runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-20:
Jeg vil gerne i lighed med senator Cato sige: I øvrigt mener vi, at den fri ungdomsuddannelse ikke fungerer godt nok, og at den skal strammes op.
Det har vi signaleret ret kraftigt i det beslutningsforslag, vi har fremsat, og derfor bliver det opretholdt indtil videre.
Så må forslagsstillerne jo diskutere, om vi vil stoppe processen.
Jeg synes, jeg for mit partis vedkommende - og det er det eneste, jeg kan tale for - har signaleret ret kraftigt, at vi vil gå konstruktivt ind i en diskussion om lovforslaget fra regeringens side, og at det måske nok er muligt at nå til et resultat på det område.
Hvis det så virker hæmmende, at der ligger et beslutningsforslag ved siden af, må man jo diskutere det fra forslagsstillernes side.
Til hr. Aage Frandsen: Vi er dybt uenige om den fri ungdomsuddannelse, men jeg kan i hvert fald konstatere, at det, der var intentionen, meningen med den fri ungdomsuddannelse, da man etablerede den, var, at den skulle være et alternativ til det etablerede system, vi har i dag og også havde på det tidspunkt.
Det vil sige, at hvis man havde mulighed for at tage en almindelig ungdomsuddannelse, uanset hvilken af dem det kunne være, var det ikke meningen, at man skulle på den fri ungdomsuddannelse.
Det var ikke meningen,
Det er sådan i dag, at man har brugt mange ressourcer og mange kræfter på eksempelvis at reformere erhvervsskolerne.
Vi tager snart fat på gymnasierne og måske også hf, netop for at modernisere og sørge for, at det er tidssvarende uddannelser, som selvsagt er det mest relevante og det bedste tilbud til de fleste.
Men fordi det ikke er konforme unge mennesker, vi har med at gøre, skal der også være plads til nogle af dem andre steder, og her er den fri ungdomsuddannelse en mulighed for nogle, men efter min mening langt færre end dem, der tager den fri ungdomsuddannelse i dag.
Den ene side af spørgsmålet er altså, hvem der skal ind, og den anden side, som jeg også meget gerne tager en holmgang med hr. Aage Frandsen om, er det rent kvalitative: Hvordan sikrer vi, at der kommer kvalitet i den fri ungdomsuddannelse, så det ikke bliver for meget spas og sjov?
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-20:
Her påpeger vi bl.a. vigtigheden af det, som har været diskuteret heroppefra omkring aldersgrænsen.
Vi føler, at det forslag, der er kommet fra ministeren, lægger op til nogle stramninger, og det vil være meget svært, når man har været fortaler for, at der skal strammes op på det her område, så at sige, at man ikke vil kunne støtte de, set med mine briller små stramninger, men dog alligevel stramninger, der ligger.
Så det vil vi kunne fra DF's side.
Vi vil heller ikke lægge skjul på, at vi sådan set overordnet set er modstandere af den fri ungdomsuddannelse.
Hr. Aage Frandsen var inde på, at der var nogle, der har været ude at sige det.
Det har vi bl.a. været ude at sige, og det vil vi gerne stå ved; den holdning har vi stadig væk.
Vi har jo set mange forskellige eksempler på, hvordan uddannelsen er blevet misbrugt til små dansetrip, ture på Hawaii osv., og det mener vi stadig væk er meget forkert.
Derfor er vi da også glade for, at ministeren har indlagt det omkring udlandsundervisningen - udgøres af skolebaseret undervisning eller anden undervisning - som der ligger i lovforslaget; også en lille opstramning her.
Derfor må vi sige, at vi kan følge ministerens forslag og vil prøve igennem udvalgsarbejdet måske at få lagt nogle yderligere stramninger ind, og vi må så snakke med de andre partier, som står bag B 142, om, hvordan vi i fællesskab kan gøre det.
Vi ser det også stadig væk som et skræmmebillede, at vi har set en vejleder på tv stå og sige i et telefoninterview
til et ungt menneske: Vi skal nok finde et eller andet, så du kan få det rigtig sjovt. Det er jo det, vi har set, og derfor kan man sige, at det, der er lagt ind omkring vejledning her, også efter vores mening er ganske godt.
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
Hr. Christian H. Hansen har set mange eksempler, og så var der var noget med Hawaii og dansetrip, og hr. Christian H. Hansen har set et tv-indslag, hvor en vejleder siger et eller andet om, at man skal have det sjovt, og dermed er karakteriseringen af den fri ungdomsuddannelse sket.
