runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2000-12-05:
Jeg har da fuld forståelse for, hvis fru Margrete Auken kan blive lidt ophidset i situationen.
Så er vi jo tilbage til der, hvor fru Margrete Auken i sit første indlæg og nu også i sit andet indlæg lægger til grund, at vi slæber folk igennem behandlingen; sådan tror jeg faktisk, at fru Margrete Auken formulerede sig i sine første indlæg.
Om man vil igennem en fertilitetsbehandling er altså frivilligt, og jeg har på intet tidspunkt sagt, at de økonomiske forskelle ikke er store.
Jeg nåede faktisk i mit første indlæg frem til en konklusion, der gik på, at så må vi se på adoptionstilskuddet.
Nu, jeg har ordet, vil jeg godt spørge fru Margrete Auken, om vi ikke kan få oplyst, hvor fru Margrete Auken har tallene fra, som underbygger, at der skulle være et fald i adoptioner, på baggrund af at vi nu har en mulighed for at få fertilitetsbehandling og kunstig befrugtning, for det er ikke tal, jeg har mødt, og derfor vil jeg gerne være bekendt med dem, hvis det er sådan, det forholder sig.
Jeg skal blot lige nævne for fru Margrete Auken, at hvis barnløse par ikke bliver foreholdt, at de har begge muligheder, så handler man altså faktisk imod lovgivningen, for lovgivningen siger, at de skal præsenteres for begge muligheder, både fertilitetsbehandling og adoption.
Så det håber jeg ikke er tilfældet alt for mange steder; jeg håber faktisk slet ikke, det er tilfældet.
Så beder fru Margrete Auken om et tilsagn.
Som jeg sagde, og som jeg også kan læse i forhandlingerne fra i fredags at socialministeren har sagt, er vi villige til at kigge på adoptionstilskuddet, men det kræver jo også, at der er nogle andre i nogle finanslovforhandlinger, som ønsker det, og mig bekendt har SF ikke ønsket det i de her finanslovforhandlinger.
Derfor må det om brugerne være noget, vi tager op, næste gang vi sætter os til finanslovforhandlinger.
Lone Møller (S), 2000-12-05:
Jeg vil gerne sige tak til fru Henriette Kjær, fordi hun bekræftede, at der sådan set ikke er store problemer, og at det heller ikke er et brugerkrav at få privatiseret eller udliciteret.
Det er andre ting, der gør sig gældende.
Det beroliger mig meget.
Det, der får mig herop, er fru Ester Larsen, der går op
og spørger, om ministeren ikke er klar over, at man i Græsted-Gilleleje Kommune har udliciteret
Jeg vil gerne spørge fru Ester Larsen, om fru Ester Larsen ikke er klar over, at man har udliciteret på et ulovligt grundlag. Det var kommunen meget vidende om, da den gjorde det.
Den udtalte højt og flot i radio og medier, at den sådan set var ligeglad med den lovgivning.
Er det den måde, fru Ester Larsen mener at vi skal drive politik på i dette land?
Margrete Auken (SF), 2000-12-05:
Jeg synes, det er uhyggeligt at høre fru Sandy Brinck være hoppet på det, der efterhånden har bredt sig i det her hus, at lovgivningen laves ved finanslovforhandlinger. Jeg ved godt, det er Richelieus mening, at sådan skal det foregå, og de af os, der har fulgt forhandlingerne, har også indimellem set, at sådan foregår det faktisk, så selv ting, der ikke umiddelbart har med penge at gøre, bestemmes der.
Det er en glimrende måde, at vi laver lovgivning i Folketinget i løbet af året, og så melder vi hen ad vejen, hvad vi har brug for at få penge til.
Nogle gange kan vi sige, at vi først kan få det lavet ved næste finanslov; fint nok.
Men hvis man siger, at det kun er de ting, der er blevet bragt frem under finanslovforhandlingerne, så har man altså afskåret alle os, der har siddet med ved forhandlingerne, fra meget. Det er en ny dille.
Jeg vil gerne medgive, at den er blevet stor, og jeg vil også gerne medgive, at når man sidder til forhandlinger, kan det næsten tage sig ud, som om det er finansministeren, der laver al lovgivning her i landet, og finanslovordføreren, der står for det hele.
Jeg synes ikke, vi skal lade det brede sig her i huset hos os andre.
Vi skal modarbejde det.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-05:
Via dette forslag ønsker man at udvikle nye veje til at forbedre kvalitet og effektivitet af serviceydelser i kommunerne.
