runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2004-09-07:
Altså hvis hr. Ole Sohn var Pinocchio, så skulle jeg jo passe på mine øjne lige nu, for så ville næsen være så lang på hr. Ole Sohn.
Det er jo helt grotesk at sige, at den siddende regering og Dansk Folkeparti ikke vil satse på folkeskolen.
Vi har jo puttet mange penge i folkeskolen.
Lad os fastholde, at det er over 1.000 ekstra lærere, der er blevet ansat i folkeskolen, siden den her regering tog over.
Der er ansat over 1.000 flere lærere i folkeskolen, det kan man ikke kalde nedskæringer.
Det er 1.000 flere lærere i folkeskolen i forhold til, at elevtallet er steget gennemsnitligt fra 19,5 til 20 elever i klasserne.
Skal vi ikke lige få proportionerne på plads, så vi kan få en fair diskussion af, hvad det egentlig er for mål og midler, vi arbejder ud fra?
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
De konkrete tal kan man jo se i finansloven eller i kommunernes ansættelser, så det har hr. Jens Rohde givetvis fuldstændig ret i.
Men det ændrer jo ikke ved det faktum, at selv om alle taler om at foretage en investering i udbygning af folkeskolen, sker der det modsatte: Ressourcerne bliver ikke tillagt folkeskolen ud fra, hvad der er behov for.
Det er et ønske, vi har: at man styrker folkeskolen og styrker folkeskolens rummelighed, styrker den også med bedre efteruddannelsesmuligheder til lærerne - og dermed skal der selvfølgelig også flere lærerkræfter ind, fordi der skal være vikarer og lignende. Det er en politisk prioritering, vi ønsker, og den ønsker den nuværende regering og Dansk Folkeparti ikke.
Det er et udtryk for en politisk uenighed, og jeg synes sådan set, det er en meget fin debat at få.
Det er jo meget mere interessant, end hvorvidt der er en lærer mere eller mindre.
Kendsgerningen er, at den satsning på folkeskolen, som SF ønsker, er milevidt fra den virkelighed, som er under den nuværende regering.
Jens Rohde (V), 2004-09-07:
Den voldsomme stigning, som hr. Ole Sohn taler om, på folkeskoleområdet, er altså fra 19,5 til 20 elever gennemsnitligt.
Vil hr. Ole Sohn bekræfte, at der rent faktisk også er blevet ansat væsentlig flere skolelærere under den her regering?
Lene Garsdal (SF), 2004-09-07:
Jeg spørger jo naturligvis, fordi jeg vil høre, om Det Radikale Venstre mener, at den nuværende arbejdsmiljøreform har løst alle problemer på det danske arbejdsmarked, siden arbejdsmiljøpolitikken er fuldstændig fraværende på De Radikales dagsorden.
Jeg spørger jo også, fordi der i Ugebrevet A4 i denne uge er en artikel om, hvordan de psykiske arbejdsmiljøproblemer stiger voldsomt inden for det offentlige område, som De Radikale jo har været med til at spare voldsomt på ved at stemme ja til arbejdsmiljøreformen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Det vil være et fantastisk fremskridt, for så har vi det udgangspunkt, at der altså ikke er tale om nedskæringer generelt, der er tale om opjusteringer.
Der er måske tale om, at de falder på forkerte steder, og at vi skal blive bedre til at lede de serviceudvidelser, der er plads til, hen til de rigtige steder.
Men et faktum er det jo så også, og det må hr. Ole Sohn vel kunne bekræfte, at der, hvor væksten er i antallet af offentligt ansatte, er i kommuner og amter.
Hr. Ole Sohn har kigget i finansloven, og det er rigtigt, at der går det den anden vej, lige præcis fordi det også har været et ønske fra Dansk Folkepartis side, at vi skulle have færre ansatte i staten, og at vi skulle have flere i kommuner og amter, lige præcis der, hvor der er større chance for, at der er nogle, der når ud til de ældre, der har hjælp behov, eller der er mulighed for, at der kan være den skolelærer i klassen, der er behov for. Og så lige det andet, jeg vil sige til hr. Ole Sohn, når han nu nævner det med folkeskoleeleverne: Hvis nu det er sådan, at der kommer det, der svarer til en halv elev mere pr. klasse og det ikke nødvendigvis i alle situationer udløser ansættelse af en ekstra lærer, er det så i hr. Ole Sohns terminologi det samme som en nedskæring i folkeskolen?
