runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-12-15:
Ledigheden er faldende, og ledigheden er faldet med 10.500 det seneste år.
Der er ikke nogen, der er løbet fra, at vi har haft en stigende ledighed i 2001, 2002 og 2003.
Det har der været alle steder i Europa.
Men mens ledigheden i f.eks. Tyskland – hvor man jo har en socialdemokratisk regering, og hvor man fører socialdemokratisk politik – fortsætter med at stige og stige og underskuddet på de offentlige finanser ligger oppe på 74 mia. euro, så går det faktisk den rigtige vej her i Danmark.
Det er da klart, at når det går så dårligt i et stort land som Tyskland, som er et af de hovedmarkeder, vi eksporterer til, så er det ikke noget, der går uberørt hen i Danmark.
Der er jo ingen, der er glad for, at ledigheden steg, og derfor har vi også taget de initiativer, og det er faktisk gennem forårspakken lykkedes os at få givet opsvinget det lille ekstra skub, som skulle til for også at styrke optimismen i det danske samfund.
Morten Homann (SF), 2004-12-15:
Hr. Jens Rohde gentog i sin ordførertale nogle af de samme store armbevægelser, som statsministeren også brugte på Venstres landsmøde om Danmark som det førende vidensamfund, og nu skulle der søreme satses på uddannelse.
Nu går jeg så ud fra, at Venstres ordfører ikke har noget imod, at man laver en test og måler på resultatet af de her fine ord og ser på, hvordan de så ser ud i virkeligheden.
Så vil jeg gerne spørge hr. Jens Rohde, hvordan han selv synes det går med satsningen på uddannelse.
Regeringen har i sin levetid sparet over 1 mia. kr. på uddannelsesområdet.
Man har præsteret, at flere elever og studerende end nogen sinde før har stillet sig op på Slotspladsen her udenfor, fordi de har mærket nedskæringerne på egen krop i alle ender og kanter af uddannelsessystemet lige fra folkeskolen til universiteterne, og har protesteret over regeringens uddannelsespolitik.
Vi står her frem til den 1. januar takket været regeringens satsning på uddannelse og mangler praktikpladser til flere tusinde på erhvervsuddannelserne.
PISA-undersøgelsen afslørede sidst, at den danske folkeskole klarer sig endnu dårligere under den borgerlige regering, end den gjorde tidligere.
Så helt ærligt: Hvordan synes hr. Jens Rohde selv det går med at satse på Danmark som førende vidensamfund?
Henrik Vestergaard (V), 2004-12-15:
Nu håber jeg da ikke, at hr. Nicolai Wammen er på vej ind i århusiansk byrådspolitik, fordi det er for svært at svare på spørgsmålene her i Folketingssalen.
Sandheden er jo nok nærmere, at han ligesom fru Ritt Bjerregaard og i sidste uge hr. Frank Jensen har mistet troen på julemanden med eller uden skæg.
Men passer den her sociale profil ikke meget godt med det, hr. Henrik Sass Larsen, partiets skatteordfører, bekræftede den 6. december i Børsen, nemlig at Socialdemokratiets skatteplan kommer de mennesker til gode, der tjener over 275.000 kr., mens de med en indtægt derunder ikke får noget ud af det?
Selv om man er to partier, er man jo i samme familie, og kan man ikke bekræfte fra hr. Nicolai Wammens side, at man har den samme sociale profil: masser af skattelettelser til dem, der tjener meget, ingenting til dem, der tjener under 275.000 kr.?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
På vegne af Finansudvalget skal jeg sige to ting.
Det første, jeg skal sige, er, at vi efter afstemningerne om ændringsforslagene i sidste uge har holdt et møde i Finansudvalget, hvor vi har gennemgået afstemningerne.
Det er vores udgangspunkt, at afstemningerne er forløbet, som det kunne forventes, hvorfor vi i forhold til det indstiller til en fortsat behandling af finanslovforslaget her i dag.
Den anden ting, jeg skal sige, er, at vi i Finansudvalget har været og er utrolig glade for den bistand, vi får af vores dygtige medarbejdere i Finansudvalgets Sekretariat, som også i år har gjort en ekstra indsats med at få alt papirarbejdet færdigt til tiden.
