runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 1998-11-26:
Vi synes også i SF, det er et glimrende forslag, Dansk Folkeparti har fremsat.
Sådan som vi ser forslaget, vil det sikre, at enhver patient, som bliver behandlet på et privathospital, er garanteret en erstatning ved en eventuel fejlbehandling og skade, der måtte opstå på privathospitalet, og at det er en erstatning, som er af mindst samme omfang og størrelsesorden, som hvis man var omfattet af patientforsikringen.
Vi opfatter det også på den måde, at Dansk Folkeparti lægger op til, at de private sygehuse yderligere skal pålægges at have en forsikring, som garanterer, at man er i stand til at betale det offentlige sygehusvæsen, som i mange tilfælde skal rette op på fejlbehandlinger og skader, der er sket under behandling på de private sygehuse.
Og med de to forudsætninger er vi meget parate til at sikre et flertal bag det her forslag.
Henriette Kjær (KF), 1998-11-26:
Det er en meget relevant problemstilling, Dansk Folkeparti her fremfører, og vi er i Det Konservative Folkeparti helt enige i sigtet med beslutningsforslaget, og vi støtter derfor også, at ministeren pålægges at sikre, at de patienter, der er blevet behandlet privat, ikke kommer i en uheldig situation.
Jeg er derfor også glad for ministerens tilkendegivelse om, at arbejdet allerede er sat i gang, at man er indstillet på at finde en løsning, og så håber vi bare, at den bliver tilfredsstillende og bliver sat i værk hurtigst muligt.
Men vi vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti for initiativet til at fremsætte beslutningsforslaget trods alt.
Tove Fergo (V), 1998-11-26:
Der skal heller ikke herske nogen tvivl om, at Venstre er helt enig i det, som både sundhedsministeren og Socialdemokratiets ordfører har sagt, og det, som forslagsstillerne foreslår her i forslaget.
Så vi ser ligeledes frem til det udvalgsarbejde, som sundhedsministeren har redegjort for finder sted mellem Sundhedsministeriet og Amtsrådsforeningen, og vi er positivt stemt over for forslaget.
Jytte Wittrock (S), 1998-11-26:
Vi er i Socialdemokratiet optaget af, at patienten er i centrum.
behandlingen foregik i det offentliges regi
At der er taget initiativ til forhandlinger fra sundhedsministerens side som lige omtalt, hilser vi i Socialdemokratiet velkomment.
Vi ser frem til, at der kommer et resultat af disse forhandlinger, som giver patienterne ens vilkår.
Frank Aaen (EL), 1998-11-26:
Jamen vi har intet imod at udvide det frie sygehusvalg, bestemt ikke.
Det er helt o.k.
Men problemet er jo, at når man laver behandlingsgaranti for nogle sygdomme, og når man ikke kommer flere penge i, og når vi i dag ved, at de har problemer med at få budgetterne til at hænge sammen, så giver det altså længere ventetider for andre sygdomme end dem, der er omfattet af behandlingsgarantien.
Det er jo også det, vi har hørt i radioen både i går og i dag.
Sådan er realiteternes verden.
Og jeg kan ikke forstå, at vi ikke kan få en indrømmelse af det.
Hanne Andersen (S), 1998-11-26:
Nu er det jo sådan, at amterne selv har erkendt det her problem, og det er jo en af grundene til, at de udvidede deres budgetter, og med de udvidede budgetter kan de naturligvis løse opgaven.
Behandlingsgarantien går på de livstruende sygdomme, og det her handler om et frit sygehusvalg til behandling af alle andre lidelser.
Det har vi haft et stykke tid, nu udvider vi det en lille smule med den kapacitet, der findes i
forvejen, så der er sikkerhed for, at kapaciteten udnyttes fuldt og helt og ikke bremses af, at det er forbudt at behandle basislidelser på lands- og landsdelsfunktioner.
Frank Aaen (EL), 1998-11-26:
Jeg skal ikke stå her og komme med anklager i almindelighed mod læger og ansatte på privathospitaler.
Jeg synes for det første ikke, det er betryggende, at folk kommer trætte fra deres arbejde på et offentligt hospital og så arbejder om aftenen på et privat, og for det andet synes jeg i almindelighed ikke, at det er betryggende, og det er det, der er vores fundamentale kritik mod privathospitaler, at man driver et hospital ud fra, at det skal give overskud.
