Bente Dahl (RV), 2006-11-03:
Formålet med fleksible tilrettelæggelsesformer er at styrke udviklingen af et aktivt medborgerskab inden for væsentlige samfundsrelaterede områder og temaer, og så er der nævnt en række eksempler i lovforslaget.
I eksemplerne er koncertvirksomhed ikke nævnt som en mulighed for fleksibel tilrettelæggelsesform, men det er hermed gjort.
Formålet med lovforslaget er at gøre folkeoplysningsloven mere fleksibel for at imødegå de nye udfordringer, folkeoplysningen står over for.
Der er nye forbrugsmønstre i samfundet, der er i det hele taget nye udfordringer, og nye udfordringer råber på nye retningslinjer.
Mennesker, der deltager i folkeoplysende aktiviteter, er myndige selvstændige borgere, der i høj grad tager eget liv i egne hænder, tager ansvar for sig og sine og bidrager til samfundet med deres deltagelse.
Folkeoplysende aktiviteter er samvær mellem mennesker, og det er vigtigt at få vide rammer at udfolde sig inden for.
Folkeoplysende aktiviteter er også en styrkelse af det civile samfund, og marked og stat skal have civilsamfundet som aktiv medspiller, for at et samfund kan fungere optimalt.
Etableringen af puljen på 10 pct. til debatskabende virksomhed med den tidligere lov har bidraget væsentligt til at gøre aftenskolen og dermed folkeoplysende aktiviteter synlige som vigtig aktør i den samfundsmæssige debat i lokalområdet.
Aftenskolerne er funderet i lokale fællesskaber og har fingeren på pulsen.
Den debatskabende virksomhedspulje på 10 pct. har givet dynamik i og omkring de folkeoplysende aktiviteter, som har virket innovativt, udviklet nye værdier og medvirket til at videreudvikle hele folkeoplysningskonceptet.
Det er udmærket, men jeg har dog også lidt negativt at sige, idet lovforslaget ikke løser et problem, der er stort for mange brugere af folkeoplysningsloven, nemlig lokaleproblemet.
Problemet er berørt i et høringssvar, og jeg vil illustrere det: Som bruger af kommunale lokaler og i stigende omfang lokaler, som godt nok er offentlige, men i en periode lejes ud med deraf følgende huslejeindtægt, kan man sættes ud med øjeblikkeligt varsel, hvis institutionen selv skal bruge sine lokaler til andre formål.
Hvis f.eks. et orkester, som har øvelokale i en skole, bliver forment adgang til det i kortere perioder, er det et stort problem for medlemmerne.
Begrundelsen er i og for sig i orden, fordi skolen skal bruge lokalet til forældresamtaler, skolefest eller andet, men det er dybt frustrerende for brugere af lokaler at blive sat udenfor, og det problem vil vi gerne tage op i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Nogle høringssvar peger på, at det muligvis kan blive et problem, at lønudgiften til fleksible tilrettelæggelsesformer ikke kan udlignes med mellemkommunal udligning.
En anden ting, der bliver peget på, er, at der måske vil udvikle sig en bureaukratisk administration af disse nye former.
I Det Radikale Venstre ser vi dog med ro på indvendingerne.
I lovforslaget er der nemlig indbygget en evaluering efter 3 år, og derfor bliver området jo taget op igen om 3 år, så vi kan tage fat på de faktuelle problemer, der måtte være.
Jeg forventer, at dette lovforslag vil medvirke til, at der skabes yderligere dynamik i folkeoplysningens aktiviteter, og Det Radikale Venstre er positiv over for forslaget.