runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karen J. Klint (S), 1998-06-17:
Det er sympatisk, at Fremskridtspartiet ønsker at afkorte ventelisten for de mennesker, der i dag står på venteliste til et høreapparat eller en audiologisk undersøgelse.
Det ønsker Socialdemokratiet også, ingen tvivl om det.
Når vi alligevel ikke kan støtte Fremskridtspartiets forslag, ja, så er det simpelt hen, fordi vi mener, at forslaget i praksis og
i hvert fald på længere sigt vil gøre mere skade end gavn for de danskere, der har brug for høreapparater.
Fra 1. juli 1997 har amterne haft mulighed for selv at tilrettelægge, hvorledes høreomsorgen skal varetages.
Amterne kan selv vælge, om de vil indgå samarbejde og lave overenskomst med f.eks. private praktiserende ørelæger, private audiologer eller private klinikker om udlevering af høreapparater. Der er således skabt mulighed for, at amterne kan benytte meget fleksible ordninger i bestræbelserne på at nedbringe ventetiderne.
Jeg mener, at vi skal lade amterne afprøve disse muligheder, før vi griber til lovgivning på området endnu en gang.
Når jeg hævder, at forslaget på længere sigt vil gøre mere skade end gavn, skyldes det bl.a., at behandlingen af hørehæmmede er et område, der ikke er forbeholdt bestemte autoriserede sundhedspersoner.
Der er således i lovgivningen ikke noget, der principielt hindrer, at audiologassistenter, hørepædagoger, teknikere, audiologopæder eller andre kan drive en privat høreklinik, så længe de undersøgelser og behandlinger, der foretages, ikke omfatter områder, der skal henvises til det, der er beskrevet i autorisationsloven for visse sundhedspersoner.
Fremskridtspartiets forslag vil derfor betyde, at amterne tvinges til at yde tilskud til private aktører på markedet uden at have mulighed for at kontrollere kvaliteten i den udbudte service, en kvalitet, der ellers ville kunne fastlægges i en overenskomst, og det mener vi ikke de danske skatteydere kan være tjent med. Et andet problem med forslaget er, at audiologassistenter, hørepædagoger, teknikere og audiologer ikke er omfattet af sundhedsvæsenets patientklagenævns kompetence.
Det betyder, at patienter, der føler sig fejlbehandlet af en privat behandler, derfor alene er henvist til at skulle politianmelde den private behandler, og det mener vi ikke danske patienter kan være tjent med.
Så selv om intentionerne i lovforslaget er sympatiske, mener vi ikke, at forslaget løser problemerne på området.
Det medfører snarere nogle nye.
Derfor kan Socialdemokratiet ikke støtte lovforslag nr. L 87.
Men vi vil meget gerne vente på den udmøntning af de tiltag, der er med i den indgåede aftale med Amtsrådsforeningen og i de projektgrupper, der i forvejen arbejder på det, og vi er positive over for nye modeller og fleksible løsninger, hvor hørehæmmede kan få en lettere og mere smidig og gerne hurtig adgang til hjælp.
Der forsøges noget nu i Roskildeområdet, og vi vil gerne se på, hvad det resulterer i, og vi tror, at når først et amt tager hul på en ny model, så stiger kreativiteten også i de andre amter.
Men vi vil gerne generelt være med til at give amterne lidt mere tid til at tilpasse sig de nye muligheder, de har fået.
Erik Larsen (V), 1998-06-17:
Det var jo i dag en utrolig teknisk kompliceret fremstilling, socialministeren gav af et meget enkelt problem.
Det her handler kort og godt om, at der er nogle mennesker i Danmark, som ikke kan høre, i hvert fald ikke i en sådan grad, at de har et normalt liv, og dem tvinger vi til at stå på venteliste i uacceptabelt lang tid.
Med det forslag, som ligger her fra Fremskridtspartiet, løser man på en meget enkel måde det problem for de mennesker.
Man gør nemlig det, at man sikrer, at den kapacitet, der er til rådighed på det her område, bliver udnyttet.
Jeg vil da ærligt være ved, at jeg havde store forventninger, da vi lavede aftalen her i Folketinget om, at vi nu lader amterne lave de her overenskomster, men det kan jo ikke hjælpe noget, når det ikke virker.
I virkeligheden synes jeg, at vi i Folketinget bør stå sammen om at vedtage dette forslag fra Fremskridtspartiet, sådan at vi får bragt de her ventelister ud af verden.
