runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 1998-10-08:
Til fru Pia Kjærsgaard om forventningerne til det fri sygehusvalg og til ventelistegaranti.
Til fru Pernille Frahm.
Hvor der er trængsel om at føre S-politik, kan det være, man skal bruge sine albuer en gang imellem for at komme til.
Så var der omlægningen af boligstøtten.
Det er lidt en uskik, at vi diskuterer forslag i medierne, før de overhovedet er fremsat.
Det forslag om boligstøtte, der er diskuteret så heftigt, er mig bekendt først blevet færdigforhandlet i nat.
Tilsvarende er der en anden historie i medierne i dag om førtidspensionister.
Det forslag er mig bekendt ikke engang forhandlet færdigt, men det bruges alt sammen til at skabe et billede af, at Socialdemokratiet ligger hinsides til højre for Dansk Folkeparti, eller hvor der nu måtte være.
Sådan er verdensbilledet ikke, og jeg kan godt sige, at det, der ligger i det med hensyn til en omlægning af boligstøtten over fem år, er, at man skal dæmpe udgifterne.
Det er rigtigt, at det faktisk er sådan, at en almindelig folkepensionist i ældrebolig typisk med en indkomst på 95.000-100.000 kr. faktisk får en gevinst, og systemet gøres desuden bedre for enlige mødre.
Og så til hr. Peter Skaarup.
Det er sådan, at der ikke er noget, der tyder på, at der sker et fald i beskæftigelsen.
Det, der regnes med næste år, er, at beskæftigelsen vil vokse, og at den vil vokse også året efter.
Det, som vi har med at gøre, er, at der er en række virksomheder, som, fordi de har deres eksport koncentreret på de markeder, som nu er ramt - Rusland, Sydøstasien osv. - har et problem, og det må man så håndtere inden for de systemer, vi har.
Peter Skaarup (DF), 1998-10-08:
Noget af det, der optager sindene allermest ude på arbejdspladserne og i virksomhederne i øjeblikket, er de fyringsrunder, som vi desværre har set i en række virksomheder inden for de sidste 14 dages tid.
Man kan diskutere årsagerne.
De fleste mener, at Asienkrisen og krisen i Rusland spiller en stor rolle.
På den baggrund virker det, som om regeringen burde komme med nogle initiativer og burde komme med nogle meldinger her i dag.
Regeringen burde her i dag kunne give et svar på, om det er pinsepakken, man vil lempe eller stramme yderligere op på.
Har man tænkt sig at forbedre konkurrenceevnen i den kommende tid, eller har man tænkt sig at forbedre betalingsbalancetallene, således at vi kan prøve at komme ud af denne krise, som også nu rammer danske virksomheder?
Derfor vil jeg spørge hr. Jacob Buksti, om han her fra talerstolen i dag kan give regeringens bud på, om der kommer nogle konkrete handlinger, eller om regeringen fortsat sidder og bruger de korslagte armes politik.
Frank Aaen (EL), 1998-10-08:
Hr. Jacob Buksti nåede ikke at svare på mit spørgsmål tidligere, eller måske var det ubekvemt at svare på det, jeg ved det ikke.
Men nu kommer der en ny chance.
Er Socialdemokratiet og regeringen enig i LO-formandens udtalelse om, at fortsat faldende ledighed er en forudsætning
for den aftale, der er indgået om dagpengereformen?
Hvis ikke ledigheden falder længere, er reformaftalen faldet på gulvet.
Er regeringen og Socialdemokratiet enige i det udsagn?
Kan vi få et enkelt svar på, hvordan det hjælper flere i arbejde at afkorte dagpengeperioden med et år?
Hvordan får vi flere ældre i arbejde ved at fjerne et sikkerhedsnet?
Jeg vil gerne vide det.
Line Barfod (EL), 1998-10-20:
Enhedslisten støtter forslaget om at ophæve kravet om dansk indfødsret.
For det første, fordi vi generelt mener, at det var en stor fejl, at man i flere år nærmest pr. automatik indsatte den type bestemmelser i mange love, og at det er på høje tid, at vi nu får fjernet disse bestemmelser de steder, hvor de er kommet ind.
