Line Barfod (EL), 2005-06-01:
Jeg vil gerne som flere øvrige ordførere starte med at sige tak til SF for at have rejst forespørgslen, så vi får anledning til denne her årlige debat om kommuneaftalerne, og som andre jo har været inde på, er det nogle helt specielle kommuneaftaler i år, fordi der samtidig ligger hele strukturreformen, der er ved at blive gennemført.
Når det er så vigtigt at diskutere økonomien, er det jo, fordi økonomien er helt afgørende for, hvad det er for en velfærd, borgerne får.
Hvad er det for nogle muligheder, der er for at sikre ordentlige vilkår for børn, for ældre, for syge, for at sikre, at vejene bliver repareret, at kloakkerne fungerer osv.?
Hvis økonomien er alt for stram i kommunerne, kan vi lave nok så mange love fra Folketingets side om, hvad borgerne har af rettigheder, men de bliver ikke overholdt.
For økonomien er mere afgørende, når man skal træffe beslutningerne ude i kommunen, end juraen, fordi det er økonomien, som man i kommunerne bliver straffet på af regeringen, hvis ikke man dér sørger for at have ordentlige forhold.
Mange kommuner har allerede i dag store økonomiske problemer; det strammer utrolig meget til mange steder.
Vi ser mange steder, hvor der er store problemer med, at man har mange på overførselsindkomster, og det belaster budgetterne meget, og der er ikke en ordentlig udligning i forhold til at sikre en rimelig fordeling af udgifterne, hverken mellem forskellige kommuner eller mellem stat og kommuner.
De problemer, der er allerede i dag, og som regeringen jo havde lovet at løse med en udligningsreform – et løfte, man rendte fra – forstærkes så af kommunalreformen.
Der skal udstedes valgløfter fuldstændig ud i det blå, fordi man ikke aner, hvad man egentlig har at gøre godt med.
Det har været diskuteret en del her under debatten i dag, hvad det så er for en vækstramme, der skal lægges ind: Hvor mange procent op eller ned skal væksten være?
Jeg synes, det er utroligt, at man slet ikke diskuterer, hvordan vi kan tillade os at have råd til, at der er 800.000, der er sat uden for arbejdsmarkedet, hvordan vi kan tillade os at have råd til, at der er så mange velfærdsopgaver, som vi ikke kan løse, samtidig med at så mange mennesker går arbejdsløse eller er blevet nedslidte af, at de ikke har kunnet have ordentlige arbejdsvilkår, og at vi oven i købet bliver ved med at producere nye, der skal på førtidspension eller sygedagpenge, fordi de skal løbe alt for hurtigt.
Hvis man turde tænke anderledes og fordele pengene i de offentlige kasser anderledes, kunne vi have mange flere ude i kommunerne til at sikre nogle ordentlige vilkår for vores børn, vores syge, vores ældre, til at sikre mange flere arbejdspladser.
Som Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, sagde, så handler det om, at det skal være en god forretning.
Det er jo klar tale, kan man sige, at det, regeringen er optaget af, er, at private firmaer skal have mulighed for at få en god forretning og tjene nogle penge på det, der hidtil har været offentlige opgaver.
Det, man hidtil har lagt vægt på, var at sikre en god omsorg, sikre nogle ordentlige forhold for børn, syge og ældre, men fremover er det afgørende, om det er en god forretning for private, og så kan vi andre være med til at betale over skattebilletten til, at private kommer ind.
Dermed bliver det også nemmere samlet at rejse krav over for regeringen om, at vi vil en helt anden vej end den, regeringen har lagt op til.
Vi vil have en bedre velfærd, og vi vil have, at man tør tænke anderledes i stedet for kun at tænke i privatisering.