Ole Sohn (SF), 2000-01-14:
Nu kunne man jo fristes til, når man har været så venlig at bytte ordførerrække med hr. Arne Melchior, at kaste sig over nogle spørgsmål, men det vil jeg undlade og gå direkte til min ordførertale og indlede med at tage udgangspunkt i, at vi fremsætter dette lovforslag, og SF indgår i det, på den baggrund, at det juridiske grundlag for lovforslaget naturligvis er i orden, at der er tale om, at man flytter en statslig forvaltningsenhed fra et regi til et andet, og at regeringen har sagt god for det.
Det er naturligvis under de forudsætninger, vi bidrager til lovforslaget.
Derudover er der, som også er sagt af den socialdemokratiske ordfører, selvfølgelig ingen, der ønsker - heller ikke i forligskredsen - at lægge hindringer i vejen for, at en eventuel retssag kan gennemføres.
Det er et politisk sigte.
Derudover er der enighed om, at der er behov for at uddybe sejlrenden, således at man har den tilstrækkelige dybgang til, at de internationale krydstogtskibe kan lægge til.
Det skal der også tages højde for i forbindelse med fastsættelse af kapitalgrundlaget.
Og noget, som vi i SF lægger meget vægt på, er, at det også forudsættes, at der til enhver tid er tilstrækkelige midler i selskabet til at sikre en dynamisk udvikling af havnevirksomheden.
Og jeg kan da med glæde konstatere, at det lovforslag, som vi så har udarbejdet, faktisk lever op til intentionerne.
Lovens formål er jo klart.
Noget af det, vi har lagt meget vægt på, er - netop når der er to opgaver for selskabet, både en arealudviklingsdel og en havnevirksomhedsdel - at man også sikrer, at der kommer ekspertise til understøttelse af de to hovedopgaver ind, og derfor har vi sikret, at der bliver et havneråd, som fungerer som rådgivende organ i forbindelse med driften af erhvervshavnen, men samtidig som noget nyt også et arealudviklingsråd, der fungerer som rådgivende organ i forbindelse med omdannelsen af havnearealet.
Det er netop for, at vi hele tiden sikrer, at den rådgivning, der kan gives til bestyrelsen, bliver så fyldestgørende og professionel som overhovedet muligt.
Jeg synes faktisk også, at det er værd at bemærke i forbindelse med etablering af et offentligt selskab, at der er lagt vægt på og også skrevet ind i loven, at man sikrer, at både loven om offentlighed i forvaltningen, forvaltningsloven, og loven om Folketingets Ombudsmand kommer til at gælde.
Selvfølgelig er der en række begrænsninger, når det er i aktieselskabsform, men i den udstrækning, det kan lade sig gøre, bliver det til virkelighed.
Vi er selvfølgelig alle interesserede i, at der er tilstrækkelige midler til at realisere de formål, som ligger i lovforslaget, og som i øvrigt også er i forlængelse af den nuværende bestyrelses planlægning og København Kommunes planlægning, både på arealudviklingsdelen og på erhvervshavnedelen.
Derfor er det også skrevet ind i lovforslagets bemærkninger: »Havnen skal erlægge et stiftertilgodehavende på 750 mio. kr.
Beslutningen om erlæggelsen af stiftertilgodehavende træffes på den stiftende generalforsamling, hvor staten på ny« - jeg gentager, hvor staten på ny - »vil sikre sig, at betaling kan ske uden problemer for selskabet.« Vi konstaterer også, som jeg var oppe og sige tidligere under et spørgsmål til hr. Kaj Ikast, at der synes at være plads til overførsel af midler fra havnen til staten.
Og det er klart, det er på baggrund af de regnskabstal og de værdigrundlagstal, der ligger, men at tidshorisonten i forhold til værdierne i Københavns Havn er en væsentlig faktor, der må tages hensyn til.
Igen en sikkerhed for at vi ikke flytter penge fra havnen væk i et sådant tempo, at vi misser muligheden for at leve op til de formål, vi har sat os.
Et punkt, hvor jeg kan se, at vi har en diskussion, som jeg også synes vi skal tage i udvalget,
er, at vi sikrer, at vi i bestyrelsen får en tilstrækkelig ekspertise ikke alene på arealudviklingsdelen, men også på erhvervshavnedelen.
Der kan jeg se nogle problemer i, at vi har en bestyrelse på 9 personer, for det sikrer ikke ekspertise i tilstrækkeligt omfang.
Det er også en af de ting, Havnerådet for Københavns Havn i et brev til udvalget har peget på.
De beder os om at sikre, at man får en sammensætning af bestyrelsen, som gør, at man får ekspertise i havnedrift ind.
Det er utrolig væsentligt netop for at sikre, at havnen kan fortsætte sin udviklingen som en effektivt fungerende erhvervshavn. Det er de ting, vi har lagt vægt på kan finde sted, og jeg ser heller ikke nogen modsætning mellem de holdninger, der ligger i formålsparagraffen og i det høringssvar, som er kommet fra Københavns Kommune, fordi vi netop begge steder
har ønsket at tilkendegive, at det skal være en arealudvikling, som sikrer et attraktivt bolig- og erhvervsområde og et rekreativt miljø.
Så på den måde er der ikke nogen modsætninger.
Dér, hvor diskussionen selvfølgelig har været, er om grundlaget for selve loven, og der er udgangspunktet som sagt, at det juridiske grundlag er i orden for, at loven kan etableres.
Men samtidig er forligskredsen indstillet på, at der ikke skal lægges hindringer i vejen for, at en retssag kan gennemføres.
Derfor vil jeg spørge hr. Kaj Ikast, om han ikke har været opmærksom på det, der står i lovforslaget om finansieringen, om den del, der skal trækkes ud af havnen.
Der står udtrykkeligt: »Der synes endvidere at være plads til yderligere overførsel af midler fra havnen til staten, men tidshorisonten er i forhold til værdierne i Københavns Havn en væsentlig faktor, der må tages hensyn til.«
Det er selvfølgelig, fordi ingen har interesse i at tage midler ud af havnen i et hurtigere tempo, end der er grundlag for at drive både havnen som arealudviklingsselskab og som erhvervshavn videre på et fornuftigt grundlag.
Netop derfor har vi fået det sat ind i lovforslaget.