runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-06-17:
Jeg vil godt lige spørge om en ting.
Jeg har indtryk
af efter et radiointerview med svagthørendes forenings formand i morges, at han i denne omgang så positivt på det, Roskilde Amt er i færd med, men betingelsen for det er, at der medbringes en henvisning fra en audiolog eller en veluddannet ørelæge.
Så man kan ikke bare gå ind i den butik og få lavet det, man skal, og så forvente, at amtet yder tilskud til det.
Der skal være en aftale mellem amtet og den forretningskæde, og det har vi jo så fået at vide i dag. Så vil jeg gerne spørge den herre, som sagde, at han sad i Roskildes socialvæsen, om det er korrekt, at der skal medbringes en henvisning fra en audiolog eller en veluddannet ørelæge, for at den forretningskæde kan lave de høreapparater.
Bjarne Laustsen (S), 1998-06-17:
Hr. Tom Behnke sagde i sin indledning her, at der ikke er ret meget nyt under solen med hensyn til Enhedslisten, men man kan jo også høre her fra talerstolen, at der heller ikke er så meget nyt med hensyn til Fremskridtspartiets holdninger.
Og jeg ved ikke, om det fremgik af Radioavisen, men ellers kan hr. Behnke orientere sig om det i de forslag, der er blevet lagt frem her i Folketingssalen.
Karen Jespersen (V), 1998-06-17:
Centrum-Demokraternes ordfører stillede mig spørgsmålet, hvad vi vil gøre ved det, der egentlig er kernen i problemet, nemlig at vi mangler audiologer.
Dér har jeg et tilsagn fra undervisningsministeren om, at hun vil sørge for, at der bliver uddannet flere audiologer, og det vil jeg selvfølgelig meget gerne præcisere nærmere over for udvalget under udvalgsarbejdet.
Mogens Andreasen (DF), 1998-06-17:
Det er sådan i Roskilde Amt, at man først undersøger patienterne, inden man sender dem videre.
Men hvis de er i tvivl, når kunden kommer til Blic Optik, sker der det, at der bliver tilkaldt en audiolog, så man er hundrede procent sikker på, at man ikke på noget tidspunkt tager fejl.
Det fungerer på den måde, og det kommer til at fungere godt.
Tom Behnke (FP), 1998-06-17:
Problemet i det her er jo, at man ikke tør tage den beslutning i Folketinget, som man i øvrigt har gjort for alle andre hjælpemidler, at man siger, at patienten selv kan vælge, hvor patienten ønsker at hente sit hjælpemiddel, og kan få refunderet det, det ellers ville have kostet, hvis kommunen skulle have leveret det ved sin faste leverandør, og hvis der ikke er nogen aftale om det, at man så får det, det koster.
Det tør man ikke, og i stedet laver man sådan en halvkvædet løsning med, at så kører vi lidt videre, og så lader vi amterne få lov til at udlicitere det.
Og så lukker man i øvrigt øjnene for, hvad det er for nogle aftaler, amterne laver.
Og dér er det så, at kvaliteten meget vel risikerer at forsvinde, hvorimod vores forslag jo klart og tydeligt siger, at det skal være en audiolog.
Hvad enten det er privat eller offentligt, skal det være en audiolog.
Det er det, forslaget understreger, og derfor er der egentlig ikke så meget andet at sige, end at Fremskridtspartiets forslag borger for kvaliteten
, hvorimod det, at man bare lægger det ud til amternes forgodtbefindende, betyder, at man i nogle amter, f.eks. Århus Amt, nægter under nogen omstændigheder at lægge det ud til private, med det resultat at patienterne er blevet gidsler i den sag.
Lad mig sige med hensyn til Roskilde, at så vidt jeg har læst den aftale, man har lavet, er det sådan, at denne private Blic Optik - så vidt jeg husker, hedder den Blic Optik - kun tager patienter, der først har været ved en læge og fået konstateret, i hvilket omfang hørelsen er nedsat.
Og nu bliver der sagt, at det enten er en audiolog eller en veluddannet ørelæge.
Det står der ikke noget om i den aftale, som jeg har læst den i hvert fald.
Så kan det være, at jeg ikke har læst grundigt nok på den.
