runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Jeg tror, alle er klar over, at de her klimaforandringer, vi står over for, er en af de største trusler mod bæredygtigheden.
Advarslerne har været mange: 40.000 mia. kr., hundredvis millioner af klimaflygtninge.
Så er det jo dejligt, at den konservative miljøordfører også er finansordfører, for skismaet herhjemme inden for klimapolitikken er jo, at vi har en finansminister, der siger, at EU's klimapolitik er et vaterpas uden bobler og kejserens nye klæder, og så har vi en miljøminister, der siger det modsatte.
Vi har ikke sådan helt kunnet få opklaret, hvad det egentlig er, regeringen og regeringspartierne mener om EU's klimapolitik.
Men da hr. Wedell-Neergaard jo både er miljøordfører og finansordfører, regner jeg med, at jeg kan få et svar nu: Hvem af dem har ret?
Er det finansministeren, som siger, at det er et vaterpas uden bobler og kejserens nye klæder, eller er det miljøministeren, som siger, at der er reelle klimaforandringer, som vi skal have kigget på?
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Var det virkelig så kompliceret et spørgsmål?
Jeg har meget svært ved at forstå, det var så kompliceret.
Det kan jeg forstå var alt for kompliceret for hr. Jørn Dohrmann at svare på.
Lad mig så sige det på den måde, at situationen jo er den, at når man tager årene 2007 og 2008, har regeringen fjernet nøjagtig lige så meget fra landdistriktsområdets midler til miljø- og naturformål, nemlig godt 500 mio. kr. over de 2 år til det, der kunne investeres i ny natur, i bedre miljø osv., som man har flyttet over på det, vi kalder miljømilliarden, som jo skal investeres over en årrække.
I årene 2007 og 2008 har man flyttet stort set det samme beløb fra landdistriktsmidlerne til naturformål, og nu kalder man det så miljømilliarden.
Man har altså taget pengene fra den ene hånd og har lagt dem over i den anden hånd, og så forsøger man virkelig at bilde befolkningen ind, at det giver muligheder for, at man kan investere i mere.
Så kan miljøministeren stå og sige: På mit område bruger vi snævert set mere, end man nogen sinde har gjort.
Hvad hjælper det, når man har fjernet det fra et andet område til nøjagtig de samme formål?
Så derfor stiller jeg igen spørgsmålet til hr. Jørn Dohrmann: Hvis man har 100 kr. i den ene hånd til at investere og flytter dem over i den anden hånd, har man så fået mere at investere med?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Jeg vil bare svare, at når man giver et reelt løft på 1 mia. kr. til natur og miljø, er det et reelt løft, så er det ikke kun at flytte pengene rundt.
Jeg tror, at man kan finde det billede mange steder, som hr. Johs. Poulsen gerne vil tegne, og hvor han siger: Der er nogle projekter, der løber ud, hvorfor bruger vi ikke de penge til et eller andet andet formål?
Det kan man komme med tusindvis af gange.
Hvis man slår op i finansloven fra 1989 og til i dag, så kan man finde mange projekter, som er løbet ud, hvor det er, man så har valgt at bruge pengene et andet sted.
Når vi ser på, hvad det er, man har gjort, hvad det er, vi har prioriteret, at pengene blev brugt til, så er der her tale om et reelt løft.
Og hvis vi vender tilbage til vedtagelsen her, vil jeg sige, at vi selvfølgelig mener, at når vi styrker ansvaret over for de naturressourcer, er det en videreudbygning af de ting, som allerede er i gang.
Men jeg kan høre, at hr. Johs. Poulsen regner med, at nu har man gjort alt, hvad man kan på det her område, og så vil man ikke tilføre flere ressourcer.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Nu nævnte jeg jo tidligere i debatten, at isbjørnene sveder og gletsjerne smelter, og har jo også ved selvsyn set klimaforandringernes betydning
M022S14881543tojo.fm Page 1504
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
for arter i naturen, som har tilpasset sig særlige områder, men når klimaet så pludselig er et andet, forsvinder deres levesteder, og dermed bliver artsmangfoldigheden ringere, der bliver færre arter, og jorden bliver et fattigere sted at leve.
