runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-14:
Jeg ville spørge CD's mand, som jo elsker Euroland, om han kan for mig forklare, hvordan han og andre bare sænker eurostridens lanser og slækker loven om finanser.
Før den torsdag i september, jeg vil tro, han den remember, var signalet klart og kort: Bliver det nej, så bliver det hårdt, så går renten helt agurk, så er Danmark EU's skurk, så må alle bæltet stramme, og det vil hele Danmark ramme.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Først til hr. Henrik Sass Larsen
: Prøv at høre: Altså vi er tilhængere af effektiviseringer.
Det håber jeg da også hr. Henrik Sass Larsen er.
Så kan vi diskutere, hvor langt man kan komme, og hvordan man gør det, men vi er da tilhængere af, at man får afprøvet, om der er penge at hente ved at gøre tingene på en mere rationel måde.
Vi lider altså ikke af den dér vrangforestilling, at den måde, man altid har gjort det på, nødvendigvis er den måde, man også skal gøre det på fremover.
Det er ikke det afgørende for, om den ældre føler, at vedkommende får en god service, og derfor vil vi da gerne indgå i drøftelser om, hvordan man kan gøre tingene så godt som overhovedet muligt for de penge, der nu er til rådighed.
Om det så er realistisk at tro, man får besparelser i den størrelsesorden, nogle tror, i forbindelse med udliciteringer, det vil jeg da gerne være med til at sætte spørgsmålstegn ved, men derfra og så til at sige, man ikke vil diskutere det, der er da et langt stykke.
Så det dér med en mistillidserklæring.
Altså sagen er, at hvis der kommer et forslag om at skære ned, lad os sige på grundbeløbet til folkepensionen, lad os tage det eksempel, så kommer det her i Folketingssalen, og så stemmer vi imod. Hvilken konsekvens der så bliver taget af, at der måske ikke er flertal for det, skal vi ikke drage.
Det er andre, der skal drage den.
Der er ikke nødvendigvis nogen sammenhæng mellem det og så en efterfølgende mistillidsdagsorden.
Sådan opfatter jeg det i hvert fald ikke, så det er svaret.
Til hr. Frank Aaen
: Altså jeg kan forstå, at hr. Frank Aaens synspunkt er nu, at Dansk Folkeparti vil ramme alle. Alle får det hårdt, hvis Dansk Folkepartis politik bliver gennemført.
Jeg er ikke enig med hr. Frank Aaen.
Men det er fuldstændig rigtigt, at når hr. Frank Aaen både i går og i dag har det grundsynspunkt, at børnefamilier pr. definition er en svag gruppe, så er jeg ikke enig.
Jeg kender massevis af børnefamilier i min egen omgangskreds, som er nogle af de mest ressourcestærke, som jeg opfatter som meget ressourcestærke mennesker.
Så der er vi altså meget uenige om tingene.
Vi har sagt, at man roligt kunne stemme nej, fordi vi har en sund økonomi i Danmark, samfundsøkonomien i Danmark er sund.
Det kan man se på aktiekurserne, der stiger.
Det kan man se på den lave rente
osv., og på den måde har vi sagt, at der er rimelig orden på den samlede økonomi i Danmark. At vi gerne ville prioritere midlerne på en anden måde, så de ældre får mere del i den gode økonomi, og at vi i højere grad bruger den gode økonomi på at fjerne ventelister i modsætning til, hvad Socialdemokratiet vil, det er så en kendsgerning, og det er det, vi forsøger at gøre opmærksom på i dag ved den her finanslovdebat.
Ole Hækkerup (S), 2000-12-14:
Det var jo ikke overraskende, som hr. Thulesen Dahl svarede, for besvarelsen var netop ikke at forsøge at påvise en konsistent linje i Dansk Folkepartis program eller politik; besvarelsen var at sige, at regeringen eller Socialdemokratiet må da i hvert fald sådan og sådan.
Men det, vi diskuterer her, er sådan set hr. Thulesen Dahls ordførertale, det er Dansk Folkepartis ordførertale til finansloven.
Vi har haft rigelige chancer, også hr. Thulesen
Dahl - jeg har sådan set også, men jeg har afholdt mig fra det - men rigelige chancer til at spørge til Socialdemokratiets politik under vores ordførertale.
