Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-11-10:
... at det er relevant at få svar på det spørgsmål.
Regeringen har præsenteret den undrende omverden for en ændring af kvote 2-systemet, oven i købet en meget radikal ændring.
Omverdenen har ikke været undrende – er min oplevelse – fordi kvote 2-systemet skal ændres, for jeg tror sådan set, at omverdenen er enig i, at der er visse uhensigtsmæssigheder i det system, vi kender i dag.
Nej, omverdenen har været undrende, fordi regeringen lægger op til at gøre det sværere at komme i gang med en uddannelse, og det er jo i sig selv absurd, når samfundet i fremtiden skal leve af viden og uddannelse.
Jeg mener at have fundet en række problemer forbundet med regeringens forslag, og jeg vil derfor gerne bede om ministrenes forklaring på baggrunden for de forskellige tiltag.
Det drejer sig for det første om, at regeringen vil overføre en række pladser fra kvote 2 til kvote 1.
Regeringen har jo været ude at sige, at der i dag er så få, der bliver optaget over kvote 2, at der er anledning til at forandre den.
Så virker det en lillebitte smule mærkværdigt, at den måde, man forandrer den på, faktisk betyder, at der er endnu færre, der bliver optaget over kvote 2, end tilfældet er i dag.
Det betyder så også, sådan som jeg læser teksten, at endnu flere, end tilfældet er i dag, vil skulle optages alene på baggrund af karaktergennemsnit, og det vil sige, at endnu færre bliver optaget på baggrund af andre typer kvalifikationer.
Jeg vil gerne bede om ministrenes forklaring på, hvordan det sikrer, at så mange mennesker som muligt kan få sig en videregående uddannelse.
For det andet: Det, der så er tilbage af kvote 2, efter at den er blevet formindsket, bliver ændret, sådan at erhvervsarbejde og uddannelse ikke længere tæller.
Det vil altså sige, at det alene bliver forbedringer af studentereksamensbeviset, som tæller, sådan som jeg læser teksten.
Det vil altså sige, at hvis man ikke har fået et højt nok gennemsnit til at komme ind på sin drømmeuddannelse, så er den eneste metode til at komme ind, at man supplerer sin eksamen med yderligere studentereksamensfag.
Det tæller med andre ord ikke længere at have arbejdet som vikar på en folkeskole, hvis man gerne vil være folkeskolelærer.
Kan ministrene forklare, hvordan det kan være, at det kan være mere relevant at være dygtig til italiensk og oldtidskundskab end at være dygtig til at undervise i forhold til at komme ind og blive folkeskolelærer?
Den tredje ting, jeg gerne vil tage fat i, er, at der lægges op til – og det er så kun i nogle af papirerne, og derfor er det lidt uafklaret, hvad regeringen egentlig mener – at man kun skal kunne forbedre sit eksamensresultat det første år, efter at man har afsluttet sin studentereksamen.
Hvis det er rigtigt, så må jeg sige, at det er mig komplet ubegribeligt, hvorfor det kun skal være muligt det første år, efter at man har afsluttet sin studentereksamen.
Hvad er det så, den her unge mand, som ikke var helt moden nok i gymnasiet og ikke fik særlig gode karakterer, skal gøre, når den unge mand er blevet 24 år gammel og står med nye erfaringer, som han har erhvervet sig gennem en årrække, og nu ønsker at blive læge?
Så kan jeg se, at regeringen lægger op til et eller andet med kvote 2 b, men det er en dispensationsmulighed og ikke en hovedvej ind i uddannelsessystemet.
Og derfor mener jeg ...