Derfor må jeg sige, at set ud fra mit synspunkt er klimaforandringer noget reelt, det er noget, der er et problem, og det er noget, vi er nødt til at gøre noget ved.
Om det er kejserens nye klæder?
Det er jo et eventyr af H.C. Andersen, og man kan sige et sødt og dejligt eventyr.
Men det er i hvert fald sådan, at klimaforandringerne er reelle.
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Det glæder mig da, at erkendelsen i hvert fald er nået ind til det ene ben i regeringen.
Men kunne hr. Wedell-Neergaard så ikke her over for Folketinget bekræfte, at hr. WedellNeergaard nu vil gå til finansministeren og sige: Det der med, at du går rundt og siger, at EU's klimapolitik er kejserens nye klæder, og at det er et vaterpas uden en boble, tror vi egentlig ikke rigtig på.
Skulle vi nu ikke i regeringen i fællesskab få skabt en bred, samlet europæisk klimaindsats?
Kunne hr. Wedell-Neergaard over for Folketinget ikke give den garanti, for så er vi jo fri for at have den diskussion hængende i lang tid?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Jeg kan ikke give nogen garantier for noget som helst, men jeg kan love, at jeg også med finansministeren diskuterer klimaforandringer som led i de ting, som er væsentlige for regeringen at tage stilling til.
Man kunne jo selv høre finansministerens besvarelse her i Folketinget i går, og den kan jeg så passende henvise til.
Men jeg vil sige, at vi er i gang med at lave en allokeringsplan, og vi er i gang med at udforme den klimapolitik, som er en del af Kyotoregimet, og som vi jo helt og holdent tilslutter os med henblik på at stoppe stigningen i temperaturerne og reducere den globale opvarmning, som jo har så store konsekvenser for en række af jordens arter, som pludselig mister deres levested.
Tænk på, at kejserpingvinerne i virkeligheden får meget længere til deres artsfæller i Antarktis på grund af et forbrug, der foregår i den vestlige verden.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jeg vil godt sige til ordføreren, som fremførte, at der har stået i den her strategi for bæredygtig udvikling, at der skulle komme en ny strategi: Det har der ikke.
Det er bare en forbrugeroplysning.
Det var noget, regeringen, da Anders Fogh Rasmussen trådte til, fjernede.
Men det er godt, at der kommer en, og det er jo en af grundene til, at vi presser på her.
Så så langt er vi så kommet i dag, og det vil jeg da så kvittere for.
Det andet går på det her med, at vi er på rette vej.
Er det nu rigtigt?
Er der ikke noget med, at vi flytter forureningen, at vi flytter forureningen til Kina, og at regnskove udryddes osv., fordi vi faktisk har et forbrug, der er sammensat på den måde, det er?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Jeg vedkender mig, at vi har et globalt ansvar for det ressourceforbrug, vi har, men sagen er jo den, at i forbindelse med opgørelsen af det ressourceforbrug skal det jo nødig udvikle sig til en større regneøvelse, hvor vi altså sætter os ned og forsøger at opgøre Danmarks betydning i det globale ressourceforbrug og dermed ikke får resultater frem, som vi kan bruge til noget som helst.
Så jeg synes, det er rigtigt og vigtigt at anerkende det globale ansvar, og det er også rigtigt og vigtigt, at miljøministeren i FN har iværksat et arbejde omkring globaliseringens konsekvenser med henblik på helt konkret at se på, hvad det her betyder, og lade det være et indspark til forhandlingerne i WTO.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
De ting, hr. Christian Wedell-Neergaard nævner, er ting, som jeg bestemt støtter og synes er gode.
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM ning andre steder, at vi er – hvad skal vi sige? – medvirkende til ressourceplyndring andre steder, og at få det ind i en dansk strategi.
Det er jo sådan set det, der står i vores forslag til vedtagelse.
Jeg vil slutte af med at spørge hr. Christian Wedell-Neergaard, om det ikke kunne være en idé at få en måske mindre høring i Miljøudvalget, inden regeringen laver det her, hvor vi prøver at kigge på de forskellige metoder.
