runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Nej, det er ikke nogen gratis omgang.
Det indlæg, vi lige har hørt fra hr. Ole Stavads side, lyder som et ekko fra flere debatter, vi havde for nogle år siden.
Der gjaldt det ganske vist De Konservatives krav om amternes nedlæggelse.
Uha, der havde Det Konservative Folkeparti ingen indflydelse, det blev aldrig til noget, vi stod helt alene, for overhovedet at diskutere med de der konservative typer!
Nogle år efter var det skattesagen, vi stod helt alene med vores krav om lettelser på personskatteområdet, vi var nærmest gjort til grin ikke mindst af hr. Ole Stavad og de øvrige Socialdemokrater, for magen til håbløs snak skulle man da lede længe efter, for i dette land kunne skatterne kun gå én vej, nemlig i opadgående retning, år for år.
Sådan var det jo under de mange års socialdemokratisk regeringsledelse.
Det er en kendsgerning.
Men hvordan er det nu lige gået?
Fra en position, hvor vi var alene om et vidtgående, visionært synspunkt, har vi skabt konkrete resultater.
Vi står over for den største reform i mange, mange år.
Den er født ud af Det Konservative Folkepartis visionære tænkning, og det samme gælder skattelettelserne.
Og jeg kan garantere hr. Stavad for, at sådan vil det også gå på velfærdsområdet.
Vi har ikke flertallet, men vi er gode til at modne en politisk sag.
Og når vi har sat os noget for, sætter vi vilje, handling og vores ret gode evner bag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Det, der gør det så svært at finde ud af, hvad Socialdemokratiet står for, er jo, at den plan, vi andre følger for afbetaling af gælden, er en plan, vi har overtaget fra den SR-regering, som lavede 2010-planen, der handler om at halvere gælden frem til 2010, så den udgør 24 pct. af vores bruttonationalprodukt.
Det er et mål, vi forfølger.
Det ønsker Socialdemokratiet ikke selv at følge.
Jeg har forstået det sådan, at den tidligere socialdemokratiske partiformand, hr. Mogens Lykketoft, på et tidspunkt har karakteriseret nogle ønsker om at afbetale gælden i et langsommere tempo som generationstyveri.
Det var altså den ene dag.
Og så begynder fru Lotte Bundsgaard at tale om et hus.
Det er altså svært helt at blive klog på det her, medmindre Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt vil berige os med et eller andet oplæg, hvor man fortæller lidt mere om, hvad i alverden man går og gør sig af tanker.
Man kommer med en masse, masse ønsker og vil ikke fortælle os, hvordan man finansierer dem, men her er nok svaret: De næste generationer skal bare belastes med en større gæld.
Det ønsker vi andre ikke, og jeg kan i øvrigt, hvis jeg lige kan tilføje det, være glad for, at den radikale part jo heller ikke støtter Socialdemokratiet på det punkt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Når hr. Ole Stavad vil, og det er langtfra altid han vil det, kan han godt høre noget rigtigt.
Det, der er rigtigt i det referat, vi lige har hørt fra hr. Ole Stavad, er, at Det Konservative Folkeparti ikke vil pantsætte vores handlekraft hos nogen enkeltpersoner eller nogen enkeltpartier eller for den sags skyld en flerhed af partier.
Vi kan selvfølgelig af et flertal blive forhindret i at komme igennem med vores ønsker og krav.
Sådan er demokratiets spilleregler.
Vi mener dog, at forpligtelsen over for de danske vælgere og over for de danske borgere er så massiv på velfærdsområdet, at vi i tide skal træffe beslutninger om at justere kursen, når vi nu kan se, at der er skær forude, hvis vi bare forfølger den kurs, vi er inde på lige nu.
Det mener vi simpelt hen er en forpligtelse.
Det kan jeg godt garantere hr. Ole Stavad for.
At det forholder sig sådan, at man godt kan træffe beslutninger i indeværende valgperiode, som får virkning for borgerne efter næste valg, er jo en kendsgerning.
Det er oven i købet en kendsgerning, som respekterer det konservative krav, som vi har haft i årevis om, at ændringer M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4677 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM på f.eks. efterlønsområdet skal varsles i meget god tid.
