runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2004-11-26:
Dette lovforslag forfølger to mål: for det første en sænkning af støtten til dansk landbrug fra EU, for det andet en sænkning af beskatningen på produktionsjord.
Det er to mål, vi ser som rimelige at forfølge, og her er de så kædet sammen som en konsekvens af, at den direkte støtte i forhold til den seneste EU-reform sænkes med et beløb, der svarer til ca. 168 mio. kr.
For at sikre, at konkurrenceevnen for dansk landbrug ikke svækkes i denne sammenhæng, forfølger vi også det signal, der er givet i det sidste regeringsgrundlag, »Vækst, Velfærd – Fornyelse II«, som er, at man i takt med en sådan reduktion af den direkte støtte vil sænke beskatningen på produktionsjord.
De to ting er her kædet sammen til et lovforslag, der altså opfylder de to mål, som man i øvrigt også kunne forfølge politisk.
Det er to gode skridt i forhold til EU-udviklingen, dansk landbrugs konkurrencesituation og beskatningen af produktionsjord, så Venstre kan bestemt støtte dette forslag.
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Jeg synes nu alligevel, det lød, som om hr. Leif Mikkelsen måske ikke havde helt styr på alle sammenhængene her.
Det skal jeg kun glæde mig over, for det kunne måske give en åbning til, at vi kunne komme i en lidt fornuftig dialog med hinanden.
Jeg står her med et svar fra fødevareministeren, S 822 fra den 19. november, så det er rimelig aktuelt, hvor fødevareministeren svarer hr. Jens Peter Vernersen på et spørgsmål om, at Fødevareøkonomisk Institut på baggrund af en fremskrivning af Danmarks Statistiks årspublikation har skønnet, at finanslovforslaget for 2005 vil medføre driftstilskud til dansk landbrug på 8 mia. kr., hvor det i 2004 var på 7,2 mia. kr.
Der ligger her en stigning på 800 mio. kr., og derfor er det et meget relevant spørgsmål, hr. Keld Albrechtsen stillede.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-26:
Kristendemokraterne støtter naturligvis forslaget, da det er en del af den aftale, som Kristendemokraterne har indgået med regeringen og Dansk Folkeparti i forbindelse med dette års finanslov.
Vi synes, det er godt at skabe gode forhold for de mennesker, som på den måde vil tage et barn til sig eller på den måde få et barn.
Vi havde gerne set, at der også havde været en afvejning i forholdet mellem den betaling – ja, betaling er sådan et dumt udtryk at bruge, når det gælder børn, men den omkostning, der er ved at adoptere et barn, og den omkostning, der er ved at få kunstig befrugtning.
Vi havde gerne set, at de to omkostningsniveauer lå sammen.
Men det var ikke muligt i denne her omgang.
Men det her er et godt skridt i den rigtige retning, og som sagt støtter vi forslaget.
Det er jo lidt en forlængelse af den fleksible barselorlov, kan man sige, at denne her gruppe nu også bliver dækket, så man har mulighed for at komme ud og hente det barn, man så gerne vil have.
Og det er jo nogle steder påkrævet, at man kommer netop de 4 uger før.
Der er forskellige ting, der skal ordnes inden, og andre steder er det landene, der bare gerne lige vil have, at man er der og har kontakt med barnet, inden man tager det med hjem.
Så jeg er glad for den brede opbakning.
Jeg har tillid til, at netop de adoptivformidlende organisationer i samarbejde netop i de her tvivlstilfælde, der eventuelt ville kunne komme, vil kunne hjælpe kommunerne med oplysninger om forholdene i de lande, hvor det så er påkrævet, at man skal være op til 8 uger.
Så der altså ikke er tvivl om at det er helt legalt.
Jeg vil selvfølgelig meget gerne prøve at se, om vi kan komme det nærmere, hvis der er behov for det.
Det er ikke noget, jeg kan forestille mig vil blive en stor sag.
Så bliver der også spurgt til, hvordan de adoptivsøgende kan beskyttes mod fyring, og der mener jeg jo implicit, at de er beskyttet, i og med at det her er en ret, de har.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-26:
Det, fru Line Barfod skal forstå, er, at der i barselorloven ligger den mulighed for, at man kan tage de omsorgsdage, man har brug for.
Man skal bare aftale med arbejdsgiveren, i det øjeblik den lille bliver født, at man gerne vil have x antal uger til omsorgsdage ved barns sygdom.
