runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Jeg skal gøre det kort og sige, at vi er godt tilfredse med det her lovforslag.
Det baserer sig jo på den grundstruktur, som hele kommunalreformen er gjort af, nemlig at Danmark er for lille til tre skatteudskrivende led.
Det ønskede vi reduceret til to, og derfor skal de kommende regioner ikke udskrive skat.
Men de kommende regioner fungerer jo med direkte valg, det vil sige, at vi får et direkte valgt regionsråd, som på demokratisk vis kan påtage sig sundhedsopgaven.
Med finansieringen her skabes der lige og ensartede vilkår i hele landet for driften af sundhedsopgaven, og disse lige og ensartede vilkår betyder, at uanset hvor man bor i landet, vil man få det samme gode sundhedstilbud.
Regionerne får et kolossalt incitament til at samarbejde med kommunerne, og kommunerne får et incitament til at samarbejde med regionerne.
Hvis vi ser det fra kommunernes side, kan man sige, at det at have et takstbidrag, som vi nu har talt om, altså at man skal betale for hver enkelt ydelse, som gives i sundhedssystemet, er medvirkende til, at kommunerne med forebyggelse vil forsøge at sikre, at befolkningen bruger færrest mulige sundhedsydelser.
Men det er jo ikke sådan, at man vil forhindre disse, man vil bare igangsætte forebyggelsesinitiativer og udbygge sundhedscentre.
Denne bestil og udfør-model er udgangspunktet for, at man har lavet denne kommunale medfinansiering, som jeg mener vil ændre forholdet omkring sundhedssystemets drift fuldstændigt og vil give kommunalbestyrelsen en afgørende indflydelse på planlægning, specialefordeling osv. på det kommunale område.
Det tror jeg vil være en god og hensigtsmæssig udvikling.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Jeg kan helt bekræfte det, som hr. Leif Mikkelsen siger, helt bekræfte det.
Og det er jo så i øvrigt den del, vi er enige om.
Vi har haft debatten om sundhedsloven – som vi stemmer for ved tredjebehandlingen – hvor et af de nye elementer, der ligger i sundhedsloven, er, at kommunerne får et mere direkte forebyggende ansvar.
Det har vi støttet, det er vi enige i.
Vi mener faktisk, at der, hvis det er sådan, at de også får økonomi til det og de rigtige redskaber og muligheder, er en vigtig rolle for kommunerne at spille her.
Men det er bare noget andet, vi snakker om med hensyn til finansieringen.
Vi er også helt med på det, hr. Kjeld Møller Pedersen heller ikke afviste, nemlig at det kunne være fornuftigt også at tænke i incitamenter i den her sammenhæng.
Han har bare samtidig advaret imod den måde, regeringen har indrettet det her på, som er grebet ud af den blå luft uden dokumentation.
Det advarer han imod.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-06-10:
Jeg vil garantere for, at dette lovforslag har været udsat for en meget grundig behandling.
Dels har der været den interne opposition, som fortrinsvis har bestået af partiernes retsordførere, hr. Tom Behnke og fru Birthe Rønn Hornbech, dels har der været de kritiske bemærkninger fra oppositionen, som nu bliver fremsat.
Derfor er det klart, at det forslag, der nu foreligger med de ændringsforslag, som er fremsat, gerne skulle være sikring for, at det retssikkerhedsmæssigt er i orden.
Det er jo sådan, at borgerservicecentrene vil være en mulighed, sådan som hr. Poul Nødgaard lige har gennemgået det, for at give borgerne en service tæt på deres hjem.
Lovforslaget har til formål at fjerne uhensigtsmæssige juridiske barrierer, der er til hinder for en smidig afvikling af sagerne i borgerservicecentrene.
Borgerservicecentrene giver mulighed for, at kommuner, som har borgerservicecentre, og kommuner, som ikke har det, håndterer sagerne ens.
Det, vi har drøftet, er et samtykke, og vi har drøftet, at det ikke kan være rigtigt, at man skal give samtykke til, jeg havde nær sagt hvad som helst.
Det er alene således, at der skal gives samtykke, når der gås på tværs af forvaltninger.
Det vil sige, at hvis man henvender sig i en kommune, som ikke har borgerservicecenter i én forvaltning, så skal man ikke give samtykke.