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Jeg troede, hr. Kristian Thulesen Dahl var for klog til at stille mig den type spørgsmål, for jeg har altid haft det sådan, at fakta skal man ikke diskutere.
Jo, selvfølgelig kan jeg bekræfte, at der er blevet flere offentligt ansatte.
Jeg kan ikke huske det præcise tal, men det er givetvis rigtigt.
Det har jeg aldrig sat spørgsmålstegn ved, og jeg har altid undret mig over, at nogen diskuterer det på den måde, for det er slet ikke det, der er det centrale.
Det centrale er jo, at behovet for offentligt ansatte selvfølgelig svinger.
Nu ser vi, at der er en markant stigning af elever i folkeskolen, og vi ser, at der er en markant stigning af ældre, og derfor er det vigtigt, at vi fortsat prioriterer.
Når vi ønsker, at der skal investeres i fremtiden, ja, så mener vi sådan set, at det er utrolig vigtigt, at vi sikrer, at der bliver en bedre dækning af personalet i daginstitutionerne, sådan at børn får en bedre stimulering.
Vi mener sådan set, det er vigtigt, at der bliver flere offentligt ansatte, som kan tage vare på de psykisk syge børn.
Vi mener, det er utrolig væsentligt, at der bliver flere i ældreplejen, sådan at de ældre får en bedre hjemmehjælp og ældreomsorg.
Det er udtryk for nogle prioriteringer, hvor vi ønsker, at det skal prioriteres, og der kan vi bare konstatere ved at gennemgå finanslovene under VK-regeringen, at det på en række af områderne er gået den modsatte vej.
Det er udtryk for en politisk uenighed mellem Dansk Folkeparti og SF med hensyn til de prioriteringer.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg tror, hr. Ole Sohn har lyttet for meget til sin partifælle hr. Villy Søvndal, for det normale, når vi hører hr. Villy Søvndal, er jo, at vi hører et budskab om, at der er skåret massivt ned overalt - det er jo slet ikke til at genkende vort land, når vi hører den slags tale - og i dag har hr. Ole Sohn givet en snert af det samme.
I mange kommuner er det jo rent faktisk sådan, at økonomien er for snæver, men det er jo ikke det samme som at sige, at det overalt er rent sort og elendighed det hele.
Derfor må jeg bare bede hr. Ole Sohn bekræfte, at hvis det går, som det jo er forudset med hensyn til de aftaler, der er indgået for næste år, så vil vi have 16.000 flere offentligt ansatte, end vi havde, da det flertal, der jo huserer så dårligt i henhold til hr. Ole Sohn vurdering, kom til.
Heraf er der i hvert fald knap 4.000, måske flere på nuværende tidspunkt, der er engageret i ældreplejen.
Kan hr. Ole Sohn ikke bekræfte, at sådan er det faktiske billede?
Så kan vi diskutere alle detaljerne efterfølgende.
Men det er det grundlag, der er for diskussionen, og det er jo ikke det samme som en kraftig nedskæring.
Det er vel sådan, at de flere offentligt ansatte rent faktisk også bidrager med en fornuftig service.
De går jo ikke alle sammen rundt med hænderne i bukselommerne.
Nogle af dem laver rent faktisk også noget, vil jeg gerne sige til hr. Ole Sohn.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Man kan jo altid få lange diskussioner om økonomi og arbejdsløshed, men jeg tror da, at selv hr. Lars Barfoed vil erkende, at arbejdsløsheden, som var utrolig markant, da SR-regeringen tog over efter den daværende borgerlige regering, faktisk faldt ganske dramatisk op igennem 1990'erne.
Det er korrekt, og det synes jeg sådan set er rosværdigt.
SF har sådan set også bidraget vældig meget til den økonomiske politik, der blev ført.
Jeg erkender gerne, at SF ikke var enig med den daværende SR-regering i den stramme plan for det offentlige forbrug, som man lagde an til, og derfor er vi også glade for, at det ofte lykkedes os at sikre, at den offentlige velfærd kunne bevares på en lang række områder.