Jeg vil gerne belæres om, hvor det står henne i aftalen, for så vidt jeg har læst, står der blot, at man skal have været ved en specialist, inden man kommer til denne kæde, og en specialist er også en ganske almindelig ørelæge, som ikke nødvendigvis har nogen som helst begreber om høreapparater.
Det er det, der er problemet: kvaliteten begynder at skride, fordi man her i Folketinget under ingen omstændigheder vil gøre det, at man vil gennemføre Fremskridtspartiets forslag, og det er kedeligt.
Jeg behøver ikke at gøre det længere.
Og til fru Karen Klint kan jeg bare svare: Jo.
Anders Samuelsen (RV), 1998-06-17:
Det var til kommentaren om, hvorvidt det var på sin plads at bruge yderligere tid på at tænke sig om i stedet for at kaste sig ud i det.
Jeg afviser ikke, at det her har været en problemstilling i lang tid, men jeg vil godt sige, at hvis det at komme med positive tilsagn og erkende, at problemstillingen er her, erkende, at der skal gøres noget, og at det ikke løses ordentligt i det regi, vi har i dag, skal følges op af en kommentar om, at det er for dumt, eller i hvert fald at man ikke burde bruge mere tid på at tænke sig om, så forstår jeg simpelt hen ikke hr. Tom Behnke.
Jeg hørte også, at De Konservative mente, at der skulle laves nogle bedre undersøgelser; jeg hørte også, at SF mente det; jeg hørte også, at Socialdemokratiet mente, at man ikke kunne kaste sig hovedkulds ud i det, så det er i hvert fald ikke noget, vi står alene med i Det Radikale Venstre.
Jeg kunne altså godt tænke mig at høre, om hr. Tom Behnke ikke er enig i, netop når han nu tager udgangspunkt i folk, som har et problem med hørelsen, der er et problem, som også - det ved jeg - har effekter både socialt og psykologisk, at man så bør gøre sig selv den tjeneste lige at overveje to gange, hvad det er for en løsning, man vælger.
Karen J. Klint (S), 1998-06-17:
Det er, fordi hr. Tom Behnke også har været inde på de ideologiske præmisser, der kan være i nogle sager, og dér synes jeg faktisk, at vi i dag ikke har peget på nogen ideologiske præmisser.
Vi har egentlig sagt, at vi har fantasi til, at det her kan klares ved samarbejde uden for det offentlige sundhedsvæsen, men vi vil have kvalitet og faglighed i det.
Vi vil gerne se på nogle fleksible modeller.
Mit spørgsmål skal gå til hr. Tom Behnke, om han ikke er opmærksom på, at de fleste amtsråd faktisk ledes af en amtsborgmester, der ikke lige har den samme politiske kasket på, som regeringspartierne har.
Mogens Andreasen (DF), 1998-06-17:
Så får jeg ikke lejlighed til at svare hr. Tom Behnke, men jeg vil alligevel godt sige, at han tager fejl.
Det, der sker i Roskilde Amt, er simpelt hen, at man bliver undersøgt på sygehuset hos audiologen og bliver henvist til det firma, som vi har entreret med.
Så der er stor sikkerhed for, at det, der bliver gjort, er fuldt korrekt og forsvarligt, og alle, der går derfra, får nøjagtig den samme behandling, som de ville få, hvis det kun foregik på det offentlige sygehus.
Jørn Pedersen (S), 1998-06-17:
Det var befriende at høre hr. Jens Heimburgers indlæg, der jo var et bevis på, at V og K ikke har besluttet udelukkende at besætte ordførerposterne med vrede unge mænd her i dag.
Men det, jeg konkret vil spørge om, er: Når nu hr. Jens Heimburger er meget optaget af de udsatte børn - det er en betragtning, jeg er meget, meget enig i - skulle det så forstås på den måde, at når regeringen til efteråret i sit lovkatalog vil planlægge initiativer for den gruppe, er De Konservative meget aktive på banen?
Det andet er måske ikke et spørgsmål, hr. Heimburger kan svare på her og nu, men så var det da værd at overveje.
Er De Konservatives positive toner sådan, at vi kan forvente, når vi om nogle dage skal stemme om fripladsgrænsernes forhøjelse, at vi kan få De Konservative med, al den stund det er de svagest funderede børn, vi her taler om?
