runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Efter min mening er det rigtigt i givet fald at gøre, som hr. Niels Helveg Petersen foreslår, nemlig at undlade at stemme til forslaget, også på baggrund af, at ministeren jo ikke besvarede hr. Niels Helveg Petersens spørgsmål.
Logikken i ændringsforslaget er jo den enkle, at disse taglejligheder ikke kan sælges.
De kan ikke udstykkes og sælges som ejerlejligheder.
Det vil sige, at hvis ikke man vedtager ændringsforslaget, så kan de altså efterfølgende udstykkes efter 15 år.
Ellers var det jo meningsløst, at ministeren stillede ændringsforslaget.
Det andet spørgsmål, som også var oppe i debatten, men som ministeren heller ikke har besvaret, er: Når vi så nu kan se, at regeringen har erkendt, at taglejligheder ikke bør kunne udstykkes og sælges hverken nu eller om 15 år, hvorfor må de lejligheder, der er nybygget og står på jorden, så stadig væk udstykkes og sælges?
Hvorfor omfatter ændringsforslaget kun en del af de nybyggede lejligheder og ikke alle de nybyggede lejligheder?
Det er svært at se logikken i det, må jeg sige til ministeren.
Ministeren har indset, at der var et hul i hans lovforslag, men han har kun lukket en del af hullet.
Det er da besynderligt. Kl. 9.15
Nu er det ændringsforslag jo netop kommet, fordi vi rejste den kritik.
Derfor er det blevet præciseret, at taglejlighederne ikke kan udstykkes og sælges.
Det er så fint nok, at man har rettet det, fordi man har erkendt i regeringen, at det var en rigtig dårlig idé at sælge disse taglejligheder.
Det er det historiske i det.
Hvis det var, som fru Inge-Lene Ebdrup siger, ville ministeren vel ikke have været nødt til at komme med et ændringsforslag.
Så det har vel ikke bare været ren teori.
Det er den historiske side af det.
Det næste spørgsmål bliver jo så: Hvordan kan det være, at regeringen erkender, at det altså ikke er forsvarligt at udstykke og sælge taglejlighederne, mens regeringen stadig væk mener, at det er forsvarligt at nybygge almene boliger på jorden og så udstykke dem efterfølgende og sælge dem?
Det er ubegribeligt. Når man har erkendt, at det altså ikke går at nybygge taglejligheder og derefter udstykke og sælge dem, hvorfor gælder det samme så ikke for de lejligheder, der står på jorden? Derfor er der jo opstået en logisk selvmodsigelse i regeringens politik med hensyn til nybyggede boliger: nogle må udstykkes, og nogle må ikke udstykkes. Det er da ubegribeligt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Når hr. Keld Albrechtsen lægger ud med den svada, vi lige har hørt, så er jeg nødt til at korrigere et par ting sådan for god ordens skyld.
Det, der er essensen i den diskussion, vi har i øjeblikket om ændringsforslaget, er, at hr. Keld Albrechtsen vil have lavet et ændringsforslag til dette lovforslag, som indebærer, at almene tagboliger bygget efter et andet lovforslag, som vi behandlede forleden dag, ikke må udstykkes og sælges som et led i dette forsøg.
Det, der bare er hagen ved det, hr. Keld Albrechtsen siger, er, at man først efter 15 år må udstykke og sælge almene lejligheder, og det betyder jo altså, at når vi så står med en forsøgsordning, som løber i 3 år og efter de 3 år skal til en fornyet lovbehandling i Folketinget, såfremt forsøget skal fortsætte, så har det intet som helst med nyetablerede almene tagboliger at gøre, fordi disse eventuelle nyetablerede tagboliger altså først må sælges, når de har været almene boliger i 15 år.
Det vil altså sige, at når det her forsøg udløber, skal det til en fornyet behandling i Folketinget, og så går der derudover 12 år, før de tagboliger, som måtte blive etableret i morgen, må udstykkes og sælges.
Så det er en ren hypotetisk diskussion, vi har her.
Kl. 9.05 Jeg ved godt, at hr. Keld Albrechtsen er en meget brændende modstander af det forslag, nr. L 182, som vi behandler her, men der må også være en lille smule realisme i det.
Derfor er det, som hr. Keld Albrechtsen her påpeger, en fuldstændig forfejlet kritik.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Disse ændringsforslag, der nu kommer, er jo i sandhed en bemærkelsesværdig sag, for de handler om det lovforslag, som blev vedtaget forleden om taglejligheder.