Det samme må gælde for borgerservicecenteret, hvis man henvender sig og det drejer sig om en henvendelse gennem borgerservicecenteret som fremskudt forvaltning til én forvaltning.
Så skal der tilsvarende ikke gives samtykke.
Derudover ændres reglerne for videregivelse.
Til sidst er der spørgsmålet om fritagelse for aktindsigt.
Der er det sådan, at fritagelse for aktindsigt er strammet kolossalt op i behandlingen af lovforslaget, således at fritagelse for aktindsigt alene gælder der, hvor en kommune foretager en kontrol af et borgerservicecenter, dvs. gennemgår hele borgerservicecenterets totale forretningsomfang.
Dér er det ikke muligt for en borger at få aktindsigt i selve denne kontrolhandling, men ellers er det muligt.
Jeg mener hermed, at der er skabt fuldstændig klarhed over, at disse fravigelser fra § 29 i forvaltningsloven ikke giver anledning til, at borgerne retssikkerhedsmæssigt bliver dårligere stillet.
Man får en betydelig smidighed i behandlingen, og dermed skaber man grundlag for og incitament til at skabe disse borgerservicecentre.
Dermed er de juridiske barrierer fjernet, og man kan få en nem og let sagsbehandling.
Så vi kan støtte lovforslaget.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Jeg vil godt henvise fru Line Barfod til en tekst, for det kunne tyde på, at hun ikke har læst på lektien.
Det tror jeg ikke hun har.
Det står præcis beskrevet i det fantastisk gode betænkningsbidrag, som regeringen, altså Venstre, Konservative, og Dansk Folkeparti har skrevet til det her lovforslag.
Der står det nøjagtig listet op fra A til Z.
Hvad er det så, man vil mere?
Man kan bare begynde at læse det.
Og hvis fru Line Barfod havde forberedt sig til dagens debat, så ville hun ved at læse ned igennem det se nøjagtig alle vores argumenter for vedtagelsen af det her lovforslag.
Jeg synes ikke, der er nogen særlig fyldestgørende bemærkninger i det fra Enhedslisten ud over nogle småtterier, men det er så den måde, man har valgt at lave det på.
Der er et par linjer, men det er ikke af den kvalitet, som vores betænkningsbidrag er af.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Jeg har fuldstændig forstået, at dette forslag bliver vedtaget.
Jeg er ikke i tvivl om, at regeringen og Dansk Folkeparti har flertal til at kunne stemme det igennem.
Jeg kan godt tælle til 90.
Det, jeg gerne vil høre, er argumentet for, hvorfor det her forslag stemmes igennem.
Når man har borgerservicecentre, der fungerer i dag, når man kan lave alle de borgerservicecentre, man ønsker ude i kommunerne, så er det jo dette forslag, der er en justering.
Det er ikke det, vi måtte lave fremover, der er en justering.
Det er dette forslag, der er en justering i forhold til den virkelighed, der er gældende i dag.
Den justering, der gennemføres med dette lovforslag, er en forringelse af de rettigheder, borgerne har.
Det er en forringelse af borgernes ret til, at der kun bliver videregivet oplysninger om dem, hvis de har givet samtykke.
Det er bare det, jeg gerne vil have Dansk Folkepartis forklaring på: Hvad er argumentet for, at man vil lave den justering og forringe borgernes rettigheder?
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Det kan besvares lynende kort, der er ingen grund til at lave nogen lang debat ud af det.
Det lovforslag, der foreligger – jeg har sagt det to-tre gange, men jeg vil gerne gentage det til ære for Enhedslisten – og som vi stemmer for, mener vi indeholder de elementer, der skal til for at lave nogle forsvarlige borgerservicecentre.
Jeg har ikke alene om det her lovforslag, men også om andre, sagt, at hvis det viser sig hen ad vejen, at der skal ske justeringer, så vil de naturligvis komme til at ske.
Men forslaget ligger der, og der er stillet nogle fornuftige ændringsforslag, der betyder, at når vi trykker på de grønne knapper for dem om et øjeblik, er det, der foregår, forsvarligt.
Derfor bliver det jo gentagelse på gentagelse.
Jeg har svaret både den ene og den anden og den tredje ordfører på det her.
Det er præcis de samme spørgsmål, man nøje vurderet fra oppositionens side stiller, sådan en slags drillespørgsmål, når nu man én gang har fået svar på dem.
