runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Sams (KF), 2000-03-02:
Nu kunne man jo fristes til at komme med kommentarer til mine to mandlige kollegers holdninger omkring deres opfattelse af, at de tænker som mænd, gud ske lov for det, vil jeg sige, og hurra for den lille forskel, kunne man så også komme til at sige, men jeg vil nu vende tilbage til forslaget, som vi skal behandle i dag.
Og der vil jeg så sige, at der er en række positive elementer i dette lovforslag, og vi er generelt af den opfattelse, at VækstFonden yder et godt og et professionelt stykke arbejde.
Vi synes måske nok, at VækstFondens muligheder tidligere har været endnu bedre, end de er nu.
F.eks. er det vel især bl.a. VækstFondens fortjeneste, at det er blevet muligt at etablere en række bioteknologiske virksomheder her i landet for nogle år siden.
Men de nye resultatlån er ikke befordrende for den udvikling, som VækstFonden i virkeligheden har været med til at sætte i gang, og det er måske endda med til at bremse de ellers udmærkede virksomheder, der er kommet i gang, men som langtfra er flyvefærdige.
Så når regeringen her præsenterer et lovforslag som det foreliggende, mangler der efter vores opfattelse en justering, der kunne give VækstFonden mulighed for at følge dens ellers positive linje op i forhold til disse nye erhverv.
Når det så er sagt, vil jeg give principiel tilslutning
Her skal f.eks. nævnes lånegarantiordningen i forbindelse med risikofyldte projekter.
I den forbindelse er der to forhold, vi ønsker nærmere afklaret under udvalgsarbejdet, og som vi håber at ministeren vil lytte til.
For det første må ordningen etableres, så den ikke er konkurrenceforvridende pengeinstitutterne imellem.
I Finansrådets høringssvar påpeger det et forhold, som vi finder er meget relevant, nemlig at der med den nævnte udformning ikke er denne ligestilling, og at et pengeinstitut i princippet nu vil kunne bevilge sig selv en statsgaranti.
Det virker efter vores opfattelse forkert, og derfor bør det forhold tages op inden lovens endelige udformning.
For det andet må det vel være en forudsætning, at pengeinstituttet ikke skal kunne kræve sikkerhedsstillelse for de sidste 25 pct. af lånet, som ikke er omfattet af lånegarantien.
Pengeinstituttet skal vel også løbe en risiko, og det må vel netop være de sidste 25 pct. Den anden sag, vi vil påpege i forbindelse med det her lovforslag,
er, at vi vil advare mod at inddrage ren socialpolitik i VækstFondens kriterier.
Det er vores opfattelse, at der er en meget stor frivillig proces i gang i virksomhederne, hvor der tages stadig flere bevidste sociale hensyn, og at det frivillige arbejde bør styrkes, men man gør ikke det frivillige arbejde en tjeneste, og man gør ikke sagen en tjeneste ved at inddrage disse aspekter i forbindelse med VækstFondens arbejde, tværtimod.
Jeg mener, det er forkert at blande de to ting sammen.
Med de bemærkninger vil jeg så ønske, selv om erhvervsministeren ikke kan beskyldes for at have tendenser til at lytte hverken til vores forslag eller vores indvendinger i disse måneder, at jeg så alligevel vil kunne så kimen til, at disse spørgsmål tages op inden lovens vedtagelse.
Ole Sohn (SF), 2000-03-02:
Jeg synes, det er glædeligt at høre Venstre og De Konservative udtrykke støtte til forslaget, som jo også er en del af finanslovforliget, og dermed også at kunne konstatere, at de to store borgerlige partier bakker op om det progressive erhvervspolitiske flertal, der udkrystaliserede sig i forbindelse med finansloven.
Så det tegner jo godt for den erhvervspolitiske debat her i salen.
Når det er sagt, vil jeg sige, at årsagen til denne brede enighed skyldes vel også, at der er en forståelse for, at vi skal have mindsket de små og mellemstore virksomheders finansieringsproblemer i forbindelse med fremme af deres omstilling og udvikling.
Derfor er der behov for, at der kommer nogle nye tiltag, for vi ved jo, at mindre virksomheder kan have problemer med at opnå lån til finansiering af udviklingsaktiviteter, og da den type aktiviteter normalt er mere risikobetonede, kræver pengeinstitutterne ofte en sikkerhedsstillelse, som nye mindre virksomheder kan have svært ved at komme med.
