runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2000-10-31:
Tror fru Mariann Fischer Boel ikke, at når min udmærkede partifælle udtaler sig sådan, så hænger det sammen med, at han også ville have fundet pengene et andet sted, men ellers ville have lavet stort set det samme?
Og tror fru Mariann Fischer Boel ikke også, at hr. Christen Amby ved, at der i selve forslaget som sådan i forhold til, hvordan det socialt er sammensat, hvem der får gevinst og tab, er tale om, at det har en social profil i retning af, at man giver til dem, der ikke har så meget, og tager fra dem, der har mere, hvis det regnes sammen?
Og er det ikke under alle omstændigheder det, der er tale om i det her forslag, i stedet for at det er et helt andet forslag, som fru Mariann Fischer Boel taler om?
Det er nemlig, som om det er alle de fattige, man har taget pengene fra.
Det går jeg ud fra at Venstre godt er klar over overhovedet ikke passer.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-31:
Det var jo interessant at lytte til hr. Frank Aaens forsvarstale for det indgåede forlig.
Flere af de argumenter, som blev brugt, vil jeg da skrive mig bag øret.
Det kan jo ske, at man selv er med i et forlig, og der vil det da være interessant at bruge de citater, som hr. Frank Aaen her kom med: hvor svært det er at undgå at ramme lidt skævt.
Jeg husker de mange ordførertaler gennem årene, hvor Enhedslistens ordfører netop har fokuseret på enkeltgrupper, som er blevet ramt.
Så det synes jeg var en interessant tale.
Ellers må vi vel sige, at vi afviser den forhøjelse af skatten, der reelt er tale om her.
Vi er enige i, at det er en fornuftig indsats, der er gjort over for de ældre.
Det er vi helt enige i.
Spørgsmålet er, hvordan man bedst vil finansiere det.
Vi er kommet med andre finansieringskilder i vores udspil til finanslov.
Vi mener, at der her er foretaget en finansiering, som betyder, at den lavtlønnede, der ikke er medlem af en a-kasse og ikke bliver kompenseret - de bestemte grupper, som hr. Frank Aaen var inde på - bliver ramt uforholdsvis hårdt, og derfor er vi ikke med i denne finansiering.
Vi afviser den.
Sonja Albrink (CD), 2000-10-31:
I CD kan vi ikke støtte det foreliggende forslag, som er et miniforlig mellem SF og Enhedslisten og regeringen i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger.
I CD er vi ikke enige i den måde, finansieringen fremskaffes på ved uændret personfradrag i år 2001.
Og derfor kan vi som sagt ikke støtte det foreliggende forslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Jo, hr. Nødgaard, vi kan bestemt fordrage - for at bruge hr. Nødgaards udtryk - at diskutere disse ændringer i personbeskatningen, for det er en realitet, at der er sket
dette fald, fordi vi vil opkræve mindre personskat, og vi gør det rent faktisk også.
Samtidig må jeg så slå fast én gang
til, at hvis man kigger på skattetrykket tilbage i 1993 og så her i 2001, som vi står foran, er det gået den rigtige vej med skattetrykket.
Vi opkræver mindre af bruttonationalproduktet i skat i dag, end vi gjorde dengang.
Men vi opkræver selvfølgelig flere kroner og øre, fordi folk tjener mange flere penge i dag.
Dengang var folk arbejdsløse; der var 360.000 arbejdsløse.
I dag er der 150.000, og det betyder selvfølgelig også, at man får en bedre aflønning, og at man betaler mere i skat.
Og lad mig så sige omkring det med statens virksomhed
: Kan det virkelig være så ringe, at vi har fået 200.000 flere i arbejde, at arbejdsløsheden er faldet, at betalingsbalancen er i plus, at vi har fået overskud på statens budget mod 55 mia. kr. i underskud i 1993?
Kan det være så ringe at drive virksomhed på den måde?
Ja, det kan det måske efter hr. Nødgaards opfattelse.
Poul Nødgaard (DF), 2000-10-31:
Jeg har også glædet mig over at se, at man i forbindelse med pinsepakken nedsatte nogle af de statslige skatter.
Det har jeg noteret på min egen forskudsregistrering, men jeg har samtidig noteret mig, at min samlede trækprocent trods alt er steget, den er i hvert fald ikke faldet.
