runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Jeg bliver nødt til at gentage mit spørgsmål til hr. Kristian Jensen, om han er indstillet på at arbejde for, at vi får en belysning af alle de omkostninger, der er forbundet med udlicitering, ikke kun med selve udbudet, som jo koster utrolig meget, men også sektor for sektor at finde ud af præcis, hvor det kan være, at der direkte er tale om, at man påfører skatteborgerne en ekstra omkostning ved udbud.
Det skal altså ikke blot være ved færgedrift, men også ved andre.
Er man indstillet på at lave en sådan præcis analyse?
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Jeg vil bare gøre hr. Kristian Jensen opmærksom på, at det beslutningsforslag, som hr. Svend Erik Hovmand og andre Venstrefolk samt fru Pernille Sams fra Det Konservative Folkeparti har fremsat, jo går ud på, at Statens Udliciteringsråd skal kunne pålægge en statslig institution at gå i udbud med sine arbejdsopgaver, uanset hvad det er for et grundlag, der ligger. Det, jeg gerne vil spørge om, fordi hr. Kristian Jensen spurgte, om jeg var modstander af EU's udbudspolitik, er, om
hr. Kristian Jensen som Venstremand er enig med Venstres medlem af Europa-Parlamentet, Karin Riis-Jørgensen, der har udtrykt kritik af EU's udbudscirkulære, bl.a. på det grundlag, at man ikke har kunnet få adgang til, som man ellers kan med offentlighedsloven i hånd, at sætte sig ind i, hvad der er udbudt, hvilke kvalitetskrav der er stillet, hvilke vilkår der er stillet.
Er hr. Kristian Jensen enig med Venstres medlem af Europa-Parlamentet i den kritik af EU's udbudscirkulære, eller er han ikke?
Kristian Jensen (V), 2001-05-04:
Det ville selvfølgelig hjælpe på debatten, hvis hr. Klaus Hækkerup lyttede til, hvad der blev sagt fra talerstolen, og ikke til, hvad der blev hvisket ham i ørerne fra sidekammerater og andre.
Jeg sagde, at der samlet set ved udliciteringen var blevet sparet penge.
Det kan godt være, at det er ny socialdemokratisk politik, men så vil jeg gerne høre det heroppefra.
Det ville da være en nyhed, hvis Socialdemokratiet nu pludselig er modstander af, at EU har et udbudscirkulære.
Er det den nye stil fra Socialdemokratiet?
Så er Folketingets talerstol det rigtige sted at sige det.
Til spørgsmålet om de andre forhold kan jeg bare sige, at en offentlig organisation, der skal sikre sig, at den får det, som den beder om, bør gennemføre de skridt, der skal gennemføres for at komme til et punkt, hvor den kan udlicitere.
Der er jo i princippet ingen forskel på, om man beder sin egen forvaltning eller et andet firma om at løse en opgave.
Det er de samme spørgsmål omkring kriterier og kvalitet, man skal gå efter.
Derfor mener jeg, at de udfordringsretter, der er, også til, at private firmaer kan udfordre staten, selvfølgelig skal være der, fordi staten bør gennemgå præcis de samme ting omkring kvalitet, pris og sikring af medarbejdernes vilkår, hvis de udliciteres, som hvis de gør det i huset, som det hedder.
Derfor bør det ikke være svært at gennemføre et sådant udbud.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Det er fuldkommen korrekt, når hr. Kristian Jensen siger, at på det kommunale område er der ikke en pligt for kommunen til at gå ud i udbud, hvis der kommer en udfordring, men det er der for det statslige i Venstres forslag.
Det er der på det statslige område, og det vil sige, at en hvilken som helst inferiør og underlødig privat virksomhed kan komme og sige: Nu vil vi gerne udfordre, og så sætter man hele det administrative apparat i gang på det statslige område.
Er det virkelig sober og sund fornuft?
Lad mig så for det andet om færgerne sige: Vi har haft en støtteordning til færgerne i Danmark til de små øer.
Det har vi gjort for at sikre dem billige forbindelser til fastlandet, betalt med en tredjedel af kommunen, en tredjedel
af amtet, en tredjedel af staten
Det er dem, EU har tvunget os i udbud med.
Så siger hr. Kristian Jensen: Det er der sparet penge ved.
