runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Selvfølgelig skal der altid være de nødvendige ressourcer til rådighed.
Det er der altså også.
Så vidt det er mig bekendt, har ledelsen i Undervisningsministeriet ikke modtaget nogen konkrete sygemeldinger begrundet i stress i forbindelse med arbejdet med kommunalreformen.
Jeg kan kun gentage, at vi faktisk er i en meget god, meget positiv, meget konstruktiv dialog med personaleorganisationerne.
Der er nedsat et kontaktudvalg på både politisk niveau og embedsmandsniveau mellem de offentlige arbejdsgivere og personaleorganisationerne, og så vidt jeg er blevet oplyst om, fungerer dette samarbejde yderst tilfredsstillende.
Finansministeriet har i samarbejde med de statslige personaleorganisationer netop udsendt en omfattende vejledning om kommunalreformen, en vejledning, som beskriver, hvordan processen kan gribes an osv., for at sikre, at medarbejderne får en ordentlig behandling.
Så jeg må gentage, at det ligger regeringen meget på sinde at skabe et bedst muligt arbejdsmiljø og størst mulig tryghed for de ansatte, og så synes jeg altså, at vi skal se perspektiverne i det her.
Det var derfor, at jeg tillod mig at nævne det her med humøret, for det er altså også min erfaring, at hvis man har den tilgang til udfordringerne, man møder i livet, at man har et godt humør, og at man ser lyst og optimistisk på det, så går det også nemmere med at løse opgaverne, end hvis man er pessimist og tager alle sorgerne på forskud.
Det synes jeg tit kendetegner fru Line Barfod og i øvrigt også andre på venstrefløjen.
Det var bare derfor, at jeg i al venlighed opfordrede til måske at sætte humøret et par takker op.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
I rigspolitiets trusselsvurdering, som vi fik lige op til samrådet, bliver det anført, at den parkeringsplads, som ligger op ad en usikret bygning, og som nu skal gå fra at være parkeringsplads for biler til at blive busholdeplads, dermed kommer til at udgøre en større risiko.
Problemet med, at den er et trafikknudepunkt, virker mærkelig set i sammenhæng med Hovedbanegården, men endnu mærkeligere, hvis vi kigger på trusler.
De fleste af verdens terrorbombninger foregår via privatbiler, og det er en let sag at køre en privat bil, en camper, eller hvad det nu er, op ad den nuværende usikrede bygning og sætte den til sprængning dér, hvis det er det, man vil og har ond vilje til.
Jeg kan ikke med almindelig sund fornuft som Maren i Kæret se nogen grund til, at der skulle være en større risiko ved, at der bliver en holdeplads for busser.
Der er i forvejen holdeplads for DSB-busser ...
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Jeg tror, at hr. Poul Henrik Hedeboe vil forstå, at når jeg beder om PET's vurdering, så skal der altså meget til at ændre en sådan vurdering, for det er jo meget, meget seriøse mennesker, der giver mig deres vurdering, og den kan jeg ikke ændre.
Jeg sagde i Trafikudvalget for en uge siden, og jeg gentager mit svar, at man har vurderet, at når der er tale om en busholdeplads, så er der tale om mange passagerer på en gang.
Mange af dem stiller kufferter fra sig, og der kan godt blive et større virvar, end når man stiller en almindelig bil fra sig.
Jeg henviser bare til, hvad der er sket i dag.
Banegården på Fyn blev evakueret totalt, fordi et menneske havde glemt at tage sin håndtaske med.
Netop når der kommer mange ud af en bus, måske 50, er der jo større risiko for, at nogle glemmer en enkelt ting, end når en mand stiger ud af sin Fordbil.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Som jeg tidligere sagde, tror jeg næsten, at det bliver en historisk dag, hvor vi kan blive enige om noget så givtigt for vores skolebørn som dette.
Det sidste spørgsmål er: Hvad er tidshorisonten?
For jeg synes ikke, at vi bare skal lade det stå og blafre i vinden, specielt ikke, når det står så grelt til, som det gør på nuværende tidspunkt, stadig væk også ifølge PISA-rapporten.
Man skulle næsten tro, at det her spørgsmål var blevet stillet i forhold til PISA-rapporten, men det er det altså ikke, og jeg har ikke telepatiske evner.