Så kunne man sige om stort set alle uddannelser: Der skal strammes op, der må da gøres noget ved det!
Hvis hr. Christian H. Hansen havde samme nidkærhed med hensyn til alle uddannelser, er der ingen tvivl om, at der så var mange uddannelser, der ville have problemer.
Men jeg må bede om, at vi får nogle flere eksempler, dokumentation for, at der er behov for det.
Og jeg vil gerne høre, hvad det er for nogle stramninger, man yderligere vil have.
For der står jo i beslutningsforslaget, at man vil have nogle stramninger.
Hvad er det for nogle stramninger, hr. Christian H. Hansen mener der skal være tale om, bortset fra, at der skulle strammes så meget, at den skulle helt væk?
Thomas Adelskov (S), 2001-04-20:
Det vil måske være til fare for mit gamle uddannelsessted, Blaagaard Statsseminarium, når jeg siger, at vi jo også dengang, jeg gik på lærerseminariet, rent faktisk til tider kunne have det sjovt.
Det skal ikke være en opfordring til at se et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti i salen om Blaagaard Statsseminarium.
Men jeg vil gerne spørge hr. Christian H. Hansen, som ønsker yderligere stramninger af loven: Hvem er det, hvilke persontyper, hvilke persongrupper er det, hr. Christian H. Hansen ikke ønsker, skal kunne benytte sig af den fri ungdomsuddannelse med de stramninger, som han påtænker at stille forslag om under udvalgsarbejdet?
Aage Frandsen (SF), 2001-04-20:
SF kan støtte forslaget.
Hvis vi havde været helt opmærksomme, havde vi jo sørget for, at det var med i det oprindelige lovforslag, men det, man ikke laver i første omgang, skal man selvfølgelig rette op på ved en senere lejlighed.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-20:
Forslaget går ud på at udvide indberetningspligten vedrørende børsnoterede aktier, som er deponeret her i landet.
Det går ud på, at det pengeinstitut m.v., der administrerer depotet, foretager en indberetning om udbytte af de deponerede aktier samt indberetter en specificeret beholdningsoversigt, som indeholder oplysninger om den enkelte akties kursværdi og udtagelser af aktier fra depotet.
Formålet med forslaget er at gøre det enklere at selvangive aktieudbyttet.
Hvis en aktionær modtager udenlandsk udbytte, skal denne anvende en udvidet selvangivelse i dag, og den skal være bilagt en særlig selvangivelsesblanket for udenlandsk indkomst.
Med den foreslåede indberetningspligt vil aktieudbyttet af børsnoterede aktier kunne fortrykkes på selvangivelsen, og det betyder for aktionærer med udenlandsk børsnoterede aktier, at udbyttet heraf kan selvangives ved brug af den fortrykte selvangivelse.
I bemærkningerne til forslaget er formålet med den foreslåede udvidelse af indberetningspligten vedrørende børsnoterede aktier at give den skattepligtige et bedre grundlag for at selvangive aktieavancer, og der lægges da heller ikke skjul på, at lovforslaget samtidig skal forbedre skattemyndighedernes muligheder for at kontrollere beskatningen heraf.
Det anføres i bemærkningerne, at den foreslåede indberetningsordning ingen provenumæssige konsekvenser har, men at ordningen må antages at modvirke fejl ved selvangivelsen af aktieudbytter og avancer, hvorved undgås et utilsigtet provenutab.
Fra Dansk Folkepartis side har vi i hvert fald ingen skrupler over, at der gennem udvidet indberetningspligt dæmmes op for skattesnyd og i anførselstegn forglemmelser. Når forslaget endvidere medfører lettelser for den enkelte aktionær omkring udfyldelsen af selvangivelsen, er det helt i orden med det fremsatte forslag.
Af høringssvarene fremgår det da også, at de hørte parter ikke har kritiske bemærkninger over for den udvidede indberetningspligt.
FRR foreslår endda yderligere, at ordningen udvides til også at omfatte ikke alene personers aktiedepoter, men også selskabers depoter.
Skatteministeriet har erklæret sig enig heri og har tilkendegivet, at Told- og Skattestyrelsen med henblik på at undersøge mulighederne herfor vil tage initiativ til nedsættelse af en arbejdsgruppe med repræsentanter for revisororganisationerne, finanssektoren, Told og Skat m.fl. Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Jeg vil gerne kvittere for det indlæg, hr. Knud Erik Kirkegaard holdt.