Det er det, der ligger i det.
Man kan aftale det, det er simpelt hen så fleksibelt.
Man kan ikke få noget, der er ret meget mere fleksibelt, og det er vi ikke interesserede i at ændre på.
Det, jeg så siger, er, at hvis fru Line Barfod får ret i, at der kommer en central barselfond, så har vi en helt anden situation, hvor den her lovgivning om barselorlov bliver uaktuel, sådan som jeg ser det.
Det kan godt være, jeg ikke har ret, men som jeg ser det, hvis der kommer en central barselfond engang, som alle er med i, så skal den her lov om barselorlov fjernes, for så bliver den overflødig.
Sådan har jeg forstået det.
Det kan godt være, jeg har misforstået det, det vil jeg ikke udelukke, men det, jeg forstår ved en central barselfond, er en, hvor alle er med.
Uanset i hvilke fag og på hvilke områder man er, så er man med i en central barselfond, og så skal vi selvfølgelig ikke have en sideløbende lovgivning om barselorlov, det bliver så unødvendigt.
Det er det, vi skal vurdere til den tid, hvis der kommer en central barselfond, men jeg vil ikke udelukke, at jeg har misforstået nogle af de hensigter, som fru Line Barfod har.
Line Barfod (EL), 2004-11-26:
Jeg forstår det sådan, at Dansk Folkeparti i teorien muligvis nok går ind for omsorgsdage, men bare ikke nogen af de konkrete forslag, der ligger.
Muligvis en dag, når man engang har fået en barselfond,
vil man se på, om man så kan indføre en eller anden form for omsorgsdage.
Men indtil da må forældrene altså fortsætte med at lyve sig syge, når barnet er sygt, hvis ikke de er så heldige at være på en arbejdsplads, hvor de kan få lov at holde fri, når deres barn er sygt.
Er det sådan, jeg skal forstå Dansk Folkeparti?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-26:
Det, der ligger i omsorgsdage, og det, der gør, at jeg også taler pænt om omsorgsdage og synes, det er en rigtig god idé, er jo netop, at vi i barselorloven havde lavet den mulighed, at man kunne aftale faktisk dag fra dag, at man tog en dag af barselorloven, når der var barns sygdom.
Den eneste betingelse var, at man skulle lave en aftale med arbejdsgiverne om, at man kunne gøre det, og i det øjeblik, den lille nye kommer til verden, kan man lave en aftale med arbejdsgiveren om, at man egentlig gerne vil bruge x antal uger som en form for omsorgsdage.
Det er den mulighed, der ligger i barselorloven.
Det synes vi er en rigtig god ting, og derfor er vi ikke interesserede i at gå ind og ændre på barselorloven ved at indføre de forslag, der kommer her om omsorgsdage.
Vi er ikke interesserede i at ødelægge en ordning, vi synes er god, ved at indføre det her.
Så kan det godt være, som fru Line Barfod siger, at på et eller andet tidspunkt kommer der en central barselfond.
Det gør der temmelig sikkert nok.
Det vil jeg ikke tage afstand fra.
Line Barfod (EL), 2004-11-26:
Jeg skal bare helt forstå det.
Dansk Folkeparti går ind for omsorgsdage.
Det er sådan, jeg forstår hr. Bent Bøgsted.
Det vil jeg gerne have et ja eller nej til.
Dansk Folkeparti kan bare ikke lige bruge de modeller, der er, fordi, og så er det, jeg ikke helt kan følge med, hr. Bent Bøgsted siger, at de ansatte risikerer at blive fyret, hvis man indfører det, men så skulle man jo også sige det om sygdom og mange andre ting.
Hvis det er det, der er problemet, så kunne hr. Bent Bøgsted jo være med på, at vi finder en løsning i form af en central fond, som vi også er i gang med at diskutere på barselområdet.
Men jeg vil gerne høre: Går Dansk Folkeparti ind for omsorgsdage, eller venter man, til man engang får lov af regeringen?
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-26:
Jeg må skuffe hr. Villy Søvndal.
