runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-09-06:
Jeg synes, at Venstres finanslovudspil bliver noget løst og tåget, når man kommer ned i det konkrete.
Så er det ligesom om, at svarene ikke hænger sammen.
Venstre vil have nedlagt Center for Freds- og Konfliktforskning.
Det vil man, fordi man vil spare penge.
Så spørger jeg hr. Thor Pedersen: Er det ikke bindegalt at nedlægge et velfungerende internationalt forskningsmiljø, som Danmark er kendt og respekteret for i udlandet?
Så svarer hr. Thor Pedersen, at det skal lægges over under DUPI, altså Dansk Udenrigspolitisk Institut.
Dermed indrømmer hr. Thor Pedersen jo, at det ikke kan give en besparelse.
Nu vil hr. Thor Pedersen bare flytte rundt på det og sandsynligvis skabe stor skade og forvirring i forskningsmiljøerne. Det er uden hoved og hale.
Jeg vil virkelig håbe, Venstre vil sætte sig ned og tænke sig lidt mere grundigt om.
Så vil jeg minde hr. Thor Pedersen om hr. Frank Aaens spørgsmål.
Vil Venstre blive ved med år efter år at udhule pensionisternes satser?
Det er jo det, Venstre gør.
År efter år skærer Venstre i pensionisternes regulering.
Er det Venstres tilbud til pensionisterne?
Hr. Thor Pedersen var ikke i stand til at svare på hr. Frank Aaens spørgsmål, og det er jo nok, fordi det har Venstre tænkt sig at blive ved med.
Men så lad være med at gå
Margot Torp (S), 2001-09-06:
Nu synes jeg virkelig, det bliver rigtig interessant på sygehusområdet.
Jeg kunne forstå på hr. Thor Pedersen - hvis jeg har forstået det rigtigt i hvert fald - at det helt frie valg, hvor alle pengene følger med, det er, når behandlingskapaciteten i det offentlige system ikke slår til.
Det skal jo ses i lyset af, at vi har en kraftig personalemangel ikke mindst på grund af Venstres indsats i 1980'erne og vi har en lang række amtsborgmestre af Venstreobservans, som i flere år ikke har brugt de penge, som blev sendt ud til amterne netop for at øge behandlingskapaciteten.
Jeg hørte det faktisk blive sagt af hr. Thor Pedersens mund, at der er amter, hvor man stikker pengene i lommen.
Jeg kommer selv fra Ribe Amt, hvor 31 mio. kr. af de 60 mio. kr., som er øremærket til nedbringelse af ventelister til næste år, forlods skal bruges til de udenomsudgifter, man har på 100 mio. kr. Jeg synes virkelig, det er et mareridt af dimensioner at skulle klare de her opgaver med Venstre som en afgørende faktor dels i 1980'erne og så med amtsborgmestre rundtomkring.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Må jeg ikke sige igen om puljer - jeg tror, det var hr. Aage Frandsen, der spurgte til, om ikke også Venstre i sin tid havde et medansvar for alle de her puljer og nævn, og om de ikke gennem tiderne er steget voldsomt: Jo, det er rigtigt.
Det er et kollektivt ansvar.
Jeg går ud fra, at også hr. Aage Frandsen i virkeligheden er tilhænger af kollektivt ansvar i almindelighed.
Jeg lagde mærke til en ret så kyndig person, der i går i DR 1-nyhederne kl. 21 sagde, at det, der måtte undre, var, at man ikke for længe siden havde taget fat, at politikerne ikke havde vist viljen til det.
Det skulle man have gjort for længe siden.
Og det er jeg enig i.
Det er et fælles ansvar, det er at få det frem i lyset og prioritere det over for hinanden.
Det er også svar på spørgsmålet om regional udvikling eller andre vilkår omkring turisme; vi ønsker at tage det op til en debat.
Hvor hører det hjemme?
På hvilken konto skal det stå?
