runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 2006-02-21:
Men lidt i familie med hinanden er vi da, og vi har også kendt de inkonvertible obligationer, men det var måske på et tidspunkt, hvor man ikke rigtig havde en forventning om, at renteniveauet kom til at ligge dér, hvor det gør nu.
Ministeren vil med lovforslaget forlænge loven om at modvirke disse såkaldte indlåsningseffekter på de inkonverterbare realkreditlån.
Forslaget har til formål at give låntageren adgang til at indfri de konvertible lån til en kurs, der svarer til den gældende markedsrente, på betingelse af at lånerne har ansøgt staten om at overtage gældsforpligtelsen senest ved udgangen af 2005.
Da det nok er lidt i familie med det, der skete i 1995, ser vi ikke de helt store problemer i det.
Ministeren ønsker som sagt at forlænge ordningen i 10 år.
Det menes ifølge lovforslaget at gavne lånerne, og det er der efter min mening heller ingen tvivl om.
Ministeren skønner, at låntagerne vil spare omkring 1 mia. kr.
Jeg ved ikke, om ministeren kan kommentere det, men ellers må vi se på det i udvalgsbehandlingen.
1 mia. kr. er i hvert fald rigtig mange penge, så de, der kan spare dem, er glade, men hvis der er nogle i den anden ende, der mister dem, er de måske mindre glade for det.
Men okay alligevel.
Forslaget omfatter også låntagere, som har optaget lånene helt tilbage omkring 1994, og ordningen skal inkludere lån efter lov om statsgaranti og rentetilskud for lån til yngre landmænd, hvilket synes ret rimeligt.
Jeg er i øvrigt kommet i tanker om, at de landmænd, der var yngre i 1994, må jo være ældre landmænd nu, men det må vi så også se på i udvalgsarbejdet.
Høringssvarene bakker lovforslaget op, men der er dog en lillebitte detalje, som jeg vil bede ministeren forholde sig til.
Ministeren skriver, at lån til yngre jordbrugere blev ydet som lån med afvikling over 20 år, men Forbrugerrådet siger i sit høringssvar, at i nogle tilfælde må det formodes at være 30 år.
Hvis det er tilfældet, kunne det være, vi skulle tage højde for det her og nu for ikke at forstyrre Folketinget med en yderligere forlængelse om 10 år.
Men alt i alt et ganske udmærket forslag, som jeg vil tilsige Socialdemokratiets støtte til, idet jeg er helt sikker på, at de småspørgsmål, vi kunne støde på i udvalgsarbejdet, finder vi nok ud af.
Colette L. Brix (DF), 2006-02-21:
Dansk Folkeparti støtter forslaget om at forlænge ordningen, hvor staten imødegår, at folk reelt stavnsbindes til deres boliger gennem en komplet uattraktiv lånetype.
Vi har ingen indvendinger mod en forlængelse af ordningen frem til december 2015, og vi støtter også den udvidelse af ordningen til at gælde udlån til yngre jordbrugere, der lægges op til med forslaget, efter at de statslige rentetilskud er aftrappet.
Der er ikke så mange dikkedarer i det, så med disse korte kommentarer vil jeg blot meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
I Det Konservative Folkeparti er vi positive over for at forlænge den nuværende ordning med 10 år, altså frem til den 31. december 2015.
Indlåsningsordningen vil være til gavn for den enkelte borger og for virksomhederne, og en videreførelse vil således betyde en væsentlig besparelse for debitorerne på omkring 1 mia. kr., samtidig med at man fortsat vil kunne leve op til lovens oprindelige formål om, at ordningen skal være udgiftsneutral for statskassen.
Samtidig støtter vi forslaget om en udvidelse af ordningen, således at den kurs, statskassen har indfriet til ved garantiindfrielser af lån til yngre jordbrugere, kommer på det samme niveau, som lånet kunne være overtaget til under indlåsningsordningen.
Dette betyder, at statskassen påføres en lavere udgift, end tilfældet er i dag, og at låntager dermed får en tilsvarende lavere gæld til statskassen.