Vores synspunkt på omsorgsdage er, at hvis de skal indføres, vil vi sikre os, at det bliver aftalt, at arbejdsgivere og lønmodtagere er med i det, så vi ikke risikerer det, jeg sagde før, nemlig at vi får lavet en ordning, der er årsag til, at de, der skal gå på barsel, de, der skal bruge de her ordninger, risikerer at blive afskediget i stedet for, fordi det bliver så indviklet både for lønmodtagere og arbejdsgivere, at det bliver svært at finde ud af, hvad der er det rigtige, og hvad man skal gøre i den forbindelse, da der bliver så mange ordninger, som bliver blandet sammen.
Jeg ved godt, at hr. Villy Søvndals ordning med omsorgsdage ikke er den samme som Socialdemokratiets.
Det erkender jeg blankt.
Der er forskel på de to; det kan jeg godt se.
Så har jeg ikke mere.
Villy Søvndal (SF), 2004-11-26:
Jeg synes altså, det var en bemærkelsesværdig argumentation, hr. Bøgsted kom med.
Han indledte sin tale med at sige, at han syntes, det var et sympatisk forslag, og sluttede af med at sige, at han syntes, at flere omsorgsdage var en god idé, han ville bare ikke støtte det.
Så syntes jeg, at hr. Bent Bøgsted havde gjort sig umage med at finde forklaringer på, hvorfor han ikke ville støtte et sympatisk forslag, men jeg tror ikke, hr. Bent Bøgsted har haft tid nok til at søge de gode forklaringer, for det argument, der hedder, at man ikke skal lave ting, der påvirker overenskomsterne, efter at hr. Bent Bøgsted selv har været med til det, er vel ikke særlig godt.
Så var der et andet argument, der hed, at det socialdemokratiske forslag var meget bureaukratisk.
SF's forslag er helt ubureaukratisk.
Så hvad er argumenterne for ikke at ville støtte det, ud over at man måske ikke må for finansministeren?
Er det det, der trykker?
Så lad os få det frem.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-26:
Som jeg også har været inde på tidligere i dag, som vi har drøftet tidligere i dag, er det meget vigtigt for os Konservative, at familierne har mulighed for at skabe sammenhæng mellem deres arbejdsliv og deres familieliv.
Det er også derfor, at vi Konservative var med til at forlænge barselorloven og gøre den meget fleksibel.
Det var også derfor, jeg havde en lille smule forhåbning til, at da den socialdemokratiske ordfører begyndte at tale om at give forældrene mulighed for at vælge, at det så også skulle gælde planlægningen mellem, om det er mor eller far, der tager orloven, og hvor meget der går til henholdsvis mor og far.
En ting er sikker.
Så længe vi Konservative sidder som en del af regeringen, får familierne stadig væk lov til reelt at have det frie valg mellem, hvordan de tilrettelægger barselorloven mellem mor og far.
Vi ved jo, at forældrene i dag står med det dilemma, at hvis børnene er syge, skal de enten have dårlig samvittighed over for de børn, de må efterlade derhjemme, eller de skal have dårlig samvittighed over for den arbejdsgiver, de på den ene eller den anden måde bliver nødt til at svigte.
Vi står så her med to modeller, der kunne være svaret på det.
Som jeg har sagt hele ugen, og som jeg stadig væk siger, bare hvis fru Lotte Bundsgaard skulle være i tvivl, så mener jeg, at vi er nødt til at få løst det problem for forældrene, og jeg mener, det er vigtigt, at vi finder en model, som fungerer både for arbejdsgiverne og for lønmodtagerne.
Jeg vil derfor helst ikke stå her i dag og tage stilling til, om det skulle være den ene eller den anden af de her to modeller, en helt tredje eller en helt syvende.
Jeg kan sige det sådan, at jeg lige nu efter gennemlæsning af de to modeller sådan umiddelbart hælder mest til noget, der kunne minde om den socialdemokratiske model, men jeg vil meget gerne, at vi kan få en fordomsfri drøftelse af, hvordan vi kan løse det her bedst muligt, så det fungerer for både lønmodtagere og for arbejdsgivere, og så vi får løst det dilemma, som børnefamilierne jo står i, når de skal vurdere, hvad de gør, hvordan de får børnene passet og passet arbejdet samtidig.
Derfor er det nødvendigt med handling på det her område.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-26:
Det er heller ikke et arbejderparti, men det, der ligger i det, som fru Lotte Bundsgaard vil, er, at det bliver så administrativt besværligt, at arbejdsgiveren i stedet for måske går hen og afskediger de kvinder, der føder, og de mænd, der ønsker at gå på barselorlov og bruge de muligheder, som fru Lotte Bundsgaard vil lovgive om her.
