runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Det Radikale Venstre er en del af den brede aftale, der ligger bag dette forslag, og derfor kan vi selvfølgelig også tilslutte os forslaget allerede her ved førstebehandlingen.
Hovedformålet med forslaget er at sikre, at fleksjob forbeholdes mennesker med varig nedsat arbejdsevne, sådan som ordningen var tiltænkt, og at vi får bragt den alt for store ledighed blandt fleksjobvisiterede ned.
Vi er overbevist om, at forslaget løser disse opgaver.
Vi er særlig glade for den ændring, der betyder, at ledige fleksjobbere nu kan vedligeholde deres kompetencer og arbejdsevne gennem 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Vi er også glade for, at fleksjobberen fremover får ret til at blive henvist til en såkaldt anden aktør, hvis kommunen ikke kan anvise et job inden for 6 måneder.
En anden aktør kan f.eks. være rådgivere, der har specialiseret sig i at få handicappede i arbejde på særlige vilkår.
Når fleksjob berne er kommet i job, bliver der fremover mulighed for at få en mentor, som kan vise vedkommende til rette på arbejdspladsen og bane vejen for, at kollegerne forstår, hvad fleksjobberen kan eller ikke kan på grund af sin sygdom eller sit handicap.
Det vil være en stor forbedring for den enkelte fleksjobber.
Kommunerne vil bl.a. fremover i 3 år miste deres statslige refusion af udgifterne til en fleksjobber, hvis en stikprøve viser, at kommunen ikke kan dokumentere, at borgeren faktisk har en væsentlig og varig begrænsning i sin arbejdsevne.
Det samme gælder, hvis kommunen heller ikke kan dokumentere, at mulighederne for revalidering eller omplacering af borgeren på normale vilkår er afprøvet.
Vi er enige i disse opstramninger, fordi Ankestyrelsen har vist, at der mangler dokumentation i mindst halvdelen af de sager om kommuners visitation til fleksjob, som Ankestyrelsen har gennemgået.
Det er dels et problem for borgerens retssikkerhed, dels et problem for danske skatteydere.
De har krav på at vide, at personer, der sendes i fleksjob og dermed i delvis offentlig forsørgelse resten af livet, nu også har brug for et job på skånevilkår og ikke blot for en omskoling.
Hvis vi skal sige noget negativt, er det, at beskæftigelsesministeren har været meget hurtig til at afvise de kritiske bemærkninger i høringssvarene.
Faktisk er det påfaldende, at ikke et eneste af svarene har givet anledning til rettelser i forslaget.
Vi synes, at høringssvarene fortjener at bliver grundigere overvejet, inden vi vedtager loven.
Det må ske under udvalgsbehandlingen.
Vi hæfter os navnlig ved, at Kommunernes Landsforening fraråder, at kommunerne overtager administrationen af fleksydelsen, som forslaget lægger op til.
Vi synes, at baggrunden for bekymringen skal granskes nøje i den kommende lovbehandling for at undgå lovsjusk.
Ligeledes udtrykker KL bekymring over pligten til at henvise til en anden aktør efter 12 måneder, såfremt der ikke er andre kompetente at henvise til.
Det er også en bekymring, vi bør interessere os for under udvalgsbehandlingen.
Hvis misforståelserne skyldes upræcise formuleringer eller berettiget tvivl, må vi også have det afdækket.
Med disse ord ser Det Radikale Venstre frem til den kommende udvalgsbehandling.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-05-02:
Fra konservativ side synes vi, at fleksjobordningen er meget, meget god.
Den er god, fordi vi lever i et samfund, hvor der i stigende omfang er behov for al den arbejdskraft, vi kan få.
Og den er god, fordi det er en god måde at sikre på, at folk ikke udstødes fra arbejdsmarkedet, men får lov til at blive på arbejdsmarkedet.
Det kan fastholdes med alt, hvad det indebærer af gode sociale ekstra ting, og samtidig får samfundet brug for arbejdskraften.
Så det er alt i alt det, man på engelsk kalder en win-win-situation.
Med de her ændringer, som laves med lovforslaget lige nu, bringer man så at sige fleksjobordningen ind i den gænge, som oprindelig var tiltænkt, nemlig at den er for folk, der har en eller anden form for nedslidning, hvor man tester, hvilken arbejdsevne de har tilbage.
