Frode Sørensen (S), 2003-02-18:
Dette erhvervspolitiske initiativ fra den nuværende regering bygger på konkrete mål, som allerede blev sat for erhvervspolitikken i SR-regeringens tid.
Den nuværende regering er lydhør over for den tidligere regerings politik på to felter: modernisering af rammebetingelserne for erhvervslivet og forenkling af de gældende regler, og det synes jeg er både godt og fornuftigt. Begge elementer var bærende for SR-regeringens erhvervspolitik, den såkaldte dk21-strategi, og netop dk21 ligger også som direkte forudsætning for det foreliggende forslag.
Vi er tilfredse med, at der bygges et solidt fundament for den erhvervspolitik, som skal føres i de kommende år, og vi vil fortsat gerne samarbejde med ministeren på dette grundlag.
Ministerens forslag om ændring af lov om aktieselskaber og lov om anpartsselskaber indeholder hele seks ændringer.
Forslaget åbner mulighed for, at aktionærer kan deltage i elektronisk generalforsamling med samme gyldighed, som hvis de havde været personligt til stede, og selskaber og aktionærer skal kunne bruge elektroniske dokumenter og overføre informationer i den interne kommunikation og dermed nyde godt af den moderne it-teknologis fordele.
Aktiebogen skal være frivilligt tilgængelig, også elektronisk, for aktionærerne med henblik på at gøre aktionærernes indbyrdes kommunikation lettere, og her vil jeg godt fokusere på frivilligheden.
Jeg har svært ved at se det optimale udbytte, når der alene er tale om frivillighed, som aktionærerne kan benytte sig af eller lade være med.
I et svar til mig i forbindelse med førstebehandlingen af L 31 svarede ministeren mig, at det er op til aktionærerne selv at sikre, at aktiebogen bliver tilgængelig for dem, og det spørgsmål vil vi tage op i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Herudover indeholder forslaget en bestemmelse om, at en fuldmagt kun skal være gyldig til en bestemt generalforsamling med en kendt dagsorden.
Det sikrer, at en bestyrelse ikke pludselig kan sætte forslag, der går ud over dagsordenen, til afstemning. Ligesom man skal kunne deltage i generalforsamlinger elektronisk, skal man kunne holde bestyrelsesmøder med elektronisk hjælp, hvad der især er en fordel for virksomheder, hvis bestyrelsesmedlemmer eventuelt bor i forskellige lande, og også her er der to forslag, som vi i Socialdemokratiet kan tilslutte os. Med det sjette og sidste element får anpartsselskaber ret til på linje med aktieselskaber at kunne skille dele af virksomheden ud ved spaltning.
Disse seks elementer, som forslaget indeholder, vil naturligvis have administrative og økonomiske følger for virksomhederne.
Det er derfor meget interessant, når ministeren understreger, at det så sandelig ikke er lovgivningen, der vil give virksomheden nye udgifter, men at det er brugen af de nye muligheder, der har administrative og økonomiske følger.
En sådan skelnen er efter min bedste overbevisning i bedste fald noget akademisk.
Regeringen gør jo meget for at kommunikere det budskab
Det ville være befriende, hvis vi ikke hele tiden skulle høre på disse besværligheder fra regeringens side.
Hvorfor ikke anlægge det synspunkt, at fornuftige lovforslag gerne må koste en smule,
når blot sigtet er det rette?
Det er i øvrigt min opfattelse, at langt de fleste virksomheder, som kan bruge forslaget, formentlig allerede har anskaffet sig it-systemer, der er lige til at bruge efter ændringerne af loven.
Til gengæld mener jeg, at regeringen ikke interesserer sig tilstrækkeligt for at sikre rettigheder for de aktionærer, der ikke har adgang til at anvende it-mulighederne.
Også dette er noget, vi vil se på i udvalgsbehandlingen, og vi vil i øvrigt under udvalgsbehandlingen se nøje på de høringssvar, der er kommet ind, med henblik på at se, om der er områder, der kan forbedres, og tage højde for bedre muligheder.
Med disse bemærkninger kan jeg meddele, at Socialdemokraterne er positivt indstillet over for forslaget.