runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2001-03-13:
Vi kan i hvert fald sige, at der kom klare meldinger fra hr. Knud Erik Kirkegaard om, hvad det var, man ville, og hvad man ikke ville, og det vil jeg gerne kvittere for.
Men derudover skal jeg spørge hr. Knud Erik Kirkegaard
: Er det ikke sådan, at det gebyrbelagte tilsyn kan man rent faktisk slippe for, hvis det er sådan, at man har orden i arbejdsmiljøet, og hvis man bliver arbejdsmiljøcertificeret?
Og når man nu er så interesseret i at være med, vil jeg spørge: Hvorfor er man ikke gået på banen med en række af de ting langt tidligere?
Jeg synes, det er for dårligt bare at friholde sig fra et ansvar og sige, at man kan godtage en del af pakken og ikke en anden del.
Det hænger jo sammen med finanslovforhandlingerne.
Jeg vil sige, at det var befriende med klare meldinger, men jeg spørger: Er det ikke sådan, at det gebyrbelagte tilsyn kan man faktisk slippe for?
Og hvad er det, der er ændret med hensyn til de administrative bøder?
Det er rent faktisk sådan, at de bliver givet på samme grundlag, og der er faktisk retssikkerhed hele vejen igennem. Kan hr. Knud Erik Kirkegaard ikke bekræfte, at de sager også kan komme for en domstol?
Til fru Susanne Clemensen vil jeg sige, at jeg er fuldstændig enig i partssamarbejdet og dialogen, og det lægger vi jo også op til med hele den samlede pakke af arbejdsmiljøforslag, der her behandles en del af.
Og hvis man har den dialog, hvis man har et partssamarbejde, og hvis man i øvrigt bliver miljøcertificeret, kan man jo slippe for det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-03-13:
Prøv at gøre en anstrengelse for blot at finde den mindste sprække, der antyder, at virksomhederne kan slippe for det gebyrbelagte tilsyn.
Den vil hr. Carsten Hansen ikke kunne finde.
Det, der er mulighed for, er, at virksomhederne kan lægge sig på knæ for arbejdsministeren og hr. Ole Sohn og fru Jette Gottlieb og bede om en almisse, der svarer præcis til det, man skal betale for det gebyrbelagte tilsyn, og det er en helt, helt anden side af sagen.
Sådan forholder det sig, og i øvrigt er det, at man kan få pengene tilbage ved en certificeringsordning, vel ikke engang godkendt i EU endnu, så det står jo helt hen i det uvisse.
Så har hr. Carsten Hansen jo fuldstændig ret i, at regeringen har bundet sig i finanslovforhandlingerne med de to ulyksalige forslag.
Derfor er forligsmulighederne i realiteten meget beskedne, og det beklager jeg meget.
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
Ja, nu bliver det hele lidt omvendt, og det skal jeg beklage.
Men fordi hr. Ole Sohn nu rejser spørgsmålet, om der er uenighed i Venstre, vil jeg slå fast, at der overhovedet ikke er nogen uenighed.
Hr. Ole Sohn ser spøgelser ved højlys dag.
Naturligvis kan man i forbindelse med udbud sikre, at arbejdsmiljøreglerne overholdes.
Det er der overhovedet ikke noget nyt i, og de tanker, der ligger i dette lovforslag, kan alle i Venstre tilslutte sig.
Der er ikke nogen, der ønsker at have særstandpunkter eller noget som helst.
Så vil jeg gerne stille hr. Ole Sohn et helt andet spørgsmål: Hvor mener SF, der er problemer i forbindelse med implementering af rammedirektivet?
Kan SF være lidt mere konkret med hensyn til, hvad det er, man finder problematisk i den forbindelse?
Ole Sohn (SF), 2001-03-13:
Vi ville også gerne gå videre, men det er mere et spørgsmål om at få det formuleret på en sådan måde, at tingene ikke kan misforstås.
