runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2002-04-10:
Baggrunden for mit spørgsmål er min viden om, at fru Pia Kjærsgaards udtalelse i den pågældende folketingsdebat i virkeligheden var, bevidst eller ubevidst, en nøjagtig gengivelse af, hvad den store tyrkiske statsmand og reformator Kemal Atatürk, en højt respekteret mand, sagde, så vidt jeg husker i 1924: Jeg kender kun én civilisation, den vestlige.
Jeg må så på den baggrund spørge ministeren, om jeg har hørt ministeren ret, når ministeren siger, at de soldater, vi sender af sted til det fremmede, er værdige repræsentanter såvel for den danske nation som for den vestlige civilisation.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Nu var det, fordi forsvarsministeren selv understregede, at han følte sig åndeligt mere tilknyttet Dansk Folkeparti end SF, at jeg fulgte op på det.
Men lad nu det ligge.
Det, der ligger i spørgsmålet, er vel, om man kan være udsendt som soldat og så repræsentere den symbolik, der ligger i hele nazismen.
Der ligger jo ikke i det - jeg sagde det også for at forebygge enhver misforståelse i mit allerførste spørgsmål - at danske soldater som sådan ikke er værdige at sende ud.
Men der eksisterer nogle brodne kar i missioner, hvor det er ekstremt vigtigt at have en meget høj code of conduct, som ministeren selv sagde.
Så forstår jeg ikke, at ministeren roder sig ud i et forsvar, der hedder, at hvis man i øvrigt angriber dem, der træder ved siden af, så angriber man hele det danske forsvar.
Det er da en voldsomt generaliserende form.
Hvis der er nogen, der kunne have en interesse i at sikre, at den type af brodne kar ikke får lov til at tegne billedet af dansk forsvar, så måtte det da være forsvarsministeren om nogen.
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
Jeg behøver ikke lægge mig tæt op ad nogen overhovedet.
Jeg skal nok svare på regeringens vegne.
Men jeg kan jo gå videre ved at citere sidste del af spørgsmål nr. S 1532, hvor hr. Søvndal, efter at have citeret hvad fru Pia Kjærsgaard måtte have sagt, spørger mig, om »regeringen finder, at de udsendte danske soldater og deres ledelse er værdige repræsentanter for vestlig civilisation«.
Jeg kan sige til hr. Søvndal, at jeg henholder mig til det svar, jeg har givet på det foregående spørgsmål, og tilføjer følgende
: Hvis der er nogen, der er værdige for Danmarks anseelse, så er det vores soldater.
Og jeg indlader mig ikke i en diskussion med hr. Søvndal om, hvad Per eller Poul eller fru Hansen måtte have sagt i Folketinget eller uden for Folketinget.
Jeg svarer på de spørgsmål, som vedrører det relevante i den problematik, vi diskuterer, og derfor kan jeg henholde mig til det svar, jeg har givet.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, at det åndelige fællesskab mellem Venstre og Dansk Folkeparti er tættere end til SF.
Det er jeg helt enig i, og det synes jeg i øvrigt ikke er noget problem - i hvert fald ikke for SF.
Det er så en fortsættelse af spørgsmålet på den måde, at fru Pia Kjærsgaard fra Dansk Folkeparti, som jo så også er tættere forbrødret med forsvarsministeren, i en debat her i Folketinget har gjort rede for, at der kun findes én civilisation: den vestlige - som også opfostrede nazismen.
Derfor vil jeg spørge: Er det så ikke lidt upassende, at forsvarsministeren lægger sig så tæt op ad vedkommende partileders repræsentant her i Folketinget i en situation, hvor det drejer sig om en symbolik, som også forsvarsministeren tog kraftigt afstand fra.
»Finder ministeren det betryggende, at udsendte soldater i fredsbevarende missioner benytter sig af en upassende symbolik, og vil ministeren redegøre for, hvilke initiativer regeringen agter at tage for fremover at sikre en høj moral blandt de udsendte danske soldater, samt erindre fru Pia Kjærsgaards udtalelser i Folketingssalen om, at der kun findes én civilisation, nemlig den vestlige, og i forlængelse af dette kommentere, om regeringen finder, at de udsendte danske soldater og deres ledelse er værdige repræsentanter for vestlig civilisation?«
Jo mere jeg hører det læst op, jo mere enig er jeg faktisk i min argumentation, at der ikke er sammenhæng i at sende soldater ud i internationale missioner og forsvare menneskerettigheder, forsvare respekten for det enkelte menneske og så anvende en nazistisk symbolik.