Jeg vil godt spørge: Kan vi godt få bare ét eksempel på en af de færgeruter, hvor der er sparet penge ved at gå i udbud?
Det har tværtimod kostet penge.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Jeg forstod hr. Kristian Jensens svar således, at han faktisk indirekte bekræftede, at hvad angår færgedrift, var der tale om en meromkostning.
I hvert fald blev det ikke benægtet, og det er også blevet meget veldokumenteret for alle de kommuner, der har med småfærgedrift at gøre.
Så taler hr. Kristian Jensen om, at det var et specifikt område.
O.k., men indebærer det, at hr. Kristian Jensen branche for branche vil undersøge, om der findes tilsvarende områder som inden for færgeområdet, hvor udliciteringen har virket stik mod sin hensigt og påført det offentlige en øget omkostning?
Kristian Jensen (V), 2001-05-04:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige, at de eksempler, som hr. Søren Kolstrup tager fat i, jo er et spørgsmål om, at vi ifølge EU's udbudscirkulære skulle sende driften af de her færger i udbud.
Det er sandheden, at vi på grund af EU's udbudscirkulære har fået besparelser generelt set og samlet set.
Hvis det viser sig som f.eks. med færgedriften, at der er nogle områder, som der skal kigges nærmere på, så lad os kigge nærmere på de specifikke områder.
Men hr. Søren Kolstrup bruger færgedriften som et eksempel på at skyde hele udbudstanken ned, og det vil jeg ikke gå med til.
Til hr. Klaus Hækkerup kan jeg blot sige, at hr. Klaus Hækkerup tilsyneladende ikke har læst Venstres beslutningsforslag, idet dette forslag går ud på, at en privat virksomhed har muligheden for at udfordre, men kommunen har også muligheden for at afvise udfordringen.
Den skal blot begrunde, hvorfor den afviser udfordringen.
Det må være den måde, hr. Klaus Hækkerup udliciterede på, da han var borgmester.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Hr. Kristian Jensen sagde i sin ordførertale, at det var Venstres opfattelse, at udbudet skal foregå på et fornuftigt og sagligt grundlag.
Og så har Venstre samtidig her i Folketinget fremsat forslag om, at private skal kunne udfordre det offentlige, altså komme og sige, at de kan gøre det billigere, end det offentlige kan i dag, og nu skal den opgave i udbud. Er det et fornuftigt og sagligt grundlag, at ISS kan komme og sige: Vi kan gøre det billigere.
De afgiver så et tilbud på det halve, og når der så er gået knap 1 år, smider de håndklædet i ringen og siger: Det kan vi for resten ikke klare alligevel.
Nu har man afskediget de medarbejdere i det offentlige, der løste opgaven, og hvad skal det offentlige så gøre?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Venstres ordfører taler om økonomisk ansvarlighed.
Indebærer det synspunkt, at Venstre er indstillet på på alle områder, hvor der foretages udlicitering, at foretage beregninger for, hvor meget det koster kommunerne at foretage disse?
Eksempel:
Udlicitering af færgedrift i Danmark har vist sig at være en meromkostning for kommunerne, ikke bare for nogle få kommuner, men for alle de kommuner, der har foretaget udlicitering af færgedrift.
Vil hr. Kristian Jensen være indstillet på, at vi sektor for sektor får dels en analyse af de omkostninger, der er ved tvangsudbud, som der var ved færgedriften, og dels nogle beregninger over de offentlige skattekroner, der går til at finansiere diverse rådgivningsorganer, Dansk Servicerådgivning f.eks.?
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Jeg synes bare, at hr. Søren Kolstrup også glemmer den mulighed, at en opgave, som har været udliciteret f.eks. for en periode på 4 år, jo da selvfølgelig skal i udbud igen, og dermed fastholder vi det incitament, der også er fra private tilbudsgivere til at give det.
Så det kan udmærket være en løsning, der på mange områder kan være en, vi bruger flere gange.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Det synes jeg var et interessant svar.
At udlicitering eventuelt kan bruges som sådan en lille marginal metode, det vil jeg gerne holde fast i under den videre debat, for det indebærer jo så, at vi skal
væk fra udlicitering som en mainstream-løsning.
