runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-07:
Nu da vi åbenbart er ved den generelle debat af lovforslaget, vil jeg spørge skatteministeren: Hvordan kan det gå til, at man i den første udgave af lovforslaget opererede med et provenutab på 35 mio. kr.?
Efter at have udvidet den mulige deltagerkreds ganske betragteligt, har man ikke udvidet provenutabet.
Jeg ved ikke, hvordan man udregner provenutabet - jo, det står antydet lidt i lovforslaget - men der må dog være forskel på provenutabet, når man udvider deltagerkredsen.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-07:
Jeg ved godt, at skatteministeren ikke er sundhedsministeren.
Nej, det gør der jo ikke.
Det her betyder, at hvis kapaciteten ikke tilsvarende udvides, er der nogle, der kan komme før andre.
Det er det eneste, der sker ved det her. Og hvem er det så, der kommer først?
Ja, det er dem, der er på arbejdsmarkedet.
Det er jeg ikke sikker på, at den gamle fru Jensen synes.
Det er jeg ikke sikker på, at den studerende synes.
Det er jeg ikke sikker på, at den deltidsansatte synes.
Det er jeg ikke sikker på, at den arbejdsløse synes.
Men det synes regeringen, og jeg synes, at man skal sige, at det er dén prioritering, man vælger.
Der bliver intet ændret i forhold til ventelisterne.
De er fuldstændig uændrede, medmindre man får mange flere læger. Og det forslag har jeg ikke set - i hvert fald ikke fra skatteministeren og heller ikke fra sundhedsministeren.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Jamen det er også for at få en afklaring fra skatteministeren om det der med med provenuet.
Vi hørte jo for et øjeblik siden Dansk Folkepartis ordfører stå heroppe og sige
: I første omgang fik jeg så meget, men da jeg havde forhandlet, fik jeg så meget.
Man startede altså med at få 10 centimeter, og da man havde forhandlet, havde man fået 1 meter.
Og det er også det, der står i svaret
Så vil jeg godt stille et helt principielt spørgsmål til skatteministeren: Hvad er den økonomiske forskel på at give et skattemæssigt fradrag og give et tilskud, når man bliver behandlet på et sygehus?
Hvad er forskellen egentlig for den samlede samfundsøkonomi?
Når jeg spørger, er det jo, fordi skatteministeren har fremsat flere forslag, hvor man giver et fradrag.
Der er muligvis den forskel, at det ikke kan ses på finansloven til næste år, men er konsekvensen ikke det samme?
Sandy Brinck (S), 2002-05-07:
Når skatteministeren bare vælger at henvise til de skriftlige svar, så kunne man jo få den mistanke, at jeg ikke er den eneste, der ikke har forstået, hvordan det kan hænge sådan sammen, at uanset hvem man inddrager i en ordning, koster det det samme.
Så må jeg sige, at jeg synes altså ikke, at det, at metodikken, som skatteministeren siger, er kendt fra anskaffelse af aktier, gør den særlig sympatisk i forhold til at opdele patienter efter, hvem der skal have lov til at få en behandling for deres sygdom.
Det gør det altså ikke sympatisk, at det er kendt fra anskaffelse af aktier.
Og så må jeg jo forstå det sådan, at når skatteministeren siger, at nu fjerner vi væsentlige hindringer på vejen mod et bedre behandlingsystem, er det behandlingssystemet på privathospitaler, det er det forsikringsfinansierede, sådan som skatteministeren har skrevet til Skatteudvalget.
Det beklager jeg dybt.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-05-07:
Med hensyn til det sidste vil jeg henvise til det svar, der allerede er givet.
Og så vil jeg sige til fru Sandy Brinck: Når jeg pegede på ligningslovens bestemmelser, var det jo ikke for at drage en sammenligning mellem aktier og sygdom. Jeg sagde bare, at vi her har anvendt en metodik, som er kendt, som vi tidligere har anvendt.
Så må jeg altså sige endnu en gang: Det her er et væsentligt skridt i retning af at fjerne beskatning på sygdom.
Sagen er den, at hvis arbejdsgiveren i dag betaler en operation for en medarbejder, bliver medarbejderen beskattet af det tilskud.
Det kan godt være, at fru Sandy Brinck har den opfattelse, at hvis ikke alle kan få præcis det samme, skal ingen have.