Og det har hvert eneste år været således, at amterne har forhøjet deres personskat med 0,3 pct., 0,5 pct., 0,8 pct., og somme tider tror jeg endda 1,0 pct.
Det kunne jo være meget interessant - men lad os lade være med at tage debatten om det nu - at få lavet en fuldstændig opgørelse over, hvor meget alle landets amter i de sidste 5 år har forhøjet amtsskatterne, og ligesådan, hvor meget den samlede kommunale skatteprocent er steget.
Den er i hvert fald i min egen kommune steget med 1½-2 pct. Kommuneskatteprocenten og amtsskatteprocenten er de senere år steget med 2-3 stykker.
Så det vil sige, at det, pinsepakken betød i skattenedsættelser på statsskatterne, er mere end ædt op af stigninger i de amtskommunale og de kommunale skatter.
Jeg ved godt, at specielt Socialdemokratiet ikke kan fordrage at diskutere de her ting, for de har den opfattelse - det har de altid haft - at ting må koste det, de koster, og man kræver det op, man kræver op.
Hvis en privat virksomhed kørte på samme måde, som man herinde driver statens virksomhed fra den nuværende regerings side, jamen så ville den virksomhed være gået ned for længst, for her kan man simpelt hen bare udskrive flere skatter for at få de penge hjem, som man skal have hjem.
Jeg synes, man skulle prøve at drive sin virksomhed, statens regnskab, lidt på samme måde, som en fornuftig erhvervsmand driver sin virksomhed.
Frank Aaen (EL), 2000-10-31:
Jeg synes godt, hr. Flemming Kofod-Svendsen kunne have svaret på, hvorfor Kristeligt Folkeparti blokerer for, at vi kan få sikret forældrerabatter til de forældre, der har børn i skolefritidsordninger, svarende til de regler, der gælder for dem, der er på fritidshjem og i daginstitutioner.
Jeg synes ikke, det ser pænt ud for et parti, der normalt profilerer sig som et parti for børnefamilierne, at det vil blokere på det område.
Punkt to: Hvad er det for nogle skatteting?
Hvad er det for nogle finansieringsting, Kristeligt Folkeparti ville have foreslået i stedet for?
Det kunne jeg godt tænke mig at få at vide.
Og punkt tre: Det er helt korrekt, at der er lavtlønnede, der ikke er medlem af en a-kasse, og som derfor får en skattestigning på 40 kr. om måneden.
Jeg vil bare sige, at for dén lavtlønnede mener jeg ikke, at dét er det største problem.
For dén lavtlønnede er det største problem, at det er blevet så dyrt og på mange måder så stramt at være medlem af en a-kasse, at det er uinteressant.
Og det, vi gør her, er faktisk, at vi gør det nemmere for en lavtlønnet at se, at det er en god idé at være kollektivt forsikret imod ledighed.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-31:
Jeg hæftede mig lige ved, at den socialdemokratiske ordfører kaldte 1,9 mia. kr. for småbeløb.
Det har jeg i frisk erindring, men nu til forslaget.
Det er en aftale, der er indgået mellem regeringen, SF og Enhedslisten, og jeg vil ikke bruge megen tid på indholdet af forslaget eller anvendelse af provenuet.
Det kommer vi jo til lige om et øjeblik.
Jeg vil tage mit udgangspunkt i en artikel i Børsen
fra den 9. oktober.
Overskriften, der var sådan ret flot sat op, var »Perspektivløs skattestigning«, og så var det jo ikke hr. hvem som helst, der udtalte sig i den artikel, det var rent faktisk skatteeksperten, SF's folketingskandidat, Christen Amby.
Forslaget er helt uden perspektiver, lyder
den sønderlemmende kritik.
Det er da også tankevækkende, synes jeg, at venstrefløjen lægger stemmer til et forslag, der har så stor social slagside, altså rammer de svagest stillede i vores samfund.
Og i Venstre har vi da også mærket os den manglende entusiasme, som Enhedslistens, jeg tror, det er bestyrelse
har lagt for dagen i forbindelse med Enhedslistens dispositioner i den her sag.
Venstre kan helt tilslutte os Christen Ambys udtalelser:
Perspektivløst.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Det lyder jo meget tilforladeligt, når hr. Nødgaard fremstiller skattesituationen i Danmark heroppefra.
Hr. Nødgaard har jo en evne til at få det til at lyde på den måde.