Og for det andet, som flere andre også har været inde på, fordi der er et behov for, at alle de, der bor i bebyggelserne, bliver inddraget i lejerarbejdet.
De forskellige mere tekniske ændringer i lovforslaget vedrørende varmeregnskab osv. kan vi også støtte.
Men vi forstår ikke, hvorfor by- og boligministeren samtidig med de udmærkede forslag også indfører to forringelser i forhold til de gældende regler.
Dels er der forslaget om, at en lejer kan betale i op til 14 dage for en bolig, der ikke kan benyttes - som flere andre har været inde på, kan det altså betyde, at man, hvis man flytter fra en bolig til en anden, står uden tag over hovedet i op til en måned -
og dels forslaget om, at opsigelsesvarslet for ungdomsboliger skal kunne nedsættes til 6 uger.
Enhedslisten har ikke noget imod, at lejer kan sige op med 6 ugers varsel, men med det pres, der er på ungdomsboligerne i dag, vil der i praksis næppe være nogen problemer med at få udlejet en opsagt bolig før udløbet af opsigelsesvarslet, selv om man bibeholder et varsel på 3 måneder.
Derimod vil der for lejer være en meget kort frist
til at finde en ny bolig, hvis man bliver opsagt med kun 6 ugers varsel, og vi kan ikke støtte det forslag.
Derfor vil vi opfordre by- og boligministeren til, at lovforslaget opdeles, så de to elementer kommer for sig selv.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-10-20:
Det er jo ikke en lovgivende forsamling med tvistigheder, de her nævn skal tage sig af. Men så vil jeg godt sige, at demokrati er sådan, at flertallet kan bestemme.
Det, vi taler om, er lejere.
Uanset om de har en anden etnisk baggrund, eller om de er danskere, er det lejere, der på lige vilkår skal eksistere i boligforeninger over hele landet, og derfor skal de også kunne have mulighed for at vælge repræsentanter til de nævn og råd, som er en del af det samlede demokratiske boligarbejde.
Tom Behnke (FP), 1998-10-20:
Ud over nogle småændringer, hvor man bytter rundt på ministerens benævnelse og rækkefølgen af den, fremgår det klart og tydeligt også af ministerens skriftlige fremsættelse
af forslaget, at det her ganske enkelt handler om, at man nu vil ophæve kravet om, at man skal have dansk indfødsret, også kaldet dansk statsborgerskab, for at sidde i en række tvistenævn.
De er blevet nævnt: beboerklagenævnet, boligklagenævnet, huslejenævnet, byfornyelsesnævnet, og der kunne såmænd sikkert også have været nævnt nogle flere.
vil jeg sige: Lige præcis med de argumenter in mente er vi imod.
Vi er i Fremskridtspartiet nået frem til den modsatte konklusion af, hvad Socialdemokratiet er nået frem til.
Vi er i Fremskridtspartiet imod at fjerne kravet om, at man skal have dansk statsborgerskab for at kunne sidde i disse nævn.
Så er det blevet sagt fra flere ordføreres side, at det er en naturlig del af integrationen, at vi nu ophæver kravet om dansk statsborgerskab, og at udlændinge også skal kunne sidde i disse nævn.
Det noget frygteligt vrøvl.
Man bliver da hverken mere eller mindre integreret i det danske samfund, hvad enten man er formand for byfornyelsesnævnet eller ej.
Det har intet med integration at gøre.
Integration er jo ikke anderledes, end når vi andre flytter fra en landsdel til en anden.
Jeg kan da huske, at i de 5-6 år, jeg boede i Avedøre Stationsby, følte jeg mig ikke fremmed, fordi jeg ikke var formand for byfornyelsesnævnet i Hvidovre, overhovedet ikke, og det har ikke noget med tingene at gøre.
Det er noget vrøvl.
Integration handler om noget helt andet og ikke om, at man fjerner nogle rimelige krav, der er sat i lovgivningen, om, at de mennesker, der sidder på væsentlige, centrale poster og skal træffe afgørelser, der har betydning enten for lokalsamfundet eller for landet som helhed, er danske statsborgere.