Så det her er simpelt hen kun et spørgsmål om tilfældigheder, men de passer gudskelov sammen.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Jeg synes da bestemt, at vi skal blive enige om det her.
Vi er jo i den heldige situation, at vi begge er del af det folkeskoleforlig, som har ansvaret for vores folkeskole.
Jeg lytter mig egentlig frem til, at vi meget langt hen ad vejen er enige om målet, nemlig at det er altafgørende for folkeskolens fremtid, at vi får sat fokus på disciplin i folkeskolen, så vi får skabt gode undervisningssituationer, så ikke læreren skal bruge de første 5-10 minutter af en undervisningstime på at skabe ro i klassen.
Når læreren beder om ro, skal der selvfølgelig være ro, og det skal eleverne vide.
Der skal overhovedet ikke herske nogen tvivl om, at et øget fokus på disciplin og ro i skolen vil jeg synes er særdeles relevant.
Jeg fornemmer helt klart, at fru Louise Frevert og jeg kan blive enige om, hvordan vi kommer videre.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Nu var det ikke mig, der talte om den sorte skole, det var ministeren.
Jeg taler bare om, at børnene skal lære at fordybe sig, de skal lære at koncentrere sig på en ordentlig måde.
Så jeg tror også, at ministeren og jeg er enige om, hvad det er for nogle tiltag, og det må vi så vende tilbage til.
Der, hvor jeg mener, at det er nødvendigt at sætte ind, også ifølge PISA-rapporten, også ifølge mit spørgsmål her, er, at test jo ikke gør det alene, og sanktioner gør det heller ikke alene, og et ordensregelsæt for normer vil heller ikke gøre det alene.
Mener ministeren ikke, at det vil være relevant, at vi fandt en konsensus og kunne samarbejde om de her ting og lige nøjagtig fik de her to ting implementeret sammen i eksempelvis en ny vejledning?
For jeg vil godt lige have lov at indskyde, at den vejledning, som er udarbejdet nu, og som er gældende, altså er fra 1995, og efter min bedste overbevisning er den altså passé for lang tid siden.
Det har jeg faktisk også stillet spørgsmål om til ministeren på et tidligere tidspunkt.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Jeg synes, fru Louise Frevert har fat i noget helt rigtigt.
Vi skal selvfølgelig ikke tilbage til det, som nogle benævner den sorte skole, men vi skal sikre, at der er ro og disciplin i skolen, så vi får de bedste undervisningssituationer.
Og det, der jo er det interessante, bl.a. med PISA-undersøgelsen, som kom forleden, er, at eleverne her selv peger på, at den manglende ro og orden og disciplin i skolen rent faktisk er en medvirkende årsag til, at de ikke når så højt et fagligt niveau.
Derudover har vi for nylig i Undervisningsministeriet fået udarbejdet en rapport, hvor vi har fået identificeret de gode folkeskoler og også her de gode eksempler.
Også her peges der på, at de steder, hvor man lægger vægt på disciplin, hvor man lægger vægt på ro og orden, også er de steder, hvor man når et højt fagligt miljø.
Så der er bestemt al mulig grund til at sætte fokus på disciplin i folkeskolen.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Det ser ud til, at det her næsten bliver en historisk dag i Folketinget, hvor ministeren tilkendegiver, at det er nødvendigt, at man udarbejder et værdinormregelsæt for skolebørnene i Danmark.
Det vil jeg da kvittere for og tage ministeren til indtægt for.
Jeg har respekt for ministerens opridsning af disse fortræffelige foranstaltninger, men det beviser jo, at det ikke er nok.
Derfor tror jeg, at vi også lige skal sortere æbler og pærer, for det, vi talte om før, var et hyrdebrev angående vold.
Her taler vi om noget ganske andet.
Vi taler om et høflighedskodeks, vi taler om en ordentlig høflighedskontekst til at omgås hinanden.
Mange indvandrere aner ikke engang, hvordan man skal opføre sig over for hinanden med at holde til højre på en rulletrappe eller holde døren osv.
Det, som vi regner med er helt elementært i opdragelsen af vores børn, er noget, som mange overhovedet ikke beskæftiger sig med i dagens Danmark, og mange har oven i købet glemt det, også yngre mennesker.
Så jeg taler ikke om, at vi skal tilbage til tidligere tider, for ih, hvor var de gode.