Tove Videbæk (KRF), 1998-06-17:
Kristeligt Folkeparti er helt enig med Fremskridtspartiet i intentionerne i dette forslag.
Der er for lange ventelister for at få høreapparat.
Socialministeren udtalte, at der arbejdes med at opstille forskellige modeller og løsningsforslag til nedbringelse af ventelisterne for hørehæmmede, der venter på at få høreapparat, og vi hører også samtidig, at hørehæmmede og deres organisationer er modstandere af denne foreslåede ordning.
Om den foreslåede løsning i lovforslaget er den rette, er jeg ikke helt overbevist om, men vi vil i hvert fald gå ind i et positivt arbejde om dette lovforslag i udvalget.
Jette Gottlieb (EL), 1998-06-17:
Enhedslisten er enig med forslagstilleren i, at ventetiderne på sygehusenes audiologiske afdelinger er et stort problem.
Et halvt år i et ældre menneskes liv er en meget stor del af resten af livet, og derfor vil vi også godt være med til at tilføre ekstra ressourcer til området.
Det lyder med den store tilslutning, der er i højre side af salen til det her forslag, som om der vil være et bredt flertal for det.
Men vi er jo også klar over, at der ikke er nogen akut løsning på problemet, bl.a. på grund af det helt store problem med kvalificeret personale, som der ikke er overskud af. For os er målet jo at bevare og udbygge det skattefinansierede offentlige sundhedsvæsen, og derfor kan vi aldeles ikke se nogen grund til af konkurrencemæssige hensyn at inddrage private aktører.
Det skaffer ikke mere kvalificeret personale.
Så løsningen skal findes, men vi er godt klar over, det ikke kan gøres i morgen.
Anders Samuelsen (RV), 1998-06-17:
Det Radikale Venstre er enige med forslagsstilleren i, at den nuværende lange ventetid på at få høreapparat er uacceptabel.
Det er ikke rimeligt, at mennesker, der har behov for et høreapparat for at fungere i deres dagligdag, må vente gennemsnitligt mere end 8 måneder, før de kan komme til en undersøgelse på en af landets audiologiske afdelinger, og
visse steder altså op imod 14-15 måneder.
Vi mener imidlertid, at det er problematisk blot hovedkulds at liberalisere på lige netop det område.
Vi skal altså spise brød til.
Man kan ikke uden videre sammenligne det at få et høreapparat med f.eks. det at få et par briller.
Den tilskudsordning, der lægges op til, kunne minde lidt om de ordninger, der har været på brilleområdet, hvor man med tilstrækkelig dårligt syn kunne få et vist tilskud.
Gennemsnitsalderen for folk, der skal have høreapparat, er 72 år.
Det vil sige, at langt de fleste af de mennesker, som har behov for høreapparat, er folk, som må vurderes at have svært ved at vurdere, om de får en god eller en dårlig løsning umiddelbart, fordi der på det område er en række tekniske problemer.
Det er ikke bare et spørgsmål om, at man, når man får lavet en test, får et høreapparat, som virker umiddelbart i et rum, hvor der er fred og ro, men det er også et spørgsmål om, hvordan det virker, når man kommer til et støjfuldt rum, hvor der er nogle andre forhold, der spiller ind.
Det vil altså sige, at vi har en stor risiko for, at folk kan gå hen og blive taget ved næsen.
Det skal vi have undersøgt bedre.
Vi skal have fundet nogle løsninger på, hvordan man ordner det, så vi ikke kommer i den situation.
Vi kan frygte, at en ikke tilstrækkelig gennemtænkt frit valgs-ordning, som foreslås her, vil gøre servicen endnu ringere end den, vi har i dag.
Skal der indføres konkurrence på det område, må det ske på en meget kontrolleret måde.
Der er således en masse spørgsmål, der må besvares, før Det Radikale Venstre kan støtte et sådant forslag.
Men det er rigtigt, at den service, der tilbydes på landets audiologiske afdelinger i dag, ikke er god nok, og her tænker jeg ikke kun på ventetiden.
I dag afsættes der f.eks. kun ca. ½ time til undersøgelse af hver patient, og der tilbydes ikke en efterfølgende aftale, hvor høreapparatet kan blive tilpasset.
Det Radikale Venstre vil ikke udelukke, at indførelse af konkurrence på dette område derfor kan resultere i en bedre service.
