runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-13:
Dette er jo et spændende forslag.
Jeg vil starte med måske at skuffe forslagsstillerne ved at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Det mener jeg faktisk der er flere gode grunde til.
Der skal ikke herske tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti ser med stor bekymring på fedme og overvægt.
Det udgør et kæmpemæssigt sundhedsmæssigt problem blandt vore børn og unge.
Der er for mange, der spiser for meget, for sødt og for fedt i forhold til deres aktivitetsniveau.
Det er en situation, som kræver handling, men jeg tror mere på, at når det gælder markedsføring, så kommer vi nationalt længst ad frivillighedens vej, hvilket undersøgelser både af TV 2 og fødevareindustrien også viser.
Der er ingen dokumentation, der understøtter, at dette forslag vil kunne påvirke udviklingen i en retning mod det, som vi jo alle sammen giver udtryk for at vi ønsker.
Vi har tidligere i debatten hørt, at lignende forbud i både Norge og Sverige reelt ikke har haft nogen positiv effekt.
Man kan også sige, at erfaringerne, når man indfører forbud mod f.eks. tv-reklamer rettet mod børn og unge i Danmark, viser, at de bare flytter til stationer i udlandet, som det også har været nævnt flere gange her i debatten.
Galluptal viser, at kun 45 pct. af den tid, børn i alderen 3-14 år ser tv, reelt sker på kanaler, der sender fra Danmark.
Det er det samme med internettet, som det også har været fremme i debatten, at det ikke er muligt at gribe ind over for producenter, der placerer deres websites på udenlandske servere.
Der, hvor der måske er lidt lys for enden af tunnelen, er gennem EU, hvor kommissæren for fødevarer og forbrug så sent som i januar udtalte, at han ville bede industrien om frivilligt at stoppe markedsføring over for børn senest i starten af 2006, og hvis industrien ikke ville leve op til det, ja, så var EU klar til at lovgive på området.
Det er altså en tidshorisont, som vi burde kunne leve med og vel også den realistiske tidshorisont, hvis man skal prøve ad frivillighedens vej, før man går til forbud.
Set i det lys, så er det både udtryk for dårlig timing, og det ville være forfejlet at gennemføre selvstændig lovgivning på området her i Danmark.
Jeg synes også, at vi skal hæfte os lidt ved de positive signaler og de tegn, der kommer fra industrien, for virkeligheden er jo, at antallet af tvreklamer på TV 2 for usunde fødevarer rettet mod børn faktisk er blevet halveret fra 2003 til 2004.
Annoncører som Coca-Cola og Toms har jo frivilligt valgt ikke at placere deres reklamer omkring børneudsendelser.
Så synes jeg også, at det er vigtigt at understrege forældrenes ansvar i denne forbindelse.
Jeg synes, at det er en skam, at det eneste svar, Socialdemokraterne har til det her, er forbud.
Jeg havde håbet – måske lidt naivt – at Socialdemokraterne var lidt mere up to date, ikke mindst efter formandsskiftet.
Man må jo erkende, at alt er ved det gamle i Socialdemokratiet, men forbud er altså ikke løsningen på det her problem.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Der vil jeg igen nævne madordningen, for de forældre, som måske er dårligt stillede, og hvor familien generelt er dårligt stillet, bruger jo også penge i deres private hjem til at smøre madpakker til deres børn osv.
De kunne jo i realiteten i stedet for at bruge penge på maden derhjemme give nogle af de penge til institutionen, og så ville institutionen sørge for, at børnene ville få en sund kost.
Det synes jeg faktisk ville være et godt tiltag på det område.
Det er ikke nok, men det er et godt tiltag på området.
Elisabeth Geday (RV), 2005-05-13:
Det kan være, jeg har udtrykt mig for upræcist, men problemet med sundhedskampagner er jo, at de lige præcis når de mennesker, som i forvejen spiser sundt, dyrker motion og lignende.
Vi når altså ikke de forældre, som ikke har overskud til at interessere sig voldsomt for, om deres børn spiser burgere eller frost flakes til morgenmad.
