runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Ja, det er ikke for at forlænge debatten, men når ordførere stiller spørgsmål til mig, efter jeg har holdt talen, så er jeg næsten nødt til at svare.
Og jeg vil besvare hr. Henning Groves spørgsmål på den måde, at når hr. Henning Grove siger, at det ikke nytter noget, at man kan trække et beløb fra, når der ikke er noget
at trække det fra, så vil jeg godt gøre hr. Henning Grove bekendt med, at et eventuelt underskud, man måtte have i et landbrug et år, altså kan overføres til efterfølgende år.
Og derfor kan man nok forvente, at man på et tidspunkt vil kunne trække det underskud fra et skattemæssigt overskud, eventuelt oven i købet så det påvirker topskatten.
Derfor er det sådan, som jeg siger.
Karen Jespersen (S), 2000-11-17:
Jeg har lyttet interesseret til debatten og må jo udlede af den, at det nok ender med et meget bredt flertal for forslaget her, og det vil da kun glæde mig.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-17:
Jeg har ikke i min ordførertale sagt, at jeg ville stemme
imod, og jeg vil gerne, at vi venter og ser til anden behandling, og så vil vi gøre rede for vores indstilling.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Skal vi nu ikke prøve at afmontere det mystiske en lille smule.
Jeg er enig i, at det kunne have været sjovt, hvis det var bedre.
Men det er en aftale, sådan er det.
Den står vi ved.
Den er fornuftig med de muligheder, der var på det tidspunkt.
Jeg går ud fra, at Kristeligt Folkeparti vil deltage og vil stille et ændringsforslag - det er helt fornuftigt i den position, man er i - og hvis ændringsforslaget så falder, så går jeg også ud fra, at man tager det næstbedste.
Det vil jeg gerne have en bekræftelse af.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-17:
Lovforslag nr. L 91 ønsker grundskyldpromillen fastlåst på 12 for skatteåret 2001.
I den forbindelse vil jeg tillade mig at fremhæve det beslutningsforslag, nr. B 123, som Kristeligt Folkeparti var med til at fremsætte sammen med fem andre partier
i sidste folketingssamling
Dette forslag gik ud på at fastholde grundskyldpromillen på 8. Kristeligt Folkeparti havde de tidligere to år været medinitiativtager til, at grundskyldpromillen lå parkeret på 8. Men egentlig er Kristeligt Folkepartis ønske, at jordskatterne helt skal fjernes, og det vil vi fortsat arbejde henimod.
Som minimum mener vi, at man burde fastfryse promillen på det nuværende niveau.
Derfor vil vi også gå aktivt ind i udvalgsbehandlingen af dette forslag og også stille ændringsforslag vedrørende lovforslag nr. L 91.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Jeg tror nok, hr. Henning Groves indlæg var rettet til SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, som jeg vil bede om at svare i anden runde, og så vil jeg bare sige til Venstres ordfører, at der kan jo ikke være nogen tvivl om, at det lovforslag, der efter andenbehandlingen skal tages stilling til, er, om der skal være et loft på 12 promille for landbruget, eller om der ikke skal være det.
Derfor synes jeg godt, vi kunne bede Venstres ordfører for i dag om at tilkendegive over for forsamlingen, om man, når der kommer et forslag til tredjebehandlingen, der hedder et loft på 12 promille, vil stemme ja eller nej.
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Men det er der jo intet som helst belæg for.
Det, jeg synes, der er uretfærdigt, er, at når man ikke kan forøge sin indtjening, hvorfor skal skatten så hæves?
Man siger, den er fradragsberettiget, jamen hvad er der ved at kunne trække noget fra, når der ingen indtjening er?
Det plejer altid at være rimeligt, at indtjening og skat hører sammen, men her er det bare skatten, det drejer sig om, og ikke noget som helst andet.
Else Winther Andersen (V), 2000-11-17:
Venstre vil, når forslaget kommer til anden behandling, tage stilling til, hvordan vi stiller os, men vi vil selvfølgelig også stille ændringsforslag om de 8 promille.
Det fremgik også klart af min ordførertale.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Min egentlige ordførertale vil jeg gemme til anden runde, for jeg mener, vi har brug for at få at vide
, om de partier her i Folketinget, som siger, at de er forsvarere for landbrugets interesser, også er det i praksis.