Gitte Seeberg (KF), 2001-05-04:
Det skorter ikke på fantasifyldte forslag fra Enhedslisten i dag.
Det her forslag er i den grad udtryk for venstrefløjens betontænkning.
Man kan ikke lide udliciteringer, og det ved
vi jo også godt.
I Det Konservative Folkeparti har vi den opfattelse, at udbud og udlicitering er fornuftigt, ikke nødvendigvis, fordi det for os er altafgørende, om en opgave varetages af amt, kommune eller en privat virksomhed, men fordi det altid er fornuftigt med udbudsforretninger, fordi den offentlige myndighed derved tvinger sig selv til at tage stilling til, hvilke opgaver man ønsker løst.
Det gør det nemmere at opstille målsætninger samt at leve op til disse målsætninger.
Det være sig, om det f.eks. er kommunen, der selv løser opgaven, eller om det er en privat virksomhed, som måske kan levere ydelsen billigere.
Enhedslistens forslag om at ophæve udbuds- og udliciteringscirkulæret kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Heraf følger, at vi heller ikke kan støtte forslagsstillernes ønske om at oprette et udviklings- og demokratiseringsråd.
Med andre ord: Vi kan ikke støtte forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Man lytter jo altid til en formand, somme tider med mere begejstring end andre.
Jeg skal spørge den konservative ordfører, fru Gitte Seeberg: Hvis man ikke går ind for beton, så må man jo gå ind for pluralisme, men strækker den konservative pluralisme sig så langt, at man klart og entydigt vender sig mod enhver form for tvangsudlicitering, hvad enten den kommer fra EU, eller den måtte komme fra Danmark eller fra Venstre? Indebærer den konservative tilsyneladende pluralismeholdning, at man entydigt vender sig f.eks. mod EU's forslag til forordning om tvangsudlicitering af alle former for transport?
Det er tvangsudlicitering, der er ingen politisk diskussion om, hvorvidt man skal gå den ene vej eller den anden vej.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Indrømmet, det var jo rigtigt, det hr. Touborg sagde, at det var et citat.
Men det er vel også rigtigt, at i den sidste ende mener SF vel sådan set, at staten burde eje jorden.
Vi skal have statssocialisme.
Ingen tvivl om det.
Men en vis størrelse giver vel også mulighed for frihed.
Eller skal man gå hjemme, hvis man har dyr i hvert fald, 7 dage om ugen og passe det hele?
Til den anden ting med bopælspligt: Kan hr. Touborg nævne bare nogle få eksempler på, at en ejer af en gård har købt en anden gård og har solgt stuehusmatriklen fra, og så er stuehuset blevet nedlagt bagefter?
Kan hr. Touborg nævne bare tre eksempler på det?
Hr. Touborg kan nøjes med Ringkjøbing Amt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Den hilser jeg velkommen, den er klart registreret.
Jeg har for nu at styrke hr. Klaus Hækkerups argumentation sandelig også registreret, at man fra Socialdemokratiets side nu siger, at man generelt vil overveje at tage et forbehold
også på alle de punkter, der ligger uden for busdrift. Såfremt det svar, jeg har fået af trafikministeren, er korrekt tolket, så glæder det mig, for det indebærer så en generel afstandtagen fra forordningen. Det vil i hvert tilfælde være et positivt fremskridt, hvis det så også bliver fulgt op med, at man vil alliere sig med de lande i EU, der entydigt vender sig mod denne forordning.
Hvad angår det andet punkt, offentlighedslovene,
Men jeg skal bare gøre opmærksom på, at selv i en situation, hvor vi fastholder staten som operatør med 100 pct. statsaktier osv.,
så har meldingerne hidtil været, at det er uoverstigeligt, såfremt man kommer ind på et forretningsmæssigt område.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Det er bare hr. Søren Kolstrups bemærkning om tvangsudliciteringer af transport i EU og Socialdemokratiets holdning til det.
Det er Århus Sporveje, og det er rigtigt, at EU har fremsat et forslag.