Hvordan får vi det prioriteret sammen med andre opgaver, der er under prioritering?
Må jeg sige til hr. Thomas Adelskov med hensyn til Københavns Kommune: Jeg ved ikke, hvilke motiver man har i København i almindelighed.
Jeg har ikke nået at debattere med nogen i Københavns Kommune.
Jeg ved blot, at forudsætningen for os i den udvidede støtte er, at pensionisten får retten til at vælge hjemmehjælp, også at vælge anden hjemmehjælp.
Jeg ved ikke, om det er det, man har vedtaget i København, men forudsætningen for, at vi her ønsker at tilføre flere midler, er, at pensionisten skal have en ret, som pensionisten ikke har i dag.
Så må jeg sige til hr. Ole M. Nielsen, at enten følger man år 2010, eller også gør man ikke.
Og følger man år 2010, er det udtrykkeligt beskrevet, at der ikke er brug for flere penge.
Vi stemmer imod stigning i afgifter, for der står, at der ikke er brug for dem.
Det ender jo i residual.
År 2010 giver mulighed
for at halvere den offentlige gæld - halvere den - uden nye stigninger.
Derfor er det en diskussion om, hvor meget
residualen er, når man lægger alle udgifter og indtægter sammen.
Hvad er nettotallet?
Vi stemmer imod de ekstra indtægter; der er ikke brug for dem.
Der er et ansvar for, at vi ikke påfører ekstra indtægter uden at anvise finansiering.
Det har vi gjort, og vi har en overdækning på en milliard kroner.
Thomas Adelskov (S), 2001-09-06:
Jeg bliver nødt til lige et øjeblik at dvæle ved hjemmehjælpen.
Det siger man i Folketinget, men i København, når der skal handling bag ordene, så vælger
Venstre at stemme imod en bevilling på 81 mio. kr. ekstra til området
Hvor er Venstre henne?
Hvad kan vi regne med, når der skal trykkes på knapperne, så er Venstre jo ikke med? Mit andet spørgsmål er i forlængelse af tidligere, jeg var oppe, hvor jeg ikke fik svar på det, jeg vil kalde erhvervsudvikling, den regionale udvikling og egnsudviklingen: Hvordan kan Venstre hævde, at man vil støtte den regionale udvikling og specielt de tyndt befolkede områder, når man samtidig går ind og i puljebeskæringen skærer 40 mio. kr. på udvikling af turisterhvervet - et turisterhverv, som jo primært tager sit udspring i nogle af de tyndt befolkede områder langs den jyske vestkyst, i Nordvestsjælland, i den sydlige del af Sjælland, på Bornholm osv., dér, hvor man har svært ved at finde arbejdspladser?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
nemlig at man kommer med sine egne ønsker, og dem finansierer man, men alt det andet, som man i øvrigt også ønsker, og de skader eller dårligdomme, som regeringen er kommet med, og som man ønsker at få rettet op på, dem skal man så til at finde finansiering af bagefter. Jeg tror ikke, at det fremmer muligheden for at få de ting rettet, når man kommer til regeringen på den måde.
For Venstre er vel ikke ligeglad med, hvordan man får tingene finansieret.
Det kan jeg ikke forestille mig at man er.
Og regeringen vil da sikkert fastholde den samme balance i finansloven som det, man har fremlagt her.
Det er der jo tradition for med den regering, vi har her.
Jeg synes, det er en mærkelig taktik.
Det er ligesom om, man ikke rigtig har viljen til at ville fjerne f.eks. arbejdsmiljøafgiften, til at ville fjerne den reduktion, der er på ATP-kompensationen, til at ville fjerne den afskaffelse, der er af statslige forsikringsordninger for selvstændige osv.
Det er ikke helhjertet det, man kommer frem med. Så vil jeg til slut spørge: Hvor rige skal vi være i Danmark, før vi har råd til at hjælpe den fattige verden?