Man ønsker tilladelse til at udnytte de muligheder, der ligger i samspillet mellem den private og den offentlige sektor.
Og lovforslaget vil også kunne medføre større indflydelse for ældre medborgere og selvbestemmelse på den pleje, som de er blevet visiteret til.
Når ældre får større valgfrihed vedrørende hjælpen, kan det være med til at mindske den følelse af klientgørelse og afmagt, som mange føler i dag.
De vil i mindre grad føle sig som brikker, der skal passes ind i budgetrammer eller arbejdsskemaer, og som social- og sundhedsmyndigheder kan flytte rundt på efter forgodtbefindende.
Ældre er mennesker, der fortjener en langt mere respektfuld behandling, end den vi p.t. tilbyder.
De er mennesker, der skal tages alvorligt, hvis følelser og meninger bliver taget seriøst, som bliver taget med på råd, og som selv har et valg. Og dette forslag mener vi kan være med til at gøre det muligt for ældre at vælge en hjemmesygeplejerske, som de måske endda kender, og som måske endda har samme livsholdning, som de selv har. Forslaget går jo ud på, at patienten får lægehenvisning til vederlagsfri hjemmesygepleje, og herefter kan klienten vælge mellem den offentligt ansatte hjemmesygeplejerske eller en privat ansat sygeplejerske.
Kommunen skal naturligvis indgå aftalen, indgå kontrakten med sygeplejersken.
Kommunen har ansvaret, og kommunen skal føre tilsyn med, at borgerne får den service, de har krav på i den forbindelse.
Det er klart, at gennemførelsen af det her må forudsætte
et serviceniveau, der er mindst det samme som i en kommunal hjemmesygeplejerskeordning.
Det indebærer bl.a., at de kommunale hjælpemidler skal stå til disposition for de patienter, som de privatansatte hjemmesygeplejersker behandler, på samme måde som hvis sygeplejerskerne havde været kommunalt ansatte.
Det indebærer også, at de materialer, som hjemmesygeplejerskerne skal bruge til behandlingen, skal være gratis for patienten, for ellers er det jo ikke en gratis pleje for patienten.
Den foreslåede ordning vil også medføre en adskillelse mellem den, der udfører jobbet, og den, der er kontrolinstans.
Og det er vi absolut positive over for.
Så forslaget, der ligger her, kan Kristeligt Folkeparti gå ind for.
Sandy Brinck (S), 2000-12-05:
Jeg skal starte med at sige, at jeg synes nu nok, at det er lidt svært at sidde og høre på,
at jeg som Socialdemokratiets ordfører ikke ville forholde mig til valgmulighederne.
Jeg synes faktisk, at jeg i min ordførertale tog valgparametrene styk for styk for at nå frem til konklusionen; men det kan være, at fru Margrete Auken har sovet i timen.
Så vil jeg også godt sige, at når Det Etiske Råd kom med en anbefaling i 1995 om netop at se på styrkeforholdet - eller hvordan man nu skal sige det - på udjævningen mellem kunstig befrugtning og adoption, så var det jo netop på den baggrund, at regeringen fremsatte lovforslag om at ændre adoptionsloven, sådan at den blev meget mere smidig, faktisk en kraftig modernisering, som jeg også sagde i mit ordførerindlæg, og det skete altså i 1999. Jeg vil godt bede fru Margrete Auken bekræfte, at vi ikke har brugerbetaling i sygehusvæsenet, og det her er altså sygehusvæsenet.
Så vil jeg også sige, at det må være hård kost for de mange mennesker, som faktisk gennemgår denne her behandling, at få at vide her fra Folketingets talerstol, at det er umoralsk.
Det var jo det, der blev sagt.
Ester Larsen (V), 2000-12-05:
Er hr. Tom Behnke ikke enig i, at forudsætningen for at give valgfrihed er, at kommunerne lovligt kan indgå aftaler med private?
Anni Svanholt (SF), 2000-12-05:
Umiddelbart skulle man sige: Jo flere fleksible muligheder en kommune kan få, jo bedre løsninger og kompetencer til det kommunale selvstyre.
Når SF så, som ellers går ind for udbredt kommunalt selvstyre, går imod dette forslag, er det, fordi vi grundlæggende mener, at forebyggelse, behandling og pleje er opgaver, det offentlige skal varetage.
Hvis de i det offentlige ikke er gode nok, må de blive det.
