runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Nu skal jeg nok senere i min egen ordførertale vende tilbage til, hvordan man kan finansiere Danmarks Radio uden at have en asocial skat, hvor alle mennesker uanset deres indkomst betaler det samme.
Men jeg vil alligevel spørge fru Louise Frevert: Er det ikke rigtigt, at man direkte i bemærkningerne til det her lovforslag skriver, at de undtagelsesbestemmelser, der er med hensyn til licens, og som kun omfatter dårligt stillede pensionister, under ingen omstændigheder skal udvides til andre grupper?
Det er sådan, det er.
Får det alligevel ikke den konsekvens, at blandt f.eks. folk på kontanthjælp, studerende og andre, som har en lav indkomst, kan det at investere i it-grej, som kan være meget godt og nyttigt også af hensyn til de børn, der måtte være i familien, betyde, at de bliver pålagt en ekstra omkostning?
Så kan vi altid diskutere, hvor mange tusind mennesker det rammer, men det rammer nogle, og er det de mennesker, der skal rammes?
Carina Christensen (KF), 2006-11-17:
Det er ikke uden en vis stolthed, at man som konservativ kan stå her og være ordfører for endnu en stor revision af medielovgivningen, hvor det igen er en konservativ kulturminister, der har ført forhandlingerne.
Med det her lovforslag tager vi de første skridt til at gennemføre den medieaftale for de næste 4 år, som regeringen indgik med seks af Folketingets partier i juni måned i år.
Man kan på mange måder kalde det et historisk medieforlig.
Under de forrige medieforhandlinger var det især salget af TV 2, der gjorde, at vi ikke kunne indgå en bred politisk aftale.
I dag kan vi glæde os over, at samtlige Folketingets partier minus Enhedslisten nu støtter, at TV 2 skal privatiseres, så snart det er muligt i forhold til sagerne ved EF-Domstolen.
Vi får nu skabt de bedst mulige betingelser for en robust privat, kommerciel mediesektor, samtidig med at vi udvikler vores public service-tv.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os over, at vi nu igen styrker det private produktionsmiljø.
Vi får nu skabt en public service-fond, som vil give de kommercielle aktører mulighed for at skabe og sende public service-programmer.
DR får hermed en sund konkurrence både på pris og kvalitet.
75 mio. kr. er selvfølgelig ikke meget op imod Danmarks Radios ca. 3 mia. kr. til public service-ydelser, men det er et skridt i den rigtige retning, og hvis fonden bliver en succes, kan beløbet jo forhøjes på sigt.
Det private produktionsmiljø får også yderligere en håndsrækning ved, at vi nu begrænser de regionale TV 2-stationers mulighed for at udøve anden virksomhed.
Vi får nu en ny medielicens, som fremtidssikrer licensfinansieringen af Danmarks Radio og de regionale TV 2-stationer, og i Det Konservative Folkeparti hilser vi den nye medielicens velkommen.
Den nye licens vil dog uundgåeligt medføre mere administration til gene for de mange forhandlere.
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af at minimere den administrative belastning mest muligt, og vi har derfor en klar forventning om, at man vil gøre alt, hvad man kan, for at forenkle indberetningerne.
Vi er også yderst tilfredse med, at overgangen til en medielicens for erhvervslivet skal gennemføres på en sådan måde, at erhvervslivets samlede licensbetaling i faste priser fastholdes på 2006-niveau.
Med den nye medieaftale videreføres Danmarks Radio som Danmarks førende udbyder af public service med en række nye, spændende tiltag.
Vi hilser det velkommen, at Danmarks Radios bestyrelse nu får yderligere en medarbejderrepræsentant, ligesom vi er glade for, at DR's uafhængighed sikres ved, at hverken siddende politikere eller kandidater i fremtiden kan være medlemmer af bestyrelsen.
Men ligesom Venstre havde vi selvfølgelig også gerne set en professionel bestyrelse.
I den nye medieaftale kan man finde mange af de kerneelementer, der er vigtige i konservativ mediepolitik, nemlig konkurrence, mangfoldighed og nye aktører.
Vi glæder os over, at så mange partier er med i aftalen, og at vi dermed nu er mange, der trækker i samme retning.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Jeg forstår godt, at den konservative ordfører er stolt.