Forskellen på det offentlige sygehusvæsen og det private er jo, at det offentlige bare skal sørge for at behandle folk godt, mens man i det private skal tjene penge som nummer et, og så kommer det andet i anden række.
Hanne Andersen (S), 1998-11-26:
Amterne kan sikkert bruge mange flere penge, men nu har amterne altså fået ganske betragtelige overførsler, siden vi skiftede regering.
At nogle amter så spiller ud med, at man skal betale for kosten eller medicinen, får nu ikke vores tilslutning, det tager vi kraftigt afstand fra.
Jeg har også bemærket, at der er et amt, der allerede har taget afstand fra det.
Det kan godt være, at der er nogle, der synes det, men de får i hvert fald ikke vores hjælp.
Frank Aaen (EL), 1998-11-26:
Nu bliver der henvist til, at amterne har udvidet budgetterne.
Javel, men hvad har de også haft i tankerne, præcis fordi der er for få penge i sygehusvæsenet?
Jo, at man skulle til selv at betale for kosten, når man lå på hospitalet i lang tid!
Vi er ved at nærme os tilstande, som vi troede vi kun kendte fra udviklingslande, hvor vi jo godt ved, at dér skal familien komme med maden til dem, der er syge.
Nu begynder amterne i Danmark at diskutere noget tilsvarende.
Det viser lidt om, at der mangler penge, og derfor er det en katastrofe, at man indfører en behandlingsgaranti uden samtidig at tilføre sygehusvæsenet flere penge.
Det giver længere ventetider for andre sygdomme; det er helt sikkert.
Vi er enige i forslaget om et evalueringscenter, men havde nok foretrukket, at det blev placeret i Sundhedsstyrelsens regi i stedet for som en særskilt enhed med egen bestyrelse.
Vi kan godt støtte, at man udvider mulighederne for at kunne vælge behandling i et naboamt, også den lille udvidelse, der er lagt op til her.
Jeg vil sige, at de problemer, som hr. Jørn Jespersen var oppe og nævne før, må vi jo se på i udvalget.
Vi skal selvfølgelig passe på, at det ikke bare giver en unødvendig opdrift i udgifterne.
Men som udgangspunkt er vi positive over for det.
Det er vi også over for bedre oplysning om ventetider.
Der, hvor vi er lidt mere betænkelige, eller rettere sagt, hvor jeg har spørgsmål, er til muligheden for at henvise patienter til behandling i udlandet.
Det vil jeg gerne bede ministeren svare på.
Har patienten noget at skulle have sagt, inden vedkommende bare bliver henvist til behandling i udlandet?
Det vil i hvert fald være en bekymring, jeg har. Så vil jeg slutte af med at sige, at det her kan vi et stykke hen ad vejen godt støtte, men vi er, som det fremgik af de korte bemærkninger tidligere, meget betænkelige ved den generelle udvikling inden for sundhedsvæsenet med den aftale, som regeringen har lavet sammen med de borgerlige partier om finansloven, som stadfæster, at der ikke tilføres ressourcer nok til sundhedsvæsenet, og som åbner for øget behandling på privathospitaler, som alt andet lige også giver et misbrug af de knappe ressourcer, der er til rådighed for sundhedssektoren.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-11-26:
Det er da klart, at når man oplyser om ventetider, så styrker man også det frie valg internt.
Det burde sige sig selv.
Sådan er det i mange andre sektorer, og øget gennemsigtighed fører til, at ressourcer tilflyder dér, hvor der er kapacitet, i dette tilfælde til at behandle, eller hvor det er mest effektivt at gøre det.
Det vil da øge kapaciteten, det vil øge gennemsigtigheden af kapaciteten, og det er da positivt.
Ester Larsen (V), 1998-11-26:
Mit spørgsmål gik på ingen måde på evalueringscentret og resultatet af dets virksomhed, men spørgsmålet gik på hr. Morten Helveg Petersens bemærkning om, at fritvalgsbestemmelsen vil give en bedre udnyttelse, når jeg har pointeret, at den mulighed for at modtage fritvalgspatienter har samtlige afdelinger i Danmark.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-11-26:
Et evalueringscenter skal, som navnet antyder, beskæftige sig med evalueringer.
Dermed kan man sprede gode erfaringer fra det ene sygehus til det andet.
Man kan lade sig inspirere af hinanden.
Det giver en form for gennemsigtighed, når dette evalueringscenter kommer op at virke.