Det var jo helt anderledes toner, vi hørte fra en forligspartner her, og det ser vi frem til at få konstruktive drøftelser om.
Vi er helt enige i det sigte, som hr. Knud Erik Kirkegaard gav udtryk for.
Jeg har et spørgsmål: Hvordan ser De Konservative på det med, at vi mangler private jobtræningspladser?
Hvordan er medicinen, hvordan er konstruktionen, hvilke tanker har De Konservative i den retning?
Flemming Hansen (KF), 2001-04-20:
Lovforslaget om indberetning af også udenlandske børsnoterede aktier er endnu en registrering af borgerne i Danmark, og en sådan udvikling er Det Konservative Folkeparti altid opmærksom på og betænkelig ved.
Over for dette forhold står imidlertid den kendsgerning, at der er tale om at foretage registreringer, som den enkelte skatteyder selv skal foretage alligevel, og med lovforslaget gøres det enklere at administrere beholdninger og udbytter af den aktieportefølje, der er tale om, for såvel danske som udenlandske aktier.
Når det i forslaget omtales, at 25 pct. af ansættelserne i et givet ansættelsesår er blevet ændret,
er det Det Konservative Folkepartis opfattelse, at langt hovedparten af de ændringer, der er foretaget, skyldes, at det har været vanskeligt for den enkelte borger at finde ud af de regler, vi har i dag.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-20:
Jamen hr. Bjarne Laustsen må jo være tungnem.
Spørgsmålet er ikke at afskære sig fra at debattere med nogen, og spørgsmålet er ikke at afskære sig fra at inddrage alle partier i debatten.
Spørgsmålet er, om Socialdemokratiet vil frigøre sig fra den afskæring, de har lavet ved at binde sig til nogle løbende forlig.
Det er ikke et spørgsmål om at bryde forlig, det er et spørgsmål om, at man melder op til et valg, at efter valget ønsker man at stå frit.
Det er en fuldstændig normal procedure, og det er bare det, jeg spørger om.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Hvis man får svar på sine spørgsmål, endda meget kontant, og så stiller dem igen, kunne det jo være den anden vej: at man selv er tungnem.
Jeg har sagt, at vi ikke vil opsige det forlig, vi har indgået sammen med forligskredsen om justeringen af arbejdsmarkedspolitikken, men at vi til gengæld er åbne over for at drøfte sagen meget, meget bredt.
Der er stadig masser af punkter, hvor der ikke er forlig, men hvor der bestemt stadig er muligheder, og vi så jo i går her i salen, at vi har forlig om arbejdsmiljøpolitikken med nogle, vi har forlig om voksen- og efteruddannelsereformen med andre, og med hensyn til den aktive arbejdsmarkedspolitik har vi forlig med nogle helt tredje.
Sådan vil det være i dagens Danmark, når der ikke er et parti, der har flertallet alene.
Så vil det samarbejdende folkestyre fungere på den måde.
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Det sidste var da en interessant oplysning.
Det eneste facit, der er i SF's forslag til vedtagelse, er nemlig, at dagpengeniveauet ikke skal røres, ikke skal sænkes
, så derfor vil jeg gerne spørge Venstre: Er det et led i Venstres politik, at man skal røre ved dagpengeniveuaet?
Det er det eneste konkrete punkt, som vi siger ikke er til forhandling, alt det andet er bare et spørgsmål om at lægge an til en åben og fordomsfri debat.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører: Når man i dag her på talerstolen kritiserer, at de arbejdsløse ikke får den aktivering, de har krav på, altså de 75 pct., hvordan kan det så være, at Venstre har stemt imod et konkret forslag om at sikre, at arbejdsmarkedsreformen, som Venstre er medansvarlig for, bliver overholdt?
Det er da dobbelt tale.
Jeg vil også godt spørge Venstre, om de ikke har den opfattelse, at mennesket skal sættes i centrum.
Det er i hvert fald det, der fremgår af Venstres normale politik, og mener man så ikke, det vil være rimeligt, at den enkelte arbejdsløse også får en rettighed i forbindelse med udarbejdelsen af handlingsplanen?
