runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Jeg synes nu, at jeg var fuldstændig sikker i mælet både første og anden gang.
Men jeg kan da først og fremmest trygt og roligt sige til hr. Per Clausen, at det er fuldstændig korrekt, at vi ikke hedder -kammerater, men partifæller i vores parti.
Så kommer vi til, om det sådan er et ideologisk felttog for at få nedlagt amterne.
Jeg vil overhovedet ikke lægge skjul på, at jeg er utrolig glad for den her kommunalreform.
Jeg er utrolig glad for den nærhed, der ligger i kommunalreformen, det, at vi får nogle større, stærkere og handlekraftigere kommuner, hvilket også betyder, at man får beslutningerne lagt langt længere ud end førhen.
Man kan så kombinere det på drikkevandsområdet med, at man får nærhed.
Kommunalbestyrelserne kommer til at varetage det her vigtige felt, så vi kan sikre drikkevandet også til de fremtidige generationer.
Derfor er jeg utrolig glad for at trykke på den grønne knap på fredag, når vi skal vedtage det her endeligt.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Jeg synes nu ikke – og det er sådan set værd at rose – at fru Inger Støjberg er helt så sikker i mælet, når hun understreger, hvordan jeg har misforstået hendes første svar til hr. Torben Hansen, nemlig at hun faktisk ikke mener, at det her fører til mere bureaukrati.
Jeg mener sådan set, at det argument, der kom fra en af fru Inger Støjbergs fortræffelige partifæller – det hedder vel ikke partikammerater i de kredse – var en meget præcis beskrivelse af, at der faktisk kom mere bureaukrati.
Så får jeg jo den tanke, at måske er fru Inger Støjbergs støtte til det her lovforslag ikke præget af det konkrete lovforslag, men præget af, at fru Inger Støjberg i virkeligheden synes, det er fantastisk vigtigt at få nedlagt amterne og få så lidt som muligt på det regionale niveau.
At kommunerne så får nogle opgaver, de ikke er i stand til at løfte uden enten at lave kommunale selskaber eller udlicitere, er måske heller ikke så dårligt set fra fru Inger Støjbergs synspunkt.
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Jeg vil gerne her ved andenbehandlingen af lovforslag nr. L 92, som jo i høj grad omhandler vandforsyningen, konstatere, at vort drikkevand ikke er i fare, hvilket ellers igen og igen har været hævdet af flere af oppositionens politikere.
Vort drikkevand har altid været af en meget høj kvalitet, og det skal det selvfølgelig fortsat være.
Det har kommunalreformen ingen indflydelse på.
Kort sagt er det sådan, at varetagelsen af opgaverne godt nok flyttes fra det kommunale led og til staten, men ansvaret for, at også de kommende generationer får gavn af den store indsats, der hidtil er gjort, er stadig den samme, om end det er andre politikere, der varetager det.
Jeg vil gerne her slå fast, at vi i Venstre har stor tillid til kommunalbestyrelserne rundtomkring i landet.
Der er ingen grund til at tro, at et kommunalbestyrelsesmedlem ikke vil varetage opgaven med beskyttelse af vandmiljøet lige så godt som et amtsrådsmedlem eller for den sags skyld et regionsrådsmedlem.
Der er heller ingen grund til at tro, at nye og større og stærkere kommuner ikke vil have de faglige og kompetencemæssige ting, der skal til for at løse de nye opgaver, som der er lagt op til i forslaget.
Venstre støtter de af miljøministeren stillede ændringsforslag og selvfølgelig også lovforslaget som helhed.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Nu har vi ofte i den her debat om strukturreformen hørt, at den også giver en forenkling, en bureaukratisk lettelse, og hvad der ellers er brugt af forskellige ord.
Jeg vil da gerne bede Venstres miljøordfører kommentere bl.a. henvendelsen fra Vandplan Sjælland, som jo er underskrevet af en af Venstres ordførers egne partifæller, hr. Flemming Damgaard Larsen.
Her siger Vandplan Sjælland netop, at det, der sker, er, at i stedet for at det nu er amterne på Sjælland, der har ansvaret for vandindvinding, så bliver det for eftertiden spredt ud til 44 kommuner.
Det skriver Vandplan Sjælland selv i en folder, som de har sendt til bl.a. Folketingets Miljøudvalg.