Det er sluttelig værd at bemærke, at høringssvarene til lovforslaget fra de berørte organisationer stort set er positive, og fra konservativ side støtter vi også forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-21:
Når Erhvervsudvalget er begunstiget af to så fagligt velfunderede ordførere som Socialdemokratiets og Venstres ordførere, vil det være spild af Tingets tid at uddybe forslaget yderligere, så jeg skal kun tilføje, at Det Radikale Venstre deltager positivt i udvalgsarbejdet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-21:
På SF’s vegne må jeg også meddele, at vi ikke kan komplicere denne sag.
Den er ret enkel, vi går også ind for den, og vi går også ind for, at ordningen udvides til også at omfatte yngre jordbrugere.
Forbrugerrådet har i sit høringssvar anført, at det kunne være en idé at udvide til 20 år, og jeg kan støtte den socialdemokratiske ordfører i, at det måske var en god idé at gardere sig, så vi ikke skal snakke om det igen om 10 år,
selv om jeg er klar over, at det er noget, der skal gå hurtigt.
Det er der jo lagt op til.
SF støtter forslaget som et ganske fornuftigt forslag, der hindrer en stavnsbinding til fast ejendom.
Frank Aaen (EL), 2006-02-21:
Jeg er helt bekendt med, at det kan medføre en mindre krise for økonomi- og erhvervsministeren, når jeg nu for tredje gang starter med at sige, at jeg er positiv over for et lovforslag, der er fremsat af regeringen, men sådan er det.
Jeg vil også gerne sige tak til ordførerne for den positive behandling af lovforslaget.
Der blev rejst det spørgsmål, om ordningen burde forlænges yderligere, fordi der måske fandtes nogle 30-årige lån.
Vi vil selvfølgelig undersøge under udvalgsarbejdet, om der kan være en forklaring på det, og jeg skal vende tilbage til Folketinget med resultatet.
Så spurgte hr. Frode Sørensen, hvor denne milliard bliver af.
Sagen er, at vi ikke skal tvinge folk til at give overkurs for nogle tynde serier.
Alle skulle derfor være vindere i denne sag.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Vi, der kan huske lidt tilbage i historien, ved jo, at Det Konservative Folkeparti også tidligere har stemt imod stramning af promillegrænsen for bilister, fordi bilister har en særlig plads i det konservative hjerte; det har jeg forstået.
Men det, at der er forskellige grænser, er jo ikke noget argument for, at der skal være forskellige grænser, og når det gælder sikkerhed, kan jeg altså ikke se forskel på en, der fører en coaster, og en, der fører et lastvognstog.
Kim Andersen (V), 2006-02-21:
Jeg er enig i, at det er meget betænkeligt, hvis man kører lastbiler eller fører skibe i spirituspåvirket tilstand, og jeg er glad for, at SF er positiv over for intentionerne, som Venstre altså også støtter, i det her forslag fra økonomi- og erhvervsministeren.
Det, der er intentionen, som jeg har sagt et par gange, er for erhvervssejlads at indføre noget, der tilnærmelsesvis er en nulalkoholkultur, og derfor skal promillegrænsen altså være så tæt på nul, som det er muligt i virkelighedens verden.
Det er derfor, at vi synes, vi har fundet et snit her, som er afbalanceret, og som er til at håndhæve også om bord på skibene.
Frank Aaen (EL), 2006-02-21:
Det problem kan vi ikke afklare og blive enige om i dag, kan jeg forstå, men jeg kan sige, at der allerede er stillet et spørgsmål om, hvorfor der skal være forskel mellem de to erhverv, og hvis ministeren ikke mener selv at kunne svare på det, vil jeg anbefale, at ministeren sender spørgsmålet til Justitsministeriet og får et bidrag til besvarelsen derovrefra.
Så kan hr. Frank Aaen jo godt have den holdning, at grænsen for førere af biler også skal være 0,2, det er fair nok, for det er jo et politisk standpunkt.
Kim Andersen (V), 2006-02-21:
Vi har jo for ikke så lang tid siden indført nye regler også inden for bil- og lastbiltrafikken på det her område.
Sanktionerne er skærpet betydeligt, og de har vist sig at give et resultat.
