet og sundheden.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-13:
Nu har Enhedslisten jo altid haft det godt med at få ordene drejet i munden på forskellige folk eller have en anden opfattelse af, hvad de egentlig har sagt.
Jeg har aldrig sagt, at det, regeringen har gjort, har været godt, og at der ikke kunne gøres mere.
Jeg har netop sagt, at da vi afsatte 30 mio. kr. til netop partikelfiltre og der kun blev udmøntet 3 mio. kr., var det simpelt hen for ringe.
Derfor skal vi ændre det, så flere vil have incitament til at montere de her partikelfiltre.
Der skal være så stor en interesse for at få dem monteret, at alle pengene selvfølgelig er væk på det område her.
Jeg synes bare, det er forkert at sige, at nu opretter vi en miljøzone, hvor der faktisk ikke er nogen, der må køre.
Vi lukker København totalt, det kunne man også vælge at sige.
Men det må Enhedslisten jo selv om, hvis det er på den måde, de vil gå ud og argumentere for, at de nu vil have al trafik ud af København, for de vil slet ikke tillade noget som helst.
Dansk Folkeparti blander sig ikke i, hvad Enhedslisten vil sige, men vi vil ikke gå med til det på nuværende tidspunkt.
Johs. Poulsen (RV), 2006-01-13:
Jeg er faktisk glad for det svar, for det kan jo være en fejlopfattelse.
Jeg forstår svaret sådan, og det kan der jo siges ja eller nej til, at det er der ikke.
Der er fortsat også i hr. Eyvind Vesselbos og Venstres optik brug for, at der er fokus på udviklingen af vores naturgrundlag og på mere natur.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-01-13:
Jeg kan ikke følge fru Anne Grete Holmsgaards vurdering af, at Danmark har et dårligt omdømme eller gør en dårlig indsats internationalt.
I øvrigt ligger der jo også i hele vores klimastrategi nogle intentioner om, at vi skal have reduceret vores CO2-udslip med 21 pct. i perioden 2008-2012.
Der gøres jo en kæmpe indsats internationalt for at få reduceret CO2-udslippet ved hjælp af internationale mekanismer.
Så jeg kan slet ikke se, at der på nogen måde skulle være noget, som kunne trække ned, hverken i Danmarks omdømme eller i den måde, vi handler på.
Hvis det var sådan, at den måde, vi behandlede andre lande på, eller det rygte, vi havde, var dårligt, så er det jo på grund af de handlinger, vi foretager, og ikke bare på grund af, at der render nogle rundt i verden og siger, at vi ikke gør det godt.
Men folk kan jo i de lande, vi har kontakt til, konkret se, at vi gør det godt, at vi er langt fremme, og at vi er foregangsland
både på miljø- og energiområdet.
Så jeg kan slet ikke følge fru Anne Grete Holmsgaards argumentation.