runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at det er vigtigt, at det ikke bliver en administrativ byrde.
Men det, jeg gerne vil vide, er: Hvorfor er den samlede planlov ikke med i det her lovforslag?
Planloven er grundskelettet i kommunen, når det gælder miljø, fysisk planlægning og hele det område.
Man har lov om okker med, dér skal være kvalitetsstyring, men planloven, der fuldstændig regulerer hele den kommunale fysiske udvikling, natur og alt mulig andet, er ikke med.
Kan Venstres ordfører ikke forklare heroppefra for den undrende Folketingssal, hvorfor planloven ikke er med i kvalitetsstyringssystemet?
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Jeg kan forstå, ordføreren ikke vil indrømme, at det er en tilståelsessag.
Det forstår jeg godt, men jeg synes jo, at svaret alligevel viser det.
Vi har behov for at kigge det her grundigt og lidt mere centralt efter, og derfor er der så et lovforslag om det.
Jeg vil godt høre, om ordføreren mener, at vi skal skærpe kvalitetsmålene, og om der skal enmandsregistreres.
Altså, Miljøministeriet agiterer jo for, at private virksomheder skal være enmandsregistrerede, at private organisationer skal være enmandsregistrerede.
Direktøren for Miljøstyrelsen skriver under, når firmaer bliver enmandsregistreret.
Hvorfor skal kommunerne ikke være enmandsregistrerede, altså benytte EU's kvalitetsstyringssystem på miljøområdet?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Men hvis ikke der er mange, der protesterer over det, er det vel i orden.
Det, som forhåbentlig bliver effekten af det her lovforslag, er, at vi slipper for de langtidsparkerede biler, som har stået rundt om i naturen og på parkeringspladser, og at det også kan give et incitament til folk, som har en bil, som ikke længere kan køre, til at få den fjernet fra deres private matrikel.
Under udvalgsbehandlingen vil vi gerne have svar på, om det her lovforslag sikrer den miljømæssige optimale skrotning af biler, og om der også er et incitament til, at den skrotning, der skal ske, vil komme til at ske i Danmark.
Så håber vi også, at perspektivet er, at bilproducenterne kommer frem til at producere biler, som nemmere kan skrottes, og hvor man nemmere kan genbruge dele af bilerne igen og igen.
Så forhåbentlig har det her lovforslag en positiv miljøeffekt på længere sigt.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-05:
Jeg kunne jo høre, at hr. Christian WedellNeergaard var meget optaget af børnene, så er vi enige om det?
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
Kommunalreformen betyder, at ansvaret for de fleste borger- og virksomhedsrettede opgaver bliver samlet i kommunerne.
Sådan er det også på natur- og miljøområdet.
Kommunalreformen sikrer en mere systematisk arbejdsdeling med færre gråzoner, hvilket formentlig vil skabe større lokalt engagement og ansvar omkring opgaveløsningen på området.
Samtidig sikrer reformen, at der tages hensyn til nationale og internationale interesser.
Men størrelsen gør det ikke alene.
Kommunerne skal også have de relevante redskaber, og formålet med dette lovforslag er netop at give kommunerne et sådant redskab via et kvalitetsstyringssystem, der kan være med til at sikre en fagligt forsvarlig administration i sagsbehandlingen i de kommunale natur- og miljøadministrationer.
Kvalitetsstyringssystemet skal sikre, at borgere og virksomheder oplever en effektiv og ensartet administration, og med indførelsen af kvalitetsstyringssystemet skabes synlighed omkring natur- og miljølovgivningens forvaltning ude i kommunerne.
Et kvalitetsstyringssystem skal hjælpe kommunerne med at holde styr på procedurer og arbejdsgange, så de rette kompetencer inddrages i opgaveløsningen.
Det er afgørende for Venstre, at kvalitetsstyringssystemet ikke må blive en administrativ byrde i det daglige.
Systemet skal udelukkende være et praktisk værktøj for kommunernes natur- og miljøarbejde.
Kvalitetsledelses- og styringssystemet stiller krav til kommunerne om opstilling af lokale mål, procedurer, overvågning, evaluering og offentliggørelse osv., så der sikres kvalitet i den kommunale sagsbehandling.