Men her gør vi altså ventelisterne kortere; vi får tilført en finansiering, som vi ikke har i dag; vi får gennemført nogle hurtigere løsninger til gavn for den enkelte medarbejder, til gavn for arbejdspladsen og til gavn for det danske samfund.
Hvad kan man næsten ønske sig mere?
Sandy Brinck (S), 2002-05-07:
Jeg tror ikke, at der er ret mange patienter, der kan følge den sammenligning, når de ligger dér i smerter, undskyld mig!
Så er det da klart, at alle, som kommer på A-holdet, som får en mulighed for at få sin sygdomsbehandling betalt og komme forrest i køen, da vil hilse det velkomment.
Her er man faktisk dybt bekymret over, at ældre mennesker på den måde bare skal skubbes bagest i køen, sådan at vi unge erhvervsaktive kan komme forrest, uagtet at vi har akkurat samme lidelse.
Faktisk kan de være meget mere syge end jeg, og jeg skal alligevel forrest.
Det er dog usympatisk.
Så bliver jeg nødt til at spørge til sidst: Jeg har meget svært ved at forstå, at provenutabet er akkurat det samme, uanset hvordan man afgrænser personkredsen, kunne jeg ikke få en pædagogisk forklaring på, hvordan det hænger sammen?
Aage Frandsen (SF), 2002-05-07:
Jeg har tre kommentarer:
For det første er det noget forfærdeligt vrøvl at sige, at det, man nu gør, afskaffer skat på sygdom, for det, vi har i dag, er ikke skat på sygdom.
For det andet er skatteministerens henvisning til, hvad SiD-bladet skriver, jo på baggrund af, at regeringens og skatteministerens forslag i første omgang omfattede direktøren og andre på det niveau, og så udvider man det.
Set ud fra den betragtning kan jeg da godt forstå, at SiD-medlemmet siger: Jamen det er da bedre end det, der var før.
Den tredje kommentar er: Hvis man har en pose penge, som man vil bruge til at bekæmpe sygdom og behandle folk, er det da bedre og mere retfærdigt at sige, at det får alle gavn af, hvis de pågældende er syge.
Det, skatteministeren gør, er at sige, at pensionisten ikke skal have gavn af det.
Nej, det er der nogle andre, der skal have gavn af.
Den selvstændige skal heller ikke have gavn af det.
Hr. Ole M. Nielsen
har aldrig fået svar på, hvorfor den medhjælpende hustru eller den selvstændige ikke skal have gavn af det, men det skal de altså ikke.
Det er derfor, det er et spørgsmål om, hvilken retfærdighed der skal være.
Det sidste, jeg vil sige, er: Der er jo ikke en eneste mere, der kommer i behandling med det her, for kapaciteten inden for sygehusvæsenet har en vis størrelse.
Så de 100 mio. kr. eller 50 mio. kr., eller hvor mange det koster, det koster måske endnu mere, kunne man jo have givet til sygehusvæsenet og sørget for en kapacitet, der er større, end den, vi ser i dag.
Det er et spørgsmål om læger; det er et spørgsmål om sygeplejersker; det er et spørgsmål om ressourcer; og det er et spørgsmål om at sørge for, at alle har lige ret til at få gavn af det.
Det er, at der er nogle, der skal have, og andre, der ikke skal have.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Skatteministeren starter sit svar til mig med at sige, at finansiering er klaret i år, men jeg vil gerne sige til skatteministeren, at en meget, meget stor del af udgifterne jo kommer de følgende år og starter først de følgende år, og jeg synes da, at skatteministeren burde vedstå, at den udgift altså også vil være der på det tidspunkt.
Og så må jeg sige, at når jeg siger, at konkurrenceevnen i Danmark er i top, er det jo ikke bare et udsagn, jeg kommer med; det kan man stort set daglig læse i pressen.
Men at skatteministeren tager det til indtægt og konkluderer, at så er det hele godt nok, var da et besynderligt synspunkt.
At det ikke er nødvendigt at gøre mere, er da en utrolig underlig måde at beskrive det på.
Problemet med den her konkurrencepakke, vil jeg gerne sige til skatteministeren, er jo, at selvfølgelig er der nogle folk, der gerne vil have pengene, men det hjælper ikke på beskæftigelsen.
Der er ikke ét element i det her, hvor det kan påvises, at det hjælper på beskæftigelsen.
Det er en selektiv donering, og det var også det, jeg gav udtryk for. Det må skatteministeren jo så have brug for at klare på den måde.