Jeg synes faktisk, at det er uanstændigt over for de mennesker, at vi sender tingene i udvalg og diskuterer på kryds og tværs, mens de går rundt og har et problem.
Jeg vil anerkende, at der kan være nogle spørgsmål, som vi lige skal drøfte i udvalget bl.a. om økonomi, men i det store og hele vil jeg på Venstres vegne give tilslutning til det forslag, der ligger her fra Fremskridtspartiet.
Karen J. Klint (S), 1998-06-17:
Jeg vil gerne spørge hr. Erik Larsen om, hvor der er den ledige kapacitet, der lynhurtigt kan gå ind og løse ventetiderne på det her, og også om, hvordan han vil sikre den kvalitet, der ligger i det, hvis det ikke sker på en måde, hvor der er indgået samarbejdsaftaler eller overenskomster, hvor kvalitetskravene er kendte.
Erik Larsen (V), 1998-06-17:
Som det også fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, har det vist sig vanskeligt for amtsrådene at få etableret de overenskomster, som vi havde forventning om skulle etableres.
Og ud fra de forventninger, vi havde, da vi lavede revisionen, nemlig at man kunne lave disse overenskomster,
så må jeg sige, at der må være en kapacitet til rådighed, som kan bruges til at nedbringe de her ventelister. Det var faktisk det, vi gik efter med det forslag.
Så i og med at der ikke er lavet de overenskomster, så må der altså være den kapacitet til rådighed, som vi forventede, der ville være, da vi lavede forslaget om overenskomsterne.
Så vil jeg da godt sige, at de private praktiserende audiologer jo har nogle muligheder for at - nu havde jeg nær sagt - udnytte deres personale, men jeg vil så sige udnytte deres personales muligheder og tid på en anden måde måske, end man har i det offentlige system.
Det synes jeg da man skal give disse private praktiserende audiologer mulighed for at drøfte med deres ansatte.
Jens Heimburger (KF), 1998-06-17:
Det er trist med ventelister, og især for ældre vil jeg formode, medmindre man er meget syg. Man kan spørge sig selv, hvor lang tid vi skal give amterne til at vise, at de har, havde jeg nær sagt lyttet efter, for det er jo ikke særlig kompliceret at forstå.
De har fået den mulighed for et års tid siden, og jeg ved ikke, hvor lang tid min tålmodighed ville vare, hvis jeg havde dårlig hørelse, men jeg vil i hvert fald synes, at 12 måneder er totalt uacceptabelt.
Jeg ved ikke, om vi skal give amterne en måned eller to til at vise, hvad de duer til, men længere vil min tålmodighed i hvert fald ikke strække sig. Så vi er meget positive over for det her forslag.
Vi har jo noget, der hedder en Konkurrencestyrelse, og de har også anbefalet lovændringer på det her område.
Og så må jeg også sige, at jeg deler ikke den skepsis over for de private audiologer, og jeg deler i det hele taget ikke den skepsis over for den private sektor, som jeg hørte hos Socialdemokratiets ordfører.
Det er sådan i dag, at de rent faktisk servicerer en masse med høreapparater, hvor det ikke går igennem det offentlige system, og jeg synes ikke, at vi har hørt meget om, at de mennesker, der har dårlig hørelse, og som går uden om det offentlige system, ikke får en ordentlig betjening.
Vi har verdens førende høreapparatindustri i Danmark.
Det virker på en eller anden måde vanvittigt, at vi så også har nogle lange ventelister på det her område.
Jeg vil ikke sige, det er komisk, men det er i hvert fald trist, ikke mindst for dem, der har problemer på området.
Vi er positive, meget positive over for forslaget.
Vi vil gerne høre noget om økonomien.
Vi vil gerne høre, om der er anbefalinger for, at vi skal vente, men ellers må vi sige, at vi forholder os meget positivt.
Karen J. Klint (S), 1998-06-17:
Det kan jo godt ske, da det sådan er lidt sidst på dagen, at vi skal ud i de store generaliseringer.
Men til hr. Jens Heimburger: Det var ikke en stor generalisering fra min side, og min skepsis til privat arbejdskraft eller private firmaer var meget konkret til dette spørgsmål, om det offentlige skal betale for en privat ydelse, som ikke er overenskomstbestemt.
Hvis man tager sig sammen, så kan man gå hen og lave det overenskomstbestemt her og nu.