Men vores holdning til EU's forslag er, at vi siger: I de tilfælde, hvor man fra det offentliges side ønsker at subsidiere en virksomhed som f.eks. Århus Sporveje, altså give tilskud til en virksomhed for at få en billig transport, skal det være undtaget fra EU's udbudsregler, forudsat at den pågældende virksomhed så ikke går ind og konkurrerer med andre, for vi kan selvfølgelig ikke have en virksomhed i EU, som får tilskud fra staten eller kommunen og så dels driver sin egen virksomhed, dels går ud og udkonkurrerer andre.
Så det er vores holdning, og det er den politik, vi arbejder for kommer igennem.
Må jeg så sige til hr. Søren Kolstrup, som nævner offentlighedsloven som et eksempel: Det er rigtigt, at det har været fremdraget i en tidligere debat her af et daværende medlem af Folketinget fra SF, og vi har jo givet tilsagn om at få ændret ordningen om offentlighedens adgang, og det arbejder regeringen faktisk også på.
Så jeg forstår ikke helt bemærkningen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-04:
Kristeligt Folkeparti kan heller ikke støtte forslaget.
Hvis en kommune gør det bedst, så er det fint. Hvis en privat gør det bedst, er det fint.
Selvfølgelig har den kommune eller amt, som udliciterer, det politiske ansvar, men vi må løse opgaven bedst og billigst, og af den grund afviser vi dette forslag.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Lad mig først sige til hr. Kristian Jensen, at Venstre jo har sagt, at der kan spares 26 mia. kr. på at udlicitere i de offentlige budgetter.
Det er fuldkommen fantasital.
Men under alle omstændigheder må man sige, at hvis der skal være bare et gran af troværdighed i det, Venstre har sagt, og i det, Venstres finanspolitiske ordfører, hr. Thor Pedersen, har sagt, så er Venstre nødt til at gennemføre tvungen udlicitering af alle offentlige opgaver.
Ellers kan man aldrig komme i nærheden af det beløb, aldrig.
Når jeg har prøvet at regne mig frem til, hvad en kommune, som den, jeg var borgmester i, skulle spare, så vil
jeg sige, at det er fuldkommen out of order at forestille sig, at det kan gennemføres. Lad mig så til hr. Søren Kolstrup sige: Jeg har ikke snakket noget om synliggørelse af prisen.
Hr. Søren Kolstrup lægger mig ordene i munden.
Jeg har sagt, at man kan afprøve effektiviteten i den offentlige og den private sektor.
Jeg synes faktisk også, at det, at udliciteringsgraden er omkring 18-20 pct., jo viser, at det er en udmærket afprøvning, man foretager.
Så spørger hr. Søren Kolstrup, om der er en anden måde
end udlicitering: Jamen det redegjorde jeg jo også for i min ordførertale.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke på Socialdemokratiets vegne vil afskrive muligheden for gennem udlicitering at afprøve, om en eller anden gren i den offentlige sektor fungerer tilstrækkelig effektivt.
Niels Helveg Petersen (RV), 2001-05-04:
Jeg kan meddele, da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Morten Helveg Petersen, er forhindret i at være til stede, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte det fremsatte forslag.
Vi har ingen principielle betænkeligheder ved udlicitering.
Det kan være et udmærket og fornuftigt instrument for at sikre bedst mulig service til rimelig pris.
De politiske beslutningstagere, hvad enten det er stat, amt eller kommune, er forpligtet til at udstikke fornuftige rammer for udlicitering af de konkrete opgaver.
Det Radikale Venstre kan ikke støtte forslaget.
Ole Sohn (SF), 2001-05-04:
Jeg har ingen korte bemærkninger og håber heller ikke at få nogen.
Jeg vil gerne sige, at SF ser meget positivt på forslagets intentioner om, at man i højere grad inden for det offentlige, specielt inden for staten, er med til at foretage udviklingsarbejde og demokratiseringsarbejde af de offentlige arbejdspladser med henblik på at lave nogle bedre og mere effektive arbejdspladser.
Jeg har lidt indtryk af, at forslaget måske er udtænkt i en tid, før regeringen sammen med SF og Enhedslisten selv gik i gang med at stramme kravene omkring betingelserne forud for udbud og udlicitering i kraft af den incitamentspakke, der bl.a. er lavet på arbejdsmiljøområdet, og de initiativer, der er på Erhvervsministeriets område.
Der sker nemlig ganske meget fornuftigt i opstramningen af reglerne i forbindelse med udbudet.
