Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-25:
Allerførst vil jeg gerne sige tak til SF for dette udmærkede initiativ, som jo handler om en helt central udfordring i den moderne tid.
Jeg vil lægge til grund for min besvarelse sammen med økonomiministeren, at jeg meget gerne vil brede debatten lidt ud i forhold til den forespørgsel, der er stillet,
altså prøve at se sagen i en lidt bredere global sammenhæng.
Så tror jeg nemlig, vi får den bedste belysning af den.
Jeg tror, der er en grundlæggende ting, man skal gøre sig klart, nemlig at der er en række internationale udfordringer i disse år, som på grund af selve deres karakter kræver internationale politiske svar.
De er netop af en sådan karat, at man ikke kan finde svarene fuldt og helt alene på sit eget nationale grundlag.
Vi kan gøre meget her i Folketinget, men vi kan ikke levere det fuldkomne svar
, og husker man det, har man i og for sig også nøglen til en række svar på de udfordringer, der er til stede.
Globalisering - hvad er det egentlig?
Det er et ord, vi støder på og bruger i mange sammenhænge.
Alle taler om globaliseringen, men få har egentlig givet et helt konkret bud på, hvad globaliseringen går ud på, og det kan jeg såmænd godt forstå.
Det er jo en kompleks proces, der påvirker samfundene og befolkningerne på mange forskellige måder.
Globaliseringen er ikke nogen fast veldefineret størrelse, den ændrer sig hele tiden, men vi har dog nogle vigtige holdepunkter.
Globalisering handler også om en meget kraftig teknologisk udvikling, Internettets revolution og transportsektorens revolution er teknikker, som har gjort det muligt at flytte meget store mængder af penge og informationer fra den ene side af kloden til den anden i løbet af et øjeblik og har gjort det muligt for mennesker lynhurtigt at rejse over meget store afstande.
Endelig handler globaliseringen også om globale nyheder, informationsstrømme og informationsintensitet som aldrig nogen sinde før.
På godt og ondt får vi informationer fra alle dele af kloden, første gang med CNN's direkte dækning af Golfkrigen, hvor en krig for første gang blev vist live,
havde jeg nær sagt.
Siden har vi vænnet os til de daglige beretninger om begivenheder fra hele kloden, desværre oftest nyheder om krig
og ulykke som konflikten på Balkan og oversvømmelserne i Afrika.
Globaliseringen har enorm betydning for det internationale samfund, stor betydning for de enkelte lande og en meget direkte virkning for det enkelte menneske, både for den nye internationale verdensborger, der kan være til møde i Rom og i løbet af 5 minutter være i e-mail-kontakt med sin kollega i New York og hovedkvarteret i Randers, og de mange, de fleste - også i Danmark - der måske oftest kun mærker den negative side af sagen i sin egen beskæftigelse og ved internationale kapitalbevægelser, der kan udsætte visse lande for risici, hvis de ikke holder styr på deres egen økonomi.
Der er ikke tvivl om, at den hastige udskiftning af arbejdspladser og tilførsel af nye arbejdspladser også sætter sit præg på almindelige familiers dagligdag.
De overordnede mål for den internationale indsats må fra dansk side kunne samles i tre hovedoverskrifter: for det første at arbejde for, at markedskræfterne skal gives et mere menneskeligt ansigt; for det andet at sikre en holdbar udvikling og vækst, både økonomisk, socialt og miljømæssigt, så vi kan sikre en retfærdigere fordeling, såvel i de enkelte lande som på internationalt plan, og endelig for det tredje at sikre respekt for menneskerettigheder og demokrati.
Lad mig tage de tre dele én for én.
For det første skal vi som sagt give markedskræfterne et mere menneskeligt ansigt.
Økonomiske og finansielle kriser kan brede sig meget hurtigt; især påvirkningen via de finansielle markeder kommer stort set øjeblikkelig.
Når Nasdaq-markedet falder, mærker man det øjeblikkeligt på andre landes finansmarkeder, også her i København, og tilsvarende, når det bevæger sig i den anden retning.
Det er vigtigt, at vi den debat holder tungen lige i munden.