Derfor er der behov for nogle tiltag.
Og i og med at pengeinstitutterne vel af naturlige grunde kan have hang til at være tilbageholdende over for sådan nogle risikofyldte projekter, ja, så er det vel med til at hæmme finansieringen af eksempelvis innovation. Vi synes, det er godt, at lånegarantierne, som med lovforslaget her skal styres af VækstFonden, kan stilles til udviklingsaktiviteter inden for innovation, markeds- og organisationsudvikling, og vi synes, det er godt, at der kan ydes lån til opstart af iværksættervirksomheder, og at man også kan gå ind i forbindelse med generationsskifter.
SF finder, at disse låne- og lånegarantiordninger, som ligger i lovforslaget, er positive elementer, der kan understøtte mindre virksomheders udviklingsaktiviteter.
Også de nye muligheder, der ligger i lovforslaget, om, at VækstFonden kan gå ind med direkte kapitalindskud i mere risikobetonede udviklingsprojekter samt VækstFondens muligheder for at etablere mødesteder, hvor private investorer og mindre innovative virksomheder kan finde hinanden, er konstruktive bidrag til udvikling af dansk erhvervsliv, men også til udviklingen af nye arbejdspladser, og det er jo alt andet lige det, vi har behov for.
Så SF støtter forslaget.
Egil Møller (DF), 2000-03-02:
Dette lovforslag fra regeringen har til formål at indføre en statslig støttet lånegarantiordning for de små og mellemstore virksomheder.
Begrundelsen skal ses i lyset af, at det ofte er svært for mindre virksomheder at opnå langfristet låntagning til bl.a. udviklingsaktiviteter inden for innovation, markeds- og organisationsudvikling.
Lovforslaget skal tilpasses VækstFondens lovgrundlag, således at fonden får mulighed for at tilbyde nye finansielle produkter.
Der er her tale om, at VækstFonden lader udstede garantier for pengeinstitutters udlån.
En nyskabelse er ligeledes, at VækstFonden skal kunne finansiere meget risikobetonede udviklingsaktiviteter ved en kombination af lån og egenkapital. VækstFonden får nu muligheder for at drive mødesteder for private investorer og små innovative virksomheder, de såkaldte business angels network.
Dansk Folkeparti ser med megen sympati på disse mange nye virksomheder, der skyder op som paddehatte.
Det skal dog aldrig blive en statsopgave at yde tilskud til disse.
Til gengæld skal de have muligheder for støtte gennem eventuel skattefrihed i de første leveår.
Bedre og hurtigere afskrivningsmuligheder er mere gavnlige for disse virksomheders fremtidige overlevelsesmuligheder.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte regeringens lovforslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-03-02:
Jeg skal sige på vegne af Det Radikale Venstre, at vi kan støtte forslaget.
Vi finder, at det arbejde, der foregår i VækstFonden, er fornuftigt.
I det hele taget er diskussionen om kapital, kapitalformidling jo en vigtig diskussion.
Vi bruger meget energi i Folketinget generelt på at diskutere arbejdskraft og arbejdskraftens bevægelighed og arbejdsmarkedet.
Men kigger vi på produktionsfaktorerne generelt, ja, så er kapital jo formentlig lige så vigtig, og vi bruger måske ikke nok energi på at diskutere det generelt. Vi finder i hvert fald fra radikal side, at den diskussion er utrolig vigtig, altså diskussionen om, hvordan vi sikrer kapitalformidling, også til sektorer, hvor der er en høj risiko, til sektorer, der er forbundet med en høj grad af innovation.
Vi synes, der er mange fornuftige ting i forslaget.
Vi synes, det er fornuftigt, at man også kan forsøge at arbejde med at knytte kontakter til private investorer, se, om det kan kaste noget af sig.
Det er der jo gode erfaringer med fra udlandet, hvorfor skulle det ikke også kunne være relevant herhjemme?
Særlig i betragtning af den massive økonomiske fremgang, der har været i det danske samfund siden 1993, er der jo mange mennesker, der har tjent en del penge; måske kan det formidles videre ud i erhvervslivet.