Det lykkedes efter nogen tid at få De Konservative til at tilkendegive, at hvis det var sådan ved den sidste afstemning, hvor det gælder, at hvis man enten ville sætte et loft på 12 promille eller komme frem med noget, der kunne betyde, at grundskylden kunne komme helt op på 24 promille for nogle landmænd, ville De Konservative stemme for de 12 promille.
Derfor er mit spørgsmål nu - hvis det er tilladt, hr. formand, det ved jeg ikke om det er, men jeg vil i hvert fald gerne høre Venstres mening: Vil man i sidste ende stemme for loftet, eller vil man stemme imod loftet?
Lone Saaby Johansen (RV), 2000-11-17:
Jeg ved snart ikke, hvor meget mere jeg kan bidrage med i debatten, men da det er et lovforslag, der er en udmøntning af finanslovaftalen, støtter vi naturligvis forslaget.
Grundskyldsloftet er et kompromis mellem flere hensyn: hensynet til landbrug og skovdrift på den ene side og hensynet til de offentlige finanser på den anden side.
I Det Radikale Venstre mener vi, at med de 12 promille har man nået en meget god balance, og vi kan jo bare konstatere og måske også ærgre os over, at der ikke har været særlig mange borgerlige stemmer, der har arbejdet for denne finanslov.
Men som sagt bakker vi op om forslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Først til hr. Frank Aaen: Jeg kender godt finanslovaftalen.
Der ligger ikke noget i den aftale om, at CD på nogen måde skal tage stilling til, hvordan Venstre og De Konservative stemmer i den sag i den sidste ende.
Det er ikke med i
aftalen
, vil jeg lige gøre opmærksom på, så vi er ikke dømt til at føre en speciel kampagne i den aftale
Så vil jeg gerne sige til hr. Kristen Touborg
Jeg siger ikke, at landbruget går fallit eller noget andet, men det er af stor betydning, når afgifter på op til 24 promille gør et stort indhug i det, man kan få ud af at drive sit landbrug.
Spørgsmålet er også, om det er rimeligt.
Jeg forholder mig igen til det enkle spørgsmål, at den form for afgifter ikke tager hensyn til indtjening, og det gælder i øvrigt alle former for grundskyld.
Det gælder for den sags skyld også for en pensionist i Herlev, som har en tordnende grundskyld, at der tages ikke hensyn til, hvor meget der er at betale med, og det er det, der i bund og grund er himmelråbende urimeligt.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Et lille spørgsmål: Jeg vil bede hr. Ebbe Kalnæs om at præcisere, hvad han mener, når han siger, at den og den form for landbrug ikke kan klare den høje grundskat.
Jeg vil godt bede om en præcisering af, hvad det er for en form for landbrug, hr. Ebbe Kalnæs tænker på.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
CD har aldrig oplevet og vil aldrig komme til at opleve, at Enhedslisten ikke står bag de aftaler, vi har indgået.
Sådan er det, og derfor vil jeg bare sige, at det, vi har meddelt, er, at vi i givet fald vil søge at få aftalt, om vi kan blive fritaget.
Jeg synes, CD skulle engagere sig noget mere i debatten om, at de to partier her i Folketinget, Venstre og De Konservative, som påstår, at de forsvarer landbrugets interesser, står her og siger, i hvert fald for Venstres vedkommende, at de vil stemme imod en lov, der er til gavn for landbruget.
Jeg synes, det er hykleri, og det burde CD interessere sig noget mere for at afsløre i stedet for at komme med alt det fnidderfnadder.
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Det er ikke for at gå i polemik med CD og hr. Ebbe Kalnæs, men jeg er vant til i det parti, jeg tilhører, at når borgerlige stemmer arbejder, får vi meget ud af det, og det synes jeg ikke man har fået i dette tilfælde.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Nu er hr. Ebbe Kalnæs to gange kommet med ret ufine bemærkninger om Enhedslistens forhold til at lave aftaler, og det vil jeg erindre mig til en anden gang, hvor jeg eventuelt skal forhandle med CD.
