runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2004-12-15:
Det vil altså sige, at grunden til, at videnskabsministeren tager ordet her, er, fordi vi skal have en diskussion af, hvad der stod i finanslovbudgetoverslagsår, altså ikke vedtagne finanslove for de gældende år.
Men det, som videnskabsministeren vil diskutere, er budgetoverslagsårstal.
Er det rigtigt forstået?
Hvis man ser på de nøgne tal, må man jo konstatere, at der blev afsat 0,83 pct. af BNP til forskning i 2001 under den tidligere SR-regering, og den her regering har ikke leveret og kommer ikke engang i 2008 ifølge det papir, som videnskabsministeren nu har anerkendt eksistensen og berettigelsen af – altså 2 år før vi når Barcelonamålsætningen – i nærheden af det, der var i 2001, altså hvor meget vi bruger på offentlig forskning i forhold til bruttonationalproduktet.
Det er sådan set det, der er debatten.
Det er det, vi gerne vil diskutere med videnskabsministeren.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Sandheden er jo, at vi netop nu har fået et utrolig godt udgangspunkt for at nå op på 1 pct. For da vi overtog ledelsen af det her land, var det nogle helt andre procenttal, der stod i de overslagsår, som hr. Thomas Adelskov nu henviser til.
Så i stedet for at det er foruroligende, er det utrolig betryggende at vide, at de midler, som regeringen kommer med, når det nye finanslovforslag kommer for 2006, kun vil bygge oven på de tal, som jo er betydelig tættere på, end de var, dengang Socialdemokratiet ledede regeringen.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-15:
Når nu videnskabsministeren tager ordet her, er det vel også, fordi vi hørte statsministeren, Venstres formand, på Venstres landsmøde tale om, at målsætningen var at nå 1 pct. i offentlig forskning, altså Barcelonamålsætningen med de 3 pct. i det hele, det private og det offentlige lagt sammen.
Det er jo derfor, at det er en ret interessant diskussion også at kigge ned i de budgetoverslagsår, som ministeren taler om, men det er jo særlig interessant at konstatere, at fra at gå fra 0,83 pct. i 2001 under den tidligere regering er vi altså i 2004 nede på 0,77 pct. og det samme for 2005, altså 0,77 pct.
Vi kommer jo længere og længere væk fra Barcelonamålsætningen, og så nytter det jo ikke noget at stille sig op her midt under finanslovdebatten med store armbevægelser og højtråben, når man bevæger sig længere og længere væk fra den målsætning.
For vi kommer tættere og tættere på 2010, hvor 1 pct. skulle være nået.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Allerførst vil jeg gerne sige, at jeg ikke kendte det papir i går, men nu har jeg jo fået det.
Men der er jo ikke noget nyt i det, for de tal kender jeg.
Det er dem, vi kender, og som også fru Lene Jensen kender, men da det jo er et papir, som hører til en anden del af Folketinget, nemlig finanslovkredsen, så kendte jeg det ikke.
Men det er de tal, vi kender, og de tal er fuldstændig korrekte.
Men når vi begynder at tale om de enkelte år, og hvor tæt vi er på Barcelona, så bliver vi nødt til at holde fast i det, som var mit udgangspunkt for at tage ordet, nemlig at den her regering opererer med alle 4 år, både budgetåret og overslagsårene.
Fru Lene Jensen ved, at forskningsmiljøerne har bedt os om det, fordi det var utilfredsstillende, som det var tidligere, hvor man kun havde en bevilling, der gav sikkerhed i 1 år, og derefter faldt det.
Derfor blev man nødt til at se det som 4-årigt, som en helhed, og det er der, det store fremskridt er sket.
Det er også det, man kan se i overslagsårene.
Lene Jensen (S), 2004-12-15:
Jeg er også glad for, at videnskabsministeren i dag både genkender og anerkender det her papir, for jeg tror, at man i Folketingets referat af i går kan se, at ministeren siger: Jeg kender ikke det papir, I står med.
Men videnskabsministeren gør det nu, og jeg synes da, at det er rart, at man har været hjemme og læse på lektien.
Det, som jeg synes er interessant at diskutere, er det der med fremtiden: Hvad skal der komme ud af det?
Jeg vil gerne høre, om videnskabsministeren kan bekræfte, at det beløb, som Højteknologifonden bidrager med i forhold til at hæve den andel af BNP, som vi bruger på forskning, til næste år er 0,01 pct. – 0,01 pct.!