Lad mig sige generelt: Diskussionen omkring venture-markedet om, hvorvidt det er en offentlig opgave eller bør være en privat opgave, fortjener også et par ord med på vejen.
Principielt burde det jo egentlig være sådan, at det her var et marked, der kunne hvile i sig selv.
Jeg synes nok, man må erkende, at der er nogle huller i markedet, som VækstFonden og de initiativer, som vi stabler på benene med det her lovforslag, søger at dække, og derfor kan der være begrundelse for, at man går ind fra offentlig side i øvrigt. Så vi er positive fra radikal side; vi kan tilslutte os forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Da Enhedslistens ordfører på området ikke kan være til stede i dag, skal jeg meddele, at Enhedslisten kan tilslutte sig forslaget om VækstFonden, idet vi lægger meget vægt på, at der også er nogle bemærkninger om miljø, som vi ønsker at sikre bliver udmøntet på bedste måde.
Og det er med dette udgangspunkt, vi siger ja til lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-03-02:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Vi synes, der er god fornuft i at samle kræfterne i én organisation, så man kan opnå nogle synergieffekter, som det hedder på godt gammelt dansk.
Det her område er eller har i hvert fald i forvejen været karakteriseret af alt for mange instanser.
Ud over det, der foregår i statsligt regi, må man på et eller andet tidspunkt også begynde at diskutere alle de ting, der foregår ude i amterne, ude i kommunerne på eksportfremmesiden.
Det kan i forvejen være rimeligt forvirrende at finde ud af. Så vi er positive over for at samle det ét sted.
Det er i hvert tilfælde intentionen.
Jens Hald Madsen (V), 2000-03-02:
Jamen jeg er sådan set enig i, at den mur, der er mellem samfundet, det offentlige og erhvervslivet, er brudt ned, for det offentlige er efterhånden begyndt at anerkende, at dansk erhvervsliv er bedre til at lave tingene.
Jeg ved det som byrådsmedlem.
Vi udliciterer som aldrig før.
Der er mere og mere, der kommer i udbud.
Man har fået forståelsen af, at dér, hvor man ved mest om at køre en virksomhed, det er altså ikke blandt kloge politikere her på Christiansborg, som laver alle mulige kunstige støtteordninger, det er ude i dansk erhvervsliv.
Det, vi skal sørge for, er at spænde mindst muligt ben for det danske erhvervsliv, og det vil sige, at nogle af de kollegaer, som erhvervsministeren har, burde man egentlig tale med i stedet for at lave støtteordninger.
Man burde tale med en miljøminister.
Man burde tale med en arbejdsminister.
Man burde tale med en skatteminister.
Og så burde man tale med dansk erhvervsliv.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-02:
Det kommer nok ikke bag på nogen, når jeg siger, at Socialdemokratiet støtter erhvervsministerens forslag om at samle det danske eksportfremmesystem i et nyt eksportråd under Udenrigsministeriet.
Regeringen besluttede jo allerede sidste år, at den statslige eksportfremmeindsats skulle samles i Udenrigsministeriet fra den 1. januar år 2000.
Med det lovforslag, vi her behandler, bliver hovedparten af eksportfremmeopgaverne overført til den nye eksportfremmeorganisation.
Herefter er det kun opbygningen - men den er også vigtigt - af eksportkompetencer i små og mellemstore virksomheder, der skal ligge under Erhvervsministeriet.
Socialdemokratiet er enig med erhvervsministeren i hendes vurdering af, at samlingen af eksportindsatsen i én organisation vil skabe en synergieffekt, der vil komme erhvervslivet til gavn.
Med kun én indgang får virksomhederne til eksportfremmesystemet vil adgangen til den rette viden og støtte blive mere overskuelig for virksomhederne, og det vil blive lettere for staten at samle erfaringer og viden, så den fremtidige indsats bliver endnu mere effektiv.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet støtter erhvervsministerens forslag.
Pia Larsen (V), 2000-03-02:
Venstre kan støtte regeringens initiativ til at etablere et enstrenget eksportfremmesystem.
Vi er også enige i, at den nye eksportfremmeorganisation skal forankres i Udenrigsministeriet.
Og det indebærer så, at Eksportfremmerådet nedlægges.