Jeg vil bare sige - og det har jeg også orienteret om, det er også sagt her fra Folketingets talerstol - at hvis vi ændrer vores opfattelse af denne aftale, vil vi selvfølgelig gøre det i overensstemmelse med dem, vi laver aftalen med.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Den sidste ordfører nævnte, at landbruget var dybt utilfreds med denne aftale.
Det er nu ikke det indtryk, jeg har fået i den løbende kontakt lige op mod indgåelsen af aftalen, for landbruget er jo trods alt mere realistisk end at tro, at det er en idé at være utilfreds, hvis man står over for en grundskyldspromille på 24 visse steder i landet.
Det var jo realiteten.
Der var ingen aftale om 8 promille, da vi startede, men der var en 2-årig aftale om 8 promille, og den havde vi gerne set man fastholdt.
Alle vil kende CD's holdning til dette spørgsmål, for det har været med i CD's historie og hele liv.
Jeg skal slet ikke gå ind i diskussionen og konkurrere med de reserveøkonomer, jeg har hørt på i dag.
Men det er helt sikkert, at det helt afgørende i sagen er, at der faktisk er nogle, der beskæftiger sig med landbrug, som ikke har særlig høje indkomster, og der er visse dele af landet, hvor den sum, det ville blive med 24 promille, er en overordentlig væsentlig ting med hensyn til de pågældendes eksistensmuligheder og det at kunne fortsætte som landbrugere.
Der findes mange former for landbrug, og der er mange forskellige jordværdier, alt efter hvor man befinder sig i landet, og som jeg også sagde i en kort bemærkning, har det at betale grundskyld intet at gøre med betalingsevnen på nogen måde.
Så vil jeg gerne sige, at det er klart, at når vi gik ind i dette finanslovforlig, finansierede vi en del af det, og det står vi ved.
Jeg vil også gerne sige, at vi finansierede altså ikke denne aftale, denne del af finansloven med nogen form for yderligere udgifter, hverken for landbruget eller det øvrige erhvervsliv.
Der var en klar skillelinje.
Hr. Henning Grove havde en lapsus om de røde, som i øvrigt også en række danske aviser har talt om.
Man har ikke engang kunnet forstå den skillelinje, der har været i finansloven for CD denne gang.
Vi kunne godt have brugt noget mere hjælp, for det er givet, at med otte mandater er det begrænset, hvad vi kan opnå, når der også skal være folk med i kredsen, som vi bestemt ikke kunne drømme om at holde hånden over på nogen som helst måde, når det gælder landbrug eller grundskyld, f.eks. hr. Frank Aaen.
Hr. Frank Aaen har jo i dag været i en sådan stemning, at han godt kunne tænke sig at blive fri for at stemme for, og jeg vil gerne understrege, at det er os fløjtende ligegyldigt.
Hvad Venstre og De Konservative og andre laver op til denne finanslov, at de kommer med ændringsforslag, er forståeligt.
Det gør man i det spil, det ved vi alle, og der er ikke noget mærkeligt i det.
Men når ændringsforslagene er stemt ned - for det bliver de jo, og CD stemmer gerne ændringsforslagene ned, fordi vi har forhandlet os frem til 12 promille - og det show og det forløb er forbi, håber jeg, at man så bredt som muligt vil stemme lige præcis for dette forslag.
Det var det bedst opnåelige i den situation og med det antal borgerlige stemmer i arbejde, der nu engang var til rådighed.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
Jeg skal selvfølgelig gerne tage spørgsmålet med hjem, så vi kan vurdere det videre.
Som jeg sagde, vil vi komme med et ændringsforslag om, at promillen fastholdes på de 8, men jeg skal gerne tage spørgsmålet med hjem.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-17:
Jeg ved godt, jeg gør noget nu, der ikke er særlig pænt, og jeg beder heller ikke om et svar nu fra Dansk Folkepartis ordfører, men blot om man kunne tage spørgsmålet med hjem.
Det kan jo også lette udvalgsarbejdet.
Hvis det er sådan, at man vil stille forslag om, at grundskyldspromillen fastholdes på de 8, håber jeg også, man er parat til at komme med en finansieringsmodel for, hvordan det skal foregå.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-17:
Da hr. Poul Nødgaard desværre ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne fremkomme med følgende: For skatteårene 1999 og år 2000 var loftet over den primære kommunale grundskyld på landbrugsjord på 8 promille. Det findes uforståeligt, at forligskredsen omkring finansloven for 2001 nu finder, at loftet skal hæves til 12 promille med de udgifter, dette vil medføre for jordbrugserhvervene.