Det har været dejligt at se, at de også i år har gjort den ekstra arbejdsindsats, der var nødvendig, for at vi kunne blive færdige med det hele til tiden.
Vi håber på en god debat i dag.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Nej, altså jeg må jo bedrøve hr. Ole Stavad med, at det ikke lykkes ham at overbevise mig.
Tværtimod, når jeg studerer, hvad det er for en medicin, Socialdemokratiet vil levere for at øge beskæftigelsen, noterer jeg mig f.eks., at i dag har man lanceret et udspil, der vil betyde stigende offentlige udgifter ud over 2010-målsætningen til f.eks. mere ulandsbistand og andre tiltag, som ikke er beskæftigelsesorienterede.
Og hvor tager man pengene fra?
Jo, man tager 2,8 mia. kr. fra danske virksomheder, og det vil skabe færre arbejdspladser.
Man tager 2,8 mia. kr. fra erhvervslivet ud over det, man i øvrigt vil tage ifølge Socialdemokratiets eget finanslovforslag, og det vil føre til virksomhedslukninger og neddrosling af antallet af arbejdspladser rundtomkring i virksomhederne.
Der er i hvert fald ingen af de udgiftsforslag, som her og nu vil føre til en stigende beskæftigelse, så jeg kan kun konstatere, at jeg tror, det vil gå rigtig galt, hvis det gik så galt, at Socialdemokratiet igen fik regeringsmagten.
Ole Stavad (S), 2004-12-15:
Jeg kan helt dele hr. Lars Barfoeds ønske om sådan en skærm, vi kunne få noget faktuelt op på, for så ville hr. Lars Barfoeds seneste udsagn blive dementeret.
Hvis hr. Lars Barfoed ser på, hvordan beskæftigelsen udviklede sig under SR-regeringen i Danmark, og holder det sammen med beskæftigelsesudviklingen i resten af Europa, så ville hr. Lars Barfoed kunne se, at beskæftigelsen i Danmark udviklede sig langt, langt bedre end i resten af Europa.
Det er derfor, jeg spørger hr. Lars Barfoed: Hvis nu det er en naturlig følge, at hver gang man får en borgerlig regering, så indtræder der lavkonjunkturer med dårlig beskæftigelse og tab af private arbejdspladser, var det så ikke et godt argument for, at vi fik en anden regering, hvis det er sådan, at højkonjunkturerne følger med?
Har hr. Lars Barfoed ikke grund til at overveje, om der også kunne være noget i den borgerlige politik, der gribes forkert an, fordi man bruger den forkerte gødning, som hr. Lars Barfoed var inde på: At det rent faktisk ikke medfører flere private arbejdspladser, men at vi hver gang må konstatere, at vi taber private arbejdspladser?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg synes egentlig, det er udmærket, at vi har den form her i Folketinget, at vi ikke sådan står og benytter os af audiovisuelle midler, men skal fremstille tingene mundtligt.
Men der er nogle gange, hvor jeg godt kunne have lyst til at have sådan en overheadprojektor bag mig, for så ville jeg nemlig kunne vise hr. Ole Stavad og andre, som måtte interessere sig for det, hvordan det rent faktisk forløber: at de internationale konjunkturers opgange og nedgange lige præcis følger med opgange og nedgange i konjunkturerne og dermed også beskæftigelsen i Danmark – for sådan er det jo.
Så når konjunkturerne er dårlige internationalt, hvad de har været i de senere år, så falder beskæftigelsen i Europa, og den falder selvfølgelig så også i Danmark.
Vi har bare formået at fastholde en højere beskæftigelse end gennemsnittet af Europa, og det kan man glæde sig over – og det er også den forskel, en regering kan gøre – men vi kan altså ikke i Danmark for alvor påvirke de internationale konjunkturer, sådan at beskæftigelsen i verden stiger, og dermed også stimulere beskæftigelsen i Danmark.
Ole Stavad (S), 2004-12-15:
Jeg var jo faktisk lidt ked af, at hr. Lars Barfoed i sin ordførertale gav udtryk for, at hvis man var uenig med Det Konservative Folkeparti eller regeringen, så brokkede man sig.
Jeg anerkender, som hr. Lars Barfoed var inde på, at det ikke er lykkedes regeringen at formøble de gode overskud, som man overtog fra den tidligere regering, både på statsfinanserne og betalingsbalancen.