Det troede jeg egentlig også at forsvarsministeren var helt enig i.
Det var nemlig starten på hans svar, men undervejs som forsvarsministeren er i færd med at skulle nærme sig Dansk Folkeparti, synes jeg, han er på vej væk fra det grundlæggende standpunkt, at det var forkert.
Men det er måske, fordi forsvarsministeren bliver så ophidset over, at jeg stiller spørgsmål, at han pludselig ændrer strategi?
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
Jeg kan jo se i Berlingske Tidende fra den 28. marts 2002, at hr. Søvndal er citeret for i hvert fald at have sagt følgende: »Det er utroligt.
Vi sender vores folk ud for at kæmpe for humanisme, frihed og menneskerettigheder
, og hvis man da ser gennem fingre med, at nogle anvender nazistisk symbolik, så er det skudt helt, helt forbi«.
Og så siger man indledningsvis - det er ikke et citat, men det står i artiklen: »I Folketinget kræver SF, at såvel de ansvarlige soldater som befalingsmændene bør sendes hjem efter afsløringen ...«. Hvis ikke det kan være at generalisere, så ved jeg ikke hvad. I hvert fald tager jeg dyb afstand fra sådan nogle betragtninger som at skulle mentalundersøge soldater, inden de bliver sendt ud.
De soldater, vi har sendt ud i de sidste mange, mange år også i min forgængers tid, har gjort en fantastisk indsats.
De fortjener ikke, bare fordi, som hr. Langballe rigtigt sagde, man ikke lige havde de rigtige instrumenter til at få lavet det her skilt, at blive genstand for den mistænkeliggørelse.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Hvis man ikke var klogere, kunne man jo formode modsat, at netop, når det er vigtigt for forsvarsministeren at sikre, at den slags symbolik ikke bliver anvendt - jeg forstod på det allerførste svar, inden ministeren blev meget ophidset, at ministeren var af den opfattelse, at det var vigtigt at få den slags symbolik sorteret fra - så forstår jeg egentlig ikke, hvorfor debatten er så ubekvem for ministeren, at ministeren bliver så vred.
Det må have nogle helt særskilte begrundelser, som jeg ikke er i stand til at gætte på.
Jeg må også helt tilbagevise, at der skulle være tale om generaliseringer.
Jeg har rost og sagt både i de udtalelser, jeg kom med, da denne her sag startede, og også i dag, at hovedparten af soldaterne gør et flot stykke arbejde.
Jeg indledte endda med det også i spørgsmålet i dag.
Derfor forekommer det mig helt uforståeligt, at ministeren kører op i det gear for at skulle beskæftige sig med et lille hjørne af sit område, der ikke fungerer så godt.
Det burde ministeren jo i virkeligheden være taknemlig for.
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
For at gentage: Vi vil ikke i dansk forsvar have noget, der kan føre til nogen associationer til nazisme.
Det var det, jeg svarede.
Men når det så er sagt, er jeg ked af, at det skilt er kommet op i den udformning, fordi det giver hr. Søvndal - helt uberettiget - lejlighed til at generalisere over vores soldater.
Det ærgrer mig utrolig meget.
Hvis hr. Søvndal vil læse artiklen i dag i Jyllands-Posten »Historien om et skilt«, tror jeg, det vil give hr. Søvndal - det burde det i hvert fald gøre - anledning til eftertanke.
Efter at vores soldater dernede har mistet tre kammerater, efter at tre kammerater er blevet dræbt og flere såret, så følger nogle fra styrken deres afdøde kammerater hjem, andre forsøger at få tiden til at gå og holder liv i sig selv, om jeg så må sige, ved at lave et skilt.
Og så er det jo rigtigt, som hr. Langballe sagde, at så havde man problemer med at forme skiltene, og som soldaterne skriver i en henvendelse til Jyllands-Posten, fik de besked af oberstløjtnanten om at rette dem til, og det gjorde de, fordi de var for kantede.
Det er jo realiteten, og det er altså sådan en sag, hr. Søvndal bruger til at bede mig om at lade soldater, vi udsender, mentalundersøge, inden de bliver udsendt.