Af det her fremførte fremgår, at Dansk Folkeparti naturligvis vil stille forslag om, at promillen fastsættes uændret til 8. Når regeringen nu lægger op til et loft på 12 promille i år 2001, spørger man automatisk sige selv: Hvad bliver så loftet i år 2002 og i årene fremover?
Jordbrugserhvervet må have et berettiget krav på at få mere langsigtede oplysninger om størrelsen af deres grundskyld, så mon ikke det er en god idé, at regeringen og forligspartierne nyvurderer deres aftale om den siksakkurs, de er kommet ind i, og som der vil være stor modstand mod i bl.a. landbruget?
En opfattelse, jeg tror vil deles af rigtig mange mennesker, når de bliver sat nærmere ind i denne problemstilling.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Først til hr. Ebbe Kalnæs om det første spørgsmål, for jeg føler, det var det eneste, der egentlig var rettet til mig.
Jeg vil godt sige, at naturligvis er det rigtigt, at der skal betales grundskat, uanset om man har en indkomst.
Men jeg synes, hr. Ebbe Kalnæs glemte at komme ind på, at for det første er skatten fradragsberettiget, og for det andet har vi i landbruget en rimelig god skatteordning.
Det er helt korrekt, at jordskatten skal betales uanset indkomst.
Men hvis vi ikke på et tidspunkt har en indkomst, tror jeg sådan set heller ikke, vi bliver ved med at sidde på ejendommen, så problemet er nok ikke helt så stort, som hr. Ebbe Kalnæs vil gøre det til.
Så vil jeg godt sige til den konservative ordfører, at det er jo lige ved at være noget, der ligner citatfusk, når hr. Henning Grove siger, at jeg gik på talerstolen og sagde, at det kun var de store organisationer, der var imod grundskatten.
Det var overhovedet ikke det, jeg sagde.
Jeg sagde, at i den tid, jeg har haft et aktivt landmandsliv, har jeg ikke set den store organisation bruge flere kræfter på noget end på dette spørgsmål.
Så brugte hr. Henning Grove en hel del tid på at gå
videre til, hvordan den øvrige finanslov er, og det var i hvert fald ikke noget, jeg snakkede om.
Vi fik en hel del gode ting med, både om forskning og andre ting, og i hvert fald sikrede vi, at bevillingen til læplantning bevaredes som halvdelen af det, den var på før.
Det Konservative Folkeparti?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-17:
Der er to ting, jeg godt vil spørge hr. Kristen Touborg om, og det med de røde partier, jeg lige hørte, vender jeg tilbage til senere. Hr. Kristen Touborg vil gerne have en bekræftelse af, at grundskatter i almindelighed og for landbruget i særdeleshed ikke er noget som helst udtryk for, om der er nogen indtægt eller indtjening til at betale den med.
Det var det første.
Det andet
synes jeg er ganske væsentligt.
Hvad Enhedslisten gør i denne sammenhæng, er jeg nærmest bedøvende ligeglad med, men for SF's vedkommende må jeg sige, at jeg går helt ud fra, at SF overholder det finanslovforlig, der er indgået mellem regeringen, SF og CD, og så kan Enhedslisten jo være med eller ikke være med.
Det demonstrerer bare lidt om, hvor gode de er til at lave forlig.
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Nu sagde hr. Kristen Touborg, at det faktisk kun var de store organisationer, der var utilfredse med finanslovforslaget i det hele taget.
Men familiebrugenes formand siger, at det forlig, der er lavet, og som hr. Kristen Touborg står bag, bl.a. med dette lovforslag, vender den tunge ende nedad.
Der bliver ringere afskrivninger for lavere selskabsskat, man ødelægger sygeafløser- og vikarordningen, og man hindrer læplantning.
Det er ikke bare jordskatten, der betyder noget for landbruget, men også alle de andre ting.