Selvfølgelig skal de være det.
dansk statsborgerskab allerede efter 7 års ophold i Danmark, og selv om man har begået noget kriminelt, får man alligevel dansk statsborgerskab, er det jo ikke, fordi det er svært at blive dansk statsborger. Man kan jo stille sig selv spørgsmålet: Har personer, der har opholdt sig i Danmark i mindre end 7 år, overhovedet tilstrækkelig indsigt i de lokale forhold til, at de kan sidde i disse nævn, måske endda være formand for et sådant nævn?
Det mener vi ikke i Fremskridtspartiet, og derfor er vi i hvert fald imod den del af forslaget.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-10-20:
Måske er det ikke overraskende, men i hvert tilfælde kunne man sige, at man skal høre meget, før osv.
Vi taler ofte om integration og om problemer i vores boligområder.
Hvis det er sådan, at vi skal fastholde en paragraf, som fortæller, at vi ikke kan ligestille folk af en anden etnisk oprindelse med danskere, er det altså vanskeligt at forklare disse mennesker, at de skal deltage i det demokratiske arbejde i beboerråd osv. i boligområderne.
Det er rystende at høre både Fremskridtspartiets og Dansk Folkepartis repræsentanter her fra talerstolen i dag.
Egil Møller (DF), 1998-10-20:
Det, der kalder mig herop, er hr. Lars Kramer Mikkelsen, som ikke kan forstå, at vi i Dansk Folkeparti har den holdning, at det kræver dansk statsborgerskab at kunne vælges til at repræsentere nogle beboere i en ejendom. Til det vil jeg sige, at man kunne komme i den situation, at et flertal af udlændinge i en boligforening kunne bestemme, hvad der skulle være lov og ret, og bestemme over et mindretal af danskere.
Som det også er blevet sagt her, er det jo ikke sikkert, at mennesker, som kommer fra udlandet, er så meget inde i danske forhold og normer, at de er i stand til at sætte den dagsorden, der skal være gældende netop for det område.
Det er her, jeg er nervøs for, at det er danskerne, der kommer i mindretal, så de må finde sig i, at et flertal af udlændinge sætter sig på den bestemmende magt i den beboerforening.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-20:
Det, der er pointen med at ændre det her, er jo, at det er et flertal af lejere i en eller anden ejendom, der kan bestemme, og der er jo nogle regler for, hvor groft et flertal kan regere hen over hovedet på et mindretal, et flertal, som hvem som helst er nødt til at rette sig efter.
Den dér stillen udlændinge over for danskere-metode tror jeg ikke, der er mange herinde, der køber længere.
Vi ved, at udlændinge er lige så forskellige indbyrdes, som danskere i øvrigt er det indbyrdes.
Jeg ville da være meget mere utryg, hvis der var et flertal af Dansk Folkeparti i min ejendom, der pludselig satte sig på al bestemmende magt.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-20:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, fru Dorit Myltoft, ikke kan være til stede, skal jeg kort give Det Radikale Venstres tilslutning til forslaget her.
Vi hilser selvfølgelig med tilfredshed, at dette krav om dansk indfødsret for at kunne deltage i et beboerdemokrati nu bliver frafaldet.
Det er jo også et vigtigt element i en integrationsproces at have medindflydelse og medansvar for sine levevilkår, herunder især med hensyn til boligforhold.
Derfor er det selvfølgelig naturligt, at man er valgbar til de nævn, der har med boligforhold at gøre, hvis man bor i boligblokken og i øvrigt opfylder alderskriterier osv.
Det kan måske oven i købet vise sig nyttigt ved behandlingen af diverse tvister, at repræsentationen i bestyrelsen for en beboerrepræsentation afspejler den sammensætning, der i øvrigt er i bebyggelsen.
Derfor støtter Det Radikale Venstre varmt lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-10-20:
Hr. Egil Møller siger, at Dansk Folkeparti er tilhængere af et flertalsstyre, men tilføjer så, at det skal bare ikke gælde, hvis flertallet består af fremmede.
Én gang mere: Dansk Folkeparti er tilhængere af et flertalsstyre, men det skal bare ikke gælde, hvis flertallet er fremmede.
Undskyld mig, men jeg kender kun ét ord for den holdning, og det er racisme.
Egil Møller (DF), 1998-10-20:
Ingen skal være i tvivl om, at det altid er et flertal, der bestemmer i Danmark.