Problemet er bare, at kommunerne ikke har sørget for at sikre en endelig dokumentation for, at folk ikke kunne have klaret andet ordinært job.
Det er klart, at den her ordning udsættes for en vis form for udhuling, i det omfang man ikke sikrer sig, at de mennesker, der visiteres til fleksjobordningen, ikke kunne have klaret andet ordinært job.
Men med de regler, der laves nu, således at der skal sikres en tilstrækkelig dokumentation for, hvad folks arbejdsevne er nedsat til, frygter jeg ikke på samme måde, som vi tidligere så tendenser til, en egentlig udhuling af ordningen.
Andre forhold, der er ændret i det her forslag, er incitamentet til, at det ikke er så fordelagtigt at være på en fleksjobordning som tidligere.
Der kommer nu det meget rimelige tiltag, at for så vidt angår den arbejdsevne, man har – den kan være 50 pct., den kan være to tredjedele – er løndannelsen fuldstændig fri, men med hensyn til den støttede del, altså den reduktion, man har i arbejdsevne, beregnes den med en procentsats ud fra reglerne om dagpenge.
Derved risikerer vi ikke, at to medarbejdere i ens situationer, hvoraf den ene er i fleksjob og arbejder eksempelvis 20 timer, og den anden er på fuld tid, får fuldstændig samme løn for dette stykke arbejde.
Det var også nogle af de ting, der kunne virke udhulende af ordningen.
Så alt i alt er det et meget godt forslag, der sikrer, at alle de goder, der er bag fleksjobordningen, bevares.
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-02:
Derfor bliver vi heller ikke indbudt til forhandlinger, hvis der skal ske ændringer i det her lovforslag.
Vi kan synes, at det er et godt forslag, men jeg kan ikke svare på fru Anne-Marie Meldgaards spørgsmål om, hvorvidt der skal ske ændringer i det her, da vi sandsynligvis ikke bliver indbudt til forhandlinger.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2006-05-02:
Jeg vil selvfølgelig gerne spørge Dansk Folkeparti, om de vil være med til at se på det under udvalgsbehandlingen og måske være med til at stille et ændringsforslag.
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-02:
Jeg må indrømme, at jeg ikke lige fangede, hvad fru Anne-Marie Meldgaard spurgte om vi ville være med til.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Forstod jeg ordføreren rigtigt, når ordføreren talte om, at lukkede kurser ville være en god idé for folkehøjskolerne at tage op?
Og synes ordføreren, det er foreneligt med det værdigrundlag, vi lige har talt om, hvor højskolerne traditionelt har været et sted, hvor mennesker kunne mødes åbent?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2006-05-02:
Jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han bemærkede det lille kiks om regulering af befordringsgodtgørelse, som jeg nævnte i min ordførertale.
Vil Dansk Folkeparti eventuelt være med til at se på det under udvalgsbehandlingen, da jeg tror, det har stor værdi for lige præcis den her gruppe?
L 233 er udmøntningen af den aftale om fleksjob, som Socialdemokratiet, SF og De Radikale indgik med regeringen i februar måned.
Fleksjob er, som alle ved, et socialdemokratisk hjertebarn, der også blev indført under SR-regeringen og så er revideret efterfølgende.
Vi er ret stolte over, at ordningen er blevet så stor en succes.
Men i betragtning af hvor mange andre af vores succesfyldte hjertebørn, VK-regeringen har kørt plæneklipperen hen over, så glæder det os meget, at regeringen for en gangs skyld vælger at ville være med til at forandre for at forbedre, da selv et hjertebarn nogle gange kan trænge til at blive justeret.
I dag er omkring 38.000 mennesker i fleksjob.
De fastholder derved deres tilknytning til arbejdsmarkedet og undgår yderligere nedslidning.
Vi ved, at en fortsat tilknytning til arbejdsmarkedet betyder meget for den enkelte fleksjobbers livskvalitet, og samtidig er det at kunne bruges til noget og bidrage til samfundet meget værdifuldt.
Der er stadig 20 pct. af de visiterede, der står uden job, og ordningen har haft nogle utilsigtede og uheldige konsekvenser.