I alt omkring 600 mio. kr. forringer man med, og det rammer også i stor udstrækning de små selvstændige landmænd, så jeg må sige til hr. Kristen Touborg, at landbruget bliver virkelig ramt af det forlig, der er indgået mellem regeringen og de røde partier.
Kristen Touborg (SF), 2000-11-17:
Det spørgsmål, vi behandler på dette punkt i aften, er vel det spørgsmål, jeg i mit lange landmandsliv har hørt mest om, når jeg har været til møde hos den største landboorganisation i Danmark. Efter min opfattelse er der gennem årenes løb brugt alt, alt, alt for mange kræfter på det forholdsvis lille problem, der er tale om, og derfor kan jeg godt beklage, at den største landboorganisation har lagt så mange kræfter i sagen. Jeg vil sige det på den måde, at hvis jeg ikke som landmand i de 35 år, jeg har været selvstændig, havde haft større økonomiske problemer end grundskatten, skulle jeg aldrig nogen sinde have klaget, så jeg synes, det er noget af et fejlskud, at man har anvendt så mange kræfter på det problem; men sådan er det altså. Ved nedsættelse eller fjernelse af grundskatten er der to forhold, jeg mener, man skal tage højde for og tage i betragtning.
Det ene er, at hvis man strammer de bånd, som er gældende i dag, er det klart sådan, at man griber ind i det kommunale selvstyre - ikke med det forslag, der ligger her, fordi det bliver jo vedtaget, efter at de kommunale budgetter er vedtaget, og er kun gældende for 1 år.
Men hvis vi snakker permanent stramning af båndet eller afskaffelse af grundskatten, er det et indgreb i det kommunale selvstyre, fordi det jo samtidig betyder, at man afskærer kommunerne fra at få skatteindkomster herfra.
Venstres ordfører erkendte jo også tidligere her fra talerstolen, at sådan er det.
Det andet forhold, som jeg finder har stor betydning, er, at hvis man afskaffer grundskatten, vil man uvægerlig få en jordprisstigning, for sådan er markedsmekanismen.
Det er indlysende, at med en øget hektarstøtte får vi en højere jordprisstigning, og en mindsket hektarstøtte vil påvirke priserne i nedadgående retning. Ophæver vi grundskatten, så det bliver billigere at drive landbrug, bliver der mere plads til en højere jordpris, og det er lidt imponerende, at der overhovedet er nogen liberale, der vil benægte, at sådan virker markedsmekanismen.
Men det er der åbenbart nogle der vil, og det er da i hvert fald interessant.
Men jeg vil godt sige, at der er ét forhold, der taler den anden vej, og det er, at to landmænd, som bor i to nabokommuner, kan have utrolig stor forskel på, hvad de må betale i grundskat.
Derfor vil SF stemme for forslaget, som det ligger her, men vi er i øvrigt ikke tilhængere af, at man afskaffer grundskatten.
Må det være mig tilladt at gøre den betragtning, at jeg tror ikke, at det er skattespørgsmål, hr. Henning Grove har mest forstand på sådan generelt set.
Så jeg vil sådan set afstå fra at prøve at forklare for tredje gang, hvordan et underskud overføres til efterfølgende år.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-17:
Jeg må allerførst slå to ting fast.
For det første: Det Konservative Folkeparti er indædt modstander af kønsdiskrimination.
For det andet: Det Konservative Folkeparti er lige så stærkt optaget af at bekæmpe seksuel chikane.
Men dette lovforslag handler jo i virkeligheden om, at der er behov for at implementere et EU-direktiv.
Det bruger regeringen så som undskyldning for, her en lille måned før juleferien, at komme med et lovforslag, som er langt mere vidtgående.
Man gennemfører ikke alene delt bevisbyrde i forbindelse med ligelønssager og ligebehandling på arbejdsmarkedet, men man gennemfører også en ændring af bevisbyrden på et så centralt område som sexchikane.
Jeg vil gerne advare kraftigt imod, at man på den måde overimplementerer EU-direktivet.