Det er jo de områder, som vi i dag kan se at den nuværende regering skærer ned på, og det er selvfølgelig et udtryk for en ideologisk forskellighed, hvor vi har den opfattelse, at det er ganske fornuftigt, når samfundet bliver rigere, at man siger, at en del af den værditilvækst, der kommer, går i borgernes lommer, så de kan købe lidt mere rødvin og selv disponere over det, medens en anden del går til fællesskabet, sådan at fællesskabsrammerne, daginstitutioner, folkeskole, ældreomsorg, er noget, vi også bidrager til i fællesskab.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det er faktisk sådan, vil jeg gerne sige til hr. Ole
Sohn, at man godt kan finde eksempler på, at den økonomiske politik ikke hænger sammen, men man skal et stykke længere tilbage i historien, man skal tilbage til den forrige regerings tid, så kan man sagtens finde sådan nogle eksempler, men denne regering har jo faktisk år for år fået nedsat den offentlige forbrugsudvikling og fået øget det offentlige overskud, endda uden at bruge de engangsindtægter, som den tidligere regering brugte.
Så det, man har sagt, man ville gøre,
har man også år for år gjort, og derfor hænger det faktisk rigtig godt sammen.
Men det er korrekt, at hvis man går tilbage til den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, så var det sådan år for år, at tingene overhovedet ikke hang sammen. For der havde man én målsætning om, hvordan det offentlige forbrug skulle udvikle sig, og så gik det helt anderledes hvert eneste år: Det offentlige forbrug steg meget mere, end man havde forventet.
Man havde også en målsætning om, at gælden skulle ned, men tværtimod lykkedes det kun den socialdemokratisk-radikale regering at øge gælden.
Dengang hang tingene ikke sammen, det gør de i dag, kan jeg berolige hr. Ole Sohn med.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Nu er det sådan, at hr. Lars Barfoed refererer til finanslovforslaget og de prognoser, der ligger deri.
Hvis man går 1 år tilbage, 2 år tilbage, 3 år tilbage, vil man se lignende fine prognoser fra regeringens side, som for ingens vedkommende har holdt stik.
Arbejdsløsheden er ikke faldet så meget - den er faktisk højere i dag - overskuddet er ikke blevet så markant, som man havde forventet osv., osv.
Grunden til, at jeg sagde det som en ganske almindelig ting, er jo, at det er noget, der er velkendt.
De økonomiske vismænd har jo gentaget det gang på gang: at regeringens økonomiske politik ikke hænger sammen.
Finansministeren har over for Folketinget meddelt, at de ufinansierede skattelettelser fra foråret betyder, at man afdrager 20 mia. kr. mindre på gælden, end man ellers ville have gjort.
Det er bare nogle af de der mere konkrete ting, jeg refererede til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-09-07:
Jeg bliver altså også lige nødt til at blande mig lidt i debatten, der er omkring folkeskolen, om, hvor mange midler der er tilført folkeskolen eller ikke er tilført folkeskolen.
Det virker på mig, som om hr. Ole Sohn faktisk ikke har læst det svar på et § 20-spørgsmål, som hans egen kollega fra SF fru Anne Baastrup har stillet netop om, hvordan udgifterne har været i folkeskolen, og så vil jeg da oplyse hr. Ole Sohn om, at i 2003 brugte man 46.882 kr. pr. elev, i 2002 brugte man 47.127 kr., i 2001 brugte man 46.713 kr., i år 2000, dvs. før regeringsskiftet, var man nede på 45.940 kr, og så brugte man i øvrigt i 1997, 1998 og 1999 omkring 45.000 kr. pr. elev.
Så vil jeg spørge hr. Ole Sohn: Er det ikke sådan, at et tal, der hedder 46.882, er større end det tal, der hedder 45.071 kr., som var det, man brugte i 1999?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det ville da være letsindigt, hvis jeg skulle stå her og sige, at alle problemer på arbejdsmiljøområdet var løst.
Det kunne jeg ikke drømme om at gøre, for selvfølgelig er der problemstillinger, som vi skal behandle seriøst og arbejde videre med, uanset hvilke forlig der i øvrigt måtte være på området.
Men fru Lene Garsdal må ikke tage det, at det er fraværende på dagsordenen, eller at jeg ikke skulle have nået at omtale det i min tale heroppe, som udtryk for, at vi ikke interesserer os for det, for det gør vi bestemt.