Under første behandling af det lovforslag stillede vi det spørgsmål, om det ikke var sådan, at sådanne almene taglejligheder efterfølgende kunne udstykkes enkeltvis til ejerlejligheder.
Ministeren oplyste dengang under førstebehandlingen af L 190 den 15. april 2004, at det forslag jo var renset for salg af almene boliger.
Under andenbehandlingen hævdede man stadig væk, at det ikke omhandlede disse taglejligheder, der altså ikke skulle udstykkes som ejerlejligheder.
Derved erkender ministeren jo, at den kritik, vi havde rejst af hans lovforslag om taglejligheder, var fuldstændig korrekt.
I den forstand er det jo en tilståelsessag, men det er selvfølgelig fint, at ministeren efterfølgende retter fejlen.
Men det rejser jo så det næste spørgsmål til ministeren: Hvordan kan det nu være, at ministeren har erkendt, at disse taglejligheder ikke skal udstykkes efterfølgende og sælges, men at man stadig væk vil udstykke og sælge de øvrige lejligheder, altså dem, der ikke er taglejligheder?
Det er der jo en sær mangel på logik i.
Forvirringen, vil jeg nok sige, om regeringens standpunkt i den her sag er vel efterhånden ved at være ret betydelig, og det her ændringsforslag og hele forløbet har i hvert fald ikke tjent til andet end at demonstrere, at lovgivningsmæssigt er det her noget forfærdeligt rod.
Bjarne Laustsen (S), 2004-06-04:
Jeg er ikke sikker på, at Venstres ordfører er klædt ordentligt på i forhold til ministerens ageren i den sag her.
Det er korrekt, at der var indledende drøftelser i lang tid, før forårspakken - bestikkelsespakken om man vil - kom på banen, imellem ministeren og de socialdemokratiske ordførere, og vi var ikke uvillige til at se på denne sag.
Men inden vi nogen sinde kom til realitetsdrøftelser, ja, der havde man lavet en pakke og fået Dansk Folkeparti med, selv om de havde meddelt på forhånd, at de ikke ville være med under nogen omstændigheder.
Men højere magter, må det jo være, fik Dansk Folkeparti på andre tanker, og så sagde de ja uden at betinge sig noget som helst.
Vi har bare forsøgt at kvalificere det en lille bitte smule ved at sige, at ministeren selvfølgelig også skal høre det rådgivende udvalg om de her ting.
Der er spørgsmål om økonomi, forringelse af uddannelserne generelt osv., og det er vi imod.
Samtidig er de fleste af høringssvarene jo negative, og Venstres ordfører ved jo også ganske udmærket, at evalueringen er vi slet ikke kommet frem til endnu.
Så der er ikke behov for det her tiltag på nuværende tidspunkt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-04:
Hvis det var irrelevant med hensyn til fremtiden, så havde ministeren vel ikke skrevet i forslaget, at ejerlejligheder bestående af tagboliger ikke kan videreopdeles til ejerlejligheder.
Det er det, der står, og det er jo netop, fordi risikoen var der.
Det måtte ministeren erkende.
Men den er der jo også med andre nybyggede almene boliger, som ligger på jorden, og der er nøjagtig det samme problem.
Derfor er det da ubegribeligt, at man så ikke også har lukket det hul, for det er jo det samme hul, vi taler om.
Det er bare de boliger, der står på jorden.
Det er jo heller ikke forsvarligt at opdele og udstykke dem.
Det må fru Inge-Lene Ebdrup da indrømme.
Det er ikke forsvarligt at nybygge almene boliger med henblik på opdeling og salg til ejerlejligheder.
Det er en forkvaklet idé, og det har ministeren erkendt med hensyn til taglejligheder.
Så må han da også erkende det med hensyn til dem, der står på jorden.
Jeg forstår godt, at hr. Freddie H. Madsen gerne vil have lukket den her debat, for hr. Freddie H. Madsen gav jo Folketinget forkerte oplysninger under andenbehandlingen, hvor han hævdede, at man også fremover i en udstykket afdeling ville kunne sikre, at pensionistklubben kan bevare sine aktivitetslokaler.
Oven i købet gentog fru Pia Christmas-Møller i går disse ukorrekte oplysninger over for
Folketinget.
Endog i den mest skråsikre form påstod hun, at der er skabt sikkerhed for, at pensionisterne i afdelingen kan bevare deres aktivitetslokaler.