Det er da flot af en konservativ minister at fremlægge et forhandlingsudspil, få det uændret igennem og så oven i købet se en glad socialdemokratisk ordfører bagefter.
Det er sådan set ganske flot.
Der er en enkelt ting, jeg vil spørge fru Carina Christensen om, og det er noget, jeg simpelt hen ikke forstår.
Fru Carina Christensen sagde, at det var godt, at man havde fået politikerne ud af bestyrelsen.
Det er jeg sådan set enig i, hun skal ikke høre et ondt ord fra min side i den anledning, men hvad er forklaringen på, at vi skal vente til år 2011, før kommunalbestyrelsesmedlemmer og kandidater til kommunalbestyrelser skal ud? Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Carina Christensen (KF), 2006-11-17:
Jeg tror nu godt, at hr. Per Clausen, hvis han tænker sig om, forstår forklaringen på det.
Og jeg vil heller ikke lægge skjul på, at vi fra konservativ side havde ønsket en professionel bestyrelse af Danmarks Radio.
Det har vi sådan set arbejde for at der kommer i fremtiden.
Vi synes også, at der er behov for det, og at det har vist sig ret tydeligt, at det er den vej, vi skal gå.
Men vi er tilfredse med, at vi nu har lavet en overgangsperiode, hvor man på sigt vil nå det resultat, at der hverken sidder kandidater eller politikere i DR's bestyrelse.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Der findes ingen saglige begrundelser for, at man har undtaget kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Det er udelukkende et personspørgsmål, som har været vigtigt for et af de politiske partier, der har indgået den her aftale.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-17:
Det lovforslag, vi nu behandler, er en del af udmøntningen af det medieforlig, vi indgik i foråret i en meget bred kreds af partier, og jeg skal ikke undlade at glæde mig over, at vi nu igen har brede aftaler bag mediepolitikken i Danmark.
Efter to smalle medieforlig har vi nu fået en bred aftale, hvor seks af Folketingets partier kan være med.
Vi synes, vi har fået lavet en god aftale, hvor der er et stærkt Danmarks Radio, der får mulighed for at lave en ny børne- og historiekanal, vi har fået styrket TV2's regioner, der får en ekstra times sendetid på det digitale net, vi har fået styrket de lokale græsrodsstationer, og sådan kunne jeg blive ved.
I det lovforslag, vi her skal forholde os til, er der særlig tre elementer, som jeg gerne vil forholde mig til.
For det første indføres der en nye medielicens i stedet for den nuværende tv-licens, og det er vi meget glade for, fordi Det Radikale Venstre gerne vil arbejde hen imod en teknologineutral licens, og vi ser medielicensen som et step på vejen i den retning.
For det andet er der public service-puljen, som nu kommer og kan støtte produktion på private, kommercielle tv-stationer.
Men vi er glade for, at vi i forhandlingerne har fået det indsnævret til kun at være støtte til dokumentarprogrammer og til dramaprogrammer, for det er lige præcis for de to programtyper, vi mener at konkurrencen til Danmarks Radio i dag er for svag, og derfor kan man gå ind og lave en egentlig konkurrencesituation i forhold til DR til gavn for det produkt, der kommer både i DR og på de private stationer.
Endelig er der bestyrelsen, som jeg også godt kunne tænke mig at knytte et par kommentarer til.
Jeg synes, der her til formiddag foreløbig har været en lidt underlig diskussion.
Det er jo faktisk sådan, at vi bevarer en professionel bestyrelse i Danmarks Radio.
Det er noget vrøvl, når man diskuterer det, som om det var valget mellem en professionel bestyrelse og en ikkeprofessionel bestyrelse.
Det, der blev diskuteret, var, om der skulle være tale om en ministerudpeget bestyrelse eller en bredt udpeget bestyrelse, og vi er meget glade for, at man valgte at beholde den brede udpegning, så vi nu har en bredt udpeget professionel bestyrelse i Danmarks Radio.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Nu har jeg jo altid opfattet Det Radikale Venstre som et moderne parti og hr. Simon Emil Ammitzbøll som en moderne mand – og det er kun rosende ment, skal jeg skynde mig at sige – men kan hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke forklare mig, hvori det moderne og fremtidssikrede består, når man lægger en afgift på ny teknologi?