Det, der stadig står tilbage, selv efter hr. Thulesen Dahls forsvar, som i virkeligheden bare blev til et angreb, er, at Dansk Folkeparti sagde, at man roligt kan stemme nej, for regeringen har styr på det.
Og det sagde man lige indtil den 28., for derefter sagde man: og i øvrigt har regeringen ikke styr på det.
Det, jeg bare forsøger at påvise her, er, at der mangler noget konsistens.
Enten må man vedgå, at regeringen har styr
på den økonomiske politik, eller også må man vedgå, at man sagde noget forkert under eurokampagnen.
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Hr. Thulesen Dahl taler udenom.
Jeg talte ikke om hudfarve i forbindelse med, hvem der kunne komme i daginstitutioner, og hvem der ikke kunne komme det.
Niksen-biksen.
Jeg gjorde opmærksom på, at det var forkert, når jeg sagde, at alle bliver ramt, uanset hudfarve, af den regel om, at arbejdsløse ikke må have deres børn i daginstitution.
For den rammer ikke udenlandske statsborgere, der bor i Danmark, uanset hudfarve.
Det betyder nemlig, at svenskere, der flytter til Danmark, ikke kan få deres børn passet i en kommunal daginstitution.
Det er da også fint - god politik.
Det, vi ved nu, er altså, at Dansk Folkeparti går ind
for grove forringelser for børnefamilierne, kraftige huslejestigninger i alt udlejningsbyggeri - vi kan fortsætte, hvis vi kigger efter.
Pensionisten, der vil låne en bog på biblioteket, skal betale for at låne bogen.
Og for dem, der tager bussen - og der er mange, der ikke har bil - skal billetprisen stige.
Det er også en del af Dansk Folkepartis program.
Jeg prøver bare at sige med de her ord, at Dansk Folkepartis politik er hamrende asocial, og den rammer ikke kun flygtninge og indvandrere og andre, der kommer til vores land, den rammer alle med lave indkomster, alle svage i det her land bliver ramt, hvis Dansk Folkeparti kommer til magten.
Henrik Svane (RV), 2000-12-14:
Jamen jeg spørger bare hr. Kristian Thulesen Dahl, jeg spørger bare, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for at skabe en fornuftig integration af de mennesker, der er her på lovlige vilkår.
Jeg vil ikke ind i nogen taldiskussion.
Jeg spørger bare: Hvad er Dansk Folkepartis politik for at skabe de bedst mulige vilkår for de mennesker, der kommer til vores land, og som har lovligt ophold her, for at de bedst muligt og hurtigst muligt bliver en aktiv del af borgerne i vores land og også bliver aktive på det danske arbejdsmarked, som jo altså også mangler flittige hænder?
Der er nemlig mange, der gerne vil.
Hvad er Dansk Folkepartis svar på den opgave, ikke antallet, men på opgaven?
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Jamen jeg kan godt forstå, hr. Thulesen Dahl ikke bryder sig om at få fremhævet forslagene om f.eks. afviklingen af muligheden for familieorlov.
Det står altså i partiets program.
Jeg har lige printet det ud oppe på mit kontor.
Så kom jeg til at gøre en lille fejl før; det var det dér med, at man skal tage barnet ud af daginstitutionen, hvis man bliver arbejdsløs, at det ikke gælder for alle uanset hudfarve.
For jeg glemte lige i farten, at Dansk Folkeparti mener, at det er kun danske statsborgere, der skal have mulighed for at få deres barn passet i en kommunal daginstitution.
Det er et andet meget interessant forslag fra Dansk Folkeparti.
Og sådan kunne man blive ved.
Det er jo ikke kun på børneområdet, man har den her asociale politik.
Man mener også, at de, der ejer udlejningsejendomme, skal have ret til fri huslejefastsættelse.
Man vil fjerne alle tilskud til socialt boligbyggeri.
Det betyder dramatiske huslejeforhøjelser for alle dem, der bor i lejebolig, dem, der faktisk har mindst at leve for i forvejen, herunder også pensionister, der bor i lejebolig.
Huslejeforhøjelser - jeg kunne blive ved med at citere fra Dansk Folkepartis program om, hvor asocialt partiet er.
Jeg kan godt forstå, hr. Thulesen Dahl ikke er meget for at snakke om det i dag.
Ole Hækkerup (S), 2000-12-14:
Hr. Kristian Thulesen Dahl havde en gennemgang af regeringens økonomiske politik og skattepolitikken i særdeleshed, hvor han mente, at det stod helt forfærdeligt til, og at den nuværende regering kørte en helt forkert linje i den økonomiske politik og i skattepolitikken.