Det er virkeligheden.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-05-07:
Jeg er ikke sikker på, at danskerne kan se det retfærdige i det her.
Nu kan jeg så stille spørgsmålet til hr. Jens Peter Vernersen og måske også - med formandens tilladelse - til et par af Venstres folk her og spørge, om de kan bekræfte dette eksempel:
Der er to nøjagtig ens gamle huse fra 1930.
Det koster 1,5 mio. kr. at erhverve begge to nede i Køge.
Så tager ejeren af det ene hus og bygger det om indvendigt, river det hele ud, for 1 mio. kr. Så sælger han huset om et års tid eller noget andet, og så kan han måske sælge det for 2,5-3 mio. kr.
KL. 17.15 Ved siden af har ham, der har det andet hus til 1,5 mio. kr., ikke gjort ret meget ved det, men har bygget en carport til 50.000 kr.
Det skulle der byggetilladelse til.
Det vil sige, at ejeren af huset til 1,5 mio. kr. med carport nu kommer til at betale mere i ejendomsværdiskat end ejeren af det hus, der lige er bygget om for 1 mio. kr. og som også er kommet til at sælge med en god fortjeneste.
Er det retfærdighed, Venstre?
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Det er lidt besynderligt, at når vi er ved at nå frem til en erkendelse her i Folketingssalen af, at det faktisk vil betyde en sikkerhed for boligejerne fremover, så ændrer hr. Jens Peter Vernersen pludselig forklaring til, at i øvrigt vil Venstre mere på det her område.
Men det er da korrekt, at vi nu starter med et skattestop.
Vi starter med at fastfryse.
Men det er en overraskelse for mig, at det i socialdemokratisk terminologi er forkert, at man ganske vist ikke fjerner ejendomsværdiskatten, men starter med at give folk en form for tryghed ved, hvad de skal betale.
Det er en socialdemokratisk tankegang, som jeg har meget, meget svært ved at forstå.
De kan forholde sig til, at det, de betaler i ejendomsværdiskat i 2002, simpelt hen er loftet fremover.
Så bliver der peget på det øjebliksbillede, at der visse steder er stigninger, som er større end andre steder, og derved vil en fastfrysning for alle betyde mere de steder.
Det er jo et øjebliksbillede, men det er så at sige også sandt.
jo, at vi giver alle boligejere et skattestop, alle boligejere ved, hvad de skal betale fremover. Når Socialdemokratiet kalder det uretfærdigt, er jeg sikker på, at danskerne også vil kunne gennemskue, at det betyder, at det er uretfærdigt, at de nu ikke skal betale mere i skat.
Og det er vi bare ikke enige i.
Jacob Buksti (S), 2002-05-07:
Det er jo lidt særpræget.
Det ville være sjovere hvis Venstres ordfører tog ordet som ordfører, så man kunne få mulighed for at stille relevante spørgsmål.
Men det, kan jeg forstå, gør man ikke, og derfor må jeg stille spørgsmålet til hr. Jens Peter Vernersen. Er hr. Jens Peter Vernersen enig med økonomerne i Realkreditrådet, i Danske Bank og i BRFkredit, som er refereret i Børsen den 24 april for at sige, at københavnerne får mest ud af skattestoppet?
Jeg citerer: »Boligejerne i hovedstadsområdet sparer mest på, at regeringen bremser ejendomsskatternes himmelflugt.
Det er nemlig et af de eneste områder, hvor boligpriserne fortsat stiger.« Er hr. Jens Peter Vernersen enig i, at det er rigtigt, at det altså er her, gevinsten ligger.
Alle andre steder konstateres der faktisk prisfald, og problemet er, hvorvidt prisfaldet kommer til at slå igennem i de vurderinger, som ligger.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Jeg tror ikke, der er nogen særlig grund til at være så imponeret over de udsagn, hr. Kristian Jensen kommer med her fra talerstolen.
Når jeg i tidens løb har hørt, hvilke løfter Venstre har givet husejerne, som man er løbet fra, så er det jo ikke småting.
Sidst, man havde en rigtig stor debat om spørgsmålet, aflagde man en musketered, hvor man sagde, at ejendomsværdiskatten skulle afvikles over 4 år.
Dagen før valget stod der på Venstres hjemmeside, at hvis Venstre vandt valget, så nulstillede man fra dag ét.
