runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2000-11-17:
Jeg skal takke for den generelt positive modtagelse og blot komme med nogle enkelte bemærkninger.
Den ene er til spørgsmålet fra den konservative ordfører om det med at modernisere søforklaringsinstuttet eller anvendelsen af det, om det ikke indebærer, at man sådan gør lidt i den ene retning og lidt i den anden retning, og jeg kunne forstå, hr. Knud Erik Kirkegaard mente, at der kunne være en vis forvirring tilbage.
Det, der er målsætningen, er at bruge søforklaringsinstuttet dér, hvor det er nødvendigt og relevant, og hvor det kan bidrage til en bedre afklaring og opklaring, og det betyder, at vi fjerner det, at det sker automatisk.
Det udvider kredsen af personer, af de berørte personer, der kan anmode om en søforklaring; den kreds bliver bredere.
Der er simpelt hen flere berørte end dem, der regnes med i dag.
Og så er der et væsentlighedskriterium, for det er ikke bare sådan, at man kan mene, at det ville være rart at få en søforklaring, nej, der skal være en væsentlighed i det, og der ligger så domstolenes sædvanlige adgang til at bedømme denne væsentlighed.
Jeg tror, at svaret præcist er, at det er med til, at vi får de relevante søforklaringer, og at vi ikke får nogle, der opleves som, at man sætter et ganske stort apparat i gang for noget, der kunne være klaret enklere eller måske endda er klaret enklere.
Så til spørgsmålet om erstatningsgrænserne, hvor vi allerede i det første element i lovforslaget tager lidt forskud på det, at vi vil kunne følge de internationale regler, som vi forventer bliver fastsat, og det tror jeg kan bidrage til, at vi ser færre ulykker.
Og det er simpelt hen, fordi Olieerstatningsfonden, konventionen kommer til at omfatte flere stater, og det vil sige, at der bliver flere redere på verdenshavene, der bliver orienteret i forhold til at være ekstremt påpasselige, når de transporterer de produkter, der er tale om. Der vil blive større erstatninger, og det vil samlet set betyde, at der vil blive større opmærksomhed for dem, der ville kunne risikere at forurene, og der vil blive en bedre mulighed for at rette for sig, når der er sket ulykker, og det tilsammen, er jeg overbevist om, vil bidrage til, at vi får et lidt bedre miljø og en lidt mindre forurening.
Så vil der være en række spørgsmål af mere teknisk karakter også i forhold til høringssvarene, som jeg meget gerne vil vende tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-17:
Jeg synes, at bestemmelserne om ændringer af adgangen til søforklaringer ser fornuftige ud, og at det åbenbart vil nedbringe antallet af søforklaringer, er vel positivt.
Hvis vi kunne tage lignende initiativer her i Folketinget, var det jo selvfølgelig ikke så skørt; hvis vi også kunne få nedbragt antallet af søforklaringer, kunne vi jo spare en hel del tid. Omkring erstatning ved olieforurening synes jeg, det er virkelig interessant og positivt, men jeg kunne ligesom den konservative ordfører også godt tænke mig at få at vide, hvordan betalingsfordelingen er i den fond, som hidtil har gjort det, og hvordan det ændrer på, hvem det i virkeligheden er, der har betalt tidligere, og hvem der nu kommer til at betale. Men jeg tror, det er positivt, og vi støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Første del af forslaget om at styrke redernes ansvar og øge erstatningerne ved eventuelle ulykker med transport af olie er vi selvfølgelig enige i.
Vi vil under udvalgsarbejdet sikre os, at det, der så lægges op til, er nok.
Men det må vi belyse gennem spørgsmål.
Den anden del omkring søforklaring lyder også umiddelbart som en modernisering.
Vi er ligesom SF's ordfører
optaget af, at efterladte og søfolkenes faglige organisationer har tilstrækkelige rettigheder i forhold til at kræve søforklaring, men det får vi belyst, og vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-11-17:
Forurening i forbindelse med tanksskibskatastrofer har alvorlige konsekvenser for natur og dyreliv.
Derfor er det godt, der gøres noget for at styrke mulighederne for at stille redere til ansvar i tilfælde af forurening som følge af ulykker. I Det Radikale Venstre kan vi støtte initiativet med at forhøje erstatningsrammen.