Det andet spørgsmål er, om hr. Simon Emil Ammitzbøll kan forklare mig, hvad der er årsagen til, at der er det her særlige forhold omkring kommunalpolitikere, hvor man skal have en overgangsperiode – en overgangsperiode, man ikke har brug for til noget som helst andet.
Debatten i dag har i hvert fald om ikke bragt en nyhed, så i hvert fald klargjort noget.
Jeg håber, at hr. Simon Ammitzbøll har det afklaret med damen med tasken, så han ikke kommer ud i alvorligt uføre.
Men jeg vil dog alligevel opretholde mit spørgsmål ved at spørge: Synes hr. Simon Emil Ammitzbøll ikke, at det er underligt, at regeringen udbreder brugerbetaling til flere områder – det strider jo også imod skattestoppet, har jeg lige læst at skatteministeren skal have sagt i 1999 – og når regeringen gør det, kunne Det Radikale Venstre så ikke sige: Jamen når brugerbetaling og skat i grunden er det samme, hvorfor så ikke vælge at finansiere det her via skatten, da det er det langt mest socialt fornuftige og også er det, der ikke blokerer for en teknologisk udvikling?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-17:
Jeg er utrolig glad for, at hr. Per Clausen giver mig lejlighed til at sige, at Det Radikale Venstre jo i modsætning til Folketingets fire største partier er modstander af skattestoppet, men når det er sagt, vil vi også gerne have indflydelse på dansk mediepolitik i de kommende 4 år, og derfor har vi jo været nødt til at acceptere, at det er en forudsætning, hvis der skulle indgås et kompromis.
Det er der blevet lavet, og til gengæld har vi faktisk fået en bestyrelsesmodel, som hr. Per Clausen jo også selv var inde på, som stort set er en kopi af det, der stod i Det Radikale Venstres medieoplæg.
Vi har fået en børne/historiekanal, vi har fået noget mere sendetid til de regionale stationer, vi har fået flere penge til de lokale græsrodsstationer på tv og radio, og i det hele taget har vi fået sat rigtig mange gode fingeraftryk på mediepolitikken.
Men jeg skal love hr. Per Clausen, at vi ikke bøjer nakken for skattestoppet, og at vi fortsætter med at kæmpe imod, også selv om de to øvrige statsministerpartier stadig væk gerne vil bevare et skattestop.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Nu er jeg sådan set
på mange områder meget enig i nogle af de betragtninger, hr. Holger K. Nielsen kom med, men jeg vil bare vedrørende det med kulturkampen spørge hr. Holger K. Nielsen, om han mener, det er nyttigt i kulturkampen, at Socialdemokraterne, SF og De Radikale nu har tilsluttet sig, at TV 2 skal sælges – det skal det på den her side af et valg, det skal det efter næste valg eller efter næste valg igen, hvis det ikke er lykkedes – og at man også har sagt, at det skal ske på det grundlag, som er aftalt mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Mener hr. Holger K. Nielsen, at det er et stærkt indspark i kulturkampen fra SF's side at være med i sådan en aftale?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-11-17:
Jeg vil hellere vende det om og sige, at vedrørende salget af TV 2 måtte vi ligesom vurdere: Hvad er der af muligheder for at få det salg omgjort?
Jeg synes sådan set, det er mere fornuftigt, at man ligesom ser det fra en anden side, hvor man siger: O.k., TV 2-salgsprocessen er i gang, og derfor er det heller ikke godt for TV 2, at der bliver ved med at være usikkerhed om det.
Så er det vigtigt, at vi på den ene side får så stærke public service-forpligtelser ind som overhovedet muligt og på den anden side får styrket Danmarks Radio.
Det er det, som er sket i den her aftale, og det synes jeg i og for sig er meget fornuftigt set i forhold til, at det alternativt ville have været kulturministeren, fru Louise Frevert og Venstre, der havde stået for det her.
Per Clausen (EL), 2006-11-17:
Så vidt jeg har forstået – jeg kan have misforstået alting – er der intet, der tyder på, at TV 2 bliver solgt på den her side af næste folketingsvalg.
Muligheden for at forhindre salget eksisterer altså.