Og i betragtning af, at vi mangler 0,23 pct., kan vi så blive enige om, at det måske er en smule beskedent?
Jan Petersen (S), 2004-12-15:
Efter at have hørt finansministeren tale om beskæftigelse og ledighed må jeg sige, at jeg ikke ville købe en brugt bil eller et nedlagt landbrug af den finansminister, vi har nu.
Det siger jeg især, når finansministeren kan få sig selv til at tale om grunden til, at aktiveringsomfanget er faldet.
Ja, det er aktiveringsomfanget, når det drejer sig om det, der kan bringe arbejdsløse ind i et nyt job, nemlig i form af, at de bliver kvalificeret til det nye job.
Den type aktivering er faldet, og aktiveringen af arbejdsløse via uddannelse er faldet, men det, der er steget, er jo antallet af ledige, der kommer i løntilskud.
Kunne finansministeren ikke her redegøre for, og endda lidt detaljeret, om ikke en hel del af det ledighedsfald, der nu bliver pralet af, skyldes, at man har banket løntilskudsjob i vejret, så det batter.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Jeg hidser mig ikke særlig meget op, men jeg synes bare, det er så utroligt, at man en hel dag skal lytte til, at der er skåret ned på forskningen, når der i hver eneste finanslov, siden regeringen tiltrådte, er tilført nye midler.
Det ved fru Lene Jensen alt om, for det har vi jo været fælles om.
Det er derfor, at jeg tillader mig at tage ordet for at vende den om og høre, hvordan i alverden det kan lade sig gøre, at man tilfører flere midler, og der så siges noget andet.
Jeg vil antage, at det er noget, man har aftalt i en bredere kreds, at det vil man køre på i dag.
Men det svarer jo ikke til virkeligheden.
Det, jeg også synes er vigtigt at sige, er, at et er disse offentlige midler til forskningsrådssystemet osv., som vi har fået ekstra midler til, noget andet, det også er vigtigt at anføre i dag, er, vi har også har lavet nye instrumenter.
Jeg er helt sikker på, at den højteknologiske fond også vil komme til at betyde, at det vil blive endnu lettere at nå målet for Barcelona 2010.
Jamen hr. Ole Sohn takker for noget, han ikke har fået, for jeg har aldrig benægtet de tal, og det var slet ikke det, vi diskuterede i går.
Nu kan hr. Ole Sohn ikke engang finde ud af, hvad vi taler om.
Det, jeg synes er det mest interessante, er, at hr. Ole Sohn overhovedet ikke vil forholde sig til det spørgsmål, jeg stiller, som er så enkelt: Hvor er de 8,1 mia. kr. blevet af, hvis ikke det er således, at det er at tilføre nye midler?
Men det kan hr. Ole Sohn selvfølgelig ikke svare på, hvis ikke han vil indrømme, at når vi tidligere havde 8 mia. kr., og vi skal op på 11 mia. kr. i de kommende år, så bruges pengene selvfølgelig til at opfylde den skrænt, som den tidligere regering efterlod.
Så enkelt er svaret, vil jeg sige til hr. Ole Sohn.
Så der er slet ikke grund til at komme med de lange udenomsforklaringer.
Det er derfor, jeg tog ordet for at få mulighed for her over for en større kreds at illustrere, at hr. Ole Sohn simpelt hen fremstiller tingene fuldstændig på hovedet.
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Vi skal være fair over for hinanden.
Jeg vil gerne takke videnskabsministeren for endelig efter 2 dages debatter, både i går og i dag, at erkende, at de tal, som Finansministeriet har givet Folketinget, er korrekte.
I de tal står der, at der blev brugt 11,6 mia. kr. til forskning i 2001 under den forrige regering, og at det under 4 års finanslove er lykkedes regeringen og Dansk Folkeparti at skære det ned til 11,5 mia. kr. Altså 100 mio. kr. mindre til forskning ifølge de oplysninger, Finansministeriet har givet Folketinget.
Det betyder til videnskabsministerens oplysning, i og med at samfundet er blevet rigere i de 4 år, at vi til næste år bruger 0,77 pct. af bruttonationalproduktet til forskning, mens vi i 2001 faktisk brugte 0,83 pct.
Det vil sige, at vi er kommet længere væk fra det mål, som er fælles for os alle sammen, nemlig at vi skal op på 1 pct. af bruttonationalproduktet.