Forslagsstillerne har ikke lagt sig fast på en bestemt metode, men ønsker, at det bliver inddraget i en dansk strategi, hvordan du og jeg, også hr. Dohrmann, påvirker miljøet i andre lande, og hvad vi kan gøre ved det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Det er korrekt, at der ikke findes en entydig metode til at opgøre Danmarks forbrug af ressourcer og betydningen for det globale ressourceforbrug.
Og det er da en meget vigtig diskussion at finde ud af: Er der en fornuftig metode til opgørelse af det ressourceforbrug?
Det er meget vigtigt, at vi også kan forholde os til, hvad det har af betydning, at Danmark som et vestligt land agerer, som vi gør, når det drejer sig om forbrug af fossile brændstoffer osv.
Så jeg kan helt tilslutte mig, at det er vigtigt at få en diskussion af, hvilke metoder der eventuelt kunne anvendes i forbindelse med opgørelse af den globale betydning af det, vi foretager os.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Fra radikal side vil vi egentlig gerne anerkende den konservative ordførers både heroiske og ensomme kamp for at få både regeringen og regeringspartneren og regeringens parlamentariske grundlag til at forstå, at en række af de udfordringer, vi står med på bæredygtighedsområdet, er langt større end de mål og midler, som hidtil har været sat til rådighed, kan man sige, for at matche udfordringen.
Det er på mange måder anerkendelsesværdigt.
Problemet er bare, at det ikke rigtig flytter noget som helst.
Derfor vil jeg spørge, om den konservative ordfører også deltager i bluffnummeret på naturområdet, som jeg forsøgte at spørge Dansk Folkepartis ordfører om, nemlig at få det til at se ud, som om man nu gør en langt større indsats med hensyn til investeringer i natur, når virkeligheden er, at man har fjernet stort set det samme beløb i 2007 og 2008, hvis vi tager de 2 år, hvor man har investeret via Miljøministeriet.
Lad mig præcisere tallene: Man har fjernet ca. 260 mio. kr. i 2007 og 260 mio. kr. i 2008 i Fødevareministeriet til de investeringer, man har brugt til grønne enge, miljøvenligt jordbrug, skovrejsning og mange andre udmærkede naturformål.
Nu ligger de så ovre i Miljøministeriet, og så hedder de 568 mio. kr.
Jeg anerkender, at der er en forskel på 48 mio. kr., men stort set det samme beløb har man altså flyttet fra det ene ministerium til det andet, og så opstiller man et eller andet stort, forkromet billede af, at det er en heroisk indsats.
Vil den konservative ordfører være ærlig i den her sammenhæng og sige, at sådan hænger tingene sammen, og at man derfor ikke kan tale om, at der sker store fremskridt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Jeg er overbevist om, at det, at Det Konservative Folkeparti deltager i miljødebatten med en ansvarlig holdning til den bæredygtige udvikling, flytter noget.
Jeg er også overbevist om, at vi kan være med til at påvirke diskussionen, og at vi kan være med til at skabe nye resultater inden for de rammer, som er lagt i en bæredygtighedsstrategi omkring ressourceforbrug, artsdiversitet osv.
Jeg må helt afvise, at der er tale om et bluffnummer.
Der er tale om, at man har afsat 1 mia. kr. på Miljøministeriets områder, og af den milliard er der store dele, som anvendes til forbedring af naturen.
Derfor er det naturligvis en indsats, som jeg støtter, og som jeg mener er væsentlig.
Man kan sige, at landdistriktsprogrammet – jeg går ud fra, det er det, ordføreren henviser til – jo er et program, som har et beskæftigelsesmæssigt, men som også i høj grad har et miljømæssigt aspekt i sig.
Og jeg synes, at det, at der i landdistriktsprogrammet ligger en indsats på skovområdet, på området omkring små biotoper osv., alt sammen er vigtige elementer.
Men hvis det forholder sig, som ordføreren siger, er det da naturligvis en undersøgelse værd.
Og er det sådan, at der er taget penge væk fra miljøet, ja, så mener jeg, at de penge skal føres tilbage til miljøet.