Jeg vil gerne have lov til at spørge hr. Martin Henriksen, om ikke det bekymrer ham som repræsentant for et parti, der jo bryster sig af ved enhver lejlighed at stille sig på de små menneskers side, at man så ikke også i denne sag stiller sig på den lille mands side og sørger for, at børnene af de svagest stillede forældre ikke konstant bliver bombarderet med tilbud om usunde fødevarer.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Formålet med information er naturligvis at nå de mennesker, som er uoplyste.
Det er klart, at det er det, der vil være formålet med information.
Elisabeth Geday (RV), 2005-05-13:
Nu kan jeg så tage udgangspunkt i det, som hr. Martin Henriksen lige nævnte.
Problemet med Dansk Folkepartis forslag her er jo, at det vender den tunge ende nedad, idet det informationsmateriale, som hr. Martin Henriksen priser, jo ikke når de mennesker, der virkelig har brug for det.
De socialt dårligt stillede er desværre også de forældre, hvis børn bliver overvægtige, og som derfor får de sundhedsproblemer, som er knyttet til det.
Det er derfor, vi også er nødt til at gå ind og se på reguleringer af en lidt mere hårdhændet karakter, som det her forslag er.
Det samme gælder i øvrigt også vedrørende madordninger.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Martin Henriksen, hvordan han har det med, at et forslag som det her vil gavne de mennesker, der i forvejen er kendt med, hvad skal vi sige, at bruge informationsmaterialer, at det kun vil nå de mennesker, som i forvejen er veloplyste, hvorimod de mere hårdhændede metoder som et forbud rent faktisk vil nå de mennesker, som har brug for det.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Nu kan jeg forstå, at hr. Poul Henrik Hedeboe efterlyser lidt handling, og så synes jeg, det kunne være reelt at henvise til Urban fra i går, hvor Dansk Folkeparti netop har stemt for et forslag om madordninger i børnehaver, og hvor bl.a. professor og ekspert i børneernæring ved Landbohøjskolen, Kim Fleischer Michelsen, udtaler, at børnene vil få en mere varieret kost og samtidig lære at spise nye ting.
Desuden er kræsne børn mere tilbøjelig til at spise ting, de ellers ikke ville have rørt, sammen med kammeraterne, og risikoen for, at børn udvikler fedme, vil alt andet lige blive mindre, når de spiser sundt og varieret.
Det har Dansk Folkeparti lagt stemmer til.
Jeg synes, det er et sympatisk forslag fra Socialdemokraterne, vi behandler her i dag.
Jeg har været i tvivl om, hvordan vi i Dansk Folkeparti skulle stille os til forslaget.
Det er helt givet, at vi står over for store problemer, hvad angår fedme og overforbrug hos børn og unge.
Det er indlysende, at disse problemer ikke løser sig selv, og at vi derfor fra Folketingets side er nødt til at komme med tiltag på området.
Et forbud mod reklamer, som retter sig imod børn og unge, er efter min vurdering svært at administrere, for hvordan sikrer man bl.a., at internettet bliver reguleret?
I Sverige har man gennemført en lignende lovgivning, og det har ikke haft den ønskede effekt på fedmeproblematikken.
Derfor er forslaget desværre kun et udtryk for symbolhandling, da det ingen reel indflydelse vil få på problemet.
Løsningen er svær at få øje på, og Dansk Folkeparti er meget opmærksom på at få dialog i gang med forældre, skoler og børn og unge om, hvordan vi løser disse problemer.
Vi vil også meget gerne diskutere den her problemstilling med Socialdemokraterne og de øvrige partier i Folketinget.
Jeg går stærkt ud fra, at familieministeren er i fuld gang med at lægge pres på industrien, så den er opmærksom på de bekymringer, der er i befolkningen, og er opmærksom på, at den har en enorm forpligtelse over for børn og unge.
For hvis industrien vil leve op til sine egne ord om, at den tager det her problem alvorligt, burde den måske bruge nogle ressourcer og nogle midler på at informere mennesker om, at det er godt at motionere, for det er jo i virkeligheden det, der er kernen i det her.
Motion er det, som vi virkelig burde have fokus på.