Altså hvornår er det nok?
Mener hr. Thor Pedersen, at det er på grund af mangel på ressourcer og rigdom i Danmark, at vi har ventelister osv.?
Lissa Mathiasen (S), 2001-09-06:
Jeg forstår egentlig godt, hvad det er, der sker, når der hænger en stribe spørgsmål i luften, der ikke er blevet besvaret.
Jeg forstår egentlig godt, at hr. Thor Pedersen synes, det er svært at give svarene og forklare, hvad det er, Venstre rent faktisk står for.
Det er heller ikke sjovt at få frem.
Det kan godt være, at hr. Thor Pedersen alligevel ville gøre sig den ulejlighed at forklare, hvordan det kan være de vises sten - jeg spurgte om det for efterhånden længe siden - at man fra Venstres side mener, at man skal spare 52,2 mio. kr. på bypuljen med en hilsen til vores landsbyer, en hilsen til vores små byer: I kan klare jer selv.
Der er ingen grund til, at vi skal finansiere de projekter, vi sætter i værk.
En hilsen, der siger, at I kan sejle jeres egen sø.
Hvordan kan Venstre mene, at det er de vises sten? Jeg tror, det kommer som en overraskelse, som en grim overraskelse, for vores små landsbyer, at Venstre har den holdning.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Må jeg forklare fru Sandy Brinck, og det bliver også til den sidste spørger, hvad det er, der ligger i Venstres tanke om, at pengene skal følge patienten. Hvad er det, der er forskellen fra i dag?
Jo, det er for det første, at vi tilfører 1,5 mia. kr.
Det, vi ønsker, er, at når patienten vælger et sygehus, et offentligt sygehus, og banker på døren, så får vedkommende ikke at vide: Vi kan ikke behandle dig, for vi har ikke pengene!
For pengene kommer med patienten.
Og endelig, at man så også får retten til at kunne vælge et privat behandlingssted, og at den samme ressource føres med til det private behandlingssted, de sygehuse eller de behandlingssteder og de læger, der så har indgået en aftale med sygesikringen, som man kan vælge.
Det skal ikke bevilges af noget amt; det er et valg, man selv har.
Det er jo hele forskellen på, om det er amtet, der har retten til at bestemme, hvilket sygehus man skal vælge, eller man selv har. Det er utroligt, at det kan være så svært at forstå.
De lægegrupper, vi er ude og tale med - for vi dyrker dem lige så meget som sundhedsministeren, tror jeg
efterhånden -
er enige i systemet.
Et sted var der en, der sagde: Ja, blot vi kunne skrive, at vi overvejer at henvise til Hamlet, så steg produktiviteten med det samme.
Det er jo egentlig utroligt, at vi kan møde sådan et udsagn. Det afgørende er, at det er pengene, der følger med til det sted, hvor man har mulighed for at behandle.
Sådan er det ikke i dag.
Der er endda amter, der lægger den mellemamtslige finansiering ned i deres kassebeholdning uden at give den til sygehusvæsenet.
Og hvor der er givet en behandlingsgaranti - og der altså er garanteret behandling inden for en frist - ønsker vi, at hvis amterne ikke overholder fristen, må borgeren vælge det sted, det er muligt at blive behandlet, og så skal den fulde pris, uanset hvad, betales af det offentlige. For det er jo meningen med, at der er en garanti.
Må jeg så sige til hr. Frank Aaen: Vi løber ikke fra noget ansvar omkring den pakke i forbindelse med politiforliget.
Vi ved godt, at det var konsekvensen af det, der lå på bordet, som ikke var til forhandling - take it or leave it.
Og vi valgte så at tage politiforliget.
Anni Svanholt (SF), 2001-09-06:
Venstre siger, at pengene skal følge patienten, men når man så kigger lidt nærmere efter, hvad tankegangen er her, må vi jo fastslå, at det altså er et tilbud til de stærke patienter.