Man kan jo netop undgå de meningsløse aktiveringskurser, hvis den enkelte har ret til at sige fra over for det meningsløse, og hvad er Venstres mening om det?
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
At Venstre også vil privatisere arbejdsløsheden,
er jo ikke overraskende: Opgaverne skal udbydes, så de, der får folk i arbejde, kan tjene en bunke penge. Men er Venstre ikke opmærksom på, at lige præcis ved at indrette sig på den facon vil man få en masse private aktører, som vil koncentrere sig om de allerstærkeste arbejdsløse, som måske ikke engang har brug for nogen som helst aktivering for at komme i arbejde. Man vil tjene en masse penge ved at bringe de folk i arbejde, som alligevel ville være kommet i arbejde, hvorimod alle de svage arbejdsløse, der virkelig har brug for hjælp, fordi deres fag f.eks. er forsvundet fra arbejdsmarkedet, bliver efterladt i ingenting.
Det er den ene ting. Den anden ting er: Hvordan ser Venstre på forligsbindingerne til regeringen?
Hvis nu Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti
har flertal efter næste valg, hvad guderne måtte forbyde, vil Venstre så anse sig for at være frit stillet til at føre arbejdsmarkedspolitik ud fra det, Venstre egentlig gerne vil?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Det, vi oplever med uheldig aktivering og kæderygning af langtidsledige og alle de begreber, har jo intet som helst med Amanda at gøre, og jeg forstår ikke, hvorfor Venstres ordfører bliver ved med at trække den gamle traver af stalden, for det er jo at lægge gift for al mulig konstruktiv debat.
Kan hr. Jens Vibjerg nikke genkendende til og bekræfte følgende regnestykke: Samlet set kostede aktiveringen 11 mia. kr. i år 2000, men uanset det skulle de ledige have understøttelse på i alt 7,5 mia. kr., og så er der 3,5 mia. kr. tilbage.
Vi har været i stand til at følge de personer, der har været gennem en aktivering, og efterfølgende er overførselsindkomsterne faldet med 2,5 mia. kr., så reelt set koster det 1 mia. kr. at lave aktivering.
Hvordan kan det være, at hr. Jens Vibjerg som Venstres ordfører er med til at sprede det rygte, at det koster milliarder af kroner?
Hvorfor holder han sig ikke til det, der er reelt?
Det synes jeg ville være godt, og lad os så kigge på, hvad vi kan gøre for at forbedre forholdene for de ledige.
Det synes jeg må være det interessante i en debat som denne her.
Jens Vibjerg (V), 2001-04-20:
Jeg kan sige til hr. Ole Sohn, at Venstre har ingen - og jeg gentager: ingen - intentioner om at røre ved dagpengeniveauets størrelse.
Med hensyn til aktivering er det for Venstre afgørende, at vi har kvalitet frem for kvantitet.
Det er jo et af problemerne med 75 pct.-reglen, at mange eller i hvert fald en del ikke har fået de 75 pct., og når kvaliteten af aktiveringen også har været for dårlig, kommer man ikke i ordinær beskæftigelse, og det er det, vi gerne vil have sat fokus på.
Vi skal bruge de instrumenter, der giver ordinær beskæftigelse til de ledige og ikke bare billet til et nyt kursus.
Til hr. Frank Aaen: Udlicitering vil netop være med til at sætte fokus på de svage ledige.
Problemet er jo i dag i AF-systemet, at man er lidt slem til at tage de ledige, der er meget lette at få etableret på arbejdsmarkedet, og de, der er sværere at få placeret, kommer i anden række, og de ender så på et aktiveringskursus. Man kunne i stedet for plukke nogle mennesker ud.
Det kunne være en gruppe, der har været ledige i 3 år.
Lad os sige, at vi har en gruppe måske 50-årige HK'ere.
Så kunne man udlicitere dem på resultatkontrakt, hvor aflønningen står i forhold til, at de kommer i ordinær beskæftigelse.
Så vil hr. Frank Aaen se, at der virkelig vil ske en ændring i udbyderens arbejde for at få dem i ordinær beskæftigelse, så de ikke bare skal gå tilbage og vente på et nyt kursus.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Det må sige sig selv, at et parti aldrig skal afskrive sig muligheden for at kunne have maksimal indflydelse på tingenes tilstand.
Det ønsker Socialdemokratiet, og det er også klart, at vi er en troværdig samarbejdspartner, og derfor løber vi ikke af pladsen ved indgåede forlig.