I øvrigt til det der med vitser om Det Radikale Venstre: Det er faktisk lang tid siden, jeg har hørt noget om det der med slingrekurs, for jeg tror egentlig, at vi i øjeblikket nok er et af de mest skarpt definerede oppositionspartier til det herskende flertal, men jeg skal selvfølgelig kvittere for, at fru Lene Garsdal mindede mig om, at der fandtes den type vitser, om end de vist efterhånden mere har historisk interesse.
Skatten skal ned på arbejde, og vi mener, at vi med vores model kan komme ned på en marginalbeskatning på 42 pct.
Så ordføreren, fru Rikke Hvilshøj, har helt ret i, at det er en væsentlig mere ambitiøs dagsorden, som vi forsøger at sætte.
Det ærgrer os, at partiet Venstre ikke vil være med til den, men i stedet for holder fast i et skattestop som svaret på stort set alle tingene her på kloden.
Allerførst med hensyn til, om skattetrykket steg under SR-regeringen.
Jamen det gjorde det jo med, jeg har ikke tallene præcist i hovedet, men jeg tror, det er knap 1 pct.
Hvis man tager det samlede skattetryk fra 1993 til 2001, så er det vel i det prisleje.
Men så meget gladere burde fru Rikke Hvilshøj jo egentlig være for skatteloftet, hvor vi forpligter os til, at der ikke kan opfindes en ny skat, uden at andre skatter samtidig sættes ned.
Hvis jeg var fru Rikke Hvilshøj, så ville jeg da sådan set klappe i mine hænder, og jeg havde egentlig håbet på, at Det Radikale Venstre kunne få lidt kredit for det, men det kan være, at det kommer i ordførerens opfølgende spørgsmål.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Hr. Ole Sohn startede med at sige noget, som overraskede mig meget, nemlig at regeringens økonomiske politik ikke hænger sammen, og jeg ventede spændt på at høre uddybningen af det, for jeg er sikker på, at der må være noget, hr. Ole Sohn har misforstået.
Men jeg fik aldrig nogen uddybning, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvordan kan man sige, at regeringens økonomiske politik ikke hænger sammen, når vi næste år får et overskud i den offentlige sektor på 30 mia. kr., vi nedbringer gælden i modsætning til den tidligere regering, vi har en stigende beskæftigelse og en faldende ledighed, vi har inflationen under kontrol, og betalingsbalancen giver overskud, som den aldrig nogen sinde har gjort før?
Hvordan er det så lige, man kan sige, at økonomien og regeringens økonomiske politik ikke hænger sammen?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg har ikke læst den artikel, som fru Gitte Lillelund Bech refererer til, så lad mig reservere mit svar, indtil jeg har fået lov til at læse artiklen.
Så kan vi gå ud derfra.
Det, jeg synes der er det centrale, og som fru Gitte Lillelund Bech må forholde sig til, er, at med skatteloftet indfører og knæsætter vi et nyt princip om, at ifald en ny skat indføres, skal provenuet bruges til at sætte skatten ned andetsteds, og det havde jeg egentlig håbet ville betrygge en række ordførere i V og K. Jeg kan forstå, at det ikke helt er tilfældet, men det er også en ny politik, kan man sige, så det kan være, det tager lidt tid, inden effekten rigtig slår igennem.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-09-07:
Jeg vil spørge lidt til det skatteloft, som De Radikale jo har tænkt sig at gennemføre sammen med Socialdemokraterne, hvis de skulle komme til magten igen.
Jeg kan notere mig, at hr. Morten Helvegs partiformand, fru Marianne Jelved, har kommenteret, at da man tidligere sad i regering med S, ærgrede man sig, hver gang kommunerne satte skatterne op, fordi det ødelagde beskæftigelsesmulighederne.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Helveg: Hvordan harmonerer det med, at fru Marianne Jelved i det seneste nummer af amternes blad Mandat rent faktisk siger klokkeklart, at der ikke vil komme noget skatteloft for regionerne?
Hvad kan vi stole på at De Radikale mener?
Vil der være et skatteloft på det kommunale niveau - for mig at se vedrører det kommunale niveau også det regionale niveau - eller vil der ikke være et skatteloft? Skal man stole på Berlingske Tidende og citatet fra fru Jelved, eller skal man stole på amternes blad Mandat og det citat fra fru Marianne
Jelved, som står her?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg kan kun bekræfte, at det er et meget ambitiøst forslag, og at vi har arbejdet med det i lang tid.