Men jeg er glad for, at videnskabsministeren endelig efter 2 dages debatter erkender, at jeg har ret, og at jeg blot har refereret det svar, vi har fået fra Finansministeriet.
Mange tak for det.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Hr. Ole Sohns indlæg illustrerer, at enten har hr. Ole Sohn ikke hørt efter, eller også forstår hr. Ole Sohn ikke, hvordan og hvorledes hele finansloven er opbygget.
Det sidste kan jo ikke være rigtigt, når hr. Ole Sohn er finanspolitisk ordfører.
Derfor må jeg gentage, at de tal, der fremgår af det skema, som jeg selvfølgelig også har, er fuldstændig korrekte.
Men det, der er problemet for hr. Ole Sohn, er, at hr. Ole Sohn ikke kan se, at der stod nogle helt andre tal, som vi har fyldt op, således at der kommer til at stå de tal for 2003, 2004, 2005 og 2006.
Hvis der stod 8 mia. kr., og der nu står 11 mia. kr., jamen så var det jo, fordi vi har fyldt op.
Det er netop det, der er problemet, at udgangspunktet, da vi overtog butikken i 2001, simpelt hen var, at der var en skrænt.
Ellers må hr. Ole Sohn, næste gang han får ordet, lige prøve en gang for alle at fortælle, hvor de 8,1 mia. kr. er blevet af, hvis ikke de har opfyldt en skrænt.
Jeg vil spørge hr. Ole Sohn: Hvor er de blevet af?
Ole Sohn (SF), 2004-12-15:
Det var dog en sønderlemmede kritik, videnskabsministeren kommer med af finansministeren.
Nu har jeg i al beskedenhed stillet et enkelt spørgsmål til finansministeren
: Hvad er udviklingen i de offentlige udgifter til forskningen fra 2001 og frem til 2008, og det bedes oplyst dels i milliarder kroner, dvs. i kroner og øre, dels i procent af BNP.
Så meddeler finansministeren åbenhjertigt og rigtigt, fordi han har slået op i bøgerne, at man i 2001 brugte 11,6 mia. kr. til offentlig forskning, og man brugte 11,4 mia. kr. i 2002, 11,3 mia. kr. i 2003, og til næste år bruger man 11,5 mia. kr., altså 100 mio. kr. mindre i 2005, end man gjorde i 2001.
Jeg vil være så venlig efterfølgende, når ministeren kommer ned fra talerstolen, at give ministeren det, sådan at han kan se, at regeringen er enig i tallene.
I hvert fald synes jeg, at den uenighed, som videnskabsministeren åbenbarer her, skal rettes tilbage til dem, som har givet Folketinget svaret.
Helge Sander (V), 2004-12-15:
Det er ikke for at forlænge debatten, men nu har jeg gennem hele dagen været vidne til en serie angreb på forskningsbevillingerne.
Jeg mener ikke, at der er grund til at gå i detaljer om procent og promiller og hundrede millioner kroner.
Men når der rent faktisk som også sagt af finansministeren og nogle af ordførerne er tilført området 8,1 mia. kr. inden for de sidste tre finanslove, så er det da utroligt, at man gennem en hel dag skal høre på, at der er sket store besparelser på forskningen og endda med et ordvalg, der har været meget, meget voldsomt, lige fra fru Marianne Jelved, hr. Ole Sohn og andre til hr. Frank Jensen, der var knap så voldsom, men også konstaterede, at der var tale om besparelser.
Når jeg tager ordet, så er det for at fastslå, at det er der overhovedet ikke tale om.
Der er selvfølgelig tale om den stigning, som klart fremgår af de sidste 3 års finanslove.
Det kan alle slå op.
Når man så sidder med de skemaer, som bl.a. hr. Ole Sohn henviste til under vores debat i går om den højteknologiske fond og gentog her i formiddag for en sikkerheds skyld, hvis der skulle være en journalist eller to, der ikke havde hørt det, så er det jo meget væsentligt at understrege, at disse skemaer for regnskabstallets vedkommende kun registrerer 1 år.
Det, der er sket under den her regering, er, at vi arbejder med alle 4 år, både selve budgetåret og de 3 overslagsår.
Hvis man ikke vil acceptere det, så må hr. Ole Sohn, i går kunne hr. Ole Sohn ikke give svaret, i dag forklare ikke bare mig, men den undrende offentlighed, hvor er de 8,1 mia. kr. så blevet registreret?
