runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-10-07:
Så det er et mål i sig selv at sikre, at alle får den ret.
Det ligger bag begrebet mennesket frem for systemet.
Og derfor er det klart, at der er en forskel på det, Enhedslisten mener, og det, en liberal mener.
Vi ønsker, at den enkelte skal have retten til at nyde og beslutte mest muligt i sit eget liv, uanset hvad andre måtte mene, og derfor er det frie valg i virkeligheden måden til at sikre, at de folk, der har brug for hjælp, længst muligt kan få lov at opretholde det liv, de selv ønsker, uanset hvad vi andre måtte mene.
Line Barfod (EL), 2004-10-07:
Det glæder mig da, at finansministeren går på banen i forbindelse med hele spørgsmålet om ældrepleje, som jo har fyldt meget i debatten i dag, og som jo er vigtigt, når vi skal diskutere hele den tvangsprivatisering af samfundet, som Venstre er i gang med.
Når nu finansministeren mener, at det ikke er så stort et problem, at der går en del ressourcer til administration, vil jeg da gerne høre, hvordan ministeren så har det med de problemer, kommunerne har med at skulle opretholde et beredskab, og hvor socialministeren har afvist at svare på, hvordan det kan være, at f.eks. Holbæk Kommune sparer 1 mio. kr. på, at der er et privat firma, der er gået konkurs, fordi kommunen så ikke længere skal opretholde det beredskab.
Thor Pedersen (V), 2004-10-07:
Og det undrer mig, når der er gennemført et kvalificeret arbejde, hvor man har spurgt kommunerne, og hvor 94 pct. af kommunerne har svaret, og hvor det viser sig, at det, der er brugt til administration til at gennemføre den frit valg-ordning, som fru Marianne Jelved godt nok ønsker at afskaffe, dette, at pensionisterne får mulighed for at vælge frit, er 127 mio. kr. Så der er altså 360 mio. kr., der er brugt til et generelt løft af hjemmehjælpen.
Og det undrer mig, at hvis man har den gode vilje til at sige det, som også er rigtigt, og som man erfarer undervejs, at den radikale ordfører så vælger at blive ved at fremsætte noget, som den radikale ordfører så godt ved er forkert, for det fremgår helt klart af undersøgelsen.
Der er brugt midler for at sikre, at pensionister kan få et frit valg, og det er det reelle niveau.
Og da jeg håber, at det er, om jeg så må sige, i god tro, at det så alligevel er fremført, at vi så holder op med at høre den argumentation, som er lodret usand.
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Jo, vi vil fastholde, at det er unyttigt, at 350 af de 500 mio. kr., som et flertal i Folketinget har leveret om året til styrkelse af hjemmehjælpen – desværre tror jeg nok, det er noget, vi har fået oplyst, efter at vi har lavet vores finanslovforslag, men så må vi jo korrigere det – bruges til administration af dette bureaukrati.
Vi synes, det er unyttigt at øge administrationen og bureaukratiet i kommunerne.
Det bureaukrati er brugt til at skabe valgmuligheder mellem privatansat og offentligt ansat hjemmehjælp.
Vi mener ikke, Folketinget skal blande sig i, hvordan kommunerne skaber valgmulighed for de ældre.
Andre særordninger er jo et ønske om at tage de aldersbetingede ydelser og lægge i en bunke og øge pensionstillægget med det.
Det er jo en målrettet styrkelse af de dårligst stillede pensionister.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-07:
Nu skal jeg jo passe på, hvad jeg siger, for jeg noterede mig før under fru Marianne Jelveds besvarelse til fru Rikke Hvilshøj, at fru Marianne Jelved ikke synes, det er helt fair, at man refererer de forslag, som Det Radikale Venstre selv har stillet.
Jeg vil dog alligevel vove pelsen og sige, at det jo fremgår af Det Radikale Venstres finansieringsforslag til finansloven, at man vil spare 2,6 mia. kr. på bl.a. at afskaffe særordninger for pensionister, derunder tilskud til frit valg af hjemmehjælp.
Det kan man vel ikke løbe fra.
Eller er det sådan, at man alligevel ikke fra Det Radikale Venstres side vil fastholde det besparelsesforslag?
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Det beklager jeg.
Og nu gentager jeg det.