Derfor er det afgørende, at kommunerne i meget højere grad forpligtes til at hjælpe de visiterede i arbejde og også til at sørge for, at der er tilstrækkelig dokumentation for visitationsafgørelserne.
Det har sådan set aldrig været hensigten.
Derfor har vi også lagt vægt på at få ændret loven, så man som deltidsansat i et ordinært erhverv også bliver tilbudt deltidsfleksjob, medmindre særlige forhold gør sig gældende.
En anden ændring, som Socialdemokraterne har lagt vægt på, er, at de offentlige tilskud til ordningen skal være på et niveau, der kan forsvares, hvorfor et loft over tilskuddet må være rimeligt.
Loftet er lagt på et niveau, der svarer til det beregnede tilskud, der højest kan opnås i en arbejdsskadesag.
Socialdemokraterne er meget optaget af efteruddannelse, hvorfor vi hilser muligheden for 6 ugers selvvalgt uddannelse på ledighedsydelse velkommen.
Det er utrolig vigtigt for os, at fleksjobberne selv kan vælge deres uddannelsesforløb, da det giver dem indflydelse på deres jobmuligheder senere.
Vi kan så bare håbe, at ordningen hen ad vejen bliver udvidet.
Vi er sådan set meget godt tilfredse med de fingeraftryk, vi har sat på lovforslaget.
Jeg vil godt sige, at jeg synes, det er positivt, at der også er indført et fleksjobbevis.
Socialdemokratiet har ønsket en mere retfærdig fleksjobordning, og vi håber, at ændringerne kan være med til at nedbringe det store antal på ledighedsydelse.
Socialdemokratiet kan støtte forslaget.
Da SF's ordfører ikke er til stede, skal jeg også på SF's vegne give tilslutning til forslaget.
Jens Vibjerg (V), 2006-05-02:
Jeg tror, det er på samme måde med fleksjob, som det er i forhold til f.eks. privat jobtræning, nemlig at man kommer ud og banker på døren til virksomheden.
Det er det, der skal til for at få indgangen til arbejdspladserne og få virksomhederne til at oprette fleksjob.
Når kommunen bliver mere udfarende, så er jeg sikker på, at jobbene også kommer.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Det, jeg efterlyste, var såmænd ikke så meget noget om alle mulige andre aktører eller kontaktforløb, men sådan mere håndfast, hvor de mange nye fleksjob skal komme fra.
For det ville være meget relevant at få det på banen for at se, om vi kan nedbringe den alt for høje arbejdsløshed blandt folk, der er visiteret til fleksjob.
Jens Vibjerg (V), 2006-05-02:
Der ligger en række tiltag i forslaget.
Ideen er, at efter en periode som ledig får man ret til at vælge en anden aktør, hvis kommunen ikke er oppe på dupperne, til at hjælpe til med at finde et fleksjob.
Det er også sådan, at man sætter kommunen under pres, ved at den mister sin refusion, hvis fleksjobberen går ledig i vistnok 18 måneder.
Hertil kommer, at der skal være et øget kontaktforløb, der giver ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse, altså en række tiltag, der skal sikre, at folk, der er visiteret til fleksjob, også kommer i arbejde.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Jeg har blot et enkelt lille spørgsmål, for det fremgår af forslaget og også af hr. Jens Vibjergs ordførertale, at det er meningen, at vi skal have nedbragt ledigheden blandt fleksjobbere.
Jeg har prøvet at se, hvor der ligger nogle forslag til, hvordan man kan få oprettet flere fleksjob – for det må vel egentlig være den måde, man nedbringer ledigheden på – uden at kunne finde dem.
Jens Vibjerg (V), 2006-05-02:
Fleksjobordningen, som blev indført i forbindelse med førtidspensionsreformen, skal reelt evalueres til næste år, hvor ministeren skal give en redegørelse til Folketinget.
Men inden vi er nået så vidt, har vi fundet ud af, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, som det her lovforslag skal rette op på.
I den sammenhæng er det vigtigste, at vi har konstateret, at vi mangler dokumentation for, om kommunernes visitering er i orden.
Det er jo vigtigt, når man skal evaluere en ordning, om de mennesker, der er visiteret til fleksjob, nu er de rigtige, nemlig at de har en varig nedsættelse af arbejdsevnen.