Men som sagt: Det skal gennemtænkes, og det skal gennemtænkes bedre, end der er lagt op til med det her forslag.
Men som sagt: I den form, beslutningsforslaget her har, kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget, men vi vil utvetydigt give tilsagn om at gå ind i det kommende arbejde med at få løst problemerne.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-06-17:
Vi er i CD ikke i tvivl om, at ventetiderne på dette område er uacceptabelt lange.
Der kan ikke herske tvivl om, at der er kapacitetsproblemer på visse af de audiologiske afdelinger rundtomkring.
Uanset hvordan denne sag i øvrigt vendes og drejes, så er der formodentlig ikke nogen af Folketingets partier, der er villige til at forsvare, at ventetiderne på den indledende undersøgelse flere steder er over et år, og jeg har konkret bevis på, at det nogle steder i hvert fald er 14 måneder.
Det er simpelt hen uhørt.
CD ser derfor positivt på intentionerne
i dette forslag, der vil forbedre mulighederne for at inddrage private klinikker på høreapparatsområdet.
Sundhedsministeren, som desværre ikke er her i dag, bekræftede så sent som i april måned 1998, at amterne rent faktisk inden for rammerne af den eksisterende lovgivning kan benytte private klinikker og institutioner i opgavevaretagelsen inden for høreomsorgen.
Men vi må nu konstatere, at det ser ud til, at amterne ikke er flinke nok til det.
Hovedproblemet i denne ulykkelige sag er derfor at få amterne til at gøre øget brug af private klinikker og lignende.
Jeg vil dog samtidig fortælle, at der også er en glæde
rundtomkring i nogle af de amter, som har gjort noget
I Roskilde Amt har man valgt at inddrage private forretninger, og amtet har lovet de 250 personer, det drejer sig om, at der ikke bliver tale om forringelser af kvalitetskravene og servicen.
Jeg synes, at det er et skridt i den rigtige retning.
I Viborg Amt har man gjort noget andet.
Der har man udvidet sin kapacitet, så det tekniske udstyr er i orden.
Men hvad løber man så ind i af problemer?
Man løber ind i, at man mangler kvalificeret personale.
Derfor vil jeg spørge ministeren, hvad ministeren har tænkt sig at gøre ved den mangel på audiologer og audiologassistenter, som man nu kan mærke gør sig gældende over hele landet. Så oplyste sundhedsministeren også i april måned, at der for tiden er nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter fra Sundhedsministeriet, Socialministeriet, Undervisningsministeriet og Amtsrådsforeningen, som skal se på mulighederne for at nedbringe ventelisterne inden for høreomsorgen.
af, hvor stort tilskuddet til det enkelte høreapparat skal være, samt en overvejelse af, hvad der skal ske, hvis tilskuddet ikke dækker de fulde omkostninger.
Ordningen må ikke blive til en økonomisk belastning for de personer, som behandles fuldt ud i det private regi.
Ingen brugerbetaling ind ad bagdøren.
CD vil også gerne vide, hvordan man har tænkt sig at vurdere, om en audiolog har den fornødne ekspertise og apparatur til at kunne bedømme personernes behov for et høreapparat.
Det kræver vel en autorisation.
Det må vi også have belyst.
Dette forslag opfattes fra CD's side som en høflig opfordring, men vi vil hermed sige, at vinket med vognstangen ikke er langt til amterne om at gøre noget ved tingene.
Mogens Andreasen (DF), 1998-06-17:
Nu lagde jeg jo mærke til, da socialministeren stod heroppe for lidt siden, at hun afviste det her forslag og ønskede, at man fik et større forarbejde, inden man fik gjort noget ved dette område.
Nu er jeg da ikke i tvivl om, at socialministeren både kan høre og også forstå, så jeg kan ikke se, at der i en så enkel sag som denne er behov for flere behandlinger og for forberedelser for at få disse ting løst.
Det er en vigtig opgave for dem og en livsforbedring, at de får et høreapparat.
Som fru Karen Klint sagde før, tager man fat på det i Roskilde.
Det kender jeg lidt til, fordi jeg selv sidder i sygehusudvalget i Roskilde Amt.
Jeg synes, det er godt, at vi har den mulighed og kan bruge private klinikker til at hjælpe klinikkerne på sygehusene.