Hvori ligger den administrative og den bureaukratiske forenkling af de vandindvindinger, som har betydning for det vand, der bliver pumpet op, at det for Sjællands vedkommende og også for resten af landets vedkommende bliver spredt ud fra ganske få amter til eksempelvis for Sjællands vedkommende 44 kommuner?
Hvori ligger forenklingen?
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Nu går jeg ud fra, at den socialdemokratiske ordfører er fuldstændig enig med mig i, at det, der er det væsentlige her omkring drikkevandet, er, at drikkevandet er i orden.
Jeg vil gerne sige, at målet med ændringerne i kommunalreformen på vandområdet jo fortsat er at have en god vandkvalitet, altså fortsat at M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4528 Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM sikre de kommende generationer, at de trygt kan åbne for hanerne og få noget utrolig godt drikkevand ud.
Om det så er en bureaukratisk byrde eller det modsatte, det synes jeg egentlig ikke er det væsentlige her.
Det væsentlige i spørgsmålet om drikkevandet er, at drikkevandet er i orden, og at drikkevandet også er i orden for de kommende generationer.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Det var jo en masse smukke plusord, som alle kan være enige om.
Der er jo ikke nogen herinde, der kan erklære sig uenig i, at det er vigtigt, at vi har rent drikkevand til vores efterkommere og alt det der.
Men det, vi jo kan se ud af det her, er, at man bureaukratiserer, når man netop flytter indvindingstilladelserne.
Det er indvindingstilladelserne, og hvor meget man udvinder af hvert enkelt grundvandsmagasin, der også har kæmpestor betydning for en eventuel kommende forureningsgrad.
Man gør endda sådan, at armslængdeprincippet forsvinder, fordi det for eftertiden bliver de kommuner, hvor de store virksomheder ligger, som også skal føre miljøtilsyn med dem.
Kommunerne skal give indvindingstilladelse til grundvandet, de skal føre tilsyn med tilladelsen, og til allersidst skal de håndhæve reglerne, hvis tilladelsen ikke bliver overholdt.
Synes Venstre, at det er noget, der retssikkerhedsmæssigt er i orden, og ser det ikke også ud, som om det her rent faktisk i sidste ende betyder, at vi får tømt de grundvandsmagasiner, som vi gerne vil passe godt på?
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Nu kender jeg så hr. Torben Hansen langt bedre.
Spørgsmålet gik indledningsvis ud på, om det her var mere bureaukratisk og en administrativ byrde, og så pludselig ændrer man spørgsmålet til at dreje sig om, at det nu pludselig er, fordi man nærer mistillid til kommunalbestyrelsesmedlemmerne.
Det er i virkeligheden det, der ligger til grund for også det første spørgsmål, bare pakket ind i nogle helt andre ord.
Jeg forstår simpelt hen ikke den mistillid, som man fra socialdemokratisk hold har til kommunalbestyrelsesmedlemmer.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Jeg synes ikke, at Venstres ordfører besvarede hr. Torben Hansens første spørgsmål, nemlig om den kortlægning, som amterne er i gang med, og hvor flere amter, også Frederiksborg Amt, har henvendt sig og mindelig bedt om, om ikke de kunne få lov at gøre den færdig, inden man igangsatte den her nye kommunalreform.
Vil det ikke være rimeligt at give dem chancen for det?
Vi bliver beskyldt for ikke at have tillid til kommunerne, men jeg synes ikke, at regeringen har særlig meget tillid til amterne.
Det har faktisk været min fornemmelse indtil nu, at fru Inger Støjberg ikke har samme amtspsykose som flere af hendes partimedlemmer, nemlig at nu skal alting bare med vold og magt så hurtigt som muligt væk fra amterne, for de kan ikke noget som helst, men at man egentlig havde et meget sagligt, fagligt forhold til sagerne.
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Jeg er meget glad for bemærkningerne om, at jeg skulle have et særlig sagligt og fagligt forhold til området.
Det takker jeg den radikale ordfører mange gange for.
Jo netop, og det er nemlig sådan, at jeg slet ikke kan se et problem i, at det nu er kommunerne, der skal varetage opgaverne.
Jeg kan slet ikke se et problem i, at staten har en række områder på det her felt, og at kommunerne så har resten.
Tværtimod synes jeg, at det er en fin forenkling.