Det vil jo altså være en indsats, som må gøres – måske ikke nu, men så på et senere tidspunkt.
Det er i hvert fald vigtigt for mig, at tempoet i skovrejsningen, tempoet i opretholdelsen af småbiotoper osv., fastholdes.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Jeg vil tage den betragtning, at jeg kan spore lidt surhed, lidt bitterhed fra hr. Johs. Poulsens side over, at han ikke repræsenterer det antal mandater, der ville gøre, at han måske ligesom nogle gange kunne hjælpe regeringen med at lave om på nogle af de politikker, der nu engang er blevet bestemt her.
Det, jeg gerne vil spørge hr. Johs. Poulsen om, er: Er det ikke korrekt, at selv om man ikke har fået det, man ønskede, på nuværende tidspunkt, som De Radikale jo ikke har fået – igen – så kommer der i 2009 en ny runde, hvor man kan komme med ønsker til, hvordan den her omlægning af landdistriktsmidlerne skal komme i spil, en gang til?
Hvorfor ikke se fremad og sige: Til den tid har vi måske også det flertal, der skal til?
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Det synes jeg sådan set er et rigtigt udsagn.
Der synes jeg det er rigtige elementer at diskutere, og jeg er sådan set glad for, at tiden jo nu har betydet, at det – så vidt jeg forstår – er sådan, at Det Konservative Folkeparti også er helt klar på, at det er en målsætning, der skal leves op til, for det har der jo sådan over tid være lidt forskellige indgangsvinkler til.
Men det synes jeg er positivt.
Jeg vil gerne give et eksempel som svar.
Da regeringen lavede sin nye bæredygtighedsstrategi, var det jo rent faktisk sådan, at man fjernede en bindende målsætning på transportområdet om reduktion af CO2.
Det er jo lige nøjagtig det modsatte.
Der kan man sige, at helt uden overvejelser og helt uden disse analyser undervejs fjernede man det bindende mål på transportområdet.
Det var jo nøjagtig det modsatte af det, vi havde brug for.
Derfor glæder jeg mig da om ikke andet over, at tiden har betydet, at man nu har forstået, at den måde skal man i hvert fald ikke gøre tingene på.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Lad mig bare lige minde om, at der jo er nogle, der ønsker at videreføre ftalater, og andre ønsker at stramme op på det område, og der kan man jo sige, at Dansk Folkeparti ønsker en stram politik på det her område.
Danmark er jo et foregangsland, når vi skal ind og se på bæredygtighed og miljøkrav.
Tag M022S14881543tojo.fm Page 1509 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
bare Kyotoaftalen, og hvad den har forpligtet Danmark til.
Vi er jo et foregangsland, det er jo ikke sådan, at vi halter bagefter.
Det er også derfor, vi er kommet til forskellige resultater med hensyn til, hvordan landdistriktsmidlerne skal fordeles fremadrettet.
Vi ønsker, at der selvfølgelig skal være arbejdspladser ude i landdistrikterne, og jeg kan så forstå, at hr. Johs. Poulsen ikke ønsker, at der skal være arbejdspladser ude i landdistrikterne.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Det synes vi jo ikke.
Vi synes, det ville være helt naturligt, at man netop på det principielle plan bandt sig i dag og sagde: Selvfølgelig vil vi bruge de instrumenter, som altså også er bindende mål, som det, der kan være medvirkende til at drive udviklingen fremad på det her område.
Vi synes netop, at man på det principielle plan godt i dag kunne sige, at det er nogle af de redskaber, man vil tage i brug, og så forhandle om, hvordan de skal se ud, hvordan vi kan udforme dem i virkelighedens verden.
Jeg kan forstå på den konservative ordfører, at han gerne vil have det lidt i den omvendte rækkefølge, og som de parlamentariske forhold er, må vi jo erkende, at der har den konservative ordfører og dem, han stemmer sammen med, muligheden for at sikre, at det bliver i den omvendte rækkefølge.
Men det skal jo ikke betyde, at vi ikke tager udfordringen op.