Den basale omsorg for borgere skal sikres og ikke styres og udføres af private virksomheder, hvis hovedformål er at skabe kapital.
Hvis private firmaer skal kunne tjene penge på f.eks. hjemmesygepleje, så er det, enten fordi servicen er ringere, eller også bliver personalet presset voldsomt med risiko for nedslidning og sygdom.
Mange kommuner vil blive tvunget til at udlicitere, idet de økonomiske rammer, de får tildelt, er så stramme, at de reelt ingen valgmuligheder har, og med de udliciteringsregler, vi har i dag, som helt klart favoriserer de private virksomheder, har kommunerne meget få muligheder.
Helt praktisk vil forslaget da også have mange dårlige konsekvenser.
Det vil betyde, at kommunerne vil få endnu sværere ved at rekruttere sygeplejersker, som allerede i dag
er en mangelvare.
Det vil også betyde, at kommunerne vil miste kvalificeret arbejdskraft, og uden den, hvordan skal kommunerne fremover være i stand til at kontrollere, om opgaverne bliver udført ordentligt?
De personer, der er ansvarlige for behandling og pleje, skal være direkte forpligtede over for kommunen.
Det giver borgerne den største retssikkerhed.
Det giver endvidere den største mulighed for tværfagligt samarbejde og koordination i forbindelse med sygehusophold.
Den udvikling, dette lovforslag lægger op til, tager vi i SF afstand fra.
Hvis kommunerne bliver tømt for fagligt personale, bliver det private selskaber, der i fremtiden sætter dagsordenen og prisen.
Og hvis hovedparten af de kommunale opgaver udliciteres, så udhules og afvikles det kommunale selvstyre.
Borgerne har ikke en chance for at følge med i, hvilken service de betaler for, og det virker ansvarsforflygtigende i forhold til de folkevalgte, som skal stå til ansvar for opgaver, de ikke umiddelbart har indflydelse på eller kan gribe ind over for.
I øjeblikket er det faktisk sådan, at der ikke er pligt til at offentliggøre aftaler, når man udliciterer, og dermed får offentligheden ikke indsigt i og mulighed for at følge med i, hvilken service man kan forvente, og hvad tingene koster.
Vi i SF opfatter det her forslag som endnu et rent ideologisk forslag fra Venstres og De Konservatives side, der vil privatisering for enhver pris.
SF afviser forslaget.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-05:
Ja, så var Socialdemokratiets ordfører ikke den eneste, der fik suffløse på!
Det er jeg helt enig med Venstres ordfører i.
Og i forhold til Socialdemokratiets ordfører er jeg bare nødt til at sige, at der er forskel på, om vi kan opnå det ideelle, eller om det er et skridt i den rigtige retning.
Hvis ikke man et hundrede procent fik det, der stod i partiprogrammet fra ende til anden, stemte man i øvrigt imod alt, hvad der foregik.
Den tid er for længst overstået.
Og den tid er jo også overstået i Socialdemokratiet.
Det her forslag er et skridt i den rigtige retning, men det er ikke det ideelle.
Skulle jeg have formuleret lovforslaget her, ville det have været formuleret på en anden måde.
Det har jeg ikke gjort, men jeg skal forholde mig til det.
Når jeg forholder mig til det her, er det et skridt i den rigtige retning, og vi støtter lovforslaget.
Ester Larsen (V), 2000-12-05:
Jeg vil spørge, om jeg kan få en mere detaljeret redegørelse
for, hvorfor mangelen på sygeplejersker vil stige, hvis man ansætter nogle sygeplejersker i privat regi, for sygeplejeopgaven er vel objektivt set den samme
Og så vil jeg gerne spørge om, om fru Anni Svanholt er vidende om, om der skulle være en dårligere sygeplejemæssig omsorg på det privatudliciterede plejehjem, som Søllerød Kommune lovligt har udliciteret.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-05:
Når SF tager afstand fra dette forslag, er det, fordi vi ønsker, at hjemmesygeplejen skal fastholdes som en del af det offentlige tilbud, og derudover har vi nogle principielle betragtninger om udlicitering.
Der er jo mange forskellige ordninger, og der er også tydelige eksempler på kritik - jeg kan ikke opregne dem alle sammen her - når man f.eks. har ændret madordningen.
Der er altså eksempler på, at det går dårligt, og der er også eksempler på, at forholdene bliver ændret.