Men jeg vil godt spørge hr. Nødgaard, om han dog ikke følger så meget med, at han er klar over, at vi rent faktisk i 1998 med skattejusteringen dér sænkede personskatten med de 2½ pct., som også hr. Aage Frandsen nævnte, og som rent faktisk udgjorde et beløb på 13 mia. kr.
Det var rent faktisk det, vi sænkede personskatten med i 1998.
Og jeg vil da så minde hr. Nødgaard om, at Dansk Folkeparti stemte imod.
Man var altså imod den sænkning af personskatten, som fandt sted.
Og så vil jeg da også godt spørge hr. Nødgaard, om det ikke er ham bekendt, at hvis man går tilbage til før 1993, før man tog de store skridt for at nedsætte personskatten, havde man rent faktisk den højeste skatteprocent, der lå omkring 70 pct. På nuværende tidspunkt er den altså 59 pct. plus arbejdsmarkedsbidraget, så omregnet bliver det 63 pct.
Det er altså det, man har nu, og man har også sænket skatten for mellemskatterne med omkring 10 pct.
og også for bundskatten, det ligger i samme størrelsesorden
Det er rent faktisk det, der er sket, og det har været socialdemokratisk politik.
Derfor synes jeg, at det måske er lidt for let bare at sige, at det går den forkerte vej med personskatten.
Det gør det rent faktisk ikke.
Jeg var glad for, at hr. Knud Erik Kirkegaard gik herop tredje gang, for så fik jeg lejlighed til endnu en gang at sammenligne disse småøre, det her drejer sig om - måske er det 25 kr., det drejer sig om - med det, De Konservative har foreslået i deres finanslovforslag. Det Konservative Folkeparti foreslår, at fradragsretten for arbejdsløshedsforsikringskontingentet skal bortfalde.
Lad mig sige, hvad det betyder for den enkelte: I hvert fald et tab på 3.000-4.000 kr. om året.
Man siger også hos De Konservative, at man skal fjerne mellemskatten.
Hvad betyder det?
Det betyder, at disse 2 millioner mennesker i det her land, som kun betaler bundskat - 2 millioner mennesker - ikke får fem flade øre i kompensation fra De Konservative.
Skal vi ikke vide, hvad det er vi taler om, og vide, hvem det er vi taler med.
Når De Konservative kommer og siger, at nu vil de redde både den ene og den anden, så skal man se på deres finanslovforslag og så se på, hvor dybt alvorligt man skader de 2 millioner lavestlønnede i det her land.
Det er jo det, sagen rent faktisk drejer sig om.
Det er for så vidt også et svar til hr. Nødgaard, men hvis det også kniber dér, så kan jeg måske gå ind og bede hr. Nødgaard kigge på de forslag, som Dansk Folkeparti selv fremsætter.
Her skal hele dagpengeordningen finansieres af de beskæftigede på arbejdsmarkedet uden nogen som helst indblanding fra statens side.
Det vil virkelig være et anslag mod de ledige, mod dem, der er forsikrede.
Jeg har lige checket det for en ordens skyld ude på computeren.
Det står der stadig væk, uanset at man vil lægge sit program om.
Sådan er virkeligheden.
Ole Stavad (S), 2000-10-31:
Til hr. Kalnæs: Dette lovforslag handler om én eneste ting.
Det handler om, hvor stort tilskuddet skal være til naturgassen og til DONG, ikke andet.
Så er der lige en overgangsordning for bygas, men det er ikke den, hr. Kalnæs har kommenteret.
Hvis hr. Kalnæs har ønske om samtaler, møder og forhandlinger, hvor også jeg deltager, i sammenhænge, som rækker ud over det, der handler om afgifter, men kan være både energipolitik og afgifter mere generelt, ved hr. Kalnæs, at jeg altid med stor glæde møder op til sådanne forhandlinger, hvor vi kan sidde sammen også sammen med miljø- og energiministeren.
Derfor synes jeg, at i stedet for at tage en, synes jeg, afsporet diskussion her, vil jeg gerne tilbyde at deltage i forhandlinger, hvis det er sådan, at hr. Kalnæs ønsker sådanne forhandlinger, også med min medvirken.