Jeg taler simpelt hen om, at vi skal have et normregelsæt og ikke et ordensregelsæt.
Så jeg ville bare lige høre: Ministeren har vel ikke misforstået det, fordi ministeren taler om ordensregler?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Jeg vil gerne sige, at jeg er meget positivt indstillet over for fru Louise Freverts forslag om at se nærmere på mulighederne for at sikre, at skolerne får udarbejdet ordensregler.
Nøjagtig som fru Louise Frevert finder jeg det helt uacceptabelt, hvis skolernes undervisningsmiljø præges af trusler og anden negativ sprogbrug.
Skolerne skal ikke tolerere en sådan opførsel fra elever, hverken over for lærere eller over for kammerater.
Først og fremmest er det selvfølgelig forældrenes ansvar at opdrage deres børn til en ordentlig omgangstone.
Derudover er det vigtigt, at skolerne benytter de værktøjer, som allerede findes, til at opretholde et godt undervisningsmiljø.
Ifølge folkeskoleloven har skolebestyrelserne pligt til at fastsætte ordensregler inden for de mål og rammer, som kommunalbestyrelsen udstikker.
Jeg kan kun opfordre til, at skolerne i videst muligt omfang inddrager eleverne i udarbejdelsen, således at ordensreglerne faktisk forankres i skolens sociale liv, og at eleverne dermed føler et medansvar for de ordensregler, som gælder på skolen.
Fru Louise Frevert spurgte tidligere, om jeg ville sende et hyrdebrev til skolerne.
Jeg mener egentlig, at vi skal gå et skridt videre, og jeg mener, vi skal se på, hvordan vi kan sikre, at skolerne får udarbejdet et sæt ordensregler.
Jeg udarbejder såmænd gerne en vejledning til at understøtte det arbejde.
Så jeg synes faktisk, vi skal gå videre end blot et hyrdebrev og så se på, at jeg udarbejder en vejledning, som kan sendes til skolerne.
Rammerne for de handlemuligheder, der eksisterer over for elever, der ikke efterlever skolens ordensregler, er i dag fastsat i bekendtgørelse om foranstaltninger til fremme af god orden i folkeskolen.
Ifølge undervisningsmiljøloven skal skoler og uddannelsesinstitutioner hvert tredje år udarbejde en undervisningsmiljøvurdering, og med mobbenøglen kan skoler måle graden af mobning, pege på løsninger og etablere forebyggende indsats på skole- og klasseniveau.
I udviklingsprogrammet for folkeskolen »En skole i bevægelse« er der igangsat en række initiativer.
Eksempelvis er der iværksat en kampagne mod mobning i skolerne, og der iværksættes modelprojekter.
Det fremgår af dagspressen, at problemet med trusler mod lærere på nogle skoler særligt knytter sig til tosprogede elever.
Det er derfor afgørende, at integrationsindsatsen for tosprogede elever i grundskolen fortsættes.
Regeringen og KL offentliggjorde den 7. oktober en række initiativer, der skal sikre, at tosprogede elever klarer sig bedre i uddannelsessystemet.
Derudover har jeg arbejdet med en vejledning til folkeskolen om demokrati.
Summa summarum: Der er mange initiativer i gang, men jeg er enig med fru Louise Frevert i, at der nu én gang for alle er behov for, at vi sætter fokus på disciplinen i folkeskolen.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Det har jo været en meget begivenhedsrig uge, og det har været en uge, som man kan sige har stået i PISA-undersøgelsens tegn.
Så det er meget apropos, at det her spørgsmål er blevet stillet til ministeren.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at lige præcis dette tiltag, som omtalt i spørgsmålet, om at udarbejde nogle ordensregler for god opførsel, har været en af Dansk Folkepartis kæpheste igennem en hel del år.
Det ser jo også ud til, at det er et af de tiltag, der er brug for – lige netop beskrevet i PISA-rapporten – så man kan få samling på tingenes tilstand i folkeskolen.
Ro og orden og ikke nogen støj er lige præcis, hvad dagens skolebørn trænger til.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad ministeren har at sige til lige præcis den præsente situation.