Bl.a. er der institutioner, her husker jeg f.eks. Københavns Universitet, som havde udliciteret rengøring, hvor man er gået tilbage til offentlig rengøring, så der er altså indimellem eksempler på, at det går dårligt.
Man må også holde sig for øje, at det handler om, at der er nogle, der vil tjene penge.
De kan jo ikke presse citronen på anden vis end ved at presse medarbejderne eller ændre på servicen.
Med hensyn til arbejdstilrettelæggelse osv. må det offentlige kunne gøre det lige så godt, og derfor synes vi, det er bedre at bruge de offentlige kroner på en sådan måde, at man får mest mulig service ud af det.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-05:
Fru Anni Svanholt siger, at servicen bliver ringere og er blevet ringere i adskillige kommuner.
Kan fru Anni Svanholt fortælle mig, hvor det er blevet ringere, fordi man har benyttet nogle private.
Jeg synes, at når man siger det her fra talerstolen, så må man også lige fortælle, hvor det er, man har formodninger om, at servicen er blevet ringere.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-05:
For ikke ret lang tid siden diskuterede vi her i Folketinget et andet forslag, der gik ud på, at man ville pålægge kommunerne at give en alternativ mulighed for hjemmehjælp.
I dag er det jo sådan, at kommunerne kan entrere med et privat firma eller kan give borgeren valgmulighed mellem en offentlig og en privat ordning, men det er ikke tvungent for kommunerne.
Dengang gik SF's ordfører på talerstolen og sagde, at det forslag kunne man ikke støtte, for man ville gerne fastholde det kommunale selvstyre, så kommunerne selv kunne bestemme, om de ville det ene eller det andet.
Men hvorfor gælder det så ikke, når vi taler om hjemmesygeplejerskeordningen, men kun når vi taler om hjemmehjælpen?
Hvor er det, SF's ideologi går over fra et ja til et nej?
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-05:
Nu kommer fru Anni Svanholt jo selv fra Århus Amt, og i Århus Amt har der jo været nogle kedelige tilfælde i det offentlige, både med hensyn til hjemmehjælp og plejehjem.
Jeg vil spørge fru Anni Svanholt: Hvad mener fru Anni Svanholt om det?
Kunne det ikke tænkes, at man inden for den offentlige service, både når det drejer sig om hjemmesygeplejersker og hjemmehjælp osv., udfører nogle opgaver på en sådan måde, at niveauet ikke svarer til det, man forlanger fra en kommunalbestyrelses side?
Anni Svanholt (SF), 2000-12-05:
Jeg vil godt starte med at slå fast og understrege det, jeg sagde i min ordførertale, at hvis det offentlige ikke er godt nok, må det blive det, og derfor må der være mulighed for at stille nogle krav.
Brugerne skal have indflydelse, og de ansatte skal have indflydelse på, hvordan det skal foregå.
Jeg vil under ingen omstændigheder stå her og sige, at alt er i den skønneste orden i det offentlige, for det er det jo ikke.
Men når vi siger nej til forslaget, er det altså ud fra det overordnede synspunkt, at det ville være en ualmindelig dårlig idé at privatisere hjemmesygeplejen, og jeg vil i øvrigt ikke gentage, hvad jeg har sagt tidligere. Med hensyn til det, hr. Tom Behnke nævner om hjemmehjælpen, synes jeg nok, at hr. Tom Behnke vender tingene noget på hovedet.
Ester Larsen (V), 2000-12-05:
Mener fru Anni Svanholt, at når kommunerne udliciterer opgaver af forskellig art, sker det, helt uden at der stilles krav til servicens kvalitet, og helt uden at der føres kontrol?
Verden er sådan, at kommunerne, der udliciterer, fastlægger et serviceniveau og stiller nogle krav, og hvis niveauet ikke er godt nok, er det ikke leverandøren, men som udgangspunkt kommunen, der selv har stillet kravene.
Jeg har meget svært ved at se, at der skulle være forskel på dette at stille krav og føre kontrol, hvad enten det er offentlige eller private leverandører.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-05:
På mit spørgsmål om, hvorfor SF ønsker, at der skal være kommunale afgørelser i forbindelse med hjemmehjælpen, men ikke hjemmesygeplejen, svarede SF's ordfører, at det skyldes, at SF har den grundlæggende holdning, at kvaliteten skal fastlægges i kommunerne.
Men hvorfor mener SF kun, at det skal ske, når vi taler om hjemmehjælp, men ikke når vi taler om hjemmesygeplejerskeordningen?