Det karakteriserer hr. Søvndals holdning til dansk forsvar.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-10:
Mit andet spørgsmål hører i modsætning til det foregående under ministerens ressort.
Jeg har fået det indtryk, at problemet var, at tømreren i lejren i Kabul manglede et rundt stemmejern.
Vil ministeren drage omsorg for, at tømreren i Kabul eventuelt bliver forsynet med et rundt stemmejern?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-04-10:
Jeg er enig i synspunktet hos fru Jette Bergenholz Bautrup, at man skal tro på sin egen sag, og hvis man er stærk nok i troen, er der sådan set slet ikke noget problem her.
Så er det jo ren teori det hele, for hele ideen med den saltvandsindsprøjtning til det danske sundhedsvæsen er jo at komme i en situation, hvor sundhedsvæsenet kommer bedre i balance med sig selv, og hvor behandlingsbehov mødes af behandlingskapacitet. Der er ingen indikation for, at patienter har lyst til at rejse for at få behandling, hvis den ydes i deres nærområde, så man kan sige, at i det omfang sygehusejerne implementerer det lovkompleks, vi i fællesskab har skabt - og det kvitterer jeg for - vil der faktisk ideelt set ikke være nogen fritvalgspatienter overhovedet, der vil ikke være én eneste patient, der søger over i privat behandling.
Der er slet ikke noget problem, så lad os da være fælles om at være stærke i troen.
Men det rækker nok ikke helt.
Der vil nok alligevel være en og anden, og derfor er denne problemstilling selvfølgelig relevant.
Den handling, der skal foretages over for den problemstilling, er at indskærpe det gældende regelsæt over for landets amter, men jeg tror nu ikke, det ville være god pædagogik, hvis jeg snart sagt hver uge sendte skrivelser af sted til Dampfærgevej om, hvordan landets lovgivning er indrettet.
Jeg har allerede sendt mere end én skrivelse, så derfor vil jeg foreløbig afholde mig fra at gøre det på det punkt.
Jeg nærer nemlig fuld tillid til, at man også i Amtsrådsforeningen læser landets aviser, og når en navngiven kontorchef i Amtsrådsforeningen konkluderer, hvad de præcise politiske signaler er, tror jeg også, man har læst avisen dagen efter, hvor det står lige så klart, hvad det er for et politisk signal, der er sendt af sted fra min side.
I øvrigt er det sådan, at jeg oven på den lovgivning, vi nu har vedtaget,
skal i gang med at forhandle bilaterale aftaler med det enkelte amt, og det vil selvfølgelig også være naturligt i dialogen med det enkelte amt at understrege den forpligtelse, der ligger som opfølgning på den lovgivning, der blev vedtaget sidste år.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Det kan nok være, det bragte forsvarsministeren i krigshumør og fik ham til, synes jeg, at anvende et lidt besynderligt ordvalg.
Jeg synes i øvrigt, at det er noget helt nyt, at ministeren er begyndt sådan at karaktergive folketingsmedlemmerne for deres spørgsmål, men det ser jeg selvfølgelig frem til med meget stor forventning at forsvarsministeren vil gøre fremover. Det, vi skiller på, ved jeg ikke engang, hvad er.
Jeg synes, det her er en alvorlig sag.
Jeg synes ikke bare, det er pjank at anvende en symbolik, der er så fjern fra alt, hvad de her soldater er sendt ud for at arbejde med.
Derfor synes jeg, det er vigtigt at følge op i spørgeform i modsætning til - forstår jeg - Dansk Folkepartis repræsentant, der synes, det er det rene pjank at beskæftige sig med nazistisk symbolik og udsendelse af danske soldater.
Derfor forstod jeg overhovedet ikke, hvad det var forsvarsministeren pludselig blev så ophidset over, men det kan jo have nogle helt andre begrundelser.
Jeg opfattede ikke mine bemærkninger som sleske, men som en meget præcis karakteristik af stoltheden ved selv at have deltaget i at sende danske soldater ud.
Svend Aage Jensby (V), 2002-04-10:
Til hr. Langballe kan jeg sige: Jeg forstår godt baggrunden for spørgsmålet, men vi har ikke overvejet det i regeringen.