Og i øvrigt er det jo sådan, at ud over promillegrænserne ved trafikken til lands må man ikke foretage sig noget, der er uagtsomt.
Som regelsættet er i dag, mener vi, det er dækkende.
Karen J. Klint (S), 2006-02-21:
Dels har vi haft det tilbage, og dels har vi nu også et tilsagn om, at der vil blive foretaget en undersøgelse af de regelsæt, vi har at gøre med på bosætningsområdet for mennesker med handicap.
Vi får også en redegørelse for og en undersøgelse af, om man kan kopiere nogle af de positive muligheder, der er i lejelovgivningen, ind i de regelsæt, der er, hvis man bor i en bolig efter serviceloven eller efter andre regler på området.
Vi skal ikke have de negative begrænsninger med ind, men vi kunne måske godt bruge nogle af de positive.
Så det er for at få en udtalelse om, at vi kan se lidt mere positivt på området og åbne op for, at selv om vi vedtager noget i dag, er vi ikke helt færdige med at se på problemerne omkring bosætning for mennesker med handicap.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-21:
Jeg vil gerne takke for de positive meldinger fra Socialdemokraternes ordfører og for et godt samarbejde i det hele taget om det her lovforslag.
Det er rigtigt, at jeg vil se på regelsættet omkring lejeloven og på, om der er nogen af de elementer, der kan kopieres og inddrages i forbindelse med § 92-institutioner, så vi på den måde giver beboerne en større sikkerhed i deres boform.
Det vil jeg være positivt indstillet over for, og det går vi nu i gang med at undersøge.
Men jeg vil også gerne gøre opmærksom på, at fire partier i betænkningen giver udtryk for, at det ikke er tilfredsstillende, at der ikke gives et retskrav på reel medbestemmelse ved valg af bolig oprettet efter serviceloven, som en borger er visiteret til.
Partierne finder det uforståeligt, set i lyset af lovforslag nr. L 141 om revision af reglerne om frit valg af ældreboliger m.v.
Der finder jeg det nødvendigt at oplyse, at det er sådan, at borgere, der er visiteret til en bolig efter almenboligloven eller et § 92-tilbud, har akkurat samme ret til frit valg og medbestemmelse, og det har de haft siden juli 2002.
Det frie valg omfatter almene ældreboliger, amtskommunale § 92-tilbud samt plejehjem og beskyttede boliger efter servicelovens § 140.
Det lovforslag, som vi nu tredjebehandler, betyder større retssikkerhed i kommunernes afgørelser og i forbindelse med sagsbehandlingen.
Det handler om, at den konkrete indsats nu skal beskrives i den afgørelse, som borgeren får i hånden.
Med den afgørelse kan borgeren så efterfølgende udnytte sin ret til det frie valg og finde lige præcis den boform, som kan levere den ydelse, som er beskrevet i afgørelsen.
Men forslaget imødekommer også de andre ting, man ønsker at prioritere, for med bl.a. tilbudsportalen bliver det væsentlig nemmere at se, hvilke sociale tilbud der kan opfylde de krav, som den enkelte borger har.
Der sker altså nu en markant styrkelse af retssikkerheden, men der bliver også langt bedre mulighed for at udnytte det frie valg med dette lovforslag.
Ole Sohn (SF), 2006-02-21:
Det var da en interessant vinkel, hr. Frank Aaen var inde på.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge om, hvad begrundelsen er for, at der skal være forskellige promillegrænser, når man fører et 80 t stort lastvognstog, og når man sejler eller fører et skib.
Det er ikke, fordi jeg er imod forslaget, men der er bare en forskel.
Man må gerne have en lidt højere promille i blodet, når man kører på landevejen med de tontunge lastbiler, end når man sejler.
Derfor spørgsmålet: Har regeringen clearet det her med Justitsministeriet, som har færdselsloven under sig, sådan at der er en parallelitet?
Karen J. Klint (S), 2006-02-21:
Jeg tror, at det er en af dagens gode nyheder, at den fortolkning, der er af det frie valg og adgang til frit valg af boliger, også gælder hele spektret af § 92-boliger.