Det har vi heller ingen grundlæggende problemer med.
Men når det så er sagt, ønsker Venstre ligesom i konkurrencelovgivningen, at erhvervslivets organisationer fortsat skal være repræsenteret i erhvervsfremmesystemet.
Ministeren har på baggrund af høringssvarene til lovforslaget valgt at tilføje til bemærkningerne til lovforslagets § 2: »Med henblik på at sikre erhvervslivets samt relevante ministeriers fortsatte rådgivning på eksportfinansieringsområdet bør der med jævne mellemrum holdes møder med repræsentanter for erhvervslivet samt de relevante ministerier.« Denne sætning, som oven i købet kun er placeret i bemærkningerne til lovforslaget, er efter Venstres opfattelse alt for løs og uforpligtende.
Vi mener, det er af den allerstørste betydning, at den styrkelse af erhvervsorganisationernes indflydelse på Eksportkreditfondens område, som blev indført i 1999, ikke ophæves, samtidig med at Eksportfremmerådet nedlægges.
Som det fremgår af mange af høringssvarene, bl.a. det fra Dansk Industri, bør der tillægges Eksportkreditfonden en høringspligt blandt de relevante organisationer på de områder, som tidligere blev varetaget af Eksportfremmerådet.
Derudover finder Venstre det betænkeligt og unødvendigt, at loven gives tilbagevirkende kraft fra den 1. januar år
Der er for os at se ingen tungtvejende grunde, som kan legitimere lovens ikrafttrædelse før vedtagelsen.
Vi synes, det er en uskik at lovgive med tilbagevirkende kraft, og der skal være særdeles tungtvejende grunde, hvis Venstre skal gå ind for det.
Men som sagt så ser vi positivt på initiativet om at få et enstrenget eksportfremmesystem.
Og det med erhvervslivets repræsentationers høringsadgang synes vi som sagt er vigtigt, og det vil vi tage op under udvalgsarbejdet.
Pernille Sams (KF), 2000-03-02:
I Det Konservative Folkeparti har vi ingen problemer med, at Eksportfremmerådet er nedlagt, og at der nu er etableret et enstrenget system.
Det er en udmærket forenkling og vil formentlig blive en forbedring på længere sigt.
Når Eksportfremmerådet imidlertid er nedlagt, er med det også erhvervslivets dialog eller kontakt med hele den statslige eksportkreditordning blevet nedlagt.
Og det er vores opfattelse, at der rent faktisk fandt et vældig godt samarbejde sted, som begge parter havde brug for, og som sagen havde gavn af. Derfor synes vi, ministeren skulle lytte og tage positivt imod erhvervslivets ønske om at få denne dialog overført til det nye system i en eller anden form, f.eks. via en høringspligt blandt de relevante erhvervsorganisationer for Eksportkreditfonden på de områder, der tidligere blev varetaget af Eksportfremmerådet.
Så dette forslag vil vi stille, men vi har ingen problemer med forslagets øvrige indhold.
Ole Sohn (SF), 2000-03-02:
Dagen i dag tegner til den sådan helt store forbrødring.
Jeg ved nemlig ikke, hvad det hedder, når det er i forhold til en kvinde, om det hedder noget andet dér,
men lad os blive i hr. Jens Halds sprogbrug og kalde det forbrødring.
SF er ligesom de forrige ordførere enig i, at det, at man laver en samling af statens eksportfremmeaktiviteter, kan sikre et bredere, mere effektivt eksportfremmearbejde, og det kan kun gavne dansk eksportudvikling.
Så på den baggrund støtter vi forslaget.
Jeg er også meget opmærksom på de forrige taleres indlæg omkring en dialog med erhvervslivet.
Derfor vil jeg så godt spørge erhvervsministeren, om man har gjort sig overvejelser om, under hvilke former eller rammer man kan etablere en dialog, for det er klart, at alle parter har en interesse i, at der er en dialog også om fremme af dansk eksport. Og så skal jeg på Enhedslistens vegne, da deres ordfører ikke kan være til stede, tilkendegive, at også Enhedslisten støtter forslaget.
Jens Hald Madsen (V), 2000-03-02:
Jeg vil først sige, at jeg er meget glad for, at jeg tænker som mand.