Demokratiet er det bedste, vi har, og det skal vi værne om, ingen tvivl om det.
Så bliver der fra hr. Lars Kramer Mikkelsens side stillet spørgsmål om, hvad kompetencen er for disse mennesker.
De kan jo egentlig ikke blande sig i tvistigheder.
Jo, det kan de netop, og det kunne jo godt være, at de ikke har den samme indsigt og den samme baggrund, som danskere gennem århundreder har haft.
Jeg siger det bare.
Med hensyn til racisme vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at det passer ikke.
Sådan er det ikke.
Der har jo været en mening fra lovgivernes side med, at man i sin tid skrev, at der skulle være dansk indfødsret.
Den mening synes jeg egentlig stadig væk, vi skal opretholde, og så synes jeg altså, det er naturligt, at det trods alt er danskerne, der ikke skal komme i mindretal i en boligforening, for så opnår vi måske, at vi får disse ghettoer, som man siger, man ikke vil have.
Så kan man måske lettere tvinge nogle danskere bort, og det er vel ikke det, som hr. Frank Aaen vil.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-20:
Jeg burde være gået utrolig langsomt herop, og jeg føler mig træt og tynget og gammel, for jeg kan forstå, at jeg besidder en viden, som jeg har tilegnet mig gennem århundreder.
Gennem århundreder har jeg fået en viden om, hvordan lejere bør opføre sig over for hinanden.
Den viden er helt unik, og jeg føler mig frygtelig tynget af den, men jeg forstår ikke, hvordan det hænger sammen, at jeg skulle kunne få en viden, som er århundreder gammel, og som andre mennesker ikke er i stand til at få.
Det, vi taler om, er jo nogle ret præcise rammer og regler, som enhver kan gå hen og slå op i en bog, for, hvordan man opfører sig, hvad man må, og hvad man ikke må.
Så er der nogle ting med hensyn til disse beboerklagenævns kompetence, som vi skal have uddybet under udvalgsarbejdet.
Det er jeg helt med på.
Hvis det er det, usikkerheden går på, vil jeg gerne være med til at undersøge det, men at jeg har en viden, som jeg har fået gennem århundreder - tak skal du have!
Egil Møller (DF), 1998-10-20:
Jeg er sikker på, at fru Pernille Frahm også har rejst meget i denne verden og har lagt mærke til, at de forskellige folkeslag egentlig også er forskellige i tankegang og væremåde.
Det kan jeg i hvert fald fortælle, hvis det ikke er tilfældet, at fru Pernille Frahm har oplevet det.
Vi har altså forskellige kulturer og gudskelov for det, for det er der ikke noget forkert i.
Men samtidig synes jeg, det er forkert at sige, at det ikke er tvistigheder, som disse nævn skal kunne afgøre.
Det står netop i lovforslaget og i bemærkningerne, at man kan træde ind og afgøre tvistigheder, og det er måske teoretisk, jeg siger det, men det kan være, at disse udenlandske statsborgere måske har en anden kulturbaggrund end den, som man kan forvente af danskere.
Derfor synes jeg, det er glimrende, at der hidtil har stået i loven, at det kræver dansk statsborgerskab.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-20:
Jamen jeg har da heldigvis rejst meget og iagttaget meget forskellige kulturer på denne klode, og derfor synes jeg, det, vi skal snakke om, er, hvad det er for nogle kulturelle kriterier, man skal opfylde for at få lov til at deltage aktivt i det danske samfund.
For når vi snakker om udenlandske statsborgere, snakker vi både om svenskere, amerikanere, iranere, tyrkere, russere, englændere og polakker.
Og nogle af dem ligner os meget, og nogle af dem ligner os mindre, og det går på kryds og tværs af, om de tilhører den ene eller den anden befolkningsgruppe - så meget har jeg da rejst, at jeg kan se dét.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-10-20:
Ja, der kan siges mange ting om det her.
Jeg er valgt i det lille område i København, hvor Dansk Folkeparti fik sin største tilslutning ved folketingsvalget, nemlig i Husum-Tingbjergområdet, og derude bliver man ofte spurgt, når man er indvandrer: Hvorfor deltager I ikke i det beboerdemokratiske arbejde, hvorfor forsøger I ikke i at få jeres bydel til at fungere bedre?