Der har i hvert fald været nogle misforståelser om, at når det var en bolig, man var visiteret til efter serviceloven, så var det meget det behovsbestemte, og fordi der måske ikke er så mange botilbud, der er ret ens, havde man ikke de samme retskrav på selvbestemmelse med hensyn til valg af adresse, som der bliver lagt op til her.
Så når jeg går på talerstolen nu, er det med en lille appel om, at de, der sagsbehandler lovforslag nr. L 141, også får det tydeliggjort i sagsbehandlingen der, for det er jo den del af lovgivningen, der handler om det frie valg, og ikke L 82.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-21:
Jeg vil understrege, at når vi ser på f.eks. § 92-tilbuddene, er det afgørende det behov, den enkelte borger har, og at der er et socialt tilbud, der kan modsvare det behov, som borgeren har.
Og blandt de sociale tilbud, der kan opfylde det, kan man så have et frit valg Jeg vil foreslå, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen af L 141 sørger for at få præciseret de her informationer, så det er helt klart for alle, hvor langt det frie valg egentlig rækker.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Lovforslaget vedtoges enstemmigt med 111 stemmer.
Marion Pedersen (V), 2006-02-21:
Dette lovforslag skal sikre, at danske virksomheder i fremtiden får samme adgang til et smidigt patentsystem som virksomheder i andre europæiske lande, der har ratificeret Den Europæiske Patentkonvention.
Ændringerne medfører, at den europæiske patentmyndighed, EPO, får en ny kompetence, så patenthaver nu selv direkte kan anmode EPO om at foretage en begrænsning af et europæisk patents beskyttelsesomfang eller ophævelse af et europæisk patent, og det vil få umiddelbar virkning i Danmark.
Lovforslaget gør det altså muligt for patenthavere centralt at få området for deres patenter begrænset, hvis det skulle vise sig at være for bredt formuleret.
Derved bliver det muligt for patenthavere at imødegå en eventuel retssag anlagt af tredjemand vedrørende patentets gyldighed.
Ophævelse vil også kunne ske, såfremt EPO bliver anmodet om det af patenthaver.
Tredjemand kan derimod ikke anmode om begrænsning eller ophævelse af et europæisk patent, men denne har mulighed for at gøre indsigelse mod patentet inden for 9 måneder, efter at patentet er offentliggjort og meddelt af EPO.
Der er her tale om indførelse af en mere enkel og billig procedure, der foregår centralt, nemlig via EPO, frem for at patenthavere er nødt til særskilt at henvende sig til hvert enkelt lands nationale patentmyndigheder og anmode om enten begrænsning eller ophævelse.
Denne implementering vil samtidig være med til at lette de danske virksomheders både administrative og økonomiske byrder, da de via ændringer i Den Europæiske Patentkonvention får adgang til en central myndighed med beføjelse til både at indskrænke og ophæve patentet.
Niels Sindal (S), 2006-02-21:
Som nævnt skal forslaget tilvejebringe hjemmel til, at Danmark tiltræder en ændring i Den Europæiske Patentkonvention, der blev endeligt vedtaget den 28. juni 2001.
Formålet er som nævnt fra ordføreren for Venstre at forenkle og reducere omkostningerne ved patentansøgning.
Den europæiske patentmyndighed giver mulighed for at ansøge om patent i samtlige lande under en fælles konvention.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-02-21:
For tiden pågår der jo en lang række debatter om patentrettigheder, copyrightrettigheder og forskellige andre rettigheder af intellektuel karakter både nationalt og internationalt, og det er klart, at det er en debat, som Dansk Folkeparti følger meget nøje.
Vi er meget lydhøre over for de synspunkter, der kommer fra politikere her på Christiansborg, men sandelig også fra de folk, der sidder med substansen i dagligdagen, folk ude i erhvervslivet.
Derfor har vi meget nøje gransket de høringssvar, der er kommet ind i forbindelse med det her forslag, for de rejser en lang række principielle spørgsmål om, hvordan hele patentsystemet egentlig er indrettet.