Jeg synes, at samtidig med at man bevarer helheden, får man nærheden i, at kommunerne varetager opgaven.
Kortlægningen er jo ikke amternes eller regionernes opgave fremover, men jeg ser det her som en stor forbedring.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4529
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Nu håber jeg, at jeg kan opretholde min ros, for det svar, der kom, gør det lidt sværere.
Jeg har lidt opgivet den store ideologiske debat om det her.
Vi bliver jo ikke enige om, hvorvidt det er klogt at flytte de her ting og vente på mere helhed i det osv.
Derfor forsøgte jeg meget spagfærdigt at spørge, hvad fornuften er i at afbryde selve den kortlægning, som amterne er midt i og har fuld gang i, og pludselig sætte kommunerne til at lave det arbejde dobbelt, som amterne allerede er i gang med.
Der er jo ikke rigtig noget fornuftigt argument, heller ikke selv om man ender med at flytte det hele over i kommunerne.
Det er egentlig et meget spagfærdigt spørgsmål.
Jeg vil ikke ændre hele fru Inger Støjbergs kommunalreform.
Jeg vil ikke flytte det hele andre steder hen.
Jeg spørger bare: Vil det ikke være fornuftigt, som flere Venstrefolk også har været ude med, lige at lade amterne gøre deres arbejde færdigt, inden man overfører det hele?
Er det ikke en meget rimelig betragtning?
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Jeg kan kun gentage for hr. Martin Lidegaard, hvad jeg allerede har sagt, at jeg synes, at den nye inddeling af opgaverne, den nye fordeling, er ganske udmærket.
Jeg føler mig fuldstændig tryg ved den måde, som man opdeler opgaverne på, så det nu i høj grad bliver et samspil mellem staten og kommunerne.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Det er ikke, fordi jeg ønsker at trække debatten i langdrag, men der var noget i fru Inger Støjbergs svar til hr. Torben Hansen, som jeg bed mærke i, og som jeg godt vil bore en lille smule i.
Jeg forstod på fru Inger Støjberg, at hendes synspunkt er, at når man gennemfører den her reform, vil der også fortsat være rent vand om nogle år.
Det er jo godt.
Men jeg forstod også, at om det så blev mere bureaukratisk, havde fru Inger Støjberg et meget afslappet forhold til det.
Det kan jeg ærlig talt
ikke forstå.
Nu har vi ført hele den her debat i dag, og vi har næsten ikke kunnet undgå hele tiden at høre om, hvordan det hele ville blive enklere og mindre bureaukratisk, og så ville miljøet i øvrigt holde sig på samme niveau.
Hvis konsekvensen af det her lovforslag er, at vandet beholder samme kvalitet, og at vi får mere bureaukrati, så er der da ikke meget fornuft i det.
Inger Støjberg (V), 2005-06-14:
Nu tror jeg, at spørgsmålet om bureaukrati i høj grad kan være en fortolkningssag.
Jeg ser bestemt ikke det her som et bureaukratisk forslag, nærmere tværtimod.
Vi har nu to led, der varetager drikkevandet.
Vi har staten som det ene led, og så har vi kommunerne som det andet led.
Så jeg synes ikke, at to led på det her felt på nogen måde er bureaukratisk.
Så hvis man på den ene side kan kombinere det at lægge beslutningerne ud til kommunerne og på den anden side sikrer, at man har et godt drikkevand også til de kommende generationer, så ser jeg simpelt hen ingen problemer i det, men kun fordele.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Der må jo være et eller andet galt med hr. Torben Hansen, det er der ingen tvivl om, for hr. Dohrmann kan da i hvert fald ikke forstå, hvad han siger.
Ellers er vi i den situation, at hr. Dohrmann bare nægter at svare, og det kan jeg ikke forestille mig.
Så jeg prøver på den meget enkle og pædagogiske måde
: Hvordan er det nu, at det bliver enklere og mindre bureaukratisk, når man går fra, at der er 3 enheder, der skal samarbejde, til at det bliver 17?
Hvordan er det nu, at det kommer tættere på borgeren, bliver bedre for miljøet og mindre bureaukratisk?
Jørn Dohrmann (DF), 2005-06-14:
Jamen det er jo i hvert fald helt tydeligt for enhver, der følger med i den her debat, at man ikke vil lytte, og det gælder også for hr. Per Clausen.