Men giver det ikke hr. Lars Barfoed og Det Konservative Folkeparti anledning til overvejelse, når man kan konstatere, at de sidste 30 år har borgerlige regeringer massivt tabt private arbejdspladser, hver gang de har haft regeringsmagten?
Sidst vi tog over i 1993, var der de foregående 3 år tabt 120.000 private arbejdspladser.
På nuværende tidspunkt er der siden regeringsskiftet i 2001 tabt omkring 50.000 private arbejdspladser.
Kan det hver gang være konjunkturernes skyld, og giver det ikke hr. Lars Barfoed et grundlag for at overveje, om ikke der er noget i den gødning, altså i den politik, man har, der måske alligevel er skruet forkert sammen?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Må jeg først sige omkring pengene til erhvervslivet, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil omtaler: Der er jo tale om en omfordeling.
Det er jo bare sådan, at vi tager nogle penge ét sted fra i erhvervslivet og giver til erhvervslivet på en anden måde, så netto er det jo neutralt i forhold til det samlede erhvervsliv.
For så vidt angår ændringerne i satserne på en række overførselsindkomster, er det jo et udtryk for, at vi har måttet ændre strukturen ikke mindst i kontanthjælpssatserne, sådan at vi undgik, at nogen tabte penge på at gå fra kontanthjælp til at få et arbejde.
Det tror jeg at de fleste andre end fru Pernille Rosenkrantz-Theil egentlig synes er meget rimeligt, altså at man får flere penge til sig selv, når man har et arbejde, end når man ikke har det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Så drages der tvivl om tallene igen.
Nu er de borgerlige pressede, og så er der straks problemer med tallene. Vi kan da godt diskutere, om Socialforskningsinstituttet er i stand til at levere tal om fattigdom i Danmark.
Jeg ved ikke, om hr. Lars Barfoed har tænkt sig at betvivle den institutions vurderinger, men det kan vi godt tage en lang debat om.
Jeg synes bare, vi skal holde os til, at når de vurderer, at der er 90.000 fattige børn, så er det nok ikke helt ved siden af.
Når så hr. Lars Barfoed siger, at man vil skabe velstand, vil jeg gerne spørge: Velstand for hvem?
Som jeg lige sagde, har vi i denne her finanslov og i løbet af det sidste år set 168 mio. kr. blive afsat til landbruget, som jeg jo mener får mere end rigeligt fra EU, 2 mia. kr. til erhvervslivet – eller 2,8 mia. kr., det har der også været en lille talkrig om, men deromkring – og 8 mia. kr. i skattelettelser til folk, der er i arbejde.
Hvad blev der af pengene til at sørge for, at der også var lidt velstand for de 90.000 børn, som lever under fattigdomsgrænsen?
Det synes jeg ikke hr. Lars Barfoed svarer på, men kommer med en masse ting om marxistiske modeller.
Jeg kan fortælle hr. Lars Barfoed, at vindmølleeventyret, som har givet Danmark 20.000 nye arbejdspladser, stod på Enhedslistens blok.
Det kan hr. Lars Barfoed godt kalde marxisme for min skyld, men det skabte 20.000 nye arbejdspladser.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg må afvise, at 90.000 børn i Danmark skulle leve i fattigdom.
Men når vi lige ser bort fra det, så vil jeg sige, at hvad der virkelig for alvor ville skabe fattigdom og massearbejdsløshed i det her land, var, hvis det var Enhedslistens meget gammeldags – de er endnu mere gammeldags end Socialdemokraternes – marxistiske doktriner, der skulle styre samfundsudviklingen.
Så ville man se virksomheder lukke, antallet af arbejdspladser blive nedsat og faldende offentlige indtægter, fordi aktiviteten i landet ville falde.
Det er jo sket i alle de marxistiske lande, som vi har set i verden.
Så ville vi se fattigdom, arbejdsløshed og armod brede sig.
Det, vi satser på, er at skabe velstand.
Jo flere penge der tjenes i landets virksomheder, jo flere skatteindtægter kan vi få på trods af et lavere skattetryk, og jo bedre kan vi tage os af de svage i samfundet.
Det er det, der er recepten.
Og den er jo helt modsat den recept, som Enhedslisten har.