Eva Møller (KF), 2000-10-31:
Da mit partis ordfører, hr. Flemming Hansen, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Der er tale om en ændring af pensionsafkastsbeskatningsloven fra juni 1998, som endda har været revideret i december 1999, og begge er en del af den pinsepakke, som regeringen gennemførte med det snævrest mulige flertal for et par år siden.
Dertil skal lægges, at lovforslaget formentlig kun vil komme til at gælde for år 2000, idet regeringen jo allerede har spillet ud med nye regler for år 2001, nye regler, som vi så inderligt er imod, og derfor er der ingen grund til at gå i detaljer med lovforslaget, men kun at sige følgende: Lovforslaget er overordentlig kompliceret, og vi er nødt til at holde os til mange af de høringssvar, som er optrykt i lovforslaget, for helt at forstå, hvad det drejer sig om.
Imidlertid er jeg fra flere sider blevet gjort opmærksom på, at § 1, nr. 1, i dette lovforslag indebærer en ændring af beskatningsforholdene for udenlandske aktiebaserede akkumulerende investeringsforeninger, der er hjemmehørende i lavskattelande.
Efter de eksisterende regler er afkastet af sådanne aktiebaserede foreninger beskattet med mindst 26 pct. og ikke med 5 pct., som det ellers er tilfældet i de aktiebaserede investeringsforeninger.
Det forholder sig nemlig således, at en dansk aktiebaseret akkumulerende ivesteringsforening foruden de 5 pct.s pensionsafkast betaler selskabsskat på 32 pct., mens en udenlandsk aktiebaseret akkumulerende investeringsforening fra et lavskatteland i dag betaler ikke 25 pct., men 26 pct. i pensionsafkast, netop fordi den er lav- eller slet ikke beskattet i sit hjemland.
Vi gør opmærksom på dette, dels fordi der er tale om at stille danske investeringsforeninger ringere end andre, dels fordi det kan have den konsekvens, at danske investeringsforeninger fremover skal placere sig i udlandet, og det er formodentlig ikke tilsigtet med lovforslaget, selv om man kan vente sig lidt af hvert fra skatteministeren.
Som sagt kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte lovforslaget, men vi vil naturligvis gå ind i en grundig udvalgsbehandling omkring dette problematiske og vanskelige lovområde.
Aage Frandsen (SF), 2000-10-31:
Som det allerede er fremgået, er lovforslaget jo en ændring til en lovgivning, som vi lavede i forbindelse med pinsepakken for to et halvt år siden, og jeg medgiver gerne andre ordførere, at det her er kompliceret, at lovforslaget også er kompliceret, men det hænger jo sammen med, at emnet og temaet er meget kompliceret.
Derfor må vi også sige, at når vi lavede en lovgivning for to et halvt år siden og det efterfølgende viser sig, at der er en trafik, en transaktion, som kan betyde, at der bliver et dræn i statskassen, og det naturligvis ikke har været tilsigtet, ja, så må vi selvfølgelig lave loven om, og det er det, der sker med dette lovforslag.
Det er fremgået af to tidligere indlæg, at der er en særlig problematik omkring formueafkast af lavbeskattede udenlandske akkumulerende investeringsforeninger.
Det er åbenbart en problematik - det fremgår også af høringssvarene - som vi formentlig alle sammen har hørt om, og derfor kan det være rimeligt at dyrke det.
Men for vores vedkommende, altså ud fra en betragtning om, at det måske er uhensigtsmæssigt at fjerne det værn, som har været på 26 pct., synes vi alligevel, at det under alle omstændigheder er naturligt at se nærmere på det under udvalgsarbejdet.
Med hensyn til spørgsmålet om, at der er tale om noget med tilbagevirkende kraft, så er det selvfølgelig også noget, vi godt vil se nærmere på.
Når det drejer sig om skatter, er det måske noget, man i en vis forstand næsten altid kan påstå er med tilbagevirkende kraft, for man har foretaget sig noget på et tidspunkt, som har virkning på et senere tidspunkt.
Og hvis man så ændrer skattereglerne på dette senere tidspunkt, ja, så er det i modstrid med de forventninger og intentioner, som nogle havde på et tidligere tidspunkt.
Derfor bliver det, når det drejer sig om skattelovgivning, tit sådan, at man kan tale om, at der er tilbagevirkende kraft i det ud fra en formel betragtning.
Men spørgsmålet er, om der er det ud fra en reel betragtning, om ikke det er sådan, at når det drejer sig om skattelove, er det svært at undgå, at der er lidt tilbagevirkende i det ud fra nogle dispositioner, nogle har foretaget tidligere.