Den tale fra Dansk Folkeparti er jo noget helt andet end det, vi oplevede under eurokampagnen.
Da var der simpelt hen ingen grænser for, hvordan man var fuldstændig enig i alt, hvad regeringen havde gjort inden for skattepolitikken, for alt, hvad man havde gjort inden for den økonomiske politik.
Man støttede fuldt ud alt, hvad der foregik, og man kunne hundrede procent stå inde for regeringens økonomiske politik.
Men nu, hvor euroafstemningen er overstået og man har opdaget, at der er stemmepotentiale andre steder, skal jeg love for, at piben har fået en anden lyd.
Så er der simpelt hen ikke grænser for alt det, der er galt med regeringens økonomiske politik.
Jeg vil gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvordan pokker hænger det sammen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Først til hr. Henrik Sass Larsen: Det er fuldstændig rigtigt, at vi ønsker forbedringer, markante forbedringer, både på ældreområdet - i plejen og i boligvalg - og på sundhedsområdet for at få nedbragt ventelisterne, som vi synes er helt urimelige.
Det vil vi selvfølgelig kræve gennemført i forbindelse med, at der kommer en anden regering.
Det er da soleklart, at hvis en kommende borgerlig regering ønsker at lave nedskæringer på centrale områder inden for vores velfærd, så vil Dansk Folkeparti stemme imod de forslag, forhåbentlig da sammen med et Socialdemokrati i opposition og andre partier, så sådan nogle forslag kan stemmes ned.
Hvilke konsekvenser en sådan borgerlig regering tager af det, må regeringen jo selv om.
Det kan aldrig blive vores ansvar.
Med hensyn til det der med privatisering eller udlicitering: Vores model er ikke at privatisere de kerneområder, vi har inden for velfærdssamfundet.
Det er det ikke.
Vi er meget indstillet på, at man afprøver priser ved udbud eller også ved udlicitering.
Det kan man sagtens.
Det er dog altid det offentliges ansvar, at tingene er i orden.
Det vil det altid være.
Det afgørende for os er selvfølgelig, at folk får den ydelse, de kan forvente inden for det system, vi prøver at få indrettet.
Så vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at en del af debatten kan jeg forstå vi gentager fra i går, og med hensyn til børnechecken kan jeg fuldstændig bekræfte, at hvis man ønsker at give børnecheck til de to første børn, så giver man ikke børnecheck til barn nr. tre og barn nr. fire.
Det er fuldstændig rigtigt. Og en af de ting, jeg er specielt glad for ved hr. Frank Aaens spørgsmål, er, at hr. Frank Aaen erkender, at Dansk Folkepartis politik er farveblind.
Det er da en helt fantastisk erkendelse, hr. Frank Aaen er kommet til.
Det synes jeg da er dejligt.
Det, der hele tiden er afgørende her, er spørgsmålet om, hvad der er forældrenes ansvar, og hvad der er det offentliges ansvar.
I hvor høj grad er det det offentliges ansvar at passe børnene?
De ting, vi foreslår konkret på børneområdet, er det, vi bl.a. har foreslået i vores ændringsforslag til finansloven, som vi stemte om i går, og det går på det med børnechecken og ikke på de andre områder, som hr. Frank Aaen nævnte.
Så til hr. Henrik Svane: Jamen det afgørende er jo, om vi fortsat skal have den massive indvandring, vi kender.
Vi tror ikke på, at hr. Henrik Svane og andre kan lave en integrationspolitik, der vil kunne integrere 16.000-20.000 mennesker pr. år, og derfor bliver vi nødt til at have det antal markant ned.
Så er det rigtigt, at der vil være nogle tilbage i det danske samfund, som vi så skal have integreret, men det er halsløs gerning at tro, at man kan integrere sig ud af de problemer, der er nu, når hr. Henrik Svane og andre ikke vil diskutere det antal, der kommer til Danmark.
Henrik Svane (RV), 2000-12-14:
Hr. Kristian Thulesen Dahl kredsede en del i sit indlæg om indvandring til Danmark og også om integration og integrationsloven, som Dansk Folkeparti jo stemte imod i sin tid, da vi lavede den.