Hvad er det, der gør, at SF har en diametralt modsat politisk opfattelse og indstilling til tingene, alt efter om vi diskuterer hjemmehjælp eller hjemmesygeplejerskeordningen?
Hvad er rent indholdsmæssigt i de to begreber, der gør, at SF svinger 180 grader rundt i sin indstilling til tingene?
Anni Svanholt (SF), 2000-12-05:
Til fru Ester Larsen: Det er jo klart, at kommunerne drøfter, hvilke krav der skal stilles, når de skal udlicitere.
Derfor vil vi stille kravene lokalt og i dialog med brugere og ansatte og få et ordentligt serviceniveau.
Angående det spørgsmål, som hr. Tom Behnke stillede, mener jeg nok, at det blev ændret med hensyn til, hvordan SF ville sikre kvaliteten.
Jeg sagde, at vedrørende serviceniveauet som sådan er det jo i den årlige debat i byråd og amtsråd, det afgøres, hvordan man vil prioritere midlerne.
Det var det, jeg henviste til.
Men her ønsker vi altså at fastholde tingene, som de er.
Tom Behnke (FRI), 2000-12-05:
Det er ikke, fordi jeg skal få fru Anni Svanholt til at ændre opfattelse eller indstilling til lovforslaget, slet ikke.
Det er bare for forståelsen af tingene, for man skal jo lige kende sin modstander.
Det er forudsætningen for, at man kan manøvrere i det politiske farvand.
Men jeg forstår det ikke, jeg forstår det simpelt hen ikke.
Der bliver sagt, at serviceniveauet skal fastlægges i kommunerne, men ikke når det gælder hjemmesygeplejerskeordningen.
Lovforslaget går netop ud på, at man ønsker at lægge det ud i kommunerne, at det er kommunerne, der skal fastlægge serviceniveauet på området, men det siger SF nej til, samtidig med at de siger, at de ønsker, at ansvaret for serviceniveauet skal ligge ude i kommunerne.
Så siger fru Anni Svanholt, at der er en overordnet lovgivning.
Ja, det er netop det, vi diskuterer i dette parlament.
Det er derfor, vi er valgt til Folketinget.
Vi skal indrette lovgivningen efter, hvordan man ønsker tingene gjort, og hvis man ønsker SF's politik på dette område - og det gør vi faktisk i Frihed 2000, for vi mener, at serviceniveauet skal fastlægges i kommunerne, og derfor støtter vi lovforslaget, ligesom vi har gjort det, når der var tale om hjemmehjælpen - skal man selvfølgelig støtte dette forslag.
Jeg forstår ikke, hvad det er, der gør, at SF skelner sådan.
Der bliver sagt, at det er, fordi det her handler om behandling og pleje, som er et kerneområde, men det er hjemmehjælp vel egentlig også.
Anni Svanholt (SF), 2000-12-05:
Jeg tager den gerne én gang til for hr. Tom Behnke: Når jeg talte om serviceniveauet, tænkte jeg altså på, hvordan man i det hele taget vil prioritere, om det nu er skolerne, eller det er hjemmeplejen, eller hvor man nu har mulighed for det på baggrund af den lovgivning, der findes.
Jeg understregede, at her siger SF altså, at det er en del af sygdomsbehandlingen, og det skal være i offentligt regi.
Det skal ikke være op til kommunalbestyrelsen, hvad der skal gøres.
Jeg håber, det står helt klart nu, hvad SF's holdning er.
Ester Larsen (V), 2000-12-05:
Skal jeg forstå fru Anni Svanholts bemærkninger sådan, at dér, hvor det offentlige laver maden, er der ingen kritik, fordi alle offentlige madordninger er i orden, og dér, hvor det offentlige gør rent, er der ingen nullermænd at finde, for her er rengøringen på et højt niveau?
Er det virkelig så enkelt, at de plejehjemsskandaler, vi har haft, kan forklares med, at det er private, der har haft ansvaret? Hænger verden sådan sammen?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2000-12-05:
Jeg skal lige have helt styr på den del af fru Birthe Skaarups tale, som handlede om at udføre opgaven på forsvarlig vis.
Og så vil jeg gerne høre, om fru Birthe Skaarup mener, at bare de selvsamme sygeplejersker, som er uddannet i det offentlige sundhedssystem, bliver privatansat, løser de opgaven bedre.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-05:
Vi har ikke noget imod, at man skaber mulighed for at benytte privatansatte sygeplejersker.