Havde man ikke mulighed for at tilslutte sig ved justeringen af den tredje fase i 1998?
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Jeg er enig i, at der er eksempler på, at arbejdsformidlingen koncentrerer sig om de ledige, der kan give dem nogle pæne procenter, de kan indberette til arbejdsministeren.
Det har vi også uhyrlige eksempler på, mens de lader en vis mand tage resten, det er jeg enig i.
Men det ændrer ikke ved, at hvis man privatiserer det, så vil den private aktør, som kun kan tjene penge ved at få nogle i arbejde, altid koncentrere sig om dem, der står tættest på, og ikke om dem, der står nederst i rækken.
Sådan er logikken.
Den eneste løsning på det er at sørge for, at det er en solidarisk privatisering, og med det mener jeg, at det er a-kasserne, der får ansvaret, og at det er a-kassen, der ud fra en politisk og ikke ud fra en pengemæssig motivering, men ud fra en politisk-solidarisk betragtning siger: Vi skal sørge for alle, og vi skal i virkeligheden have mest omsorg for dem, der står svagest.
Men hr. Vibjerg glemte at svare på mit spørgsmål om, hvordan Venstre ser på bindingerne i forhold til Socialdemokratiet.
Vil Venstre under alle omstændigheder efter valget være bundet til Socialdemokratiet, hvad angår arbejdsmarkedspolitikken, eller vil Venstre føle sig frit stillet til at gennemføre det, der er Venstres politik?
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-20:
Det var Venstres ordfører, som henviste til de gode erfaringer og gevinster, man kunne få ved at udlicitere.
Det er vi sådan set ikke uenige i i Det Radikale Venstre.
Men hvordan er det nu, det så hænger sammen med, at Venstres politiske ordfører har udstedt en garanti mod fyringer i den offentlige sektor? Hvis man både skal udlicitere, altså ansætte nogle nye til at formidle job, og man ikke må fyre nogen af dem, der i forvejen er sat til det,
hænger det så sammen?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Hr. Jens Vibjerg taler om de manglende jobtræningspladser.
Hvordan kan man skaffe sådan nogle, hvis det ikke er arbejdsgiveren selv, der stiller dem til rådighed?
Så er jeg nødt til at spørge Venstres ordfører, om det skal foregå på den måde, hvis ikke man selv vil levere varen.
Er det så tanken, og kunne det være Venstres udspil, at nu må man sige til de arbejdsgivere, at de må levere den vare, der hedder x antal jobtræningspladser?
Er det Venstres politik?
Jens Vibjerg (V), 2001-04-20:
Jeg vil sige til hr. Ole Sohn
Vi har jo ved tidligere lejligheder hørt arbejdsministeren sige, at de bliver fulgt med håndholdt kamera, og at der ikke vil være nogen, der af den grund ryger ud over bagsmækken.
Så til hr. Frank Aaen: Nu var det ikke af ond vilje, at jeg ikke fik svaret på det om bindinger, men den røde knap havde lyst så længe, at jeg ikke turde fortsætte.
I Venstre vedstår vi os de aftaler, vi har.
Det skal der ikke herske den mindste tvivl om.
De forlig, vi har, vedstår vi os, og dem holder vi.
Jeg synes da, at vi har hørt de nye signaler fra ministeren og fra Socialdemokratiet på nuværende tidspunkt om, at der er lagt op til, at vi skal nå nogle nye, konstruktive resultater.
Det vil vi medvirke aktivt til.
Og så er jeg uenig med hr. Frank Aaen om det med, hvem man vil tage sig af, hvis man udliciterer.
Der er ingen tvivl om, at i det øjeblik man får en gruppe svage ledige at skulle tage sig af, så kan man ikke prioritere nogle stærke, for man har altså kun de svage i den gruppe, der er udliciteret.
Hr. Bjarne Laustsen spørger, hvordan vi kan skaffe jobtræningspladser.
Jamen det skal jo først og fremmest ske ved, at AF kommer, havde jeg nær sagt, op af starthullerne, ud af kontorerne, ud på virksomhederne.
Det er jo lidt et problem, at antallet af virksomhedsbesøg har været faldende de sidste år, hvor der var behov for, at de skulle være stigende.
Det er jo det, det handler om: At man kommer ud til virksomhederne, får dørene lukket op, får snakket med virksomhederne, får givet de ledige tilknytning til virksomheder, der passer til dem.