Det ved hr. Kristian Jensen.
Det synes man åbenbart er helt o.k. fra hr. Kristian Jensens side.
Det er jo ikke os ovre i Vestjylland, der taber eller vinder på det her.
Det går stort set lige op, stort set lige op.
Det tror jeg også godt hr. Kristian Jensen ved.
Jeg vil godt sige til hr. Peter Christensen, at det, at der ligger en henvendelse fra skatteministeren den 6. maj om, at man vil lave et ændringsforslag på grundlag af det fuldstændig tåbelige udsagn, der blev fremført under det åbne samråd, da ikke er en imødekommelse af noget som helst.
Jeg vil da gerne se Venstre og skatteministeren gå ud i Danmark og forklare, at man bryder igennem vurderingsloftet, hvis man sætter marmor uden på sit hus.
Det kan jeg godt forstå at man laver et ændringsforslag om.
Det må dog forekomme så fuldstændig tåbeligt, at det skriger til himlen.
Derfor har man selvfølgelig været nødt til at tage det her skridt
Så siger hr. Kristian Jensen, at husejerne betaler den her skat plus maksimalt 5 pct.
Jamen det var lige præcis det, jeg tilkendegav over for hr. Kristian Jensen, at ovre i det område, hvor jeg kommer fra, støder man faktisk ikke imod 5 pct.-loftet, for husene stiger ikke så meget på det her tidspunkt. Så må jeg sige, at hverken hr. Kristian Jensen eller hr. Peter Christensen forholder sig til det principielle, som var udgangspunktet for hele min tale - men det gør man jo ikke her i Folketinget - nemlig at det bliver helt vilkårligt, hvordan man beskattes, og de, der har været heldige at købe noget gammelt og nedslidt og siden fornyer, de slipper billigt, mens de, der har renoveret gennem de sidste 10 år, kommer til at betale.
Det er den vilkårlighed i beskatningen, som Venstre og som regeringen synes er helt o.k., og at det er helt o.k., at hvis man har købt et hus for 16 mio. kr., som er vurderet til 6 mio. kr., så skal det være sådan i al tid fremover.
Der ligger et svar fra skatteministeren, at sådan skal det være, det er den glæde, man kan give de mennesker på grund af skattestoppet.
Det synes jeg er helt o.k. at fortælle herfra.
Så ved vi, hvor vi står over for hinanden, når man tilgodeser den slags husejere.
Kristian Jensen (V), 2002-05-07:
Det er fortsat tydeligt, at det piner hr. Jens Peter
Men det undrer mig så til gengæld, at hr. Jens Peter Vernersen forsøger at belære os andre om, at vi skal læse referatet, når hr. Jens Peter Vernersen tilsyneladende ikke kender lovforslaget.
Hr. Jens Peter Vernersen fremturer nemlig med, at det, man får nu, er, at man skal betale 5 pct. ekstra.
Det er, som om hr. Jens Peter Vernersen slet ikke har en interesse i at diskutere selve lovforslaget, men mere ønsker at diskutere ud fra den formodning, hr. Jens Peter Vernersen har om det.
Kan hr. Jens Peter Vernersen ikke bekræfte, at det for langt, langt de fleste husejere, der i årets løb blot gennemfører en almindelig vedligeholdelse af et hus, nu er trygt at vide, at der er et loft over, hvad de skal betale i ejendomsværdiskat i år, næste år og fremover?
Og jeg kan fortsætte med at sige næste år og næste år, så længe den røde lampe blinker, men da den lyser konstant, må jeg hellere gå ned nu.
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Jeg ville egentlig have startet med at spørge hr. Jens Peter Vernersen, om han var enig i, at de danske boligejere faktisk kan regne med, at det, de betaler i år 2002, er det samme, de også skal betale i 2003 og 2204 og fremover.
Men efterhånden opgiver jeg egentlig at få hr. Jens Peter Vernersen til at acceptere, at det faktisk er hovedindholdet i det her lovforslag.
I stedet for kaster hr. Jens Peter Vernersen sig endnu en gang over et afsnit i lovforslaget, som indeholder et punkt om, at man i meget specielle situationer skulle kunne bryde igennem skatteloftet ved en modernisering.
Det undrer mig stærkt, at hr. Jens Peter Vernersen tager fat i det punkt, da der den 6. maj fra ministeriets side er fremsendt en skrivelse om, at man netop vil tage den del ud af lovforslaget.