Jeg kan godt forstå, hvorfor det har været sådan nogle svære forhandlinger, når man ikke engang gider læse forslaget.
Altså, på baggrund af de Natura 2000-planer er det, man laver de her handleplaner.
Er det ikke en forenkling, at man har ét sæt planer, man skal køre efter, i stedet for at man har forskellige amter, der sidder og dirigerer rundt?
Er det så amterne, der også skal gøre det fremadrettet efter Natura 2000-planer?
Jamen der kan det lige så godt være kommunerne.
Hvorfor skal vi have to instanser?
Er det ikke en forenkling, når vi går fra to til en instans?
Jo, det er det, men det kræver bare, at man ligesom forstår, hvad det er, man har gang i.
Per Clausen (EL), 2005-06-14:
Jeg er jo ikke utilbøjelig til at tro, at hr. Dohrmann forstår noget, jeg ikke forstår.
Konsekvensen af, at man går fra to til et niveau i denne her situation, er faktisk, så vidt jeg har forstået det, at i en række tilfælde skal betydelig flere administrative enheder løse opgaven.
Det er ikke altid, at ting bliver enklere af, at man deler dem op i mindre enheder.
Undertiden gør det faktisk tingene mere komplicerede, og det er det her bare et godt udtryk for.
En fornuftig Venstremand, og de findes jo, i hvert fald i denne sammenhæng fornuftig, for jeg ved jo ikke, hvad man ellers kan blive hængt op på, siger, at det faktisk ikke er forenkling, det er mere bureaukrati, og som et godt borgerligt menneske er han imod bureaukrati, for ham er det vigtigere, at tingene fungerer så effektivt og så enkelt som muligt, end at der bliver brug for at ansætte flere djøf'ere.
Jeg må ærlig talt indrømme, at jeg har svært ved at forstå, at Dansk Folkeparti nu er blevet et parti, som slås for så meget bureaukrati som muligt.
Jeg ved godt, at M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4535
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM man skulle langt væk fra Fremskridtspartiet, og det er jo selvfølgelig en vigtig proces, men at ende dér kan jeg altså ikke forstå.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-14:
Det, der bringer mig herop, er ikke miljøministerens sidste bemærkninger, som jo selv holder kog i en debat om drikkevandskvaliteten.
Det, jeg lagde vægt på, og her synes jeg, ministeren virkelig blander pærer og bananer, er, at man jo ikke kan sige, at den model, vi ønskede på naturområdet, er den, man har indført på det her miljømålsområde.
Det er virkelig forkert.
Den model, vi ønskede fra oppositionens side, var jo sådan set at koncentrere de faglige miljøer i regionerne.
Det var det, vi ønskede.
Så har vi sagt, at på natursiden har vi slet ikke nogen statslig kortlægning, som vi har i denne her lovgivning, hvor vi har vandrammedirektivet og en forpligtelse i EU, der hindrer de værste ulykker i at ske – forhåbentlig, forhåbentlig.
Det har vi slet ikke på naturområdet.
Det, jeg påpegede i mit ordførerindslag, var, at man godt nok har en statslig overvågning på det område, men så har man i øvrigt delt hele vandområdet på både regionalt og kommunalt M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4541
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
niveau, tilladelser, tilsyn, overvågning osv. forskellige steder, og det er det, der er inkonsistent.
Hermed sluttede forhandlingen.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Det lovforslag, der ligger her, er det sidste i en række af lovforslag til kommunalreformen på miljøområdet.
Ifølge lovforslaget skal regionplanerne, som vi kender dem i dag, afskaffes, og kommuneplanerne skal fremover også omfatte planlægning for det åbne land.
Der indføres en ny plantype, den regionale udviklingsplan, som udarbejdes af regionsrådene.
Den regionale udviklingsplan vil ikke planlægge anvendelsen af de enkelte arealer og træder således ikke i stedet for regionplanerne.
Når det drejer sig om kommuneplanlægning, skal kommuneplanen indeholde følgende: Mål for udviklingen både i byerne og i det åbne land, retningslinjer for de emner, som der i dag fastlægges retningslinjer for i regionplanerne, og rammer for lokalplanerne.
Bestemmelserne for arealanvendelsen i den enkelte del af kommunen skal anvendes i kommunens konkrete administration af f.eks. landzonereglerne.