Og her giver Dansk Folkeparti i dag det svar, at det skal de netop ikke gøre, for man ønsker ikke, at de skal deltage i den demokratiske proces i deres boligområde, fordi det i virkeligheden vil være med til at fratage danskerne nogle muligheder, som de ellers kunne have.
Jeg synes, det klæder både Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti meget ringe, at de optræder sådan, som de gør i dag i denne debat.
Frank Aaen (EL), 1998-10-20:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis repræsentant
: På hvilken måde adskiller disse synspunkter sig fra ren racisme?
Jeg kan ikke se andet, end at det er et ét hundrede procent racistisk synspunkt at sige, at udlændinge ikke må have lov
til at være repræsenteret i det omfang, som de talmæssigt ellers er berettiget til.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-10-20:
Lad mig med det samme slå fast, at CD i høj grad støtter den del af forslaget, der vedrører ophævelse af krav om dansk indfødsret, således at der gives mulighed for at bringe de forskellige nævns sammensætninger i overensstemmelse med beboersammensætningen.
Det er CD's opfattelse, at det i forbindelse med integration af udlændinge er meget vigtigt, at vores medborgere ikke forhindres i at påtage sig hverv, som de i øvrigt er velkvalificerede til.
Man kan jo ikke ligefrem påstå, at denne lov har mange måneder på bagen.
Selv om ændringerne bliver betegnet som mindre, synes jeg dog alligevel, at jeg vil gribe fat i et enkelt element i forslaget.
Jeg har hæftet mig ved, at forslaget bl.a. indeholder en større grad af aftalefrihed med hensyn til overtagelse og fraflytning af det lejede i de tilfælde, hvor istandsættelsespligten påhviler lejeren.
Der er opstillet tre valgmuligheder.
Aftalefrihed som princip skal ikke fornægtes, heller ikke inden for lejelovgivning, men forslaget giver dog CD anledning til at påpege, at man som følge af forslaget vil kunne komme i den situation, at man ved flytning fra én almennyttig bolig til en anden risikerer at stå uden tag over hovedet i indtil l måned - hvis man vel at mærke ikke er vågen.
Det er vel ikke utænkeligt, at ikke alle er i stand
til at se de eventuelle fremtidige konsekvenser af indgåelse af en af boligorganisationernes standardkontrakter, hvori det ene eller det andet alternativ er opstillet
Denne problemstilling bør derfor drøftes nærmere.
Som det fremgår af mit indlæg, støtter CD lovforslaget, herunder også ændringerne i retning af øget aftale- og valgfrihed.
Uhensigtsmæssighederne, som dem jeg før har nævnt, må dog kortlægges og afhjælpes under udvalgsarbejdet.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-10-20:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, fru Dorit Myltoft, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne blot sige, at Det Radikale Venstre støtter forslaget nu, som vi også gjorde det, da det blev førstebehandlet forrige gang, nemlig fredag den 30. januar 1998.
Det Radikale Venstre kan anbefale lovforslaget.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-20:
Jeg vil da også gerne komme med en cadeau til, at by- og boligministeren nu får sit navn slået fast også på lovforslagsteksterne, og så håbe, at det bliver fulgt op af en oprigtig opmærksomhed omkring byernes særlige situation, som by- og boligministeren nu har en mulighed for at tage fat på.
Lovforslaget er så i øvrigt en række tekniske ændringer af forskellige love, især af lov om leje af almennyttige boliger fra 1997.
Man diskuterede allerede dengang nogle problemer i den nye lov - nogle ufleksibiliteter, kan man sige - som man nu prøver at rette op på. Det hilser vi selvfølgelig velkomment.
Især er vi da meget glade for, at man fjerner kravet om dansk indfødsret for medlemmer af beboerklagenævnene.
Det er jo et af de oplagte områder, hvor vi kan fjerne nogle af de barrierer, der er, for at nye danskere kan føle sig integreret i det danske samfund.
I øvrigt er der stadig væk noget uklarhed om, hvad beboerklagenævnenes endelige kompetence er, som jeg godt kunne tænke mig at vi i løbet af udvalgsarbejdet får boret lidt dybere i, så vi også her er helt sikre på, hvad det er, vi ender op med at gøre.