Oplysninger om ventetider giver øget gennemsigtighed, så i det hele taget vil lovforslaget betyde øget gennemsigtighed til gavn for os alle, håber jeg på.
Ester Larsen (V), 1998-11-26:
Jeg mangler en tydeliggørelse af, hvad det er for en gennemsigtighed, man opnår præcis ved det her lovforslag.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-11-26:
Min pointe var, at øget information giver øget gennemsigtighed, det giver muligheder for at vurdere ventelister.
Dermed kan man udnytte kapaciteten, når man får gennemsigtighed i en sektor, som jo ikke altid er præget af gennemsigtighed, så det var det, der var pointen.
Ester Larsen (V), 1998-11-26:
Jeg skal ikke blande mig i selve behandlingen, men jeg har bare lyst til at stille et opklarende spørgsmål til den sidste ordfører.
Hvordan er det muligt at udnytte sygehusenes kapacitet bedre ved hjælp af det her forslag, når det er forvejen er lovligt for amterne at modtage fritvalgsbasispatienter?
Hvori består det nye og det besparende?
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-11-26:
Et effektivt og velfungerende sygehusvæsen med ydelser af høj kvalitet er et af hovedmålene i Det Radikale Venstres arbejdsprogram
Vi mener, at forslaget indeholder en række elementer, der på hver deres måde kan være med til at give et løft. Flere af elementerne i lovforslaget er med til at styrke gennemsigtigheden inden for sygehusvæsenet, og patienterne gives med forslaget også endnu større valgmulighed på sygehusområdet end i dag.
Etablering af et uafhængigt center til at vurdere sygehusenes virksomhed er efter vores mening
et meget perspektivrigt forslag.
Evalueringer kan nemlig give patienterne et bedre indblik i de enkelte sygehuses måde at fungere på, og så giver det også sygehusene mulighed for at lade sig inspirere af andre sygehuses initiativer, og det er en måde at sprede erfaringer på, som et evalueringscenter forhåbentlig kan bidrage til.
Det tror vi på kan være med til at styrke kvaliteten generelt og øge gennemsigtigheden.
Vi er nemlig tilhængere af, at alle patienter - selvfølgelig under opfyldelse af visse forudsætninger - får mulighed for at vælge behandling på sygehusafdelinger, som varetager lands- og landsdelsfunktioner, og en effekt af denne større valgfrihed må formodes at være, at man bedre kan udnytte den overskydende kapacitet, der måtte være på de enkelte sygehusafdelinger.
Den større valgfrihed understøttes af lovforslagets forslag om, at amtskommunerne skal stille oplysninger om antal behandlinger og ventetider på de enkelte sygehuse til rådighed for patienterne.
Information om ventetider er selvfølgelig helt afgørende for at få det frie valg til at fungere.
Endelig betyder forslaget, at amtskommunernes adgang til at henvise patienter til behandling i udlandet forbedres, og det kan være nødvendigt i enkelte situationer.
Vi har oplevet tilfælde hen over sommeren, hvor henvisning til behandling i udlandet kan være nødvendig.
Vi synes sammenfattende, at der er en række gode elementer i dette forslag, og vi kan støtte lovforslaget.
Birthe Skaarup (DF), 1998-11-26:
Det her er jo et forslag, der har fire elementer, nemlig et evalueringscenter for sygehuse og en styrkelse af det frie sygehusvalg, og det er også information om ventetider og betaling fra amtskommunerne for patienter, som skal sendes til behandling i udlandet.
Vedrørende punkt ét er det et uafhængigt evalueringscenter under Sundhedsministeriet, vi taler om, som skal sikre en bedre ressourceudnyttelse og effektivitet samt fremme kvaliteten i det offentlige sygehusvæsen.
Det, jeg regner med, er, at det vel også handler om folkesundheden i al almindelighed.
Forslaget lyder faktisk meget besnærende, og det lyder også rigtigt, for som tilfældet er i dag, bliver der jo netop sat fokus på og spørgsmålstegn ved, om kvaliteten i sygehusvæsenet er i orden, så det kunne jo godt have sin berettigelse med netop et evalueringscenter.
Det, som vi selvfølgelig er bange for i Dansk Folkeparti, er, om vi skal til at etablere en knopskydning
til noget bestående.
Det er jo immervæk amterne, der er driftsherrer på dette område, og der skal skydes 25 mio. kr. årligt i det her projekt.