Men det fremgår krystalklart, og det ville jeg godt bede ministeren bekræfte - nu vil jeg bede ministeren undtagelsesvis under denne her debat lige høre lidt efter - af ministerens svar, at der kan gennemføres en såkaldt udelukkende brugsret for grundejerforeningen til alle fællesarealerne, og så kan pensionistklubben altså godt kigge i vejviseren efter sine aktivitetslokaler.
Jeg synes, det er et meget stort problem for hr. Freddie H. Madsen, at han giver pensionisterne løfter, som han godt selv ved, og som krystalklart fremgår af ministerens svar, er ukorrekte.
Morten Homann (SF), 2004-06-04:
Jeg kan oplyse, at hr. Freddie H. Madsen har nøjagtig samme taletid som de øvrige talere i denne her debat, så der er rig mulighed for også at uddybe sit svar og måske komme ind på nogle af de substantielle bekymringer, man havde.
Jeg kan f.eks. erindre hr. Freddie H. Madsen om, at Dansk Folkeparti var meget kraftigt kritisk over for, at i det oprindelige forslag, som lå fra regeringen, havde kommunerne ingen mulighed for at modsætte sig, at man kunne sælge almene boliger. Kan hr. Freddie H. Madsen ikke også bekræfte, at det sådan set også er tilfældet med det forslag, vi behandler her
i dag, at hvis boligorganisationen og afdelingen går sammen i enighed om at ville sælge, så kan kommunen, så længe det holder sig under de 5 pct., hvilket i Københavns Kommune vil sige efter min bedste hovedregning omkring ca. 2.500 boliger - det er ganske mange boliger - ingenting stille op? Kan hr. Freddie H. Madsen ikke bekræfte, at den bekymring, som Dansk Folkeparti havde, er der fuldstændig lige så god grund til at have her ved tredjebehandlingen, som dengang hr. Freddie H. Madsen fremførte den?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-04:
Dansk Folkeparti var skeptisk over for selve forslaget, da det blev fremført, og det var der flere grunde til, bl.a. at man her var tvunget til at skulle være med til at sælge.
Det, vi ønskede i Dansk Folkeparti, var, at man fik en liberal løsning, at man fik en frivillig ordning, og at man fik et godt tilbud til de mennesker, der virkelig ønskede at få fod under eget bord, og det har vi fået.
Vi fik det, vi ønskede.
Vi fik en forsøgsordning på 3 år og samtidig et maksimumsalg på 5 pct., og så synes vi, det er fint nok.
Jeg kan ikke sige andet, end at vi er godt tilfredse med, at det var det, vi fik forhandlet på plads.
Morten Homann (SF), 2004-06-04:
Jeg kan egentlig godt forstå, at hr. Freddie H. Madsen beklager sig lidt over, at vi skal have den her debat, for
jeg kan godt forstå, at Dansk Folkeparti ikke er for stolt af det, man har lavet, og at man helst vil have det her hurtigt overstået, så det forhåbentlig kan gå i glemmebogen, at Dansk Folkeparti har medvirket til det.
hele forløbet op til, at man endelig lavede en aftale i forbindelse med finanslovaftalen sidste år.
Så jeg synes egentlig, at hr. Freddie H. Madsen skulle komme herop og forklare, hvad det var for nogle bekymringer, Dansk Folkeparti havde op til, at man lavede aftalen.
Hr. Freddie H. Madsen siger, at han ønskede et forsøg.
Men hvad var det for nogle indholdsmæssige bekymringer, der gjorde, at man ikke syntes, at man bare skulle åbne for et salg?
Kl. 9.35 Hvis ikke hr. Freddie H. Madsen kan huske det, så er jeg helt sikker på, at både jeg og flere andre vil hjælpe hr. Freddie H. Madsen med at prøve at genopfriske, hvad det var for nogle bekymringer Dansk Folkeparti havde.
Sandheden er jo, at det her forslag ikke var blevet til virkelighed, at vi ikke ville have siddet her i dag, at Dansk Folkeparti helt havde sluppet for at tage debatten, hvis Dansk Folkeparti ikke var gået med til at lave en aftale med regeringen.
Det er kun Venstre og De Konservative, som ønsker at gennemføre det her, og nu har Dansk Folkeparti hjulpet til det.
