runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
At Dansk Folkeparti mener, at børn skal sættes i fængsel, er jo desværre ikke nogen nyhed, og det kan vi så være mange der er dybt uenige i.
Men det, der forundrede mig lidt, var, at fru Pia Kristensen i sit ordførerindlæg talte noget om, at det også var vigtigt med behandling, vigtigt, at man gjorde en indsats for de unge osv. Så undrer det mig meget, at da vi forhandlede kriminalforsorgsforlig her i efteråret, var Dansk Folkeparti absolut ikke indstillet på, at der skulle sættes flere ressourcer af til kriminalforsorgen i frihed, som har så få ressourcer, at den ikke engang kan leve op til lovens krav om det tilsyn, den skal føre, og den hjælp, der skal gives til dem, der starter med at få en betinget dom og dermed kan have en mulighed for at holde sig ude af kriminalitet, hvis der er det nødvendige tilsyn med dem og den nødvendige opfølgning osv.
Hvordan hænger det sammen med, at Dansk Folkeparti på den ene side mener, at det er væsentligt med noget behandling, men på den anden side ikke vil sætte ressourcer af til at sikre, at der er de mennesker, som skal kunne tage sig af de unge og følge op på, at de får nogle andre muligheder i stedet?
Karsten Nonbo (V), 2004-01-20:
Jeg må sige, at en avisartikel, som er skrevet i august måned sidste år, tillægger jeg ikke hele sandheden.
Jeg ved godt, at der er rapporterne, men de siger jo også noget andet.
Vi kan vende den om og sige, at modsat 69 pct. er der altså 31 pct., der overhovedet ikke har behov for nogen systematisk screening.
Derfor ville jeg, hvis jeg blev spurgt i dag, afvise beslutningsforslaget, for jeg vil ikke lave systematisk screening på 100 pct., når man ikke har brug for det, men lave den dér, hvor der er en mistanke om, at der er brug for den.
Sandy Brinck (S), 2004-01-20:
Jeg forstår slet ikke, hvordan hr. Nonbo kan sige, det er von hørensagen.
Vi har kulegravningen fra Socialministeriet, der påpeger problemet.
Det er forskningsmæssige undersøgelser på Bispebjerg, som viser det, plus at vi har folkene selv, der siger det i ministeriets kulegravning.
Så er vi derudover nogle, som har været ude at besøge institutionerne og fået at vide, at det faktisk praktisk er et problem nogle steder; det er ikke alle steder, at det sker som på Stevnsfortet.
Den eneste grund til, at jeg nævner de praktiske eksempler, er, at det er hr. Nonbo selv, der siger, at han vil tage en beslutning på baggrund af, at han har taget røret og ringet ned til Stevnsfortet.
Vi har altså fået dokumenteret et problem i de her undersøgelser, og så forstår jeg ikke, hvorfor hr. Nonbo og jeg ikke kan være enige om - det plejer vi at være på det her område - at det faktisk er meningen, at vi ikke skal lave kæmpemæssige systemfejl.
De her unge mennesker skal have en behandling, som passer til deres behov.
Jeg synes simpelt hen, det er uartigt, at vi leverer en behandling, som er så langt fra, hvad det er, de reelt har behov for.
Vi ville få meget mere ud af, at de fik den rette behandling.
Karsten Nonbo (V), 2004-01-20:
Det er jeg da delvis enig i.
Nu må jeg lige tilstå, at jeg ikke var med den dag på Fyn, som der står nævnt, til Egely.
Jeg var ikke med, så jeg hørte det ikke som sådan, men det havde måske været rart, hvis vi havde fået det samlet sammen på tryk inden, så det ikke blev et spørgsmål om, hvem der havde været af sted på turen, og hvem der ikke havde været af sted på turen.
Det er altså trods alt kun syv institutioner, vi snakker om, og det ville jo være rart, hvis vi måske fra nu af efter førstebehandlingen får samlet op fra hver institution.
Er det måske så slemt, som man siger på Bakkegården, eller er det så rosenrødt, som jeg nu står og påstår det er på Stevnsfortet.
i en von hørensagen-snak?
Sandy Brinck (S), 2004-01-20:
Lige for at rette det med antallet, så er det faktisk 69 pct. - 69 pct. - som har en psykisk lidelse.
Det er det, rapporten fastslår.