Ordningen vil således kunne være et væsentligt element til sikring af faglig kvalitet, effektivitet og ensartethed, og ensartethed og gennemsigtighed er med til at sikre brugernes tilfredshed.
Systemet bygger på eksisterende og velkendte krav til kvalitetsstyringssystemer, som mange virksomheder og også visse kommuner frivilligt har indført, og systemet er samtidig tilpasset kommunernes natur- og miljøadministrationer og sætter fokus på helt centrale områder som kompetencespørgsmål og samarbejde over kommunegrænserne.
Alle erfaringer med kvalitetsstyringssystemer fra andre områder viser, at systemerne både kan være med til at sikre kvaliteten af arbejdet og give betydelige rationaliseringsgevinster.
Det er vigtigt for Venstre, at den gældende natur- og miljølovgivning ikke lempes med forslaget, og at der udelukkende er tale om at skabe en effektiv administration med en god kvalitet.
Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Det er således, at vi i forbindelse med kommunalreformen har skabt 98 nye, store, robuste kommuner, og hvis man går til den lange række af møder i Kommunernes Landsforening eller andre steder, hvor opgavesammensætning, kompetenceopbygning og kvalifikationer i de nye kommuner gennemgås, så vil man mærke følelsen af – det gør jeg i hvert fald – at der her opbygges noget, som virkelig tager hånd om problemerne.
Det er altså ikke forudsat i kommunalreformen, at der skal skabes nye fælleskommunale selskaber.
De, der var, kunne få lov at blive, men det er altså ikke forudsat, at der kom nye.
Så skulle jeg sådan give en rettesnor, ville jeg sige, at det ikke er tænkt, som at der skal skabes nye fælleskommunale selskaber, fælleskommunale centre til kompetencestyring, kompetenceopbygning på miljøområdet.
Det skal den enkelte kommune selv kunne håndtere.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
Jeg vil stadig væk afvise, at det her er nogen form for tilståelsessag.
Nu er det engang sådan, at Folketinget gennemfører sine initiativer ved lov, derfor bliver det her også gjort ved lov, så vi sikrer, at alle rundtomkring i kommunalbestyrelserne tager det her alvorligt og får de overordnede rammer på plads.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Jeg kan forstå, at det bare er fugle på taget, og at det bare er nogle floskler, man kaster ud, og at man siger, at der er et eller andet rationale.
Der er jo masser af ting, som skal forandres i forbindelse med, at kommunerne overtager nogle nye opgaver.
Jeg synes, det er lidt slående, når man ser et afskedsinterview med miljøchefen for Århus Amt, som gør opmærksom på, at hun har været chef for 190 medarbejdere, at de nu fordeles med 91 til staten, 80 bliver fordelt ud på 10 kommuner og 19 til 2 regioner.
Der er altså nogle medarbejdere, som skal fordeles og skal til at varetage nye opgaver ude i kommunerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Jeg kan forstå, at flere af oppositionens ordførere savner diskussionen fra, da vi vedtog kommunalreformen.
Vi kan jo godt gentage den diskussion omkring placering af miljøopgaverne i kommunerne.
Der kan man sige at der var en begrundet bekymring.
Den bekymring bliver der så i dag svaret på med det her lovforslag, og derfor vil jeg godt gå så langt som til at sige, at det er ikke en tilståelsessag, men en markering af, at det er et erkendt problem, og det problem er man nødt til at adressere.
Derfor nedsatte man også et kvalitetsstyringsudvalg, som skulle komme med et kvalitetsstyringssystem, som ligesom kunne imødegå frygten for, at man ikke kunne lave en ordentlig og ensartet betjening af borgerne.
Man kan så sige, at når man nu har den bekymring og man har erkendt problemet, så står vi i den situation, at man altså her fremsætter et forslag om et kvalitetsstyringssystem, som er enestående i verden.
Det er første gang, at man forsøger at lave et system af den her karakter, og dermed tager man altså et kvantespring i ønsket om at lave en forvaltning på et højt kvalitetsmæssigt niveau og sikre opbygning af en ekspertise, som modsvarer det argument, at man skulle have atomiseret miljøforvaltningerne.
Der sker altså med det her forslag en styrkelse af det decentrale niveau, man øger muligheden for at skabe en ensartet administration og skabe en effektiv forvaltning.