Men opgaven er så stor, at der vil være et grundlag for at se på, om der måske skal nogle større midler til at få løst dette problem.
Vi kan ikke være bekendt, at vi fortsat kører med disse ventelister.
Jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at socialministeren er lige så bekendt med de lange ventelister og har været det i lang tid, som alle andre er, og derfor forstår jeg slet ikke den holdning om en yderligere behandling af sagen. Hospitalernes høreklinikker er så belagt, at de ikke er i stand til at overkomme den store opgave, det er.
Jeg kan da godt nævne, at i Roskilde Amt er det sådan, at der står 2.300 på venteliste, og det er uacceptabelt.
Vi bliver simpelt hen nødt til at løse dette problem hurtigt og effektivt.
Det er sådan, at vi i Roskilde Amt i øjeblikket kun har haft mulighed for at sætte 250 ind til at få et høreapparat.
Vi skal simpelt hen have det gjort lige så hurtigt, vi overhovedet kan.
Hvis det er nødvendigt, at vi skal have nogle flere midler til amterne for at løse denne opgave, jamen så skal vi bevilge de penge til amterne, sådan at det kan blive gjort.
Vi kan ikke acceptere en fortsættelse af det, som vi har set på i så lang tid.
Villy Søvndal (SF), 1998-06-17:
I SF opfatter vi os selv som et meget tålmodigt folkefærd.
Vi havde jo denne diskussionen for cirka et år siden, hvor vi havde et ønske om at lave om på den helt, helt utilfredsstillende situation, at mennesker skal vente, som socialministeren redegjorde for, nogle steder helt op til 17 måneder på et hjælpemiddel, der er helt afgørende for at kunne fastholde livsfunktionerne.
På den baggrund vil jeg godt sige: Sidste år afviste vi forslaget.
Det gjorde vi, fordi vi havde et ønske om og har
et ønske om at sikre, at det ligger i offentligt regi.
Vi har det såmænd ud fra et principielt ønske, der hedder, at det her bør kunne klares i offentligt regi.
Det mener vi fortsat det skal.
Men jeg vil også godt sige, at selv tålmodige folks tålmodighed kan rinde ud på et tidspunkt.
Jeg vil godt sige det tydeligt: Hvis der ikke meget snart sker en mærkbar nedgang i ventetiderne på dette område, vil det afgørende for os være at sikre, at vi får en hurtigere nedbringelse af ventelisterne.
Vi ønsker meget at fastholde det her i offentligt regi,
rigtig meget.
Vi har ikke noget som helst ønske om en privatisering ad bagdøren, som Fremskridtspartiet måske har - det ved jeg ikke - som underliggende dagsordenspunkt.
Jeg ved det ikke, jeg er jo ikke dybdepsykolog.
Det er svært at granske i.
Det andet, man kunne have som underliggende dagsorden, som jeg også meget vil afvise, er ønsket om brugerbetaling.
Jeg har set, at regeringen og KL skal have et arbejdsudvalg, hvor man skal drøfte muligheden for brugerbetaling.
Jeg vil meget afvise, at vi bruger det her til at åbne en dør, der hedder brugerbetaling på afgørende hjælpemidler.
Når alt det her er sagt, synes jeg, det er udmærket, at Fremskridtspartiet fremsætter forslaget.
Vi synes ikke,
tidspunktet er til at hugge til nu.
Men med vores manglende tålmodighed kan vi, også i SF, bringes til et punkt, hvor ventelisternes nedbringelse er det afgørende.
Det punkt har vi ikke nået endnu, men jeg håber meget, at socialministeren, men det ligger også i Sundhedsministeriet, vil notere sig, at der kan dannes et flertal i Folketinget, medmindre der sker noget mærkbart på ventelisteområdet.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-17:
Kristeligt Folkeparti er faktisk positivt stemt over for det sigte, som Enhedslisten har med sit beslutningsforslag, nemlig at sikre småbørnsfamilierne nedsat arbejdstid.
For os at se er netop det at sikre småbørnsfamilierne nedsat arbejdstid for på den måde at skabe bedre sammenhæng mellem arbejdsliv og familieliv en af de helt store politiske udfordringer
Og vi mener også, at det bliver nødvendigt for Folketinget at lovgive på det her område.
