Bent Bøgsted (DF), 2002-11-18:
Der er tale om en ny arbejdsmarkedsreform, der har opbakning fra DA og LO, og den er indgået mellem Venstre, De Konservative, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti.
Der er tale om en stor ændring i beskæftigelsespolitikken, som giver mere fleksibilitet til gavn for arbejdsmarkedet.
Det er delt op i en fase 1 og en fase 2, og det, vi snakker om her i dag, er det, der er indeholdt i fase 1.
Her er bl.a., at ledige dagpengemodtagere får et individuelt kontaktforløb med minimum kontakt hver tredje ydelsesmåned.
75 pct.-aktiveringskravet erstattes af mere fleksible aktiveringskrav.
Det betyder, at meningsløs aktivering, der ikke fører til noget, skal stoppe.
Fremover skal aktivering føre til job, og det skal ikke bare være en parkering af de ledige i et uhensigtsmæssigt projekt.
I den forbindelse er det sådan, at ældre ledige, der er tæt på efterløn eller pension, ikke skal udsættes for meningsløs aktivering.
Her træffes der afgørelse i de regionale arbejdsmarkedsråd i samarbejde med den ledige ældre.
Det sker, for at de ældre, der ønsker at komme i aktivering, hvilket der også er mange af, som fører til job, får en mulighed for det, samtidig med at de ældre, der er nedslidte eller har andre årsager til, at de ikke magter at komme i aktivering, slipper for det.
Det finder
Dansk Folkeparti er en god ordning, og der er taget hensyn til begge grupper.
Den nære kontakt fortsætter, indtil den ledige kommer i arbejde.
Samtidig med dette lægges den lediges profil ind i Job- og CV-banken, hvor arbejdsgiveren også kan lægge de ledige job ind.
Andre aktører, der kan medvirke til at få ledige i job, får mulighed for dette.
Der er allerede flere eksempler på andre aktører, der mener, at de kan skaffe ledige job, hvilket vi ser frem til.
I den forbindelse har bl.a. a-kasserne været inde som ivrige tilhængere af, at de får mulighed for at få direkte jobformidling.
Den hidtidige redskabsvifte, der indeholdt 32 forskellige ordninger, nedbringes til tre ordninger, der indeholder de samme muligheder som før, men det bliver nemmere at overskue for sagsbehandlerne.
Det er ikke alt, der ændres nu.
Der er da tale om væsentlige ændringer, men resten kommer først den 1. juli 2003.
Der gives som noget nyt frit redskabsvalg i hele ydelsesperioden.
Der er i den forbindelse mulighed for uddannelse i op til 6 uger inden for de første 12 måneder, og der kan iværksættes danskundervisning fra dag et, samtidig med at der fastholdes adgang til 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Der indføres en ny økonomistyringsmodel, der understøtter større fokus på jobsøgning og formidling og mere fleksibilitet i aktiveringsindsatsen.
Driftsmidlerne kan anvendes frit til køb af uddannelse, køb af kontakt og vejledningsforløb hos andre aktører, og det giver større mulighed med øget fleksibilitet.
Der sker en ændring af reglerne for offentlig jobtræning, nedsættelse af kontanthjælp og integrationsydelse efter 6 måneder.
Det drejer sig her om, at kontanthjælpsmodtagerne får nedsat deres månedlige ydelse med 500 kr. pr. person, hvor en eller begge modtager kontanthjælp.
Det er helt urimeligt, da vi gerne skulle have kontanthjælpsmodtageren i arbejde.
Samtidig gives der forhøjet beskæftigelsesfradrag til ægtepar, hvor den ene eller begge modtager kontanthjælp.
Det stiger fra 11,50 kr. til 28,00 kr. i timen ved ustøttet arbejde.
Der sker en ændring af rådighedsreglerne, således at der stilles øgede krav om, at folk reelt står til rådighed for arbejdsmarkedet.
Samtidig får staten mulighed for at føre tilsyn med rådighedsvurderingen i kommunerne på samme måde som i a-kasserne.
Der indføres for kontanthjælpsmodtagerne en første- og andengangs sanktion ved selvforskyldt ledighed, afslag på tilbud om arbejde og aktivering.
Beskæftigelsestillægget til kontanthjælpsmodtagerne afskaffes, men bevares til starthjælpsmodtagerne.
Adgangen til i særlige tilfælde at udbetale aktiveringsgodtgørelse på op til 1.500 kr. pr. måned afskaffes, således at kommunerne alene får mulighed for at yde aktiveringsgodtgørelse på op til 1.000 kr. pr. måned til såvel kontant- som starthjælpsmodtagere.
Der lægges loft over lønnen i offentlig jobtræning, svarende til ydelsen, dog mindst 82 pct. af højeste dagpengesats.
Det sker for at sikre, at det også for denne gruppe kan svare sig at arbejde på samme vilkår som andre kontanthjælpsmodtagere.
Sondringen mellem dagpenge- og aktivperioden ophæves.
Som det er nu, er der en 12-måneders-dagpengeperiode og i de sidste 36 måneder en aktivperiode, hvor den arbejdsløse ofte har været sendt i aktivering, der ikke har ført til job.
Det erstattes af en ydelsesperiode på 4 år inden for en fælles referenceperiode på 6 år.
Samtidig indføres et intensivt kontaktforløb med mulighed for at iværksætte alle tilbud fleksibelt i hele ledighedsperioden.
Der sker en ændring af reglerne om nyberegning for dimittender og andre under samme regler, så de først får ret til beregning af en individuel sats 6 måneder efter, at dagpengeretten er indtrådt.
Der gennemføres en forenkling og harmonisering af rådighedsreglerne for såvel dagpenge- og kontanthjælpsmodtagere, der er arbejdsmarkedsberettigede.
Det betyder krav om rådighed for rimeligt arbejde fra første ledighedsdag og krav om aktiv arbejdssøgning under aktivering.
Rådighedsafprøvningen knyttes til de individuelle kontaktforløb, der gerne skulle føre til fastholdelse af beskæftigelse.
Samtidig sker der en nedsættelse af ventetiden for ret til dagpenge fra 4 til 3 uger ved ophør af virksomhed.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her meget brede og efter vores opfattelse gode arbejdsmarkedsforlig.