Og det er klart, at når man, som det her forslag lægger op til, nærmest bliver sat en pistol for panden – accepter ændringen eller meld dig ud – kræver det jo også et meget klart svar.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti som udgangspunkt er lidt tøvende over for suverænitetsafgivende initiativer.
Det er klart, at vi har det udgangspunkt, at Danmark faktisk på en lang række områder klarer det rigtig godt, og at der på tilsvarende mange områder måske ikke er nogen grund til at lade andre landes politikere, andre landes embedsfolk overtage kompetencen.
Så det er klart, at vi har en bekymring vedrørende den del af forslaget.
Når det er sagt, handler det jo også om at få patentsystemet til at fungere så gnidningsfrit, så smidigt, som muligt til gavn for erhvervslivet, og som den tidligere taler var inde på, er der meget klar og entydig opbakning i høringssvarene fra erhvervslivet.
Det er meget vigtigt for Dansk Folkeparti at slå fast, at der skal være en fuldstændig klippefast sondring imellem EU-systemet og EPO-systemet.
Jeg vil gerne indskærpe over for ministeren, der er til stede her i salen, at de to ting aldrig nogen sinde må sammensmelte.
Det har for Dansk Folkeparti været et kardinalpunkt i hele debatten, efter at artikel 229 blev indført i Nicetraktaten.
Det er også derfor, at vi med tilfredshed noterer os, at ministeren har garanteret, at der ikke bliver en sådan sammensmeltning.
Vi vil i udvalgsarbejdet granske spørgsmålet om grundlovens § 20, spørgsmålet om EPO’s opbygning, og vi ser frem til at debattere de her ting med regeringen og de øvrige folketingspartier.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
I en globaliseret verden er dansk deltagelse i det europæiske patentsamarbejde af allerstørste betydning både af hensyn til de virksomheder, der opererer uden for landets grænser, og af hensyn til den styrkelse af innovationen og forskningsindsatsen, som udenlandske patenthavere tilfører det danske samfund.
I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på, at danske virksomheder, der ønsker at begrænse deres patent, på eget initiativ med dette lovforslag vil kunne spare de omkostninger, der følger med praksis i dag, og at forslaget rummer en administrativ lettelse, der ikke mindst kommer de små og mellemstore virksomheder til gode.
Ved at man centralt gennem EPO kan foretage den ønskede begrænsning af sit patent, undgår man at skulle søge begrænsning gennemført i hvert enkelt EPO-medlemsland.
Vi Konservative har ingen problemer med, at forslaget rummer afgivelse af suverænitet hvad angår grundlovens § 20, da ændringerne vil få en positiv effekt for dansk erhvervsliv og dermed for det danske samfund som helhed.
Det Konservative Folkeparti støtter dette lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2006-02-21:
Jo, tak, men det var ikke det, jeg spurgte om.
Når vi ikke kan have, at folk har en lille en på, når de sejler skib, skulle man så ikke have lige så stram en filosofi, altså en nulalkoholpolitik for mennesker, der fører meget store lastvognstog på landevejene?
Det var det, jeg spurgte om, og det kunne jeg godt tænke mig at få et svar på.
Vi er enige i, at der har været mange eksempler på ulykker, hvor skibe er blevet ført af en fører, som har været påvirket af alkohol, men kunne man ikke gøre akkurat den samme argumentation gældende med hensyn til lastbiler?
Skulle man ikke have den samme promillegrænse for folk, der fører lastbil, som man her vil indføre for folk, der fører skib?
Kim Andersen (V), 2006-02-21:
Vi har jo desværre inden for de senere år været ude for, at der også til søs er sket nogle alvorlige ulykker, hvor grunden har kunnet henføres til alkoholmisbrug og i hvert fald til, at man har sejlet sit skib med en for høj promille.
Det her forslag fra økonomi- og erhvervsministeren, L 135, tager sigte på at reducere risikoen for ulykker under sejlads efter at have indtaget spiritus.
Det er vi i Venstre positive over for.
Dertil har vi også set, at vandscootere og speedbåde med stor motorkraft ofte har været til gene for badende langs strandene, at man har skabt uro i indre havnearealer, fordi man har sejlet uden fornøden hensyntagen til andre og de omgivelser, man var i – ofte efter at man har indtaget spiritus.