Vi finder, at genopretning af dansk natur er et meget vigtigt indsatsområde, som vi også er parate til at finansiere og afsætte økonomiske midler til, og vi finder, at på en lang række områder er naturen i Danmark under et så stort pres, at der også er behov for den form for ambitiøse planer, der rækker langt ind i fremtiden.
Det er det, der er intentionen bag forslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-09-07:
Jeg synes ikke rigtig, jeg får noget svar.
Det er sådan, at der er tale om et meget ambitiøst projekt fra Det Radikale Venstres side, og man kan næsten spørge sig selv: Er det overhovedet realistisk at gennemføre en så ambitiøs plan inden for den ramme, der er afsat, eller der er mulighed for at afsætte?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det har vi beskrevet i vores finanslovudspil, så det kan spørgeren forvisse sig om ved at se udspillet igennem.
Min anke over og vores kritik af regeringens politik på miljøområdet har været, at man har fremlagt den, som om der skulle tilføres ekstra midler til området, uden at berette om, at man samtidig har skåret ned.
Så kan vi have en lang diskussion om rimeligheden i at indkalkulere afgiftslettelser
på svovl og diesel og den slags ting, men hvis man begynder at henregne den slags ting under de forskellige ressortministerier, begynder det altså at blive endog særdeles kompliceret at danne sig et indtryk af, hvilke ressourcer der bruges på hvilke områder hen ad vejen.
At begynde at kontere og indregne noget, der i øvrigt har været og er en udgift for Skatteministeriet, nemlig nedsættelse af afgifter, som en miljøforbedring under Miljøministeriets paragraf, er altså en tvivlsom procedure.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-09-07:
Jeg synes, at hr. Morten Helveg Petersen tegner et meget mørkt billede af den miljøpolitik, som regeringen foreslår i finanslovforslaget.
Det er jo rigtigt, at der skal gennemføres en besparelse, men der er dog forslag om svovlfri benzin og et ambitiøst projekt om natur og vand.
Jeg synes til gengæld, at hr. Morten Helveg Petersen tegner et meget lyst billede af, hvad De Radikale vil på miljøområdet: En ambitiøs plan, hvor man vil udlægge 30 pct. af landskabet til ekstensiv dyrkning og derudover afsætte en pulje på 700 mio. kr. Er det ikke ren overbudspolitik, og hvordan skal det forslag finansieres?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg synes egentlig, at fru Charlotte Dyremose burde kvittere for skatteloftet, for jeg har ikke tal på det antal gange, jeg har stået her og skullet forsvare, at i tilfælde af at den radikale skattereform blev til virkelighed, ville boligejerne blive beskattet fra hus og hjem, og jeg ved ikke hvad.
Det, vi går ud og siger nu, er, at udviklingen i den beskatning følger udviklingen i indkomsterne.
Jeg ved godt, at det her ikke skal være nogen roseklub eller noget i den retning, men jeg synes da, at der specielt fra borgerligt hold burde være grund til at interessere sig for det nybrud, der er sket her.
Det forhold, at udviklingen i ejendomsværdiskatter maksimalt kan følge udviklingen i lønningerne, i forhold til hvad jeg har skullet stå og forsvare tidligere, burde da egentlig fra borgerligt hold blive tolket som et fremskridt.
Hvad er formålet med manøvren?
Det er entydigt at sænke skatten på arbejde.
Det er den strukturreform, som vi har behov for i dansk økonomi; det er den strukturreform, som regeringens skattestop forhindrer.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-09-07:
Jeg kan fortælle hr. Morten Helveg Petersen, at det heldigvis er sådan, at hverken den konservative finansordfører eller undertegnede som skatteordfører har lagt den konservative skattepolitik på hylden.
Hr. Morten Helveg Petersen derimod ønsker åbenbart at arbejde sammen med en socialdemokratisk skatteordfører, der glæder sig over, at det her såkaldte skatteloft i virkeligheden er et skatteløft på i hvert fald 1,5 mia. kr. mere til statskassen.
