Margrethe Vestager (RV), 2001-04-20:
Jeg vil gerne kvittere for den meget konstruktive ånd, hvormed lovforslaget er blevet modtaget.
Vi synes, det tjener Tinget til ære, og jeg er meget glad for, at vi kan ordne det her, som ellers ville have været en hindring for en efter min mening udmærket og meget fremtidsrettet placering af sygeplejerskeuddannelserne i fremtiden.
Beslutningsforslag nr. B 142 om en gennemgribende sanering af den fri ungdomsuddannelse vil indføre begrænsninger i målgruppen, så der indføres en aldersgrænse på 25 år, og herudover vil det betyde, at kun unge, som ikke kan begå sig i det ordinære uddannelsessystem, kan optages på den fri ungdomsuddannelse. Endvidere ønsker forslagsstillerne, at kvaliteten af de enkelte uddannelsesforløb garanteres.
Lad mig henvise til, at vi også i dag skal drøfte forslag til ændring af lov om den fri ungdomsuddannelse, som regeringen har fremsat den 28. marts.
PLS Rambøll-undersøgelsen, som forslagsstillerne bag beslutningsforslaget jo også henviser til, viser, at uddannelsen har opfyldt målsætningen om, at den skal forøge de unges mulighed for og tilbøjelighed til at søge videre uddannelse eller at finde beskæftigelse, og at uddannelsen dermed har bidraget til at nedbringe antallet af unge, som ikke får en ungdomsuddannelse.
Samtidig peger undersøgelsen på, at uddannelsen har et potentiale til at optage flere unge med udtalt behov for at få styrket deres faglige, personlige og sociale kompetence, altså unge, som ikke begynder eller benytter eller for den sags skyld fuldender en ungdomsuddannelse.
Forslagsstillerne bag B 142 vil indføre en aldersgrænse på 25 år og afgrænse optaget til unge, der ikke kan begå sig i det ordinære uddannelsessystem.
Det skyldes måske min begrænsning, men jeg er ikke helt klar over, om forslagsstillerne mener, at man kun kan være i uddannelsen indtil det fyldte 25. år.
Det vil i givet fald indebære, at kun unge, der ikke er fyldt 25 år, ville kunne optages i uddannelsen i et 2-årigt forløb.
Tilsvarende måtte unge, der har behov for et 3-årigt forløb, ikke være fyldt 22 år ved optagelsen i uddannelsen. Jeg er heller ikke klar over, hvem der skal og for den sags skyld kan foretage en vurdering af, om en ung kan begå sig i det ordinære uddannelsessystem.
Men jeg henviser til det forslag, som regeringen har fremsat.
Regeringen ønsker, at flere unge, som har en svag uddannelsesmæssig motivation, skal i gang med en ungdomsuddannelse, og PLS Rambølls undersøgelse vurderer, at den fri ungdomsuddannelse faktisk har et potentiale til et øget optag af netop disse unge.
Det er et hovedformål med regeringens lovforslag at realisere dette potentiale, så
I regeringens lovforslag er målgruppen for uddannelsen afgrænset til unge, der ikke er fyldt 25 år ved uddannelsens påbegyndelse og ikke har gennemført en ungdomsuddannelse.
Af bemærkningerne til forslaget fremgår det, at vejlederansvaret hos den uddannelsesansvarlige skole også omfatter vurderingen af, om den unge set i forhold til sit personlige uddannelsesmål vil have større gavn af et andet uddannelsestilbud end den fri ungdomsuddannelse, og at skolen i givet fald skal henvise den unge til det øvrige vejledningssystem.
Med hensyn til beslutningsforslagets krav om opstramning af kvaliteten i de enkelte uddannelsesforløb henviser jeg også til regeringens lovforslag.
Både i henhold til gældende lov og med lovforslaget skal der i et omfang, der fastsættes af undervisningsministeren, indgå forløb som skolebaseret undervisning, og med lovforslaget vil de typer af undervisningsforløb, der kan indregnes som skolebaseret undervisning, direkte fremgå af loven.
For at kunne være skolebaseret skal et undervisningsforløb foregå på enten en uddannelsesansvarlig eller en folkeoplysende skole eller være et undervisningsforløb, der i øvrigt gives offentlig støtte til, eller som er godkendt som SU-berettiget.
Det vil herefter ikke længere være muligt at få indregnet andre forløb som skolebaseret undervisning.
Med hensyn til indregning af forløb i udlandet som skolebaseret skal forløbene enten være oprettet ved lov eller offentligt godkendt i det pågældende land.
Det vil altså ikke længere være den uddannelsesansvarlige skoles vurdering, der skal lægges til grund for, om et undervisningsforløb i udlandet kan indregnes som skolebaseret.
De såkaldte egne projekter i udlandet foreslås at bortfalde, da det ikke er muligt for den uddannelsesansvarlige skole på en tilstrækkelig måde at sikre kvaliteten i den type forløb.
Andre typer af forløb end de i lovforslaget nævnte skolebaserede forløb vil stadig kunne indlægges i uddannelsen, men for fremtiden vil de være i kategorien anden undervisning.
Samlet set er det regeringens opfattelse, at der med det lovforslag, vi har fremsat, er lagt op til de stramninger, som er nødvendige for en hensigtsmæssig afgrænsning af målgruppen, sikring af kvaliteten og fokusering på, at flere unge med en svag uddannelsesmæssig motivation deltager i den fri ungdomsuddannelse.
Det er min opfattelse, at opstramninger ud over de i lovforslaget foreslåede vil kunne modvirke lovforslagets hovedformål og dermed bidrage til, at en række unge afholder sig fra at få en ungdomsuddannelse.
I så fald vil yderligere opstramninger også modvirke lovens formål med uddannelsen, som er at få flere unge til enten at søge videreuddannelse eller at kvalificere dem til indtræden på arbejdsmarkedet.
Regeringen kan således ikke støtte beslutningsforslag
nr. B 142.