Hr. Nonbo spørger til behovet, og jeg ved, at hr. Nonbo har været med ude at besøge flere af institutionerne, for jeg har selv været med i samme delegation.
Derfor vil hr. Nonbo også vide, at vi gang på gang er blevet præsenteret for ønsket om at få noget bistand til at klare lige netop det problem for de unge mennesker, nemlig at de har nogle psykiske lidelser.
Det behov er så understøttet af den rapport, som min kollega fru Karen Jespersen har nævnt nogle gange, og derfor kan det undre mig lidt, at Venstre synes, at der er behov for yderligere undersøgelser.
Det er jo kun glædeligt, hvis det på Stevnsfortet fungerer, men det er vel nødvendigt - det tror jeg også at hr. Nonbo mener - at vi sørger for, at vi ikke som system kommer til at behandle nogle som bøller, når det, de rent faktisk har behov for, er en behandling.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
For det er jo fuldstændig rigtigt, at der i foråret ingen pladser var.
Nu har vi så fået dem etableret.
Jeg er jo fuldstændig enig, men jeg mener bare, at vi har gennemført det, Socialdemokratiet efterspørger.
for at få foretaget den her screening, så man får givet det rigtige tilbud til den unge.
Tove Videbæk (KD), 2004-01-20:
Under finanslovforhandlingerne om de sikrede institutioner var det lidt svært at finde lydhørhed for, at der skulle gøres en socialpædagogisk indsats for de helt unge.
I hvert fald var Dansk Folkeparti overhovedet ikke indstillet på, at det skulle gøres.
Der skulle bare afsættes penge til mursten, børnene og de unge skulle bare bures inde, og det var så det.
Hvilke initiativer er det, fru Pia Kristensen tænker på, når hun siger, at der er søsat forskellige initiativer på området?
Hvilke konkrete initiativer er det?
Sandy Brinck (S), 2004-01-20:
Ministeren bliver ved med at henvise til kommunernes pligt.
Nu er der jo rigtig mange af de unge mennesker, som er på sikrede institutioner, som er det på baggrund af dom eller varetægt, og det er de jo, fordi vi herindefra har sagt
: Vi synes ikke, at de skal sidde i fængsler, men vi synes, at de skal have en socialpædagogisk behandling.
Der er det så, at vi fra socialdemokratisk side synes, at vi hele tiden bliver nødt til at justere den behandling, vi giver de unge mennesker, for at det rent faktisk giver et positivt resultat i den anden ende.
Når vi nu får viden om, at ganske, ganske mange af dem har psykiske eller psykologiske problemer, så synes vi også, det er vores pligt herinde at sørge for, at den behandling, de udsættes for for at få et godt resultat, faktisk matcher deres behov.
Karsten Nonbo (V), 2004-01-20:
Det vil jo nok være en lidt drastisk beslutning at lave systematisk screening, for som jeg læser tallene, er det altså 7 ud af de 100, som er fundet ikkestrafegnede.
Så er der jo 30 tilbage, som alle og enhver kan se bare er uden for pædagogisk rækkevidde, og de vil ikke noget som helst.
Skal vi til at lave systematisk screening på alle, er det altså immer væk de tal, 30 pct., som vi trækker en screening ned over hovedet på, hvor den slet ikke er nødvendig.
Det mener jeg ville være spild af ressourcer.
Karen Jespersen (S), 2004-01-20:
Det er al ære værd, at hr. Karsten Nonbo har kontaktet Stevnsfortet.
Det er utrolig vigtigt, at vi i fællesskab, synes jeg, siger, at her ligger et problem.
Jeg mener faktisk, at der er et stort problem med de unge, og at der er behov for den der systematiske vurdering af dem.
Det lyder jo, som om Stevnsfortet har et godt samarbejde, som noget jo tyder på at man ikke har alle steder.
Det vigtige er jo så, om vi er enige om, at der skal være den her systematiske screening af alle unge, der kommer ind på de sikrede afdelinger, fordi de udgør en af de tungeste grupper af unge.
Så hvis vi er enige om, at det skal der være, og at hvis ikke det fungerer alle steder, skal det bringes til at fungere, så er det fint.
Karsten Nonbo (V), 2004-01-20:
Jeg vil hellere se på det praktiske.