Det her lovforslag bliver gennemført, som det foreligger med de foreliggende ændringsforslag, og det sikrer den danske befolkning nogle gode, velfungerende borgerservicecentre.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Jeg ville gerne høre: Når nu det fungerer rigtig godt i Ringsted, sådan som vi kunne høre på den høring, vi afholdt for at diskutere retssikkerhed, når man fra Ringsted Kommunes side kan sige, at det i dag ikke er noget problem, at borgerne skal give samtykke til, at deres oplysninger kan videregives, hvorfor skal vi så vedtage et lovforslag, hvis eneste materielle indhold er, at borgerne ikke længere skal give samtykke?
Kommunerne har jo i dag fuld mulighed for at oprette borgerservicecentre, nøjagtig som Ringsted og flere andre kommuner allerede har gjort.
Hvorfor skal vi så vedtage et lovforslag, hvis eneste formål er, at man skal lave undtagelser fra de regler, som kommunerne i dag ikke har problemer med at leve op til?
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Nu skal man ikke blande Indenrigsministeriets jurister ind i sagen, men de har jo også et syn på det.
Det er da klart, at der har været juridisk ekspertise på det her, og der må vi så vurdere, om vi politisk stoler på de råd, vi får fra vores juridiske eksperter også i ministeriet, og det har vi gjort i den kreds, der har lavet det her kommunallovforslag.
Jeg ved jo også godt – nu er det måske lidt farligt at sige det, jeg siger nu – at mange gange, når man beder om nogle udtalelser fra nogle eksperter, der bliver betalt for det, kan det ene synspunkt være lige så rigtigt som det andet.
Jeg har det altså sådan, at jeg, når der skal træffes nogle vigtige beslutninger, lytter til mit eget hjerte og mit eget sind.
Jeg ser selvfølgelig, hvad der er kommet frem af udtalelser fra ikke alene juridisk hold, det kan også være fra andres fageksperters side, men det er nu engang mig, der træffer beslutningen.
Det synes jeg man kan gøre ganske trygt og roligt, og jeg synes, det er et meget stort ansvar, man påtager sig ved at trykke på de røde knapper i forbindelse med det her forslag.
Magnus Heunicke (S), 2005-06-10:
Bare et par bemærkninger.
Hr. Poul Nødgaard siger, at hans hverdag ikke bliver præget og styret af eksperter, og jeg tror ikke, at der efter i dag er nogen, der overhovedet kunne finde på at beskylde hr. Poul Nødgaard for at være præget af eksperter på nogen måde, for det er jo næsten rørende, hvordan hr. Poul Nødgaard siger, at han ikke er jurist og ikke kan gennemskue de juridiske spidsfindigheder og så i øvrigt efterfølgende nægter at lytte til alle de jurister, vi har til rådighed i Folketinget, der kommer med den ene advarsel efter den anden.
Jeg vil gerne sige til hr. Poul Nødgaard, at hvis hr. Poul Nødgaard vil vise udskriften fra Folketinget i dag til sine kolleger i Ringsted, vil de også kunne se, at vores ændringsforslag, den samlede oppositions ændringsforslag, jo netop går ud på at indføre, hvad man har indført i Ringsted med succes.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Det er jo lige præcis Venstres vurdering af den enkelte borger, der er problemet.
Men det, der er afgørende, er, at bare der er én, der ønsker aktindsigt, én, der ønsker at give samtykke, hvorfor skal man så ikke give borgerne mulighed for det?
Det kan godt være, at hr. Leif Mikkelsen kan forklare det, når det er et fremskudt servicecenter for den konkrete kommune, borgeren også selv bor i, det er én situation; men det, man også skal kunne bruge borgerservicecentrene til, er jo at hjælpe og bistå med at træffe afgørelser i sager, hvor det drejer sig om andre kommuner, andre myndigheder.
Hvad – og det er virkelig et meget åbent, slet ikke ironisk spørgsmål – er det for en tænkning, der ligger bag, at Venstre vil forhindre folk i at give samtykke, hvis det er, at borgere gerne vil bruge et borgerservicecenter?
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Jeg takker for belæringen, men det ændrer ikke spor ved mit syn.
Jeg har også været med til den høring, der blev holdt her på Christiansborg, hvor nogle eksperter var inde.
Jeg har stor respekt for eksperter, men de styrer ikke min tilværelse.