Ergo er det et synligt bevis på, at vi er åbne over for ændringer i lovforslag, når vi behandler dem.
Det synes jeg måske hr. Jens Peter Vernersen skulle notere sig, både at det bliver ændret, og at vi ville lytte, for jeg har jo hørt hr. Jens Peter Vernersen i mange andre sammenhænge påstå, at vi end ikke var modtagelige over for argumenter eller havde vilje til at forhandle.
Det er jo simpelt hen ikke korrekt.
Kristian Jensen (V), 2002-05-07:
Nej, jeg vil ikke tage udgangspunkt i den vrangforestilling af et lovforslag, som hr. Jens Peter Vernersen forsøger at fremmane fra talerstolen.
Jeg vil tage udgangspunkt i den virkelighed, som i hundredtusindvis af danske husejere får ved vedtagelsen af det her lovforslag, og det er nemlig, at de nu fremover vil kende den post på budgettet, der hedder ejendomsværdiskat, fordi det maksimalt vil være det beløb, som bliver fastsat ved vurderingen i år. Dermed vil det ikke længere være muligt at leve med den risiko, at man skal opleve flere stigninger i den ejendomsværdiskat, som vi har set så mange gange under den tidligere regering.
Det vil give tryghed og en sikring af borgernes økonomi, som vil være til gavn for utrolig mange danskere.
Det er den virkelighed, vi ønsker at tage udgangspunkt i, og derfor er det naturligt, at vi slet ikke ønsker at tage udgangspunkt i hr. Jens Peter Vernersens vrangforestilling af lovforslaget.
Det var dog en mærkelig klagesang, vi skulle høre fra hr. Jens Peter Vernersen.
I virkeligheden bunder hele vreden, hele surheden og hele bitterheden hos Socialdemokratiet i, at vi med dette lovforslag får lagt et loft over, hvad folk skal betale i ejendomsværdiskat, en skat, som af mange er dømt urimelig og uretfærdig, idet den ikke tager hensyn til, hvad man har af indtjening, men kun, hvad man har af ejerskab.
I modsætning til hr. Jens Peter Vernersen synes jeg, det er meget, meget nemt at finde støtter til det lovforslag.
Bare spørg de husejere i Danmark, der nu er klar over, at de får tryghed for, hvad der skal betales i ejendomsværdiskat i år og næste år og næste år og næste år.
Der er en udbredt glæde over, at det nu bliver slået fast, hvad ejendomsværdiskatten skal være.
Ligeledes skabes der klarhed over, hvornår der skal ske en omvurdering, og det er, når der er en byggetilladelse, og ellers ikke.
Så vil jeg bare sige, for jeg var også på daværende tidspunkt medlem af Skatteudvalget, at når hr. Jens Peter Vernersen refererer til Rusland, så burde hr. Jens Peter Vernersen også drage en anden lære fra Ruslandsturen, nemlig at da man i Rusland satte skatten ned, fik man flere penge i statskassen.
Peter Christensen (V), 2002-05-07:
Hr. Jens Peter Vernersen havde L 180, som vi skal behandle senere, lidt med inde i sin tale under behandlingen af L 100, så jeg vover også det ene øje og kommenterer L 180 lidt.
Hr. Jens Peter Vernersen starter med at fastslå, at der er store problemer i, at der vil være huse, der er vurderet forkert.
Det er der, jeg bliver helt rundtosset, men hvor det også omvendt står mig klart, at Socialdemokratiets modstand simpelt hen bygger på en modstand mod skattestoppet.
For på den ene side kan det ikke nytte, at vi laver vurderingssystemet om, på den anden side - når det passer ind i argumentationen - er der masser af ejendomme, der er vurderet forkert.
Ja, man kan blive forvirret.
Men jeg synes da alligevel, vi får en ret stor klarhed over, at det er en modstand, som vil være der, uanset hvilket svar der bliver givet, netop når vi får en sammenligning med Rusland.
Jeg synes egentlig ikke, jeg behøver at kommentere det yderligere, men jeg er sikker på, at danskerne vil kunne iagttage, at de nu har sikkerhed for, hvad de skal betale i ejendomsværdiskat for år 2002 og frem.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-07:
Jeg vil nu sige til hr. Peter Christensen og til hr. Kristian
Jensen
: Det var måske en god idé, at man inden tredjebehandlingen gennemlæste det referat, der ligger fra det åbne samråd.