Her er en forstander, som er glad for, som det foregår i praksis, og de her ungdomsinstitutioner drives jo netop i samarbejde med amtet, og det vil sige, at har man flydende personale, der kan komme ind.
Så har amtet heldigvis ikke opdaget, hvis der nogle steder står, at de ikke skal, for de gør det åbenbart.
Det må vel være det primære, at de gør det.
Det er så bare den situation, vi tilsyneladende skal have løst på Bakkegården i Vestsjællands Amt.
Og vi skal have undersøgt, hvordan forholdene i øvrigt er på de fem andre, for er der et problem, så skal vi, som jeg siger, se på det efter førstebehandlingen. Men ministeren har ligesom givet det løfte, at der ikke er det store problem, og så ringede jeg, jeg vil ikke sige ud fra tilfældighedskriteriet, men næsten, til en institution, jeg kendte lidt til, og spurgte: Sig det ærligt, er der nogle problemer, så vil jeg høre det nu.
Og det havde
man ikke.
Så vi skal vel ikke lede efter cirkulærer, hvor der står, at de skal gøre det, for det ved alle jo tilsyneladende åbenbart at de skal, for de gør det i hvert fald.
Karen Jespersen (S), 2004-01-20:
Baggrunden for forslaget er jo ikke mindst den undersøgelse, som socialministeren også har kommenteret i et svar fra den 21. maj 2003 fra Retspsykiatrisk Institut, og som ministeren sammenfatter på følgende måde: Undersøgelsen, som omfatter 100 unge mænd, påviser en meget høj forekomst af psykisk sygdom samt personligheds- og adfærdsforstyrrelser.
Der peges i undersøgelsen på, at der er behov for større opmærksomhed over for psykiske lidelser hos unge, som kommer i kontakt med retsvæsenet, og det anbefales, at der foretages en screening, således at unge med psykiske lidelser på et tidligt tidspunkt kan identificeres.
Det er den anbefaling, som vi har lyttet til, og vi siger, at der er brug for det.
Ikke bare når man oplever, at her kan være et problem, men mange må systematisk lave det her tjek af alle de unge, der kommer ind.
Derfor kunne jeg omvendt spørge: Hvis ikke der er noget nyt i at foretage en systematisk screening, hvor fremgår det så, hvornår kommunerne eller amterne har fået forpligtelsen til at foretage den screening?
Og hvor fremgår det, at alle unge, der kommer ind, skal screenes?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Det ved jeg ikke, men jeg vil gerne give spørgeren et skriftligt svar på det.
Men jeg kunne ikke forestille mig andet.
Men som sagt vil jeg selvfølgelig undersøge det og sikre mig, at man også bruger den erfaring fra de steder, hvor man har positive erfaringer med det.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Betyder det, at man indhenter erfaringer fra de steder, hvor man også har nogle af de meget voldelige unge, men hvor man ikke oplever et behov for øgede magtbeføjelser, fordi man med medarbejdernes uddannelsesmæssige baggrund og efteruddannelse, og hvad ved jeg, alt muligt efter bogen, ikke oplever, at man har brug for øgede magtbeføjelser?
Indgår det også i overvejelserne, så man kan gå begge veje, altså se på, om der er brug for øgede magtbeføjelser, men også se på den måde, som institutionen er struktureret på i forhold til at få volden til at forsvinde i stedet for at give medarbejderne mulighed for at udøve magt?
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Det kan jeg ikke sige.
Det er dem, der har den største erfaring med de meget voldelige unge, og det er også dem, der ville være med til at udbygge pladser til de meget voldelige unge.
Vi samarbejder også med de andre, jeg nævnte, altså amtet og politiet og kriminalforsorgen osv., for at finde ud af, hvad der så er behov for.
Jeg kender ikke resultatet af de drøftelser endnu, så det bliver selvfølgelig et meget fagligt indhold ud fra de erfaringer, de har dannet sig især i Fyns Amt.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Jeg synes, det er meget glædeligt i forhold til behandlingen.
Jeg vil bede ministeren om at konkretisere, hvad det er for ændringer i magtanvendelsescirkulæret, man planlægger i øjeblikket.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Det vil jeg håbe at der gør, for det skal man som kommune.
Kan man ikke gøre det selv, kan man få bistand fra amtet, der har en forpligtelse til at bistå ved undersøgelser, som ligger uden for kommunens muligheder.