Er det ikke rigtigt, at SF, Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre accepterer, at salget sker på præcis de præmisser, som Dansk Folkeparti og regeringspartierne har aftalt, og at man ikke har opnået nogen ny sikkerhed i forhold til public service og TV 2?
Man har på det område intet opnået.
Man har tilsluttet sig noget, som man talte meget stærkt imod for 4 år siden.
Nu er det så en del af den politik, som vi må acceptere.
Carina Christensen (KF), 2006-11-17:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optaget af at sikre den bedst mulige evaluering og kvalitetssikring af de mange gode resultater i folkeskolen, således at vi kan få spredt den viden til skoler i hele landet.
På vores sommermøde i 2004 foreslog vi derfor, at vi fik en slags vismandsinstitution, der alene skulle koncentrere sig om at evaluere og kvalitetssikre folkeskolen.
Det har som bekendt resulteret i, at vi nu har fået et Råd for Evaluering og Kvalitetsudvikling af Folkeskolen, som nu også har fået sin egen selvstændige styrelse.
Det nye råds opgave er netop at følge og vurdere folkeskolen og ungdomsskolen, for så vidt angår det faglige niveau og den pædagogiske udvikling, elevernes udbytte af undervisningen, skolens evne til at nedbryde elevers negative sociale arv samt skolens evne til øget integration af elever med anden etnisk baggrund end dansk.
I konsekvens heraf synes vi ikke længere, det er nødvendigt, at Danmarks Evalueringsinstitut, EVA, af egen drift foretager systematiske evalueringer, der alene vedrører folkeskolen.
Vi synes ikke, der er nogen grund til dobbeltarbejde.
Det betyder dog ikke, at EVA fremover slet ikke vil skulle beskæftige sig med folkeskolen.
Fremover vil sådan nogle evalueringer bare skulle gennemføres efter anmodning fra Rådet for Evaluering og Kvalitetsudvikling som indtægtsdækket virksomhed, og der vil stadig være masser af opgaver i EVA.
Evalueringsinstituttet kan fortsat af egen drift gennemføre tværgående evalueringer, der omfatter folkeskolen, ligesom de også fortsat vil skulle varetage en videnscenterfunktion på folkeskoleområdet.
I Det Konservative Folkeparti har vi også været meget optaget af at få evalueret og kvalitetssikret hele dagtilbudsområdet, og derfor glæder vi os over, at EVA som noget nyt fremover skal have en evaluerings- og rådgivningsfunktion på dagtilbudsområdet.
Jeg er sikker på, at det tiltag vil bidrage til at højne kvaliteten i dagtilbuddene over hele landet.
I Det Konservative Folkeparti glæder vi os alt i alt over det her lovforslag, som vi kan give vores fulde støtte.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-17:
Jeg vil ikke begive mig ind i en diskussion om, at alle, der har været i skolepraktik, har fået arbejde – det er måske en lidt skråsikker bemærkning – men jeg vil da i hvert fald sige, at det her jo bare viser, ligesom det, som bl.a. er skrevet ind i velfærdsaftalen, at man skal kigge på en udvidelse af AER-ordningen, at der er mulighed for, at folk kan komme i en reel praktikplads i stedet for i en skolepraktikplads, og alt andet lige må en reel praktikplads, altså en praktikplads i en virksomhed, vel være bedre end skolepraktik, når det kommer til stykket.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-17:
Det Radikale Venstre har med interesse sat sig ind i lovforslaget om ændring af Evalueringsinstituttets arbejdsfelt med hensyn til folkeskoleområdet og dagtilbudsområdet.
Det Radikale Venstre sætter i sagens natur meget stor pris på Evalueringsinstituttet og de ting, som man arbejder med, og har meget vanskeligt ved at se det perspektivrige i lovforslaget.
F.eks. kan man ikke længere af egen drift lave evalueringer på folkeskoleområdet.
Desuden skal Evalueringsinstituttet nu drøfte med tre ministerier, før man laver den arbejdsplan, som man vil følge, ikke kun i forhold til en efterfølgende formel godkendelse.
Det lyder som en sekundaproces, som om man vil forringe kvaliteten og dermed også legitimiteten af evalueringerne.
