runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Nu har statsministeren flere gange sagt, at USA godt ved, hvad vi mener, og hver gang statsministeren har mødt George Bush, har statsministeren sagt, at det er vi imod.
Det blev drøftet i København i juli måned, og det blev taget op på det efterfølgende pressemøde.
Mener statsministeren i virkeligheden ikke, at George Bush misbrugte det pressemøde, for det var jo der, hvor George Bush slog ud med armene og sagde: Værsgo at komme og se?
Og når FN så beder om at få lov til at komme og se, ligesom OECD har forsøgt at få lov til at komme og se, kan man ikke få lov.
Man kan i hvert fald ikke få lov til at komme til at tale med de fanger, det går ud over.
Det var jo misbrug af statsministerens pressemøde i Danmark, som George Bush der gennemførte.
Mener statsministeren så ikke på den baggrund, at der er brug for endnu en gang at rette en henvendelse, men endnu skarpere, og få sagt til USA, at nu må det stoppe?
Høgni Hoydal (T), 2005-11-30:
Det er jeg da fuldstændig enig med statsministeren i, men det, vi er uenige om, er midlerne.
Som jeg hører en vis del af statsministerens argumentation, helliger målet midlerne under alle omstændigheder, og det er jeg ikke enig i.
Jeg er enig i, at der selvfølgelig vil være ustabilitet, men jeg er ikke enig i, at der ikke fandtes andre måder at fjerne Saddam Hussein på end en direkte angrebskrig, endda på et forkert grundlag.
Jeg har taget mig selv i at tænke, hvad jeg skulle sige til en civil iraker, som har oplevet, at hans familie er blevet dræbt af fosforbomber eller andet, som man har sagt, man ville frelse ham fra, for at han ikke på en eller måde skulle blive en potentiel støtte til terrorister.
Det ville være svært.
Vi kan filosofere længe over det, men selv synes jeg egentlig, at den måde, vi har grebet sagen an på ved at gå med i en krig, som ikke engang havde et FN-mandat, har gjort den kedelige spådom om, at vi har skabt vores eget monster, til virkelighed.
Vi er næsten som dr. Frankenstein kommet til at skabe vores eget monster, og så må vi bruge resten af tiden på at frelse os selv fra vores eget produkt, så jeg synes i hvert fald, det ville gavne sagen, hvis man kunne tænke i de baner og indrømme, at man også selv har lavet nogle fejl.
Rune Lund (EL), 2005-11-30:
Det er dejligt at høre en så klar kritik fra statsministeren af, at FN ikke kan komme til at undersøge forholdene på Guantánamo.
Men spørgsmålet var også, om statsministeren selv vil benytte sit gode forhold til George Bush til at presse på, så vi er helt sikre på, at der kommer nogle FN-inspektioner af Guantánamolejren.
Vil statsministeren tage initiativ til det?
Om venstrefløjen skulle være tilhænger af Saddams stabilitet, har vi vist allerede diskuteret tidligere i dag, så det vil jeg undlade at kom mentere, men derimod holde mig til spørgsmålet: Har den ulovlige Irakkrig skabt flere eller færre terrorister?
Der var f.eks. en artikel i Berlingske Tidende søndag den 13. november i år.
Berlingske Tidende er vel en eller anden form for hoforgan for regeringen, men det fremgik jo klart, at antallet af globale terroraktioner var steget dramatisk siden Irakkrigens start, og er det ikke noget, som vækker lidt bekymring hos statsministeren?
Eller tror statsministeren bare, at terrorister er en konstant masse, som flytter rundt på globalt plan, alt afhængigt af hvor der er en militær konflikt?
Spørgsmålet er: Vækker det ikke bekymring, at det f.eks. klart fremgår af en opgørelse i Berlingske Tidende, at der er kommet mere terrorisme siden Irakkrigens start?
Jeg ved ikke, hvor stor betydning i Washington jeg tillægger statsministeren.
Men statsministeren er trods alt statsminister i dette land, og hvis jeg var statsminister, ville jeg ikke tøve et sekund med at henvende mig til USA's præsident og sige: Jeg mener faktisk, du straks bør sikre, at FN's torturrapportør får adgang til Guantánamolejren med det samme.
Resultatet af konferencen var jo, at man kraftigt opfordrede til at få gang i undersøgelserne af, hvad der foregår på Guantánamo, og interviewe fangerne, som er internerede derovre, så kunne det ikke være en idé at spørge med udgangspunkt i Amnesty Internationals krav
: George Bush, lad os få lavet en un dersøgelse, så vi kan få klargjort, hvad det er, der foregår i Guantánamolejren?