Og jeg mener ikke, at Folketinget vil være i stand til på saglig vis at behandle lovforslaget, hvis hensigten er, at det skal færdigbehandles inden jul, i alt fald ikke så længe lovforslaget omfatter ændret bevisbyrde i forbindelse med sager omkring seksuel chikane. Som det tidligere er blevet sagt, er det jo alvorlige sager at blive beskyldt for at have begået seksuel chikane, fantastisk indgribende, og når man så oven i købet ændrer på bevisbyrden i den slags sager, så er man inde ved nerven i vores retssystem. Vi har i Danmark et retssystem, som er båret af princippet om, at ingen er skyldig, førend det er bevist.
Vi har et retssystem, som ikke kræver, at man skal bevise sin uskyld.
Det er et grundlæggende princip, som man altså her går ind og ændrer markant ved, oven i købet i så indgribende sager, som seksuel chikane jo er.
Det kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte.
Vi vil kraftigt anbefale regeringen at nøjes med en direkte minimumsimplementering af direktivet, sådan som man også har arbejdet med det i forarbejderne.
Vi vil anbefale regeringen, at man fjerner bestemmelserne om delt bevisbyrde i forbindelse med seksuel chikane.
Frank Aaen (EL), 2000-11-17:
Det er ikke lykkedes at få et klart svar fra Venstre på det spørgsmål.
Vi må vente til en anden dag.
Det er en af de mest socialt fornuftige skatter, man overhovedet kan opdrive på denne jord, og derfor er vi tilhængere af højere grundskyld og til gengæld lavere personskatter.
Det er vores tilgang til det her.
Så er det spørgsmål, der må stilles, naturligvis, hvorfor Enhedslisten går ind for et loft på 12 promille.
Det gør vi også, fordi vi dog synes, at det at gå fra 8 promille til 24 promille - som Venstre måske vil støtte, jeg ved det ikke - hvilket er en tredobling af grundskylden på et år, dog er lige i overkanten.
Så er vi sådan set indstillet på, at det behøver man ikke at gøre, vi vil godt vente lidt, inden vi kommer helt derop.
Så vil vi også notere os, at kommunerne jo får pengene.
De kommuner, hvor dette loft har en virkning på indtægterne, får nøjagtig det, de mister, og det vil sige, at kommunerne ikke kommer til at betale.
Det er vi også meget tilfredse med.
Endvidere er vi meget tilfredse med, at en del af finansieringen, hvad angår statskassen, som jo skal betale de penge, det koster, bl.a. tages fra landbruget ved f.eks. at øge vægtafgiften for visse traktorer og andre forslag.
Det er vi også tilfredse med. Da det så samtidig kun er midlertidigt, nemlig et år, så synes vi samlet set, at det ser meget fornuftigt ud, og derfor støtter Enhedslisten for det her ene år et løft fra 8 promille til 12 promille, men vi vil ikke love, at vi ikke næste år vil prøve at få promillen endnu højere op.
Men jeg kan forstå - måske, jeg ved det ikke - at Venstre synes, at allerede i 2001 skal nogle landmænd have en promille på 24.
Det er så Venstres afgørelse.
Henning Grove (KF), 2000-11-17:
Jeg synes, det var en meget interessant tale, hr. Frank Aaen holdt for os her i aften.
En tredobling af jordskatterne er dog alt for meget, så derfor synes hr. Frank Aaen, at 12 promille er en passende stigning første gang.
Vil det sige, at det er Enhedslisten, der har fået de 12 promille igennem?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-11-17:
Ja, efter en overstået eurovalgkamp er der vel grundlag for nu at sige, at der kommer faktisk mange gode ting fra EU; dette forslag er en af dem.
Det er et forslag, som skal gennemføres i dansk ret senest den 1. januar 2001, og det er et EU-direktiv, der har det primære formål at sikre en større effektivitet i foranstaltninger, som sikrer ligebehandling af mænd og kvinder i forhold til barselsorlov, børnepasningsorlov, ligebehandling på ligelønsområdet osv., så vi nu i forhold til dansk lovgivning kan få indført retningslinjer, der sikrer, at vi ikke på nogen måder kan forringe eksisterende ordninger i det danske samfund.
Så her er der i virkeligheden tale om et ganske godt og positivt forslag på ligebehandlingsområdet mellem mænd og kvinder.
Den socialdemokratiske gruppe kan selvfølgelig støtte forslaget og ser frem til en udvalgsbehandling, hvor der også vil være stor tilslutning til dette meget gode forslag.