De svage, de gamle, som måske ikke kan flytte sig, skal altså ikke have noget tilbud.
Derudover ligger der jo også en forskelsbehandling.
Nogle patienter kan åbenbart få 100 pct. betaling med, andre kan få 85 pct.
Nogle skal altså til at have penge op af lommerne.
Plus at man sætter det kommunale selvstyre fuldstændig ud af kraft.
Amtsrådene får jo ikke noget at skulle have sagt i denne her model.
Det skaber kaos i sygehusvæsenet.
Og så er der jo risiko for, at man kommer til at betale for en ledig kapacitet, som man ikke får behandlinger for.
Men lad os så se på virkelighedens verden.
Der har jo lige været en situation i Ribe Amt, som kan illustrere, hvordan det kan gå, hvis man følger denne her tankegang med, at pengene følger patienten.
Der er jo en vis grad af frit valg i dag.
Og der har vi jo set, at en del patienter er taget til Vejle Amt.
Det koster Ribe Amt 100 mio. kr. Hvad skal Ribe Amt så gøre, hvis vi nu siger, at endnu flere patienter - ifølge den tankegang, som Venstre har - tager til Vejle Amt?
Så står de i Ribe Amt; hvad skal de så gøre? Skal de så nedlægge hospitaler, eller skal de selv betale?
Frank Aaen (EL), 2001-09-06:
Vi fik før en lang søforklaring fra hr. Thor Pedersen i forbindelse med dødepakken.
Venstre vil så gerne lave en aftale med regeringen, og derfor tog man penge fra landets pensionister.
Man tog oven i købet penge fra pensionister, der lige havde mistet deres ægtefælle.
Det var man parat til, fordi man så gerne ville lave en aftale med regeringen.
Jeg spurgte også efter et andet tyveri, som Venstre er med til.
Det fik jeg ikke noget svar på.
Venstre er med til et tyveri, der hedder: Når man har regnet ud, hvor meget pensionen skal stige med, for at den kan følge den almindelige lønudvikling, så napper man lige en bid.
Det har man gjort i mere end 10 år, lige nappet en bid, og det betyder, at en enlig pensionist i dag har 2.650 kr. mindre til rådighed, end vedkommende ville have haft, hvis man ikke havde foretaget det tyveri, eller at den syge har 4.000 kr. for lidt, eller at den arbejdsløse har 3.600 kr. for lidt.
Det spørgsmål, hr. Thor Pedersen ikke nåede at svare på før,
er: Vil Venstre blive ved med det tyveri?
Eller vil man også fortryde det og være med til at sikre, at pensioner, dagpenge og uddannelsesstøtte som en selvfølge følger den almindelige lønudvikling.
Sandy Brinck (S), 2001-09-06:
Jeg fik ikke rigtig noget svar på, hvad det er Venstres fritvalgsmodel på sygehuse kan - den her modificerede,
modificerede, modificerede ordning, som man nu har beskrevet - som vi ikke allerede kan i dag.
I stedet fik jeg en beskrivelse af, at Venstre er et dynamisk parti, og jo, det må man da sige.
I denne her sammenhæng har vi vel alle sammen på en eller anden vis bidraget til produktudviklingen af Venstres frit sygehusvalg-model. Der, hvor der reelt bliver beskrevet en model, hvor der ikke er penge mellem patienten og sygehuset, er det en beskrivelse af den model, vi har i dag.
Det kan man i dag.
Så vil Venstre ikke godt forklare, hvor det yderligere er, der ikke er penge mellem patienten og sygehuset i Venstres nu modificerede, modificerede, modificerede fritvalgsmodel?
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Fru Karen Klint spørger til bevillingerne og til, hvad der foregår i Københavns Kommune.