Vi er for, og vi mener, at den ældre, der modtager hjemmehjælp, har krav på selv at kunne bestemme, hvem der kommer ind over dørtrinnet.
Det er det, vi gerne vil have.
Man bestemmer selv, hvem der kommer ind over ens dørtrin.
Men det er ikke et krav fra Det Radikale Venstre, at det skal være et valg mellem enten en privat ansat eller en offentligt ansat.
Vi mener, det er fuldkommen unyttigt at stille den slags bureaukratiske krav.
Kommuner må selv afgøre, hvordan de stiller den valgmulighed til rådighed.
Det skal vi ikke bestemme i Folketinget.
Det er rigtigt, at vi gerne afskaffer tilskuddet til, at man passer sine egne børn.
Det mener vi simpelt hen ikke har været meningen med den måde, samfundet stiller børnepasning til rådighed på.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-07:
Min kommentar og mit spørgsmål til fru Marianne Jelved har også stærke relationer til det, der lige blev bragt op, for jeg synes jo, det er interessant at reflektere lidt over, at Det Radikale Venstre jo historisk set har et liberalt, kan man vel godt sige, udgangspunkt, og derfor må man jo også vurdere Det Radikale Venstres ageren i dansk politik nu på, om man lever op til det historiske udgangspunkt eller man har bevæget sig i en helt anden retning.
Og der har jeg da også hæftet mig meget ved, at man jo har et konkret forslag om, at man vil afskaffe det frie valg af hjemmehjælp.
Det er jo et forslag, Det Radikale Venstre har stillet, og som man endda mener at man kan spare et par milliarder kroner på.
Derudover vil Det Radikale Venstre også afskaffe muligheden for at få tilskud til pasning af egne børn.
Det er vel et udtryk for, at Det Radikale Venstre ikke ønsker det frie valg for familierne, sådan som denne regering ønsker det, og ikke ønsker, at de ældre skal have lov til at vælge, sådan som denne regering har ønsket det.
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Vi vil simpelt hen ikke ændre noget for dem, der er glade for det, der er.
Det kunne vi da ikke drømme om.
Men vi vil pointere over for kommunerne, at de ikke behøver at lave et kæmpebureaukrati for at tilvejebringe private virksomheder.
De må gerne bruge dem, men det skal oftest være op til kommunerne selv at afgøre det sammen med deres borgere.
Det, der bare skal være garanteret, er, at den borger, der skal have hjemmehjælp, også selv bestemmer, hvem der kommer ind over dørtrinnet.
Men det behøver for min skyld hverken at være enten en privat ansat eller en offentligt ansat.
De må gerne vælge mellem flere private eller mellem flere offentligt ansatte.
Kravet er, at de bestemmer selv.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-10-07:
Det er jo ikke rigtigt, som det bliver oplyst her.
Før denne her regering havde borgerne altså ikke noget retskrav på de tre ting, jeg nævnte lige før.
Den personlige hjemmehjælp var, hvis det var en helt bestemt person, man kunne pege på, men man kunne ikke pege på en virksomhed eller andre, der kunne levere de her ydelser, vi her taler om.
Det er ikke rimeligt at oplyse Folketinget på denne her måde, og derfor må jeg stille et spørgsmål til Det Radikale Venstre: Dersom Det Radikale Venstre skulle komme i regering næste gang, er det så noget, man vil arbejde for at afskaffe?
Har de 40.000 mennesker, der i dag modtager en privat hjemmehjælp, og som er glade er for det, som har peget på et bestemt firma, der leverer hjemmehjælpen, eller de, der nyder gavn af erstatningshjemmehjælpen, eller de, der nyder den fleksible hjemmehjælp, udsigt til at få dette her afskaffet, hvis Det Radikale Venstre kan føre det, fru Marianne Jelved siger fra talerstolen, til lov?
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Inden VK-regeringen kom til, var det muligt at have fleksibel hjemmehjælp.
Hjemmehjælpen kunne aftale med borgeren, hvad man lavede den pågældende dag, det behøvede ikke at være det, der sådan var skrevet ned på forhånd.
Inden VK-regeringen kom til, var det også muligt at få erstatningshjemmehjælp, som jeg husker det, men der er jeg lidt mere usikker.