Jeg vil også tilføje, at vi i Danmark på nuværende tidspunkt har en ordning, som går ud på, at det i reklamer ikke må antydes, at usunde produkter som f.eks. slik og lignende kan erstatte et reelt måltid.
Som det også fremgår af bemærkningerne til forslaget, er antallet af reklamer rettet mod børn faldet med 40 pct. fra 2003 til 2004 på TV 2.
Det er nogle af de overvejelser, som Dansk Folkeparti har haft, og med de overvejelser vil vi stemme imod Socialdemokraternes forslag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Jeg kan jo godt mærke, at vi kører i ring.
Den ene henviser til den næste, og det ene niveau henviser til det andet, og på den måde kan vi sige mange smukke, pæne ord, og vi er sikre på, at der ikke sker noget.
Er det sådan, Dansk Folkeparti godt kan lide at agere?
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti meget gerne vil gøre noget på det her område, men altså ikke følge det her forslag og ikke noget med forbud og sådan noget.
Til gengæld vil Dansk Folkeparti godt gøre noget, siger ordføreren, for at fremme motion, for det er løsningen.
Hvordan hænger det sammen?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Finanslovforhandlinger vil jeg overlade til vores finansordfører.
Mette Gjerskov (S), 2005-05-13:
Vi kan naturligvis ikke blive uenige om, at det er en god idé at informere, men så må jeg jo spørge hr. Martin Henriksen, som jeg spurgte ministeren: Er hr. Martin Henriksen parat til at afsætte mere end 500 mio. kr. på finansloven for næste år for at modsvare de reklamekampagner, der er for slik, altså afsætte over 500 mio. kr. til information og oplysning om usunde fødevarers skadelige virkning?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Selvfølgelig har reklamer en effekt.
Det, jeg bare efterlyser, er, at vi naturligvis sætter ind med ressourcer på de områder, hvor det batter mest, og det mener jeg vil være på informationsområdet.
Mette Gjerskov (S), 2005-05-13:
Jeg blev så glad under hr. Martin Henriksens bemærknings første halvdel, hvor han anerkendte problematikken, for det, vi taler om, er jo alvorlig fedme.
Men jeg blev jo lidt ked af det, da jeg hørte den sidste halvdel, hvor konklusionen var, at så skal vi bare have dem til at motionere noget mere.
Der er vist ikke nogen af Folketingets partier, som kan være uenig med hr. Martin Henriksen i, at der selvfølgelig skal mere motion til.
Vi har brug for både at kigge på motion og kigge på slik.
Når hr. Martin Henriksen siger, at det ikke fungerer med et forbud mod reklamer, så forstår jeg det ikke.
Selvfølgelig virker de, selvfølgelig får de da børnene til at spise mere slik.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Det har vist sig ikke at fungere i Sverige, og jeg ved også, at de i England har noget regulering på det her område.
Der er bl.a. en britisk offentlig kontrolmyndighed, som har undersøgt problematikken vedrørende børns fedme og fødevarereklamer i 2004, og de nåede frem til den konklusion, at et forbud ville være ineffektivt og ude af proportioner med dets følgevirkninger, så jeg synes faktisk, at der er oplysninger på området, som har vist, at forbuddet ikke virker i den her fedmeproblematik.
Så vil jeg også lige nævne, at Danmarks Fødevareforskning faktisk har fulgt det her område, og at der bl.a. står i en overskrift i Urban fra i går, at det går den rigtige vej med frugt og grønt.
Det synes jeg et eller andet sted også viser, at hvis man kommer ud med information, har det også en virkning, fordi det påvirker folks holdninger.
Lone Møller (S), 2005-05-13:
Nu er der ingen tvivl om, at et forbud mod børnereklamer ikke vil løse fedme- og overvægtsproblemet i Danmark.
Men vi er nødt til at overveje, hvilke redskaber vi kan bruge til at bekæmpe det her problem, og i Sverige har man så vurderet, at det var et af områderne.
Mener hr. Martin Henriksen ikke, at vi, når man dér har fundet, at det var en god idé, måske også skulle afprøve det som én af løsningsmodellerne, gerne koblet sammen med noget mere motion, i Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Det virker unægtelig, som om der er kommet noget mere administration på området.