Vi finder også, at den mere smidige anvendelse af søforklaringsinstituttet er et fornuftigt initiativ, og det gør, at vi vil støtte lovforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Jeg skal også her meddele, at CD er positiv over for lovforslaget og vil gå positivt ind i behandlingen af det mellem første og anden behandling.
Der er også enkelte af de ting, som andre ordførere har nævnt, vi godt ville høre lidt nærmere om, men som helhed opfatter vi også det her som en modernisering, en forenkling.
Og det, at der er mulighed for at udvide erstatningen på området olieforurening, synes vi er meget væsentligt.
Egil Møller (DF), 2000-11-17:
Det er positivt, at lovforslaget lægger op til en modernisering og forenkling af reglerne om søforklaring, samt at der så også kan ske en forhøjelse af fondsdækningen ved olieforureningsskader.
Vi oplever jo desværre, at der meget ofte kan ske store skader på miljø- og erhvervsinteresser ved denne transport af olie.
Af hensyn til miljøet og retssikkerheden er det positivt, at lovforslaget åbner mulighed for at udbetale hurtigere erstatningsbeløb selv ved mindre olieforureingsuheld. Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2000-11-17:
Som sådan skulle der ikke være nogen yderligere bemærkninger - og dog.
Jeg har i høringsnotatet set et par indvendinger dels fra Dommerforeningen og dels fra Specialarbejderforbundet.
Man skal jo helst ikke udvise manglende forberedelse, men jeg erkender, at jeg er lidt i tvivl om, hvorvidt man har imødekommet de indvendinger i det endelige lovforslag, så derfor vil jeg stille spørgsmålene her.
Det drejer sig om nogle af de bemærkninger, som Dommerforeningen gør, hvor man har foregrebet den kommission, der skal foretage justering af domstolene.
Et andet spørgsmål er spørgsmålet om de efterladtes og de faglige organisationers muligheder for at have en væsentlig retlig interesse i forbindelse med at kunne gøre krav på en søforklaring, altså en retssag, om de forhold er imødekommet, og hvis ikke, hvorfor så ikke det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-11-17:
Hr. John Vinther, den konservative ordfører, kan fortsat ikke være til stede, og jeg skal derfor på hans vegne fremføre følgende: Lovforslaget indeholder to elementer.
Det ene element handler om at gøre søforklaringsinstituttet mere tidssvarende og målrettet.
Her synes lovforslaget at indeholde et oplæg til forvirring.
På den ene side lægges der op til, at det er vigtigt at bevare søforklaringsinstituttet, ligesom kredsen af personer, der kan begære søforklaring, udvides.
Det lægger vel sådan set op til et øget brug af søforklaringsinstituttet.
Det lægger op til færre søforklaringer, end tilfældet er i dag.
Erhvervsministeren anfører da også selv i bemærkningerne, at det er Sølovsudvalgets opfattelse, at forslaget vil medføre en mindre nedgang i antallet af søforklaringer.
Det Konservative Folkeparti kan som udgangspunkt godt tilslutte sig den regelforenkling, der lægges op til, men vi mener, at erhvervsministeren - henset til de meldinger i bemærkningerne, der går i hver sin retning - skylder at redegøre for, hvad det helt nøjagtig er for en udvikling, regeringen ønsker for søforklaringsinstituttet.
Det andet element i lovforslaget, etableringen af en hjemmel til at gennemføre en forhøjelse af Olieerstatningsfondens maksimale erstatningsbeløb, kan vi tilslutte os.
Dog synes vi, at lovforslaget er lidt sparsomt, hvad angår en konkret angivelse af de økonomiske konsekvenser for olieimportørerne i tilfælde af, at forhøjelsen af den maksimale erstatningsgrænse medfører øgede bidrag til fonden.
Men det kan vi jo få oplyst under udvalgsbehandlingen.
Knud Enggaard (V), 2000-11-17:
Venstre støtter det, som er formålet med denne lovgivning, nemlig at modernisere og forenkle reglerne for søforklaringer og skabe hjemmel til, at der kan ske en forhøjelse af fondsdækningen ved olieforureningsskader i overensstemmelse med de beslutninger, der måtte blive truffet i søfartsorganisationen IMO. Jeg tror, det er klogt, at ministeren i forbindelse med dette lovforslag har afholdt sig fra at tage forskud på retskredsinddelingen i Danmark.