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Også jeg vil kvittere for et noget mere direkte og konstruktivt indlæg end det, vi fik fra Venstres ordfører.
Og uanset at hr. Heimburger en enkelt gang kalder papiret for et luftigt papir, var det jo muligt for Det Konservative Folkeparti at melde ganske klart, hvor man ønsker at gå i dialog med regeringen, og det var de fleste steder
, så det vil jeg gerne kvittere for.
At redegørelsen i sit indhold er blevet så kvalitativt god både på den informative side og med hensyn til strategien for, hvordan det skulle kunne lade sig gøre, skyldes også netop det, som hr. Heimburger selv konstaterede: det gode familiesammenhold ikke bare i Socialdemokratiet, men i regeringen.
Jeg hørte næsten en misundelig hr. Heimburger tale for Det Konservative Folkeparti.
Men jeg har et spørgsmål, som er ret centralt at få afdækket.
Når vi ønsker dialog med arbejdsmarkedets parter om den fleksible børnepasningsorlov, opererer man så stadig væk i Det Konservative Folkeparti med, at retskravet på den børnepasningsorlov, vi har, skal fjernes?
Det er ret centralt for at bedømme, hvordan Det Konservative Folkeparti ser på børnepasningsorloven i fremtiden.
Vil man gå over til udelukkende aftalebaseret orlov?
Eller ønsker man at fastholde, som vi også ønsker at fastholde, at der er en del af børnepasningsorloven, som man har et retskrav på?
Bjarne Laustsen (S), 1998-06-17:
Ja, det lykkedes jo først her til sidst at få hidset Enhedslisten en lille bitte smule op, for jeg troede faktisk, at man allerede ville have reageret efter mit indlæg, hvor jeg også nævnte noget om tidligere regeringsindgreb.
Men jeg kan nu forstå på fru Jette Gottlieb, at der altså er to slags lovindgreb: Hvis et stort, bredt flertal her i Folketinget indfører en ekstra feriedag og nogle omsorgsdage, så er det ikke særlig godt, men hvis Enhedslisten foreslår at skære 1,4 timer af den daglige arbejdstid, så er det et ganske udmærket lovindgreb, og så har det ikke samme status, som hvis det var os, der foretog et lovindgreb.
Det er dog en besynderlig tankegang; det må vi huske til en anden gang!
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-06-17:
Det var jo et indlæg, der havde en noget anden karakter end hr. Løkke Rasmussens indlæg, men det er igen en bekræftelse på, at hr. Søvndal har ret, når han siger, at hr. Løkke Rasmussen har fået den forkerte tale med.
I øvrigt er jeg meget enig med hr. Heimburger i, at tingene selvfølgelig skal hænge sammen.
Det er faktisk det, den her redegørelse efter vores opfattelse er et udtryk for, og derfor forstår jeg ikke helt retorikken i den øvrige del af hr. Heimburgers tale, hvor han taler om et luftigt forslag osv.
Det hænger måske sammen med, at vi i den socialdemokratiske folketingsgruppe ikke er af den opfattelse, at regeringen ikke med den her redegørelse lever op til det, vi faktisk har gået og sagt.
Vi er ikke af den opfattelse, at vi har gået og strøet sukker ud, og vi er meget i tvivl om, hvor det er, vi ikke lever op til det, vi tidligere har sagt.
Derfor er jeg nødt til at spørge hr. Heimburger for i hvert fald at bringe mig personlig på sporet, om ikke vi kunne få nogle helt konkrete bud fra hr. Heimburgers side på, hvor det er, vi i den redegørelse her ikke lever op til det, der tidligere er sagt, sådan helt konkret punkt for punkt.
Hr. Petersen var oppe og debattere punkter på et tidligere tidspunkt.
Det gjorde han godt.
Lad os se, om hr. Heimburger kan gøre det samme.
Ole Sohn (SF), 1998-06-17:
Så må jeg stille spørgsmålet på en anden måde: Finder hr. Jan Petersen det som socialdemokratisk ordfører ikke betænkeligt, at man bevidst fastholder en lav sats, vel vidende at ordningen alene er til gavn for de bedststillede og de højest lønnede lønmodtagere, hvorimod de lavest lønnede - eksempelvis på HK-, KAD- og SiD-områderne - får færre og færre muligheder for at gøre brug af den?