Det er det, vi retter op på i det her forslag, nemlig at hvis kommunen ikke sikrer, dokumentationen er i orden, så får det nogle økonomiske konsekvenser, og kommunen mister refusionen i 3 år.
Men det betyder også, at de kommuner, der har orden i tingene, sker der ingenting med.
Vi har også konstateret, at ledigheden for visiterede til fleksjob er meget høj, og det er vigtigt, at vi får den ledighed sat ned.
Derfor er der en række tiltag, der skal sikre, at ledigheden bliver reduceret.
Samtidig har vi også konstateret nogle urimeligheder i forhold til, hvor meget man kan få i ydelse, når man visiteres til et fleksjob.
I min verden virker det lidt urimeligt, at hvis man kommer så meget til skade, at man fuldstændig er udelukket fra at være på arbejdsmarkedet, så kan man få højeste førtidspension med det niveau, det indebærer, på vel hundrede og nogle og halvfjerds tusinde kroner.
Men hvis man kommer knap så meget til skade, så man stadig væk har en arbejdsevne, men en varig nedsættelse af arbejdsevnen, så er der rent faktisk intet loft over, hvad man kan få i tilskud.
Det er selvfølgelig ikke rimeligt.
Samtidig har vi det problem, at man måske i 20 år har arbejdet på deltid og så bliver visiteret til et fleksjob, og der har man krav på at få fleksjob på fuld tid.
Det har heller ikke været hensigten, at man skulle have lønfremgang ved at komme i fleksjob.
Det er der god ræson i, eftersom vi nu er ved at have et antal, der gør, at det er rimeligt, at også den del af fleksordningen ligger i kommunen, så det er én myndighed, man henvender sig til, uanset hvornår i forløbet man kommer ind i ordningen.
Alt i alt synes vi, det er et lille, godt forslag, som retter op på nogle af de væsentligste skævheder, vi har set i ordningen indtil nu, og så må vi se, når vi i næste samling får redegørelsen fra ministeren, hvordan ordningen skal se ud fremadrettet.
Derfor har det også været glædeligt, at der er en så stor og bred politisk opbakning til ordningen.
Med de ord skal jeg anbefale lovforslaget.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Afstemning
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Nu kunne jeg høre på den radikale ordfører, at hun var lidt skuffet over, at forslaget fik så hård en medfart fra de øvrige ordførere.
Jeg vil gerne komme med en kommentar til det, for der er sådan set ikke noget galt med forslaget, det er egentlig sympatisk nok.
Jeg vil også sige, at målet er sympatisk, og det bakker vi også op om.
Problemet er bare, at det kolliderer med den danske højskoletradition.
Når man overfører sådan et forslag, som måske ville passe rigtig godt til nogle andre EU-lande, til den danske situation, så opstår der en konkurrencesituation, som ikke er særlig hensigtsmæssig, hvor det går ud over vores i forvejen hårdt ramte højskoler.
Det er derfor, vi skyder forslaget lidt ned, fordi vi siger, at det bare ikke passer ind hos os.
Men målet er sympatisk, vil jeg godt tilkendegive.
Bent Bøgsted (DF), 2006-05-02:
Et fleksjob kan være en rigtig god løsning, der giver en person, som har en varig og væsentlig nedsættelse af arbejdsevnen, en mulighed for at blive på arbejdsmarkedet.
Der har dog været et tilsyneladende misbrug af fleksjobordningen, hvor virksomhederne f.eks. har kontaktet kommunen om en fleksjobordning og fået den godkendt uden ordentlig sagsbehandling.
Det har været medvirkende til denne ændring i fleksjobordningen.
Der er en lang ventetid på et fleksjob, hvilket er urimeligt for dem, der har behov for et fleksjob.
Man kan samtidig sætte spørgsmålstegn ved, hvor mange fleksjob der kan oprettes uden at fortrænge ordinære job.
Der skal fremover være en øget kontakt mellem kommunen og den enkelte for kontrol af, om betingelserne for fleksjob er opfyldt, og om betingelserne for at få fleksjobydelse er opfyldt.
Der gives personer, der er visiteret til et fleksjob, ret til 6 ugers selvvalgt uddannelse på lige vilkår med forsikrede ledige, og der bliver mulighed for at anvende anden aktør til at hjælpe fleksjobvisiterede med at finde et fleksjob.