Ellers var jeg blevet forvirret.
For det andet vil jeg sige, at mit problem er, at jeg kender mange kvinder, som har sat deres egen virksomhed i gang, og som faktisk er dybt forargede over, at man laver sådan noget som det her.
De siger: Jeg vil vurderes på mine faglige kompetencer, jeg vil vurderes på mine evner.
Den generation, jeg tilhører, er altså holdt op med det andet, men den tidligere generation har haft store problemer med, at der skulle være forskel og forskel og forskel.
Det, der gør forskellen i investering og iværksætteri, er, at der er forskel på at have en god idé og en dårlig idé, men om man er mand eller kvinde synes jeg ikke skal betyde nogen forskel.
Egil Møller (DF), 2000-03-02:
Lovforslaget skal ses på baggrund af, at regeringen har besluttet at samle den statslige eksportfremmeindsats under Udenrigsministeriet i Danmarks Eksportråd med virkning fra den 1. januar 2000.
Lovforslaget indeholder derfor konsekvensændringer af lov om erhvervsfremme og lov om Dansk Eksportkreditfond.
Set med Dansk Folkepartis øjne er det en fordel, at kræfterne, den samlede eksportfremmeindsats, samles i én enhedsorganisation.
Der bør herefter være mulighed for en effektivisering af eksportfremmearbejdet til gavn for danske eksportører.
For at loven kan virke optimalt, er det afgørende vigtigt, at der fortsat kan føres en bred dialog med de erhvervsinteresser, som netop berøres af loven.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-02:
Jeg synes, det er dejligt, at vi kan mødes, og at vi også kan enes om, at de retningslinjer og de perspektiver, regeringen her har trukket op, faktisk er det, der sætter dagsordenen for erhvervspolitikken, når vi taler om, hvordan kan vi fremme den.
Så bemærkede jeg også Jens Hald Madsens bemærkning om iværksætterkvinder.
Helge Mortensen (S), 2000-03-02:
Jeg er også enig i, at det er en rigtig løsning, at staten overtager ejendomme, når man af en eller anden grund kommer i den personlige situation, at man skal sælge, samtidig med at samfundet på grund af en plan har lagt beslag på anvendelsen og dermed også på værdien af huset.
Men vi vil meget gerne henvise til, at regeringen her til efteråret kommer med et forslag, der omfatter både jernbane og vej.
Vi vil afvente dette forslag, og vi kan dermed ikke støtte det foreliggende forslag.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-02:
Vi er på vej ind i en global vidensøkonomi, hvor erhvervslivets vilkår bliver væsentlig anderledes end i det industrisamfund, vi kender til, og konsekvenserne kan blive alvorlige, hvis vi ignorerer udviklingen eller vælger de forkerte svar på udfordringerne.
Det lovforslag, som vi her behandler, nemlig forslag til ændring af lov om VækstFonden, giver mulighed for, at vi får en løsning på de problemer, der kan være vedrørende vidensøkonomitilførsel og mindre virksomheder.
Forslaget giver de mindre virksomheder bedre muligheder for at skaffe kapital og forbedrer dermed virksomhedernes langsigtede strukturelle konkurrenceevne.
Lånegarantier giver
bedre adgang for finansiering i vidensbaserede og udviklingsorienterede virksomheder, som har vanskeligt ved at stille sikkerhed, fordi deres aktiver i stigende grad bliver ikkematerielle, og forslaget medvirker dermed til at styrke virksomhedernes evne til fornyelse og omstilling. Med disse ord skal jeg hermed tilkendegive, at Socialdemokratiet støtter lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-02:
Og jeg må konstatere, at hvis man ønsker noget sådant, så forudsætter det dels offentlig drift, dels at man begrænser den kommercielle drift, ellers gælder offentlighedslovene ikke.
Men dér har vi jo en dybtgående forskel mellem Enhedslisten og så CD's fravær af miljøpolitik, og jeg skal i parentes bemærke, at hvis man vil en stigende grad af CO2-forurening, så er det korrekt at liberalisere flytrafikken, så er det korrekt at få flere flyafgange, for det er et af de bedste instrumenter til at udvide CO2-udslippet.