Det gør de bestemt ikke på nogen måde.
Indenrigsministeren står her midt i salen, og jeg går ikke ud fra, at han ville nikke ja til, at sådan et lovforslag kommer gennem Folketinget, hvis han mente, at der blev lavet nogen som helst form for overgreb på den danske befolkning.
Det her er simpelt hen en lov, som befolkningen må kræve, og som jeg sagde, er vores borgerservicecentre simpelt hen hovedhjørnestenen i den her reform.
Der er jo mange af dem, der sidder herinde, der bor inde i de store byer, og de ved ikke rigtigt, hvad der rører sig ude på landet.
Det var da dejligt at høre, at min kommune bliver rost.
Det er jeg da utrolig glad for.
Jeg har været medlem af byrådet i 16 år, så det er jeg da utrolig lykkelig for.
Det vil jeg bringe videre hjem og eventuelt tage en udskrift her fra forhandlingerne og vise til de andre kommunalpolitikere og vores administration.
Jeg skal ikke gøre mig klog på tingene ud fra et juridisk synspunkt, jeg mener bare, at det, vi gør nu, og sådan som vi gennemfører loven, er, at vi sikrer, at de retssikkerhedsmæssige principper i dansk lov bliver overholdt.
Ellers vedtager vi jo ikke lovforslaget, for så er det vel mere eller mindre grundlovsstridigt, og det er det jo ikke. Så jeg må da henholde mig til den juridiske ekspertise, vi har haft til rådighed både under behandlingen i Kommunaludvalget, og hvor vi ellers har forhandlet i denne her sag.
Der må jeg gå ud fra, at der ikke er noget lovstridigt i det her, og ud fra det kan vi naturligvis støtte det foreliggende lovforslag hundrede procent.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Det var meget interessant at høre hr. Nødgaard beskrive Ringsted.
Sagen er nemlig den, at det, SF's og de øvrige oppositionspartiers ændringsforslag går på, er at lave Ringstedmodellen.
Det er at sikre, at de regler overholdes, som er i dansk forvaltningslov i dag, som Ringsted Kommune overholder, og hvor kommunaldirektøren sagde, at der ingen problemer var med at forlange samtykke, at der ikke nogen problemer var med at give folk aktindsigt.
De havde faktisk en rigtig god måde at drive deres borgerservicecentre på.
Man siger, at der ikke er aktindsigt for borgere, som skal have behandlet en sag i et borgerservicecenter, og at der ikke er adgang til at give samtykke, hvis det er, oplysninger indhentes fra andre forvaltninger.
Man tilsidesætter forvaltningsloven, og det er lige præcis der, vi har problemet.
Giv os Ringstedmodellen.
Poul Nødgaard (DF), 2005-06-10:
Allerede ved første behandling havde vi en indgående drøftelse af det her lovforslag, og jeg har ikke nogen aktuelle planer om at indlede en lang debat her en fredag eftermiddag, hvor jeg tror, at mange er optaget af at få debatten gjort færdig.
Jeg vil dog alligevel fremhæve, at ud af de 49 lovforslag, som Folketinget nu vedtager senest på næste fredag, anser jeg det her lovforslag for et af de absolut vigtigste, og det gør jeg ud fra det synspunkt, at jeg kommer fra en kommune, hvor vi i rigtig mange år har haft et meget veldrevet borgerservicecenter, som vores befolkning er meget glad for.
Derfor har jeg ikke rigtig kunnet forstå den videnskabelige diskussion, der har været under lovforslagets behandling.
Når jeg hører mange af de synspunkter, der kommer frem, virker det nær mest for mig, som om vi har drevet det ulovligt, og det tror jeg ikke vi har.
Det tror jeg bestemt ikke vi har.
Men sagen er, at hvis ikke vi laver de borgerservicecentre, og det er det, jeg vil godt gøre oppositionen her meget, meget opmærksom på, så tror jeg, at det bliver meget, meget svært at få de nye storkommuner til at fungere.
Tænk på, hvor store mange af kommunerne bliver.
Det behøver jeg vist ikke stå at repetere.
Vi har nogle, der bliver rigtig store, hvor det er livsnødvendigt, at borgerne kan få løst en stribe opgaver der, hvor de bor.
Jeg synes også, at man i de ændringsforslag, der er stillet, langt hen ad vejen har imødekommet de her synspunkter, der har været fremme.