Så er det, jeg siger, at man selvfølgelig vil opleve, at ikke alle er lige gode til det her.
Det er derfor, vi nu prøver at udvikle nogle metoder, og kunne man lave en psykologisk test, som bl.a. vil kunne blive brugt, og som er gangbar, så vil det her jo klart være et fremskridt.
Men det er jo det, vi er i fuld gang med at lave, så jeg synes næsten ikke, at vi kan være mere effektive, end vi er, for at få løst det her problem.
Det fremgår af beslutningsforslaget, at der skal være en ordentlig udredning af kriminelle børn og unge, og at der skal være den fornødne psykiatriske og psykologiske ekspertise, og endelig, at bekendtgørelsen om magtanvendelse skal give de relevante redskaber over for målgrupperne af unge.
Jeg er helt enig i målsætningerne, men jeg mener, at regeringen allerede har taget de nødvendige skridt for at opfylde målsætningerne.
Hvis skaden sker og en ung begår kriminalitet, vil vi give den unge en forsvarlig socialfaglig støtte til at komme videre med sit liv uden kriminalitet.
Børn og unge, der begår alvorlig kriminalitet, har behov
Det viser regeringens konkrete politik da også både i den forebyggende og den efterfølgende indsats.
Der er allerede taget en række initiativer, der skal sikre kvalitet og indhold i behandlingen af de unge.
Kommunen har allerede i dag en forpligtelse til at undersøge, om den unge har en psykisk lidelse.
Socialministeriet har også ydet støtte til efteruddannelse af det personale, der er på de sikrede afdelinger, som arbejder med de mest udfordrende unge.
Psykiatriaftalen for 2003-2006 forbedrer kapaciteten i børne- og ungdomspsykiatrien, så den i højere grad kan inddrages, når det bliver nødvendigt at undersøge de unge.
Dernæst er der på finansloven for 2004 afsat midler til tilskud til etablering af sikrede pladser også for de mest voldelige unge og unge med psykiske lidelser.
Det er nemlig regeringens ønske, at de unge skal holdes ude af arresthuse og fængsler. Jeg har taget kontakt til Storstrøms, Fyns og Århus Amter.
Alle tre amter har taget positivt imod forslaget om snarest muligt at etablere flere sikrede pladser hos dem.
I Århus Amt vil der bl.a. blive etableret pladser til unge med psykiske lidelser i tæt samarbejde med landets største institution for børne- og ungdomspsykiatri i Risskov.
I det arbejde har der været afholdt et møde med repræsentanter fra amt, politi, kriminalforsorgen, børne- og ungdomspsykiatrien og en sikret afdeling.
Derfor mener jeg, at vi har opfyldt Socialdemokratiets ønsker på dette område, for jeg er meget enig i, at det er nødvendigt med en forbedret indsats.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-20:
Som jeg sagde i min ordførertale, mener vi i Dansk Folkeparti, at der skal sættes penge af til en socialpædagogisk indsats i institutioner, men at der også skal sættes penge af til mursten, fordi det er nødvendigt at oprette nogle særlige institutioner til de voldelige unge, som er så voldelige og så kriminelle, at de ikke kan være på de sikre institutioner.
På de supersikrede pladser er der faktisk også personale, som kan tackle lige netop den type voldelige unge.
Tove Videbæk (KD), 2004-01-20:
Men problemet opstod jo, når der var tale om behandling, støtte, afdækning, undervisning og opdragelse af de unge, så de netop kunne fungere i hverdagslivet, når de kom ud igen.
På det tidspunkt var Dansk Folkeparti slet ikke opsat på, at der skulle bruges penge til det, så kan fru Pia Kristensen ikke fortælle mig noget helt konkret om, hvad det er, man har fået søsat siden da?
Pia Kristensen (DF), 2004-01-20:
Der er bl.a. opført særlige institutioner til de meget kriminelle og meget vanskelige unge, og der er personale, der kan magte den opgave.
Ligeledes er der i psykiatriaftalen frem til 2006 afsat midler, som kan bruges til at yde en indsats over for de psykisk syge unge.
Henriette Kjær (KF), 2004-01-20:
Først vil jeg sige, at de 5 kr. jo ikke alene kan dække den almindelige stigning, der er i priserne og de almindelige omkostninger, der er forbundet med at drive en udlejningsejendom, og derfor er det også forkert at sige, at 5 kr. vil kunne dække det.