Med hensyn til spørgsmålet om Venstres holdning blot dette, at lovforslaget taler meget om udbud og ansvar, og at man som udbyder skal stille nogle krav, og det er noget, som Venstre faktisk indtil i dag har gjort meget ud af at forklare, at det skal man ikke.
Selvfølgelig skal arbejdsmiljøloven overholdes, men som udbyder skal man ikke stille særlige krav om arbejdsmiljøet.
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
Jeg skal blot gentage: Der er ingen nye meldinger.
Der er ingen nye holdninger i Venstres syn på udbud og arbejdsmiljø, de er, som de hele tiden har været.
Men det, der tilsyneladende er nyt her, er snarere SF's syn på EU.
Når hr. Ole Sohn siger, at man gerne må gå videre end det, EU's rammedirektiv lægger op til, er det jo en kovending i forhold til hidtidig SF-politik, hvor man netop har ønsket at fastholde parternes muligheder for selvbestemmelse så langt som overhovedet muligt.
Skal vi nu til at lægge os ned for EU?
Er det det, hr. Ole Sohn lægger op til?
Eller skal vi som hidtil fastholde den danske selvbestemmelsesret og nærhedsprincippet, som var med til at sikre den danske model?
Ole Sohn (SF), 2001-03-13:
Jeg tror, Venstre vil erindre, at de gange, hvor Venstre sammen med regeringen - det tjener ikke regeringen til ære - har foretaget indgreb over for den danske model på arbejdsmarkedet, har SF altid stået vagt om modellen og været imod Venstres og regeringens indgreb, så derfor er der ikke tale om en nyorientering fra SF's side.
Vi har bare givet til kende her fra talerstolen, at vi finder, der er nogle meget uklare formuleringer i lovforslaget, også om implementeringen af rammedirektivet, og derfor ønsker vi at få dem uddybet og præciseret under udvalgsbehandlingen.
Det er i al beskedenhed sagen.
Som udgangspunkt finder vi, at lovforslaget er godt, for det er en væsentlig imødekommelse af en lang række af SF's synspunkter.
Men vi mener bare, at det kan formuleres klarere, så tingene ikke kan misforstås og give anledning til efterfølgende debat, og det er derfor, vi tilkendegiver her, at vi har en række spørgsmål, som vi ønsker afklaret under udvalgsbehandlingen.
Carsten Hansen (S), 2001-03-13:
Til CD's fru Susanne Clemensen vil jeg sige, at det undrer mig med det kendskab, som jeg ved fru Susanne Clemensen har til Arbejdstilsynet, at CD ikke kan være med til det særligt gebyrbelagte tilsyn.
Jeg vil gerne høre lidt mere om begrundelsen og bore lidt mere i, hvorfor CD ikke kan være med, for vi ved jo, at det er på disse de særlig farlige områder, at der sker de allerfleste og de mest alvorlige ulykker.
Og så kan jeg her fra talerstolen sige, at det står rent faktisk i lovforslaget at man kan - også til oplysning for hr. Knud Erik Kirkegaard.
Susanne Clemensen (CD), 2001-03-13:
Det er rigtigt, at man regner med, at der kommer en certificeringsordning på et senere tidspunkt,
men nu er vi jo rent faktisk blevet præsenteret for regnestykker, der viser, at det samlet set bliver meget dyrere for virksomheden at få den certificering.
Så der er ikke noget sparet for virksomheden, tværtimod.
For os er det en prioriteringssag, for når vi samtidig taler om, at virksomhederne skal gå ind og tage imod mange flere mennesker, der ikke kan arbejde på fuld tid og på hundrede procent normale vilkår - vi skal have gjort det såkaldte rummelige arbejdsmarked til en realitet - så er der altså grænser for, hvor mange administrative og økonomiske byrder vi kan lægge på erhvervslivet.
Ellers risikerer vi, at de ikke kan løfte denne her byrde.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-13:
Ja, hvis man inden i dag kunne være i tvivl om, at det her var et ideologisk felttog, som åbenbart ikke skal vise nogen særlig respekt for parlamentet, så ved man det i hvert fald nu.
