Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Politik drejer sig om at have et mål, en vision for, hvordan samfundet skal udvikle sig, og så om at omsætte visionen til konkret politisk handling, sådan at vi skaber de rammer, der giver samfundet mulighed for at udvikle sig i den rigtige retning.
Venstres vision er at skabe et samfund med plads til initiativ og virkelyst, til mangfoldighed og forskellighed; et samfund med ansvar for egne handlinger og ansvar over for omgivelserne og kommende generationer; et ansvar med tryghed kombineret med frihed til at tage eget liv i egne hænder. Vi ønsker at skabe nogle rammer for samfundet, der gør Danmark rigere.
Ikke bare rigere i materielle termer og i vækst i produktionen, men rigere på kulturel mangfoldighed, på initiativ og personligt ansvar, rigere på frihed til at indrette sit liv efter egne ønsker og ikke efter stive regler og offentlige systemer.
Folketinget spiller naturligvis en stor rolle i samfundsopbygningen gennem de muligheder, vi giver, og gennem de muligheder, vi begrænser.
Derfor er det vigtigt at have den politiske vision for øje, sådan at vi ikke løber vild i de tusindvis af detaljer og paragraffer, som vi arbejder med til daglig. Finansloven sætter de økonomiske rammer for staten og for borgerne og definerer dermed de økonomiske muligheder og begrænsninger for det kommende år.
Venstre ønsker, at danskerne skal kunne færdes i tryghed og uden frygt for kriminalitet, hverken tyveri, vold eller det, der er værre.
Tryghed i hverdagen giver mulighed for, at man kan handle uden frygt og træffe sine beslutninger frit.
Det gælder, hvad enten man overvejer at drive butik, at være bankassistent eller tankpasser eller blot ønsker at gå en aftentur i Århus.
Vi vil have et trygt samfund for almindelige lovlydige borgere.
Det kræver en aktiv indsats for at sikre sunde og fornuftige love, som nyder opbakning i befolkningen,
og samtidig en effektiv og hurtig indsats for at pågribe og straffe dem, som bryder lovene.
En vigtig faktor i at skabe tryghed i borgernes hverdag er, at vores fængselskapacitet er tilstrækkelig til, at dømte forbrydere hurtigt og konsekvent kan blive sat i fængsel og dermed få deres straf.
Venstre er tilfreds med, at regeringen lægger op til et øget antal permanente fængselspladser, så vi kan begynde at afvikle den kø af dømte, som venter på at afsone deres straf.
Mindst lige så vigtigt er det, at vores politi er effektivt og synligt.
Der skal være tid og ressourcer til at tage sig af både de voldsomme forbrydelser og de forbrydelser, som rammer danskerne i deres hverdag.
Det nytter ikke blot at sige, at man ikke vil finde sig i volden.
Vi skal også have et politi, der kan sætte voldsmanden bag tremmer.
Samtidig gives der mulighed for at indrette politiet mere fleksibelt, sådan at der populært sagt bliver flere indianere og færre høvdinge.
Samtidig med det retter vi op på det økonomiske efterslæb, der har været i politiets bevillinger. Jeg ved godt, at mange gerne vil stå faddere til store og forkromede projekter, men de store projekter nytter ikke noget, hvis der er problemer med de basale bevillinger.
Det retter vi op på med regeringens forslag til finanslov.
Et mere synligt, et mere effektivt og et mindre hierarkisk politi vil give danskerne større tryghed i deres hverdag, og dermed gør vi Danmark rigere.
Venstre er af den opfattelse, at vi skal være klar til at hjælpe de svageste i samfundet, de, som af den ene eller den anden grund ikke har de samme muligheder, som vi andre har, og som har brug for en ekstra hjælp til at blive bragt videre eller bragt på rette køl igen.
Der er mange grupper, som mener, at med de høje skatter og afgifter, som samfundet kræver ind, burde netop de også modtage lidt ekstra fra det offentlige.
Men i Venstre er vi optaget af, at vi målretter indsatsen til de virkelig svageste grupper.
I de seneste år har der været et markant efterslæb i indsatsen over for de handicappede.
Særlig yngre handicappede har manglet tilstrækkeligt med moderne boliger.
Gode og veltilpassede boliger er vigtige for at skabe ligeværdighed og valgmuligheder for de handicappede.
