runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, og jeg kan i det hele henholde mig til de svar, som udenrigsministeren har givet.
Det spørgsmål, hr. Frank Aaen stiller her, har i øvrigt ingenting at gøre med det, som hr. Rune Lund har stillet, men jeg kan i det hele henholde mig til de svar, som udenrigsministeren allerede har afgivet.
Frank Aaen (EL), 2005-11-09:
Jeg noterede mig da også med stor glæde, at udenrigsministeren her i sommer kunne meddele mig i et svar, at den danske regering havde gjort USA opmærksom på, at vi ikke vil have de der CIA-flyvninger i dansk luftrum.
Nu viser det sig bare, at der den 3. oktober, 2 måneder efter udenrigsministerens melding, var et nyt CIA-fly – og det er ikke ifølge løse rygter, det er ifølge regeringens egen trafikminister – der fløj igennem dansk luftrum.
Det betyder jo, at amerikanerne ikke tager det alvorligt, og at de ikke lytter til, hvad statsministeren og den danske regering siger.
Er det ikke netop, fordi man har så lav en stemmeføring, at amerikanerne ikke tager det alvorligt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Igen baserer hr. Frank Aaen sig på løse rygter og påstande, og det kan en ansvarlig regering selvfølgelig ikke gøre.
Det, vi kan reagere på, er, når noget ligger fast, og vi har ikke nogen som helst grund til at formode, at der skulle være uenighed mellem den danske regering og den amerikanske i afstandtagen til enhver form for tortur.
Frank Aaen (EL), 2005-11-09:
Det er jo flot sagt af en statsminister, der har ført Danmark ind i en ulovlig krig på baggrund af løse rygter, nemlig rygter om masseødelæggelsesvåben og terrorceller i Irak, som alle sammen har vist sig at være grundløse.
Sådan er der måske en forskellig holdning til det, afhængigt af om det er nogle løse rygter, man tager for gode varer, eller nogle løse rygter, man ikke tager for gode varer.
Men jeg vil godt rose regeringen – og det er vel især nærmere Udenrigsministeriet – for indsatsen for hele tiden at få skærpet bestemmelserne om torturkonventionen i FN.
Senest i foråret i år blev den skærpet ved, at hvis man bare tolererer tortur, så bliver man holdt ansvarlig, ved at stiltiende accept af tortur fordømmes, og ved at man også fordømmer dem, der overfører folk til et land, hvor de kan blive udsat for tortur.
Når man nu har lavet sådan en flot erklæring, burde man så f.eks. ikke reagere meget skarpere, når der kommer meldinger om, at CIA bruger dansk luftrum til at transportere fanger fra Guantánamo og til fængsler i f.eks. Østeuropa?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nu kører vi i ring, og svaret er det samme, som det, jeg allerede har givet, nemlig at vi ikke har noget som helst grundlag for at tro på den slags løse rygter.
Hvorfor i alverden skulle vi så reagere på det?
Den danske regerings holdning til tortur er velkendt: Vi er imod det, selvfølgelig er vi imod det, og vi understreger det hvert år ved at fremlægge et resolutionsforslag ved FN's generalforsamling, og det bliver hver gang støttet af USA.
Så der er ikke grund til at tro noget som helst andet, end at Danmark og USA ser fuldstændig ens på det: Vi er imod tortur.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Jeg må konstatere, at statsministeren ikke er interesseret i at følge op på informationer, som siger, at den amerikanske vicepræsident arbejder for, at CIA kan fortsætte med at udøve tortur – seriøse informationer i aviser om, at George Bush truer med at nedlægge veto mod en bevillingslov til forsvaret, hvis der indgår et forbud mod tortur.
Det er da helt utroligt.
Hvad er det, der gør, at statsministeren ikke vil følge op på en sådan sag, når der kommer så seriøse oplysninger frem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Det er jo lige præcis det modsatte, jeg har sagt.
Den danske regering tager kraftig afstand fra enhver form for tortur.
Vi fremlægger hvert eneste år et resolutionsforslag i FN mod tortur.
Det bliver vedtaget hvert år, og det bliver støttet af USA, som også er medforslagsstiller, så USA og Danmark har den samme politik imod tortur.