Hvor er de 8,1 mia. kr. blevet registreret?
Det andet, jeg gerne vil sige, er i relation til det spørgsmål, der kom fra fru Lene Jensen, hvor fru Lene Jensen spurgte, om vi er kommet tættere på Barcelona.
Det er jo en ganske anden situation, end hvis det kun er i år et, man har det tilstrækkelige beløb.
Nu må man jo hele tiden gøre sig klart, at vi ikke har 2010 i morgen.
Der er stadig væk fem finanslove.
Nu er det jo så heldigt, at hr. Mogens Lykketoft er kommet til stede.
Så vil hr. Mogens Lykketoft måske kunne hjælpe med at udrede det, som bl.a. var en del af debatten i går, nemlig at der blev foretaget meget smarte kneb det sidste år, hr. Mogens Lykketoft var finansminister, hvor man simpelt hen gik over til udgiftsbevillinger i stedet for tilsagnsbevillinger.
Det gav jo også et problem for den nye regering, for det betød, at vi skulle fylde endnu mere op.
Så der er god grund til her at fastslå, at det, der er blevet prioriteret meget højt af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti, slår igennem, hvis man vil gøre sig umage og kigge i de finanslove, som er til fri afbenyttelse også af hr. Ole Sohn og andre, som har brugt et helt urimeligt ordvalg i dag, når de har forsøgt at give et billede af noget, der overhovedet ikke svarer til virkeligheden, når vi taler om dansk forsknings muligheder i de kommende år.
Thor Pedersen (V), 2004-12-15:
Jamen jeg vil jo ikke sige, at jeg er alvidende.
Nu forstår jeg på hr. Ole Vagn Christensen, at vi havde konjunkturtilbageslag fra 1992-1993 og op til 2001.
Det forstår jeg.
Det var så et stort konjunkturtilbageslag hele vejen igennem.
Jo, men det forstod jeg jo.
Nu var det altså svingende, men hvis man går tilbage og ser, så er der nogle, der kalder det højkonjunktur.
Det var endda sådan i Japan, at man begyndte med en teori om, at nu havde man højkonjunktur, så man i virkeligheden i fremtiden ville være i stand til at forhindre konjunkturtilbageslag.
Det skal man lige huske.
Sådan en bevægelse var der.
Det var et højkonjunkturforløb.
Må jeg så sige om løntilskudsjob: Jeg skal ikke stå her og forsvare hvert eneste job, for dem kender jeg ikke, men jeg siger bare, at for mig er det vigtigt, at folk kommer i arbejde, og hvis vejen til beskæftigelse er over løntilskudsjob, så skal man ikke se negativt på det.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-12-15:
... men jeg synes, befolkningen skal tænke sig vældigt om her.
Lene Jensen (S), 2004-12-15:
Det er vel også derfor, at der er så mange af os, der tillægger det stor vægt, at finansministeren faktisk har hjulpet os med at dokumentere, at det ikke går så godt med at opfylde vores i øvrigt fælles ambition om at nå den her Barcelonamålsætning om 1 pct. Igen, det der med procenter: Det handler om at investere i fremtidens arbejdspladser.
Jeg vil godt spørge ministeren, om han selv synes, at han er med til at gøre debatklimaet og dermed også klimaet for at lave fremtidige aftaler meget gunstigt ved at skælde hr. Ole Sohn ud for ikke at have forstået noget som helst og ved at beskylde os andre for manipulation, når det rent faktisk er i regeringen, at manipulationen findes.
Vi har lige hørt finansministeren stå og sige, at man giver 2 mia. kr. yderligere og 2 mia. kr. yderligere og 2 mia. kr., men det gør man ikke.
Man fører penge ind i en eller anden fond, hvis man kan finde nogen, og så kommer der et afkast ud af det.
Men synes videnskabsministeren selv, at man bidrager til et konstruktivt klima ved at hidse sig op og pege fingre ad folk?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-15:
Nu er det altså ikke mig, der siger, at der er tale om kreativ skatteplanlægning, manglende muligheder for kontrol og et hul i skatteloven.
Det er skatteministeren, der skriver sådan, det gør dog en vis forskel, men det gør måske bare ikke meget indtryk på hr. Barfoed.
Men skatteministeren skriver altså, at det er årsagen til, at der er et dræn i statskassen på mellem 2 mia. kr. og 2,8 mia. kr., nærmest ved de 2,8 mia. kr.
Men når vi så lukker det skattehul, skal man altså have kompensation.