Så her er ingen modsigelse mellem Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Nej, det vil vi ikke.
Lad mig give et godt eksempel: Vores formand, fru Helle ThorningSchmidt, fremlagde for en måneds tid siden for statsministeren tankerne om, at vi bliver nødt til at gøre noget mere for integrationen i Danmark, og at vi bliver nødt til at lave en handlingsplan, hvor vi kan måle, hvad der virker, og hvad der ikke virker.
Vi kan jo kaste rigtig mange penge efter projekter, der ikke virker, hvis vi ikke hele tiden er opmærksom på, hvad der virker.
Hvis M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4639 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM vi ikke får integreret flygtninge og indvandrere noget bedre i Danmark, får vi kæmpeproblemer, bl.a. også med den sammenhængskraft, som jeg også ved at Enhedslisten bekymrer sig rigtig meget for.
Det fremlagde vores formand forslag over for statsministeren om.
Regeringen har nu valgt at indlede integrationsforhandlinger på den baggrund.
Det er vi da glade for.
Vi står ikke og håner regeringen for, at de har hugget vores forslag, tværtimod.
Vi gør det, som vi mener vi skal gøre, nemlig kæmper for, at vi får løst de problemer, vores samfund står over for, og det er f.eks. på integrationsområdet, hvor det bare ikke er godt nok.
Per Clausen (EL), 2005-06-15:
Jeg vil bare sige til det, at man kan få krum ryg af andet end hårdt arbejde.
Så vil jeg godt spørge fru Lotte Bundsgaard, om hun mener, at regeringens politik kan løse Danmarks problemer, bare fordi Socialdemokratiet får anledning til at flytte et par kommaer hist og pist?
Det andet er: Fru Lotte Bundsgaard var meget inde på de folk, der holdes uden for arbejdsmarkedet, men snakkede så i næste sætning om behovet for at øge udbuddet af arbejdskraft.
Det er jo det, der dækker over, at man skal fjerne efterlønnen og hæve pensionsalderen.
Der vil jeg bare spørge fru Lotte Bundsgaard, om hun tror, det bliver nemmere for den fjerdedel, der i dag holdes uden for arbejdsmarkedet, at få arbejde, hvis man øger arbejdsudbuddet ved at forringe de overførselsindkomster, der findes i dag.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg kan kun sige det samme til hr. Villy Søvndal, som jeg sagde tidligere, nemlig at vi ikke er valgt til at blive gode venner med statsministeren eller til at få ros af statsministeren.
Det betyder faktisk ikke særlig meget for os.
Vi er heller ikke valgt til, at hr. Jens Rohde, eller hvem det nu ellers er fra oppositionen, skal synes, vi er gode.
Vi er heller ikke valgt til at opleve, at de bare åbner dørene for os.
Det, vi er valgt til, er at sikre bedre forhold og løse de problemer, som vores samfund står over for; også at sikre de seniorer, som i dag ikke kan få et job, sikre at vores samfund kan overleve på lang sigt, tage fat i de ungdomsbander, der hærger på Nørrebro, og sikre en bedre integration.
Det er det, vi kæmper for.
Så kan det godt være, vi ikke bliver så gode venner med regeringen, men pyt da med det.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Men mit indlæg var bestemt også venligt ment på den måde, at vi jo gerne vil hjælpe til med det.
Jeg synes bare, det nærmer sig næsten noget ubehageligt at se på, når man oplever, at Socialdemokraterne kommer så tæt på døren og der så sker, tror jeg, noget meget kynisk – og jeg tror, man fra socialdemokratisk side har undervurderet kynismen i den nuværende regerings måde at agere på – nemlig at døren, når de har næsen så tæt på, at der højst er 5 cm, siger slam.
Det kan man jo godt få ondt i hovedet af, hvis det gentager sig rigtig mange gange, og kommer man for tæt på, får man også problemer med næsen.
Og tror man, man kan ændre statsministerens ligesom genetiske trang til at smække den der dør voldsomt stærkt i?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Jeg vil godt sige, at vi Socialdemokrater ikke er valgt til at få ros af statsministeren eller blive gode venner med hr. Jens Rohde, Venstres ordfører.