Så vil jeg også sige, at der er mange børn, som bl.a. ser Cartoon Network, som ikke bliver sendt her fra landet, og selv om man gik ind og regulerede det i EU, ville der stadig væk være tv-kanaler, som også lå uden for EU, som vi ville kunne se i Danmark.
Så grundlæggende mener vi, at det her altså er et spørgsmål om, at man skal informere, og så er det et spørgsmål om, at det er en holdningsændring, der skal til.
Der skal simpelt hen noget mere motion til.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-13:
Det er også derfor, at vi har forældremyndighed.
Og skal man definere begrebet forældremyndighed, så betyder det, at man skal drage omsorg for barnet, og man kan træffe afgørelser om dets personlige forhold ud fra barnets interesser og behov.
Desuden skal man give barnet omsorg og tryghed, respektere barnet og ikke udsætte det for legemlig afstraffelse eller anden krænkende behandling.
Det er sådan, vi i Danmark definerer begrebet forældremyndighed.
Og så kan barnet jo faktisk få lov til det, som barnet er bedst til, nemlig at være barn.
Jeg tvivler ikke på, at der ligger gode intentioner bag, men i Det Konservative Folkeparti mener vi ikke, at det tjener barnets tarv at skulle ligestilles med en voksen, tværtimod.
Ja, man kan jo faktisk sige, at man her umyndiggør den, der har forældremyndigheden.
Et barn har i dag først og fremmest klagemuligheder i familien.
Hvis min datter i børnehaven får buksevand af store Karoline, jamen så skulle hun nok klage til den nærmeste pædagog og senere til sin far.
Og det er jo sådan, som børnene helt naturligt reagerer.
Det er hos pædagogen, det er hos læreren, det er hos naboen og i familien, at barnet har sine muligheder og sit netværk, og det er oftest der, barnet opnår indflydelse.
Ud over dette netværk har vi i Danmark et meget veludviklet omsorgsniveau, som opfylder opgaven med at føre tilsyn med børns rettigheder.
Samtidig har man jo kontinuerligt fra regeringens side haft fokus på børns rettigheder.
Det er klart, at der i spørgsmål om samvær og forældremyndighed er nogle helt specielle forhold, der tilsiger, at børn bliver hørt.
Ministeriet har nedsat et udvalg, der skal undersøge, om de nuværende regler i tilstrækkelig grad sikrer varetagelsen af barnets interesser.
Men kernen er, at børn skal have lov til at være børn, og at det først og fremmest er det nære netværk, der bør tage ansvar for at drage omsorg for barnet.
Det er et grundprincip, som vi ikke vil løbe fra i Det Konservative Folkeparti, og vi kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2005-05-13:
Hvis man kan komme med dokumentation, der viser, at Ombudsmanden ikke lever op til sit ansvar på det her område, så vil vi naturligvis ikke være afvisende over for det.
Jo, jeg kan bekræfte, at lovgrundlaget er ens for alle.
Det kan jeg naturligvis bekræfte.
Men vi har foreslået, at man bl.a. kunne gå ind og trække i kontanthjælpen.
Det er noget af det, vi har foreslået.
Rune Lund (EL), 2005-05-13:
Ja, man ved jo aldrig, hvor religiøse og rigide visse partier her i Folketinget kan være, men der kan ikke gå lang tid, for i virkeligheden burde vi være hævet lidt over ideologi på det her punkt, fordi det er en praktisk løsning på et praktisk problem, det er et praktisk værktøj, som vi kan hive op af vores værktøjskasse for at løse et helt konkret problem.
Problemet burde gribes an på den her måde allerede i morgen.
Det er der desværre nogle partier her, der ikke vil, men lad os håbe, at det kommer til at ske så hurtigt som muligt.
Der kan ikke gå lang tid.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Jeg er helt enig med hr. Rune Lund i, at det her vil blive gennemført på et tidspunkt.
Virkeligheden vil simpelt hen fremtvinge det ud fra den udmærkede beskrivelse, hr. Rune Lund er kommet med her.