Det her forslag har til hensigt at indføre en nulalkoholkultur inden for søfartserhvervet og skærpe sanktionerne for spiritussejlads svarende til, hvad vi kender fra andre former for færdsel.
Foruden den forøgede sikkerhed, som faste promillegrænser i sig selv vil indebære, er der lagt op til en markant skærpelse af strafniveauet, og samtidig vil forslaget og skærpelsen af straffene sende et klart signal om, at spiritussejlads er uacceptabelt.
Der er ikke efter de gældende regler nogen fast promillegrænse til søs.
Der skal foretages en konkret vurdering af, om en person har indtaget spiritus eller andre rusmidler i et omfang, så den pågældende er ude af stand til at udføre sine opgaver om bord på betryggende vis.
Med det her lovforslag foreslås det, at der bliver indført en fast promillegrænse på 0,20 for alle typer af erhvervssejlads, og for de største og hurtigste fritidsfartøjer indføres der en promillegrænse på 0,50, som så ikke gælder, når skibet er i havn eller er forankret på en beskyttet ankerplads.
Den bestemmelse gælder for alle typer af skibe, det vil sige også for de mindre og mere langsomme fritidsfartøjer, som ikke bliver omfattet af de nye promillegrænser.
Vi har noteret os høringssvarene.
De er overvejende positive, men der er naturligvis også fra nogle foreninger og organisationer, som repræsenterer nogle af søfartserhvervets udøvere, rejst betænkelighed over for en så stram regulering, som en nulalkoholkultur kan synes at være.
Jeg vil gerne fra Venstres side sige, at vi ikke ønsker at kriminalisere nogen.
Vi ønsker ikke at gøre det umuligt at være om bord på et erhvervsfartøj, også i fritiden, men vi vil meget gerne sende et klart signal om, at vi ønsker en nulalkoholkultur.
Vi er i øvrigt positive over for i udvalgsarbejdet at se på, om der kan findes nogle mere smidige modeller, som gør, at det også bliver muligt at håndtere i hverdagen i praksis.
Frank Aaen (EL), 2006-02-21:
Andre ordførere har været inde på, hvad forslaget her går ud på, og har været inde på de principielle overvejelser, som man kan gøre sig om forholdet til grundloven, og er nået til den konklusion, at det er et forslag, som de kan støtte.
Det kan vi også.
Der er jo ingen tvivl om, og min vurdering er også, at ændringerne vil sikre dansk erhvervsliv adgang til en rationel og procesbesparende proces og procedure i de tilfælde, hvor en indehaver af et patent bliver opmærksom på, at patentet faktisk er for bredt formuleret.
Det sikrer jo også, at Danmark ratificerer en række ændringer af Den Europæiske Patentkonvention, som er en forudsætning for det fortsatte medlemskab.
Så jeg siger tak til ordførerne.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Kim Andersen (V), 2006-02-21:
Vi er positive over for i Venstre, at der med det her forslag lægges op til, at der indføres en nulalkoholkultur.
Der tror vi, at det er nødvendigt at have en ret restriktiv grænse, for at det kan praktiseres i virkeligheden, og det tror vi imødeses med det forslag, der her er lagt frem, og med de grænser, som forslaget indeholder.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-21:
Der har været en vis diskussion om suverænitetsafgivelsen, og i høringssvarene diskuteres det faktisk, om der er en reel suverænitetsafgivelse.
Selv om der er det, kan vi gå ind for det her som et fornuftigt forslag til gavn for, så vidt jeg kan se, stort set alle.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-21:
Lovforslaget giver som tidligere nævnt mulighed for, at panthavere kan begrænse et patents beskyttelsesomfang eller begære ophævelse af patentet efter udstedelse af et europæisk patent.
Tidligere har det været besværligt for Danmark at opnå noget sådant, og derfor er det vigtigt, at ministeren har taget initiativ til, at det på EUplan bliver muligt ved lov.
Som tidligere nævnt for ministeren har Det Radikale Venstre besluttet, at vi vil gå positivt ind for dette forslag, så ministeren har vores fulde støtte.