Det er også derfor, at jeg ikke har noget grundlag for at tro på de der løse avisrygter.
kan man ikke gå rundt og basere sig på løse avisrygter og det, som hr. Rune Lund måtte bringe op i det danske Folketing.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Jeg synes måske, det er lidt overdrevet at kalde seriøse oplysninger, som indgår i seriøse aviser både i Danmark og i udlandet, for løse rygter.
Når der kommer den slags informationer ikke blot i internationale, men også i danske aviser, så ville jeg da, hvis jeg var statsminister, sige: Hov, der er noget, der er helt galt her – det må jeg følge op på.
Jeg vil straks tage kontakt til George Bush, som er min nære ven, og som jeg har startet en ulovlig oliekrig med i Irak, og så vil jeg høre, om det her er noget, jeg kan gøre noget ved.
Men det vil statsministeren ikke.
Hvordan kan det være?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Hr. Rune Lund har jo fuldstændig ret i, at det her spørgsmål er identisk med det tidligere, og derfor bliver svaret jo også det samme, nemlig at det, hr. Rune Lund her baserer sig på, igen er løse avisrygter, og det vil en ansvarlig regering selvfølgelig ikke basere sig på.
Vi går ud fra som en selvfølge, at USA er fuldstændig enig i vores skarpe afstandtagen fra enhver form for tortur, og det underbygges jo også af, at USA hvert år støtter det resolutionsforslag mod tortur, som Danmark fremsætter i FN.
Men der står jo ikke andet, end at terrortruslen er forhøjet overalt.
Hvis man læser disse rapporter, vil man se, at terrortruslen er forhøjet overalt.
Den er forhøjet i hele den vestlige verden; det ser vi med Madrid, London, New York.
Den er forhøjet også i arabiske lande, og det ser vi i Egypten og i et land, der ligger midt imellem Europa og Mellemøsten, nemlig Tyrkiet – et land, som intet har at gøre med Irak.
Det er bare det, jeg forsøger at understrege: Man kan ikke drage en så enkel konklusion, som hr. Jeppe Kofod prøver at drage.
Det, man så må spørge sig selv om, er: Hvad vil man bruge det til, hvad er konklusionen?
Er konklusionen, at fordi der er en forhøjet trussel overalt i den vestlige verden og dermed også i Danmark, så tør man ikke længere føre den udenrigspolitik, som et politisk flertal ønsker, fordi man er bange for terror og terrorister?
Hvis man bruger den argumentation, så er det det samme som at sige, at terroristerne begynder at styre udenrigspolitikken, og det kan hr. Jeppe Kofod næppe mene.
Morten Bødskov (S), 2005-11-09:
Jeg vil sige, at med den måde, som statsministeren ønsker at udlægge PET's årsberetning på, og med den måde, som statsministeren læser PET's årsberetning på, så forstår jeg faktisk godt, at man ønsker at styrke fagligheden i uddannelsessystemet fra regeringens side.
For i de syv linjer, der her er tale om, står Danmark nævnt tre gange, og man skal – undskyld mig – være mere end blind for at sige, at det her ikke handler om Danmark.
Det, vi i al beskedenhed spørger om, er: Når vi taler om Danmark, vil statsministeren så afvise, at vores deltagelse i den internationale koalitionsstyrke i Irak har en indflydelse på terrortruslen i Danmark?
Der kan gives et meget, meget konkret svar, ja eller nej, på det spørgsmål.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Jeg står med årsberetningen her, og hvis hr. Morten Bødskov gør sig den ulejlighed at læse det hele fra side 11 og frem til side 13, så vil han se, at jeg i dag har gengivet det hele, nemlig at der indgår mange elementer i, at terrortruslen er forhøjet.
Der indgår, at de vestlige lande generelt er udsat for en større trussel, og det har vi set i London, Madrid, New York og andre steder.
Ja, jeg har refereret det hele.
Vil man bruge det til at sige, at fordi verden er blevet farligere at leve i, så må vi ikke føre den udenrigspolitik, vi ønsker, fordi vi er bange?
Så har terroristerne jo vundet.
Regeringen følger hele tiden udviklingen meget nøje, og vi koordinerer vores indsats med FN.
Det er meget afgørende, at der netop er tale om en fælles og koordineret indsats.