Det, som vi naturligvis også sætter spørgsmålstegn ved og vil spørge sundhedsministeren om, er, om det også er et center, der skal gå ind og kigge på de snævre faggrænser, som findes netop på sygehusområdet i dag.
Noget, som jeg også vil spørge om, er: Hvem er de tre uafhængige repræsentanter i bestyrelsen?
Jeg kan forstå, at der er udpeget nogle.
Er det fagpersoner, erhvervsfolk, eller hvilken profession har disse bestyrelsesmedlemmer?
Vi er naturligvis glade for, at ressourcerne bliver udnyttet fuldt ud.
Det, man skal passe på, er, at vi ikke går ind på nogle områder, hvor det ikke har den tilsigtede virkning.
Men igen, det kommer sundhedsministeren nok ind på.
Så er der oplysninger om ventetider til behandling.
Det bliver nu en pligt for amtskommunerne at tilbyde information.
Noget af det, som vi godt vil påpege fra Dansk Folkepartis side, er, at Sundhedsministeriet nu har etableret et landsdækkende informationssystem med aktuelle ventetidsoplysninger på Internettet.
Det skal være således, at folk kan gå ind og se, at der er et sygehus, der måske kun har udført
to eller tre operationer, og så skal det være sådan, at borgerne kan gå ind og sige, at her regner jeg ikke med at få den rigtige kvalitet i min behandling
En anden ting er, at vi skal tænke på, at de oplysninger, der kommer på Internettet, aldrig vil kunne blive up to date, før vi har fået indført det elektroniske bookingsystem på alle landets sygehuse.
Det skal vi være meget opmærksomme på. Jeg kan se, at min taletid er ved at være udnyttet nu, men som sagt er vi positive over for dette forslag.
Vi har rejst nogle få spørgsmål til det, og jeg vil også sige, at naturligvis skal vi også kunne gå ind og kigge på, hvilke sygehuse der er effektive, og hvilke sygehuse der har et aktivitetsniveau i forhold til andre sygehuse.
Det er netop det, man kan bruge evalueringssystemet til.
Jørgen Winther (V), 1998-11-26:
Tak for spørgsmålet.
Venstre er altid et troværdigt parti og et realistisk parti, og jeg vil sige, at det spørgsmål, der bliver stillet, er relevant.
I det øjeblik, der er nogle patienter, der hurtigere får en behandling,
vil der være andre patienter - når det er de samme ressourcer - som får en senere behandling.
Deri har hr. Frank Aaen fuldstændig ret.
Det stiller så krav til, at de amtskommunale politikere, hvor der findes flere dygtige valgt, har mulighed for at prioritere inden for disse områder.
Men alt i alt vil jeg sige, at det vel også er rimeligt, at det er dem med de alvorlige og mest livstruende sygdomme, som først og fremmest får behandling.
Har man en lyskebrok, kan man godt have det et halvt år, et helt år osv.
Det er vigtigere, at den hjertepatient, der nu har behov for behandling, får behandlingen her og nu, og at den nyopdagede kræftsygdom også bliver behandlet her og nu. Så det er altså sådan, at vi i amterne skal være meget opmærksomme på, at folk med kroniske sygdomme, medicinske patienter osv. får en fair behandling.
De kan risikere at blive glemt i det her system, det vil jeg erkende.
Frank Aaen (EL), 1998-11-26:
Jamen jeg skal bare takke for den åbenhjertige indrømmelse.
Vi støtter jo behandlingsgarantien for de livstruende sygdomme; det gjorde jo et samlet Folketing.
Men jeg forstår ikke, hvorfor man så bare siger: Jamen det må gå ud over nogle andre patienter.
Jeg forstår ikke, hvorfor Venstre ikke har sørget for, at der blev tilført nogle flere midler til sygehusvæsenet.
Hvorfor har Venstre prioriteret skattelettelser til erhvervslivet frem for flere penge til sygehusvæsenet?
Behandlingsgarantier er vi med på.
Det spørgsmål, jeg stillede før, var: Når nu Venstres ordfører erkender, at behandlingsgaranti for visse sygdomme uden samtidig tilførsel af ekstra midler betyder længere ventelister til behandling af andre sygdomme, herunder dem vi taler om med det her lovforslag, så spørger jeg ganske enkelt Venstre: Hvorfor har Venstre i finanslovforhandlingerne prioriteret at give store skattelettelser til erhvervslivet i stedet for at prioritere nogle af de penge til sundhedsvæsenet?