Det er også aftalt, at hvis den fleksjobberettigede ikke har fået et fleksjob efter 1 år, så skal kommunen henvise til anden aktør.
Som noget nyt kan ministeren fastsætte regler for et fleksjobbevis, der skal følge personen.
Det skal beskrive, hvad den enkelte kan og ikke kan, og det vil hjælpe den, der skal i fleksjob, og det vil give arbejdsgiveren bedre indsigt i personens kompetencer.
Det betyder kort sagt, at den, der er berettiget til et fleksjob, ikke skal slæbes igennem den ene vurdering efter den anden, for at man kan se, om den pågældende kan få et fleksjob.
Forslaget ændrer også på kommunens refusion, og det betyder, at kommunen kan miste retten til refusion.
Hvis den ledige ikke kommer i fleksjob og dermed har været ledig i 18 måneder, opnår kommunen først refusion, efter at den ledige har været i fleksjob i 9 måneder.
I dag ydes der tilskud til meget høje lønninger, hvilket ikke er rimeligt.
Det er ikke meningen, at tilskud skal gives til en direktørløn.
Lovforslaget betyder også, at hvis man arbejder på deltid, kan man ikke få løn for fuld tid.
Det vil sige, at ydelsen tilpasses det reelle jobforhold.
I dag administreres fleksydelsen af Arbejdsdirektoratet, og fremover flyttes den ud til kommunerne.
Alt i alt er det et udmærket forslag, som Dansk Folkeparti kan støtte.
Bente Dahl (RV), 2006-05-02:
Undervisningsministeren har fremsat et lovforslag, der skal ændre folkehøjskolernes betingelser for at kunne agere i samfundet.
Området har det ikke godt.
Det sprudler ikke – i hvert fald ikke hele området – og ministeriet har taget fat om problemstillingerne og har lavet et flot forarbejde med nedsættelsen af det omtalte Højskoleudvalg.
Højskoleudvalget fik et kommissorium, som jeg vil nævne her, for i kommissoriet er de udfordringer, som højskolerne står over for, nævnt.
Endvidere skulle udvalget tage højde for mulige regionalpolitiske konsekvenser og for højskolernes muligheder for at samarbejde med andre former for uddannelsesinstitutioner.
Alt i alt en ordentlig mundfuld, men der er også noget at komme efter, for højskolerne har udfordringer i tiden.
Udvalget kom i december 2004 med en række anbefalinger.
Hvis disse bliver gennemført via praktisk lovgivning, kan de medvirke positivt til at give højskolerne rammer, som vil betyde, at folkehøjskolekonceptet kan forblive en del af dette samfund, og det er det, vi går efter i Det Radikale Venstre.
Højskoleformen skal fortsat eksistere.
Det Radikale Venstre mener, at de vigtigste anbefalinger, Højskoleudvalget kom med, er:
Det Radikale Venstre mener, at en oplagt opgave for folkehøjskolerne er at være en del af tilbuddet til vore nye medborgere.
Alle indvandrere skulle som en del af deres velkomstpakke her i landet have et halvt års ophold på en folkehøjskole.
Her ville de lære sproget, kulturen, omgangsformer, demokratiopfattelse og hinanden at kende, og de ville få et uvurderligt netværk, en viden om det danske samfund og en faglig ballast, som de ikke får andre steder.
Folkehøjskolerne kan noget, som ingen andre kan.
De kan promovere alle slags læring samtidig, og fra politisk hold skal der lyde en anerkendelse af folkehøjskolernes arbejde.
Desværre er der meget lidt af alt dette visionære i ministerens lovforslag.
Det er faktisk ret skuffende, at det ikke indeholder mere, det er fremsat sent, og det indeholder kun to tiltag.
Der er behov for mange flere, og jeg vil opfordre ministeren til at indgå i samarbejde med os og få flere af de gode forslag, der er stillet af Højskoleudvalget, ind i lovforslaget.
I Det Radikale Venstre er vi skeptisk positive over for L 221, men på baggrund af ministeriets eget forarbejde forventer vi en positiv og udviklende dialog med undervisningsministeren under det kommende udvalgsarbejde.
Carina Christensen (KF), 2006-05-02:
Dette lovforslag er en opfølgning på Højskoleudvalgets rapport, og det er vist ingen overdrivelse at sige, at der i højskoleverdenen har været meget store forventninger til forslaget.