Med skatter osv. vil det jo betyde, som fru Lissa Mathiasen selv udtaler til Information i dag, at det vil være en stigning på 50-60 kr., og det er jo et helt andet beløb end de 5 kr., der er nævnt i lovforslaget. Det er så fuldstændig rigtigt, at jeg synes, det vil være hensigtsmæssigt, om parterne på området ville kunne finde en løsning på det her.
Derfor vil jeg i dag skrive til de forskellige organisationer, der er, og bede dem om inden for en rimelig tidsgrænse på en måneds tid at se, om de kan finde en løsning på det problem, vi står med her.
Det har jeg faktisk store forhåbninger til.
Vi har jo normalt tradition
for i Danmark, at forskellige parter kan sætte sig sammen og ende med at finde et kompromis, så det håber jeg at de også kan gøre i det her tilfælde.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Jeg synes, det har været en stor fornøjelse at følge debatten om beslutningsforslag nr. B 75 i dag.
Det er ikke altid, at der er så stor enighed mellem oppositionen og regeringsordførerne om det afgørende, der er at gøre på en række områder, og jeg synes, det har været en stor fornøjelse at høre både ministeren og regeringsordførerne tilbagevise det indtryk, man kunne få af, at der ikke var nogen interesse for at gå ind i en årsagsvurdering og en egentlig mere behandlende tilgang til de børn og unge, som udviser en voldsom og kriminel adfærd.
Jeg synes, der er sagt utrolig mange gode ting fra regeringsordførerne her i dag, og det synes jeg gør at det faktisk ligger lige til højrebenet at vedtage det beslutningsforslag, som ligger foran os, fordi det ville underbygge og give substans til de gode ord, der er sagt under forhandlingen.
Det forekommer tankevækkende, hvis det først er nu, at vi når dertil, at vi faktisk kan gennemføre den screening, som foreslås i pind 1, fordi det jo er indlysende, at de mennesker, som har ansvaret for de unge, ikke kan behandle folk ens, hvis der for nogle ligger egentlige sygdomsforløb bag den adfærd, man ser.
Det andet er, at man ser på den socialpædagogiske behandling på de sikre institutioner som en del af det, der skal foregå, med det formål at sikre de unge en resocialisering og en ny adgang til det samfund, som i øvrigt givetvis har udvist en meget ekskluderende adfærd og vist dem, at den eneste måde, de kunne få opmærksomhed på, var ved den type af vold som adfærd, som vi selvfølgelig ikke accepterer som samfund.
Derfor har vi også en række spørgsmål til den sidste pind, og det hænger sammen med, at det forekommer paradoksalt, at vi som svar på vold vil øge volden, i hvert fald den legitime vold.
Derfor interesserer vi os ganske meget for de erfaringer, der er med en anden strukturering, en anden organisering af behandlingen på sikre institutioner og en anden tilgang, måske en anden uddannelsesbaggrund og efteruddannelsesindsats for de medarbejdere, der har det daglige arbejde på denne type institutioner.
Derfor synes vi, at det ville være meget interessant og givende, hvis vi fik nogle af de principielle diskussioner om magtanvendelsen på det her område løftet op i en egentlig lovgivningsmæssig sammenhæng.
Det gør nemlig, at vi helt anderledes direkte kan forholde os til den vold, vi synes er legitim i vores samfund, når vi vil sige fra over for den vold, som vi anser for illegitim, fordi den udøves af kriminelle børn og unge, som måske/måske ikke har en psykisk eller psykosocial lidelse eller hjerneskade som baggrund.
Det Radikale Venstre ser frem til udvalgsbehandlingen.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Nu er der altså ikke tale om en konspirationsteori på et højere niveau.
Der er udelukkende tale om, at det faktisk er sådan, at nogle af de unge kriminelle - måske samtidig, måske først det ene og så det andet - kommer ud for situationen, hvor der både er problemer i forhold til familien, og hvor der er problemer i forhold til retsvæsenet.
Derfor mener jeg faktisk, det er ret væsentligt, hvis man i forbindelse med, at der f.eks. kunne være problemer i forhold til forældrene, når der er tale om anbringelse, kommer ind og opdager det, inden vi når dertil, hvor de unge får berøring med retssystemet.