Det er så fair nok, for så kan man træffe nogle valg med hensyn til, om man ønsker at støtte den gruppe her i Tinget, som Enhedslisten og Socialdemokratiet tilhører, eller man vil støtte konservativ-liberale tanker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-12-15:
Nu står hr. Lars Barfoed og taler om gammeldags politik.
Jeg kan ikke lade være med at trække lidt på smilebåndet, for det er da håbløst umoderne, at vi bliver nødt til at diskutere fattigdomsproblemer i Danmark.
Det er da håbløst umoderne, det må hr. Lars Barfoed da give mig ret i.
Vi taler om, at der er 90.000 fattige børn i Danmark.
Der er 90.000 fattige børn i Danmark, som har problemer med at få råd til julemad og gaver i denne her tid.
90.000 børn!
Det er et problem, der er så massivt, at det rækker langt ud over misbrugsproblemer og psykiske problemer og hjemløshedsproblemer.
Det er et massivt fattigdomsproblem, må jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Det er umoderne.
Jeg vil gerne spørge, hvordan hr. Lars Barfoed har det med at have foræret 168 mio. kr. til landbruget, 2 mia. kr. til erhvervslivet, 8 mia. kr. til folk i arbejde og 0 kr. til de grupper, som har de 90.000 børn, der lever i fattigdom.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg vil først sige, at jeg synes i hvert fald, det er et kompliment til Det Konservative Folkepartis politik, at hr. Morten Helveg Petersen ser sig nødsaget til at bede mig om at kommentere
Venstres politik i stedet for at kommentere Det Konservative Folkepartis politik
Det er da i hvert fald et kompliment til Det Konservative Folkeparti, at hr. Morten Helveg Petersen ikke rigtig synes, der er noget kritisk, man ligesom kan tage fat i.
Men derudover vil jeg så sige, at vi ikke har – og det har jeg forstået Det Radikale Venstre heller ikke har – lagt os fast på, i hvilket omfang reformer skal gennemføres, og hvilke reformer der er tale om skal gennemføres.
Jeg ville mene, at når Velfærdskommissionen kommer med sit udspil, så må vi prøve at finde et såkaldt nationalt kompromis, hvor så bredt et flertal i Folketinget som muligt bakker op omkring de nødvendige reformer.
Så kan vi sikre, at uanset hvilken regering der har magten de kommende år – nu tror jeg ikke, der sker ændringer på det punkt de næste mange år – så kan man regne med, at der er nogle aftaler omkring velfærdssamfundet, der står fast, sådan at folk kan have tillid til det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Jeg takker for varslet, for så kan jeg begynde at forberede mig på den korte bemærkning fra den konservative ordfører.
Men når man nu kigger tilbage på finansloven og forløbet efter det konservative landsråd, så får vi andre det indtryk, at på velfærdsområdet taler man i Det Konservative Folkeparti om reformer.
Regeringspartneren vil ikke noget.
Når det drejer sig om skat, så siger man de rigtige ting om, at skatten skal ned på arbejde, men man lægger sig pladask på maven for Venstres skattestop.
Man taler om miljø, og at miljøet skal styrkes, og det kommer der intet ud af i finansloven.
På den baggrund er det jo næsten sådan, at Venstres slogan »Så ved du, det bli’r til noget« er en udsøgt fornærmelse af Det Konservative Folkeparti, der i øvrigt går rundt og har mange gode holdninger til tingene.
Betragt derfor dette som en udstrakt hånd fra Det Radikale Venstre.
Vi synes, at Det Konservative Folkeparti har det for hårdt i regeringen.
Derfor kunne det være interessant at høre, om Det Konservative Folkeparti har nogle tanker om konkret handling også.
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Det tilkommer slet ikke mig at vurdere, hvad der ligger i statsministerens og Venstres formands udtalelser.
Nu er jeg placeret her på vegne af Det Konservative Folkeparti, og jeg kan bare sige, at vi ikke på forhånd vil give garantier om, at der ikke vil ske noget som helst på nogen som helst områder i løbet de næste 4 år.
Vi har nedsat en Velfærdskommission.
Den vil komme med nogle analyser, har afgivet nogle delrapporter, vil komme med nogle forslag, og dem agter vi naturligvis at forholde os konstruktivt til.
Det er det, vi i Det Konservative Folkeparti signalerer.
Jeg har hørt, at Det Radikale Venstre signalerer det samme.