Det er min klare opfattelse, at vi med det i forhold til andre lande meget store beløb, som vi har givet, har gjort det, som er relevant at gøre på nuværende tidspunkt, for det er og skal være en fælles indsats.
Vi følger naturligvis udviklingen meget tæt hele tiden.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-09:
Vi kan selvfølgelig godt stå og rygklappe hinanden og synes, at Danmark gør en fantastisk indsats, og det er jeg sådan set enig med statsministeren i at Danmark har gjort.
Vi kan sammenligne landene, men vi kan også sammenligne, hvad vi i Danmark vælger at bruge penge til.
Der brugte vi altså fire til fem gange så mange penge på tsunamien, og vi bruger – jeg tør slet ikke tænke på hvor meget – 10, 20, 30 gange så meget på krigen i Irak.
Det, jeg synes gør situationen akut her, er jo, at det om få uger er for sent, fordi frosten har sat ind, og det synes jeg måske godt kunne tale for – selv om jeg er helt enig med statsministeren i, at andre lande også burde skamme sig – at her kunne et dansk bidrag virkelig gøre en forskel.
Derfor er mit sagtmodige spørgsmål til statsministeren, om han end ikke overvejer en ekstra dansk indsats på det her område.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jo, men som jeg sagde, yder vi faktisk en meget, meget stor indsats.
Altså, vi er dem, der pr. indbygger giver næstmest, vi er et land, der har en god tradition dér, og det skal vi holde fast i.
Men jeg må sige, at Danmark jo ikke er i stand til at løse den her opgave alene.
Det kan kun det internationale samfund gøre i fællesskab, og der er faktisk givet meldinger om pænt store beløb til en hjælpeindsats.
Erfaringen er så også, at det desværre somme tider kniber mere med at få pengene frem, og det er jo dér, vi så må presse på.
Jeg ved, at udviklingsministeren konkret har taget kontakt til nogle af sine kolleger med henblik på at få beløbene hurtigere frem.
Martin Lidegaard (RV), 2005-11-09:
Jeg vil gerne helt sagtmodigt spørge statsministeren, om han slet ikke overvejer, om Danmark kan yde en større indsats her.
Jeg tror, at statsministeren ligesom jeg har svært ved at kapere billederne fra diverse dokumentarprogrammer fra området, og selv om Danmark allerede ligger i front, kan man godt få den tanke, at vi her altså har at gøre med en situation, hvor selv et beskedent merbidrag fra Danmark vil gøre en alvorlig og meget seriøs forskel for de mennesker, det handler om.
Vi bruger milliarder af kroner på krigen i Irak, statsministeren indledte sin regeringsperiode i 2001 med den heltemodige gerning at skære vores Mifresta-ramme væk.
Jeg synes, statsministeren nu har en chance for at vise, at det ikke skal stå i vejen for, at Danmark gør en ekstra indsats, når der virkelig er et behov, hvor man kan gøre en akut forskel for tusindvis af mennesker, heriblandt børn og kvinder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Danmark har en meget høj profil i hjælpearbejdet.
Vi er de næststørste.
Jeg tror, jeg må sige til hr. Jeppe Kofod, at hvis man – i hvert fald ifølge de oplysninger, jeg har –
kigger på de beløb, som de forskellige lande har anmeldt at de vil give, så løber det faktisk op i et større beløb end det, FN har anmodet om.
Det, der nok snarere er problemet, er rent faktisk at få udbetalt pengene, altså at de kommer.
Der er vi jo kendt for, at når vi har lovet noget, så holder vi det også, og så kommer pengene også.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Som statsministeren også kan se af mit spørgsmål, har FN altså anmodet om 3,2 mia. kr. til nødhjælp, men kun 780 mio. kr. er nået frem.
Kan statsministeren ikke se, at der er et problem, når FN og verdenssamfundet appellerer om hjælp, men vi samtidig kan se, at pengene ikke når frem, og har Danmark i sådan en situation så ikke et særligt ansvar for at hjælpe sammen med f.eks. andre nordiske lande som nogen af verdens rigeste lande og lande med humanitært udsyn, så vi ikke ser en enorm katastrofe komme i kølvandet på jordskælvet?
Vi undgik katastrofen i forbindelse med tsunamien, fordi vi satte massivt ind.