Kvalitetsstyringsudvalget kom med en række anbefalinger til, hvordan sådan et system skulle se ud på natur- og miljøområdet, og høringssvarene har man jo så taget højde for ved at indrette lovforslaget på en sådan måde, at man har taget VVM-reglerne fra planloven og regler om miljøgodkendelse med i lovforslaget.
Dette system betyder, at man laver en intern evaluering hvert år, plus at man foretager en ekstern, kan man sige, revision eller gennemgang, certificering af de aktiviteter, der foregår i den enkelte forvaltning.
Dermed skaber man en mulighed for mere ensartethed og mere gennemsigtighed i miljøforvaltningen til glæde for os miljøpolitikere, således at vi kan holde øje med, hvad der foregår.
Dette er ikke et forsøg på at lave et stort bureaukratisk værktøj, det er en enkel og effektiv og gerne ubureaukratisk måde, og det skulle jo gerne være sådan, at løsningerne var lokalt forankrede, at der var et lokalt engagement i det, der gennemføres.
Det er jo sådan, at det gennemføres i de 98 nye kommuner og i de 7 decentrale centre under Miljøministeriet.
I Det Konservative Folkeparti kan vi absolut anbefale det her, og det kan i øvrigt sammenlignes med Evalueringsinstituttet, som jo skal skabe en gennemsigtighed i hele den kommunale sektor.
Evalueringsinstituttet og de metoder, man anvender der, kan man jo også tage med her under kvalitetsstyringssystemet, således at man kan drage nytte af fælles oplysninger, og ønsket om at opnå »best practise« er stort.
Det skal være sådan, at når miljømedarbejdere er samlet fra hele landet, kan man umiddelbart tage en diskussion om, hvem der har den mest effektive og bedste måde at løse dette eller hint problem på, og det kan man på den her måde.
Så vi kan klart støtte dette lovforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-05:
Jeg forstår simpelthen ikke, at man er bekymret, inden man har set, hvordan det hele virker.
Vi ved i dag, at der kunne laves tværfaglige fora, hvis det er det, man ønsker, at man kan købe nogle ydelser fra andre kommuner, hvis man føler, at man ikke selv kan løfte en opgave, hvis der skulle være en enkelt af de kommuner, som er lige lille nok til at gøre det.
Jeg synes bare, at man skal forholde sig til, hvad vi kan se er sket på området, hvor stor en forbedring der har været.
Det, der er sigtet med det her lovforslag, L 211, er jo netop, at vi får en kvalitetsstyring af hele området her.
Så man kan sige, at kvalitetsstyringssystemet er med til at sikre, at kommunerne kan holde styr på procedurerne og på arbejdsgangen.
Det er det, vi taler om her.
Nu gælder det om at have nogle redskaber til at gennemføre kommunalreformen på den bedst mulige måde og sætte borgerne i centrum, sådan at de får det bedste resultat, og det er det, vi er med til at sikre, når vi vedtager eller laver ændringer til L 211.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Det synes jeg er noget forfærdelig sludder, for den der ensartethed sikrer man altså ikke, når man smadrer et fagligt miljø og putter de ansatte ud i ti kommuner og så forventer, at f.eks. den gruppe af landmænd, som bor i Århus Amt i øjeblikket, kan få den samme behandling, når man har splittet det faglige miljø ud på så mange enheder.
Det er da noget nonsens.
Det er i orden, at man i et parti er glad for, at man har vedtaget noget, men jeg synes, det vil være passende, om man så også er interesseret i og parat til, hvis de love, man har vedtaget, ikke lever op til forventningerne, så at justere på dem.
Jeg vil gerne høre, om ordføreren ikke kan se, at der kan være lidt problemer, når man splitter et fagligt miljø op på så mange enheder, med at sikre en ensartet behandling af borgerne.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-05:
Det, vi kan konstatere, er jo bare, at vi har haft en stor uensartethed i amterne rundtomkring, når de har behandlet miljøsager.
Vi ved, hvordan de har gjort i Fyns Amt, vi ved, hvordan de har gjort i Sønderjyllands Amt, når de har behandlet f.eks. VVM-sager og andre miljøsager.
Det har været en totalt forskellig behandling.