Det er i forvejen blevet slemt nok i forhold til en evaluering, som jo i princippet er en indlysende og fornuftig del, og som burde være en integreret del af professionens selvforståelse.
Fordi der bliver så mange evalueringer, ender det med, at de i højere og højere grad bliver påskud for forskellige kontrollerende indgreb i den måde, skoler og andre uddannelser fungerer på.
Sidst, men ikke mindst synes vi, at Evalueringsinstituttet mister energi, det, man kunne kalde muskler på folkeskoleområdet.
Det, at der overføres penge og medarbejdere til en af Undervisningsministeriets styrelser, synes vi er en svækkelse, fordi det gør, at den uafhængighed og den faglighed, som EVA repræsenterede, bliver sat ind i en ministeriel instruktionsbeføjelse, og dermed kommer til at ligge under ministeren, og det synes vi er en svaghed.
Derfor har vi en række spørgsmål til lovforslaget, men på det foreliggende grundlag kan vi på ingen måde støtte det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-17:
På den baggrund, og hvis hr. Martin Henriksen virkelig erkender, at der er problemer med frafald på erhvervsskolerne, er de initiativer, hr. Martin Henriksen nævner, kun ganske, ganske små krusninger i forhold til den virkelighed, der er på erhvervsskolerne, som har været ramt massivt af nedskæringer de seneste mange år.
Lige præcis erhvervsskolerne er jo fuldstændig forsømt, der snakker vi jo hverken om 28 elever eller 35 elever i klasserne, der snakker vi om langt, langt flere.
Vi snakker om lærerfri timer, vi snakker om oldnordisk værktøj og oldnordiske bøger osv.
Vil hr. Martin Henriksen ikke mene, at der er brug for en voldsom investering, også i erhvervsskolerne, for at de unge får en bedre mulighed for også at få den teoretiske del af deres erhvervsuddannelse med?
Martin Henriksen (DF), 2006-11-17:
Når der er flere, der får en praktikplads, viser det jo, at der er en positiv udvikling i gang, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr også startede med at tilkendegive, og det synes jeg da man skal holde fast i.
Det er ganske rigtigt, at der skal en lang række initiativer til, for at endnu flere kan få en uddannelse og for at mindske frafaldet på erhvervsuddannelserne.
Så jeg vil bare opfordre hr. Jørgen Arbo-Bæhr til at læse den del af velfærdsaftalen, som bl.a. omhandler uddannelsesområdet, herunder erhvervsuddannelser.
Der kan man se en lang række initiativer, og man kan gå ind og se på hver post, hvor mange penge der er blevet sat af.
Men det ved Enhedslisten jo ikke noget om, for de er jo ikke med i den aftale.
Carina Christensen (KF), 2006-11-17:
Men nu er det jo fredag eftermiddag, så jeg synes, vi skal fastholde den gode stemning her i salen og sende hr. Bjarne Laustsen hjem til Nordjylland i godt humør.
Så jeg skal gøre det helt kort: Formålet med det her lovforslag er at sikre, at satsen for AER-bidraget forhøjes, så det kan finansiere de stigende udgifter til lønrefusion, befordring af elever m.v. i forbindelse med praktikpladser.
Den nuværende sats er simpelt hen ikke tilstrækkelig til bl.a. at dække den gradvise opfyldelse af vores målsætning om, at mindst 95 pct. af en ungdomsårgang i 2015 skal gennemføre en ungdomsuddannelse, og vores intention om at øge antallet af voksne lærlinge med ca. 2.000.
Jeg vil således betegne det her som et godt og ikke mindst nødvendigt lovforslag, som vi gennemfører, og Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2006-11-17:
Derfor glæder det os også, at Arbejdsgivernes Elevrefusion på den måde spiller en nøglerolle.
Vi interesserer os også for AER i en anden sammenhæng.
Som de fleste ved, er en af de ting, som vi har aftalt i den nye erhvervsuddannelseskreds, at der skal laves en undersøgelse af, om Arbejdsgivernes Elevrefusion på endnu mere konstruktiv måde end i dag kan bidrage til, at der skabes flere praktikpladser.
Det er et helt afgørende element i vores erhvervsuddannelser, at der er de praktikpladser, der er brug for, for at de unge kan fastholdes i uddannelse.