Jeg vil godt spørge hr. Kristian Thulesen Dahl om, hvordan Dansk Folkeparti synes at en god integrationspolitik skal være for de mennesker, der rent faktisk kommer til vores land, om det er indvandrere eller flygtninge, og som kommer her på lovlige vilkår.
Hvilken integration vil man gerne fra Dansk Folkeparti være med til at give de pågældende mennesker?
Frank Aaen (EL), 2000-12-14:
Vi havde i går en debat om Dansk Folkepartis politik over for børnefamilier, hvor der blev gledet lidt af.
Derfor vil jeg spørge hr. Kristian Thulesen Dahl: Hvis man læser Dansk Folkepartis program, står der som ét punkt, at får man mere end to børn, så er der nul ekstra børnecheck.
Det vil sige, at der er ingenting til det tredje barn, ingenting til det fjerde barn.
Det betyder for en børnefamilie med fire børn, at de mister et tilskud fra staten, der udgør cirka tre måneders løn.
Et andet punkt er om daginstitutioner: Hvis en af forældrene bliver arbejdsløs, så skal barnet tages ud og hjem, væk fra legekammeraterne, væk fra dem, som det senere skal gå i skole med, uanset om mor og far er hvid eller sort.
Så er der børneorlov; forældre, der gerne vil passe deres børn, hvor Dansk Folkeparti siger: Væk med børneorloven, uanset om forældrene har den ene eller den anden hudfarve.
Det er altså Dansk Folkepartis børnepolitik.
Er det ikke korrekt?
Margot Torp (S), 2000-12-14:
Fru Lene Espersens svar til mig om, at det handler om færre i den offentlige sektor og flere i den private sektor, kan højst betyde en lille smule i forhold til at undgå den overophedning af økonomien med inflation, høje huspriser osv., som jeg advarede imod. Selv Det Konservative Folkeparti ønsker vel fortsat et samfund, hvor børn og syge og ældre bliver passet forsvarligt.
på, hvordan vi undgår en overophedning af økonomien.
Og en effektivisering af den offentlige sektor tror jeg meget lidt på at De Konservative går ind for, efter at man for nogle dage siden stemte nej til en lov om effektivisering af udbetaling af eksportstøtte, hvor der ville have været sparet noget, der svarer til ti personer i Fødevaredirektoratet.
Meget morsomt, synes jeg.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Vi har under hr. Thor Pedersens indlæg fået et klart løfte
om, at der vil blive gennemført et skattestop, hvis Venstre skal lede en regering, og i dag siger Venstres leder, hr. Anders Fogh Rasmussen, i Jyllands-Posten, at med hensyn til spørgsmålet om skattestop og finansiering af de offentlige udgifter er netop dette princip så vigtigt, at det bliver en regeringsbeslutning.
Det udløser et meget centralt spørgsmål til Det Konservative Folkeparti: Er Det Konservative Folkeparti enigt i Venstres skattestop?
Jeg går ud fra, at der hos Det Konservative Folkeparti er en ambition om at være med i en sådan regering, og vi har nu læst i Jyllands-Posten, at der vil foreligge en regeringsbeslutning, i øvrigt fra en regering, der ikke er dannet endnu og forhåbentlig aldrig bliver dannet.
Men vi har lige fået illustreret, at i CD, der også er inviteret til regeringssamarbejde, er man ikke tilhængere af generelle skattelettelser, og i går stemte Kristeligt Folkeparti for egne forslag om afgiftsstigninger.
Hvad er alternativet rent skattepolitisk?
Kan Det Konservative Folkeparti hjælpe mig lidt?
Lene Espersen (KF), 2000-12-14:
Først og fremmest til hr. Peter Duetoft: Den del af erhvervslivet, der vil takke CD for aftalen med regeringen på sodavandsafgift, røgtobak osv., er erhvervslivet i Tyskland, for det er da virkelig noget, der batter for grænsehandelen, men det er bestemt ikke til gavn for erhvervslivet i Danmark.
Sagen er jo den, at vi ved, at vi har en aldrende befolkning. Flere og flere vil gå på pension, og det betyder, at der bliver færre og færre skuldre til at bære byrderne.
Derfor ligger hele opgaven jo i at få folk til at arbejde lidt mere og i hvert fald at få alle de mennesker, der er i den arbejdsduelige alder, til at være aktive på arbejdsmarkedet og måske også tage et ekstra ryk et par år af deres liv.