Det er et emne, som vi også er meget optaget af i Venstre, men jeg tror ikke, man skal skabe nogen præcedens i den sag ved at gå ind i at dekretere et mindre antal domstole, der kan behandle disse sager, end det, der er reglerne i dag. Vi tror, der er et reelt behov for et søforklaringsinstitut, og at der også kan være behov for, at man har en bedre specialisering af sin viden omkring de dér ting.
Men det ville være forkert, hvis vi her får en diskussion om retskredsinddelingen.
Det må afvente, hvad der i øvrigt sker på det område dér.
Jeg har noteret mig, at man stadig væk har en mulighed
for at vælge, ved hvilken ret der skal afgives søforklaring. Vi har med særlig interesse også bemærket mulighederne for at få højere maksimale erstatningsbeløb.
Det bidrag, man fra dansk side betaler, 0,43 pct., kan jo risikere at være lidt større, men jeg har også noteret mig, at udsigten til, at der kommer flere medlemsstater, som bidrager, på samme måde også kan bidrage til, at beløbet måske alligevel ikke stiger. Vi har også noteret os, og med tilfredshed, at de højere erstatningssummer vil kunne gavne offentlige institutioner, der rydder op og genopretter miljøet.
Det står i bemærkningerne, som ministeren har givet. Jeg vil gerne spørge: Betyder det også, at de kommuner ved den jyske vestkyst, som ofte har betragtelige udgifter i forbindelse med olieforurening, kommer ind i billedet her, eller er det bare nogle almindelige bemærkninger, der er faldet i pennen?
Poul Andersen (S), 2000-11-17:
I Socialdemokratiet er vi positive over for og vi støtter den regelforenkling og justering, som Sølovsudvalget nu lægger frem om de her ting.
Vedrørende erstatningen er vi yderst tilfredse med, at man nu med de beløb, der lægges op til, kan opnå en fuld og hel dækning, både i forhold til det offentlige, som bliver skadet her, og også i forhold til dem, som skal udøve et erhverv, det være sig fiskeri, det være sig turisme.
Men vi er meget overbevist om, at man også med det sender et signal om at skærpe sikkerheden ved de fremtidige skibe, der skal bygges, så vi får en større produktion af dobbeltskrog, og således at der bliver fokuseret på en større sikkerhed i udformningen af de fremtidige skibstyper.
Vi støtter forslaget.
Karen Jespersen (S), 2000-11-17:
Tak for tilslutningen, også til det her forslag, som jeg selv mener er vigtigt for at understrege, at der selvfølgelig er nogle forpligtelser, der følger med de mange rettigheder, som mennesker med en anden etnisk baggrund faktisk har i det her samfund.
Modsat det, man kunne få indtryk af, når man hørte hr. Frank Aaens tale,
er det jo faktisk nogle meget store og også tit meget dyre tilbud, der bliver stillet til rådighed for de mennesker, bl.a. sprogskoler, og derfor er det også vigtigt, at de mennesker, der får de tilbud, ved, at de så til gengæld selvfølgelig også skal møde op for at følge sprogundervisningen, men med alle de undtagelser, der også er, som hr. Ebbe Kalnæs understregede.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-17:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne tilkendegive følgende: Det fremsatte forslag har en parallel til lov om ændring af lov om aktiv socialpolitik, som vi tidligere i dag behandlede. Dette lovforslag gav Kristeligt Folkeparti en positiv modtagelse og sin principielle tilslutning til.
I forlængelse heraf skal jeg tilkendegive, at Kristeligt Folkeparti ligeledes som udgangspunkt er positiv over for intentionerne i L 90.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Vi har haft en debat om det her emne næsten helt parallelt under lovforslag nr. L 112, så jeg skal gøre det kort, men bare gøre de bemærkninger, at når der tales om ligestilling, er det med usvigelig sikkerhed altid ligestilling i retning af det værste og aldrig til forbedring.
Og når der tales om, at det er godt, at folk kommer ud at arbejde, er det altid noget med, at det er den arbejdsløse, der ikke vil arbejde, og ikke noget med at kritisere arbejdsgiveren.