Må jeg så sige til hr. Søvndal: Allerede den 27. marts i
år, den dag, Jyllands-Posten bragte den artikel, som har givet hr. Søvndal anledning til at stille spørgsmålet, sagde jeg nøjagtigt det samme til Jyllands-Posten: at jeg tog afstand fra skiltet, og at jeg tog afstand fra alt, der kunne lede tanken hen på et regime, der havde forbindelse med Det Tredje Rige.
Jeg kan nemlig sige til hr. Søvndal, at jeg faktisk er i samme situation, som oberstløjtnant Harkjær er som chef for styrken nede i Kabul.
Hvis hr. Søvndal læste oberstløjtnantens beklagelse den 28. marts, kunne hr. Søvndal forvisse sig om, at oberstløjtnanten siger: »Vi vil på ingen måde beskyldes for at være nazister.
Jeg er barn af en modstandsmand og har hele mit liv kæmpet imod totalitære regimer, derfor er jeg i Afghanistan.«
Ærlig talt, vil jeg gerne sige hr. Søvndal
, når man som folketingsmedlem ved, at oberstløjtnanten har reageret og skiltet er taget ned, og man så stiller et spørgsmål til en ansvarlig forsvarsminister, der går på, om jeg vil sikre, at samtlige vores soldater, der skal sendes ud i international tjeneste, bliver mentalundersøgt forinden, så viser det i en nøddeskal den foragt, som hr. Søvndal i virkeligheden nærer for vores forsvar og de soldater, vi har sendt ud.
Jeg giver ikke noget for de indledende, sleske bemærkninger, der kom som baggrund for spørgsmålet, for
de har jo ingen bund i virkeligheden.
Vi har sendt 20.000 mand til Balkan siden begyndelsen af 1990'erne.
Siden 1948 og FN's etablering har vi sendt 60.000 mand ud i international tjeneste, og de skal så være genstand for en generalisering
som den, hr. Søvndal gav, bl.a. til Berlingske Tidende den 28. marts
Hr. Søvndal ved jo selv, hvad han sagde.
Derfor er der ingen grund til ligesom at klynge sig op ad min besvarelse, for jeg nærer nemlig den dybeste respekt for vores soldater.
Det tvivler jeg på at hr. Søvndal gør.
Til hr. Langballe: Jeg mener i det hele taget, at vores soldater er særdeles værdige repræsentanter for ethvert ståsted på kloden.
I øvrigt kan jeg henholde mig til mit svar på det første spørgsmål, der er stillet til mig, nemlig at vi ikke vil se tegn på nogen form for racisme i det danske forsvar.
Men så er det også sagt, så er sagen slut.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-10:
Jeg ved ikke helt, hvor stor uenigheden er, når det kommer til stykket.
Det vil jeg da gerne medgive ministeren.
Men når vi ser den debat, der er i medierne i øjeblikket, er der selvfølgelig en uenighed, som vel også er begrundet i, at der ikke er nogen særlig viden på dette område om, hvorvidt det kvindesyn, der kommer til udtryk i pornografien, påvirker unges syn på kvinder i negativ eller, skal vi sige nedværdigende retning.
Det er derfor ønskeligt, det finder vi i hvert fald i Kristeligt Folkeparti, at der udarbejdes en undersøgelse, der kan belyse, hvilken indflydelse på kvindesynet pornografien har.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-10:
Jeg vil gerne spørge kirkeministeren, om det er sandt, sådan som mange menighedsrådsmedlemmer ud over landet har en klar opfattelse af, at der eksisterer en særordning, der går ud på, at medlemmer af menighedsrådet kan få betalt et abonnement på Kristeligt Dagblad over kirkekassen.
Jeg spørger, fordi en sådan ordning jo i sig selv lyder ejendommelig, især måske når man tager i betragtning,
hvordan netop Kristeligt Dagblad i den seneste tid aktivt har forsøgt at rive et vestjysk sogn op ved at skandalisere sognepræsten med dækningsløs sladder.
Det er en form for journalistik, som vi heldigvis ikke har tradition for herhjemme, og det ville jo ikke virke særlig overbevisende, at et sådant blad skulle være et monopoliseret folkekirkeligt organ.
Men er det sandt, hvad myten siger?