Hvorimod jeg tror, at det ville være meget mere frugtbart og konstruktivt, hvis vi kommer frem til at stille nogle deciderede krav til, hvilke forudsætninger det er, vi arbejder under, når det gælder arbejdsmiljø, sociale forhold osv., osv. Derved vil man komme i en situation, hvor interessen for udlicitering bliver stærkt begrænset.
Så jeg synes ikke, at jeg har det samme aggressive forhold til spørgsmålet som hr. Søren Kolstrup.
Men SF er som udgangspunkt meget positivt indstillet over for at finde nogle varianter, hvor man kan være med til at demokratisere og udvikle de offentlige arbejdspladser for at gøre dem mere effektive.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Har jeg forstået fru Gitte Seeberg korrekt, nemlig at Det Konservative Folkeparti ønsker, at kommunerne skal have et vist frirum, og at følgen deraf er, at Det Konservative Folkeparti entydigt vender sig imod EU's forordning om tvangsudlicitering af enhver form for offentlig transport?
Gitte Seeberg (KF), 2001-05-04:
Til hr. Klaus Hækkerup: Jeg har ikke kritiseret Socialdemokratiet her fra Folketingets talerstol, i alt fald ikke i denne her sag.
Dem, jeg gik til angreb på, var
forslagsstillerne, og mig bekendt er Socialdemokratiet ikke medforslagsstiller til det her forslag.
Jeg kender godt Socialdemokratiets indstilling til udlicitering, men jeg vil sige, at vi må indordne os efter den lovgivning, som kommer fra EU, og påvirke via den vej, hvis vi synes, at noget er galt.
For Det Konservative Folkeparti er det ikke alfa og omega, at det skal være en privat virksomhed, der udfører opgaven.
Vi ser gerne, at det er private virksomheder, men i de tilfælde, hvor en kommune eller et amt kan løse opgaverne lige så godt og lige så billigt, så er vi også med på det. Men vi tror, at det er en god idé at gøre sig klart, hvad det er for en opgave, man ønsker at få løst, og så tage bestik af situationen derfra.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Jamen jeg er jo ikke forslagsstiller.
Forretningsordenen giver vel anledning til, at man tre gange kan få ordet for en kort bemærkning til hver ordfører.
Så det formoder jeg ikke at der kan være noget i vejen for.
Jeg vil da godt spørge fru Gitte Seeberg, som frit fra leveren heroppe postulerer, at Socialdemokratiet uden videre er modstander af udlicitering, selv om jeg ellers synes, at jeg gav udtryk for den modsatte opfattelse: Er der overhovedet ingen overvejelser hos Det Konservative Folkeparti om f.eks. at sige, at det er urimeligt med de grænser for udlicitering, som EU har pålagt kommunerne, når kommunerne gang på gang kan påvise, at når de går i udbud med en opgave, så kommer der overhovedet ingen tilbud fra resten af EU?
Det, vi hører fra socialdemokratiske borgmestre, fra venstreborgmestre, fra konservative borgmestre, er, at de grænser bør hæves.
Er der ikke grundlag for bare en anelse kritik af EU's udbudscirkulære?
Egil Møller (DF), 2001-05-04:
ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på hans og partiets vegne meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget i Dansk Folkeparti.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Jeg stillede hr. Klaus Hækkerup et spørgsmål, som jeg gerne vil repetere.
Argumentet for udliciteringscirkulæret skulle bl.a. være en synliggørelse af prisen.
Jeg skal spørge hr. Klaus Hækkerup, om hr. Klaus Hækkerup har fantasi til at forestille sig, at denne synliggørelse kunne finde sted på en anden måde end ved at bruge den mekanisme, der hedder udlicitering.
Jeg vil godt repetere mit spørgsmål om cirkulæret.
Netop fordi hr. Klaus Hækkerup mener, at der er en gruppe af opgaver, som absolut ikke skal udliciteres, er det så ikke relevant også at få det ind i statens udliciteringscirkulære, netop fordi det jo giver en politisk retningspil for, hvad regeringen måtte mene?
Kristian Jensen (V), 2001-05-04:
Jeg er meget glad for, at hr. Klaus Hækkerup nu indrømmer, at der ikke er noget forslag fra Venstre om et tvangsudbud i kommunerne.
