Svend Erik Hovmand (V), 2004-02-04:
Jeg skal kun gøre nogle ganske få bemærkninger, også på baggrund af nogle af de spørgsmål, der er stillet i den debat, der nu har været.
Vi har lavet en omfattende undersøgelse.
Vi har taget en stribe initiativer, som alle sammen bærer i den retning, at vi får mere kontrol, mere effektiv kontrol, og at vi også sammen med en række organisationer og KL sikrer, at vi får langt bedre mulighed for at få styr på det her område, hvis der er misbrug.
Når jeg siger, hvis der er misbrug, så er det ikke, fordi jeg er i tvivl om, at der selvfølgelig er eksempler på det.
Vi har jo så sent som for et par dage siden lavet en beregning, som viser, at vi har gennemgået omkring 500 selskaber.
Der er det sådan, at vi jo går efter, hvor æblerne hænger lavest.
Det, vi og vores eksperter har gjort, er selvfølgelig at gå målrettet efter, hvor der er noget at komme efter.
Der er det altså sådan, at her er der et halvt hundrede selskaber, som alene har indbragt omkring 665 mio.
Det er altså bevis på, at der for det første gøres noget, for det andet at der gøres noget målrettet, og for det tredje, det vil jeg gerne understrege, har vi med den
struktur, vi nu lægger op til i et tæt samarbejde med KL og deres medarbejdere rundtomkring i marken, skabt mulighed for og sikkerhed for, at vi med et styringssystem er i stand til endnu bedre og mere målrettet at gå efter de virksomheder, hvor der er noget at gå efter.
Må jeg så sige, at derudover har vi altså indført en regel, som er ganske ny, nemlig et erklæringsskema, hvor vi kræver, at der kommer en underskrift fra advokat, revisor for, at man nu opfylder de regler, som man skal opfylde.
Så er der informationskampagnen.
Jeg tror, det var hr. Vernersen, der gjorde det her til noget nærmest latterligt.
Det kan jeg kun tage som udtryk for, at hr. Vernersen ikke har læst den undersøgelse, som danner baggrund for det her.
Hvad er det, der er tale om?
Der er jo tale om en række virksomheder, små virksomheder, som ikke har tilstrækkelig viden til at kunne matche de krav til oplysning og dokumentationsforpligtelser, som vi stiller.
Derfor er det da rimeligt nok, at vi også laver en informationskampagne. Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at hele det her spørgsmål om de store og de små virksomheder er noget, der skal matches med pisk og gulerod.
Vi vil altså ikke vige tilbage for at gøre begge dele.
Jeg vil gerne sige, at efter vores opfattelse er hele grundlaget for transfer pricing jo også et spørgsmål om, hvad vi gør internationalt, og hvordan
det internationale billede ser ud.
Vi har nu taget initiativ
til i det danske formandskab i EU at gennemføre en pakke, en EU-pakke, en skattepakke, som sikrer større åbenhed, som sikrer større kontrol, som sikrer bedre muligheder for, at vi i samarbejde med andre lande på det skattemæssige område kan matche de problemer, der her er tale om også i Dansk Industri.
Vi har fulgt op på den sag.
Vi har netop på transfer pricing-området lagt megen vægt på, at Kommissionen er pådrivende, hvad det her angår, også i OECD-regi.
Så til sidst: Hvis man er et selskab, som ønsker at placere sig der, hvor der er noget at komme efter rent skattemæssigt, så er det vel sådan, at man vil prøve at se på, hvordan selskabsbeskatningen er i de enkelte lande.
Danmark ligger sådan nogenlunde på gennemsnittet i europæisk sammenhæng.
Der er ikke nogen speciel fordel ved at udnytte danske selskabsskatteprocenter i forhold til andre landes.
Alene den logik skulle jo gøre, at man skal være lidt varsom med at sige, at der er meget store beløb.
Der er faktisk aldrig nogen sinde konstateret et eksakt beløb.
Man har på et tidspunkt været oppe at sige noget om, at det nok er 20-30 mia. kr., men efter en nøjere vurdering fandt eksperterne jo ud af, at det måske kun var i størrelsesordenen 5 mia. kr. - altså beskatningen af 5 mia. kr. Det kunne endda også være et minus, for beskatningen af disse 5 mia. kr. kunne gå begge veje.
Det kunne enten være, at Danmark, staten, gik glip af beskatning af disse 5 mia. kr. eller det modsatte.
Så lang og så kort er hele den her diskussion.
Jeg synes, det er vigtigt her ved afslutningen af denne debat at konstatere, at der er gjort meget, der gøres nu endnu mere, og at Danmark ligger på linje med en række lande og i mange tilfælde over de krav, der stilles i en række lande.
Eksempelvis har hr. Vernersen og andre sagt: Men de har jo bøder i USA, i Canada, i Australien, i Japan.
Ja, men de har til gengæld ikke dokumentationspligt i USA.
De har ikke dokumentationspligt i Canada.
De har ikke dokumentationspligt
i Australien.
Det har de heller ikke i Japan.
Det har de heller ikke i Storbritannien.
Det har de heller ikke i Finland.
Det er den dokumentationspligt, som vi lægger utrolig meget vægt på, og som vi nu oven i købet forlanger at revisorer og advokater skal skrive under på.
Jeg synes, det er - undskyld jeg siger det - meget betænkeligt, nu skal jeg passe på ikke at sige det stærkere, end rimeligt er, at man løber i byen med en argumentation af den type her.
Fakta er, at Danmark har gjort meget, men vi vil under ingen omstændigheder holde hånden over virksomheder, som ikke retter sig efter reglerne.