Jeg vil derfor spørge hr. Rune Lund: Hvor lang tid tror hr. Rune Lund, der går?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Ministeren er vel også klar over, at den faktiske situation i kommunerne er, at der er en presset økonomi.
Når ministeren er enig i, at der er en samfundsinteresse i det her, er en sådan puljeordning jo et forsøg på at komme over den første barriere.
Vi ville være langt mere sikre på, at der faktisk kommer til at ske noget, når der er sådan en puljeordning.
Man er på den måde simpelt hen med til at klare den politiske barriere, der er i at starte et forsøg.
Vi beder bare om, at de andre byer og steder, som nu vil tage det her forslag til sig, også får den der ekstra igangsætningsmotivering; det er det, der ligger i forslaget.
Men det er i hvert fald ikke alle kommuner, der har det.
Der er da masser af kommuner, der klarer overordentlig tilfredsstillende og flot.
Hvis man vil lave sådan en kampagne som den her, hvor der er afsat 50 mio. kr. fra staten og 50 mio. kr. fra kommunerne, som hr. Poul Henrik Hedeboe foreslår, er det 100 mio. kr. fordelt på et par hundrede kommuner, som vi har i dag.
Det er altså ikke mange penge, hvordan man end vender og drejer det.
Jeg vil tro, at man kan lave en meget, meget flot og vellykket kampagne i enhver kommune for ca. 5 mio. kr.
Det tror jeg, og hvis det har tilstrækkelig værdi, vil kommunerne være i stand til at finde de penge.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Nu siger jeg hvis og understreger hvis det her skulle blive aktuelt, for jeg kan da godt se visse perspektiver i et betalingsafgiftssystem, men bestemt ikke lige nu, for som jeg sagde, er der masser af ting, man kan gøre, inden det overhovedet bliver aktuelt at tale om, men hvis vi så endelig sagde, at vi var kommet i den situation, at trafikken var fuldstændig ustyrlig, og at man måtte gøre noget for at få lidt styr på det, så kan det ikke nytte noget, at man bare giver kommunerne hjemmel til, som man foreslår her, at indføre sådan et afgiftssystem.
Så skulle det være på nationalt plan, at man laver en større løsning, hvor man omlægger hele afgiftssystemet.
Så var det noget, vi kunne snakke om til den tid.
Men i første omgang mener jeg altså, at kommunerne selv er skyld i den situation, de sidder i.
De mangler at lave de her parkeringsanlæg, de mangler at lave de store parkeringspladser uden for byerne tæt ved kollektiv transport, og det vil vi gerne se først.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-13:
Jeg kunne forstå, at fru Henriette Kjær ikke ville være med til at bruge et redskab, som kunne opfattes som en afgiftsskrue, fordi der var afgifter nok på bilerne.
Skal det forstås sådan, at fru Henriette Kjær er med på i et andet regi at lave et system, som ligger inden for staten, og som hedder omlægning af nogle bilafgifter, med det formål at begrænse bilernes adgang til byernes centrum?
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Nej, det mener jeg bestemt ikke.
Så skulle det næste forslag fra SF jo være at forbyde al biltrafik, fordi det har nogle uhensigtsmæssigheder, der dør også folk i trafikulykker.
Jeg mener slet ikke, det er vejen at gå.
Det er det, der er interessant, og det er det, jeg mener, vi skal satse på.
Så det er den vej, vi vælger at gå.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Der er jo efterhånden adskillige undersøgelser, som viser, at bilernes tilstedeværelse forurener frygtelig meget med partikler, og at det skaber luftvejssygdomme i stort antal – skræmmende stort antal vil jeg sige.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om bl.a. sådan et miljøproblem, som slår mennesker ihjel i Danmark, ikke kunne få ordføreren til at overveje, om det alligevel ikke kunne være en god idé, at man blev nødt til at bruge forskellige redskaber, herunder også en mulighed for, at man begrænsede biltrafikken ved at opkræve en afgift.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Jamen jeg har overhovedet ikke snakket om noget skattestop.
Jeg har sagt helt principielt, at vi Konservative er modstandere af, at man sætter afgifterne op for bilister.
Det kan vi simpelt hen ikke acceptere.