Derimod er jeg fuldstændig sikker på det tredje, at inden VK-regeringen kom til, havde den ældre, der havde fået visiteret hjemmehjælp, mulighed for at vælge sin egen hjemmehjælp.
Man kunne da vælge et familiemedlem.
Så spørger hr. Flemming Oppfeldt: Hvad er der af statsdirigering ved det?
Der er den klare forskel på Det Radikale Venstre og Venstre, at Venstre ikke har tiltro til, at kommunerne kan løse den opgave uden at få en 10 cm høj manual om, hvordan man skal gøre tingene op, og hvordan man skal lave et marked med mulighed for valg mellem privat hjemmehjælp og offentligt ansat hjemmehjælp.
Hvad er det for en kæmpeadministration og et kæmpebureaukrati?
I stedet for at sige til kommunerne: I skal levere en vare, således at den person, den borger, der har fået visiteret hjemmehjælp, selv kan bestemme, hvem der kommer ind over dørtrinnet, og så lade kommunerne selv.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-10-07:
Jeg lagde mærke til under fru Marianne Jelveds indlæg, at ordføreren blev meget ophidset ved omtalen af den kendsgerning, at VK-regeringen hvert år skaffer de ældre 500 mio. kr. ekstra til forskellige ydelser.
Det Radikale Venstres ordfører kaldte dette her for et af de værste udslag af statsdirigering og Kontroldanmark, og der vil jeg så spørge: Hvilken statsdirigering og Kontroldanmark er der ved, at vi har indført fleksibel hjemmehjælp, det vil sige, at de ældre kan pege på nogle andre problemer inden for hjemmehjælpen, de vil have løst den pågældende dag?
Hvilken statsdirigering og Kontroldanmark er der ved, at vi har fået erstatningshjemmehjælp, det vil sige, at de ældre har et retskrav på at kunne få erstattet den hjemmehjælp, der udebliver?
Og hvilket Kontroldanmark og statsdirigering er der ved, at 40.000 ældre i dag – 40.000 ældre i dag – har valgt en privat løsning, selvfølgelig på det offentliges regning, hvor de tidligere kun kunne vælge den kommunale løsning?
Jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvordan man inde i sit hoved danner sig det indtryk af statsdirigering og Kontroldanmark, når vi ser disse fremskridt på det her område.
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
I dag skal man jo arbejde 5-6 timer for at nå det samme.
Vi tror, at det vil skabe en lang række nye jobmuligheder i servicesektoren bredt forstået.
De jobmuligheder vil komme utrolig mange mennesker til gavn, fordi det er jobmuligheder, som ikke forudsætter lange, komplicerede uddannelser.
Sådan et svar bliver vi også nødt til at have, og jeg har i øvrigt ikke hørt, at SF har sådan et svar.
Morten Homann (SF), 2004-10-07:
Det er dog vel ikke uvæsentligt, hvad det er, et sådant andet flertal skal bruges til, og derfor undrer det mig jo lidt.
Vil fru Marianne Jelved ikke prøve at præcisere, hvad det er for nogle mennesker, som ikke har gået på universitetet, men som kommer i job ved, at man freder nogle af de rigeste boligejere i det her land?
Man kan jo så gå skridtet videre og sige, at De Radikales skattepolitik jo også indebærer – og det er jo ikke bare det, der er kompromiset mellem S og R, det er jo sådan set De Radikales helt eget skatteudspil, det, som er det radikale hjerteblod – at man skal lave skattelettelser, som først og fremmest er til folk i toppen.
Så hvor er det i det hele taget, at De Radikale vil hjælpe folk, som ikke har gået på universitetet og har høje indtægter?
Så vidt jeg kan se, er det eneste, der i virkeligheden kommer ud af De Radikales skattepolitik, at man tager penge fra nogle af dem, der i dag har mindst, og giver dem til nogle af dem, som har mest, bl.a. de boligejere, som allerede i dag har gavn af den nuværende regerings og Dansk Folkepartis skattestop.
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Det er sådan set også et offer, vi bringer – for at sige det ligeud.
Og det er jo, fordi vi konstaterer, at når vi har lagt et skatteforslag frem, som ændrer strukturen, den måde, vi opkræver indtægterne på, så vi f.eks. kan skaffe 50.000 flere job i servicesektoren, så misbruges det, nøjagtig som vi lige hørte fru Rikke Hvilshøj gøre, ved at man trækker en brik frem og rejser rundt i landet og siger: Se bare, hvad Det Radikale Venstre kan finde på af grove ting.