Derfor glæder vi os over det her lovforslag og håber, at det vil lægge op til endnu flere praktikpladser, og hvis AER kan bruges mere konstruktivt, håber vi, at vi kan finde ud af det næste år.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-11-17:
SF støtter det her forslag, som har til formål at forhøje bidraget til Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Det er jo en vigtig forudsætning for, at alle unge kan få en uddannelse, at man kan skaffe praktikpladser til de unge, der måtte have et behov.
Så naturligvis er det kun rimeligt, at arbejdsgiverne bidrager til de refusions- og tilskudsordninger, der bevirker, at der kan skaffes praktikpladser nok.
Som sagt støtter SF forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-17:
Først vil jeg kvittere for, at Enhedslisten kvitterer for den positive udvikling i samfundet.
Det synes jeg er ganske udmærket.
Men man kan jo heller ikke i de tal, der er, se, hvor mange der falder fra og så går hen og begynder et andet sted.
Det er også vigtigt at pointere, at i uddannelsesdelen af den velfærdsaftale, som er vedtaget, og som der jo er forholdsvis bred enighed om i Folketinget, hvis man lige undtager de socialistiske partier, bl.a. Enhedslisten, er der bl.a. lagt initiativer ind, hvor man netop kigger på mentorordninger, på særlige grundforløb, som de i øvrigt ude på erhvervsskolerne synes er meget fornuftige, sådan at man bl.a. kan have flere lærere til eleverne og være med til at fastholde dem.
Der kommer jo initiativer, som tager hånd om de her problemer, men de initiativer er Enhedslisten jo ikke med i.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-11-17:
Det er nok ikke helt tilfældigt, at Arbejdsgiverforeningen i sit høringssvar nærmest har sådan en form for tudefjæs over at skulle bidrage noget mere til Arbejdsgivernes Elevrefusion.
Man kan så på den anden side sige, at der jo også i den anden ende er en øget lønrefusion til de arbejdsgivere, der rent faktisk laver uddannelsesaftaler, tager lærlinge ind og opretter praktikpladser.
Men for Enhedslisten er det oplagt, at et af de redskaber, man har til at forbedre mulighederne for uddannelsesaftaler og praktikpladser og i øvrigt også til oprettelse af flere voksenlærlingepladser, selvfølgelig er at skrue på den knap, der hedder et større arbejdsgiverbidrag til Arbejdsgivernes Elevrefusion og tilsvarende en større refusion af de udgifter, der er ved at have en lærling.
På den baggrund mener Enhedslisten, at det her forslag ikke er nogen revolution eller noget, som vi tror i sig selv er afgørende for at løse problemet med at få flere til at gennemgå en ungdomsuddannelse og nå det mål, som regeringen har sat sig: at 95 pct. af en årgang får en uddannelse.
Derfor mener vi, det er afgørende, at man sætter meget bredere ind i forhold til de her uddannelser, at man faktisk begynder at opprioritere den reelle indlæring og de reelle problemer, der bl.a. er i folkeskolen; men også sætter ind i forhold til de massive nedskæringer, der har været på erhvervsskolerne, så erhvervsskolerne bliver i stand til at give tilstrækkeligt med tilbud, så folk også kommer igennem den teoretiske del af uddannelsen.
Med de bemærkninger støtter Enhedslisten forslaget.
Bertel Haarder (V), 2006-11-17:
Jeg har det fuldstændig som fru Carina Christensen: Det er ikke et mål i sig selv og noget, der er særlig glædeligt, at man sætter arbejdsgivernes indbetalinger op.
Det er noget, der belaster arbejdskraftforbruget i Danmark.
Så det skal vi ikke være glade for.
Når jeg alligevel er glad, er det, fordi anledningen jo er, at der er flere unge, som gerne skulle have en uddannelse, og der er flere unge, som faktisk får en uddannelse, dels fordi antallet af praktikpladser vokser eksplosivt, dels fordi vi bl.a. har aftalt, at vi skal have yderligere 2.000 voksenlærlingepladser, hvilket jo i sig selv giver en større udgift for AER.
Så det er en glædelig anledning, og så må vi håbe, at også de, der skal betale, tager det med godt humør, at vi her fordyrer arbejdskraftforbruget i Danmark.