Vi er valgt til at forbedre de steder, vi kan forbedre.
Vi har desværre ikke et flertal, der gør, at vi sidder i regering, men vi har tænkt os at knokle for bl.a. at forbedre forholdene for de svageste i det her samfund, som hr. Villy Søvndal kæmper for; for at sikre, at vi får en ordentlig folkeskole, og for at sikre, at vores integration bliver bedre.
Det er vi valgt til at kæmpe for.
Så kan det godt være, statsministeren aldrig stiller sig op og anbefaler, at man stemmer socialdemokratisk.
Pyt med det, hvis vi bare får ændret nogle ting i den rigtige retning.
Det er det, der er vores ambition.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det er, synes jeg, man må sige, et meget venligt Socialdemokrati, vi møder i dag, og jeg synes bestemt ikke, man skal bebrejde folk, at de er venlige.
Det synes jeg repræsenterer en dyd.
Jeg vil så bare sige, at man nu bøjer sig meget langt ned for at komme inden for den dør, som hr. Jens Rohde taler lavere og lavere ned.
Man skal bøje nakken dybere og dybere for overhovedet at få lov til at komme ind, også i form af at opgive mange principielle ståsteder vedrørende skattestop, velfærdsreformer,udlændingepolitik osv. osv.
Så vil jeg godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Er det så ikke voldsomt at blive mødt
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4638
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM med hån, med utak, med en syret ironi og med en statsminister, der efterlyser en opposition?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Hr. Jens Rohde kan være helt tryg ved, at man ikke kan holde Socialdemokraterne væk fra finanslovforhandlingerne ved at sige, at de finanslovforhandlinger, vi har, bygger på regeringens skattestop.
Hr. Jens Rohde kan også være fuldstændig tryg ved, at vi fremsætter et finanslovforslag, der er finansieret krone for krone, men også et finanslovforslag, der tager fat på nogle af de problemer, regeringen ikke har brugt særlig meget tid på de sidste 4 år, nemlig med nogle af de forslag, regeringen vil kunne se at vi har fremsat på integrationsområdet for at sikre, at alle unge får en kompetencegivende uddannelse.
Vi vil ikke lade stå til, som den nuværende regering har gjort, hvor hver fjerde ung ikke får en kompetencegivende uddannelse.
Så mit klare svar til hr. Jens Rohde er: Sov trygt om natten, vi fremsætter et finanslovforslag, der hænger sammen, og nej: Regeringen kan ikke bruge skattestoppet til at holde os uden for finanslovforhandlingerne.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
O.k., jeg synes egentlig, jeg er sådan rimelig god til at snakke udenom, hvis jeg bliver presset, det skal jeg gerne erkende.
Fru Lotte Bundsgaard negligerer fuldstændig mine spørgsmål og fuldstændig fru Pia Christmas-Møllers spørgsmål.
Det er fantastisk, det er dog en nyskabelse.
Kan vi nu få et svar?
Kan vi nu få et svar?
For hvis man gør det, er man selvfølgelig velkommen til at komme med den række af forslag, som man har præsenteret her, men så må man jo have penge med.
Og jeg kunne forstå på finansordfører hr. Henrik Sass Larsen i Jyllands-Posten, at da vi sagde, at man også selv må have nogle penge med, så var det sådan en meget uvenlig imødekommelse over for Socialdemokraterne.
Men sådan er virkeligheden jo, fordi skattestoppet ikke bare er en overskrift.
Vil man selv komme med penge, og er man villig til at udvise et vist mådehold, så man kan overholde skattestoppet i de her finanslovforhandlinger, eller er det bare en overskrift?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Vi er, som hr. Jens Rohde også påpeger, kommet med en del forslag i den her folketingssamling, der skal forbedre integrationen i Danmark, fordi vi mener, at det er for dyrt at spare på integrationsindsatsen, og at det er et kæmpeproblem, at der er børn, der er født i Danmark og starter i skolen, som ikke kan dansk.
Vi mener, det er et kæmpeproblem, at en fjerdedel af en ungdomsårgang ikke får en ungdomsuddannelse.
Så vil jeg sige med hensyn til finansloven, og om vi nu kan få den til at hænge sammen.