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
Jeg beklager, at jeg åbenbart er meget langsomt opfattende.
Det er endnu ikke gået op for mig, hvor de, der har forstand på anbringelser af børn, som tager sig af sager og anbringelse af børn, kommer ind, når det drejer sig om spørgsmålet om, hvorvidt nogle unge skal dømmes til at være på en sikret institution.
Hvordan kommer de fagfolk, som forhåbentlig bliver endnu bedre kvalificeret, end de er i dag, til at tage sig af sager om anbringelse af børn, ind i forhold til de unge, der ved en domstol modtager en dom?
Er det, fordi regeringen har en plan om, at det skal være de samme, der skal tage sig af det?
Jeg ved godt, at kommunerne skal sende en udtagelse til domstolen, men jeg forstår det ikke.
Det er blot og bart for at få opklaret, om der er nogle ting, som vi ikke har hørt om i forhold til en ændret opgavefordeling, for ellers forstår jeg simpelt hen ikke sammenhængen.
Det er jo lidt væsentligt, hvis vi skal se på, hvad vi kan gøre for bedre at få en screening af, hvorvidt der er nogle der har nogle problemer eller ej, før de kommer på de sikrede institutioner, at høre, hvad det så er for en løsning, fru Charlotte Dyremose mener ligger i anbringelsesreformen.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Nu synes jeg efterhånden, debatten bærer lidt præg af, at man mangler spørgsmål at stille og derfor stiller nogle, der allerede er svaret på.
Jeg siger så for tredje gang meget klart, at årsagen til, at jeg overhovedet diskuterer noget, der har med anbringelse at gøre, er den kunnen og viden, man skal have for at opdage de her problemer og for at kunne se, at der bag de problemer, som der jo også er i forbindelse med en anbringelse af et barn, måske kunne være en psykisk lidelse.
Det har ikke noget at gøre med, hvordan behandlingen er på den enkelte institution.
Det har ganske enkelt noget
Uanset om det udmønter sig i kriminalitet eller det udmønter sig i et dårligt forhold til forældrene, er det da uhyre vigtigt at finde ud af, om der ligger psykiske problemer bag, som der er brug for en behandling for. Jeg har meget svært ved at forstå, at der skulle være flere ordførere her, som ikke synes, at det er vigtigt at sikre, at man også i forbindelse med, at man taler om anbringelse, sikrer sig, at den virkelige årsag ikke er problemer mellem forældre og barn, men er problemer af psykisk karakter.
Line Barfod (EL), 2004-01-20:
Jeg kan selvfølgelig godt se sammenhængen mellem anbringelsesreformen og sikrede institutioner, hvis man har
en generel tilgang, hvor man siger: Hvis vi bliver meget, meget bedre til at løse de sociale problemer, tage dem i opløbet og lave forebyggende arbejde, og hvis regeringen nu ikke havde skåret så meget ned på det boligsociale arbejde osv., så kunne det være, vi engang kom dertil, at der er færre, der har behov for at komme ind under det system, vi har med domstole osv. Men det varer jo et stykke tid, før vi er kommer dertil.
Når nu fru Charlotte Dyremose bringer anbringelsesreformen ind, har jeg overvejet, om det har noget med hele Strukturkommissionens arbejde at gøre, for der er jo mange opgaver i spil.
Har regeringen lagt op til, at en del af domstolenes arbejde skal flyttes ud i kommunerne?
Hvad er det for nogle opgaver, man vil flytte, som gør, at anbringelsesreformen pludselig skal ind i debatten om de sikrede institutioner?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Det er jeg da fuldstændig enig med hr. Villy Søvndal i, og det er derfor, at den nuværende regering med den konservative socialminister i spidsen har gjort og gør en aktiv indsats for at bryde den negative sociale arv.
Netop det, at man bliver hjulpet ud af nogle af de problemer, som man har fra barndommen, og som nogle desværre arver fra generation til generation, er jo noget af det, som kan påvirke, at man ikke går ind i en kriminel løbebane, hvor vi netop i forhold til kriminalitet har været nødt til at sætte hårdt ind med en lang række initiativer.
Så jeg er fuldstændig enig, og det er også derfor, at vi har så stærkt fokus på at bryde den negative sociale arv.
Så det er jeg glad for at hr. Villy Søvndal er enig med os i.