Under alle omstændigheder er det en relevant problemstilling, som vi selvfølgelig må sikre os at vi ikke forsynder os imod.
Ud fra de betragtninger kan jeg sige, at vi kan støtte lovforslaget, men selvfølgelig må vi sikre os, at vi ikke handler i modstrid med, skal vi sige god lovgivningstradition og -skik.
Men det mener vi altså ikke der som udgangspunkt er tale om at vi gør med dette lovforslag, altså handler imod det.
Med de bemærkninger kan vi give tilslutning til intentionerne og tænkningen og indholdet i lovforslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2000-10-31:
Da Dansk Folkepartis ordfører, hr. Kristian Thulesen Dahl, har måttet forlade Christiansborg, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne ganske kort fremføre vores synspunkter.
Det er, som det også er fremgået af andre ordføreres indlæg, et overordentlig kompliceret lovforslag, vi står over for her.
Jeg vil, ligesom en anden ordfører har fremhævet, sige, at der er jo tale om et lovforslag, der mere eller mindre har det, der hedder tilbagevirkende kraft, altså helt fra den 1. januar 2000.
Derfor vil vi i hvert fald under det udvalgsarbejde, der nu forestår, have fuldstændig garanti for, at det også rent retssikkerhedsmæssigt er 100 pct. i orden.
Vi kan ikke gå med til at lave en lovgivning, som på nogen måde kan angribes fra befolkningens side.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-10-31:
Da vores ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være her, skal jeg lige kort fortælle om Enhedslistens holdning til det her forslag.
Selv om det er en kompliceret lovgivning, er vores holdning relativt enkel.
Vi ser det sådan, at der er tale om at forhindre en mulighed for at undgå at betale den vedtagne afgift, og det mål støtter vi, også selv om der er små lempelser i forslaget, vi gerne havde været fri for.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-10-31:
Kristeligt Folkeparti havde jo heller ikke lod eller del i pinsepakken, men nu kommer der så en pinsepakkereparation, og der vil vi da under udvalgsarbejdet vurdere, om det er en efter vores opfattelse positiv reparation.
Vores stillingtagen vil afhænge af den endelige vurdering under udvalgsarbejdet, for det her er jo så kompliceret stof, at det må man have tygget godt igennem.
Endelig forstår jeg ud fra det, jeg har set sendt til høring, at regeringen kommer med et initiativ, som mere eller mindre overhaler det her forslag.
Jeg synes også, vi må se dette forslag i lyset af det nye initiativ.
Det har vi givetvis en god mulighed for, da det jo ikke varer så længe, før det nye initiativ kommer til behandling.
Jeg synes, vi må se det her lovforslag i den lidt bredere sammenhæng.
Ole Stavad (S), 2000-10-31:
Kun lige den bemærkning til hr. Kim Behnke, at jeg tror, han holdt det, han måske syntes var sådan den rigtige tale, men til det forkerte punkt.
Altså den tale, hr. Kim Behnke holdt, var ikke kommentering af det forslag, vi her har til behandling, og jeg har også svært ved at se, at konklusionen på hr. Kim Behnkes tale har meget med det her forslag at gøre.
Men det må jo være op til hr. Kim Behnke under udvalgsarbejdet.
Jeg vil godt takke for en række, synes jeg, gode bemærkninger.
Fru Mariann Fischer Boel havde en udmærket gennemgang af forslaget.
Der har af flere ordførere, også af fru Mariann Fischer Boel, været sat spørgsmålstegn ved, om forslaget nu med nogen ret kunne siges at have tilbagevirkende kraft.
Og det er jo noget, vi alle sammen selvfølgelig er ekstremt opmærksomme på, at man ikke med rette kan sige sådan noget.
Man kan aldrig værge sig imod, at nogen beskylder én for det.
Men der knytter sig det til sambeskatningen, at den måde, vi arbejder på, er, at man tager først stilling til sambeskatning, man anmoder først om sambeskatning, når man afleverer sit skatteregnskab.
Derfor vil man også kunne se, at der kan findes nøjagtig identiske tilfælde tidligere i Folketinget, hvor det ikke med rette kan beskyldes for at være noget, der kommer ind under betegnelsen tilbagevirkende kraft.