Jeg vil godt sige rent ud i hvert fald for mig eget vedkommende, at jeg mener, det skal være tiltrækkende at være medlem af Folketinget.
Det er min opfattelse.
Jeg mener også, det er rimeligt, at folk kan passe deres arbejde ved siden af Folketinget og også gerne kan få en indtægt.
Jeg mener faktisk, at vi har interesse i, at parlamentet består af folk, der ikke bare sidder og piller i deres egen lille navle med deres egne partifæller, men har en stor omgangskreds, et netværk og færdes i alle lag i samfundet.
Det er det, vi skal have.
Så kan man altså ikke forlange, at folk skal kappe alle broer for at komme herind og få forhold, som er meget ringere end andre steder.
Og det er jo det, der er sagen i dag.
Der blev nævnt en vicepolitimester.
Jamen en vicepolitimester går da ned i løn, sågar en ministerpension er jo ikke større end en vicepolitimesterpension.
Så jeg kan slet ikke forstå al den brødnid.
Jeg synes snarere, man skulle sige, at det er det fineste at være folkevalgt, og derfor skal det være attraktivt.
Jeg synes, at det havde været mere klædeligt, om man havde den holdning til folkestyret frem for det her, som jo ikke er andet end brødnid, hvor forslagsstillerne jo overhovedet ikke har gennemarbejdet forslaget og overhovedet ikke vil tage konsekvensen af det, de selv siger, og se det hele i en sammenhæng.
Det er fnidder, og det er et hjørne.
Man tør ikke tage konsekvensen af det, man selv siger.
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
...for at forbedre arbejdsmiljøet.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-13:
Jeg beklager selvfølgelig, at fru Birthe Rønn Hornbech overhovedet ikke kan tage det her alvorligt. Der er jo andre ting ude i det almindelige liv, som man tager meget alvorligt.
Hvis nu en eller anden arbejdsløs f.eks., der har været arbejdsløs i et halvt år og har fået sine arbejdsløshedsdagpenge, er heldig at få et arbejde og en god løn og så bliver ved med at hæve arbejdsløshedsdagpenge, samtidig med at vedkommende har sit gode arbejde og sin gode løn, hvad gør vi så?
Så siger vi, at det er svindel, det er bedrageri, og vi sørger for, at den person bliver knaldet i hoved og andre steder.
Sådan er det!
Når vi laver nøjagtig de samme regler for folketingsmedlemmerne, at man kan hæve to steder, ikke som kompensation for, at man ikke har noget arbejde, fordi man er røget ud af Folketinget, men som en kompensation for, at man engang har været i Folketinget, er det så latterligt, at Venstres ordfører overhovedet ikke kan tage det alvorligt. Det synes jeg er ærgerligt, og jeg synes, at fru Birthe Rønn Hornbech alligevel, selv om hun har svært ved at tage det alvorligt, skulle prøve at forklare, hvad baggrunden er for den idé, som ligger i det her.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-13:
Jeg vil godt spørge ministeren: Hvis vi ser bort fra den ekstraordinære situation og går over i den ordinære, hvor der ikke er en udpræget smittefare fra dag til dag, mener ministeren så, at det er en god idé, at vi har Schengen, hvor vi fjerner kontrol ved grænsen, eller er det en dårlig idé, at vi har Schengen, hvor kontrol bliver fjernet ved grænsen?
Det er et meget relevant spørgsmål, for der er mange andre ordinære situationer, hvor tolderne i dag kontrollerer de ting, som kommer over grænsen.
Det kan være transport af dyr, det kan være andre situationer, hvor der kan komme smitte ind i landet i den ordinære situation.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Ja, hr. formand, jeg må i virkeligheden sige, at dette spørgsmål skal stilles til en anden minister end mig.