Jørgen Winther (V), 1998-11-26:
Jeg vil sige til hr. Frank Aaen, at sygehusvæsenet kan blive mere effektivt, kan behandle patienter endnu bedre, end det sker i dag.
Og de forskellige mekanismer, der nu kommer, hvor man kan vælge andre sygehuse, hvis nogle forskellige frister ikke overholdes, giver altså mulighed for en bedre konkurrence og større effektivitet.
Så angående historieskrivning: Der har været megen diskusion om behandlingsgaranti.
Det skete den 23. november 1992 på et møde i Sygehusudvalget i Århus Amtsråd.
Det, vi besluttede dengang i Århus Amt, som er landets største amt, og som fungerer fint på det her område, var, at kræftpatienter fremover indkaldes inden 3 dage efter, at diagnosen er stillet, og behandlingen skal være påbegyndt senest inden 14 dage. Venstre vil altså videre.
Det er med i vores finanslovaftale, men vi vil gerne endnu længere de næste år.
Frank Aaen (EL), 1998-11-26:
Jeg må jo igen bede om at få svar på mit spørgsmål: Hvorfor prioriterer Venstre skattelettelser til erhvervslivet frem for flere penge til sundhedsvæsenet?
I går så vi i Jyllands-Posten en stor artikel om, at erhvervslivet har enorme avancer, de største avancestigninger i 30 år.
Og i den situation prioriterer Venstre alligevel, at man skal give flere penge til erhvervslivet gennem enorme skattelettelser i milliardstørrelsen i stedet for at tilføre flere penge til sundhedsvæsenet.
Jeg må da kunne få et svar på, hvorfor man har prioriteret sådan.
Jørgen Winther (V), 1998-11-26:
Det er, fordi vi føler, at det er fornuftigt.
Men Venstre har den opfattelse, at det er erhvervslivet, der tjener penge, og dermed via beskatning leverer penge til de offentlige sygehuse.
Jo bedre erhvervsliv vi har, des flere penge kan der tjenes; jo bedre konkurrenceevnen er for erhvervslivet, des flere skattepenge kan der komme ind.
Vi tror, det er erhvervslivet, der først og fremmest skal være med til at give basis for overførselsindkomster, til sygehuse osv .
For mit vedkommende er denne debat slut nu.
Henriette Kjær (KF), 1998-11-26:
I Det Konservative Folkeparti ser vi det her som et lille forslag, der drejer tingene i den rigtige retning.
Der er gode intentioner i forslaget, som vi absolut kan støtte.
»Et evalueringscenter,« hedder det, »der skal fremme kvalitetsudviklingen i sygehussektoren samt sikre
en mere effektiv ressourceanvendelse
, lyder fornuftigt.
Man kan dog frygte, at det bliver en syltekrukke, eller at de faktisk drager nogle gode konklusioner i det her evalueringscenter, som bare aldrig bliver brugt til noget eller ført ud i livet.
Jeg kan forstå, at centeret skal udarbejde rapporter, som de enkelte sygehuse så kan bruge, men de skal ikke bruge dem.
Det Konservative Folkeparti ønsker derfor en form for rapportering om de anbefalinger, centeret kommer med, så vi på den baggrund kan vurdere, om der er behov for egentlig lovgivning.
Jeg synes, det er meget, meget vigtigt, når vi etablerer et sådant center, at vi så også sørger for at bruge det konstruktivt, bruge de rapporter, de erfaringer, man faktisk gør sig på sådan et center.
Og vi vil altså gerne have en tilkendegivelse fra ministeren om, at Folketinget bliver orienteret om det arbejde, der foregår.
Så er der i lovforslaget også indeholdt en øget oplysning til patienterne om ventetid samt oplysning om, hvor mange behandlinger man udfører på pågældende sted.
Og det er et rigtig godt og fornuftigt skridt.
Nogle steder praktiseres det allerede, men det skal helt klart udbygges og fungere alle steder.
Udvidelsen af det frie sygehusvalg er ikke nogen landvinding, det er en lille åbning til et helt frit sygehusvalg, og derfor ser vi det som et skridt i den rigtige retning. Det bedrer måske situationen for en lille gruppe patienter, og det er godt for dem, men vi så selvfølgelig hellere et helt frit sygehusvalg, og det vil vi fortsat arbejde på.