Der er det, vi siger, at der med kommunalreformen er lagt op til, at borgerne bliver sat i centrum, sådan at man har én indgang til systemet, så man ikke bliver kastebold, ligesom man var i det gamle system.
Om det så var Århus Amt, der brugte dem som kastebolde, skal jeg ikke forholde mig til, jeg kan bare konstatere, at den enkelte borger ikke var glad for det system.
Nu sætter man lid til, at systemet kommer til at fungere endnu bedre, ved at man kun får ét sted, man skal henvende sig.
Derfor mener jeg, at kommunalreformen var en god ting, som vi vedtog i Folketinget.
Den har jeg ikke nogen betænkeligheder ved på nuværende tidspunkt at vi har lagt stemmer til.
Det er klart, at når man laver så store omstruktureringer, vil der være nogle, der føler sig uretfærdigt behandlet, fordi de nu skal flytte arbejdssted fra den ene dag til den anden, men det ændrer jo ikke ved, at vi får et bedre system, og at man får en mere ensartet behandling.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
Jamen der kan ikke opgøres et præcist tal på, hvad rationaliseringsgevinsten vil blive.
Kommunerne er nu i fuld gang med at få bygget deres nye administrationer op i forbindelse med starten af de nye kommuner den 1. januar 2007.
Det er jo derfor, der også i lovforslaget ligger en indkøringsperiode, så vidt jeg lige husker på 3 år, så det ikke starter med at blive en stor byrde, men at man kan få det faset ind over 3 år.
Det er, om jeg så må sige, for at håndtere den daglige indkøring og så stille og roligt opnå de gevinster, som spørgeren er inde på.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Nu lægger hr. Jørn Dohrmann vægt på, at det her kvalitetsstyringssystem skal sikre en faglig kvalitet, og at man gerne skal opnå en ensartet behandling af borgerne.
Så vil jeg godt høre, om ordføreren ikke kan være betænkelig, når nu man i Århus Amt tager 190 medarbejdere og splitter dem op, hvorefter man så har ti kommuner, der så skal modtage hver otte medarbejdere i snit.
Kan man så sikre, at de otte medarbejdere, som sidder ude i hver enkelt kommune, giver en ensartet behandling af borgerne i forhold til, hvad borgerne har fået indtil nu, når de har henvendt sig til Århus Amt med et stærkt fagligt miljø med 190 medarbejdere.
Torben Hansen (S), 2006-04-05:
Nu er det ved at være et års tid siden, vi har haft diskussionen omkring kommunalreformen.
Men det var jo så sådan, at Dansk Folkeparti i hvert fald havde del i den aftale, der blev indgået.
Det, jeg egentlig er interesseret i at vide fra hr. Jørn Dohrmann, er, om hr. Dohrmanns seneste udtalelser på talerstolen skulle forstås på den måde, at hvis der kommer et ændringsforslag til det her lovforslag – og vi vil gerne lave det i fællesskab, det skal ikke være det, for vi er alle enige om, at vi selvfølgelig skal have den bedste kvalitet af det, vi går og laver – der gør, at vi så får alle miljølovene eller i hvert fald planloven, som er skelettet i det hele, med ind, jeg synes jo, der er meget gode argumenter også i Styringsudvalgets rapport for, at planloven også skal med, så vil Dansk Folkeparti være parate til at støtte sådan et ændringsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-05:
Til hr. Torben Hansen vil jeg bare sige, at når man sådan springer op som løver og falder ned som lam, så er det nok ikke så slemt endda.
Umiddelbart vil vi jo sige, at kvalitetsstyringssystemer også ude i de nye kommuner er en god ting, en udmærket ting for at sikre den faglige kvalitet og samtidig have effektivitet og ensartethed i de forskellige kommunalbestyrelser rundtomkring.
Det skal selvfølgelig også gælde på natur- og miljøområdet.
Det må stå ganske klart.
Det er jo sådan, at når kommunerne fremover vil være den samlende myndighed, som borgerne og virksomhederne i en lang række tilfælde skal henvende sig til, så vil man fra Dansk Folkepartis side i hvert fald være sikker på, at de får en ensartet behandling.