For det første: Den barselorlov, vi lavede, gjaldt på de områder, hvor de ikke havde nogen aftaler om barselorlov ude på arbejdspladserne.
Derfor var det også der, at LO og DA gik ind og aftalte en barselfond i stedet for.
Der er jo også utrolig mange steder udeomkring, hvor der eksisterer overenskomstaftaler om barselfonde, tænk bare på finanssektoren.
Inden for det offentlige er der også mange.
Der er rigtig mange rundtomkring.
Det, det hele gik ud på, var egentlig, at vi laver en lov om barselorlov de steder, hvor der ikke eksisterer noget, der kan gøres brug af.
Det er det, der er gjort, og det er også derfor, vi ikke vil gå ind i det.
For det andet tror jeg også, at jeg kan høre på fru Lotte Bundsgaard, at fru Lotte Bundsgaard ikke har sat sig ind i, hvordan det vil være at administrere de forslag, som fru Lotte Bundsgaard kommer med her, med de mange forskellige muligheder der er for barselorlov.
Jeg tror ikke, det er gået op for fru Lotte Bundsgaard, hvad det vil sige.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-11-26:
Jeg har to spørgsmål til hr. Bent Bøgsted.
Hvordan kunne det være, at Dansk Folkeparti ville være med til at lovgive om den nuværende barselorlov, men ikke vil være med til at ændre i den nuværende barselorlov via lovgivning?
Hvordan kan det være, at det lige pludselig er blevet aftalestof, når det ikke var det sidste gang, Dansk Folkeparti var med?
Det er mit ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål er: Hvordan kan hr. Bent Bøgsted sige, at denne ordning er mindre fleksibel end den nuværende?
Hvis hr. Bent Bøgsted havde læst beslutningsforslaget, ville han have set, at man som forældre kunne vælge den nuværende ordning, fuldstændig som den er nu, vælge 9 måneders barselorlov og 20 omsorgsdage eller vælge 6 måneders barselorlov og 60 omsorgsdage.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan hr. Bent Bøgsted kan få det til at være mindre fleksibelt.
Bent Bøgsted (DF), 2004-11-26:
Jeg kan lige fortsætte lidt, inden jeg går i gang med min tale, og sige, at grunden til, at faderen ikke kan tage 11 måneders barsel, er et EU-direktiv, der dikterer, hvor meget barsel kvinden skal have.
Det håber jeg lige hr. Helge Adam Møller hører – det gør han ikke.
Jeg kan lige gentage: Grunden til, at faderen ikke kan tage 11 måneders barsel, som vi havde håbet på, da vi forhandlede barselorlov, er, at der faktisk ligger et EU-direktiv, der dikterer, hvor meget kvinden skal have.
Det kan vi ikke komme uden om, og derfor var vi nødt til at fastholde de 14 uger til kvinden.
Men forslaget om at indføre omsorgsdage er for så vidt et meget sympatisk forslag, og det er da også noget, vi har kigget på.
Derfor er der allerede i dag i overenskomster aftalt mulighed for omsorgsdage.
Derfor er det også i den 1-årige barselorlov mellem regeringen og Dansk Folkeparti, som vi lavede i 2002, aftalt, at den skal være meget fleksibel af hensyn til forældrene.
Det er sådan, at der i barselorloven er mulighed for at udskyde flere uger til senere brug inden for de første 9 år.
Det er også på grund af den fleksibilitet, som ligger i barselorloven, at Dansk Folkeparti ikke vil være med til at ændre i den aftale, vi har med Venstre og De Konservative om barselorloven.
Dansk Folkepartis holdning til omsorgsdage er helt klar.
Vi synes, det er en rigtig god idé med omsorgsdage til forældre, der har behov for det, når børn bliver syge.
Det hedder bare noget andet, nemlig barselorlov.
En anden grund til det er, at Dansk Folkeparti mener, at en ordning med omsorgsdage skal aftales i overenskomsterne.
Hvis vi lovgiver om det, som forslagene går ud på, og skærer ind i barselorloven, så vil den blive næsten umulig at administrere, og det vil ikke komme til at fungere, som det skal.
Jeg vil også sige, at det er overenskomststof, og derfor vil vi også vente med at se nærmere på det, indtil arbejdsmarkedets parter har haft fred til at forhandle barselfonde på plads på de her områder, hvor der ikke er aftalt noget, som det blev lovet dem i forbindelse med de sidste forhandlinger, hvor LO fik forhandlet barselfond på plads.