Hr. Jens Rohde kan tage det helt stille og roligt og sove trygt hele sommeren.
Når vi kommer til det tidspunkt, hvor regeringen har fremsat deres finanslovforslag, fremsætter vi, som vi har gjort i al den tid, vi har siddet i opposition, i al den tid, vi har haft regeringsmagten, et finanslovforslag, der hænger sammen.
Hr. Jens Rohde kan tage det stille og roligt.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Det er jo noget papegøjesnak – undskyld, jeg siger det – og der er desværre ikke megen variation i det.
Der bliver spurgt til skattestoppet, men lad os nu være venlige og så sige, at vi accepterer det her som et svar, der lyder: Ja, vi går ind i finanslovforhandlingerne og accepterer skattestoppet som præmis.
Det er bare ja eller nej, men hvis fru Lotte Bundsgaard ikke selv vil konkluM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4637 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM dere, så siger vi: Yes, det gør Socialdemokraterne.
Hurra, så er vi nået så langt!
Så er det bare, jeg vil spørge til det, som vi også sådan har talt om i medierne her til morgen, at Socialdemokraterne har fremsat forslag i medierne og i salen her for 70 mio. kr. om dagen i gennemsnit siden valget – 70 mio. kr. om dagen siden valget i gennemsnit.
Hvordan vil Socialdemokraterne få det til at hænge sammen med, at man vil forhandle finanslov med skattestoppet som præmis?
Jeg er nødt til at understrege over for fru Lotte Bundsgaard, at skattestoppet ikke bare er en overskrift.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Nu er det jo sådan, at skattestoppet bygger på den skattepolitik, som hr. Ole Stavad var en af bannerførerne for i 1990'erne, og der har regeringen valgt fuldstændig at låse skattepolitikken fast ved hjælp af skattestoppet.
Vi mener, der er rigtig mange ting, man kan gøre bedre i det her samfund ved f.eks. at sikre, at vi får integreret flygtninge/indvandrere noget bedre, og at alle unge får en kompetencegivende ungdomsuddannelse, og der skal regeringen ikke tro, at de bare kan sige skattestop og så lukke døren og holde os udenfor.
Vi mener, der er så mange ting, der skal gøres, og vi har tænkt os at gøre alt, hvad vi kan, for at få indflydelse på det.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Det lyder godt, hvis vi nu har et fælles grundlag, nemlig skattestoppet.
Jeg kan ikke forstå den socialdemokratiske ordfører på anden måde.
Det betyder så også, at Socialdemokratiet er parat til at foretage prioriteringer inden for den ramme, når vi skal i gang med finanslovforhandlingerne.
Kan jeg få et klart svar på det?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-06-15:
Først vil jeg sige, at en stor forskel på regeringen og på Socialdemokraterne, når vi diskuterer velfærdsændringer, er, at regeringen har valgt bare at lægge hele diskussionen om velfærdsændring over i en kommission med eksperter.
Hvor vi før så, at De Konservative var langt fremme i skoene og havde de ene forslag efter det andet, har man nu valgt at placere det i en kommission, hvorimod vi Socialdemokrater faktisk godt tør tage debatten åbent og diskutere, hvordan vi også sikrer et velfærdssamfund på sigt.
Hvad så med skattestoppet?
Vi har det sådan i Socialdemokratiet, som vi også har haft det de foregående år, at man ikke skal bruge skattestoppet til at holde os uden for finanslovforhandlingerne.
Vi mener nemlig, at der er rigtig meget, der skal gøres i det her samfund.
Vi skal have forbedret integrationen, vi skal have sikret, at flere unge får en uddannelse, vi skal have sikret, at man kan komme tilbage på arbejdsmarkedet, selv om man er over 50 år, og der skal man altså ikke bare bruge et eller andet, f.eks. skattestoppet, til at sige: I kan godt holde jer væk.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Socialdemokraterne har åbnet for velfærdsdebatten, fik den nye socialdemokratiske ordfører sagt i sit ordførerindlæg.
Det må vist være lidt af en tilsnigelse, der udtrykker noget erindringsforskydning.
Kendsgerningen er vel, at Socialdemokraterne langt om længe har valgt at deltage i den debat, vi andre for længst har været i fuld krig med, men velkommen til debatten.