Vi rejser jo bagefter og hører det, og når vi hører Venstre og Konservative sige ude over land og rige, at Det Radikale Venstre vil brandskatte borgerne ud af deres huse, spørger vi os selv: Hvad er vigtigst?
Det er vigtigst for os, at vi får nogle strukturændringer, bl.a. i skattesystemet.
Det er vigtigst for os, at vi skaber job til de mennesker, som ikke har gået på universitetet.
Og derfor må vi finde et kompromis og finde en måde at gøre det på, så der ikke bliver skabt et billede, som er totalt misvisende i forhold til det, der er vores politik.
Morten Homann (SF), 2004-10-07:
Jeg har jo i lighed med fru Rikke Hvilshøj med en vis interesse læst De Radikales og Socialdemokraternes udspil til et såkaldt skatteloft, og i den forbindelse undrede jeg mig lidt over, at der var nogle af de tidligere radikale mærkesager, som var forsvundet.
Hvis man f.eks. ser på sådan noget som ejendomsbeskatningen, så har De Radikale jo tidligere slået til lyd for – og det har jeg og SF stor sympati for – at man skal betale den fulde ejendomsværdiskat af værdistigninger, især på store og dyre huse, men hvis man læser De Radikales nye skattepolitik, som det kommer til udtryk i skatteloftet, så er det ikke længere tilfældet.
Så skal man som ejer af en mangemillionvilla i whiskybæltet have lov til at blive fredet af Det Radikale Venstre og få lov til kun at betale ejendomsværdiskat i takt med pris- og lønudvikling.
Hvordan kan det være, at De Radikale på den måde vil være med til at frede de allerrigeste boligejere i det her land?
Marianne Jelved (RV), 2004-10-07:
Når Det Radikale Venstre, jeg havde nær sagt desværre, af principielle grunde ikke er i stand til at samarbejde om den økonomiske politik med Venstre og Konservative, så er det bl.a. i høj grad på grund af regeringens skattestop, som forhindrer, at man kan ændre på strukturen i skattesystemet, og det vil sige, at det forhindrer, at man kan lave om, således at vi også ændrer adfærden og skaber flere job.
Vores skatteloft går ud på, at vi kan lave om på den måde, vi opkræver skatterne og de offentlige indtægter på, således at vi får skatten på arbejde ned, men så må der være andre steder, indtægterne kommer ind.
Og i det omstillingsøjeblik kan nogle afgifter sættes op og andre sættes ned – i øvrigt ligesom V og K har sagt, hvis der nu kommer noget fra EU.
Så det er der ikke noget mystisk i.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-10-07:
Men det ændrer ikke på, at De Radikales forslag vil medføre en 20-procents-stigning i benzinafgiften, og så forsøger jeg bare at finde ud af, hvilken værdi det såkaldte skatteloft har, som, sådan som jeg læser det, siger, at nu vil S og R igen give plads til, at skatter og afgifter kan stige, men de må højst stige med pris og løn.
Sådan har jeg forstået det, men der må fru Marianne Jelved så rette mig, for 1 kr. ekstra på benzinafgiften giver altså en stigning på 20 pct.
Hvilken værdi har skatteloftet så?
Et forslag, som De Radikale har været fremme med en række gange i forbindelse med mange af de store brød, som Det Radikale Venstre slår op, er, at Det Radikale Venstre vil lægge 1 kr. ekstra på benzinafgiften, hvilket vil medføre et fald i beskæftigelsen på 2.000 personer og medføre en ekstraudgift på 2.000 kr. for familier, der ejer en bil, og det er et forslag, som i de her dage vil få benzinprisen til at runde 10 kr. pr. liter.
I den forbindelse har jeg to spørgsmål til fru Marianne Jelved: Mener fru Marianne Jelved, at 1 kr. ekstra på benzinafgiften er et rigtigt tiltag her, hvor IMF i de her dage vurderer, at en stigning i oliepriserne er den største økonomiske trussel?
Og nummer to: Strider en stigning på 1 kr. ikke mod S og R’s såkaldte skatteloft?