Jeg har ikke hørt Socialdemokratiet signalere tilsvarende signaler, men jeg kan da overveje at stille hr. Morten Helveg Petersen det spørgsmål, når han får ordet her, om det giver hr. Morten Helveg Petersen problemer, at Socialdemokratiet ikke er kommet med nogen meldinger af den art.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-15:
Ikke mindst hr. Lars Barfoed har jo gjort sig gode overvejelser i »Mandag Morgen« omkring behovet for en velfærdsreform, og det synes vi er interessant og spændende, ingen tvivl om det.
Men spørgsmålet til hr. Lars Barfoed er: Er problemet for Det Konservative Folkeparti ikke, at Det Konservative Folkeparti er i regering med en statsminister, som siger, at der ikke ændres noget før et valg, og hvis man måtte blive siddende, så ændrer man heller ikke noget efter et valg, for det er man ikke gået til valg på?
Hvor efterlader det Det Konservative Folkeparti?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Jeg må stadig væk sige, at jeg ikke ved, hvor hr. Ole Sohn har det med køen hos Frelsens Hær fra.
Hvis der er nogle, som interesserer sig for, at der skal gøres noget for de svageste i det her samfund, er det os i Det Konservative Folkeparti.
Men det er bestemt vores vurdering, at vi tværtimod har skabt bedre vilkår for de hjemløse, for narkomaner og prostituerede.
Vi gør en kæmpe indsats på hele satspuljeområdet for at understøtte en positiv udvikling for de allersvageste i vores samfund.
Og stadig væk: Tilgangen til forsorgshjemmene er altså faldet, der er et fald på 15 pct., og det er altså et udtryk for, at der snarere bliver færre hjemløse, end hr. Ole Sohn påstår.
Om forskningsudgifterne kan jeg kun gentage, at tallene for forskningsudgifterne både i 2002, 2003, 2004 og 2005 så helt anderledes ud, da vi overtog regeringsmagten.
De er blevet opjusteret markant, siden denne regering overtog.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Når jeg stillede spørgsmålet personligt ud fra de sidste fire finanslove, så er det, fordi hr. Lars Barfoed er medansvarlig.
Det er udtryk for, at de svageste i samfundet har fået det dårligere.
Det andet omkring forskningen er jo sådan set bare en henvisning til det svar, som finansministeren har givet Folketinget, hvori finansministeren meddeler, at der bruges færre penge på forskning i 2005 – det er den finanslov, hr. Lars Barfoed har været med til at vedtage – end der gjorde i 2001.
Der har altså været et fald, og det vil sige, at man er faktisk kommet længere væk fra målet om at komme op og bruge 1 pct. af bruttonationalproduktet på forskning.
Synes hr. Lars Barfoed virkelig, at det er en fremtidsinvestering, man er i gang med her?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Nu har jeg i et par dage hørt på hr. Ole Sohns påstande om faldende forskningsudgifter.
Forholdet er jo det, at forskningsudgifterne stiger.
Vi etablerer med den her finanslov – og det er jo den, vi diskuterer – en Højteknologifond.
Vi har også sat midler af til Grundforskningsfonden, og hvis man ser på budgetterne, dengang regeringen tog over tilbage i 2001, var der jo i finansloven for 2002 lagt op til et fald i forskningsudgifterne.
Når vi så over budgetoverslagsårene, så var der jo slet ikke disponerede midler til forskning i den størrelsesorden, vi har nu.
Så vi har jo genoprettet forskningsudgifterne og vil se stigende forskningsudgifter i de kommende år.
For så vidt angår Frelsens Hærs kø, må jeg sige, at jeg ikke har kendskab til, hvor lang køen er, men jeg synes slet ikke, der skal være nogen kø.
Jeg synes, det er ulykkeligt, hvis vi i samfundet har familier, som nødvendigvis må stå i sådan en kø, og det skal vi gøre alt, hvad vi kan, for at bekæmpe.
Heldigvis kan vi konstatere – en god indikator synes jeg – at søgningen til forsorgshjemmene herhjemme er faldet med 15 pct.
Det er dog en indikation af, at det går bedre, for så vidt angår de hjemløse.
Men det er da et område, hvor vi skal sætte meget ind, så vi kan sikre de mennesker gode vilkår.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Men nu er det jo sådan, at vi har fået fire finanslove fra den her regering.