I Dansk Folkeparti er vi også klar over, at det ikke er muligt at opnå hele den her implementering til den 1. januar 2007, og derfor er vi også tilfredse med, som det er nævnt i forslaget og ligesom aftalt med KL, at det nu trinvis bliver udbygget fra den 1. januar 2007 til den 1. januar 2010, hvor systemet ellers skal være indført og selvfølgelig også anvendt.
Men vi kan også lytte os til, at det her skulle være et af de første af den slags systemer i verden, der sikrer en kvalitetsstyring af hele miljøområdet, som der er lagt op til, og vi synes også, det er udmærket, at vi igen på miljøområdet går foran og ikke bare lader os hægte af af andre lande.
Igen viser vi, at vi selvfølgelig ikke bare er et hestehoved foran, men utrolig langt foran.
Det, der også er vigtigt, som vi ser det, er jo, at det som sagt er et nyt redskab, som kommunernes natur- og miljøadministration får her.
Vi synes også, at det er godt, som det er lagt op til, at det bliver indsatsen og resultaterne, der bliver offentliggjort en gang om året, sådan at alle borgerne har en indsigt i, hvad det egentlig er, der foregår bl.a. i deres kommune. Som sagt er det også meget vigtigt, at alle de erfaringer, man på nuværende tidspunkt har med de systemer rundtomkring, er positive erfaringer, og samtidig med at det giver kvalitet af arbejdet, giver det også en betydelig rationaliseringsgevinst.
Det er jo også positivt, at det er udviklet i samarbejde med KL.
Så vi er fortrøstningsfulde og tror på, at vi nok skal kunne få en lov, vi kan bruge til noget her.
Men vi er selvfølgelig altid fra Dansk Folkepartis side parate til at indgå i en god og en grundig dialog.
Hvis hr. Torben Hansen eller andre kan komme med nogle overbevisende ting og sige, at det skal vi have lavet om, så vil vi gerne diskutere det under udvalgsarbejdet.
Erling Bonnesen (V), 2006-04-05:
Nu blander spørgeren jo også tingene lidt sammen med den generelle kommunalreform som sådan.
Med hensyn til det, som lovforslaget, vi behandler her i dag, går på, nemlig et kvalitetssikringssystem til den konkrete sagsbehandling, er jeg helt rolig ved, at kommunerne tager det her alvorligt og tilsigter en god sagsbehandling til gavn for borgerne.
Det er jo præcis det, som kommunalreformen går ud på.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-04-05:
Det, jeg i hvert fald kan sige, er, at Dansk Folkeparti vil se velvilligt på de ændringsforslag, der kommer.
Uanset hvor de kommer fra, så vil vi gerne have en god dialog om dem.
Og hvis vi så ender op med at synes, at det skal ændres fra lovforslagets udgangspunkt, så ændrer vi det jo selvfølgelig sammen med de partier, der nu vil være med til det.
Men det betyder jo ikke, at det er en blankocheck på nuværende tidspunkt til, at alt, hvad hr. Torben Hansen eller Socialdemokratiet skulle komme med på det her område, vil vi være med til ændre.
Det, vi vil have lagt vægt på her, er, at vi får et kvalitetsstyringssystem, som er med til at sikre, at kommunen kan holde styr på processen og arbejdsgangen.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Det sidste, altså at afgørelserne i klagenævnet skal være gode og retfærdige, kan vi jo kun være enige om, men jeg vil spørge hr. Christian Wedell-Neergaard om hans vurdering af, hvordan de kan blive både gode og retfærdige.
Skal det være den model, hvor repræsentationen af lægfolk – det er altså politikere i denne sammenhæng – direkte afspejler det politiske styrkeforhold i Folketinget, eller skal det være den anden model, hvor sammensætningen ikke direkte afspejler det?
Hvilken model skaber størst retssikkerhed?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Når jeg rejser diskussionen, er det jo, fordi jeg spekulerer lidt over forholdet mellem den udøvende og den dømmende magt: at lovgivere ikke skal være med til at administrere de love, de selv har været med til at vedtage.
Det er ikke med henblik på den diskussion, hr. Steen Gade rejser, altså spørgsmålet om styrkeforholdet.
Jeg mener jo, at der ikke er noget i vejen for, at styrkeforholdet er, således som styrkeforholdet er i Folketinget.
Det er dog trods alt det bedste, vi har.
Det er det mest retfærdige, vi kan komme op med.