Jørn Pedersen (S), 2002-04-10:
Et spørgsmål til Venstres ordfører: Nu forstod jeg, at glæden var meget, meget stor i forhold til, at man også efter det 67. år frit kunne vælge sin hjemmehjælp, hvis man får mere end 20 timer om ugen, men jeg synes ikke, at hr. Flemming Oppfeldt talte ret meget om det frie valg i forhold til de mennesker over 67 år, som kommer i samme situation, som de mennesker, der efter det lovforslag, vi har til behandling i dag, får lov til at fortsætte med ledsageordningen.
Handicaporganisationer og andre har jo sagt, at de synes, det er uretfærdigt, at man laver en aldersdiskriminering.
Så midt i jublen over, at man vil lave mere socialpolitik, vil jeg da godt høre: Hvad er Venstres holdning til det, der i lovforslaget er beregnet til at ville koste 1,4 mia. kr., for det er jo at have det reelle frie valg også for dem, der er over 67 år, og som kommer i den situation på et senere tidspunkt?
Hvordan stiller Venstre sig til det?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-04-10:
Dette lovforslag giver handicappede mulighed for at beholde deres ledsageordning, også når de runder de 67 år.
Dernæst giver lovforslaget mulighed for, at handicappede får frit valg af hjemmehjælp, også efter det fyldte 67. år.
Det vil sige, at vi her står med to temaer fra Venstres program fra før regeringsskiftet: mere socialpolitik for de svageste grupper i vort samfund og mere frit valg.
Hvis man har levet et langt liv og har været vant til at træffe en række personlige valg om egne spørgsmål, så virker det mærkeligt, at man som ældre lige pludselig bliver frataget retten til at afgøre meget personlige og private spørgsmål; så ved Systemdanmark som regel bedre, og så skal vi modtage den ensartede standardydelse.
Sådan har det været.
Det er denne politik, som brydes med dette lovforslag.
Vi siger: Når du er blevet ældre, så har du netop så megen erfaring, at du selv kan afgøre den slags spørgsmål om, hvem der skal levere hjemmehjælpen.
Lovforslaget omfatter personer med betydelig og varig fysisk eller psykisk funktionsevnenedsættelse, som er blevet bevilget hjemmehjælp over 20 timer om ugen.
Lad mig understrege, at der er tale om et frit valg, der er ikke nogen, der bliver påtvunget et valg, hvis de ikke ønsker det.
Den anden del af lovforslaget handler om ledsageordningen for borgere med en varig og betydeligt nedsat funktionsevne.
De har efter den ordning, der blev indført i 1998, ret til 15 timers ledsagelse om ugen, f.eks. hjælp til at tage tøj af og på, komme over i en kørestol osv., således at de kan komme uden for hjemmet, ud i naturen, ud i byen, hvad det nu drejer sig om.
Det er en god ordning, der blev indført, og i dag er det omkring 4.500 borgere, som drager nytte af denne ordning.
Det er den ordning, vi med dette lovforslag udvider til, at man kan fortsætte med at bruge den, også når man har rundet de 67 år.
Så dette lovforslag er et godt skridt for nogle af vores svageste medborgere, og Venstre kan varmt anbefale forslaget.
Thomas Adelskov (S), 2002-04-10:
»Kan statsministeren bekræfte Venstres partisekretær, Jens Skipper Rasmussens, formodning om, at Venstres valgannonce med tema om udlændige i bladet bygTek den 9. november 2001 var indrykket af en af Venstres lokalforeninger?«
Skriftlig begrundelse
Spørgeren henleder statsministerens opmærksomhed på, at ministeren ved en et tidligere besvarelse i Folketinget har afvist, at Venstre har indrykket eller betalt for omtalte annonce.
Af Politiken den 5. april fremgår det, at Venstres partisekretær, Jens Skipper Rasmussen, formoder, at annoncen er indrykket af en af Venstres lokale partiforeninger.
Uno Larsson (DF), 2002-04-10:
»Vil ministeren tage skridt til at ændre lovgivningen for brandbekæmpelse, således at den tillige kommer til at gælde for private udlejningsejendomme?« Begrundelse I forbindelse med den tragiske brand i det tidligere Hotel Viking i Randers har Falck bl.a. efterlyst brandslukningsudstyr i udlejningsejendomme, ligesom
redningskorpset har foreslået, at man uddanner viceværter eller gårdmænd til at varetage udførelsen af brandslukninger på professionel vis, indtil Falck og redningskorpset når frem.