Jeg vil gerne vide, om det er dækkende, når den nye socialdemokratiske formand har meldt ud, at hun accepterer skattestoppet som forhandlingsgrundlag for de kommende finanslovforhandlinger.
Det vil jeg gerne vide om den socialdemokratiske ordfører kan garantere står til troende, for der har været meget flimmer på skærmen.
Der har været meget flimmer om, hvad der egentlig kan forventes af Socialdemokratiet, for til Ugebrevet A4 har Sandy Brinck jo sagt, at hun er noget overrasket over sin formands åbning på dette felt.
Hvad kan vi regne med?
Kan man støtte skattestoppet?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Der er ikke noget, som skolerne skal nedprioritere.
Det er stadig væk sådan, at får man flere elever i folkeskolen, så falder enhedsudgiften, specielt når antallet stiger drastisk, medmindre man putter rigtig, rigtig mange penge ind.
Vi har lavet gennemgribende investeringer på folkeskolen, og jeg er igen nødt til at foreholde fru Christine Antorini hendes egne udtalelser og spørge, om hun står ved, at hun har sagt, at folkeskolen i dag er verdens dyreste, men langtfra den bedste, og at den må løse sine problemer inden for det nuværende budget.
Det er det, fru Christine Antorini har sagt, og så har hun tilmed sagt, at det er en grøft at falde i, at man starter alle skolediskussioner med økonomi.
Den holdning havde fru Christine Antorini lige nøjagtig i 3 uger, og så har vi det igen: Siger et, gør noget andet.
Siger et, gør noget andet.
Det var ikke et angreb på regeringen under valgkampen.
Det var et valgløfte.
Christine Antorini (S), 2005-06-15:
Der er en verden til forskel på, om man siger inden for den samlede ramme, hvor man selvfølgelig tager udgangspunkt i, hvor mange elever der er, og at elevtallet rent faktisk stiger fremover.
Det, som regeringen har sagt, er: Næ, det her er en sparedagsorden.
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Det gør vi bl.a. på it-udstyr til folkeskolerne, bedre lånemuligheder for kommunerne, så de kan renovere rammerne.
Der er en lang række områder, bl.a. bedre bøger og nye bøger til folkeskolen.
Det er jo på finansloven, det er ganske klart.
Men det er ikke ensbetydende med, at udgiften pr. elev ikke kan falde.
Det er igen den her med, at når antallet stiger meget drastisk, vil det selvfølgelig være sådan, at udgiften pr. elev falder, for man skal jo ikke ansætte en ny lærer, fordi der kommer én ny elev – der er altså ikke en lærer pr. elev.
Den første elev er altid den dyreste.
Jeg må sige til fru Christine Antorini: Det er ikke mere end 3 uger siden, at fru Antorini var ude og sige, at folkeskolen i dag er verdens dyreste, men langtfra den bedste.
Den må løse sine problemer inden for det nuværende budget.
Til Ugebrevet A4 sagde fru Antorini: Mit udgangspunkt er, at man ikke skal starte alle skolediskussioner med at kræve flere penge.
Den grøft har vi nok været tilbøjelige til at falde i en gang imellem.
Fru Antorini er lige netop her i dag faldet i den grøft.
Christine Antorini (S), 2005-06-15:
Nu tilhører hr. Jens Rohde og jeg den samme generation af yngre danskere, som er opvokset i den skole, som regeringen selv mener ikke har fået styr nok på den kronologiske viden.
Derfor tilgiver jeg også, at hr. Jens Rohde ikke helt har styr på kronologien med hensyn til, hvad der er indgået af kommuneaftaler gennem de senere år.
Derfor vil jeg bare sådan helt kammeratligt fortælle hr. Jens Rohde, at i den seneste kommuneaftale, som SR-regeringen indgik, kommuneaftalen for 2002, fjernede man faktisk lige præcis M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4632
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
det, at udgifterne skal blive på det samme niveau, når der er øget elevtal, ud fra den erkendelse, at der kommer så mange flere elever ind i folkeskolen nu og fremover, at der ganske enkelt ikke vil være økonomi til de investeringer, der skal komme i fremtiden.