Der er jo taget stilling til Schengenaftalen her i Folketinget, og det, der sker nu, er jo alene, at den træder i kraft, så der er jo ikke tale om nogen som helst form for ny stillingtagen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg tror ikke, at der er nogen systemer, hverken det danske eller systemet i EU, der kan klare sig uden forskellige former for forvaltningskomiteer, der udmønter lovgivningen, og jeg ser ikke forvaltningskomiteerne som anderledes end det, vi i virkeligheden gør på national basis, når vi skal have udmøntet vores lovgivning i form af bekendtgørelse, cirkulære m.v., i det hele taget de regler, der skal gælde for administrationen.
Det, jeg har kritiseret, og som jeg fortsat kritiserer, er, hvis en forvaltningskomité har den myndighed, at den kan påligne en nationalstat en bestemt udgift.
Det mener jeg klart ligger ud over den kompetence, der bør være i en forvaltningskomité, og det vil sige, at hvis vi kommer i en situation med en opkøbsordning, hvor der er en EU-finansiering plus en national medfinansiering, så mener
jeg, det bør aftales og besluttes på politisk plan, og det vil sige i Rådet og ikke i en forvaltningskomité.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-13:
Ja, og det er jeg også enig med ministeren i, når det gælder det økonomiske.
Men når man så ser på de forslag, der skal til behandling på mandag i Ministerrådet, så er det jo altså forslag om politisk magt på så følsomme områder som fødevaresikkerhed, også med sporing af fødevarer og fødevareingredienser og sådan noget, det tolker jeg f.eks. også gensplejsning som, hvor afgørelser så lægges over til embedsmændene. Ministeren kan da have ret i, at i alle administrative systemer må man på et eller andet tidspunkt overdrage detaljer til embedsmænd, men her taler vi om rent politiske beslutninger, og det synes jeg altså er forkert.
Økonomiministeren var i går med til at overdrage lovgivningsmagt om værdipapirmarkedet til embedsmænd.
Helt ud i skoven var det, der skete i går, og der må da på et eller andet tidspunkt være en principiel diskussion af, hvor meget lovgivningsmagt der skal overdrages til embedsmændene. Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke der er behov for, at ministeren vil forberede sådan en mere principiel stillingtagen inden landbrugsministermødet på mandag.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Vi har jo, som hr. Keld Albrechtsen ved, et udmærket fungerende system her i Folketinget, hvor vi først mødes i Fødevareudvalget og diskuterer de her sager, og så mødes vi i Europaudvalget.
Det vil sige, at vi har god mulighed for også at drøfte, hvad det er for nogle procedurer, der lægges op til i den enkelte sag, og der vil da givetvis være forskellige vurderinger af det.
Det kan være, at hr. Albrechtsen på grund af sin modstand mod EU i det hele taget er imod, at man overhovedet anvender den slags komiteer.
Det er jeg ikke selv, derfor har jeg tænkt mig at lade det være op til en konkret vurdering hver eneste gang, og jeg er sikker på, at vi får lejlighed til at drøfte det både på onsdag og på fredag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-13:
Nu kom ministeren til at sige, at vi har et udmærket fungerende system i Folketinget på det her område.
Der er jeg altså nødt til at bedrøve ministeren med, at det har vi altså desværre bare ikke, for de regler, som økonomiministeren var med til at vedtage i går, blev behandlet i fredags i Europaudvalget, og Europaudvalget godkendte overdragelse af magt til embedsmændene, uden at Europaudvalget vidste en brik om, hvad det var man besluttede - uden at det vidste en brik om, hvad det var man besluttede.
Ja, det er jeg desværre nødt til at sige.
Jeg kan ikke referere fra udvalgsmødet, hvad det var man ikke vidste, men man vidste ikke noget som helst om, hvad det var man godkendte, og det har så efterfølgende vist sig i går.