Det vil sige, at man er kommet i en situation, hvor man kan måle resultater og ikke bare diskutere ud fra retorik.
Derfor har jeg to spørgsmål til hr. Lars Barfoed: Synes hr. Lars Barfoed, at det er glorværdigt af den her regering, at man har haft fire finanslove, og på trods af fire finanslove bruger man i 2005 mindre til offentlig forskning, som skulle skabe fremtidens arbejdspladser, end vi gjorde i 2001?
Det er det ene, det er det politiske spørgsmål om, hvordan vi forvalter pengene.
Det andet er et personligt spørgsmål til hr. Lars Barfoed
: Synes hr. Lars Barfoed, at det er sundt, at vi i et rigt samfund som vores deler 20 mia. kr. ud til skattestop og skattelettelser, alt imens vi kan se, at køerne foran Frelsens Hær og Børnenes Kontor vokser og vokser, fordi fattigdommen stiger i samfundet?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
Altså problemstillingen er jo den, at vi har nedsat en Velfærdskommission, fordi vi skal se på, hvilke udfordringer det giver vores samfund – og det tror jeg de fleste danskere godt er opmærksomme på vil give os nogle udfordringer af forskellig art – at vi i de næste 10, 20, 30 år vil se en ændret sammensætning af befolkningen, sådan at der vil være færre mennesker i den traditionelt erhvervsdygtige alder.
Den udfordring må ethvert ansvarligt parti forholde sig til, og det betyder også, at jeg meget må advare nogle partier i den her Folketingssal imod på forhånd at udstikke garantier for, at de ikke vil træffe nogen beslutninger på baggrund af Velfærdskommissionens betænkning, der betyder ændringer ud i fremtiden.
Det vil vi ikke i Det Konservative Folkeparti, og jeg tror heller ikke, at der er nogen andre partier, som vil udstikke nogen som helst garantier for det.
Men det er jo i hvert fald ikke beslutninger, der får nogen som helst betydning for de mennesker, som i dag får de ydelser eller kan se frem til dem i de næste mange år.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg tror nu heller ikke, der var nogen, der havde forventet, at pensionsalderen ville blive ændret i den 4-års-periode, eller at efterlønnen nødvendigvis ville blive det, men man kan jo godt foretage sig nogle træk i sådan en periode, der har effekt i årene efter.
Der vil jeg så gerne spørge hr. Lars Barfoed, om vi i de kommende 4 år vil se beslutninger, hvor man for fremtiden ændrer pensionsalderen, og hvor man går ind og ændrer ved efterlønnen.
Men så lagde jeg mærke til, at hvad angik dagpengene kom der ikke nogen løfter fra hr. Lars Barfoed om, at dem vil der ikke ske noget med i de kommende 4 år.
Kan vi også få en klar melding fra hr. Lars Barfoed, om der vil ske ændringer med dagpengene i de kommende 4 år?
Lars Barfoed (KF), 2004-12-15:
... dem, som forventer at gå på efterløn i de kommende år.
Jeg er i den heldige situation, at jeg kan give hr. Nicolai Wammen et fuldstændig krystalklart svar på det.
Efterlønnen vil ikke blive afskaffet i den kommende valgperiode, pensionsalderen vil ikke blive sat op i den kommende valgperiode.
Det, hr. Nicolai Wammen hentyder til, er selvfølgelig, at vi skal afvente en rapport fra Velfærdskommissionen, som bl.a. har de temaer inde i overvejelserne.
Nu ved vi ikke, hvad Velfærdskommissionen endeligt spiller ud med, men hvis der skal træffes beslutninger om reformer af efterløn og den tanke, man har været inde på fra Velfærdskommissionens side, om at hæve pensionsalderen, efterhånden som levealderen ud i fremtiden stiger, ja, så er det jo beslutninger, som først vil få en effekt i måske 2020, 2025, hvad ved jeg.
Det vil vare 15-20 år, før sådan nogle beslutninger overhovedet vil få nogen effekt.
Så hr. Nicolai Wammen kan godt få det krystalklare svar fra mig, at når næste valgperiode er forløbet, så vil pensionsalderen ikke være sat i vejret, og efterlønsordningen vil stadig væk eksistere for ...