Sidste år tog vi det første skridt med aftalen om at dække 100 pct. af grundkapitalen i år og næste år.
Nu vil vi gerne tage et skridt videre ved over de næste 3 år at reservere næsten 0,5 mia. kr. fra satspuljen til en bolighandlingsplan for handicappede.
Desværre er det ikke alle børn og unge, der har et lige godt og stærkt udgangspunkt i livet.
Nogle oplever, at deres nærmeste ikke magter eller ikke vil tage ansvar og give den nødvendige opbakning. Andre bliver lokket på afveje og risikerer at komme længere og længere ud ad en glidebane, hvis vi ikke konsekvent og effektivt giver dem en hjælpende hånd. Indsatsen for at bryde den sociale arv blev prioriteret i sidste års satspuljeaftale, men Venstre ønsker, at området også i år bliver prioriteret meget højt.
Regeringen har sat penge af til den sociale indsats både i den traditionelle satspuljeaftale og også på den generelle finanslov, bl.a. et løft til ældre-, social- og sundhedsområdet på 500 mio. kr. og en reserve til svage grupper på 50 mio. kr.
Faktisk har VK-regeringen afsat flere nye midler til en øget social indsats i finanslovforslagene i løbet af 3 år, end skiftende SR-regeringer gjorde i løbet af 9 år.
Ved at give handicappede bedre vilkår kan de inddrages i større omfang i samfundet omkring dem, også på arbejdsmarkedet; ved at sikre børn og unge en god start på livet skaber vi det bedste grundlag for, at de kan bruge deres evner og potentiale bedst muligt til gavn for dem selv og for samfundet; ved at øge de økonomiske rammer skaber vi bedre mulighed for en bedre indsats.
Det gør også Danmark rigere.
Vi ønsker et samfund, hvor flest mulig mennesker er selvforsørgende og i arbejde.
Dermed får den enkelte mulighed
for at bruge de evner og den uddannelse, som han eller hun har med sig.
At kunne bruge sine evner og føle sig værdifuld og værdsat er vigtigt for os som individer, og derfor har vi politisk og moralsk et ansvar for aktivt at arbejde for, at ledigheden er så lav som muligt og beskæftigelsen så høj som muligt.
Desværre må vi konstatere, at ikke alt går i den retning, som vi ønsker.
Vi har tydeligt kunnet mærke, at eksporterhvervene er blevet trængt på deres udenlandske markeder, og at udenlandske ordrer til danske virksomheder er blevet færre.
Derfor har vi desværre set en stigning i antallet af ledige siden midten af 2002.
Stigningen er dog ikke helt så stor, som statistikken kan give indtryk af, da en del af stigningen skyldes, at der er blevet færre aktiverede, og dermed at der bare er omflytninger fra den ene statistik til den anden.
Men selv når man ser på det samlede antal af ledige og aktiverede, er der blevet flere uden arbejde.
Nu gør en enlig svale som bekendt ingen sommer, men jeg synes alligevel, at flere burde glæde sig over et positivt fald i ledigheden i stedet for at ærgre sig over spildte annoncekroner.
Venstre er fortsat meget optaget af udviklingen i ledigheden.
Vores indstilling er, at én ledig er én ledig for meget.
Venstre mener, at regeringen har taget et fornuftigt skridt ved at flytte planlagte investeringer fra 2004 og frem til i år, sådan at almennyttige boliger, ungdomsboliger, handicapboliger samt vedligeholdelse af jernbanenettet bliver igangsat tidligere.
Samtidig har regeringen lavet en 10-punkts-handlingsplan
for at forhindre arbejdsløshed blandt især nyuddannede akademikere.
Ligeledes blev der i maj måned afsat over 100 mio. kr. til en særlig uddannelsesindsats over for ledige.
Men det er ikke ligegyldigt, hvilken indsats vi gør over for de ledige.
Evalueringer og erfaringer fra tidligere forløb viser, at den absolut bedste form for hjælp til ledige er jobtræning i en privat virksomhed.
Det er her, den største effekt er til stede, og det er her, at den enkelte ledige har størst mulighed for hurtigt at komme tilbage i arbejde.