Så har der været nogle bemærkninger om akkumulerende investeringsforeninger.
Vi vil selvfølgelig gerne svare på det og føre diskussionen om det, men det er også, som en række af ordførerne har nævnt, noget, der skal ses i lyset
af, at det her er regler, der skal gælde for år 2000.
Der kommer i morgen forslag i forlængelse af offentliggørelsen af den reform, kan man vel godt tillade sig at sige, som regeringen, som økonomiministeren og jeg præsenterede for offentligheden i torsdags, og der fremsættes forslagene i morgen.
Derfor er der en række af de bestemmelser, vi taler om her, der får en forholdsvis midlertidig betydning.
De yderligere justeringer, der er derudover, kan vi sige
er forslag, der har nødværgens karakter, altså hvor man forsøger at undgå det, som jeg tror der var en af ordførerne, der sagde, at der kommer en hane på, hvor man kan lukke 2-3 mia. kr. ud.
Det er nogle justeringer, som man inden for branchen har anmodet om, og som vi har imødekommet.
Hvis der er udløbende ting, man ønsker at få besvaret i den sammenhæng, så gør vi det i sagens natur meget gerne.
Ja, lad mig takke den række af ordførere, som har været enten positive eller åbne over for forslaget her.
Jeg glæder mig over, at der i hvert fald er et flertal, har jeg konstateret, der er parat til at forhindre, at der ryger en 2-3 mia. kr. ud til nogle andre end dem, nogen nogen sinde havde tænkt på skulle have dem.
Det er i hvert fald betryggende som skatteminister at vide, at der er et flertal, der er parat til også at værne om, at pengene er i kassen til de mange gode ting, som der jo altid er mange fædre til her i salen.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-10-31:
Med lovforslaget om uændret personfradrag fastholdes personfradraget i 2001 uændret i forhold til 2000 på disse kendte 33.400 kr.
Lovforslaget giver mulighed for at sikre en række forbedringer til forskellige grupper i samfundet.
Det vil være sådan, at vi får mulighed for at sikre økonomien til en forbedret varmehjælp til pensionisterne og til en række andre forbedringer.
Der bliver forbedringer for personer, som får et forbedret pensionstillæg, der bliver taget højde for, at kontanthjælpen reguleres, så der ikke lides tab.
På samme måde for dem, der får introduktionsydelser, og dem, som er udeboende og får SU
: de får kompensation for det fastholdte personfradrag.
Endelig er det sådan, at kontingentet til arbejdsløshedsforsikringen nedsættes, sådan at den enkelte heller ikke her lider noget tab.
Det er selvfølgelig en positiv tilskyndelse til at lade sig arbejdsløshedsforsikre. Det er jo sådan i vores land, at det at miste sit arbejde, ja, det er ikke rart.
Det, som så kan sættes i stedet for, er en arbejdsløshedsforsikring, og derfor er det naturligvis meget vigtigt, at der også er tilskyndelser til, at den enkelte arbejdsløshedsforsikrer sig, og det bliver der så, i hvert fald økonomisk set, en forbedret mulighed for.
Det her drejer sig kun om selve skatteforslaget.
Lovforslagets samlede provenu anvendes således utrolig positivt, og derfor støtter Socialdemokratiet også lovforslaget.
Og jeg skal også på vegne af Det Radikale Venstre tilkendegive, at det gør dette parti også.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-10-31:
Nu har Socialdemokratiets ordfører selvfølgelig læst bemærkningerne til lovforslaget.
For der står jo også, at man allerede nu - i mange kommuner i hvert fald - har sendt skattekortene for 2001 ud til skatteyderne, og det vil sige, at den skatteforhøjelse, som det her forslag reelt medfører, vil folk ikke mærke i 2001.
Men det vil de så til gengæld i 2002, hvor de vil få en efterregning tilbage fra indeværende år.
Jeg vil godt have, at den socialdemokratiske ordfører bekræfter, at det er tilfældet.
Så med hensyn til det provenu på 1,9 mia. kr.: Det skal staten så lægge ud, for pengene er jo ikke til rådighed til at dele ud igen, for skatteyderne betaler dem jo først i 2002.
Finansieringen eller rentebelastningen af det forslag har jeg lidt svært ved at finde i bemærkningerne til forslaget, men det kan være, at ordføreren kan hjælpe mig lidt på vej.