Det er jo sådan, bare for at give et enkelt eksempel, at inden for SiD-området er brugen af børneorlovsydelsen faldet markant fra 1994-95 til i dag, så det kun er ganske få hundrede på landsplan, der gør brug af den inden for Specialarbejderforbundet, og tilsvarende lave tal er gældende for HK og Kvindeligt Arbejderforbunds vedkommende.
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Det har vi ikke lovet, og det har vi ikke skabt forventninger om.
Vi har faktisk ment længe - og det har jeg også markeret i tidligere debatter om dette emne - at øget kompensation til børnefamilier på børnepasningsorlov må forhandles hjem som en del af et overenskomstresultat.
Der skal være andre end samfundet, der skal bidrage, og vi ønsker, der skal kompenseres via overenskomstforhandlingerne.
Her må der træffes afgørelser og prioriteres i forhold til alt andet, lige så vel som det sker på de andre områder, hvor de frie forhandlinger normalt foregår.
Fru Yvonne Herløv Andersen er bekymret for troværdigheden.
Nu er én ting, hvordan tingene bliver udlagt, en anden ting, hvad der rent faktisk er lovet.
Jeg står her med det socialdemokratiske valgudspil, og bagefter kan fru Yvonne Herløv Andersen og jeg - for det kan tage lidt flere minutter end det her - sætte os ud bagved og slå nogle krydser ved det, der der står i vores udspil - altså det vi lovede - og det, der står i redegørelsen.
Så vil fru Yvonne Herløv Andersen blive overrasket over, hvor troværdig regeringens redegørelse er.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-06-17:
Mener hr. Jan Petersen ikke, at Socialdemokratiet har et troværdighedsproblem?
Hvis man nu tager alle de løfter, der er givet på området, og som jo har været mange og meget massive, kan man med rette få store forventninger.
Men mener hr. Jan Petersen ikke, at hvis vi sammenligner de løfter med det, der ligger i den redegørelse, vi har til behandling i dag, har Socialdemokratiet et reelt troværdighedsproblem?
Ole Sohn (SF), 1998-06-17:
Jeg er unægtelig lidt bekymret over hr. Jan Petersens manglende besvarelse og i øvrigt også over besvarelserne.
Det indgreb, der blev lavet i overenskomsterne, virkede jo rent faktisk
utrolig skævt socialt set, i og med at de grupper på arbejdsmarkedet, som har den dårligste tilknytning til det, ikke er omfattet af orlovsordningerne.
På samme måde er det med satserne, og jeg vil gerne spørge: Er det Socialdemokratiets opfattelse, at man skal køre videre med en børnepasningsorlovsydelse på 60 pct., vel vidende at langt de fleste lavtlønsfamilier og i hvert fald med 100 pct.s sikkerhed alle enlige ikke har økonomisk mulighed for at gøre brug af orlovsmulighederne?
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige om det sidste: Jo, det kan jeg da bekræfte.
Det er også derfor, jeg i mit ordførerindlæg lagde vægt på, at vi laver en langtidsholdbar fleksibilitet, så vi ikke af forskellige andre grunde er nødt til at ændre børnepasningsorloven.
Det må kunne komme som et resultat af arbejdsministerens udspil til oktober.
Så siger hr. Jann Sjursen, at der ikke er flyttet mange brikker.
Hvis man er en ung mand, der bliver far for første gang, anden gang eller tredje gang, er der allerede nu en forskel, så man kan holde 2 uger og 2 dage længere fri, end man kunne før.
Det er da en lille brik.
Den ændring af fædreorloven er gennemført siden nytår, og overenskomstindgrebet indeholdt også nogle forbedringer for børnefamilierne, som hr. Jann Sjursen vist selv roste her i salen, hvis jeg husker korrekt.
Folketingsmedlemmerne må acceptere, at så hurtigt kan det ikke gå.
Vi vil gerne lave tingene grundigt og ordentligt, og det er redegørelsen udtryk for.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-17:
Kristeligt Folkeparti og jeg selv synes også, det er ganske udmærket, at regeringen vil indlede en dialog med kommunerne, og at man vil i dialog med arbejdsmarkedets parter.
Mit spørgsmål til hr. Jan Petersen skal gå på, om han og Socialdemokratiet trods alt ikke synes, det havde været muligt og også ønskeligt, at man straks efter statsministerens nytårstale havde indledt denne dialog.