Vi har talt om en pulje på ½ mia.
kr. for at indføre det, som er det bærende, og som vil blive det bærende på et tidspunkt, for det forlanger de ældre jo med de gode eksempler, der er i andre kommuner - socialdemokratiske kommuner - nemlig at man får retten til at vælge noget andet end det tilbud, man får fra kommunen, hvis man ikke er tilfreds.
Det er det, der mangler.
Forudsætningen for vores bevilling er, at man indfører den ret og ikke bare bevilger penge til et system, som har vist, at det ikke har været i stand til at klare opgaven.
Så vil jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen
: Jeg forstod det ikke sådan, at hr. Peter Duetoft bad mig om nogen kommentarer til, hvad andre i Venstre har sagt; det var en kommentar til, hvad jeg mente om Folketinget og det, at man rejste.
Det er muligt, jeg har misforstået det.
Jeg mente, at det var en kommentar fra hr. Peter Duetoft.
Nu er hr. Peter Duetoft her måske ikke?
Der var ikke blevet bedt om noget svar, forstod jeg?
For jeg kan kun sige, at alt det, jeg har deltaget i i Finansudvalget, er gået rigtigt til.
Og det ved hr. Peter Duetoft.
Må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen om det her med arbejdsformidlingen, at jeg går ud fra, at Det Radikale Venstre har ret, når de siger, at man kan aktivere 1,5 mia. af det beløb, der er til rådighed.
Men vi mener rent faktisk, at det er muligt.
Den samlede ramme i alt det, der hedder aktivering, er på 12 mia. kr., og derudover er der dagpenge på ca. 18 mia. kr. Jeg vil blot sige, at hvis arbejdsformidlingen havde anvist til private jobtilbud, som det lå i planerne, så havde man sparet 600 mio. kr. i forhold til, hvad man rent faktisk
har opnået.
Årsagen til, at de ikke har gjort det - det klager man jo også over fra fagforeningslederes side -
er, at man overhovedet ikke har anvist.
Man har så travlt med at aktivere, at man helt glemmer at tage kontakt til private virksomheder for at anvise job.
Det er i hvert fald den oplysning, som vi andre er i besiddelse af fra de faglige kredse.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-09-06:
Jeg kunne forstå, hvis hr. Thor Pedersen over for hr. Duetoft havde bekræftet, at behandlingen, der er sket, af det aktstykke om Red Barnet, var sket helt efter den sædvanlige procedure.
Jeg kunne forstå, hvis hr. Thor Pedersen havde bekræftet det, så den mistænkeliggørelse, der stadig væk hænger, også efter, at den ikke er blevet bekræftet, blev manet til jorden.
Jeg synes, hr. Thor Pedersen herfra burde tilkendegive, at aktstykket har været igennem den helt sædvanlige proces. Så har jeg et lille spørgsmål yderligere: Hvis Venstre fjerner 1,5 mia. kr. på aktiveringen, som man lægger op til, betyder det en halvering af den mulighed, der er for at uddanne arbejdsløse.
Der bruges 3 mia. kr.
Resten af aktiveringspuljen bruges til dagpenge til de ledige, der er i gang.
Resten bruges til dagpenge.
Det er en halvering.
Tror hr. Thor Pedersen virkelig, at der var kommet 200.000 i arbejde, hvis ikke man havde uddannet så mange siden 1993?
Er det virkelig sådan, at hr. Thor Pedersen vil tilbage til den aktivering, hr. Knud Erik Kirkegaard tilbød, da han var arbejdsminister?
Er det virkelig det, man vil tilbage til?
Hvor man sagde: Der er paradokser, vi kan ikke få den arbejdskraft, vi har brug for, fordi de ikke er uddannet.
Er det virkelig det, man vil tilbage til?
Det virker, som om Venstre ikke bare ser den mindste sammenhæng i det, der foregår på arbejdsmarkedet, ikke bare den mindste.
Karen J. Klint (S), 2001-09-06:
Nu var hr. Thor Pedersen så venlig at nævne Københavns Kommune.