Men det her lovforslag er stadig væk et fint lille lovforslag, hvor vi ser, at der er nogle tiltag, der går i den rigtige retning, nemlig imod en bedre patientbehandling, og vi kan derfor kun støtte det.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-11-27:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg udtale følgende: Der er mange gode og rigtige intentioner i det forslag, Enhedslisten og SF har fremsat; men når man kigger på de midler, forslagsstillerne vil tage i brug for at opnå de fastsatte mål, virker det, som om man kommer til at opbygge et meget stort og voldsomt bureaukrati.
Og vil man virkelig opnå det, der er hensigten, nemlig at ramme dem, der bruger våbnene letsindigt og i givet fald både forårsager død og lemlæstelse af andre?
Det synes jeg ikke der for alvor er leveret dokumentation for.
Jeg forstår, at man er klar med initiativer, og det vil vi henholde os til og kan derfor ikke støtte dette forslag.
Tom Behnke (FP), 1998-11-27:
Nu bliver der jo lagt op til, at der skulle være en parallelitet imellem det at køre uforsvarligt i bil og det at køre spritkørsel.
Se, sammenligningen holder jo ikke.
Reglerne siger, at man skal sikre sit køretøj mod tyveri.
Og paralleliteten mellem det her og bilerne er jo, at hvis ikke man gør det, så skal man fratages retten til at have en bil, fordi vi taler om opbevaring. Hvis vi taler om den uforsvarlige brug af en bil, får
Det gør man sandelig også med sin våbentilladelse.
Så paralleliteten er der i dag.
Det er på det punkt, hvor forslagsstillerne ønsker, at man går videre, og hvor forslagsstillerne ikke længere ønsker en parallelitet, og det er det, vi gør indsigelser imod.
Anne Baastrup (SF), 1998-11-27:
SF støtter varmt, at hvis man kører uforsvarligt i bil, skal man også miste sit kørekort.
Det har også været mit klare indtryk, at Fremskridtspartiet støttede det synspunkt, så det kommer som en overraskelse, at Fremskridtspartiet ikke støtter det.
Line Barfod (EL), 1998-11-27:
Nu er der en væsentlig forskel på biler og på våben.
Det kræver trods alt en vis størrelse, også rent fysisk, før man kan anvende biler, og man skal vide lidt om, hvordan de fungerer, og man skal være nogenlunde i stand til at orientere sig for at kunne bruge dem.
Hvis man derimod taler om våben, skal børn altså ikke være særlig gamle, før de, hvis de kommer til at pille ved aftrækkeren, kan forårsage nogle skrækkelige ulykker. Jeg synes altså stadig, det er meget besynderligt, at folk, der ellers går ind for lov og orden, mener, at der på det her område ikke skal være nogen lov og orden.
Og jeg kan ikke forstå, hvorfor det skulle være så stort et indgreb over for folk, hvis de gerne vil have våben i hjemmet, at de så skal have et aflåst skab, og at der skal være mulighed for, at politiet kan komme og kontrollere, at våbnet bliver opbevaret på betryggende vis.
Inge Refshauge (DF), 1998-11-27:
Jeg kan kun sige, at Dansk Folkeparti støtter det her forslag, ligesom vi gjorde den 26. juni.
Og jeg vil bede socialministeren sætte en lille rød sløjfe om, så det kommer det rette sted hen.
Else Winther Andersen (V), 1998-11-27:
Her er jo tale om lidt genbrug, men det behøver vi jo ikke træde mere i, for ministeren har erkendt problemet.
Lovforslaget er en del af pinsepakken, og da Venstre hverken har lod eller del i den, vil vi gøre det samme denne gang, som vi gjorde ved sidste behandling, da Venstre undlod at stemme.
Det vil vi også gøre her.
Vi vil gerne overgive lovforslaget til videre behandling.
Jens Heimburger (KF), 1998-11-27:
Det Konservative Folkeparti vil i lighed med sidste gang undlade at stemme.
Anne Baastrup (SF), 1998-11-27:
Da hr. Villy Søvndal som ordfører for SF ikke kan være her, skal jeg meddele, at SF støtter lovforslaget, idet jeg så også skulle spørge fra hr. Villy Søvndal, om vi kunne få det i underskrevet tilstand tilbage i Folketingets Socialudvalg.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-11-27:
Jeg skal bare meddele, at CD har samme holdning til forslaget, som vi havde, sidst det blev behandlet.