Jeg spurgte, om statsministeren ville gøre noget konkret i forhold til den sultestrejke, der foregår lige i øjeblikket, hvor en masse fanger er ved at dø på grund af sult og tørst.
Det var det ene spørgsmål.
Jeg har et andet spørgsmål, som drejer sig om et eksempel på noget, hvor jeg synes at statsministeren kunne rykke for et svar.
Det drejer sig om, at der ifølge Amnesty International er fire mindreårige fanger tilbageholdt på Guantánamo, og en af dem er en 16-årig, som har fortalt, at han er blevet tortureret og gennembanket.
Kunne statsministeren ikke bruge det som en konkret anledning til at sige: Vi vil ikke have, at de internationale konventioner bliver overtrådt, vi vil ikke have, at der foregår tortur, og vi vil slet ikke have, at der foregår tortur vendt mod børn?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Jeg er selvfølgelig glad for at høre, at hr. Rune Lund tillægger mig så stor vægt og betydning i Washington.
Men jeg tror altså, det har større vægt og betydning, at vi står sammen i EU-kredsen, og at der rettes en samlet EU-henvendelse til USA, og det er også det, vi har opfordret til fra dansk side.
I øvrigt har jeg, hver gang jeg har været sammen med George Bush, rejst sagen, senest da præsident Bush var på besøg i København i juli måned.
Jeg kan kun gentage, hvad jeg allerede har sagt.
Vores position er gjort meget klar over for den amerikanske regering.
Der er ikke i Washington den mindste tvivl om den danske regerings kritiske holdning til Guantánamo.
Rune Lund (EL), 2005-11-30:
Det er jo sådan, at der har været en sultestrejke i Guantánamolejren, som nu har varet over 100 dage.
Grunden til, at de sultestrejker, er jo de helt umenneskelige forhold, der eksisterer i Guantánamolejren.
Vil statsministeren tage kontakt til USA's regering for at få stoppet mishandlingerne med henblik på også at få stoppet den helt konkrete sultestrejke, der foregår lige i øjeblikket, hvor flere fanger risikerer at dø på grund af mangel på mad og drikke?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Jeg har faktisk svaret på det, for det er en sag, som vi har taget op; ikke blot jeg har taget den op med den amerikanske præsident, men den danske udenrigsminister har også taget den op med den amerikanske udenrigsminister, hver gang vi har holdt møder.
For vi synes ikke, det er acceptabelt, at man på den måde uden tidsbegrænsning tilbageholder mennesker og holder dem fanget uden at søge en afklaring af deres situation.
Jeg vil endnu en gang minde om, at vi drøftede det, da George Bush var på besøg her i København i juli måned, og sagen var i øvrigt også oppe på det efterfølgende pressemøde.
Så den position er gjort meget klar fra dansk side.
Amerikanerne kender fuldstændig vores kritiske holdning til Guantánamo.
Rune Lund (EL), 2005-11-30:
Vi fortsætter Guantánamodiskussionen, for fangerne på Guantánamo er stadig væk retsløse og kan ikke få prøvet deres sag.
Det er jo fuldstændig absurd, det er i fuldstændig modstrid med alle internationale konventioner på området.
De bliver brudt hver dag i Guantánamolejren.
Derfor er spørgsmålet, om statsministeren har taget nye initiativer eller vil tage nye initiativer for at overbevise USA's regering om, at fangerne på Guantánamo enten må løslades eller retsforfølges.
»Har statsministeren taget nye initiativer til at overbevise den amerikanske regering om, at fangerne på Guantánamo må løslades eller retsforfølges, idet fangerne på Guantánamo stadig er retsløse og ikke kan få prøvet deres sag?«
Jeg synes, det er interessant, at statsministeren nu bringer begrebet statsterrorisme på banen.
Vi har tidligere haft debatter her i salen om Israel og Palæstina, hvor statsministeren har nægtet, at begrebet statsterrorisme har nogen som helst mening, når jeg f.eks. har fremlagt, hvordan israelske soldater myrder løs på palæstinensiske børn og bulldozer palæstinensiske boligområder.
Men lad det nu ligge, selv om det ville være dejligt, hvis statsministeren, næste gang vi har en palæstinadebat, også vil bruge begrebet statsterrorisme i den sammenhæng.
Men det, spørgsmålet her går på, er faktisk lidt i retning af: Hvordan synes statsministeren selv det går?
Er der kommet færre, eller er der kommet flere terrorister på grund af statsministerens ulovlige krig i Irak?
Det er det, der er spørgsmålet, og det har statsministeren ikke svaret på indtil nu, men nu får statsministeren muligheden igen.
Jeg må jo konstatere, at statsministeren ikke vil gøre det, jeg ville have gjort, hvis jeg havde været statsminister i dette land.