Nu synes jeg så, at man skulle afprøve det her, og det bliver man simpelt hen nødt til, for det beslutter vi.
Det her bliver afprøvet.
Skulle der så hen ad vejen vise sig nogle ting, der måske vil være uhensigtsmæssige, er det da klart, at enhver ansvarlig politiker vil gå med til at rette de ting, der eventuelt skal ændres.
Det gælder ikke alene det her lovforslag.
Når vi vedtager de her 49 lovforslag i løbet af næste uge, er det da klart, at der kan være en lov eller to eller tre måske, hvor der skal ske nogle justeringer ud fra nogle praktiske erfaringer.
Sådan er det nu engang.
Men på befolkningens vegne vil jeg vi hvert fald sige: Jeg er glad for, at det her lovforslag foreligger, og jeg er også glad for, at vi gennemfører det med de ændringsforslag, der er.
Hvis man vil blive ved med, jeg ved ikke, om man kan kalde det at sabotere lovforslaget, men i hvert fald tale meget negativt om det, tror jeg nok, vi må sætte en eller anden form for en oplysningskampagne i gang, der gør borgerne opmærksom på, hvad det er, de kan få af store muligheder for at løst deres store samfundsopgaver ét sted der, hvor de bor.
Disse var ordene, få, men velmente.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Hvis det kan udbredes til at blive Venstres menneskesyn, at man etablerer borgerservicecentre i den offentlige forvaltning, der skal gøre livet lettere for borgerne og skabe en praksis, hvor borgerne altså kan få en smidig sagsbehandling, som ikke har karakter af bureaukrati, og hvad det offentlige ellers kan få skyld for, er det helt fantastisk.
Det er et menneskesyn, der afspejler, at der netop tages hensyn til de borgere, der har brug for at få løst en opgave, så det kan foregå så smidigt og enkelt og nemt som muligt uden unødvendigt bureaukrati og uden unødvendige forsinkelser og unødvendig gene for borgerne.
Så jeg må bare sige, at Venstres menneskesyn kommer til udtryk i det her forslag, ved at det gøres det nemmere for borgerne i det offentlige system.
Så det er en fejlagtig fremstilling, fru Anne Baastrup laver her.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Jeg er bedrøvet over den drejning, Venstre har taget i synet på borgere og synet på, hvem der ejer forvaltningen.
Med den her beskrivelse har hr. Leif Mikkelsen jo helt tydeligt givet udtryk for, at det er systemet, der ejer forvaltningen.
Hvis borgerne har et problem og derfor gerne vil have aktindsigt, bestemmer systemet, at det må de ikke få.
Hvis det er, det drejer sig om afgørelser, hvor der skal ydes bistand fra en anden myndighed til at træffe afgørelser, så bestemmer systemet, at de papirer, det har, skal borgerne ikke have indblik i.
Systemet bestemmer, at det er fuldstændig ligeglad med borgerne, så ligeglad, at det end ikke forlanger samtykke.
Nu har vi jo haft en høring om borgerservicecentrene, og der viste det sig, at stort set alle de forvaltningsretlige kapaciteter, der kan stampes op, var imod.
Der var folk, der talte for, det var Kommunernes Landsforening.
De sagde, det var ganske overflødigt, at folk skulle give samtykke, og at det i øvrigt var meget, meget besværligt.
Jeg husker sågar også en konsulent, der sådan skulle understrege det ekstra og sagde, at det ikke var nødvendigt at bede borgerne om samtykke, for det, man selv kunne gøre som kommune, var det bedste.
Og det er problemet.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Nødgaard siger, nemlig at der jo ikke er noget med, at man tilsidesætter grundloven, slet ikke.
Man laver en ny lov, hvor man bare ophæver bestemmelser i den danske forvaltningslov.
Jeg vil godt minde hr. Poul Nødgaard om, at det har taget os rigtig, rigtig mange år for det første at få kommunerne til at være omfattet af forvaltningsloven, for det andet at få dem til at overholde den.
Jeg regnede med, at nu, hvor vi får de store kommuner, ville de rent faktisk også være i stand til at overholde forvaltningsloven.
Og hvad gør man så?
Så fjerner man elementer i forvaltningsloven.
Så er det da virkelig, at de offentligt ansatte i en kommune bliver forvirrede.