Og som jeg sagde, er det jo sådan, at vi vender tilbage til tidligere tiders situation, som det var i det gamle overfredningsnævn.
Steen Gade (SF), 2006-04-05:
Diskussionen om, hvorvidt lovgivere skal sidde der, er en spændende diskussion, den skal vi også tage.
Men jeg vil sige til det, at der ikke er noget i vejen, hvad angår sammensætningen, at der jo ikke er noget i vejen for, at et flertal gennemfører, hvad et flertal ønsker.
Men jeg beder så om, at man overvejer: Er der en større risiko for, at man politiserer, hvis man har et nævn, der er direkte sammensat med procentvis lige så mange som Folketinget, end hvis man har et nævn, der er frigjort fra den konstruktion?
Hvor er risikoen størst for, at man politiserer?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Naturklagenævnet skal ikke fungere som Folketingets forlængede arm eller den forlængede arm for flertallet i Folketinget, men det er en udmærket og naturlig udpegning, at man udpeger i forhold til det styrkeforhold, der er i Folketinget.
Men når jeg taler om den udøvende og den dømmende magt, er det netop for at sikre, at afgørelserne i Naturklagenævnet er ordentlige og uvildige, og at det er afgørelser af høj kvalitet, som giver borgerne en tryghed for, at deres sag er blevet behandlet, og at det ikke er politiske afgørelser.
Johs. Poulsen (RV), 2006-04-05:
Jeg hører jo godt, hvad den konservative ordfører siger om den mulige sammenblanding mellem lovgivende og dømmende.
Men det er vel sådan, for nu at skære det ud i pap, at det lovforslag, som er fremsat, reelt betyder, at man i en tænkt situation kunne forestille sig, at alle de, der blev udpeget som såkaldte lægdommere til Naturklagenævnet, efter at det her lovforslag var vedtaget, som det ligger nu, i princippet kunne være medlemmer af Folketinget alle sammen.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Ja, det er en situation, der kan opstå.
I dag er der flere partier, som udpeger folk med en anden baggrund end Folketinget.
Det er en praksis, som har været fulgt, og som jo er fuldt ud i overensstemmelse også med det fremlagte forslag.
Johs. Poulsen (RV), 2006-04-05:
Jeg synes, at det er godt at få præciseret, at hvis lovforslaget vedtages, som det ligger, vil det i princippet kunne betyde, at der udpeges et antal folketingsmedlemmer efter styrkeforholdet herinde, som så vil kunne sidde i Naturklagenævnet efterfølgende og afgøre sager om det, de selv har udformet lovene om.
For nu at sige det helt kort: Er det ikke ekstremt uhensigtsmæssigt?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Men det er altså konsekvensen af dette forslag, og det er det, fordi der i visse af disse sager ligger et element af skøn, hvor man antager, at de personer, som partierne udpeger, er i stand til at foretage disse skøn.
Det er også rigtigt, at der vil være en del af Naturklagenævnets arbejde, som baseres på skøn, men der vil også være en række afgørelser, som er af mere teknisk karakter vedrørende bl.a. VVM og miljøgodkendelser og andre ting.
Og der kan man sige, at der ikke vil være samme grad af skøn, som der er tale om i f.eks. fredningssager.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-05:
Jeg kan godt følge ordførerens betænkeligheder ved, at lovgivere sidder i Naturklagenævnet.
Jeg så da meget gerne, at man ændrede på det her lovforslag, så der blev strammet op på det.
Så skulle det nok være begge veje, for vi har også set eksempler på, at medlemmer af Naturklagenævnet er blevet valgt til Folketinget, bl.a. den tidligere miljøminister, hr. Hans Christian Schmidt, og Bent Hinderup Andersen.
Så ville det selvfølgelig også være naturligt at have en lov, der sikrede, at de så skulle træde ud af Naturklagenævnet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-05:
Nu har jeg jo udtrykkeligt sagt, at det er mine personlige betragtninger, og at jeg har gjort disse betragtninger, fordi jeg anser det for rimeligt, at der ikke opstår den her situation, og fordi jeg er bekendt med de der inhabilitetssager, hvor der er en uhensigtsmæssighed i, at lovgiver sidder der.
Men det er mine personlige betragtninger.
Vi støtter lovforslaget, således som det ligger.