Vi skal holde fast i, at den internationale handel giver os bedre og større velfærd.
Målsætningen er derfor ikke at stoppe den internationale handel, men at tæmme de kræfter, der har mulighed for at operere negativt på globalt plan.
Vi skal få det bedste ud af den internationale globale økonomi.
Vi skal ikke igen spærre os inde bag nationale mure, og derfor er internationale aftaler og reguleringer vejen frem.
Meget er allerede i gang, men mere kan gøres, og lad mig nævne de tre væsentligste områder, hvor mere kan gøres på dette område.
Vi skal gøre mere for at få økonomisk stabilitet i de enkelte regioner og lande.
Vi arbejder for at skabe større åbenhed og skabe et bedre tilsyn med den finansielle sektor, også globalt set, og vi diskuterer, hvordan vi kan liberalisere de internationale kapitalbevægelser på den mest hensigtsmæssige måde.
FN's generalsekretær har igangsat et analysearbejde
sammen med andre, bl.a. om et af de emner, der også diskuteres i Danmark, den såkaldte Tobin-skat, og andre incitamenter og reguleringer, der kan iværksættes
FN's generalsekretær igangsatte dette arbejde sidste år som led i den opfølgende 5-års konference, vi holdt i Genève efter 1995-topmødet her i København, Det Sociale Topmøde.
Et særligt analyse- og studiearbejde er nu sat i gang, og jeg synes selvfølgelig, vi skal være afventende og følge udviklingen.
Må jeg også pege på G7-landene, de syv største økonomier
i verden, som har etableret en kreds af eksperter, der skal se på mulighederne for at forbedre tilsynet med f.eks. de såkaldte hedgefonds - spekulationsfonde kunne man kalde dem.
Man kan forestille sig, at der bliver større kapitalkrav, hvis en bank skal låne penge til disse fondsdannelser, og tilsvarende kan man forestille sig, at der bliver stillet større kapitalkrav, hvis man låner ud til finansielle institutioner, der opererer i de såkaldte offshore-centre, altså områder, der typisk tiltrækker kapital i kraft af lempelige skatte- og tilsynsregler. Dette arbejde er utrolig vigtigt, og vi følger det nøje for at påvirke det og søge at få gode beslutninger udbredt til en større kreds af lande.
En effektiv kamp mod grænseoverskridende grådighed, som jeg vil kalde det, er en vigtig opgave for os, og vi er i gang på både europæisk plan og globalt niveau.
I EU arbejder vi for et stærkere samarbejde om f.eks. udveksling af oplysninger mellem skattemyndighederne, og det betyder ad åre, at danske skattemyndigheder simpelt hen vil få mulighed for at beskatte de beløb, som velhavende danskere måtte have puttet af vejen i andre EU-landes banker.
I IMF, Den Internationale Valutafonds, regi er der en indsats på vej over for hvidvaskning af penge, som vi tillægger stor betydning.
Også andre internationale organisationer arbejder med problemet, og målet er fælles: vi skal sammen bekæmpe forbryderorganisationers og korrupte personers muligheder for at vaske sorte penge hvide.
Uden en sådan indsats kan vi ikke have tillid i den udstrækning, vi gerne vil have, til det internationale finansielle system.
Jeg skal som det tredje element under overskriften »Markedsøkonomi med et menneskeligt ansigt« nævne, at vi skal sikre nationalstaterne, inklusive vor egen, et råderum i deres skattepolitik.
Vi skal sikre, at vore skatteindtægter ikke udsættes for undergravning eller hårde belastninger i den internationale konkurrence, for det drejer sig jo dybest set om finansieringen af vores velfærd.
Vi skal bekæmpe unfair skattekonkurrence og internationalt skattesnyd, og det arbejder vi som sagt også hårdt for i EU.
Jeg vil også gerne gøre et par bemærkninger til forespørgerne og Folketinget om det andet store tema globalt set, nemlig hvordan vi yderligere kan bidrage til en holdbar udvikling og vækst og en retfærdig fordeling globalt set.
Jeg synes, vi i EU har sat os et rigtig flot mål for de kommende 10 års arbejde.