»Vil ministeren tilkendegive, set i lyset af den stigende tendens til bl.a. sproglig forråelse på folkeskolerne i Danmark, om der ikke bør indføres et værdiregelsæt i lighed med de gode erfaringer, som man har fra bl.a. Canada og USA, med opstramning af, hvordan man skal opføre sig over for hinanden i det daglige undervisningsmiljø?«
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Nu tager vi ligesom forskud på besvarelsen af det næste spørgsmål.
Men hvis jeg lige må holde mig til det spørgsmål, som vi er i gang med, så synes jeg, at det er lidt tidligt, at fru Louise Frevert fælder dom over indholdsbeskrivelsen for børnehaveklassen, for den trådte rent faktisk i kraft sidste år.
Det vil sige, at vi er i gang med anden årgang, der følger indholdsbeskrivelsen i børnehaveklassen.
Så jeg må tilstå, at jeg synes, det er en anelse for tidligt fra fru Louise Freverts side på den måde at fælde dom over indholdsbeskrivelsen og de elementer, som ligger i den.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Det er åbenbart ikke nok, og derfor vil jeg bede ministeren om måske at gøre det lidt mere kraftbetonet i indholdsbeskrivelsen.
Det vil jeg se frem til at ministeren vil gøre, så man har en større forståelse af det.
Det kan mange gange være for lidt med de her bløde vendinger.
Der skal åbenbart noget mere håndfast til, og det vil jeg også komme tilbage til i mit næste spørgsmål til ministeren.
Man har eksempelvis på Skjoldhøjskolen i Århus lavet nogle foranstaltninger med nultolerance, og det mener jeg også er et konkret forslag.
Så jeg kunne måske få ministeren til at sende et hyrdebrev ud i første omgang for at optimere indsatsen mod volden.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Jeg er ikke i stand til at citere direkte fra indholdsbeskrivelsen for børnehaveklassen, men efter min hukommelse er det faktisk en del af indholdsbeskrivelsen for børnehaveklassen, at man skal lære at begå sig i et fællesskab, altså at man skal have en omgangstone, som betyder, at man tiltaler hinanden på en ordentlig måde og dermed udviser respekt for hinanden; jeg mener, at det rent faktisk allerede indgår i de elementer, som er beskrevet i indholdsbetegnelsen for børnehaveklassen.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Jeg vil gerne kvittere for, at ministeren har tilkendegivet forståelsen for det, men det er jo ikke ensbetydende med, at man så må lade stå til og bare slå ud med armene.
Ministeren spørger, om jeg har nogle helt konkrete forslag til, hvordan man kan dæmme op for det.
Man kunne jo eksempelvis begynde at implementere det i læreplanerne i børnehaveklassen, sådan at man havde det som en del af det, som børnehaveklassebørn lærte, nemlig respekten for hinanden, så der ikke var den forråelse.
Det vil jeg sige var et helt konkret tiltag, som jeg kunne foreslå.
Jeg vil håbe, at ministeren her vil tilkendegive, at det vil være en af de måder, man kunne gøre det på.
Jeg ved også, at der er nogle steder, hvor man oven i købet i børnehaven har lavet nogle forsøg med det.
Men det er jo ikke ministerens område, så lad os holde os til ministerens område, og så er det mit konkrete forslag.
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Jeg vil gerne understrege, at jeg er helt enig med fru Louise Frevert i, at al vold og trusler om vold på skoler er helt uacceptabel.
Men jeg må understrege, at vold og trusler om vold henhører under Justitsministeriet, hvorfor der i den lovgivning, jeg har ansvaret for som undervisningsminister, ikke er handlemuligheder ud over det, som jeg har skitseret for fru Louise Frevert, nemlig de initiativer, som drejer sig om forebyggelse af kriminalitet på skolerne.
Det er jo primært en oplysningsindsats, vi har mulighed for at deltage i, og det gør vi.
Har fru Louise Frevert ideer til, hvordan vi yderligere kan udbygge den oplysende indsats, så modtager jeg dem gerne, for jeg er enig med fru Louise Frevert i, at det som sagt er totalt og helt og aldeles uacceptabelt, at skoler skal opleve vold og trusler om vold.
Og det er frem for alt uacceptabelt, hvis man er i en situation, hvor man ikke tør anmelde det.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Jeg ved det eksempelvis fra en hel del københavnske folkeskoler, hvor man ikke kan dæmme op for problemet simpelt hen af angst for repressalier.