Kommuneplanen bliver derved det samlende dokument for, hvor borgere og virksomheder kan finde alle regler og krav til arealanvendelsen i deres kommune.
Kommunerne gives mulighed for at fremsætte indsigelse, nedlægge veto mod en nabokommunes planforslag, hvis forslaget har væsentlig betydning for kommunens udvikling.
Kan der ikke opnås enighed, afgøres sagen af regionsrådet.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4542
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Regionsrådet skal udarbejde regionale udviklingsplaner, som skal beskrive den ønskelige fremtidige udvikling for en række højt prioriterede emner, redegøre for de handlinger, regionsrådet vil foretage som opfølgning på udviklingsplanen.
Regionsrådene skal fremme realiseringen af udviklingsplanen ved at yde økonomisk støtte til konkrete projekter, hvis der er hjemmel hertil i sektorlovgivningen, og regionsrådene får adgang til at gøre indsigelse, altså nedlægge veto, over for forslag til kommuneplaner, som er i modstrid med de regionale udviklingsplaner.
Det er ikke meningen, at regionsrådene skal kunne detailstyre den kommunale planlægning.
En eventuel indsigelse skal derfor være båret af overordnede hensyn til regionens samlede udvikling.
Endelig er der en række regler for VVM-opgaverne, som bl.a. skal varetages af kommunalbestyrelserne, men under opsyn af Miljøministeriet.
Torben Hansen (S), 2005-06-14:
Nu har Folketinget jo fået en gennemgang af lovforslaget, men jeg er lidt interesseret i at vide, hvad det er, der gør, at regeringen med Venstre i spidsen så konsekvent undlader at lytte til Strukturkommissionens betænkning.
Jeg har før læst op af betænkningen, bind III, side 290: Det kan konstateres, at der er en række forhold, som tilsiger, at der uanset størrelsen af kommunerne vil være behov for en regional planlægning.
Det er så ting, der rækker ud over kommunegrænser.
Eksemplerne på sådanne opgaver kunne være større erhvervsområder, virksomheder med særlige beliggenhedskrav, større offentlige institutioner, ferie- og fritidsanlæg osv.
Når man har en Strukturkommission, der sidder i halvandet år, og sektorkapitlerne, som er skrevet af Miljøministeriet selv, siger, at der skal være et regionalt niveau for alle de ting, som er nævnt på side 290 i bind III, hvad er det så, der gør, at man fuldstændig har udeladt det i reformen?
Connie Hedegaard (KF), 2005-06-14:
Det er lidt underligt, som argumentationen skifter fra den ene miljødebat her til den næste.
Nu kan jeg forstå, at det er et stort problem, at vi taler om noget mere bureaukratisk her.
Ja, vi lægger kortlægningen i staten og den konkrete indsats i kommunerne, præcis det, som oppositionen efterlyste, da vi lige før talte om § 3.
Sådan er der så meget.
Det synes jeg ikke vi kan tæske mere rundt i, men jeg ville godt præcisere en ting, og der var jeg meget glad for det, hr. Martin Lidegaard sagde.
Han var optaget af bureaukratiet – fair nok – men sagde, at han altså ikke abonnerede på det der med at bruge kommunalreformen som et argument for, at nu skulle drikkevandet blive dårligere.
Det er ikke noget nyt, der kommer ind i forbindelse med kommunalreformen, og det er useriøst at tegne skræmmebilleder, som ikke har noget som helst med kommunalreformen at gøre.
Der er ikke belæg for at hævde, at kommunerne vil føre et ringere tilsyn i fremtiden end det, de hele tiden har haft ansvaret for.
Det danske drikkevand er af god kvalitet, og uanset om vi taler om den nuværende eller den fremtidige kommunale struktur, ja, så kan en kommunalbestyrelse selvfølgelig ikke leve med, at kommunens borgere bliver syge eller på anden måde generet af dårlig kvalitet i drikkevandet.
Hertil kommer så det med målinger og prøveudtagninger, der skal udføres af akkrediterede laboratorier, og laboratoriet skal sende resultaterne til embedslægen, hvis kvalitetskravene ikke er overholdt.
Sådan er det i dag.
Sådan bliver det i fremtiden.