Jeg synes da lige, at vi skal følge op på det, der står i aviserne, og nævne, hvad der skete i går og i dag, for ét er, at Socialdemokraterne står ærligt frem og indrømmer nogle fejl, de handler også på det og giver nogle bevillinger.
Jeg synes bare lige, jeg vil spørge: Hvem var det nu, der stemte imod de bevillinger, de lige har givet til bl.a. hjemmehjælp?
Gitte Seeberg (KF), 2001-09-06:
Til hr. Thomas Adelskov: Det nemmeste var, hvis jeg bare sagde, at Det Konservative Folkeparti ønskede skattelettelser for alle.
Men vi er jo nødt til at prioritere; det er også bare det, vi beder regeringen om.
Vi er nødt til at prioritere, og det, som vi så siger at vi prioriterer, er at få skabt et bedre arbejdsmarked.
Og det får man altså nu engang kun ved, at vi i første omgang prioriterer de skattelettelser.
Når der så bliver råderum til det, jamen så ville jeg da ønske, at skatten kunne sættes ned for alle.
Men vi er jo altså nødt til at prioritere; vi kan jo ikke bare love guld og grønne skove.
Hvad angår frit valg til hjemmehjælp, synes vi også, der skal være frit valg. Hvad de gør i Københavns Kommune, skal vi ikke blande os i herinde på Christiansborg.
Men det vil være en del af de ting, vi gerne vil have gennemført, at der skal være mulighed for det rent lovgivningsmæssigt.
Men altså hvad de sådan går og gør nu i Københavns Kommune, blander vi os ikke i herindefra.
Til fru Elisabeth Arnold om barselorloven: Det er da rigtigt, at erhvervslivet ikke er glad for en forlængelse af barselorloven.
Men vores forslag er jo netop indrettet sådan, så det er neutralt for arbejdsudbudet.
Der er en højere ydelse, dvs. forældrene får lidt bedre vilkår, end man har i dag.
Og det, der så er oveni,
er, at den er blevet gjort mere fleksibel.
Det er da klart, at arbejdsgiverne vil sige nej, det siger sig selv.
Det er jo en belastning.
Men jeg tror på den anden side, at når man får indført en mere fleksibel barselorlov, hvor man måske i en periode kan arbejde på halv tid, kan det også i sidste ende være en fordel for virksomhederne, at medarbejderne måske kommer langsomt tilbage.
Ja, jeg nåede ikke det sidste.
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Først lige til hr. Keld Albrechtsen
: Det der med at lægge konfliktforskning ind under DUPI betyder jo ikke, at man opretholder Center for Konfliktforskning under den paraply, der hedder DUPI.
Men det er ansvaret for de opgaver, man varetager i Center for Konfliktforskning, der så må være en del af opgavevaretagelsen i DUPI, lige så vel som Erhvervsøkonomisk Forskningscenter har nogle opgaver, der burde varetages på Handelshøjskolen, hvor man har professorater i det samme, eller hvor man burde have det.
Men jeg sagde fra starten, at jeg er helt klar over, at hvis man overhovedet rejser spørgsmålet over for noget råd eller nævn, vil alle sige nøjagtig det samme, nemlig at vi er
ikke til at undvære, og man kan ikke flytte rundt på vores kroner til brug for andre formål.
Den drøftelse vil vi gerne tage.
Herunder også hvor meget der beskæres, hvor og hvor meget der lægges sammen, hvor meget der reduceres.
Vores mål er mindst 700 mio. kr. ud af den ene milliard eller mere, vi allerede har afdækket.
Det er da rimelig enkelt, at det ikke er sygehusejeren, der kommer til at bestemme, hvilket sygehus patienten vælger.
Det er patienten.
Og sygehusejeren skal betale.
Når man er visiteret til behandling, så får man betaling med.
Og udgangspunktet er jo DRG-taksten, som den er udmeldt af Sundhedsstyrelsen.
Den ret får man.