Kan hr. Freddie H. Madsen ikke komme op og fortælle, hvad det var for nogle bekymringer, Dansk Folkeparti havde, og hvorfor de bekymringer pludselig er forduftet som dug for solen?
Freddie H. Madsen (DF), 2004-06-04:
Det er med stor undren, jeg hører den debat, der nu foregår.
Den her sag har vel varet et par timer under førstebehandlingen, den her sag har vel egentlig også varet et par timer under andenbehandlingen, og guddødemig om vi nu ikke skal i gang med det igen under tredjebehandlingen.
Jeg synes, det er en katastrofe, at man optager Folketingets tid på den her måde.
Alt i den her sag er sagt; alt i den her sag er vendt; der er sådan set ikke mere at diskutere.
Vi var skeptiske over for salg af almene boliger, fordi vi ønskede at få en forsøgsordning med salg af almene boliger.
Den har vi fået nu.
Vi har fået presset regeringen væk fra det forslag, den først kom med, og nu til en forsøgsordning.
Og hvorfor så det?
Det er, fordi vi i Dansk Folkeparti er af den opfattelse, at alle bør være herrer i eget hus, såfremt de ønsker det. Hr. Lars Kramer Mikkelsen var også inde på, at i København var der mangel på almene boliger.
Nu er det jo sådan - jeg ved ikke, om jeg kan blive bekræftet i, at det er rigtigt - at enhver kommune, der ønsker at bygge, kan bygge de almene boliger, den vil, såfremt den bare betaler de 7 pct. i grundkapital. Der er ikke nogen kvote for at bygge almene boliger, ligesom der var i gamle dage.
Enhver kommune kan gøre det.
Det eneste, den skal, er at lægge pengene på bordet til den grundkapital.
Så er der en ting mere, der slår mig lidt.
Jeg er af den opfattelse, at den grundkapitalnedsættelse er sket i samarbejde med både den tidligere SR-regering, med Dansk Folkeparti og med den nuværende regering.
Derfor mener jeg, at alle har glæde og gavn af det forslag, så man nu har fået sat grundkapitalen ned fra de 14 pct. til de 7 pct.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Jeg må altså sige, at den ordførertale, vi lige har hørt, er udtryk for et ualmindeligt, usædvanligt snæversyn, som man skal lede længe efter.
Jeg vil gerne sige til Socialdemokratiets ordfører sådan helt konkret
: Når man sælger ud af almene boliger, man overfører pengene fra salget til at bygge nyt - hr. Lars Kramer Mikkelsen fortalte, man kunne bygge en for hver tre solgte - vi ser et byggeri af almene boliger gennem de sidste par år, der er større, end vi har set i ualmindelig lang tid, vi ser et privat udlejningsbyggeri nå højder, som ikke er set
siden slutningen af 1980'erne, så har jeg svært ved at bevare den der pessimisme, som Socialdemokratiets ordfører ligesom forsøger at så, for samlet set vil det her forslag give flere boliger.
Jeg har
lidt svært ved at bevare pessimismen.
Skulle vi ikke nu her i foråret forsøge at være lidt optimistiske?
Carina Christensen (KF), 2004-06-04:
Vi har altså haft debatten før.
Det er meget fint, at Socialdemokraterne var med til indgå en aftale med Kommunernes Landsforening, men det er VK-regeringen, der har nedsat den kommunale grundkapital.
Det er et faktum.
Vi skulle jo nødig have, at vi ødelægger Socialdemokraternes sommerferie, så de går og tror, at der ikke er boliger nok, og at vi ikke gør noget.
Derfor spørger jeg nu helt kort: Vil Socialdemokraternes ordfører ikke, inden han går på sommerferie, komme op og bekræfte, at regeringen har sikret, at der mere end nogen sinde før bliver bygget nye boliger i Danmark?
Helt kort: Ja eller nej?
Der kommer flere boliger, og dette lovforslag bidrager også til, at vi får endnu flere nye boliger i Danmark.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Nu har vi den ene gang efter den anden, når vi har diskuteret det her lovforslag, diskuteret, hvornår det var, den der kommunale grundkapital blev sænket fra 14 til 7 pct.
Det foregik i 2001.
Da sad der altså mig bekendt en regering ledet af Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre.
Det er en barok forestilling at skulle smykke sig med de der lånte fjer.
Jeg påpegede i øvrigt også i går i afslutningsdebatten, at regeringen smykker sig med lånte fjer.