Når det gælder liv og død, mener spørgeren, at det er helt afgørende, at der på stedet findes kompetente personer, som er i stand til at håndtere situationen under en brand, sådan som det er tilfældet på landets plejehjem, hvor personalet har gennemgået en særskilt uddannelse i brandbekæmpelse.
Spørgeren peger på det uacceptable i fraværet af regler for private udlejningsejendomme, når der på andre steder, hvor der færdes mange mennesker, eksisterer lovbestemte krav om både brandslukningsudstyr og nødudgange.
Ministeren anmodes derfor om at komme Falcks ønske i møde ved at ændre loven, så den også omfatter private udlejningsejendomme, specielt ældre ejendomme.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Jeg tror også, at det er ved at stå klart, at jeg synes, det er en grundig undersøgelse.
Det er altså en problemstilling, der findes i alle lande i Vesteuropa, der findes i USA og for den sags skyld også andre steder i verden, og der er det da helt relevant at få indsamlet den viden.
Det er jo ikke bare resumeer.
Det er jo også for at finde ud af, hvilke forskere der beskæftiger sig med det her, for at finde ud af, hvad vi allerede nu ved, så vi ikke begynder at opfinde den dybe tallerken, hvis den allerede er opfundet.
Hvis der så mangler ny viden på nye områder, er det jo det, vi skal gå i gang med, men det skal vi altså først have et overblik over.
Det har jeg ikke, og det har jeg ikke modtaget fra Videnscenteret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-10:
Jeg henholder mig selvfølgelig til det svar, som ministeren har givet på spørgsmål nr. S 141, hvor jeg må sige, at jeg læser ganske tydeligt, at ministeren tilkendegiver at ville igangsætte en grundig undersøgelse.
Jeg synes selvfølgelig ikke, at vi skal diskutere forskellen på begreberne undersøgelse og forskning, og lad så det være. Men vil ministeren ikke medgive, at en grundig undersøgelse, som ministeren skriver i brevet her, er mere end blot et resumé af tidligere undersøgelser?
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Jeg er i gang med en undersøgelse.
Jeg kan jo ikke gøre for, at spørgeren har misforstået mit svar, hvori jeg siger, at jeg vil undersøge, hvad der ligger af viden på det her område.
Jeg har aldrig sagt, at jeg vil sætte et forskningsprojekt i gang.
Det vil jeg altså gerne slå fast.
Jeg har sagt, at jeg vil undersøge det.
At der så kan være en misforståelse om, hvad en undersøgelse går ud på, er beklageligt, og der må jeg jo forsøge at være klarere i mine svar i fremtiden. En undersøgelse er for mig at se at finde ud af, hvad vi allerede har af viden.
Den vil jeg gerne have indsamlet.
Min formodning om, at der lå noget brugbart, stammer bl.a. fra de svenske socialdemokratiske kvinder i parlamentet, som på baggrund af, troede jeg, aktuel forskning havde foretaget nogle initiativer.
Jeg mener, at det var i forbindelse med pornografi, der sendes på tv-kanaler.
Derfor var jeg faktisk overbevist om, siden de var så stålsatte i det, de gjorde, at der lå nogle resultater.
Det er så det, jeg får præsenteret, hvor jeg sidst i denne måned får svar på, om der ligger resultater eller der ikke gør det.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-10:
Det er vel korrekt, at ministeren i sit første svar lovede at iværksætte en undersøgelse, fordi ministeren fandt, at det her virkelig var en problemstilling, der ville noget, så hvilke undersøgelser og forskningsresultater er det, ministeren har hørt om eller læst, som gør, at ministeren 1 uge senere, efter at jeg har fået det svar, dvs. 3. januar, faktisk kommer frem til det modsatte, nemlig at
det måske ikke er nødvendigt lige nu, for vi skal have indsamlet noget viden?
Jeg må jo bare påpege, at da Videnscenter for Ligestilling publicerede denne her pjece »Ej blot til lyst«, som kom i starten af det her år, sagde de, at der altså ingen viden er på området.
Der ligger ingen forskningsresultater.
Så jeg må altså spørge: Hvad er det, der har fået ministeren til at ændre holdning med 1 uges mellemrum, nemlig fra at ville have en undersøgelse og så til at være meget henholdende?