Selvfølgelig bør arbejdsmarkedets parter inddrages i drøftelser, inden det sker.
Men lige så vel som Folketinget har lovgivet om retten til orlov, finder vi, at der også må være en lovgivet ret for småbørnsforældre til at få deltidsarbejde, men det må selvfølgelig ske med de fornødne bestemmelser om fleksibilitet i forhold til arbejdsgiverne.
Og jeg synes også, det er vigtigt i den sammenhæng at se på bestemmelserne vedrørende arbejdsgiveres muligheder for at få erstatningsarbejdskraft, inden man skrider til at give småbørnsforældrene en sådan ret.
Men sigtet er vi altså enige i.
Så vil jeg sige om det konkrete forslag, hvor Enhedslisten jo er meget præcis, idet der er tale om, at man skal have ret til en ugentlig nedsættelse af arbejdstiden på 7 timer med en lønkompensation på minimum den maksimale dagpengesats.
Dér er man jo meget præcis, og dertil vil jeg sige, at dér synes vi fra Kristeligt Folkepartis side for det første, at det med de 7 timer er lidt for ufleksibelt som sådant, og at vi egentlig kunne forestille os nogle moduler i stedet, i øvrigt svarende til, hvad vi tidligere har fremhævet.
Og for det andet synes vi, kompensationsgraden er lige lovlig flot, når der er tale om, at det skal være minimum den maksimale dagpengesats.
Endelig synes vi også, det er vigtigt at se hele kompensationsspørgsmålet i relation til det, der er vores overordnede ønske med hensyn til at skabe valgfrihed, nemlig princippet om at lade pengene følge barnet.
Men jeg vil absolut sige på Kristeligt Folkepartis vegne, at jeg synes, der bestemt er positive takter i forslaget som sådant.
Men sådan som det foreligger i den nuværende form, kan vi ikke støtte det fra partiets side.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-06-17:
Jeg lyttede meget til ordføreren for forslagsstillerne, fru Jette Gottlieb, og jeg har jo også læst forslaget, så jeg vil egentlig gerne citere fra det: »Folketinget opfordrer regeringen til snarest muligt at tage de nødvendige initiativer til at sikre småbørnsfamilierne nedsat arbejdstid. Forslaget skal indeholde følgende elementer: ... «.
Altså handler det om, at regeringen skal fremsætte et helt konkret forslag - det håber jeg fru Jette Gottlieb er enig med mig i, og jeg ser, at fru Jette Gottlieb nikker - og et led i det forslag er, at forslaget skal sikre en ugentlig nedsættelse af arbejdstiden med 7 timer, og det er altså et direkte indgreb i de gældende overenskomster.
Og uanset hvad fru Jette Gottlieb står her og siger, er man altså i Enhedslisten nu i utrolig stor modstrid med det, man sagde for en måned siden, da vi diskuterede overenskomster her i Folketingssalen, for det er et direkte indgreb i de eksisterende overenskomster og aftaler på arbejdsmarkedet, Enhedslisten her foreslår.
Det kan der ikke herske nogen som helst tvivl om, og det kan jeg få enhver jurist til at give mig medhold i.
Jette Gottlieb (EL), 1998-06-17:
Det er klart, at alle de andre forhold diskuterer man selvfølgelig under overenskomstforhandlingerne, så der er ikke tale om et indgreb i forhandlede overenskomster i denne sammenhæng.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-06-17:
Jeg vil sige til fru Jette Gottlieb, at jeg overhovedet ikke har dårlig samvittighed over, hvad jeg var med til at vedtage her i Folketinget for en måneds tid siden; det vil jeg gerne gøre opmærksom på.
Og jeg vil samtidig sige, at det er sniksnak, når man står her og påstår det modsatte, for her er der et konkret forslag.
Og når jeg rejser den sag, er det, fordi det efter min opfattelse er et udtryk for udpræget hykleri, at Enhedslisten nu foreslår, at regeringen skal gå ind og overenskomstbestemme arbejdstiden, for det er det, der er tale om med det her forslag, uanset hvordan og hvorledes fru Jette Gottlieb i øvrigt kobler snak på det.
Derfor er det som sagt et udtryk for udpræget hykleri, at man for en måned siden stod her og skældte regeringen ud for det, den gjorde, og så selv kommer med noget, der ligner.