Et andet aspekt i finansloven er forslagene om at rydde op i de hjørner af dagpengesystemet, som er uhensigtsmæssig indrettet, og som giver mulighed for at udbetale dagpenge til grupper, som det aldrig har været meningen skulle modtage understøttelse fra staten.
Ligeledes er det efter min opfattelse forkert, at personer uden for arbejdsmarkedet kan skifte fra den ene sociale ydelse til en anden, når der gøres en ekstra indsats for at få dem tilbage på arbejdsmarkedet.
I Venstre mener vi, det er vigtigt, at vi motiverer ledige til at komme i arbejde, og det gøres ikke, hvis vores systemer giver en mulighed for en indtægtsfremgang ved at skifte fra én overførselsindkomst til en anden.
Derfor ønsker vi kritisk at gennemgå systemerne for at rydde ud i de urimeligheder, som vi selv politisk har skabt gennem forskellig lovgivning.
Det ligger i klar forlængelse af den indsats, vi gjorde sidste år med »Flere i arbejde« for bedre at sikre, at kontanthjælpsmodtagere vil få en økonomisk fremgang af at komme i arbejde.
Så kan man godt i et forsøg på at score nogle billige populistiske point vælge at lukke øjnene for misbruget og skyde os andre alverdens motiver i skoene.
Det fjerner blot ikke problemerne eller de dårlige sider af dagpengesystemet.
Vores mål er at sikre en tilstrækkelig arbejdsstyrke til at nå målene i 2010-planen.
Vi tror på, at de mange små positive signaler, som er kommet i de sidste uger, er de første spæde tegn på, at et økonomisk opsving for alvor er på vej.
Men vi ønsker ikke blot at sidde og vente på, at opsvinget kommer, og derfor er finansloven også med til at skabe rammerne for øget privat forbrug, som kan være med til at give mere gang i hjulene og dermed flere arbejdspladser.
Det betyder, at danskerne til næste år får skattelettelser på 5,7 mia. kr., at næsten 200.000 skatteydere slipper for at betale mellemskat, samt at den økonomiske belønning for at gå fra passiv forsørgelse til aktiv beskæftigelse bliver større.
Sammen med skattestoppet og de lavere afgifter på grænsehandelsvarerne betyder det, at vi samlet set sænker skatter og afgifter for ca. 8,5 mia. kr. eller næsten 3.000 kr. pr. familie.
Det er med til at give mulighed for øget privat forbrug, som igen vil udmønte sig i flere arbejdspladser og dermed alt andet lige en markant forbedring af beskæftigelsen.
Det er også Venstres mål at skabe gode rammer for et fremtidssikkert erhvervsliv, et erhvervsliv, som vil tage udfordringen op med stigende konkurrence og nye lande, der kan producere mere og med bedre kvalitet.
Hvis vi skal nå målet om at vende udviklingen i ledigheden, er der brug for bedre rammer for vores erhvervsliv.
Det er Venstres mål, at dansk erhvervsliv skal være blandt de mest effektive og konkurrencedygtige i verden, uden at det går ud over hverken miljøet eller arbejdsmiljøet.
Et fremtidssikkert erhvervsliv kræver gode rammebetingelser og en stabil ramme for udvikling og forskning.
Også på de områder er finansloven et skridt i den rigtige retning.
Det er vores mål, at erhvervslivets administrative byrder skal reduceres med 25 pct. frem til år 2010, og vi er allerede godt på vej.
Senest åbnede regeringen sidste tirsdag
en ny hjemmeside, der samler og letter virksomhedernes administrative bøvl med over 300 mio. kr.
Det betyder, at vi for første gang siden i hvert fald 1998 ikke længere står over for faldende forskningsbudgetter.
Med en stabil garanti for, at vi afsætter ca. 9,5 mia. kr. årligt i de kommende 4 år, har vi givet forskningsinstitutionerne og vores forskere den budgetsikkerhed, som de har efterlyst i årevis.
Men det betyder også, at der over 2 år er tilført forskningsområdet 7,3 mia. kr. ekstra i forhold til de tidligere budgetter.
Med de nye bevillinger er der afsat midler til at uddanne det højeste antal nye forskere nogen sinde
, og det betyder, at vi næste år optager 15 pct. flere ph.d.er, end vi gjorde sidste år.