Men jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvor hr. Klaus Hækkerup har den opfattelse fra, at der vil komme et sådant forslag. For det var jo det, hr. Klaus Hækkerup sagde som spekulation: Han mente, der ville komme sådan et forslag.
Klaus Hækkerup (S), 2001-05-04:
Jeg skal først beklage over for hr. Kristian Jensen, at jeg udtrykte mig lidt forkert.
Nej, der er ikke et forslag om tvangsudbud, men der er forslag om, at kommunerne skal overveje, inden de går i tvangsudbud.
Det næste skridt vil selvfølgelig være forslag fra Venstre om at påbyde udbud, når først dét er på plads.
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg godt sige, at omsorgsopgaverne jo ligger i kommunerne, og det er en af grundene til, at vi har sagt, at vi ikke vil pålægge kommunerne at tvangsudlicitere eller tvangsudbyde, som det jo er, de opgaver, de varetager i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-05-04:
Det er ikke, fordi jeg også er blevet Venstres hjemmestyreordfører, men vores ordfører, fru Ellen Kristensen, har pludselig fået forfald.
Og jeg har jo derfor ikke haft mulighed for, som fru Dorte Bennedsen, at have fulgt med i, hvad der er sket i det grønlandske Landsting, men jeg kan da se af forslaget, at det jo bygger på en ganske omhyggelig aftale med det grønlandske hjemmestyre.
Så jeg tør godt på det grundlag sige, at Venstre kan støtte forslaget.
Dorte Bennedsen (S), 2001-05-04:
Jeg vil gerne starte mit indlæg med en ros, en ros, som jeg i sagens natur her i salen er nødt til at rette til ministeren.
Det handler, om jeg så må sige,
om det traditionelle hvertandetårlige problem om bloktilskud, men her er samlet en række elementer op, enkeltsager, problemer, der er opstået, helikoptertjenesten, som har fået dårlige vilkår, fordi der er kommet fastvingede fly osv.
Det er meget grundigt, meget overskueligt, meget let tilgængeligt i en grad, som jeg synes man sjældent ser i bemærkninger til lovforslag, og det synes jeg gerne jeg vil udtrykke min store anerkendelse af.
I øvrigt handler forslaget jo så om den aftale, der er indgået mellem det grønlandske landsstyre og finansministeren.
Så vidt jeg husker, er den blevet indgået her for en månedstid siden efter et grundigt forarbejde på embedsmandsplan, og jeg har forstået, at det har været en rimelig god og ordentlig proces i gensidig forståelse og respekt.
Forslaget betyder jo, at bloktilskuddet for år 2002 og 2003 bliver fastsat på et uændret niveau i forhold til i år, selvsagt med pris- og lønreguleringer, og så ud fra det, jeg nævnede før, enkeltområder, hvor der har vist sig at være nogle problemer.
Det er inden for redningstjenesten.
Det er inden for noget pensionsområde, og det er inden for noget huslejeområde.
Der er en række af disse problemer, og det bliver der selvsagt reguleret for.
Det har haft en første behandling her for nogle dage siden, og jeg forstår, at det skal have sidste behandling i næste uge, så vidt jeg erindrer, og så vil vi formelt modtage oplysninger om Landstingets stillingtagen. Så vidt jeg har fået refereret, er der ingen grund til at være bekymret for indstillingen, for ved førstebehandlingen i Landstinget fik forslaget en god modtagelse fra alle sider.
En ting vil jeg godt bemærke i forslaget, og det er, at det som sagt er en videreførelse.
Jeg har noteret mig, at det af forslaget fremgår, at man også har aftalt, at inden de næste forhandlinger i år 2004 vil man tage de principielle retningslinjer for bloktilskuddet, og herunder afvikling af bloktilskuddet, op til en mere grundig diskussion.
Jeg synes, det er en rimelig fornuftig ting, at man ikke har gjort det endnu, for når vi når frem til 2004 eller tiden inden da, vil den grønlandske selvstyrekommission have færdiggjort sit arbejde, og det er klart, at det er et fornuftigt grundlag at tage den debat på.
Så vi kan fra vores side give fuld tilslutning til de principper, der er her, det forslag om bloktilskud for 2002