Vi kan kun konkludere, at de kommunale skatter steg med 3,1 procentpoint under den tidligere SR-regering.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Nu havde jeg selv tidligere i dag fornøjelsen af at kunne spørge den konservative ordfører om Det Konservative Folkepartis planer på skatteområdet, og den lidt deprimerende konklusion, som stod klart efter den konservative ordførers indlæg, var jo, at Det Konservative Folkeparti har lagt sig fladt ned på maven for regeringens skattestop.
Tidligere selvstændige konservative skattetanker om mellemskat og topskat, og hvad vi ellers har stået og diskuteret her i salen igennem årene, er nu afløst af, at man skal fastholde et skattestop også i den kommende periode.
Det er jo trist at høre på, og det gør det svært for os, må jeg sige til fru Charlotte Dyremose, at kigge til den anden side, for der er ikke særlig meget at arbejde med.
Desværre er det min deprimerende konklusion efter at have hørt den konservative ordfører tidligere i dag.
Jeg vil ikke sige, at jeg håber, at det var en forkert udlægning af den konservative skattepolitik, jeg hørte tidligere, men det kan fru Charlotte Dyremose i så fald måske korrigere.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-09-07:
Jeg gik sikkert som mange andre og ventede med spænding på det her lidt tynde papir, vi så fik, med SR's såkaldte skatteloft, og jeg bemærkede naturligvis, at hr. Morten Helveg Petersen meget prisværdigt også i sin tale nævnte, at hvis en skat skal hæves, så skal en anden sænkes tilsvarende.
Igen kan jeg jo kun sige, at som Konservative og som dem, som på et tidspunkt stod alene med ønsket om skattelettelser, er det jo glædeligt, når andre partier følger efter.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Morten Helveg Petersen om, hvorfor man ikke overvejer at kigge lidt til den anden side i stedet for.
F.eks. bemærker jeg, at den socialdemokratiske skatteordfører glæder sig over, at dette såkaldte skatteloft i stedet for regeringens skattestop faktisk vil give ekstra 1,5 mia. kr. i kassen.
Hvordan kan det gøre det, hvis ingen skat må hæves, uden at en anden skat sænkes tilsvarende?
Hvorfor vælger Det Radikale Venstre en dansepartner, der vil hæve skatterne, i stedet for at se til den anden side, hvor vi ønsker at sænke dem?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det er jo ikke noget, som jeg har opfundet til lejligheden, må jeg sige til hr. Lars Barfoed.
Der er jo utallige vismandsrapporter og såkaldte eksperter, der også problematiserer den kurs, som regeringen er slået ind på.
Jeg synes i virkeligheden, at det måske kan gøres meget enkelt.
Nu har hr. Lars Barfoed selvfølgelig ikke mulighed
for at tage ordet igen, så det er måske urimeligt at stille det spørgsmål, men det kan finansministeren så måske svare på senere hen.
Holder regeringen »En holdbar fremtid - Danmark 2010«.
Ja eller nej?
Man kan ikke sige, at man holder den uden samtidig at begynde at beskæftige sig med, hvordan de 100 mia. kr. skal afdrages over de kommende år.
Der er 7 pct. af BNP i forskel på den ØMU-gæld, som er opstillet i den her publikation, og den, som finanslovforslaget lægger frem, og det er man nødt til at forholde sig til - beklager.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Den tekniske opskrivning, der er sket af gælden, er rent bogholderi og betyder, at gælden så også var større, dengang man startede med 2010-planen.
Det er jo en teknisk opskrivning.
Det er en meget kompliceret størrelse at definere den offentlige gæld.
Det er en teknisk opskrivning af, hvordan man definerer den gæld, som alene betinger den opskrivning, som hr. Morten Helveg refererer til.
Det, der er sket, er, at regeringen år for år har nedskrevet gælden. Vi har nu, når år 2005 er gået, afdraget gælden med 30 mia. kr. Den tidligere regering øgede gælden år for år.
Da den tidligere regering slap taget ved sidste folketingsvalg, var gælden større, end da den overtog regeringsmagten tilbage i 1990'erne.
Vi nedbringer gælden.
Men den gæld, der var i 1990'erne,
var i virkeligheden større end den, som den tidligere regering opgav den til, fordi man i dag definerer gælden teknisk set anderledes. Det er den eneste grund, må jeg sige til hr. Morten Helveg, og derfor simpelt hen et trick, og jeg synes et dårligt trick, til at hævde, at vi mangler at afdrage 100 mia. kr. på gælden.
Det gør vi ikke.