Erhvervslivet har ønsket en stigning i antallet af ph.d.er, og nu efterlever vi ønsket.
Ligeledes styrker vi indsatsen for it i folkeskolen ved at afsætte en pulje, der sikrer, at der bliver investeret i flere computere for at gøre vores børn bedre rustet til fremtiden, til det fremtidige liv og til det fremtidige arbejdsmarked.
Dansk erhvervsliv har ikke brug for en socialdemokratisk byge af nye byrder, skatter og afgifter.
Det gør nemlig ikke Danmark rigere.
Venstre ønsker at give borgerne størst mulig indflydelse på deres egen hverdag.
Det betyder, at vi skal sikre, at borgerne får mulighed for at vælge de tilbud, som i videst muligt omfang passer ind i deres egen hverdag.
Ved at give friere valg ansvarliggør vi borgerne og inddrager den enkelte borgers ønsker og prioriteter i de offentlige tilbud.
Fritvalgsordningerne har allerede været en stor succes på f.eks. sundhedsområdet, hvor over 15.000 patienter har benyttet sig af fritvalggarantien og taget imod tilbuddet om en hurtigere behandling på f.eks. en privat klinik, hvis ikke det offentlige kan levere behandlingen inden for 2 måneder.
Sammen med »Løkkeposen« til ekstra operationer har det fået ventelisterne til at rasle ned.
Dermed bliver patienterne behandlet hurtigere og kommer hurtigere tilbage til deres arbejde og hverdag.
Det giver først og fremmest de enkelte borgere større livsglæde.
Dermed har vi skabt de bedste rammer for at fortsætte en afkortning af ventelisterne.
Vi lægger nu op til at udvide det frie valg, sådan at det omfatter langt flere ordninger som f.eks. frit valg på tværs af kommunegrænserne, når det gælder valg af folkeskole, og frit valg på dagtilbudsområdet.
I Venstre tror vi på, at myndige borgere, der oplever at have indflydelse på deres egen hverdag, bliver mere tilfredse og mere ansvarlige borgere.
Derfor vil vi fjerne den tidligere umyndiggørelse og sætte mennesket før systemet.
Det er også med til at gøre Danmark rigere.
Venstre ønsker, at fremtidens samfund skal have et sundt økonomisk fundament.
Det er vores opgave at bruge de næste år til at sikre et udgangspunkt, der kan give kommende generationer større økonomisk frihed og råderum.
Derfor skal vi holde fast i rammerne for en stabil nedbringelse af den offentlige gæld, sådan at vi holder de rammer, der er blevet lagt ud. Det er Venstres klare mål, at den offentlige økonomi skal følge de spor, der blev lagt i 2010-planen, og som blev justeret i aftalen om lavere skat.
Det har vi sagt, lige siden planen blev fremlagt.
Det gentog vi, da vi dannede regering.
Og det har vi senest gentaget, da vi fremlagde det supplerende regeringsgrundlag.
Det betyder snævre rammer for væksten i den offentlige sektor og en stram budgetdisciplin i kommuner og amter.
Men det er vigtigt at understrege, at der fortsat er plads til vækst, at økonomiaftalen med KL giver kommunerne 875 mio. kr. ekstra til serviceudgifter, og at amterne har fået et løft på næsten 1,5 mia. kr.
Gode økonomiske rammer og afdragelse af den offentlige gæld giver et bedre udgangspunkt i fremtiden, fordi udgifterne til renter og afdrag bliver mindre, og dermed bliver den økonomiske handlefrihed større.
Det gør Danmark rigere.
Vores mål er et samfund baseret på frihed og frisind.
Vi vil have myndige og ansvarlige borgere, der kan færdes frit og trygt.
Vi vil give borgerne større råderet over deres egne tjente penge.
Vi vil have et dynamisk og initiativrigt erhvervsliv.
Vi vil have uddannelse og forskning i verdensklasse, som kan gøre vores samfund klogere og bedre rustet til fremtiden.
Vi vil sikre en social tryghed, hvor de svageste og de mest trængende er højest prioriteret. Vi vil sikre, at det sker inden for en ansvarlig økonomisk ramme, som forbedrer mulighederne for de kommende generationer.
Det får vi med finanslovsforslaget, og dermed gør det Danmark rigere.