Det bliver i virkeligheden patienterne, der kommer til at bestemme over strukturerne i sygehussystemet.
Det, der gælder med hensyn til valg i den overgangsfase, vi har beskrevet, er, at det første år er vi nede på 2 måneders garanti.
Hvis man altså er visiteret til behandling og ikke kan komme til på et offentligt sygehus inden 2 måneder til visiteret behandling, kan man vælge et privat, der har en overenskomst med sygesikringen.
Og om yderligere 1 år er det 1 måneds ventetid.
Man vil fra dag 1 kunne vælge at blive behandlet på et privat sygehus, der har en overenskomst med sygehusejerne, det er i virkeligheden amterne.
Så der er altså en ret for den enkelte til at vælge selv.
Det er ikke
amtsrådene, der dirigerer rundt med patienterne.
Der er en mulighed for, at man selv vælger behandlingsstedet.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl omkring satspuljemidler.
De penge, der ikke udbetales umiddelbart efter reguleringen, kommer jo de samme grupper til gode, altså dem, der ellers var omfattet af satsreguleringen.
Det har det flertal, der har været omkring satspuljeforliget,
i store træk overholdt hvert eneste år.
Klaus Hækkerup (S), 2001-09-06:
Tak til hr. Thor Pedersen for svaret omkring plan 2010, hvor hr. Thor Pedersen bekræfter, at de skattelettelser, der ellers ville være plads til, eller udvidelser af forbruget, har Venstre brugt til at fastfryse de grønne afgifter.
Så er mit spørgsmål: Hvor er det så, Venstre vil finde finansiering for de 1,8 mia. kr. til næste år, for nu har de jo brugt den luft, der ellers var i plan 2010, som har været Venstres standardsvar under debatten her i dag?
Hvor vil Venstre finansiere de 1,8 mia. kr., når de ikke kan bruge plan 2010?
Det er det, vi gerne vil have et svar på, for vi mangler stadig en finansieringsforklaring.
Det er jeg helt enig med hr. Ole M. Nielsen i.
Jeg synes simpelt hen, det er for tyndt det, der er kommet fra Venstre.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-09-06:
Denne debat her i dag har sandelig ikke været kedelig.
Men jeg synes, jeg godt vil spørge hr. Thor Pedersen én gang til: Nu står de her mennesker, som står på venteliste til boliger, med en sum penge, som de kan gå ud og finde sig en bolig for.
Så vil jeg gerne spørge hr. Thor Pedersen: Når der så er boligmangel og der ingen boliger er, hvad go er der så, hvilken sang vil Venstre synge for mig
om, hvor de vil sætte fuld speed på boligbyggeri af alle slags.
Det vil jeg meget gerne have noget at vide om, for det er virkelig et problem rundtomkring, også for kommunerne.
Anders Samuelsen (RV), 2001-09-06:
I første omgang vil jeg blot konstatere, at da Venstres ordfører ikke svarede på det spørgsmål, som jeg stillede for en halv times tid siden, så må det vel tages som bekræftelse på, at det nu er sådan, at Venstre, hver gang de kan finde nogle penge at spare på de offentlige finanser, så omgående vil bruge dem på yderligere offentlige udgifter.
Det må man så bare konstatere, at det er en ny linje i borgerlig politik.
Det kan blive helt ensomt at være radikal.
Så vil jeg derefter også bare konstatere, at vi indtil nu har set mange badutspring fra Venstres ordfører i forhold til det med deres skattestop og det, at de absolut ikke har fundet nogen finansiering for de 1,8 mia. kr. Det er meget klædeligt fra Kristeligt Folkepartis side og fra De Konservatives side at sige, at der, hvor de ikke er enige i regeringens udspil, har de så fundet
alternativ finansiering.
Hvorfor kunne man ikke bare få Venstre til at erkende, at de havde glemt, at de havde et skattestop, eller at de er sprunget fra deres skattestop?