I det hele taget må jeg sige: Jeg synes, det er forstemmende, at regeringen i den grad i de her spørgsmål altid betjener sig af mere pisk, af mere straf og langt mindre af at øge antallet af gode tilbud til dem, der har problemer.
Lone Saaby Johansen (RV), 2000-11-17:
Da vores ordfører, hr. Henrik Svane, ikke kan være til stede i salen, skal jeg fremføre følgende på hans vegne: Integration er et af de mest omdiskuterede spørgsmål i disse år.
For Det Radikale Venstre er det afgørende, at nydanskere ikke ses som ofre eller klienter, men bliver vist både tillid og respekt og givet pligter og rettigheder, for Det Radikale Venstre vil integrationen.
Det har vi vist med integrationsloven, der nu har fungeret i godt 2 år, men det er vigtigt, at vi hele tiden tilpasser loven, når vi opdager, at integrationsindsatsen kan gøres endnu bedre på nogle punkter.
For nylig er der kommet et par evalueringsrapporter, der viser, at noget går godt og noget andet ikke går så godt,
bl.a. har der været et for højt fravær især i sprogundervisningen på ca. 20 pct.
Sprogundervisning er en væsentlig del af integrationsprogrammet.
Derfor er det nødvendigt at signalere, at der er en pligt til at tilegne sig det danske sprog, når man kommer til Danmark, og at det kræver aktiv deltagelse i sprogundervisningen. Tilknytning til arbejdsmarkedet er en anden meget afgørende faktor for vellykket integration.
Lovforslaget er et udtryk for et ønske om at gøre integrationen endnu bedre på disse to punkter ved at stramme sanktionsmuligheden over for dem, der ikke selv er helt opmærksomme på, hvilke pligter de har.
Derfor støtter
Det Radikale Venstre forslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Der skal ikke være nogen tvivl om i forbindelse med sammenhængen mellem krav og pligter, regler for udlændinge og for flygtninge, der er her på en integrationsydelse og senere vel skal overgå til det, der hedder en mere normal funktion i det her samfundssystem, at vi er indstillet på, at der skal stilles krav.
Manglende konsekvens i de sammenhænge kan også ofte være et udtryk for omsorgssvigt, og det er altså utrolig afgørende, at vi lægger vægt på, at der er nogle forpligtelser, men det er klart, at der er særlige forhold og kan være særlige forhold.
Men der må i hvert fald ikke være tvivl om, at det, der skal være det basale for at komme fornuftigt ind i en sammenhæng med det her samfund:
sprogundervisning, undervisning i landets almindelige funktioner, bedst mulige oplysninger osv., skal gøres i første række og gøres godt.
Når man så er kommet et skridt videre frem, skal man selvfølgelig stilles over for krav som alle andre i det her samfund.
Og det er utrolig afgørende, at det her ikke får nogen klang af at være specielle forhold for mennesker, der er kommet her til landet som flygtninge.
Men krav på området og mulighed for at stille krav og dermed også at trække i ydelser, hvis der er en direkte uvilje.
Og så må jeg sige, at den række af emner, der er remset op, hvor der er undtagelser, er vi ikke spor uenige i.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
Da hr. Poul Nødgaard desværre ikke kan være til stede, skal jeg fremlægge Dansk Folkepartis kommentar til dette lovforslag.
Dansk Folkeparti har ganske vist været modstander af integrationsloven.
De opstramninger, dette lovforslag lægger op til, burde have været gennemført for længst.
Imidlertid må det konstateres, at rådighedsbegrebet er en afgørende faktor, men når man læser, hvilke muligheder der er for at undslå sig anvist arbejde, spørger man sig selv, om ikke det er for lempelige regler.
Når man f.eks. læser § 25, stk. 3, er der opremset hele otte eksempler, hvor den ledige kan lade være at tage imod anvist arbejde.
Dansk Folkeparti vil medvirke i det kommende udvalgsarbejde og ønsker her at stille nogle mere konkrete spørgsmål vedrørende detaljer i loven.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Efter SF's opfattelse er det vigtigt, at der er en sammenhæng
mellem rettigheder og pligter, men det finder vi ikke der er i dette forslag - på samme måde, som vi heller ikke ser det i det fremsatte forslag til ændring af lov om aktiv socialpolitik, altså lovforslag nr. L 112.