Er statsministeren enig i, at vi kan undgå katastrofen i forbindelse med jordskælvsofrene i Pakistan, hvis vi sætter massivt ind nu, og at det altså også kræver en højere dansk profil?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jo, men jeg har lige sagt, at det er en forfærdelig katastrofe og der derfor er behov for omfattende hjælp, og at Danmark er blandt de allerstørste bidragydere
Hvis vi måler pr. indbygger, er vi de næststørste, så vi har grund til at være stolte af vores indsats.
Men der er jo behov for en koordineret international indsats, og derfor er en af de bestræbelser, vi kan gøre, at presse på, for at alle yder deres fair andel af den indsats.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Er statsministeren enig med mig i, at det er helt afgørende, at vi så hurtigt som muligt og så effektivt som muligt kommer ud og hjælper de mennesker, der står over for en dødbringende vinter, og at Danmark i den sammenhæng godt kan gøre mere?
Norge har på nuværende tidspunkt givet 230 mio. kr. – 230 mio. kr. – til den her katastrofe.
Der er altså et behov, plus at FN efterspørger hjælp og har sagt, at det er grotesk, at vi i den her situation ikke kan hjælpe, når vi kunne i forbindelse med tsunamien; det er, som om, verden har vendt den her katastrofe ryggen.
Synes statsministeren ikke, at det er forfærdeligt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Det er en forfærdelig katastrofe i Pakistan, og derfor er der behov for en omfattende international hjælpeindsats.
Jeg er glad for at kunne sige, at Danmark ligger blandt de allerforreste, når det gælder hjælpeindsats.
Vi står faktisk som en af de største bidragydere med 85 mio. kr., hvoraf 50 mio. kr. finansieres over katastroferammen og de 35 mio. kr. dækker bidrag fra forsvaret, herunder bl.a. den meget vigtige lufttransport til de ramte områder.
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
Spørgsmålet her ligger jo lidt i forlængelse af det, som vi lige har diskuteret.
Men vi har også en anden sag, og det er, at den amerikanske præsident, George Bush, tilsyneladende truer med at nedlægge veto, såfremt et forbud mod tortur indskrives i en bevillingslov til forsvaret.
Så bliver jeg nødt til at spørge igen: Er det noget, som den danske regering vil følge op på?
George Bush er jo en meget nær ven og allieret af statsministeren, det så vi bl.a. i forhold til Irakkrigen, så er det noget, som statsministeren vil følge op på?
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Som vi alle sammen har set, har der været en forfærdelig jordskælvskatastrofe primært i Pakistan, og på nuværende tidspunkt er der, som vi ved, allerede omkring 75.000 døde mennesker og 70.000 sårede.
Vi har også hørt, at chefen for FN's nødhjælpskontor, Jan Egeland, har sagt, at den her katastrofe i Pakistan overstiger tsunamikatastrofen, og vi står altså over for en vinter, der kommer om meget få uger, hvor over en million mennesker ikke har adgang til hjælp og frygtes at dø i den kommende tid.
Det er på den baggrund, jeg har stillet det her spørgsmål til statsministeren, nemlig om ikke Danmark kunne gøre mere, og også om, hvilke initiativer statsministeren har taget for at sikre hjælp i den her sammenhæng.
Jeg synes, at statsministeren ikke svarer på det helt konkrete spørgsmål, der er stillet i denne her sag.
Statsministeren beskylder fru Ritt Bjerregaard for enten at undskylde eller at gå terroristernes ærinde.
Det forstår jeg ikke, for så afviser statsministeren også statsministerens egne rapporter og eksperter og embedsmænd, og det hænger jo ikke sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Jeg har ikke blandet mig i kommunalvalgkampen, og jeg har ikke til hensigt at blande mig i kommunalvalgkampen – det må man afgøre lokalt.
Og det er forbløffende for mig, at terrordebatten overhovedet kan komme ind i kommunalvalgkampen.
Nej, det, jeg har gjort, er at forholde mig til noget rent principielt, nemlig hvorledes man forholder sig til den terrortrussel, vi desværre må leve med.
Hvorledes forholder man sig politisk til det?
Der har man to måder at forholde sig til det på:
Den ene måde er hele tiden at fastholde, at der intet som helst er i denne verden, der kan begrunde terror – heller ikke et lands udenrigspolitik.
