Marianne Jelved (RV), 2003-02-27:
Nu er det så blevet de gymnasiale uddannelsers tur til at komme på reformdagsordenen.
Derfor vil jeg gerne på Det Radikale Venstres vegne kvittere over for ministeren og over for regeringen for den redegørelse, der er kommet, så vi i god ro og orden, om man så må sige, kan tage fat på de drøftelser, som skal gå forud for nogle vigtige politiske beslutninger.
Vi vil meget gerne fastholde de fire gymnasiale uddannelser, som også regeringen lægger op til i redegørelsen.
Jeg vil bare gerne understrege, at selv om vi er åbne over for meritmuligheder for at gå på tværs af uddannelserne, vil vi gøre meget for at fastholde, at de hver især, de fire gymnasiale uddannelser, fastholder deres egen selvstændige profil.
Det tror vi er vigtigt at vi sikrer os fremover.
Vi er åbne over for ændringer, der kan forbedre ungdomsuddannelserne, i det her tilfælde det almene gymnasium og hf, som er de mest centralt placerede i redegørelsen, hvilket vi godt forstår. Der vil jeg gerne fastholde de to hovedopgaver, som gymnasiet jo allerede har i dag, nemlig at sikre en almendannelse til demokratiske borgere i en global verden og at gøre de unge meget vel studieforberedte.
Samtidig er vi også helt med på og vil støtte, at det faglige niveau i det almene gymnasium og i hf skal styrkes.
Jeg vil gerne i forbindelse med drøftelsen af brugen af ordene den almene dannelse understrege, at alle de fag, vi beslutter skal indgå i en uddannelse - det gælder jo både i folkeskolen og i ungdomsuddannelserne - hver især bidrager med deres særkende til det begreb eller de ord, som vi så flot står og bruger her på talerstolen, den almene dannelse. Det er derfor, jeg trækker ordene »demokratiske borgere i et globalt samfund« med ind, for det er jo også der, der ligger en opfordring til at se, hvad det er for fag og arbejdsmetoder, fordybelser, osv., vi mener, der er brug for i en verden, der er under meget stærk global forandring. Så vil jeg sige omkring redegørelsen, at den jo rejser mange spørgsmål, måske endda flere, end den giver svar, hvilket jeg faktisk også har en vis forståelse for.
Regeringens redegørelse angiver jo en ny struktur, en ny mulighed for gymnasiets 3-års-forløb.
Den peger på et grundforløb på 6 måneder og valg af fagpakker, som angiver studieretninger og dermed specialisering.
Vi er for så vidt åbne over for at diskutere den type strukturændringer.
Men det er helt afgørende for Det Radikale Venstre, at grundforløbet i givet fald får et fagligt indhold, der gør, at niveauet som minimum kan holdes og helst hæves, altså det faglige niveau, og det kan vi ikke se ud af redegørelsen.
Det er ikke en kritik af ministerens redegørelse, men det kræver faktisk, at vi er lidt konkrete og ser på, hvordan fagene kan bruges, og hvordan de kan spille sammen også med det, der senere skal foregå ved valg af studieretning.
Vi tvivler meget stærkt på, at et 6-måneders forløb er muligt i praksis, fordi vi tror, det vil give mange problemer, både fagligt og praktisk og også i forhold til de sociale relationer, der jo skal bygges op og er en del af studiemiljøet og ballasten for de unge. Vi vil gerne se på det, men hvis man skal have et grundforløb, så tror vi faktisk, at 1 år er bedre, men det er helt afhængigt af, hvordan fagene bliver placeret og brugt.
Dernæst vil vi pege på, at det er vigtigt, hvis vi har et grundforløb, at der er klare faglige krav, og at prøveformerne også tilpasses det, der skal ske i grundforløbet.
Vi er åbne over for tanken om valg af studieretning og fagpakker, men det kræver jo også en konkretisering, så vi kan se, at det kan gøres uden at sænke det faglige niveau.
Endelig kan det se ud, som om valg af studieretning og fagpakker, brug af fagpakker, i sin rene form kun vil kunne lade sig gøre på store gymnasier.
Det vil vi meget gerne interessere os for, også fordi vi tror, at man ved en fleksibel tilgang til det her kan gøre det muligt også på mindre gymnasier at leve op til den tankegang, der ligger i redegørelsen, men det kræver igen, at vi får set lidt mere konkret på det.
Omkring styrkelsen af de naturvidenskabelige fag og teknik, som der også står i redegørelsen flere steder, er vi såmænd også parat til det.
Men jeg vil gerne lige anholde en enkelt ting i den her sammenhæng.