Tværtimod skal vi have vendt det fuldstændig om, så det står fuldstændig lysende klart for folk, at det bedste altid er at være i beskæftigelse, og at man ikke, blot fordi man er 60 år gammel, behøver at komme i en situation, hvor man skal lade sig pensionere.
Det er vores opgave at se fremad og komme med løsninger på fremtidens problemer, og her er mellemskattens afskaffelse det fuldstændig rene og klare svar på, hvordan vi kan gøre noget aktivt og noget godt for at få folk i arbejde i Danmark.
Det er også et svar til fru Karen J. Klint, der spørger, hvordan alt det her skal finansieres.
Jamen en af de måder, hvorpå vi kan få det finansieret, og som vi også har foreslået i vores finanslovoplæg, er jo at fjerne fradragsretten for såvel arbejdsgiver som arbejdstager.
Vi kan ikke se, der er nogen som helst grund til, at skatteyderne skal betale for, at man er medlem af en forening.
Det må man selv klare.
Karen J. Klint (S), 2000-12-14:
Fru Lene Espersen startede og sluttede sin tale med et meget klart budskab om, at skatten skal ned, og et stykke inde i talen blev det meget klart sagt, at det er mellemskatten, der skal ned.
Nu har vi i et par timer hørt meget smukke ord her fra talerstolen, men ikke ret mange klare svar, så jeg vil prøve at få et klart svar her.
Hvad er det, mellemskatten skal erstattes med?
Er det brugerbetaling og/eller øget brugerbetaling i skoler, gymnasier, sundhedsvæsenet osv.?
Er det højere a-kasse-kontingenter, eller hvad er det, mellemskatten skal erstattes med?
Bjarne Laustsen (S), 2000-12-14:
Det var jo herlig klar tale fra fru Lene Espersen om, hvad det er, De Konservative vil.
Fru Lene Espersen ville også gerne spare nogen tid her i Folketinget, og det kan man også godt gøre, hvis man giver de fulde svar.
Men man gav kun ét svar, nemlig at man vil sætte skatten ned, og så troede man måske, at man kunne undgå at få mere debat.
Men det, jeg synes vi mangler et svar på fra De Konservative, er det samme som det, vi forsøgte at få Venstre til at svare på.
I de kommende år vil udgifterne til overførselsindkomster som efterløn og folkepension stige, uanset hvilken regering vi har, og nu forstår jeg, at Venstre og altså også De Konservative er i stand til at sætte skatterne ned, selv om overførselsindkomsterne helt notorisk stiger med mange milliarder kroner i løbet af de kommende 10-15 år.
Hvordan vil man klare det?
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Først en servicemeddelelse til fru Lene Espersen: Det blev sagt i indledningen af ordførertalen, at Det Konservative Folkeparti sammen med andre havde stillet sig i spidsen for skattelettelser, og at midterpartierne var med.
Jeg vil bare lige i al stilfærdighed sige, at CD aldrig nogen sinde har lovet generelle skattenedsættelser og heller ikke vil gøre det, så den forening er vi ikke medlem af.
Så til finansloven.
Jeg vil gerne spørge fru Lene
Espersen, hvor det er, CD er deltager i en aftale med regeringen og SF, der belaster erhvervslivet.
Hvor er det, vi overhovedet stemmer for nogen af de belastninger for erhvervslivet?
Er det ikke rigtigt, at den aftale, vi har med regeringen, omfatter 1,3 mia. kr. ud af 420 mia. kr.?
Og er det ikke korrekt, at de 800-900 mio. kr. af de 1,3 mia. kr. stammer fra overførsler fra DONG, noget som fru Lene Espersen har tigget og bedt om?
Jeg spørger bare: Hvor i alverden er det, CD skulle have et problem?
Det Konservative Folkeparti burde måske sætte sig ned og læse aftalerne, for så var man jo fri for at høre den type udtalelser i debatten.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-12-14:
Jeg ved godt, det er lidt unfair, men jeg kan ikke lade være.
Jeg er fristet til at spørge den konservative ordfører, om hun kender Venstres hemmelige notat, og om Det Konservative Folkeparti har fået en kopi af Venstres plancher.
Det næste er: Det Konservative Folkeparti har jo en tidligere statsminister, der sad i mange år, nemlig Poul Schlüter.
