Elisabeth Geday (RV), 2006-04-06:
Den foregående ordfører har jo næsten talt ud af min mund.
Jeg vil sige, at jeg i høj grad er enig med det, som fru Kirsten Brosbøl på vegne af Socialdemokraterne har sagt her fra talerstolen.
Jeg vil i hvert fald gerne have lov at pointere, at jeg jo i tide og utide lytter til regeringen, der fremhæver, at man ønsker et Iværksætterdanmark, et sted, hvor folk med den lille, kreative idé kan omsætte den til en virksomhed og omsætte den til arbejdspladser og til vækst i Danmark.
Derfor må det i høj grad undre mig, at man nu præsenterer en barseludligning, som i den grad skaber en forskelsbehandling mellem at være lønmodtager og være selvstændig.
Nu kommer det til at blive sådan, at slagtermesteren eller den lille bagermester fremover skal betale 900 kr. pr. ansat til barseludligning, for at de ansatte i virksomheden til gengæld kan gå på barsel med ca. 21.000 kr. om måneden.
Men hvis mester selv skulle gå hen og blive far eller mor, så kan han eller hun altså kun komme på barsel med barseldagpenge svarende til ca. 14.500 kr. om måneden.
Det er da en forskelsbehandling, så det basker, og hvis det bliver til noget, så gælder det da måske nok om at sørge for at få flere iværksættere, men det bliver i så tilfælde flere midaldrende iværksættere.
De tal, som Venstres ordfører, fru Inger Støjberg, har præsenteret os for tidligere med de ca. 110.000, som ikke vil kunne få glæde af en barseludligning, fordi de er ældre, midaldrende mænd og ikke står over for at skulle på barsel, mod de ca. 1.000, der vil kunne få glæde, fordi de er kvinder i den fødedygtige alder er da den bedste illustration af, at her er en skævhed, som vi er nødt til at rette op på ved at gøre forholdene for yngre kvinder eller for yngre mænd som selvstændige bedre.
Et sted, vi skal starte, er ved at give de samme muligheder for selvstændige, når de skal på barsel, som vi giver for ansatte, når de skal på barsel.
Derom er der ingen tvivl i mit sind.
Det er da også derfor, at vi i Det Radikale Venstre har fremsat fire ændringsforslag til den barseludligning, som ligger her i dag, som betyder, at de selvstændige obligatorisk bliver omfattet af barseludligningen.
Jeg er klar over, at det udligner fra de ældre mænd til de yngre kvinder, men det er jo lige præcis det, der er formålet med barseludligningen, nemlig at vi i fællesskab bærer ansvaret for, at der fødes børn i Danmark, og at vi i fællesskab er med til at finansiere, at der fødes børn.
Derfor håber jeg meget på, at der vil være repræsentanter for regeringspartierne og Dansk Folkeparti, som besinder sig, så vi kan få de syv mandater ekstra, der skal til for at få det her vedtaget.
Venstres ordfører gjorde i sin ordførertale meget ud af at sige, at man jo skal se på sagerne, og at de om 1 år så vil komme med et forslag til, hvordan man på forsikringsvilkår kan få skabt bedre vilkår for selvstændige på barsel.
Men sagen er jo, at Venstre og regeringspartierne har haft siden december måned til at komme op med noget, der bare lignede et forslag, som ville imødekomme de selvstændige.
Man kunne have fremsat et ændringsforslag i dag, hvor man lagde op til, at der skulle sættes et udvalgsarbejde i gang, men der sker ingenting, for man ønsker ikke, at der skal ske noget for de kvindelige selvstændige, og det synes jeg er for dårligt.
Når nu det her er sagt omkring de selvstændige, så vil jeg sige, at det alt i alt jo er et skridt i den rigtige retning at få den her barseludligning, og derfor stemmer Det Radikale Venstre ved tredjebehandlingen også for lovforslaget.
Men jeg er nødt til også at sige, at hvis der er nogle her, der skulle tro, at det her bliver det endegyldige tiltag, der skal til, for at få flere fædre til at gå på barsel og få en mere ligelig fordeling af barselorloven mellem mænd og kvinder, så tager de fuldstændig fejl.
Det vil forbedre vilkårene under barsel, men det vil ikke ændre på, hvor mange fædre som tager barsel i nogen nævneværdig grad.
Vi mangler at få øremærket 3 måneder af barselorloven til mændene.
Det er det, der for alvor vil rykke på den skævhed, der er, og som for alvor vil gøre det lettere at være yngre kvinde på arbejdsmarkedet, så man ikke bliver forskelsbehandlet, fordi man står over for at skulle have små børn.
Jeg vil gerne sige, at det har været et vigtigt mål for regeringen, at vi får gennemført en barseludligningsordning i Danmark.
Det er vigtigt for at fremme ligestillingen for kvinder på arbejdsmarkedet, og der er jo også for mange mindre selvstændige erhvervsdrivende, der har mange udgifter, store udgifter til barselkompensation, en fordel ved, at der sker en udligning.
Så især for kvindernes ligestilling, men også for mange mindre selvstændige er det her en fordel.
Jeg vil gerne sige, at det er noget, vi har vurderet ganske grundigt i regeringen, fordi vi egentlig har meget sympati for det.
Regeringen ønsker jo så gode vilkår for kvindelige iværksættere som muligt.
Derfor var det også sådan, at da vi lavede forliget om en barseludligningsordning for lønmodtagernes vedkommende, altså hvor arbejdsgiverne udligner deres udgifter til lønmodtagerne, som vi nu er i gang med at realisere, aftalte vi, at regeringen ville tænke videre over, om vi også ville foreslå en ordning for selvstændigt erhvervsdrivende.
Vi nåede så frem til, at når man afvejer fordele og ulemper, så er ulemperne større end fordelene ved at gennemføre det, og så skal man jo ikke gøre det.
Det har så ført til, at en række partier særskilt ønsker at foreslå en sådan såkaldt udligningsordning for selvstændigt erhvervsdrivende, og det er jo så den, vi diskuterer her i dag.
Men det ville altså betyde, hvis vi gennemførte en sådan ordning for selvstændigt erhvervsdrivende, som var obligatorisk, som også er det, forslagsstillerne ønsker – det ville være meningsløst at tale om en frivillig udligningsordning på det her område – at vi helt så bort fra, at 110.000 selvstændigt erhvervsdrivende blev pålagt udgifter og besvær til fordel for en meget lille gruppe.
Der ville altså være mere erhvervsuvenligt i det her end erhvervsvenligt.
Det alternativ, der så ville være, ville selvfølgelig være at lave en frivillig ordning, og det har vi da også overvejet at gøre, men det meningsløse ved en frivillig udligningsordning er ordet udligning, for så ville der jo ikke være en udligning.
Hvis vi lavede en frivillig ordning, hvem var det så, der ville melde sig til en frivillig ordning?
Det ville da nok ikke være den 55-årige smedemester, der ville melde sig ind i en frivillig ordning.
Det ville jo ikke være en udligningsordning, men en forsikringsordning, hvis den var frivillig.
Det ville være realiteten.
Man kan også diskutere, om det, forslagsstillerne foreslår her, overhovedet kan kaldes en udligningsordning.
Men det korte af det lange er, at det ville være mere erhvervsuvenligt og mere uvenligt over for iværksættere i Danmark, hvis vi gennemfører en obligatorisk såkaldt udligningsordning, end hvis vi ikke gør det.
Det vil vi overveje i det kommende års tid.