Der lægges op til en række stramninger, som endda kan gå så langt, at man totalt vil fratage folk hele integrationsydelsen.
Men SF finder det rigtigt, at man ligestiller lov om aktiv socialpolitik og integrationsloven.
Vi finder det også rigtigt, at der nu fastlægges mere klare regler for, hvornår en flygtning ikke kan blive sanktioneret for at afvise tilbud om arbejde.
Og så glemte jeg fra starten at sige, at SF's ordfører, hr. Knud Erik Hansen, ikke kunne være til stede i aften, og det var på hans vegne, jeg sagde disse ting.
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne fremføre følgende: Forslaget er et parallelforslag til det forslag om ændring af lov om socialpolitik, som regeringen samtidig har fremsat.
Forslagene tilsigter størst mulig ligestilling med hensyn til rådigshedsforpligtelser for personer omfattet af integrationsloven og aktiveringsloven.
Udlændinge under integrationsordningen, der alene har ledighed som problem, får nu som hovedregel pligt til efter 1 år selv at medvirke til at skaffe sig arbejde.
Det er en udvidelse af rådighedsbegrebet, som Venstre kan støtte.
Derudover præciseres rådighedsbegrebet ved, at der nu udtømmende opremses i selve lovteksten, hvilke grunde der kan give ret til fravær, uden at det trækkes i integrationsydelsen.
Vi ved, at den bestående retstilstand har givet problemer, og tilslutter os, at lovteksten nu præciseres, hvilket både gør det lettere for den, der er under integrationen, at forudse, hvornår der kan blive trukket i ydelsen, ligesom det bliver lettere for sagsbehandleren at foretage de nødvendige træk i ydelsen.
Det skaber mere rene linjer.
Det er nu også en pligt for kommunerne at nedsætte integrationsydelserne eller helt at lade dem bortfalde ved uberettiget udeblivelse fra deltagelse i eller afvisning af at deltage i et integrationsprogram.
Vi håber, som det også fremgår af ministeren bemærkninger til lovforslaget, at de stramninger vil virke præventivt og nedbringe fraværet.
Venstre vil benytte udvalgsarbejdet til at få en diskussion af, hvordan vi i øvrigt kan fremme integrationen af udlændinge, for det er fortsat Venstres mål, at enhver udlænding får de fornødne tilbud til hurtigt at blive integreret.
Venstre vil arbejde aktivt under udvalgsarbejdet, så vi kan få lovforslaget viderebehandlet.
Jeg skulle hilse fra De Konservative og sige, at de tilslutter sig vores bemærkninger om at ville arbejde aktivt under udvalgsarbejdet.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-11-17:
En af de helt store debatter i de her år er debatten om, hvordan vi bedst integrerer flygtninge i vores land.
Det er vigtigt, at vi tør tage den debat. Det er vigtigt, at vi tør tage debatten om integration og værdier.
En vigtig ting i det danske demokrati er nemlig, at åbenhed, respekt for hinanden og den frie diskussion sættes højt.
Det skal vi huske.
Og vi skal også huske, at der i de sidste år er gjort meget for at forbedre integrationen af udlændinge, som kommer til vores land.
Med integrationsloven fra 1999 tog vi et syvmileskridt i retning mod bedre integration af udlændinge.
Integrationsloven er en lov, der giver udlændinge bedre muligheder for at blive integreret i vores land, en lov, der skaber sammenhæng for den enkelte, en lov, der giver udlændinge flere rettigheder og flere pligter, og en lov, der giver kommunerne overalt i det ganske danske land et større ansvar for at få udlændinge ind i vores fællesskaber.
Det lovforslag, vi nu skal behandle, indeholder en række små ændringer og tilpasninger af integrationsloven, ændringer og tilpasninger, der kommer på baggrund af ændringerne i lov om aktiv socialpolitik.
I Socialdemokratiet tilslutter vi os princippet, som
også fremgår af integrationsloven,
om, at integrationsloven så vidt muligt skal følge lovene om socialpolitik. Det er dog afgørende at præcisere, at der kan være tilfælde, hvor flygtninge er i en helt anden og langt sværere situation, end danskere uden arbejde er det.