Vi har de mest afgiftsplagede bilister i hele verden, og derfor vil vi ikke være med at foreslå nogle nye afgifter.
Da man i sin tid indførte parkeringsafgift, var det også meningen, at de penge skulle bruges til nogle nye parkeringspladser, men nu er de jo bare røget ind i den helt almindelige økonomi og bliver brugt som en ekstra skat.
Og det harmer mig da, for hele ideen var netop, at man skulle i gang med at få lavet de her store parkeringskældre, sådan at man fik løst den del af trafikproblemet.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Ja, det er jo interessant, at f.eks. også parkeringsafgifter i byerne – det koster jo penge at parkere i vore dage i byerne og har gjort det efterhånden i mange år – gerne må sættes op og bliver sat op rundtomkring i kommunerne.
Det er åbenbart heller ikke et brud på skattestoppet, men det, at man skulle betale en tier i stedet for at parkere og betale en tier for at komme ind i byens centrum, er altså et brud på skattestoppet.
Det er nok ikke helt logisk for den danske befolkning, hvordan det her hænger sammen.
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om ordføreren kan forklare mig, hvordan det hænger sammen med skattestoppet.
Det er et meget kort spørgsmål.
Vil ordføreren på tilsvarende måde så også være med til, at der kan udarbejdes en samlet plan for forholdene i Århus Kommune?
Henriette Kjær (KF), 2005-05-13:
Det her forslag fra SF skal give kommunerne mulighed for at indføre betalingssystemer til regulering af trafik og fremme miljøhensyn, og lad mig sige det med det samme: Vi kan fra konservativ side ikke støtte dette forslag, og det er der flere grunde til.
For det første mener vi, at København og Århus, hvor dette især er aktuelt, kan gøre mange andre ting end at indføre en afgift for at køre der, hvor der er meget trafik.
Når folk kommer til storbyer i udlandet, ser de, at der findes utrolig mange velfungerende underjordiske parkeringsanlæg, og det vil bestemt løse noget af det køkaos, der nogle gange er inde i København og for den sags skyld også Århus.
Også her er der mulighed for at etablere ordentlige parkeringsmuligheder uden for byen i forbindelse med kollektiv transport, sådan at den rejsende nemt og bekvemt kan parkere bilen og uden ventetid hoppe over i en bus eller metro.
Vi mener, at de her muligheder i første omgang skal prøves, og at tiden til at indføre betalingssystemer ikke er inde.
Derudover må jeg sige, at vi Konservative er voldsomt modstandere af, at bilisterne pålægges yderligere byrder.
Det er virkelig dyrt at være bilist i Danmark, og vi kan på ingen måde acceptere, at man yderligere skal have penge op af pungen for at køre i noget, man i den grad over afgifter og skatter har været med til at betale for.
Hvis vi giver hjemmel til kommunerne, så er det det samme som at give dem en pengemaskine, og det støtter vi altså ikke.
Det vil gøre byen noget mere kedelig, da det jo netop er den handel, der foregår i byen, der gør den til en livlig og hyggelig by.
Eigil Andersen (SF), 2005-05-13:
Ministeren siger, at der er en bestemt opgavefordeling mellem stat, kommuner og amter, snart regioner, på det her område, og at staten ikke skal bruge penge i lokalområderne.
Men sådan forholder det sig jo ikke.
I Århus, hvor jeg kommer fra, har vi ikke nogen S-togs-forbindelse.
Det kunne vi for øvrigt godt tænke os at få, betalt af staten, eventuelt en, der kører oppe på jorden, men det er fremtidsmusik.
Derfor vil jeg gerne, i lyset af det jeg her siger om S-togene, spørge, om ministeren fastholder, at der er de her vandtætte skotter mellem, hvad staten og kommunerne påtager sig af udgifter i den her forbindelse.
Med hensyn til opgavefordelingen tror jeg, at kommunerne er lige så enige i mine betragtninger, som staten er, om, at man har en opgavefordeling mellem stat, kommuner og amter, og den ønsker man at opretholde.
Jeg er helt sikker på, at det er kommunernes meget store ønske, at vi blander os mindst muligt i, hvad de skal lave, og hvad de skal bruge deres penge til.