Det er derfor, jeg mener, at de værktøjer, som ministeren taler om, jo kun er for større børn.
Men selv om man ikke kan gøre noget konkret, så må man alligevel kunne sende eksempelvis spørgeskemaer rundt, og man må også kunne gøre noget andet, som ikke helt kommer til at gå ind under den retslige instans.
Så hvad har ministeren konkret tænkt sig at gøre?
Ulla Tørnæs (V), 2004-12-08:
Nej, det kan det naturligvis ikke, og jeg mener naturligvis, at det er helt utilstedeligt, hvis lærere eller elever på landets skoler og uddannelsesinstitutioner udsættes for vold eller trusler om vold.
Jeg kan oplyse, at der ikke er pligt for skoler og uddannelsesinstitutioner til at indberette voldsepisoder til Undervisningsministeriet, og data kan heller ikke ses i kriminalstatistikken.
Jeg har derfor ikke statistisk grundlag for at konstatere, at det samlede antal voldsepisoder på landets skoler og uddannelsesinstitutioner er stigende.
Det er dog ikke ensbetydende med, at problemet kan negligeres.
Folkeskolen er en kommunal skole, og ansvaret for konkrete indgreb over for voldsanvendelse og trusler om vold påhviler derfor landets kommuner.
Her spiller det lokale SSP-samarbejde en helt central rolle.
For selvejende uddannelsesinstitutioner på mit område er det de enkelte institutioners bestyrelser og ledelser, der har ansvaret for at opretholde god ro og orden på skolen.
Fra centralt hold understøtter vi den lokale indsats gennem forskellige initiativer.
Bl.a. gøres der i disse år et stort stykke arbejde med konfliktforebyggelse og kriminalitetsforebyggende foranstaltninger på landets skoler og uddannelsesinstitutioner.
Undervisningsministeriet har f.eks. bidraget til bogen »Grib konflikten – om konstruktiv konflikthåndtering i skolen«, der sidste år blev udgivet af Det Kriminalpræventive Råd i samarbejde med Center for Konfliktforskning.
Dansk Center for Undervisningsmiljø har for nylig lanceret Mobbenøglen, et elektronisk værktøj, som den enkelte klasse, skole eller kommune kan bruge dels til at kortlægge omfanget af mobning blandt eleverne, dels til at forebygge og bekæmpe mobning.
Sluttelig skal jeg påpege, at jeg som undervisningsminister kun kan iværksætte tiltag i retning af konfliktforebyggelse, mens den egentlige retsforfølgelse af konkrete voldsepisoder henhører under anklagemyndigheden og Justitsministeriet.
Louise Frevert (DF), 2004-12-08:
Det er meget vanskeligt for borgerne i Danmark at forstå, at der er en stadig tiltagende vold i gadebilledet og dermed også på landets uddannelsesinstitutioner.
Den stigende vold afføder jo også en hel del hærværk, og helt konkret taler vi jo også om folkeskolerne i de store byer.
Det er derfor med stor undren, at man har måttet se, at ministeren ikke har grebet til konkrete tiltag, også set i lyset af at undertegnede har stillet et spørgsmål, S 262, den 11. oktober 2004 til undervisningsministeren, og jeg har fået et svar den 25. oktober 2004, hvor det kan undre, at der bliver sagt fra Lærerforeningen, at det er 1.000 tilfælde, og ud af de 1.000 tilfælde af vold er det kun 10, der er blevet anmeldt.
»Vil ministeren ikke medgive, at den stigende vold på landets uddannelsesinstitutioner er uacceptabel, og vil ministeren redegøre for, hvilke konkrete tiltag ministeren har gjort for, at denne uacceptable og hensynsløse vold kan stoppe?«
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Jeg kan ikke, og jeg vil ikke, og jeg har slet ikke lyst til at ændre det synspunkt, jeg har givet udtryk for.
Jeg mener, at jeg har givet hr. Poul Henrik Hedeboe et kvalificeret svar på det spørgsmål, han har stillet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Men kan ministeren ikke se det rimelige i, at Rigspolitichefen og de omkringliggende kunne flytte ind i den sikrede bygning ved siden af, og så var vi fri af problemet?
Problemet er i virkeligheden, at det er en usikret bygning.