Det er en 20-procents-stigning i afgiften, hvor skatteloftet tillader en stigning med pris- og lønstigningen.
Line Barfod (EL), 2004-10-07:
Først tak til hr. Jens Rohde for at ønske tillykke til Enhedslisten.
Vi satser på at være her mange år endnu, så vi skal nok få mange sjove debatter, og vi lover at holde fast i ideologien.
I forhold til spørgsmålet om daginstitutionstakster tror jeg ikke, at det er nogen hemmelighed for hr. Jens Rohde, at Enhedslisten går ind for, at daginstitutioner skal være helt gratis.
Vi mener, at ligesom folkeskolen er gratis, burde daginstitutionerne også være det.
Det har der ikke været tvivl om på noget tidspunkt.
Det var også den samme melding, vi kom med, da regeringen ville skære i børneydelserne.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Det er jo altså at vende tingene fuldstændig på hovedet, vil jeg gerne sige til fru Pernille Blach Hansen, og det hjælper ikke at henvise til Socialdemokratiets finanslovforslag.
Det lapper ikke på de manglende meldinger, som ikke kom under strukturreformforhandlingerne.
Vi har tillid til, at kommunerne er i stand til at løfte de opgaver, vi har pålagt dem.
Derudover har vi som en ekstra sikkerhed etableret et kvalitetsstyringsudvalg, som skal kigge på de bekymringer, som forskellige kræfter kommer med netop i disse måneder, for vi vil ikke have, at der bliver tale om utilsigtede virkninger på miljøområdet.
Det vil vi simpelt hen ikke finde os i.
Med hensyn til Det Konservative Folkepartis vilje og evne til at prioritere miljøpolitikken vil jeg gerne nævne, hvad den nye miljøminister allerede har etableret af tiltag, efter at finanslovforslaget jo rent faktisk var udformet, da hun kom til.
Der er der rent faktisk lagt an til, at miljøteknologi skal prioriteres i Lissabonprocessen.
Vi står for, at miljø er en investering i fremtiden og ikke en udgift, og det vil vi gerne have Lissabonpartnerne med på.
Der er lagt an til en kortlægning og en definition af, hvad begreberne er inden for denne her verden.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at der er lavet en lang række aftaler på området, og de skal respekteres, men vi har fået øje for, at der er nogle definitionsproblemer, bl.a.: Hvad er en dyreenhed?
Det har betydning for svinefarmene og omfanget af svinefarmene.
Alle disse initiativer er taget.
Ida Jørgensen (RV), 2004-10-07:
Fru Pia Christmas-Møller, du var inde på i din tale, at regeringen vil give en landsdækkende pasningsgaranti på 6 måneder.
Det Radikale Venstre har stor forståelse for, at regeringen vil give en pasningsgaranti, det er et emne, man har arbejdet med i adskillige år, og Kommunernes Landsforening og kommunerne har jo brugt milliarder på at leve op til den nuværende pasningsgaranti.
Nu sætter regeringen 100 mio. kr. af til en endelig pasningsgaranti – 100 mio. kr., som skal fordeles jævnt mellem kommunerne, også dem som allerede har garanti.
Lyngby-Taarbæk Kommune f.eks. vil få 1,1 mio. kr.
Det svarer til drift af otte vuggestuepladser i 1 år – otte vuggestuepladser!
Der mangler 105 i Lyngby-Taarbæk Kommune, for at de kan nå ned på de 6 måneder for alle, og så har jeg slet ikke nævnt, at de også skal bygge institutioner.
Hvor skal LyngbyTaarbæk Kommune finde pengene til de sidste 97 pladser i en tid med skattestop?
Og tror Det Konservative Folkeparti virkelig, at man kan få pasningsgaranti for blot 100 mio. kr.?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-07:
Med den reaktionære indstilling som den socialdemokratiske ordfører igen i dag lufter her i Folketingssalen, kommer man jo ikke langt, hvis man vil pleje miljøet.
Tag bare forureningssagen fra Kærgård Plantage.
Hvordan er det gået med den?
Rent faktisk er det sikret, at miljøministeren nu har fået beføjelser til at tage hånd om den slags forureningssager.
Det kan være Kærgård Plantage, men det kan også være andre forureningssager.
Der er lagt op til, at der kommer en central mulighed for at gribe ind.