Vi har ikke noget imod, at man prøver nogle nye tiltag og ser på, om de privatansatte kan løfte opgaverne i forbindelse med de behov for serviceydelser, kommunerne står for at skulle løse, og såfremt kvaliteten og effektiviteten samtidig forbedres, er meget nået efter vores opfattelse.
Men på den anden side vil vi under ingen omstændigheder være med til at svække den eksisterende hjemmesygeplejerskeordning over for brugerne - forstået på den måde, at vi tror, personalet i private ordninger er ansvarlige mennesker, der kan løse omsorgs- og plejeopgaver på et kvalificeret niveau.
Såfremt det ikke sker, ved vi også, at enhver kommunalbestyrelse har mulighed for at hjemkalde en given opgave, og det er klart, at der skal udstikkes nogle klare retningslinjer for, hvorledes opgaverne skal løses på et kvalificeret niveau.
Vi har allerede private vikarbureauer for sygeplejersker, så en lignende ordning, hvor en kommunalbestyrelse kan inddrage privatansatte hjemmesygeplejersker, er for os at se uproblematisk, blot man, som tidligere pointeret, forholder sig til plejens kvalitet, og økonomien svarer til, hvad kommunalbestyrelsen anser for at være nødvendigt, for at opgaven løses på forsvarlig vis.
Vi er også helt klar på, at selvfølgelig skal disse sygeplejersker samarbejde med det øvrige sundhedsvæsen, og det ser vi ikke nogen grund til at de ikke skulle gøre.
Vi har også bemærket KL's udmelding netop om udlicitering af givne opgaver, og vi har bemærket, at også socialdemokratisk ledede kommuner er i gang med at udlicitere, så hvorfor ikke prøve det her?
Det kan blive til gavn
for brugerne, og det prioriterer vi i hvert fald højt.
Vi vil derfor gå positivt med i udvalgsarbejdet, og vi går ind for den ændring, lovforslaget her handler om.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2000-12-05:
Jeg må indrømme, at jeg sådan set er meget tilfreds med hr. Tom Behnkes svar.
Det fortæller mig i hvert fald, at jeg kan anbefale hr. Tom Behnke at læse det her forslag en gang til.
For med den besvarelse her har jeg svært ved at se, at hr. Tom Behnke og Frihed 2000 kan stemme for det her forslag.
Den holdning, som hr. Tom Behnke giver udtryk for her fra talerstolen, indebærer sådan set et helt andet forslag.
Det synes jeg da man i Frihed 2000 skulle tænke på og så stemme imod det forslag, som Venstre og De Konservative har fremsat her.
Jeg vil gerne spørge hr. Tom Behnke, hvor valgmuligheden for borgerne er, hvis først en kommune har indgået en aftale med et privat firma.
Bliver det et både-og?
Tror hr. Tom Behnke, at alle kommuner rundtomkring i landet vil give borgerne mulighed for et både-og, altså den reelle valgmulighed, som hr. Tom Behnke står og taler så flot om her fra talerstolen?
Jette Gottlieb (EL), 2000-12-05:
Da vores ordfører på området, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, så skal jeg sige følgende på Enhedslistens vegne: Enhedslisten ønsker hjemmesygeplejen som en offentlig opgave, og vi har ikke hørt ét eneste argument for, at sygeplejen eller ældreplejen skulle blive bedre af, at sygeplejerskerne bliver privatansat.
Derimod sætter man noget til, nemlig den helhedsvurdering, der kan ligge i den offentlige pleje.
Enhedslisten ønsker, at sygeplejen skal ydes af offentligt ansatte, veluddannede og efteruddannede sygeplejersker; dels fordi der ikke er nogen grund til at gøre ydelserne dyrere eller dårligere for at få plads til profitten til det private firma, dels fordi vi ikke tror på, at det offentlige er dårligere til at lede og fordele arbejdet end private firmaer, men først og fremmest på grund af helheden i plejen.
At hjemmesygepleje, hjemmehjælp, forebyggende hjemmebesøg, plejeboliger og pensionssagsbehandler hører under samme arbejdsgiver giver nemlig de bedste muligheder for overblik, et tværfagligt samarbejde og en koordineret indsats.
af hjemmesygeplejen, men vi mener ikke, at dette forslag løser noget som helst.
Vi opfatter det som et rent ideologisk forslag, og vi støtter ikke den ideologi.