Det svarer jo fuldstændig til, hvis vi havde sagt til TDC, da vi lukkede skattehullet, der gav dem et milliardfradrag, at vi ville kompensere for det.
Det er sådan set det, der er tale om i tilfældet her, og det gør man med fuldt åbne øjne hos De Konservative, Venstre og Dansk Folkeparti.
Det er virkeligheden og den synes jeg måske man skulle forholde sig anderledes til end ved at præmiere og i stedet vælge at bruge pengene til folkeskolen, forskning, uddannelse og beskæftigelse.
Det havde der været perspektiv i i stedet for at hælde pengene i den danske bankverden.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-15:
For Dansk Folkeparti er det jo meget, meget vigtigt, at vi sikrer, at det kan betale sig for virksomhederne at have produktionen her i Danmark, arbejdspladser her i Danmark, i stedet for at man flytter arbejdspladserne til udlandet.
Vi har diskuteret meget, også det seneste efterår, at der er alt for mange virksomheder, der lægger produktionen i udlandet og flytter arbejdspladser med det resultat, at der er mange danskere, der føler sig sat til side, fordi de mister deres arbejdsplads.
Så er spørgsmålet: Hvad gør man så for at sikre produktionen her i Danmark?
Der er der jo en diskussion om selskabsskatten, hvor jeg kan forstå, at hr. Nicolai Wammen mener, at det er gammeldags, hvis man tænker i de baner, altså at det, at virksomhederne, der tjener overskud her i Danmark i stedet for i udlandet, skal betale lidt mindre i skat, måske er en fordel for dem.
Så vil jeg spørge hr. Nicolai Wammen: Hvornår er det blevet gammeldags?
For er det ikke rigtigt, at Socialdemokratiet selv i sluthalvfemserne, da man sad med regeringsmagten, faktisk mente, at det var et helt nødvendigt skridt for at sikre, at virksomhederne blev i Danmark frem for at lægge produktionen i udlandet, at man satte selskabsskatten længere ned ...
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Det, Socialdemokratiet har fremlagt, er, at vi gerne vil sikre praktik til de tusinder af unge, der står med et problem, når vi kommer til nytår.
De tusinder af unge, som ellers må spørge sig selv, hvad de skal bruge deres liv på, hvis de ikke får en chance for at tage en uddannelse, hvilket vi alle sammen er helt enige om er helt afgørende vigtigt, hvis man skal kunne klare sig, ikke bare herhjemme på det danske arbejdsmarked, men også i en globaliseret verden, som hr. Lars Barfoed for et øjeblik siden talte om.
Konkurrencen bliver hård.
Derfor siger vi, at det, der ligger med hensyn til erhvervsuddannelserne, ikke er godt nok.
Vi vil gerne styrke dem, og vi har også i vores finanslovforslag afsat penge til at styrke erhvervsuddannelserne.
For os er det vigtigt, at der sker noget på det her område, og vi synes ikke, denne regering har leveret de nødvendige resultater ved at sørge for, at det sker.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-15:
Jamen så prøver jeg at forholde mig til det, jeg i hvert fald ved noget om, nemlig erhvervsuddannelserne.
Med hensyn til de der praktikpladser, vil hr. Nicolai Wammen ikke bekræfte, at det er lykkedes at vende udviklingen?
Der var en meget negativ udvikling under den tidligere regering, hvor vi så, at der kom flere og flere i skolepraktik.
Det er så det, hr. Nicolai Wammen og hans parti ønsker genindført.
Derudover ønsker hr. Nicolai Wammen og Socialdemokraterne som helhed, at virksomhederne skal have eleverne så billigt som muligt.
Sluttelig vil jeg altså gerne have svar i forbindelse med den milliard kroner, som en reetablering af skolepraktikordningen, sådan som vi kendte den fra tidligere, vil koste.
Jeg vil da også gerne spørge, hvorfra flertallet til en sådan ordning skal komme, for Det Radikale Venstre har jo meget fornuftigt tilsluttet sig vores reform.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Det er jo en forunderlig oplevelse at høre, hvordan den ene unge Venstreløve efter den anden popper op med forskellige påstande om, hvad det ene og det andet vil koste.
Det er især forunderligt i forhold til en praktikpladsdiskussion, hvor Venstre jo har et stort ansvar for, at situationen er meget vanskelig for utrolig mange unge, der har svært ved at få en uddannelse, og som har svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Jeg må afvise de påstande, der kommer fra Venstre.