Det er også derfor, det er overraskende, at Socialdemokraterne og SF nu vil lave et indgreb i overenskomsterne.
Det er normalt sådan, at det er de samme partier, der tordner imod, hvis der er udsigt til, at der bliver rørt ved overenskomsterne.
Selvfølgelig kan jeg da godt se, at tiderne ændrer sig.
S og SF får jo også færre af arbejderne som vælgere, så det kan jo godt være, at det ikke er så vigtigt for Socialdemokratiet og SF at værne om overenskomsterne.
Den var jo nok ikke gået, hvis det var Socialdemokraterne, der havde regeringsmagten, men bare rolig, det er der nok mange år til sker igen.
For at gøre det helt klart: Dansk Folkeparti synes, at omsorgsdage er en rigtig god idé.
Det skal bare forhandles på plads mellem organisationerne og ikke ved politiske indgreb.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-11-26:
Jeg må sige til hr. Helge Adam Møller, at det godt kan være, at han står på den forkerte plads, men han har heller ikke læst lovgivningen om barselorlov.
Ifølge den lovgivning, der er i dag, kan manden ikke tage 11 måneder og kvinden tage 1 måned, fordi de første mere end 1 måned er forbeholdt kvinden.
Så i dag har vi altså en lovgivning, hvor der er flere uger, der er forbeholdt kvinden, moderen, men ingen uger, der er forbeholdt faderen.
Det er faktisk hr. Helge Adam Møllers egen regering, der har gennemført det.
Helge Adam Møller (KF), 2004-11-26:
Undskyld, nu er jeg kommet til at sætte mig på den gale plads.
Er det i orden?
Jeg har et enkelt spørgsmål om det med fordelingen mellem forældrene, og jeg er helt enig i, at det selvfølgelig er bedst for et barn at have både en far og en mor.
Men hvis vi nu har en af de der moderne familier, som vi er nogle der kender til, dem tror jeg også fru Lotte Bundsgaard kender, så kunne man godt tænke sig den situation, når man nu har 1 års barselorlov – jeg ved godt, Socialdemokratiet stemte imod, men never mind nu har vi den – at en familie finder det mest hensigtsmæssigt, at faderen tager de 11 måneder, fordi det nu passer bedst i den familie, og moderen den ene måned.
Er det så ikke korrekt, at efter Socialdemokratiets forslag kan det ikke lade sig gøre, selv om den families far og mor synes det er bedst, at faderen får de 11 måneder?
Det kan ikke lade sig gøre efter Socialdemokratiets forslag.
Er det ikke korrekt?
Aase D. Madsen (DF), 2004-11-26:
Nu skal vi ikke tærske mere langhalm på det her, det kommer jo op på et eller andet tidspunkt i andet regi, men jeg vil gerne lige have et svar fra ministeren.
Jeg afsluttede min ordførertale med at spørge, om Det Energipolitiske Udvalg i forbindelse med alle de regelsæt og alle de forskellige underlæggende ting, der skal foregå i forbindelse med udmøntningen af dette lovforslag, vil blive inddraget.
Det er jo også energipolitik, så vi skal jo ikke sidde fast på ressorten i denne her sag.
Vil Det Energipolitiske Udvalg blive inddraget i meget høj grad, når vi skal til at udarbejde disse forskellige regelsæt?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-26:
Det er børnene, det gælder, det er der jo ingen der kan være i tvivl om, når vi nu behandler de her to beslutningsforslag.
Men man kunne jo også stille spørgsmålet: Er det så for børnenes skyld, eller er det for arbejdsmarkedets skyld?
Og så er svaret ja.
Jeg tror nemlig ikke, at det er noget enten eller, for enhver vil vide, at en familie, der trives – uanset om der er børn eller ej – også er en ressource på arbejdsmarkedet, og derfor er det godt, at der igen bliver sat fokus på det her område, selv om det jo ikke er så længe siden, vi behandlede de her to forslag sidst.
Men jeg regner også med, at det fra forslagsstillernes side er udtryk for, at der sker for lidt, og at det går for langsomt, og det er jeg i og for sig helt enig i.
Til Socialdemokraterne vil jeg sige, at det er godt med fokus, men vi er bare af den opfattelse, at det er godt, men ikke godt nok.