Han har for ikke så længe siden på en weekendkonference ifølge Ekstra Bladet udtalt følgende: »Det vigtigste for en kommende borgerlig regering bliver at sænke personskatterne, og hvor skal der så skæres for at gøre det muligt?«
Det næste citat, hvor han selv svarer, lyder: »På det hele - på boligsikring, på de offentlige tilskud til børneinstitutionerne og ved at indføre brugerbetaling ved lægebesøg og andre offentlige tilbud.«
Det er jo en meget erfaren, konservativ politiker, der indtil for nylig også har siddet i Europa-Parlamentet for Det Konservative Folkeparti, som udtaler sig her, og derfor vil jeg gerne høre, om det er noget, den konservative ordfører er enig i.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Jeg forstår godt, at man vil have længere svar, og jeg vil også meget gerne give dem.
Men man skal sætte pærerne ud af kraft, og det bliver de vel også med de afgifter, der nu bliver lagt på glødelamper.
Må jeg sige til fru Elisabeth Arnold: Jeg har jo svaret på det.
Det solidariske i folkepensionen er kronebeløbet.
Ingen vil blande sig i, hvordan pensionisten selv vælger at bruge sin folkepension.
Der er ingen, der er bange for, om varerne er der, om man kan klare sig for pengene med de valg, man selv foretager.
Når det gælder dette at komme på et plejehjem, så ligger bevillingen i, at man skal betale - man er visiteret til et plejehjem, og man har fået retten til et plejehjemsophold. Kommunen har selvfølgelig en selvstændig pligt til at bygge de plejehjem, som de kan se, der er brug for.
Men en borger skal have en ret til at fravælge det kommunale tilbud og vælge et andet eller have retten til at blive, hvor vedkommende er, og ikke blive tvangsforflyttet.
Det er rimelig enkelt. Det er visiteringen, der udløser udgiften.
Og jeg sagde, at supplementet i et moderne samfund jo kommer ved, at der er
nogen, der efterspørger en bestemt type plejehjem.
Der er nogen, der etablerer de plejehjem, for det er ikke et økonomisk problem, for pengene følger pensionisten.
Det er rimelig enkelt.
Sådan fungerer jo et markedsstyret system.
Man forsøger at give alle de ydelser, som kunden gerne vil have.
Sådan virker det jo.
Men de folkevalgte har et selvstændigt ansvar for altid at sikre, at man tilbyder det, man har visiteret til. Må jeg lige sige om dk21: Det er blandet godt og skidt.
Det er uambitiøst, hvis man tror, at det er svaret på de bønner, som danske virksomheder har for at klare sig i det fremtidige globaliserede samfund.
Så er det simpelt hen pauvert.
Det er en opjustering af Erhvervsministeriet i kontorer, det er ikke en opjustering i arbejdspladser ude i virksomhederne.
Derfor stemte vi gult til forslaget.
Må jeg sige om, hvorfor vi ikke gennemførte et skattestop: Jeg kan sige af egen erfaring, at i den tid, jeg sad i fire forskellige regeringer, oplevede jeg aldrig, at vi havde flertal.
Hvert eneste år under finanslovdrøftelserne skulle vi forhandle op ad bakke, fordi kravet til os var, at vi skulle bruge flere penge end vi ville, for at Socialdemokratiet ville støtte, hvilket var en nødvendighed for at opnå et flertal.
Det var virkeligheden.
Problemet dengang var det samme som nu.
Thomas Adelskov (S), 2000-12-14:
Ja, tak.
Jeg kan jo forstå, at det har været vanskeligt at holde styr på alle talerne og alle dem, der har stillet spørgsmål heroppefra.
Det har straks været nemmere for os andre nede i salen at holde styr på antallet af svar.
Det, der får mig herop, er imidlertid, at da turistchefen i Bjergsted Kommune ikke kan få ordet her i Folketingssalen, så vil jeg gerne benytte lejligheden i dag til på vegne af min hjemegn at takke Venstre for den meget flotte eksponering, vi også har været vidne til her i dag, af Havnsø, som ligger, hvor jeg kommer fra.
Jeg tror ikke, vi kan opgøre i millioner af kroner, hvor meget denne her eksponering rent faktisk betyder.
Men det foranlediger mig så også til at spørge, om Venstre ikke har andre initiativer og kan ryste andre bidrag ud af posen omkring regeringens erhvervsstrategi, dk21, end denne her opreklamering, eller om vi kan forvente, at der kommer andre forslag på bordet.