Der kan f.eks. være tilfælde, hvor flygtninge på grund af traumer skal have en helt anden behandling, end man ellers er vant til i den sociale sektor.
Vi er i Socialdemokratiet glade for, at den forskel præciseres i lovforslaget.
I Socialdemokratiet kan vi også tilslutte os, at man skærper sanktionerne, hvis udlændinge gentagne gange udebliver fra deltagelse i integrationsprogrammet.
På den måde sikrer vi en konsekvens i måden, vi møder udlændinge på, samtidig med at vi sikrer en ensartet praksis i hele landet.
Alt i alt mener vi, at denne her lovændring er en fornuftig lovændring, der fortsætter de sidste års linje på integrationsområdet, en linje, hvor vi tager fat på de problemer, der opstår, når fremmede skal integreres i vores land, en linje, hvor vi på god dansk vis giver både rettigheder og pligter til de nye danskere, der kommer hertil.
I Socialdemokratiet kan vi derfor tilslutte os lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Alle analyser af indkomstfordelingen og formuefordelingen i det her land, som er lavet over 10 år, 20 år, 30 år, over et forløb, viser samstemmende, uden undtagelse, at de, der har de største formuestigninger, som har den største stigning i deres realindkomst, er dem, der ejer jord og fast ejendom.
Sådan er det, og det kan man ikke tale sig uden om; selv ikke CD, som helst ikke vil se det, kan tale sig uden om dét.
Så er det fuldstændig korrekt, at der er nogle, der lægger et stort arbejde i deres ejendom.
Det er ikke det, vi taler om.
Al værdi, man er kommet til ved at arbejde, skal beskattes helt normalt som al mulig anden arbejdsindtægt, men den værdi, man kommer til ved bare at eje noget, uden at lave noget, bare ved at sidde ned, synes vi faktisk burde beskattes hårdere, men vi er helt indstillet på at vente med den beskatning, til man har pengene i hånden. Og så må jeg igen spørge CD: Er CD indstillet på, at den dag, hvor man har fået noget forærende uden at lave noget, og den dag, hvor man har gevinsten i hånden, dér burde man beskattes af den, i stedet for som det er i dag, hvor man bare kan stikke den i lommen?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Det ville kræve, at vi skulle igennem en lang øvelse.
Når man har et lille hus eller en ejendom, der ligger et eller andet sted i Danmark, som man gennem mange år passer og vedligeholder, så er den gevinst, der er tale om, altså lidt søgt en gang imellem.
Hvis hr. Frank Aaen er orienteret om hverdagen, så skulle han prøve at kigge på de sidste prognoser efter de sidste ændringer af pinseforliget og se, hvordan udviklingen har set ud for de her små husejere eller ejendomsejere, vi taler om, og se, hvordan det er gået for lejere, når vi taler om reel rådighed og indkomst.
Prøv lige at kigge på prognosen og se, hvordan den ser ud.
Jeg tror nok, vi har taget fat på det område.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Nej, men vi har skrevet under på det, fordi vi fik forelagt det synspunkt, at nogle landmænd i Frederikssund Kommune - for bare at tage det eksempel - kunne blive udsat for, at deres grundskyld på et år skulle stige fra 8 til 24 promille, og vi nikkede til, at det måske var lige voldsomt nok.
Det er vi åbenbart mere bekymrede over, end f.eks. V og K er.
Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Ebbe Kalnæs, at jeg er helt enig i beskrivelsen.
Derfor er der heldigvis også nogle regler, der gør, at pensionister kan få indefrosset nogle af de her ting.
Men Enhedslisten har i øvrigt det synspunkt, som jeg gerne vil høre om CD vil støtte, at i stedet for, at der løbende betales jordskatter og ejendomsskatter, så skulle man beskatte gevinsten på salgstidspunktet, altså når pengene er i hånden, ikke når de er i mursten, ikke når de er i jord, men når de er i hånden.
Det synes vi ville være meget mere retfærdigt.
Vi er helt indstillede på, at det er først, når man realiserer gevinsten, at skatten skal falde.
Det har vi ikke kunnet få flertal for i Folketinget, men hvis CD vil hjælpe os, kan det være, det går i den retning.