Bertel Haarder (V), 2002-01-30:
Jeg kan forsikre hr. Keld Albrechtsen, at regeringen er tilhænger af en fælles asylpolitik af bl.a. de grunde, som hr. Keld Albrechtsen nævnte. Men vi mener ikke, at det bliver et resultat af konventets arbejde, for dér skal der jo først og fremmest drøftes procedurer og ikke politikområder.
Vi mener i regeringen, at Laeken-erklæringen er et godt grundlag for konventets arbejde.
Konventets opgave bliver jo ikke at komme med én model, men at komme med flere modeller, at belyse flere muligheder for fremtidsudviklingen af Den Europæiske Union.
Efter konventets arbejde står medlemslandene frit.
I sidste ende er det jo alene medlemslandenes regeringer, som kan indgå en ny traktat, og det skal vel og mærke ske med enstemmighed, så hr. Keld Albrechtsen kan være helt rolig.
Statsministeren har som bekendt udpeget Henning Christophersen som sin personlige repræsentant i konventet og Poul Schlüter som hans suppleant.
Med en fast plads i konventets præsidium vil Danmark komme til at spille en vigtig rolle i styringen og tilrettelæggelsen af konventets drøftelser.
I Danmark skal vi parallelt med konventets arbejde have en folkelig debat om, hvad vi vil med det europæiske samarbejde, hvilke ønsker vi har til den fremtidige indretning, netop for at vi kan være offensive, som hr. Keld Albrechtsen ønskede.
Regeringen støtter derfor, at der parallelt med konventet i Bruxelles etableres et dansk debatforum eller debatnetværk, hvor alle interesserede parter vil kunne komme til orde.
Det må meget gerne udgå fra lokale oplysningsforbund, organisationer, foreninger, folkehøjskoler osv.
Vi har en enestående anledning til at få skabt en folkelig debat om EU.
Alle ideer og forslag skal på bordet, også for at de danske repræsentanter i konventet kan tage dem med i overvejelserne.
Opgaven bliver, som der også er bred enighed om, at gøre EU mere nærværende, lettere forståelig, at få EU til i højere grad at svare til borgernes forventninger.
Samtidig er det vigtigt, at EU kan fungere effektivt med 25 eller 30 medlemslande. EU skal have de nødvendige instrumenter for at kunne løse de opgaver, som EU får, på den mest effektive måde.
Det er det, der skaber respekt for EU.
I Laeken-erklæringen bliver der stillet i alt 59 spørgsmål inden for de fire temaer, der blev fastlagt i Nice.
Og de fire temaer er: En bedre fordeling og definition af kompetencerne, forenkling af EU's instrumenter, mere demokrati og åbenhed og effektivitet samt det, som nogle kalder en forfatning, men som rettelig er en grundtraktat, altså en traktat, der rummer proceduredelen af de eksisterende traktater. Regeringen ønsker et stærkere, men også et slankere EU.
EU skal koncentrere sig om de opgaver, som er grænseoverskridende, og EU skal kunne skabe resultater.
Det er afgørende for den folkelige opbakning.
Der er nogle helt vitale opgaver, som vi kun kan løse i fællesskab.
Det gælder f.eks. international terrorisme, fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, asylpolitik, internationale økonomiske spørgsmål, det indre marked, udenrigshandel, miljø og fødevaresikkerhed.
Spørgsmålet om kompetencedeling fik en fremtrædende placering i Laeken-erklæringen.
Hos mange mennesker er der en frygt for, at EU breder sig og bliver en glidebane.
Derfor er der behov for en klarere kompetencedeling, så man kan se, hvad EU skal, og hvad EU ikke skal.
EU skal med andre ord blive bedre til at overlade de spørgsmål til medlemslandene, som bedst løses nationalt. Spørgsmålet om forenkling vedrører ikke kun EU's mange forskellige beslutningsprocedurer og lovgivningsinstrumenter
, det vedrører også traktatgrundlaget.
Traktaterne er jo desværre ulæselige.
Det er svært at ændre, men forsøget skal i hvert fald gøres. Demokrati, åbenhed og effektivitet er centrale problemstillinger.
Parlamentet må nødvendigvis spille en central rolle, bl.a. fordi det er Parlamentet, som udgør det åbne rum blandt EU's institutioner.
De nationale parlamenter bør spille en stærkere rolle i fremtiden.
Det er også afspejlet i Laeken-erklæringen.
De nationale parlamenter kan medvirke til, at afstanden mellem EU's borgere og beslutningerne i Bruxelles bliver kortere.
De nationale parlamenter vil bl.a. oplagt kunne varetage en rolle i relation til overholdelsen af nærhedsprincippet og overvågningen af kompetencedelingen mellem EU og medlemsstaterne.
Regeringen vil arbejde for åbenhed i Rådet, når Rådet optræder som lovgiver.
Det er vigtigt, at endnu flere dokumenter bliver offentligt tilgængelige, og vi skal blive endnu bedre til at udnytte de muligheder, Internettet giver. De igangværende kommissionsreformer er helt centrale.
Jeg drøftede dem med kommissær Kinnock i forgårs.
Han vil få den danske regerings fulde støtte til sine reformbestræbelser.
Derfor er det også vigtigt at bevare en stærk og velfungerende Kommission.
Den skal bevare sin initiativret, og fællesskabsmetoden skal fastholdes.
Det vil sige, at vi skal bruge EU's institutioner.
Det er dér, der er lige ret for store og små lande.
Det er dér, hvor retten og ikke magten hersker.
Derfor skal vi ikke dyrke det mellemstatslige, sådan som visse store lande og også et enkelt mindre naboland har haft for vane.
Der er som sagt stillet 59 spørgsmål i Laekenerklæringen.
Jeg er sikker på, at der kommer endnu flere spørgsmål frem under konventets arbejde.
Det sikrer en bred og åben og forhåbentlig også frodig debat.
Regeringen vil deltage aktivt og vil også gerne være igangsættende.
Vi glæder os over, at Folketingets Europaudvalg måske i samarbejde med europaparlamentarikerne vil være igangsættende, og vi vil gøre, hvad vi kan, for at det store beløb, der er sat af til oplysningsarbejde, skaber så bred en debat som muligt, og vi vil arbejde for, at den bliver så lokalt forankret som muligt.
Til slut vil jeg sige til forslagsstillerne, at regeringen har ingen planer om at fremsætte forslag til ændringer af Amsterdamtraktaten.
Jeg forstår slet ikke, hvad der menes med det; måske antydes det, at Nicetraktaten ikke kommer til verden på grund af irsk modstand, men det ved vi jo intet om.
Hvordan det end bliver, agter vi ikke at stille forslag til ændringer af Amsterdamtraktaten.
Forhandling