Statsministeren skrev under valgkampen i Berlingske Tidende i en kronik henvendt til Mogens Lykketoft – og det kan være, han forivrede sig lidt, for det var jo en valgkamp: »Du taler godt nok hele tiden om nedskæringer.
Men jeg synes, dette emne er alt for alvorligt til al den talkrig.
Og det ved du udmærket godt.
Og i de kommende år vil vi bruge endnu flere.«
Det skrev statsministeren den 4. februar 2005.
Hvor er det nu lige, Venstre bruger flere penge på folkeskolen?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
Jeg synes, at hvert enkelt land selv skal have lov til at bestemme, hvorvidt det synes, traktaten er rigtig eller forkert.
Det er mit udgangspunkt, og det er Venstres udgangspunkt.
Vi kender jo ikke, hvis vi skal være ærlige, de eksakte begrundelser for nejet i Frankrig.
Det er ikke nødvendigvis sådan, at det lige handler om traktaten.
Der er målinger, der viser, at det også handler om utilfredshed med Chirac, at det handler om Tyrkiet og om globaliseringen.
Der er mange ting, mange ting i det, som ikke har noget som helst med traktaten at gøre.
Franskmændene må efter min bedste overbevisning se på, hvad de vil, og hvordan de vil håndtere situationen, hollænderne må se på, hvordan de vil håndtere situationen, og så må vi jo også have en mulighed for at give vores mening til kende.
Men jeg kan ikke forudskikke, hvad der sker på topmødet her de næste 2 dage.
Vi kan bare alle sammen sidde med tilbageholdt åndedræt og vente, og så har vi selvfølgelig hvert vores ønske til, hvordan udfaldet skal være.
Det synes jeg er fair nok.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Nej, og det havde måske også været det rigtige svar fra hr. Jens Rohde i første omgang, men hr. Jens Rohde fortsatte jo og fortsætter nu igen med at sige: Jamen ti lande har sagt ja, og herregud altså, Frankrig og Holland har stemt nej; skulle det betyde noget, for ti lande har stemt ja?
Javel.
Men skal vi nu ikke holde os til juraen?
Når et land har stemt nej, er det sådan.
Jeg mener da at vide, at regeringen gør meget ud af, at de juridiske spilleregler skal overholdes.
Hvorfor vil man så ikke, når det gælder EU-systemet?
Jens Rohde (V), 2005-06-15:
To lande har sagt nej, ti lande har indtil videre sagt ja.
Skal man bare fuldstændig blæse på de ti lande?
Man kan ikke sige, at alting bare viskes ud på grund af de to nejer.
Vi er nødt til først at afvente det topmøde, som nu kommer, så vi kan få klarhed over, hvorvidt hollænderne og franskmændene siger, at det er deres problem, at de selv løser det, og at den traktat, som er nu, er den traktat, som borgerne kan stemme om.
Hvis det bliver tilfældet, skal vi til folkeafstemning i Danmark.
Hvis ikke det bliver tilfældet, er der selvfølgelig ikke noget at stemme om, for borgerne skal vide, hvad det er for en traktat, de skal stemme om.
Jeg kan ikke tage ansvar for, hvad det er for nogle byggerier, man er i gang med i Kommissionen – beklager – for det har jeg ikke nogen indflydelse på.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-06-15:
Jeg vil godt tage tråden op fra hr. Søren Espersen, for det var altså et meget, meget besynderligt svar.
Der har jo fundet folkeafstemninger sted, og jeg synes, hr. Jens Rohde stadig væk står og fremfører, at der er politisk enighed om det her, og at vi er nødt til at gå videre, fordi vi har M052S45904731KAJE.FM.FM
Page 4631
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM arbejdet med det her i meget lang tid.
Han undskylder egentlig, kan man sige, eller forklarer, at man tilsyneladende allerede er gået i gang med at bygge kontorer og paladser, og jeg ved ikke hvad, til de institutioner og de personer, som der skulle være, hvis forfatningen skulle træde i kraft.
Der er situationen jo sådan, at den rent faktisk er faldet.
Jeg fatter ikke det svar, der blev givet, men hr. Søren Espersen har jo kun mulighed for to spørgsmål, og derfor tager jeg over nu.