Til hr. Helge Mortensen skal jeg blot gøre én bemærkning: Hvis hr. Helge Mortensen i den grad går i et med den dominerende politiske strømning - og det indrømmer jeg at hr. Helge Mortensen er meget bedre til end jeg - så mener
jeg, at hr. Helge Mortensen i stigende grad vil få et identitetsproblem, men heller ikke det skal jeg blande mig i.
Jann Sjursen (KRF), 2000-03-02:
Da Kristeligt Folkepartis trafikpolitiske ordfører, hr. Ole M. Nielsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremsige partiets holdning.
Og jeg kan måske også gøre den bemærkning, at når man for første gang deltager i en trafikpolitisk debat, så er det jo lige før, man kunne ønske
sig at blive ordfører på området.
Det er i hvert fald mange spændende debatindlæg, der bliver bragt i sådan en debat. Men vi er altså fra Kristeligt Folkepartis side positivt stemt over for at løsne det greb om lufthavnsselskabet, der i dag begrænser selskabets mulighed for at udnytte den knowhow, man har oparbejdet, selv om vi altså også godt kan se en risiko heri, sådan som der selvfølgelig vil være i al anden forretningsaktivitet.
I perioder, hvor det går godt, er man er jo ofte tilbøjelig til at tro, at sådan vil det også være i al fremtid.
Men spørgsmålet er jo også i et videre perspektiv, om vi ikke lige så godt kunne privatisere lufthavnen fuldt ud.
Det er klart, at selskabet i så fald fortsat skulle leve op til en række forpligtelser over for staten og leve op til alle de internationale aftaler, som staten måtte indgå.
Men det er nok det perspektiv, som vi ser foran os på lidt længere sigt.
Vi er, som jeg sagde før, ikke afvisende over for en fuldstændig afvikling af statens forretningsmæssige engagement i lufthavnene, men det er vores bestemteste holdning, at et salgsprovenu i givet fald ikke skal bruges til at bringe balance i finansloven, men til direkte afskrivning af statens gæld, idet det fremtidige afkast jo så også vil blive mindre.
Så vidt går forslaget her i dag ikke.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-03-02:
Københavns Lufthavn, Kastrup Lufthavn, er ved at begynde at udvikle sig til en international lufthavn, når man ser den på verdensplan.
Og for hele Skandinavien og især Danmark er det noget, vi alle skal være glade for, for det er med til, at udviklingen kan gå i den rigtige retning.
Samtidig kommer der en bro til Sverige, og så bliver Danmark lige pludselig centrum i hele Nordeuropa.
Det er noget, vi skal være glade for.
Derfor er det også rigtigt, at staten har besluttet at sælge yderligere 17 pct. af aktierne, således at det mere bliver på privat basis, det hele drives.
Og på sigt, ja, så bliver det selvfølgelig også den aktiemajoritet, der kommer til at bestemme, men det er også den eneste rigtige måde, at udviklingen kan gå stærkt på og der kan følges med.
Det her lovforslag drejer sig i al sin enkelhed om, at der gives lov til, at selskabet igennem datterselskaber får lov til at udvikle sig inden for sit område.
Der er bygget den bremse ind, at man for højst 20 pct. af aktiekapitalen kan gå ind og investere igennem de datterselskaber.
Det er nøjagtig den måde, man også ville gøre det på i et privat selskab, så der er ingen grund til bekymring.
Vi ser det her lovforslag som en begyndelse til, at det ret hurtigt bliver sådan, at det bliver 100 pct. privat.
Det vil kun være til gavn og glæde, for på den måde er der mulighed for, at lufthavnen kan følge med i den internationale udvikling.
En lille ting, der ikke har været nævnt, men som vi kan se deri - jeg ved godt, det er lidt ved siden af, hvad der står i lovforslaget - er, at staten allerede nu har besluttet sig for ved den kommende generalforsamling at sige ja til, at aktiekapitalen udvides med 5 mio. kr., som skal bruges til udstedelse af medarbejderaktier i forbindelse med jubilæer derude.
Det er også præcis noget, som man gør meget ude i de private virksomheder.
Jeg synes, det nu begynder at ligne noget, som kan komme til virkelig at fungere i fremtiden til gavn og glæde for ikke bare Danmark, men hele Nordeuropa.
Vi støtter det her forslag fuldt ud.