Jeg kan også sige, at det jo ikke er nogen hemmelighed, at Venstres folketingsgruppe og sekretariat de seneste dage med stor ihærdighed har forsøgt at sælge den ene og den anden røverhistorie til danske dagblade om, hvor forfærdelige de her Socialdemokrater er.
Men der er ikke nogen, der vil trykke det.
Jeg ved godt, at Venstre måske synes, at de har en utrolig god sag.
Og de her skræmmekampagner, man også har kørt frem på miljøområdet, om, at det, vi foreslår dér, skulle koste jeg ved ikke hvor mange tusinde arbejdspladser, er helt hen i vejret, grebet ud af luften og udtryk for, at vi har en Venstregruppe, der går til angreb, fordi det bedste forsvar som bekendt er et angreb – her i en situation, hvor man har en arbejdsløshed med 33.000 flere arbejdsløse, end da man tog over fra en regering, der formåede at skabe 200.000 job.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-15:
For i dagens Politiken kan man jo læse, at Socialdemokraterne vil reetablere den skolepraktikform, som man havde under den tidligere regering, hvor man i stedet for at skaffe rigtige praktikpladser skubber eleverne ind i uddannelser, som ikke kan bruges til noget som helst på arbejdsmarkedet.
Og jeg skal til hr. Nicolai Wammens orientering meddele, at det vil stå til en pris på ca. 1 mia. kr. Så vi er nu oppe på 3 mia. kr., som mangler i finansiering.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Nicolai Wammen: Er det danske virksomheder, der skal finansiere de her 3 mia. kr., og i så fald, kan hr. Nicolai Wammen hurtigt regne ud, hvad det vil betyde for beskæftigelsessituationen i Danmark?
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Jeg kan jo kun gentage det for hr. Peter Christensen: Vi bruger de her penge i vores finanslovforslag, og vi bruger naturligvis ikke de samme penge to gange, det ville ikke være ansvarligt, og det har vi ingen planer om.
Derfor er både det, vi lægger frem på skatteområdet, og det, vi lægger frem her, jo finansieret.
Hr. Peter Christensen er velkommen til at gå ind og se, at det hænger sammen.
Det tror jeg også at Venstres skatteordfører ved.
Der er jo også blevet fremsat forslag af Venstre i denne her periode, der er sket omlægninger på skatteområdet, der gør, at finansieringsbehovene er mindre, end de har været tidligere, i forhold til at give skattelettelser.
Så hr. Peter Christensen kan være helt rolig.
Socialdemokratiet står for en klar kurs, og vi er fuldt ud klar over, at tingene skal finansieres krone til krone, og det vil de naturligvis blive.
Peter Christensen (V), 2004-12-15:
Samtidig ligger det på skrift i Socialdemokratiets skatteoplæg, at man bruger de samme penge.
Så er mit spørgsmål bare i al sin enkelhed: Hvordan vil man erstatte de 2 mia. kr., der skulle have finansieret dele af skatteoplægget?
Det er da meget enkelt.
Det må man jo have gjort sig nogle tanker om.
Man kan jo ikke bruge de penge to gange.
Det står hr. Nicolai Wammen også og giver mig ret i at det vil Socialdemokratiet ikke.
Så er det vel rimeligt nok at fortælle, hvor man så vil finde pengene.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-15:
Man kan jo sige i al stilfærdighed, at både det socialdemokratiske finanslovforslag og de ting, vi lægger frem på skatteområdet, naturligvis er finansieret krone til krone, i modsætning til det som regeringen kommer med, hvor man håber, at et råderum engang ude i fremtiden vil redde os, et råderum, der kræver, at man får en masse mennesker i arbejde, hvilket der ikke er meget der tyder på vil lykkes for regeringen.
For os er det meget væsentligt, og det er jo sådan set også det, jeg sagde i min ordførertale, at vi ikke bare efterlader ubetalte regninger, men at vi udviser rettidig omhu.
Det betyder bl.a., som hr. Peter Christensen siger, at vi kun bruger pengene én gang.
Jeg vil ønske, at hr. Peter Christensen som skatteordfører vil gøre det samme i regeringens politik.
Derfor er der også en klar sammenhæng mellem det, oppositionspartierne har lagt frem i dag, og det finanslovforslag, som Socialdemokratiet er kommet med.
Der er sammenhæng i tingene, naturligvis.