Jeg hørte også M022S14881543tojo.fm Page 1508
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
godt det element i den konservative ordførers spørgsmål, som sagde: Kan vi så ikke tage den diskussion, når vi kommer til det tidspunkt i foråret?
Jo, der er vi klar igen; det kan vi love.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Vi har jo snakket om det med modulation før, og jeg skal bare gentage, at Det Konservative Folkeparti ikke går ind for modulation i den form, som hr. Johs. Poulsen redegør for.
Men når hr. Johs. Poulsen nu taler om bindende mål, er det så ikke sådan, at der nu kommer en ny redegørelse og en ny strategi, og i den strategi må vi jo så åbne op for nogle af de her diskussioner?
Altså, det er vel lidt forkert, at man i forbindelse med dagens forespørgselsdebat skal stå klar til at fastsætte bindende mål på en række afgørende områder.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Det er jo, fordi vi ikke vil ind i at føre en fuldstændig aktivistisk miljøpolitik.
I Kyotoregi har man fastsat et reduktionsmål på 21 pct., og jeg ved jo, hvilke enorme anstrengelser det koster at nå det mål, som er det højeste reduktionsmål for noget land i Europa, og der synes jeg da, at når man fastsætter disse bindende mål og har en ambition om at gøre de tiltag, der skal til for at nå det, har man også en pligt til at diskutere: Hvad er de sociale, økonomiske og andre konsekvenser af at fastsætte disse meget ambitiøse mål på miljøområdet?
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-24:
Det her lovforslag går ud på at ophæve lov om fremme af privat udlejningsbyggeri, og det sker som led i det politiforlig, der blev indgået i forbindelse med finansloven.
Jeg skal ikke trætte forsamlingen og gentage, hvad andre ordførere har sagt, men bare konkludere, at det her alt i alt giver rigtig god mening, både fordi interessen for ordningen har været svigtende, og fordi hele byggesektoren er ophedet, som der også bliver gjort opmærksom på, og der mangler arbejdskraft.
Så alt i alt må man sige, at det giver meget god mening at sløjfe ordningen nu og her, hvor også konkurrencesituationen simpelt hen er sådan, at det ikke er muligt at opføre udlejningsbyggeri i forhold til ejerboliger og andelsboliger.
Så på den baggrund vil vi støtte lovforslaget.
Tom Behnke (KF), 2006-11-24:
Da den konservative boligordfører, hr. Jakob Axel Nielsen, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige følgende: I 2002 etableredes en pulje til støtte af privat udlejningsbyggeri.
Hensigten var at få bedre og flere boliger – i og for sig en meget god støtteforanstaltning, som vi Konservative bakkede meget op omkring.
På grund af de stigende flaskehalsproblemer på arbejdsmarkedet, særlig i bygge- og anlægssektoren, har der ikke været nævneværdigt træk på ordningen.
De private investorer i udlejningsbyggeri har fundet, at det ikke har været attraktivt på nuværende tidspunkt.
Det er derfor fornuftigt, at ordningen ophæves, og at pengene anvendes til finansiering af flerårsaftalen om politiet og anklagemyndigheden.
Ordningen var god og nyttig, men konjunkturerne har ikke været med ordningen, så når eller hvis konjunkturerne igen vender, vil vi Konservative opfordre Folketinget til at vurdere ordningen på ny.
Anita Knakkergaard (DF), 2006-11-24:
Aftalen blev indgået den 15. oktober 2002 med henblik på at sikre flere og bedre boliger til en husleje, der kunne betales af den bredere del af befolkningen.
Der har været en faldende interesse for ordningen, og ved ansøgningsrunden i 2005 indkom der kun ansøgninger vedrørende byggeri af 66 lejligheder.
Bevillingsrammen vil i 2007 bliM023S15441643KAJE.FM
Page 1610
Wednesday, February 7, 2007 12:50 PM
ve øget til mere end 500 mio. kr., og på baggrund af den manglende interesse samt et stort pres på byggesektoren i øjeblikket og en stigende mangel på såvel arbejdskraft som materialer er partierne bag aftalen bestående af regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre blevet enige om at ophæve loven.