Der er trods alt gået adskillige måneder, siden statsministeren holdt sin nytårstale, og siden der her i Tinget var en forespørgselsdebat om det selv samme tema, regeringen er nået frem til nu, nemlig at den vil indlede en dialog med kommunerne og arbejdsmarkedets parter.
Det er fint nok, og der er også mange gode hensigter i regeringens redegørelse, som ligger i Folketinget i dag, og også i det, hr. Jan Petersen sagde.
Men man må jo sige, at der ikke er flyttet ret mange brikker, siden statsministeren holdt sin nok så berømte nytårstale.
Så vil jeg også spørge, om hr. Jan Petersen ikke kan bekræfte, at han var blandt de folketingsmedlemmer, der i høj grad begræd, at man i sin tid nedsatte orlovsydelsen, først fra 80 pct. til 70 pct. og siden til 60 pct.
Er det ikke rigtigt, at hr. Jan Petersen dengang udtalte, at det var nok ikke sikkert, man nåede helt ned på 60 pct, for det skulle der gøres noget ved, inden det nåede så vidt?
Jan Petersen (S), 1998-06-17:
Det var en fælles forståelse under forespørgselsdebatten, da vi vedtog forslaget til vedtagelse, at regeringen ikke skulle komme med forslag her inden sommerferien fyldt med milliardudgifter.
Det var en fælles forståelse, vi havde.
Jeg synes, at det er fair, at regeringen varsler, at man efter en dialog med arbejdsmarkedets parter vender tilbage med konkrete udspil omkring fleksibilitet i børnepasningsorloven.
Det må være fair. Det sociale skatteloft er et konkret udspil.
Det indgår i pinsepakken, ja, men det indgår også i det udspil her, og det er faktisk et ret centralt og vigtigt fordelingspolitisk fremskridt, som jeg går ud fra fru Jette Gottlieb er helt enig i.
Det er nævnt i kommuneaftalen, og der bliver også etableret pladser i 1999 efter den aftale.
Derudover vil regeringen og kommunerne jo drøfte, hvordan man kan komme videre for at få fjernet de sidste ventelister.
Man kan godt læse kommuneaftalen med de øjne, som man ønsker, men man kan også læse den på den måde, som jeg gør.
Og jeg vælger at bruge den fortolkning, der er til fordel for børnene.
Så har jeg mulighed for i denne omgang også lige at svare hr. Villy Søvndal.
Det der med faderskab er jo et kontroversielt emne og ikke altid lige let at fastslå.
Det varslede regeringen, og jeg er taknemmelig for, at det kunne vedtages, fordi SF også tog del i arbejdet i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det er fælles gods, men det var faktisk statsministeren, der startede, hvis vi skal tale faderskab.
Ole Sohn (SF), 1998-06-17:
I spørgsmålet om børnepasningsorloven, som jo fra regeringens side er lagt an til at være mere fleksibel, hvilket jeg synes er et meget positivt tiltag, står der også i redegørelsen, at man skal tage udgangspunkt i de faktiske ønsker og reelle behov, der er hos børnefamilierne.
Og det tror jeg også alle er enige i.
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet har gjort sig nogle overvejelser om de konsekvenser, som det har, at børnepasningsydelsen er blevet sat ned til 60 pct. af dagpengesatsen. Har man gjort sig nogle overvejelser om, hvilke konsekvenser det har, når man ændrer et velfærdsgode, som gerne skulle være et tilbud til alle, og når man begrænser nogen fra at gøre brug af det af økonomiske grunde?
Virkeligheden er jo, at i forhold til 1994-1995 er det i dag faktisk sådan, at industriarbejderne og lavtlønsgrupperne faktisk ikke gør brug af børnepasningsorloven af den simple grund, at de økonomisk ikke er i stand til det.
Villy Søvndal (SF), 1998-06-17:
Hr. Jan Petersen nævnte i sin indledning, at det var statsministerens fortjeneste, at der var sket to ting, og dér vil jeg bare spørge til hukommelsen: Hvem var det nu, der var afsender af de 14 dages ekstra fædreorlov, hvis vi skal være helt præcise?
Det formoder jeg at man også er i stand til at erindre.
Hvem var det i øvrigt, der tog initiativ til forespørgselsdebatten, som blev nævnt som en af de andre ting?
Det var da vist også SF sammen med Enhedslisten.
Må jeg så spørge til pladsgarantien, hvor hr. Jan Petersen siger, at den kan lade sig gøre, hvis kommunerne her og nu vil prioritere.