Det er jo det, der giver ansættelse i private jobtræningspladser.
Der er det relevant at komme med en kritik af Amanda, for det system var jo problemet.
For medarbejderne inde på AF har været så bundet af de problemer, der er i Amanda, at det har taget tiden, så man ikke kan komme ud på de virksomheder, men det er nødvendigt for at få skabt de kontakter, der skal til for at få de rigtige ledige ud på de rigtige virksomheder.
Til hr. Anders Samuelsen: Nu ændrer det jo ikke noget omkring ansættelse, hvis man udbyder et kursus, der i dag er én skole, der tager sig af.
Det kan endda være, at det er den samme skole, eller det kan være et andet firma, der løser opgaven, men hvor aflønningen er på en anden måde.
Det er jo det, det handler om.
Frank Aaen (EL), 2001-04-20:
Tak for svaret om forlig.
Vi kan så konstatere, at det er sådan, at hvis ikke Socialdemokratiet inden valget frigør sig fra aftalerne, som man kan efter normale parlamentariske regler, så vil Venstre og De Konservative efter valget holde fast i de bindinger, de har med Socialdemokratiet, og kalde det forligsbrud, hvis man siger: Nu er vi nødt til at samarbejde med nogle andre.
Det var meget informativt.
Tak for det.
Om privatisering vil jeg sige, at uanset hvordan man opdeler grupperne, vil man jo til enhver tid koncentrere sig om den del af gruppen, man tjener flest penge på, dvs. dem, det er nemmest at få i arbejde.
Det er jo logik.
Det lærer
man på handelshøjskolen.
Så til allersidst om Venstres visioner.
Mener Venstre fortsat, som det er i reglerne i dag, at en arbejdsløs skal gå arbejdsløs i et helt år, før han må vælge en uddannelse, der er ud over 6-8 ugers længde?
Ole Sohn (SF), 2001-04-20:
Jeg takker også for svaret.
Venstre sagde jo meget klart, at de ikke vil sikre, at det gældende arbejdsmarkedsforlig bliver overholdt. Man vil bare skyde skylden på ministeren.
Man vil ikke selv tage medansvar.
Det er jo også en holdning at tage.
Men jeg vil godt spørge: Når vi nu skal snakke fremtiden, er det så ikke Venstre, som på deres hjemmeside og i deres programmer ønsker at kalde sig den lille mands parti?
Hvorfor vil Venstre ikke være med til at give den enkelte arbejdsløse nogle rettigheder?
Hvorfor må den arbejdsløse ikke få ret til at sige fra over for det meningsløse?
Hvorfor er det systemet, der skal bestemme hele tiden?
Jeg troede, Venstre gik ind for, at det var den lille mand, den enkelte borgers holdninger og ve og vel, der var i centrum, og at systemet måtte komme i anden række.
Men jeg kan forstå, at Venstre bare vil have, at det skal privatiseres, og at man bare skal lade private skalte og valte.
Men den enkelte arbejdsløse har ikke en eneste rettighed, og det ønsker Venstre heller ikke i den efterfølgende reform.
Er det sådan, det skal forstås?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-20:
Vi kan diskutere rettigheder for den ledige, men har arbejdsgiverne overhovedet ingen pligter i Venstres terminologi?
Der vil jo være behov for et større udbud af arbejdskraft i de kommende år, bl.a. på grund af den
demografiske udvikling
Derfor har arbejdsgiverne vel også en forpligtelse til at gå ind og sørge for at skaffe de her jobtræningspladser.
Det er vel ikke arbejdsministerens skyld eller forligspartiernes skyld, at de ikke leverer varen.
Hvordan har Venstre det med, at man eventuelt i tilslutning til et jobtræningsforløb kobler et 3-måneders ustøttet job til i forbindelse med det?
Det vil jo give den ledige en meget stærkere motivering til at gå ind i det og dygtiggøre sig og bevise sin duelighed.
Debatten har allerede afsløret, at der er meget stærkt behov for en ny politik, og som afslutning på mit indlæg vil jeg gerne fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Idet Folketinget anerkender regeringens udmeldinger om, at der er behov for en nyorientering af arbejdsmarkedspolitikken og en grundig oprydning af gældende regelsæt, opfordres regeringen til i åben og fordomsfri debat med alle at tage initiativer til at udforme en ny arbejdsmarkedspolitik.«