Vi satte os det mål i Lissabon sidste år, hvor vi sagde: Vi vil være den mest konkurrencedygtige, mest socialt ansvarlige og miljømæssigt mest bæredygtige
økonomi på hele kloden
; vi vil være det område i verden, der bedst forener velfærd og høj konkurrenceevne, og vi vil holde fast i den europæiske og den danske model.
Høj konkurrencekraft skal gå hånd i hånd med en solidarisk og social velfærd, der er retfærdig og sikrer dem, der har brug for hjælp.
Nu skal vi have gang i en ny runde af forhandlinger om international handel i World Trade Organisation, Verdenshandelsorganisationen.
Her vil vi fra regeringens side arbejde hårdt for, at nye områder får en stærkere placering i det internationale handelssamarbejde.
Det gælder miljø, det gælder forbrugerbeskyttelse, det gælder sundhed, og det gælder arbejdstagerrettigheder.
Vi skal sikre, at der bliver taget mere hensyn til ulandene i de kommende forhandlinger i WTO.
I mange af de industrialiserede lande oplever man desværre i betydeligt omfang det, man kunne kalde bistandstræthed, ikke kun når det gælder handelssamarbejdet, men også udviklingsbistanden.
Det er fantastisk vigtigt, at Danmark bevarer sin frontløberposition med hensyn til ulandsbistanden.
Alt for mange steder reduceres støtten til ulandene og bevillingerne fra de rige lande, og det er ikke rimeligt.
Hele det internationale samfund har et klart ansvar over for klodens fattigste befolkninger.
Under samme overskrift, større retfærdighed og en holdbar udvikling, hører også gældsbyrdens nedtrapning.
Gældsbyrden er jo et enormt problem for mange udviklingslande.
Mange i Folketinget husker måske, at vi derfor under Det Sociale Topmøde her i København tog de første vigtige skridt til nedtrapning af gælden for disse fattige samfund.
Med HIPC-initiativet tog det internationale samfund i 1996, året efter topmødet i København, et skridt i den rigtige retning.
De fattigste lande fik eftergivet op imod halvdelen af deres gæld, afdragene faldt, og betydelige midler blev frigivet til sundhed, uddannelse og fattigdomsbekæmpelse i den tredje verden, helt centralt for at sikre en positiv udvikling i den globale økonomi.
Men vi kan gøre endnu mere, og vi skal gøre mere.
I 1999 udvidede vi kredsen af lande, der kan få gældslettelse, Danmark har altid gået forrest, når det drejer sig om gældseftergivelse til de fattige samfund, det vil vi vedblive med, og det har udviklingsministeren da også allerede markeret.
Miljømæssigt skal vi sikre klimakonventionen og Kyotoprotokollens overlevelse, og vi skal i det hele taget tage aktiv del i verdenssamfundets forberedelser til topmødet i Sydafrika i september næste år, oven i købet under det vigtige danske EU-formandskab.
Lad mig slutte med nogle vigtige bemærkninger om respekt for menneskerettigheder og demokrati.
Globaliseringen har haft den positive virkning, at forbryderiske regimer rundt om på kloden har meget sværere ved at undertrykke deres befolkninger bag ryggen på verdenssamfundet.
Det kan ses, det opdages, og der iværksættes modforanstaltninger mange steder.
For nylig læste jeg en artikel i Foreign Policy, som prøvede at opgøre, hvordan landene klarede sig i globaliseringens tidsalder, og det viser sig jo tydeligt, at Danmark står ganske pænt placeret og godt forberedt.
Vi er et af de få lande, der har en ret ligelig indkomstfordeling, samtidig med at vi har en høj konkurrenceevne og en høj beskæftigelsesgrad.
Jeg mener, og jeg tror på, at en offensiv global dansk deltagelse med klare værdier, med klare strategier og med stor energi kan gøre en forskel, og jeg tror, det er vigtigt at diskutere emnet for dagens forespørgsel i den helhed, jeg her har tegnet op.
Kapitalbevægelserne er en del af den globale udfordring, men også kun en del.
Helheden er umådelig vigtig, den globale udfordring kræver internationale politiske svar og klare pejlemærker, og det kan vi give et bidrag til i dag.