Jeg kan forsikre fru Pernille Blach Hansen for, at vi er mindst lige så optagede som Socialdemokratiet af at sikre ordentlige standarder på miljøområdet herhjemme.
Vi ønsker ikke forvridninger lokalt, men vi har tillid til det lokale selvstyre, vi har tillid til, at man også lokalt bekymrer sig om det lokale miljø, så derfor er vi faktisk temmelig trygge ved den reform, vi nu skal have gennemført ved lovgivning i det næste halve år.
Men der er nogle hjørner, vi skal have kigget nærmere på, og det kan jeg garantere for at vi vil gøre, og vi vil håbe, at Socialdemokratiet også vil det og ikke bare vil sige nej til at deltage i arbejdet.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-10-07:
Ren udenomssnak, for sagen er jo den, og det er vel også det, der er helt afgørende her: Mener Det Konservative Folkeparti, at man godt kan komme for tæt på, når der skal træffes beslutninger på miljøområdet?
Mener Det Konservative Folkeparti, det godt kan være problematisk, hvis en kommune på miljøområdet skal træffe beslutning om noget, der vedrører en stor skatteyder?
En stor svinefarm kunne det jo f.eks. være, og så kunne det være borgerlige politikere, der sad i byrådet.
Det mener vi nemlig, men det mener Det Konservative Folkeparti bare tilsyneladende ikke mere, og det synes vi er smadderærgerligt.
Derfor vil jeg da godt stille spørgsmålet, som jo er helt afgørende for os, nemlig: Har Danmark ifølge den konservative opfattelse plads til flere svin med de nuværende miljøregler?
For det er jo det, der er helt afgørende for, hvordan det går med vores natur.
Og hvis det skal forvaltes af kommunerne, så er der i hvert fald en ting, der er helt sikker, og det er, at det er naturen, der kommer til at betale prisen.
Thor Pedersen (V), 2004-10-07:
Hr. Villy Søvndal kan rolig sige, at hr. Villy Søvndal ikke har forstået det.
Det vil jeg sådan set starte med at sige.
Sandheden er den, at vi bruger flere penge pr. ældre, der er visiteret til hjemmehjælp, end tidligere.
For ellers er påstanden altså, at de 4.000 yderligere ansatte i hjemmeplejen er med til at forringe hjemmeplejen, eller at de 14.000 i alt, der er ansat mere til at give god offentlig service i kommuner og amter, er med til at forringe servicen.
Jeg synes, det i virkeligheden er en mærkelig opfattelse, at fordi folk bliver ansat offentligt, så er de med til at forringe servicen.
Min opfattelse er den stik modsatte, at man giver en god service, at man giver en bedre service.
Og den viden, vi har, er jo om, hvad vi totalt bruger, og det er klart, at det varierer fra kommune til kommune.
Men når man tager totaltallene, så er de altså i vækst.
Der er altså 4.000 flere hjemmehjælpere, end dengang den tidligere regering havde magten, selv om der kun er 2.000 flere pensionister, der er visiteret til hjemmehjælp.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-10-07:
Jeg er ked af at sige det til den konservative ordfører, men jeg tror, der er brug for, at der bliver læst lidt mere på lektien omkring Socialdemokratiets miljøpolitik.
Kendsgerningen er jo, at vi hele tiden har været dybt bekymrede for regeringens intentioner, ikke mindst i forbindelse med strukturreformen.
Derfor vil jeg da gerne spørge den konservative ordfører: Mener Det Konservative Folkeparti, at kommunerne kan løfte opgaven med at beskytte drikkevandet, hvis man nu tilfældigvis ved, at drikkevandsressourcerne går på tværs af kommunegrænser?
Mener den konservative ordfører, det er betryggende, at landets kommuner i fremtiden skal tage sig af miljøgodkendelse af landbrug, også de største af slagsen?
Det er vi nemlig dybt, dybt bekymrede for, for vi synes ikke, det går særlig godt, og at kommunerne har leveret særlig meget på det område indtil nu.
Hvis den konservative ordfører er fuldstændig tryg ved, at vi overlader det til kommunerne, så må jeg sige, at så bekræfter det bare, hvad vi har sagt hele tiden, nemlig at den miljøpolitik, den her regering fører, i hvert fald ikke gavner miljøet, måske snarere svinebønderne.