Problemet er måske også, at der har ligget en del parkeringspladser ved siden af mellem politiets hovedkvarter og havnen, som nu er blevet solgt, og dermed er der kommet færre parkeringspladser, så det i virkeligheden er sådan, problemet er.
Flemming Hansen (KF), 2004-12-08:
Det er jo et synspunkt, som hr. Poul Henrik Hedeboe må have, og det må stå for hans egen regning.
Jeg er ikke kvalificeret til at omgå en udtalelse fra Rigspolitichefen og fra PET.
Det ville være ganske utidigt, hvis jeg forsøgte at omgå et konkret svar, de har givet mig på en officiel henvendelse, jeg har rettet til dem, og jeg kan slet ikke forestille mig konsekvenserne, hvis alle ministre gjorde, som de selv ville i en sag, som kan have ganske afgørende betydning.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-08:
Er sagen ikke, at der ikke ud fra almindelig sund fornuft vil være nogen forskel?
Den vil i hvert fald ikke være til busholdepladsens fordel.
Der vil ikke være en større risiko ved den end ved bilerne.
Dem kan man også placere, og de kan sprænge, og så skal man rydde det, men man opdager det måske senere.
Så det kan være lidt svært at se, hvor problemet er.
Og hvis man virkelig vil mene noget med den bygning, så må det være Rigspolitichefen, der skal flyttes i stedet for.
Det er en usikret bygning, som der kan køres lige op til med en bil.
Så kommer der en busholdeplads.
Måske kan rigspolitichefen ikke lide at se på busser, hvad ved jeg.
Det er måske det, der er grunden.
Bent Bøgsted (DF), 2004-12-08:
»Kan ministeren forklare, hvorfor der i besvarelsen af spørgsmål nr. S 438, spørgsmål nr. S 658 og spørgsmål nr. S 949 gives svar, der er misvisende i forhold til hinanden, hvad angår fritagelse for mineralolieafgift til opdræt af akvariefisk?«
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-08:
Dette spørgsmål er jo stillet, fordi vi er flere, der er meget bekymrede for, hvad konsekvensen af regeringens politik bliver, når en stor, stor del af skolepraktikken forsvinder den 1. januar.
Vi er simpelt hen bekymrede for de tusindvis af unge, der kommer til at stå uden mulighed for at færdiggøre den uddannelse, de er startet på.
Vi har jo hørt, at i festtalerne, f.eks. på Venstres landsmøde, siger statsministeren en masse godt om, at alle unge skal have en uddannelse.
Hvad er konsekvensen af, at skolepraktikken stort set forsvinder?
Ole Sohn (SF), 2004-12-08:
Jeg er glad for, at statsministeren bekræfter, at de 5 mia. kr., statsministeren taler om, stammer fra satspuljen, som hele Folketinget står bag.
Det er altså ikke nogle ekstra penge, regeringen er kommet med.
Det er faktisk første gang i lang tid, en regering udelukkende bruger satspuljemidlerne, og jeg kan forstå, at statsministeren anerkender, at man ikke bruger penge ud over satspuljemidlerne.
Det er fair nok, men det får jo konsekvenser.
Et spørgsmål, jeg gerne vil have besvaret, er: Når vi nu er i den situation, at konjunkturerne er på vej ned – der bliver færre i den offentlige sektor, og der bliver færre i den private sektor – er hele begrundelsen for at sætte folk ned på en ydelse, som gør, at de må tigge eller henvises til private organisationer, vel borte.
Hele incitamentsstrukturen er jo væk, og så er spørgsmålet: Giver det ikke statsministeren anledning til at sige: Vi kan ikke have et samfund, som bringer folk i en situation, hvor de ikke kan klare dagen og vejen?
Eller det må de folk måske selv om?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Må jeg lige minde om, at for det første betyder det forsvarssamarbejde, der finder sted i EU, at hvert land selv bestemmer, om det vil stille militære midler til rådighed for en international operation.
For det andet bestemmer hvert land selv over sit eget nationale forsvarsbudget, og for det tredje er Danmark slet ikke med i noget på nuværende tidspunkt, fordi vi har vores forbehold.
Det er derfor, jeg siger, at hr. Keld Albrechtsen ser spøgelser, oven i købet ved højlys dag.
Der er intet som helst om det, hr. Keld Albrechtsen siger i dag – heller ikke i dag.