Hermed frigøres der mere end 500 mio. kr., der kan bruges som led i flerårsaftalen for politiets og anklagemyndighedens økonomi i perioden 2007-2010 indgået af regeringen, Socialdemokraterne, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti.
Høringssvarene har heller ikke givet anledning til ikke at ophæve ordningen, så Dansk Folkeparti kan på den baggrund godkende, at loven ophæves og pengene anvendes til andet formål.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-24:
Ja, guderne skal vide, at den lov, vi nu lægger op til at ophæve, har været præget af meget besvær og rod, og vi Socialdemokrater har peget på det gennem årene og arbejdet for ændringer undervejs, og der har også været nogle ændringer undervejs, som Venstres ordfører var inde på.
I dag kan vi konstatere, at der ikke har været et tilstrækkeligt antal ansøgninger de sidste par gange til, at ordningen kan fungere fornuftigt.
Målsætningen for loven var jo, at der skulle bygges private udlejningsejendomme med en husleje, som almindelige mennesker kunne betale.
Lige nu er det sådan, at der ikke er ret meget fokus på private udlejningsejendomme, og derfor har der heller ikke været den store interesse for at bygge de private udlejningslejligheder.
I sidste runde var der kun to, der bød ind på at få støtte fra den her ordning.
Det hænger formentlig sammen med, at der er fuld gang i det danske byggeri.
Det er svært at få håndværkere.
Der er også stor risiko for, at der kommer inflation, og med lovforslaget her kan vi være med til at dæmpe efterspørgslen og også være med til at dæmpe inflationspresset.
Hvis der på et tidspunkt opstår mulighed for det, vil vi Socialdemokrater gerne være med til at diskutere, om man kan lave en ordning til støtte for byggeri af private lejeboliger, som almindelige mennesker har råd til at betale.
Der vil i de kommende år være en stigende mangel på boliger til almindelige mennesker i de store byer, og dermed bliver det svært at rekruttere medarbejdere til bl.a. den offentlige sektor.
Det er en problematik, som vi bliver nødt til at forholde os til fra politisk side, og derfor vil vi Socialdemokrater fortsat have fokus på boligmangelen i specielt de store byer og også gerne have et løft og flere almene boliger.
Med lovforslaget her er der så den bivirkning, at vi også finansierer flerårsaftalen om politiet, hvor vi kan glæde os over en styrket indsats mod kvindehandel, organiseret kriminalitet og illegal arbejdskraft.
Morten Homann (SF), 2006-11-24:
Vi kan også støtte lovforslaget.
Men jeg vil godt bare lige bruge et halvt minut på at sætte det her ind i den rigtige sammenhæng, for den her lov har jo, selv om forligspartierne bag den prøver at give indtryk af noget andet, levet en ret turbulent tilværelse.
Den er blevet ændret et utal af gange, og det er stort set ikke lykkedes at få bygget en eneste bolig i den kategori, som egentlig var tiltænkt i første omgang, nemlig boliger i de store byer, som var til at betale for folk med almindelige indkomster.
Jeg synes, det er fornuftigt, og de penge kan gøre gavn andre steder, bl.a. der, hvor de vil blive brugt nu.
Men det har været en turbulent tilværelse, og der er ikke noget at sige til, at ordningen må lukkes nu.
Så kan vi senere hen se, hvordan vi kan få aktiveret flere private midler i boligbyggeriet, men det her var absolut ikke måden at gøre det på.
Simon Pihl Sørensen (S), 2006-11-24:
Jamen problemet er jo, at jeg, der bor i en ejerbolig, ikke har lov til at være solidarisk.
Det er kun dem med de laveste indtægter, der bor alment, der skal være solidariske.
De er sågar solidariske på mine vegne, de betaler nemlig mit og alle de andre ejeres bidrag til statens bidrag til opførelse af områdecentre eller servicearealer i forbindelse med plejeboliger – kald det, hvad man vil.
Ville det ikke være mere rimeligt og mere solidarisk, hvis vi alle sammen er med til at betale; synes Venstres ordfører ikke det?