Det her er at gøre det endnu mere fleksibelt med hensyn til barselorloven.
Det kan der selvfølgelig være gode grunde til, men vi Kristendemokrater vil altså hellere have en barselorlovplus end sådan en barselorlov-status quo.
Det er også dér, SF's forslag kommer ind og sådan set er et ganske udmærket supplement.
Det er, som om vi nogle gange vender fokus.
Det her er altså en ret, vi vil give børnene til at have forældrene hos sig, og så må vi skabe nogle rammer, der gør, at forældrene rent faktisk også kan være nærværende.
Til spørgsmålet, som har været fremme de seneste dage, om, hvorvidt vi skal blande os i forhold til arbejdsmarkedet, både den ene og den anden side af arbejdsmarkedet, vil jeg sige, at selvfølgelig skal vi blande os.
Hvis ikke vi blander os, hvem tænker så på børnene og på børnenes ve og vel?
Og det er vel det, det i bund og grund går ud på, når nu det kommer til stykket.
Så forslaget fra SF vil vi give vores støtte.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-11-26:
Nu er jeg jo af den klare overbevisning, at der er massevis af både kvinde- og mandsmod i både undertegnede og i familieministeren, og det er faktisk også derfor, vi i samarbejde fremsætter og gennemfører en lang række forslag, der er til fordel for børnefamilierne.
Så vil jeg godt gøre fru Lotte Bundsgaard opmærksom på, hvad jeg sagde.
Nu har jeg sagt det flere gange, jeg har både sagt det udadtil i medierne, og jeg har sagt det lige nu i min ordførertale: Jeg mener, at vi skal finde en model, der kan fungere for både arbejdsgivere og lønmodtager.
Det var det, jeg sagde.
Ida Jørgensen (RV), 2004-11-26:
Der er sagt mange gode ord om, at vi skal have familieliv og arbejdsliv til at hænge sammen, og der er sagt mange gode ord, om at vi skal have muligheder for at passe vores børn.
Dem kan vi kun tilslutte os fra Det Radikale Venstres side, så jeg vil blot her knytte nogle bemærkninger til de enkelte beslutningsforslag.
Vi er alle sammen forskellige.
Nogle forældre har brug for at være hjemme et helt år med deres børn.
De kan finde på gode ting sammen.
Det synes vi er et rigtig godt beslutningsforslag, der nu giver familierne mulighed for selv at vælge, hvordan de vil indrette deres liv.
I sidste valgkamp lagde hr. Anders Fogh Rasmussen hårdt ud med, at man skulle have mindst 1 års barselorlov.
Nej, han gik ud og sagde: Vi vil have 1 års barselorlov; han lagde hårdt ud.
Det gør DA's direktør åbenbart også, og det er muligt, at det er det, der skal til for at få noget gennemført.
Det kunne derfor være rart, hvis familieministeren også lagde hårdt ud og sagde: Det her vil vi have gennemført.
Det Radikale Venstre kan godt støtte, at vi laver et ændringsforslag til det her beslutningsforslag, der går ud på, at det først skal gennemføres, efter at det er blevet drøftet med arbejdsmarkedets parter.
Men vi synes, det er en lille smule tyndt at stille sig op her og sige, at det her skal drøftes med arbejdsmarkedets parter, når det er et langt mindre indgribende forslag end at udvide barselorloven fra et halvt år til et helt år.
Men sådan kan der jo opstå forskellige ting.
Selv om vi synes, det er et rigtig godt forslag,
har vi et par småting, som vi lige skal have afklaret.
Kan man f.eks. tage omsorgsdagene med sig, når man skifter job, og hvordan skal man ordne det?
Men det tror vi at vi kan få klaret under udvalgsarbejdet.
Så kommer jeg til B 27.
Det er klart, at det er godt, at man kan tage fri til at passe sine børn.
Jeg kan ikke rigtig se af forslaget, om det er med løn.
Hvis det er, så skal det jo i givet fald finansieres.
Hvis det er uden løn, så er der jo jurister, der mener, at der er et EU-direktiv, der betyder, at det, at man har fravær til at passe sine børn, det, at man tager fri til at passe sine børn, er et lovligt fravær, og at man derfor ikke kan fyres på grund af det.
Men det kan vi jo få afklaret under udvalgsarbejdet, og så kan vi jo tage endeligt stilling efter det.