På sidste side i det der fine, blå hæfte, som man udgav i går,
står alle boliglovforslagene nævnt om boligindsatsen.
Der står i øvrigt også salg af almene boliger som noget, man har gennemført.
Det er noget, vi skal beskæftige os med i dag, så det er lidt barokt, at man kan finde på af at smykke sig med de fjer.
Sandheden er, at da den kommunale grundkapital blev sænket fra 14 til 7 pct., sad der en SR-regering. Kl. 9.30
Den konservative ordfører spørger også, om der bliver bygget flere boliger i det her land.
Jamen det gør der på baggrund af, at Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre sænkede grundkapitalen.
Carina Christensen (KF), 2004-06-04:
Jeg vil da gerne give hr. Lars Kramer Mikkelsen lov til at svare en gang til.
Det, fru Inge-Lene Ebdrup spurgte om, var regeringens samlede boligpolitiske tiltag.
Er det ikke rigtigt, og vil hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke komme herop og bekræfte, at denne regering har nedsat den kommunale grundkapital og dermed sikret, at der bliver bygget flere almene boliger end nogen sinde før, at vi har givet støtte til nyt privat udlejningsbyggeri, og at alle de penge, der kommer ind fra salget i den her forsøgsordning, vil gå til byggeri af nye, almene boliger?
Der er aldrig bygget så mange boliger i Danmark som nu.
Og det er jo regeringens samlede boligpolitiske tiltag, vi spørger om nu.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Ja, jeg fristes jo til at sige, at hvis jeg ikke hører efter, så er det i hvert fald en dialog mellem døve, der foregår, for jeg er helt sikker på, at fru Inge-Lene Ebdrup heller ikke hører, hvad det er, Socialdemokratiets ordfører siger.
Sandheden er jo, at det, vi forfølger i den her sag, er de boligsociale forhold, det er det, at kommunerne ikke har mulighed for at henvise folk af boligsociale grunde, fordi de kan ikke henvise til privat udlejningsbyggeri.
Derfor vil jeg sige, at det er det væsentligste punkt
for os, men derudover for at svare direkte på spørgsmålet: Der findes ikke en eneste garanti for, at vi får flere boliger bygget i det her land med det her lovforslag.
Fru Inge-Lene Ebdrup bliver jo nødsaget til at høre efter, når jeg svarer på spørgsmålet.
Det nytter ikke noget at stille mig et spørgsmål og så ikke gide at høre svaret.
Jeg vil bare sige, at der findes ingenting i det her lovforslag, som peger i retning af, at der nødvendigvis bliver flere boliger, flere almene boliger i det her land overhovedet, og det er det, som vi forfølger i den her sag.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Man skal passe på, at man ikke får sagt for meget fra den her talerstol, for så er det jo så nemt at lade være med at svare på det, der bliver spurgt om.
Nu vil jeg spørge ganske kort, og formanden må tilgive mig, at det måske går en lille smule ud over dette lovforslag, men der bliver skudt meget bredt fra Socialdemokratiets ordfører.
Vil dette forslag inklusive resten af regeringens forslag på boligområdet set over de sidste 2 år forøge antallet af boliger i Danmark eller mindske det?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Altså jeg kan jo ikke afvise, at der bliver bygget flere ejerlejligheder, men det er jo ikke det, folk har brug for.
Der er lange ventelister i hovedstadsområdet; der er lange ventelister til boliger i Århusområdet.
I de store byer er der behov for at bygge almene boliger.
Der er masser af muligheder for at købe en ejerbolig i det her land, men det efterspørger folk ikke.
Derfor er det fuldstændig tåbeligt at forvalte den almene sektor, så den bliver til en slagmark, når man sælger de boliger, som folk i stor udstrækning har behov for.
Så jeg kan ikke bekræfte, at der bliver bygget de boliger, der er behov for, og det er almene boliger.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-06-04:
Det, hr. Keld Albrechtsen siger, er simpelt hen ikke korrekt, for det, der meget kort er essensen i det her, er, at vi nu indfører en forsøgsordning på 3 år.
Når de 3 år er gået, skal der en fornyet lovbehandling til.
Derfor er det slet ikke relevant i øjeblikket at diskutere nyetablerede almene boliger, for efter dette lovforslag må disse først sælges efter 15 år.
Det, vi tager fat på nu, er en treårig periode.
Det andet er 15 år.
Så det, vi står og diskuterer i øjeblikket, er faktisk slet ikke relevant.