Det er dog utroligt, hvis man har fulgt de sidste dages debat.
Man har lavet en stram kommunal aftale, hvor man har understreget, at nu skulle man lade være med oven på den at rejse forventninger, der ikke kunne indfries.
Alle kommunale parter siger: Det her betyder, at pladsgarantien på daginstitutioner bliver udskudt.
Så hører vi - selv ved helt højlys dag - hr. Jan Petersen sige
: På trods af det kan det lade sig gøre, hvis kommunerne kan og vil prioritere.
Jeg synes, at det er lidt for tæt på indgåelsen af den kommunale aftale, til at den skal få lov til at stå uimodsagt.
Jette Gottlieb (EL), 1998-06-17:
Jeg vil gerne kvittere for en fin opsummering af, hvad der foreløbig er gjort for børnefamilierne i de seneste år.
Men jeg vil også godt spørge: Hvilke konkrete initiativer til nye ting ligger der, siden vi havde den forespørgselsdebat i februar, hvor børnefamiliernes vilkår var på dagsordenen?
Hvilke konkrete nye ting kan udgøre det, der hedder
regeringens børnepolitiske pakke, eller hvad det ellers har heddet, nemlig børnefamiliepakken og de forskellige tilnavne, den har haft?
I alt det, man kunne kalde de fremtidige initiativer, synes jeg nemlig vi hørte: I den kommende periode vil der blive taget initiativ til, inden for de næste fire år vil vi tage hul på osv. osv.
Jeg hørte ikke om et eneste konkret tiltag, som jeg kunne hænge min hat på nu.
Det vil jeg gerne bede den socialdemokratiske ordfører svare lidt på.
Kim Behnke (FP), 1998-06-17:
»Vil udenrigsministeren inden den 28. maj 1998 lave en udtømmende liste over, hvilke nye projekter og initiativer EU-Kommissionen har undervejs for det kommende år?
Begrundelse
Inden for de sidste få dage er det kommet frem, at der på højeste niveau i EU arbejdes med en rapport om udvidelse af EU's forsvarsmæssige samarbejde.
Det sker under ledelse af Tindemann.
For at den danske befolkning ved med sikkerhed, hvad der ligger foran dem på EU-området det kommende år, skal vi have en udtømmende liste over, hvad der er undervejs fra EU-systemet, og som danskerne med fordel kan inddrage i deres overvejelser forud for stemmeafgivningen den 28. maj 1998.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-17:
Dansk Folkeparti har jo desværre konstateret, hvilket vi i øvrigt mener er et problem generelt for folkestyret, at regeringen i flere situationer ikke har ønsket at kontakte to partier herinde i Folketinget omkring en række ting og sager
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Thorkild Simonsen (S), 1998-06-17:
Så snart jeg får at vide fra de ministre, jeg har talt om før, at der er givet tilsagn på EU's vegne, altså den danske del af det, jamen så skal vi vende tilbage med forslag, og jeg er lige så interesseret i, at noget sker hurtigt, for det er en periode, hvor vi i hvert fald kan se på fjernsynet, at det ser alvorligt ud.
Men jeg kan ikke give en tidsfrist; det ville være mægtig uklogt.
Jeg kan kun sige, at det skal være hurtigst muligt.
En sådan sag vil Folketingets partier selvfølgelig blive orienteret om.
Det er en sag, der er bred enighed om, hvis vi skal hjælpe - det tror jeg der er.
Jeg kan ikke tænke mig nogen, der ikke vil det.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-17:
Så vil jeg spørge ministeren, da Dansk Folkeparti er meget interesseret i at få det her klaret og også meget hurtigt, om ministeren kan give nogle tidsmæssige perspektiver.
Altså hvis det er sådan, at regeringen beslutter sig for dette her, om man i løbet af kort tid eller længere tid vil lave noget på området.
Vi synes, det haster med at hjælpe de flygtninge i nærområdet, som vi ser det i dag.
Jeg vil også godt spørge ministeren, om han vil tage nogle af Folketingets partier med på råd.
Jeg kan nævne, at Dansk Folkeparti er meget villig til at gå ind i en snak omkring de her ting, hvis det er sådan, at regeringen er villig til noget tilsvarende.
Derfor spørgsmålet: Er der nogen mulighed for, at regeringen vil kontakte andre partier i det her spørgsmål end de to regeringspartier, vi kender?