Derfor tager jeg det op nu, for de papirer, som ministeren har sendt over til mødet i Europaudvalget på fredag, nævner, at der skal ske den overdragelse, men heller ikke i de papirer er det beskrevet, om det f.eks. bliver sådan, at det bliver et mindretal i en forvaltningskomité, der kan beslutte hen over hovedet på et flertal osv. Jeg tager det også op nu, for at vi ikke på fredag skal gentage den farce, vi oplevede sidste fredag i Folketingets Europaudvalg.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Nu giver spørgetiden jo ikke mulighed for, at de partier, der har truffet den beslutning i Europaudvalget, kan imødegå den beskyldning, som hr. Albrechtsen her kommer med i forhold til dem.
Jeg er sikker på, at der har siddet de sædvanlige ansvarsfulde og vel vidende folketingsmedlemmer i Europaudvalget, der har haft udmærket styr på, hvad det var for en beslutning de traf.
De har så været uenige med hr. Albrechtsen, men jeg mener, det er jo fair nok, det sker jo i politik, og så glæder jeg mig i øvrigt til den diskussion, vi skal have på fredag.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-13:
Mit spørgsmål vedrører lov om administration af Det Europæiske Fællesskabs forordninger om markedsordninger for landbrugsvarer m.v., det er altså lovforslag nr. L 47.
I forbindelse med behandlingen og afgivelse af betænkningen til lovforslag nr. L 47 er der stillet spørgsmål
vedrørende rentegodtgørelse, og i den forbindelse svarer ministeren: »Da spørgsmålet om rentekompensation ved forsinkede udbetalinger af støtte fra det offentlige bør løses generelt, vil jeg rette henvendelse til Justitsministeriet, som er ressortminister for renteloven, med henblik på at få igangsat en belysning af konsekvenser og modeller for indførelse af et gensidighedsprincip på rente- og gebyrområdet og i fornødent omfang fremme dette udredningsarbejde.« Nu er mit spørgsmål: Hvornår foreligger resultatet af dette udredningsarbejde?
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Jeg kan bekræfte over for formanden for Fødevareudvalget, at jeg skylder et svar på det spørgsmål, der er stillet i Fødevareudvalget, og vi har kontakt til Justitsministeriet.
Vi har sidst haft det på embedsmandsplan, og vi er sammen med Justitsministeriet i gang med at finde ud af, hvad vi rent faktisk allerede har af oplysninger, og hvad der kan mangle af oplysninger, før vi kan komme videre i denne her sag.
Jeg forstår godt, at der er en smule utålmodighed hos formanden, og jeg skal gerne på given foranledning skynde på, at vi får afgivet det svar.
Kristen Touborg (SF), 2001-03-13:
Da der jo er gået 3 måneder, siden vi har afgivet betænkningen, er jeg glad for, at ministeren har forståelse for, at jeg har en vis utålmodighed med at få svaret frem.
Jeg vil godt høre, om ministeren kan redegøre lidt nærmere for, hvornår ministeren forventer, at udredningsarbejdet foreligger.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-13:
Det vil jeg nødigt svare på, må jeg sige til hr. Kristen Touborg, for det er altså et spørgsmål om, at der er de drøftelser, og som jeg startede med at sige, vil jeg meget gerne presse på for at få en afklaring af spørgsmålet, og det gør jeg så på baggrund af den ordveksling, der har været i forbindelse med spørgetiden her i dag.
Hanne Severinsen (V), 2001-03-13:
Der har i dagbladet Information i den sidste uges tid været en del skriverier om Risø, og jeg synes, det vil være en god lejlighed nu, hvor IT- og forskningsministeren er i spørgetimen, at få uddybet nærmere, hvad der ligger i de oplysninger, der er kommet frem, om, at det ikke drejer sig om 300-500 mio. kr., hvad der i sig selv er meget, for at afvikle a-kraft-reaktoren på Risø, men at det åbenbart allerede nu er oppe på 1,2 mia. kr.
Det var det første spørgsmål.
Det andet er, at jeg heller ikke var bekendt med, at Dansk Dekommissionering, som jeg jo godt ved at ministeren har tænkt at oprette, skulle være et så stort foretagende med 31 administrative og altså i alt 80 mennesker.