Vores folkehøjskoler er i en slags krise i disse år, og det er en krise, der ikke kun skyldes de små ungdomsårgange, men også er strukturelt betinget.
Højskoleudvalget har nu udarbejdet en rapport med en række forslag til, hvordan vi kan bringe højskolerne ud af krisen, og forventningerne til det efterfølgende lovarbejde her på Christiansborg har været høje.
Jeg erkender, at lovforslaget ikke er en massiv redningsplanke, og man har da også i højskoleverdenen udtrykt skuffelse over det.
Men til det vil vi gerne sige: Kære højskoler, vi har læst rapporten, vi har lyttet til jer, og vi ved, at I her og nu havde ønsket jer noget mere.
Vi vil gerne nu og fremover bidrage konstruktivt til at hjælpe jer videre, og med dette lovforslag tager vi et stort skridt i den rigtige retning, men man løser ikke højskolernes krise med et snuptag.
I Det Konservative Folkeparti er vi ikke i tvivl om, at der fortsat vil være en fremtid for vores højskoler; men der kræves vilje til tilpasning og omstilling, og her skal vi som politikere selvfølgelig også medvirke med det, vi kan.
Vi har sat os det mål, at inden 2015 skal vi nå frem til, at 95 pct. af alle unge får en ungdomsuddannelse, og at halvdelen af alle unge får en videregående uddannelse.
Hvis det mål skal nås, kræver det imidlertid, at vi gør brug af alle vores uddannelsesaktører og udnytter alle de mange forskellige ressourcer, de kan byde på, og her skal vi også tænke højskolerne ind og bruge dem på de områder, hvor de er rigtig gode.
I Det Konservative Folkeparti hilser vi det velkommen, at der nu åbnes mulighed for, at højskolerne kan lade deres elever følge prøveforberedende undervisning 15 timer om ugen.
Den fleksibilitet vil forhåbentlig betyde, at mange flere vil finde det attraktivt og givtigt at tage et højskoleophold.
Vi deler også Højskoleudvalgets opfattelse af, at der i uddannelsesverdenen i dag ikke er noget særlig stort kendskab til de mange muligheder, der allerede i dag eksisterer på højskolerne, og at det bl.a. er derfor, de ikke udnyttes fuldt ud.
Derfor synes vi, det er en god idé, at Undervisningsministeriet nu vil medvirke til at udarbejde en vejledning om samarbejdsmulighederne mellem bl.a. højskolerne og de øvrige uddannelsesinstitutioner.
Vi har et meget stort problem med frafald fra uddannelserne, ikke mindst ungdomsuddannelserne, og også her tror jeg, at højskolerne kan bidrage konstruktivt.
Højskolerne vil uden tvivl også kunne spille en stor rolle i integrationsindsatsen, og derfor synes vi, det er en rigtig god idé, at der nu sættes fokus på i højere grad at informere og vejlede flygtninge og indvandrere om højskolernes mange tilbud.
Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget, og vi ser det som et rigtig godt udgangspunkt for det videre arbejde.
Som nævnt indledningsvis er vi ikke i tvivl om, at der fortsat vil være en fremtid for folkehøjskolerne, men det kræver tilpasning og omstilling, og ansvaret er først og fremmest højskolernes eget.
Britta Schall Holberg (V), 2006-05-02:
Det blev det sidste, jeg sagde.
Nu er jeg jo i den situation, at jeg selv har siddet i Højskoleudvalget, og hvis spørgeren læser mindretalsudtalelsen i Højskoleudvalgets rapport, vil han se, at det, som Grethe Rostbøll og jeg har sagt, er, at der er så mange muligheder, som højskolerne kunne tage op inden for den gældende lovgivning, som de måske knap nok har udnyttet – for nu at sige det meget mildt.
Nu har vi stået og diskuteret frie skoler, vi har stået og diskuteret prøver og alt det der i folkeskolen, men her er virkelig en mulighed for at komme på en fri skole, hvor der ingen eksamener er.
Det er simpelt hen en unik foreteelse i det danske samfund, og jeg synes, at folkehøjskolerne og deres forening rent ud sagt skulle slå et ordentlig slag i frikadellen og forklare omverden det, for ellers er det også klart ...