De ting, jeg har sagt her, fremgår fuldstændig klart og præcist, fuldstændig klart og præcist.
Der er hverken tale om klagesang eller surhed.
Det kan godt ske, hr. Kristian Jensen gerne vil have det til at se sådan ud, men sagen er jo, at hvis man har en dårlig sag, så bruger man den slags argumenter.
Det var jo mere rimeligt at forholde sig til de konkrete problemer, man får ved udskrivningen af skatten, som jeg har beskrevet.
En sådan vilkårlighed synes man åbenbart er o.k. i Venstre.
Lad mig så også sige med hensyn til, at der nu er loft over vurderingen, at i det område, hr. Kristian Jensen og jeg kommer fra, tror jeg, man vil se, at ingen af husene støder imod de 5 pct., som skatteministeren nu skal have ekstra ind i år.
Nogle steder vil der være tale om et fald.
Derfor er det ikke nogen kunst at lave et skattestop på fast ejendom
, når priserne er helt, helt på det højeste, fordi skatteministeren har sikret sig provenuet, også til næste år, fordi man tager disse 5 pct. ekstra. Der er en anden ting, der er godt ved, at vi har haft et åbent samråd.
Disse synspunkter, jeg har fremført, de står i referatet; de er bogført, de står der også om 10 år, om 100 år osv.
Men hr. Kristian Jensen lovede, at skattestoppet skulle holde i år og til næste år og til næste år.
Så stoppede hr. Kristian Jensen.
Vi har jo spurgt både skatteministeren og økonomiministeren og statsministeren om, hvor længe skattestoppet varer, og det er der givet mange forskellige svar på.
Så jeg kan godt forstå, at hr. Kristian Jensen valgte kun at pege 3 år frem.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
Jeg synes, det er en overordentlig god idé, hvis ministeren vil prøve på at få det sat højt på dagsordenen under det danske formandskab, for der er jo brug for at få sat foden på speederen.
Så der vil vi her i Danmark selv sætte en frist, og hvis ikke EU er færdig, må der laves et midlertidigt forbud.
Kunne det ikke også være med til at sætte tempoet lidt op nede i Kommissionen, at der lå det pres fra Danmark og eventuelt andre lande?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-08:
Jo, jeg står ved enhver beslutning, jeg har truffet, sådan er det.
Jeg vil bare sige, når vi ser på forholdene omkring miljømærkning, så er det meget vigtigt, at vi gør noget ekstraordinært med hensyn til miljømærkning.
Vi må jo konstatere her, hvor det er 10 år siden, at vi fik miljømærket Blomsten, at det er alt for lidt udbredt, alt for lidt.
Vi burde gøre noget mere ved det, og det synes jeg
også, vi skal. Hvis vi tager et eksempel på kriterierne for Blomsten, så kan vi se f.eks. på tekstilområdet, at her er en række farvestoffer forbudt, enten fordi de er kræftfremkaldende eller de nedbrydes til kræftfremkaldende stoffer, og herudover er en række allergifremkaldende farvestoffer også forbudt.
Som nye kriterier, der vil gælde fra 1. juni i år, kan desuden nævnes forbud mod farvestoffer, der kan skade arvemassen eller forplantningsevnen.
Denne stramning skyldes bl.a. den danske indsats under revisionsarbejdet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-05-08:
»Vil ministeren i EU kræve, at sagerne om de hidtil uvurderede giftige stoffer færdigbehandles inden 1. januar 2003, og at Danmark fra samme dato forbyder de stoffer, som EU på dette tidspunkt ikke har nået at tage stilling til?«
Ministeren var også under det foregående spørgsmål lidt inde
på spørgsmålet om EU-reglerne, og ministeren har jo givet det signal i dag, at disse giftstoffer skal vurderes og tages stilling til, så man kan være sikker på, at de, der er giftige, bliver forbudt.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om han vil arbejde for en skærpet målsætning, en skæringsdato, således at man kan komme i gang med det.
Det ligger jo og flyder nede
Man passer ikke sit arbejde, og derfor hober der sig giftige stoffer op, som ikke bliver vurderet, og som stadig væk udgør en risiko for forbrugerne. Det ligger også i spørgsmålet, at på et eller andet tidspunkt må vi jo selv tage fat her i Danmark, hvis der ikke kan ske noget i Kommissionen, og det håber jeg at ministeren er indstillet på.