Endvidere er det allerede i dag et krav, at alle almene vandforsyninger skal offentliggøre, om vandkvalitetskravene er overskredet, og samtidig har borgerne også krav på at kunne se analyseresultaterne.
Det er altså derfor ikke lovligt at skjule en dårlig vandkvalitet.
Det er det ikke i dag.
Det er det selvfølgelig ikke i fremtiden.
Endelig er der selvfølgelig også mulighed for at klage over kommunernes afgørelser om vandkvaliteten, og jeg mener altså derfor, at hvad vi nu end er uenige om i denne kommunalreform, er det ikke rimeligt at hævde, at den giver dårligere vandkvalitet.
Når jeg er lidt beskæmmet over, at det kommer til at fylde så meget i debatten, så er det, fordi det her skema, som alle miljøordførerne er bekendt med, fuldstændig klokkeklart redegør for, hvor der er ændringer i fremtiden i forhold til i dag, og der vil man kunne se, at ændringerne lige præcis på det her område faktisk er ret beskedne.
Her sker der ingen ændringer i fremtiden, bl.a. med hensyn til det her med tilsynet.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Nu er det jo sådan, at sådan en kommission, der nedsættes, skal komme med nogle indstillinger, og så kan man jo vælge ud fra den politiske indfaldsvinkel, man har til det, at tage noget fra den kommissionsbetænkning, eller den beretning, som ligger, med i lovgivningen.
Der er jo ikke nogen, der siger, at fordi en kommission kommer med nogle indstillinger, skal man tage dem alle sammen.
I øvrigt undrer det spørgsmål, som hr. Torben Hansen stiller, mig lidt, for jeg mener altså, at jeg i mit indlæg sagde, at regionerne faktisk får nogle opgaver på planlægningsområdet, nemlig med de regionale udviklingsplaner, og det mener jeg da er udmærket, sådan at regionerne med de planer kan være perspektivrige, kan komme med ideer, som kommunen så kan realisere.
Så der er da et regionalt planlægningsled.
Som jeg sagde før, kommer Strukturkommissionen med ideer og oplæg til, hvad den synes, der skulle ske på dette område.
Så er det en politisk beslutning, hvad der skal med.
M051S44234589KAJE.FM.FM Page 4543
Tuesday, November 8, 2005 5:59 PM
Det er vel egentlig det klare svar, når hr. Torben Hansen spørger, hvorfor det er formuleret på den måde, som det er.
Det er, fordi det er en politisk beslutning, og så er den sag vel ikke så meget længere.
Pernille Blach Hansen (S), 2005-06-14:
Det er jo altid interessant, når politikere bare siger, det er en politisk beslutning, uden at begrunde hvorfor.
Måske er det, fordi der ikke er et særlig godt svar.
Jeg vil så vende mig til noget andet, nemlig diskussionen om de store svinebrug, eller de store husdyrbrug, som jo i dag bliver godkendt ved en VVM-godkendelse i amterne, og som fremover skal godkendes hos kommunerne.
Jeg har fået indblik i, hvordan det er organiseret i Århus Amt i dag.
De ti årsværk skal fremover deles ud på ti kommuner.
Kan hr. Eyvind Vesselbo ikke forklare, hvordan det giver kvalitet og effektivitet i sagsbehandlingen hos den enkelte kommune?
Hvad kan den enkelte medarbejder gøre alene, når der indtil nu har siddet ti årsværk med forskellig baggrund og behandlet det ordentligt?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-06-14:
Jeg må sige, at fru Pernille Blach Hansen ser verden noget firkantet.
Altså, der er ti årsværk i amterne, som skal fordeles til kommunerne, men det virker, som om fru Pernille Blach Hansen ikke er helt klar over, at der også er nogle mennesker, der arbejder i kommunerne på nuværende tidspunkt, som kan indgå i et samlet team med de medarbejdere, som kommer fra amterne.
Det virker mærkeligt, at vi kun opererer med amternes medarbejdere, for det er jo sådan i øjeblikket, at kommunerne udfører omkring 67 pct. af miljøopgaverne, hvis man tager det ud fra den økonomi, der er på miljøområdet, og amterne udfører kun 6 pct.
Det er rigtigt, at der skal flyttes nogle mennesker fra amterne til staten og til kommunerne, men det virker, som om disse mennesker, der er i amterne, er de eneste i verden på miljøområdet, men sådan er det jo ikke.