Kun synes jeg, at det er et problem, at man giver så mange forskellige muligheder, at man kan risikere nogle ubehagelige kombinationer for folk, der flytter fra et lejemål til et andet.
Hvis man sådan typisk f.eks. flytter fra et sted, hvor man skal betale 14 dages leje ekstra, efter at man opsiger lejemålet, til et sted, hvor man først skal flytte ind 14 dage efter lejemålets begyndelse, så kan man stå med en hel måneds ekstra leje på én gang, fordi der skal renoveres efter forskellige regler i de to boliger.
Den er vi ikke så glad for.
Vi ville gerne have, at man nøjedes med at holde sig til, at det er den, der fraflytter, der har opgaven.
Endelig er der nogle ting om ungdomsboliger, hvor man ønsker at gøre markedet mere fleksibelt og derfor vil nedsætte opsigelsesvarslet til minimum 6 uger.
Det synes vi godt nok er en sær måde at gøre markedet fleksibelt på.
Når markedet er ufleksibelt, er det jo først og fremmest, fordi der er mangel på ungdomsboliger, fordi der er mangel på små billige boliger, ikke så meget små boliger, men i hvert fald billigere boliger i byområderne.
Og her så vi jo meget gerne, at man i stedet for gik den vej, at man prøvede at bevare nogle af de små boliger, nogle af de billige boliger, og at man måske begynder at overveje igen at bygge ungdomsboliger.
Så den del af det er vi ikke meget for.
Men lad os under udvalgsarbejdet undersøge, hvilke konsekvenser det får, og så vil jeg i øvrigt sige, at resten af de ændringer, der er i lovforslaget, vil vi gerne støtte.
Egil Møller (DF), 1998-10-20:
Som afslutning på denne lille debat vil jeg minde om, at der jo har været ført megen debat om ghettodannelser her i landet.
Ole Hækkerup (S), 1998-10-20:
Den forestående åbning af elmarkedet skaber nogle problemer og noget usikkerhed, hvad angår tilsynet, og derfor har by- og boligministeren bedt om bemyndigelse til at kunne pålægge elforsyningsvirksomhederne at udføre tilsynet med stærkstrømsanlæg, og det kan vi naturligvis støtte by- og boligministeren i.
Vi finder det også helt rigtigt, at udgifterne til tilsynet bliver fordelt ligeligt mellem forbrugerne, og også, at opkrævningsformen ændres, og at de, der importerer strøm direkte fra udlandet uden om forsyningsselskabet, også er med til at betale for tilsynet med anlæg her i Danmark.
Endelig er det også helt rigtigt og fuldstændig i orden med os, at Elektricitetsrådet fremover skal føre tilsyn med de statslige anlæg med de undtagelser, som er nævnt i lovforslaget.
Derfor skal jeg for Socialdemokratiet anbefale lovforslaget.
Harald Kjøller (V), 1998-10-20:
Lovforslag nr. L 15 er stort set identisk med det tidligere fremsatte lovforslag nr. L l40, og Venstre kan tiltræde dette lovforslag.
Det gør vi bl.a., fordi forudsætningen, som ministeren anfører, er udgiftsneutralitet i forhold til i dag, opkrævningsmåden er blot en anden.
Det er en lille lovændring, der inddrager offentlige stærkstrømsanlæg under det samme tilsyn, som ministeren pålægger andre.
Venstre er enig i princippet om konkurrenceneutralitet i forhold til den forestående åbning af elmarkedet.
Jeg skal derfor anbefale forslaget på vegne af Venstre.
Jens Heimburger (KF), 1998-10-20:
På vegne af Det Konservative Folkeparti kan jeg meddele, at vi også tilslutter os L 15.
Det betyder så, at de virksomheder også skal have lov til at fordele udgifterne i forbindelse med tilsynspligten for alle forbrugere.
Det kan vi tilslutte os.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-20:
Ganske som de tidligere ordfører har sagt, er det en genfremsættelse af et tidligere fremsat forslag, L 140.
Vi har heller ikke så meget at tilføje til det, der er sagt allerede.
Det er en teknisk ændring af tilsynsreglerne, og det vil vi gerne støtte.