Intet kan begrunde og forsvare terror!
Det er den ene måde, man kan forholde sig til det på.
Den anden måde er sådan lidt undskyldende at sige, at man må regne med, at den, der sår vind, høster storm.
Det er da klart, at det er et politisk valg, om man fastslår, at intet kan forklare og forsvare og begrunde terror, eller man vælger at sige det andet, at jo, man må også reg ne med, at hvis man fører en bestemt udenrigspolitik, vil det nok føre til terror.
Det er da et politisk valg, hvilken tilgang man har til det.
Det er bare det, jeg har ønsket at anføre.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Påstår statsministeren her i dag, at fru Ritt Bjerregaard forsvarer eller undskylder terror?
Hvis statsministeren læste det indlæg, som var i den pågældende avis, så vil jeg bare med én sætning citere fra den avis, hvad fru Ritt Bjerregaard skrev: Opgaven for de ansvarlige politikere og embedsmænd er at få disse forbrydelser opklaret og at få forhindret, at den slags uhyrligheder gentager sig.
Hvordan kan statsministeren påstå, at samme person vil undskylde brugen af terror?
Det forstår jeg overhovedet ikke.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Det er det samme spørgsmål, som jeg nu har fået flere gange, og derfor er svaret også det samme: Nej, sammenhængen er meget mere kompliceret.
Desværre, må vi sige, er det ikke så enkelt.
Der er rigtig mange årsager til, at vi alle sammen i den vestlige verden, og nu også i den arabiske verden, må leve med en større terrortrussel.
Der synes jeg, at ansvarlige politikere skal afstå fra at komme med udtalelser, som på nogen som helst måde kan opfattes, som om man prøver at bortforklare eller undskylde terror.
For det, enhver ansvarlig politiker bør gøre først og sidst, er at fastslå, at intet formål, ingen sag, ingen hensigt på nogen som helst måde kan begrunde og forklare og forsvare terror.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
Først vil jeg sige til statsministeren, at der jo ikke er nogen politikere – jeg savner i hvert fald et eksempel – der har indrettet sin politik efter det her.
Det er jo en bortforklaring af dimensioner, som statsministeren er ude i, så lad os nu holde os til fakta og ikke løse rygter.
Det, der er sagens kerne, er, at det både i PET's årsrapport fra 2003 og i regeringens nylige terrorrapport slås fast, at der en sammenhæng.
Og jeg vil gerne citere fra den rapport: »Eventuelle terrorhandlinger mod Danmark vil af terrorister kunne anskues som en naturlig forlængelse af deres kamp mod den internationale koalition i Irak.«
Skal vi ikke være helt saglige og jordnære?
må jeg spørge statsministeren.
Selvfølgelig er der en sammenhæng mellem Danmarks større udenrigspolitiske engagement i Irak og Afghanistan og den større terrortrussel herhjemme.
Er vi enige om det? vil jeg spørge statsministeren.
Afviser statsministeren påstanden i den tværministerielle arbejdsgruppes terrorrapport om, at »Danmarks militære engagement i Afghanistan og Irak har ... indflydelse på risikoniveauet for terrorhandlinger rettet mod såvel danske som udenlandske mål i Danmark samt danske mål i udlandet«, samt at »Eventuelle terrorhandlinger mod Danmark vil af terrorister kunne anskues som en naturlig forlængelse af deres kamp mod den internationale koalition i Irak«, og fastholder statsministeren påstanden om, at Ritt Bjerregaards udtalelse er en undskyldning eller et forsvar for terror?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Nej, og det, de socialdemokratiske spørgere gør, er at misbruge den rapport fra PET, som jo er meget klar, for den siger, at der er mange forskellige ting, der bidrager til, at terrortruslen generelt er forhøjet, og jeg har i dag omhyggeligt anført alle grundene.
Det er ikke PET, der siger, at den, der sår vind, høster storm.
Vi er ovre i det politiske, og det har ikke noget med kommunal valgkamp at gøre.
For mig handler det om noget rent principielt.
Det handler nemlig om, hvordan man som politiker behandler de her sager.