Det tager vi stilling til, såfremt ifald vi efter den treårige forsøgsordning forlænger den med nogle år, som går ud over de 15 år, der skal gå, før en nyetableret almen bolig må sælges.
Så jeg synes faktisk, det er meget hypotetisk, og jeg synes måske, det ville være mere hensigtsmæssigt at komme videre med diskussionen om det konkrete lovforslag frem for ændringsforslaget.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-06-04:
Jeg indrømmer, at det er uvant for mig at rose integrationsministeren, jeg vil dog alligevel forsøge.
Jeg synes, at det her er et udtryk for, at vi her har en minister, der kan tage en konsekvens.
Det vil jeg gerne sige tak for; jeg synes, det er glædeligt, at der er slået en breche i samarbejdet mellem Dansk Folkeparti og regeringspartierne.
Det er opløftende, og jeg synes også, at det giver en god fornemmelse i maven at gå på sommerferie med.
Kamal Qureshi (SF), 2004-06-04:
Jeg vil sådan set benytte mig af formandens tidligere oplysninger til mig om, at man med de her korte bemærkninger faktisk også godt kan komme med en bemærkning og ikke nødvendigvis et spørgsmål, og herfra sige, at det, der er problemet, og det, som egentlig er årsagen til denne her lange, lange diskussion, som vi har haft, sådan som jeg i hvert fald ser det, er, at man rent faktisk laver en åbning, som er bygget på det smallest mulige flertal, der har kunnet skaffes for det eksisterende kontorcirkulære. Det gør selvfølgelig, at de, der ikke kan komme igennem denne åbning, og som andre partier i det her Folketing godt kunne tænke sig at give indfødsret, har man ikke mulighed for at forholde sig til herfra.
Det er også derfor, at det virker så absurd, når hr. Søren Krarup hele tiden taler om, hvordan Folketinget skal kunne tage stilling via lovgivning til at give de enkelte personer indfødsret.
Det får vi jo rent faktisk ikke mulighed for herfra, netop fordi det kontorcirkulære, som der nu ikke er et politisk flertal bag, forhindrer Folketingets mulighed for at kunne forholde sig til det.
Det er så noget af det, som vi som oppositionspartier bliver nødt til at arbejde med og prøve at finde ud af, hvordan vi kan gøre det anderledes, sådan at de personer kan blive behandlet i Folketinget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-06-04:
Jeg skal benytte lejligheden til at kvittere for ministerens indbydelse til forhandling om det her.
Det er jo i sådan en situation, at man kan være lidt glad for, at man ikke, om jeg så må sige, faldt for fristelsen til at demonstrere, at regeringens parlamentariske grundlag var smuldret, for så var regeringen kommet i mindretal på denne her sag.
Jeg er godt klar over, at det formentlig ikke havde fået taburetterne til at vakle under regeringen, men problemstillingen havde selvfølgelig været, at det her havde betydet, at nogle mennesker var blevet taget som gidsler i en sag, som de absolut ikke fortjener at blive taget som gidsler i.
Derfor støtter vi selvfølgelig det indfødsretslovforslag, som er fremsat.
Må jeg sige til Dansk Folkeparti, at de har virkelig vist deres sande ansigt i den her sag, og må jeg endnu en gang kvittere for ministerens indbydelse til forhandling.
Den tager vi imod.
Søren Søndergaard (EL), 2004-06-04:
Jamen jeg kan fuldstændig bekræfte, at de eksempler, jeg har givet, jo bare er en lille gruppe.
Der er jo mange på hver evig eneste lovforslag, og hr. Kramer Mikkelsen kan bekræfte det.
Altså vi har selv kigget på det.
Hver eneste gang vi skal vedtage et sådant lovforslag, er der masser af afslag af denne her slags.
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at det er folk, der kun kan få dansk statsborgerskab ved hjælp af en dispensation.
Det er ikke folk, som har krav på dansk statsborgerskab.
Det drejer sig om folk, hvor loven er så streng, at det kræves, at de får en dispensation, og det, der sker hver gang i de sager, jeg har nævnt her, og i mange andre, er, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti siger, uanset hvor meget tortur de har været udsat for: Nix, ingen dispensation.
Derfor skal man ikke stå heroppefra og sige, at der jo bare kan søges dispensation, hvis folk har været udsat for tortur.
Virkeligheden er desværre en helt anden
bag de lukkede døre.