Det sidste spørgsmål er, at det også i de artikler er kommet frem, at den tæring, som skulle have været årsagen til, at man skulle lukke Risø hurtigere end egentlig planlagt - hvad der jo i og for sig er synd for den forskning - er der i virkeligheden ikke tale om.
Men spørgsmålet om dets størrelse ville jeg godt have belyst noget nærmere.
Kan det virkelig have sin rigtighed, at der skal sidde 80 mennesker og administrere de ting?
Så vil jeg også godt spørge: Hvis det aktstykke i finansloven bliver vedtaget, har man så dermed lagt sig fast på en model med sådan et stort selskab?
Det, jeg godt vil have belyst, er, om vi risikerer, at vi sådan set med Finansudvalgets ja så også har taget stilling til en lang række af de ting, der ellers skulle have været et beslutningsforslag, som først kommer til næste år, sådan at når beslutningsforslaget kommer til næste år, så er det mere et spørgsmål om hvor mange penge.
For jeg forstår på ministeren, at de 1,2 mia. kr. ikke er det sidste ord.
Men jeg synes altså, at det lyder meget voldsomt med det selskab, og derfor vil jeg godt lige være sikker på, at det er noget, som Folketinget i sidste ende i et beslutningsforslag skal tage stilling til.
Det, der foregår nu, er kun nogle foreløbige sonderinger i det selskab, men omfanget af det ser jeg ikke rigtig.
Kristian Jensen (V), 2001-03-13:
Vi er nogle stykker, der i lang tid har været bekymret for udviklingen i forskningsmidlerne i Danmark.
Men når bekymringen har været taget op i Forskningsudvalget eller i andre fora, så er vi blevet beroliget.
Vores bekymring er blevet fejet af bordet, og der er sagt: Det skal nok gå.
Nu ser vi så en spændende skrivelse fra Danmarks Forskningsråd fra slutningen af februar måned, der på side 7 tydeligt viser, at forskningsmidlerne i Danmark er på vej ned igen.
Hvor andre lande prioriterer forskningen og udviklingen i ny teknologi m.v. højt, så er kurven knækket i Danmark, og bevillingerne falder.
Mit spørgsmål til forskningsministeren er derfor: Hvornår har regeringen tænkt sig at gøre noget ved det her? Hvornår har regeringen tænkt sig at leve op til den målsætning, den selv har sat sig?
Det er meget godt, at der nu igen bliver lovet flere penge til forskningen.
af en rapport fra Forskningsrådet.
Det var det samme, der stod at læse i Aktuelt den 11. februar 2000, at der nu igen skulle sættes flere penge på, og det var også dér, at forskningsministeren selv sagde, at nu skulle vi op på 1998-niveau.
Når det har været kendt så længe, at udviklingen går
den forkerte vej, så forstår jeg ikke, at regeringen har nedprioriteret dette her område så kraftigt.
Den har ikke valgt at prioritere flere midler, så faldet i forskningsmidlerne fortsætter også i de kommende år.
Når det har været så kendt, hvorfor har regeringen så ikke allerede nu taget fat på det for at få rettet op på situationen?
Hanne Severinsen (V), 2001-03-13:
Jeg tvivler ikke på ministerens vilje til, at der skal findes flere penge, for det, der jo var tale om med den finanslovaftale, var, at den drastiske nedgang ikke blev helt så drastisk i år, men det bliver den næste år, hvis ikke der sker noget.
Derfor vil jeg bare høre: Vil regeringen så også få det inkorporeret i sin finanslov, eller skal det være ligesom sidste år, hvor man sådan lægger 1 uspecificeret mia. kr. ud, som skal bruges både til forskning og ældreforsorg og alt muligt andet, og så kan de alle sammen gå og lune sig ved tanken om, at regeringen har givet dem 1 mia. kr., men i virkeligheden så er det kun, hvis andre gør noget, at der kommer nogle flere penge til forskningen?