Hvis man som politiker sender det signal, at man er parat til at indrette sin udenrigspolitik efter terroristerne, så er man ude på en farlig glidebane, og det er alt, hvad jeg har ønsket at understrege.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-09:
Det er sjovt, at det lige præcis er statsministeren, der beskylder os for nu at blande os i kommunalvalgkampen.
Det var jo, så vidt jeg husker, statsministeren selv, der syntes, at det var nødvendigt at blande sig for lige at komme hr. Søren Pind til undsætning i denne her debat, hvor hr. Søren Pind tydeligvis var ude på meget, meget, meget tynd is.
Det, jeg godt vil spørge statsministeren om som afslutning på det her spørgsmål, er: Hvis statsministeren så mener, at fru Ritt Bjerregaards udtalelser var et udtryk for, at man forsøgte at undskylde terror, vil statsministeren så også sige, at den sætning, som vi gang på gang i dag har læst højt både fra PET's årsberetning og fra den tværministerielle arbejdsgruppes rapport, også er at opfatte som en undskyldning for terror?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Hr. Morten Bødskov kører i ring, og jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har sagt.
Men nu fik vi så afsløret, at det slet ikke handler om terror, det handler om kommunal valgkamp, som jeg ingen som helst lyst har til at blande mig i.
Nej, det, jeg har svaret på, er et ganske enkelt spørgsmål, nemlig om, hvad jeg siger til, at man bruger udtrykket, at den, der sår vind, høster storm.
Dertil er jeg bare nødt til at sige: Hvis der i det ligger det spørgsmål, om man skal lade sin udenrigspolitik diktere af terrorister, så er mit svar nej.
Det gør vi ikke.
Vi fører den udenrigspolitik, vi synes er rigtig.
Og jeg mener, det er en meget farlig tankegang, hvis man bevæger sig ind på at mene, at når terrortruslen er forhøjet af mange forskellige årsager, som jeg nu har anført flere gange, så tør man ikke føre den udenrigspolitik, som man synes er rigtig.
Det er blot det, jeg har ønsket at understrege, og det gentager jeg gerne i dag.
Morten Bødskov (S), 2005-11-09:
Det er jo et gammelt kneb, at når man er i defensiven, så skyder man på de andre, som man er oppe imod i en debat.
Men der er jo ingen Socialdemokrater, der har sagt det.
Vi har bare bedt statsministeren bekræfte det, der står i PET's årsberetning.
Men vi må vel tage statsministerens tilbagetog her og det, at statsministeren er så lang i spyttet i de her svar, som udtryk for, at statsministeren udmærket er klar over, at han og hans øvrige kolleger i regeringen har været på utrolig tynd is i angrebet på fru Ritt Bjerregaard.
Og den tynde is har man bevæget sig ud på af en eneste årsag, nemlig at man forsøger at redde en desperat overborgmesterkandidat i København, hvis kampagne har vist sig at være fuldstændig kuldsejlet.
Så vi vil bare gerne have ét svar: Når vi taler om Danmark, når vi taler om tilstedeværelsen i Irak, er der så en sammenhæng med den terrortrussel, som PET beskriver, den terrortrussel, som den rapport, statsministeren sammen med justitsministeren stod og fremlagde fuldstændig enslydende med PET's rapport, også siger er til stede?
Ja eller nej.
Jeppe Kofod (S), 2005-11-09:
»Mener statsministeren, at der er behov for flere penge til de overlevende ofre for jordskælvskatastrofen i Pakistan, hvor 75.000 mennesker nu er døde, hvor vinteren nærmer sig, og hvor FN har anmodet om 3,2 mia. kr. til nødhjælp, men kun 780 mio. kr. er nået frem?«
Rune Lund (EL), 2005-11-09:
»Hvad er statsministerens kommentar til, at chefen for den amerikanske regering, George Bush, truer med at nedlægge veto, såfremt et forbud mod tortur indskrives i en bevillingslov til forsvaret, og vil den danske regering i denne anledning tage initiativ til at orientere den amerikanske regering om Danmarks holdning til tortur?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-09:
Når en regering følger op på noget, er det, når der er noget at følge op på, det vil sige, når der er noget faktisk at forholde sig til.
Her er det avisskriverier og løse rygter, som hr. Rune Lund bringer til torvs også i det danske Folketing, men den slags baserer en ansvarlig regering sig aldeles ikke på.
Hermed sluttede spørgsmålet.