Og jeg citerer fra side 14
i redegørelsen
Der står: »Det er imidlertid afgørende for fremtidens demokratiske beslutningsprocesser, at borgerne får en øget forståelse for den naturvidenskabelige og teknologiske udvikling.«
Jeg er enig i, at en naturvidenskabelig og teknisk tilgang er vigtig; den viden, vi har om det som borgere, uanset hvor vi i øvrigt bliver placeret henne i vores voksne dagligliv, er meget central.
Men jeg vil gerne i den sammenhæng sige, at det er lige så vigtigt for ikke at blive fanget i det, jeg vil kalde en modetrend, som erhvervslivet måske er særlig med til at skabe, at der er en afbalancering i forhold til de humanistiske og samfundsvidenskabelige fag.
Disse er en del af det koncept, vi kalder det alment dannende, og vedrører den forestilling, vi gør os som partier, politikere, mennesker og borgere om, hvad der er brug for i hele demokratiudviklingen og de demokratiske udfordringer, vi står over for i de kommende mange år.
Jeg vil ikke komme ind på fag i øvrigt, for jeg har forståelse for, at det ikke er tiden til det, nogle har kaldt - ministeren har også brugt betegnelsen - fagenes fest, men jeg vil knytte en kommentar til det, der er rejst i redegørelsen som et prioriteret område, nemlig det der kaldes almen studieforberedelse.
Det kræver også en meget grundig drøftelse, for at vi kan finde ud af, hvordan det i givet fald skal bruges.
Jeg vil bare nævne her, at man måske skulle tænke i, at det i 1. g er meget relevant at arbejde med studieteknik og træning i faglig fordybelse, mens vi i Det Radikale Venstre måske bedre kan se, at man kunne gøre mere ved det alment studieforberedende i den måde, det er beskrevet i redegørelsen på, i 3. g.
Der er ingen tvivl om, at den fornyelse, der er på vej i gymnasiet ved ændrede undervisningsformer, skal have et løft, og at vi skal styrke den retning.
Det vil kræve nye forpligtende samarbejdsformer mellem lærerne, for det er ikke noget, man bare lige gør.
Derfor vil jeg gerne understrege, at det efter Det Radikale Venstres opfattelse er helt nødvendigt og afgørende, at der afsættes midler og ressourcer til efteruddannelse af lærerne.
Reformen kan ikke være udgiftsneutral.
Det tror jeg ikke på.
Selv om jeg selvfølgelig gerne vil anerkende, at regeringen bestræber sig på at have det som målsætning, mener jeg ikke, at det lader sig gøre.
Redegørelsens forslag om hf kan jeg ikke udtale mig så positivt om, som jeg har forsøgt at gøre det på de andre områder.
Vi mener ikke, at hf skal være en vej for elever fra 9. klasse.
Det vil give et alibi for at skabe en helt anden type hf, som vi ikke mener er det, der er behov for.
Hf er for mere modne studerende, og niveauet skal i hvert fald ikke sænkes.
Vi mener heller ikke, det er rigtigt at lægge op til, at især de mellemlange videregående uddannelser skal have en egen toning af hf.
Man vil efter vores opfattelse meget nemt komme til at sænke niveauet for grundlaget for de mellemlange videregående uddannelser.
Det kan jeg ikke tro er regeringens hensigt, og jeg håber, at jeg har læst forkert i redegørelsen.
Vi mener ikke, at man skal starte f.eks. på læreruddannelsen med et dansk kompetenceniveau på B-niveau.
Det mener vi er galt.
Vi er også meget forbeholdne over for, at GSK-forløbet skal ske i umiddelbar forlængelse af den adgangsgivende eksamen, hvis det skal være vederlagsfrit.
Det mener vi er for snævert.
Det vil vi gerne drøfte.
Endelig skal jeg slutte med at sige, at vi står over for en meget stor og vigtig opgave.
Folketinget tager positivt og konstruktivt fat i arbejdet.
Det er min klare fornemmelse.
Der er mange engagerede gymnasielærere, der er organisationer og andre, der er interesseret i gymnasiet, som er kommet med mange, mange gode bud.
Jeg vil gerne trække DGS frem som et af de eksempler, det har været spændende at læse.
Jeg synes, det er udtryk
for, at vi allerede har et godt gymnasium, at vi har så dygtige gymnasieelever, der er i stand til at præstere sådan et virkelig godt arbejde.
Fra Det Radikale Venstres side vil jeg gerne kvittere for det og sige, at det indgår i vores arbejde.
Vi ser frem til en god forhandling om gymnasiereformen med Folketingets partier og med regeringen.