Så lad os få Ringstedmodellen, og lad os holde fast ved den store sejr, vi fik, ved at forvaltningsloven skal omfatte kommunerne.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Nu bruger hr. Ole Stavad formuleringen åbner risikoen for.
Det vil sige, at det er sådan et meget bøjeligt udsagn, og derfor er det jo en trossag, om det nu sker eller ej.
Jeg vil bare sige, at vi har fuld tillid til, at den lovgivning her sikrer i den udstrækning, den skal sikre, og når eksperterne har den opfattelse, som hr. Ole Stavad siger de har, ville de sikkert også bruge stærkere udsagn om det, hvis de troede, det ville blive et problem.
Derfor mener jeg ikke, at der er grundlag for at ændre, uanset at der er peget på, at der kunne komme en situation som den, hr. Ole Stavad peger på.
Det er ikke lovforslaget som sådan, der er problemer i.
Det vil være håndteringen efterfølgende, og den har vi fuld tillid til sker på en ordentlig måde.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-10:
Jeg synes faktisk allerede, jeg har svaret på det første spørgsmål, nemlig ved at sige, at i hvert fald vi i Det Konservative Folkeparti ikke umiddelbart er parat til at gå ind og øge brugerbetalingen i det offentlige sundhedsvæsen.
Det er ikke det, der er vores mission med det her lovforslag.
Det, der er vores mission, er, at vi får et bedre og gerne et styrket sundhedsvæsen ud af lovforslaget.
Med hensyn til det andet spørgsmål vedrørende finansieringen er det jo således, at man betaler det samme pr. borger i landet netop for at sikre, at der ikke bliver forskel rundtomkring i landet på, hvad det er, man betaler.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Vi mener bestemt, at den her lovgivning sikrer tjenestemændene, i den udstrækning de nu skal sikres i det her forløb.
Det er bestemt vores opfattelse, og skulle der senere være eksempler på, at det ikke bliver håndteret rigtigt, må det afgøres de steder, hvor det skal.
Vi har fuld tillid til, at den her sammenskruning af lovgivningen sikrer, skal vi sige, de offentligt ansatte som helhed, deriblandt også tjenestemændene.
Vi har ikke grund til at tro andet.
Elisabeth Geday (RV), 2005-06-10:
Det Radikale Venstre stemmer imod dette her lovforslag, fordi vi er overbeviste om, at det i virkeligheden dækker over en omorganisering af Fødevarestyrelsen og fødevarekontrollen, som skal spare penge på området, snarere end at ambitionen er at skabe bedre dyrevelfærd og sikre sundere og sikrere fødevarer.
Det passer nemlig ganske fint med det, vi har oplevet, der foregår på et andet af ministerens områder, nemlig på det såkaldte fødevareflagskib, Danmarks Fødevareforskning.
Her har flertalsregeringen, Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti, netop reddet forskningen fra total undergang.
Men flagskibet er efterladt i en total miserabel tilstand, og 75 mand fra besætningen er kastet over bord.
Så meget for en ambitiøs fødevarepolitik, så meget for regeringens højt besungne satsning på forskning og så meget for større dyrevelfærd og fødevaresikkerhed.
Det forlig, som flertalsregeringen har givet hinanden håndslag på i en sen nattetime, har også haft et andet besynderligt resultat, nemlig at man har flyttet det mikrobiologiske laboratorium for den sydjyske og fynske region fra Vejle til Esbjerg.
Vejle var oprindelig det, som Fødevarestyrelsens direktion havde indstillet.
Placeringen i Esbjerg er ubetinget dyrere, alene fordi der vil være langt flere transporter til området, end hvis man havde placeret det i Vejle, som unægtelig ligger mere centralt i en syddansk/fynsk region.
Vi mangler stadig væk at få flertalsregeringens forklaring på den beslutning, men det vil jeg så se frem til som en af de kommentarer, der kunne være til den her ordførertale.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-10:
Jeg vil bare sige, at når man er et ansvarligt parti og man indgår i et forlig, så må man også nogle gange synke noget, som man ikke lige har lyst til.
Det er noget, som Dansk Folkeparti i lang tid har været tilhænger af, og det har vi nu fået gennemført, bl.a. fordi vi har været villige til at indgå i det her forlig.
Så kan det alt andet lige heller ikke være en dårlig ting, at man tilfører Danmarks Fødevarestyrelse flere ressourcer.