Jeg ville have sagt til George Bush: Det er fuldstændig uacceptabelt, det, der foregår på Guantánamo; der foregår tortur, der foregår mishandling; det skal vi have stoppet; vi skal have gjort det sådan, at FN's torturrapportør, Manfred Novak, får adgang lige med det samme, og han skal kunne tale med alle de fanger, som han har lyst til at tale med.
Det vil statsministeren ikke.
Det synes jeg er meget beklageligt.
Jeg synes, det er en meget lad holdning.
Jeg synes ikke, det er en særlig aktiv holdning i forhold til at gøre noget ved de meget store menneskerettighedskrænkelser, der foregår hver dag i Guantánamolejren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Det må jo stå fuldstændig for hr. Rune Lunds egen regning, hvad han konkluderer vedrørende, hvad der foregår på Guantánamo.
Men som jeg sagde før, har jeg rejst den sag, hver eneste gang jeg har været sammen med den amerikanske præsident, og gjort klart, at vi fra dansk side ikke finder det acceptabelt, at man tidsubegrænset holder mennesker tilbage uden at søge en afklaring af deres situation.
Det er blevet sagt hver eneste gang meget klart og tydeligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Ja, men i hvert fald på dette punkt ville det være bedre.
Statsministeren sagde for lidt siden, at det ikke er sikkert, det hjælper, at kun Danmark siger noget, og at det er bedre, at EU gør det.
Nu er det altså ikke alle statsministre i EU, der kommer til morgenmad i Det Hvide Hus, og det er ikke alle statsministre i EU, som er allieret med USA i både Afghanistan og Irak, altså de steder, hvor der tages fanger, som stadig flyves til Guantánamo.
Der bliver jo stadig fragtet nye fanger til Guantánamo, og derfor ville det selvfølgelig få en helt anderledes betydning, hvis en statsminister som den danske f.eks. sagde helt klart og tydeligt, at nu må det altså sikres, at FN får adgang til Guantánamo.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-11-30:
Som jeg sagde før, er den danske regering ikke tilfreds med den måde, problemet er blevet håndteret på fra amerikansk side, og vi har lagt op til, at der skal lægges et stærkt EU-pres på USA, fordi vi synes, det er afgørende, at menneskerettighedsrapportørerne får fri og uhindret adgang til Guantánamobasen og i øvrigt også til andre steder, hvor der kan være behov for at undersøge, om menneskerettighederne bliver overholdt.
Det er jo et ganske underholdende tankeeksperiment at forestille sig hr. Rune Lund som statsminister, men der går jo nok nogen tid, før vi får det at se i praksis.
Der lå ikke noget spørgsmål i det, hr. Frank Aaen sagde, og vedrørende de flyvninger kan jeg fuldstændig henvise til, hvad jeg sagde i sidste uge.
Spørgsmålet om flyvninger havde vi jo oppe i sidste uge, og jeg har ikke noget at føje til, hvad jeg sagde i sidste uge.
Frank Aaen (EL), 2005-11-30:
Jeg spurgte faktisk, om statsministeren vil lave en undersøgelse af de flyvninger, der har forbindelse med Guantánamo, og jeg vil godt gøre det endnu stærkere.
Siden vores spørgerunde i sidste uge har Europarådet jo iværksat en undersøgelse af det, der foregår med hemmelige fængsler i Østeuropa og hemmelige CIA-flyvninger.
I den forbindelse er der sendt et spørgsmål til den danske regering om, hvad den har gjort og vil gøre for at undersøge, om der sker misbrug af dansk luftterritorium fra CIA's side, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvad har statsministeren tænkt sig at svare på henvendelsen fra Europarådet, som jo har til opgave at sikre menneskerettighederne her i Europa?
Hvad har statsministeren tænkt sig at svare på Europarådets spørgsmål, om dansk territorium bliver misbrugt at CIA?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Nej, det kan jeg ikke, selv om jeg må medgive, at f.eks. de, der har noget stående på bankkontoen, måske kan ærgre sig over, at de ikke får mere i forrentning, men skal se på alternative investeringsmuligheder.
Men jeg synes, det er en klar fordel for samfundet og også for lejerne, at vi har en lav rente.
Morten Homann (SF), 2005-12-01:
Det fremgår af forslaget, at det er SF's udspil til, hvordan det kan gøres, men det er jo ikke noget, som skal mejsles i sten.
Det er noget, vi kan drøfte nærmere, og hvis der er indvendinger som f.eks. dem, Venstres ordfører har mod modellen, er jeg meget indstillet på at se på dem og se, om vi i fællesskab kan strikke en løsning sammen.
Det vigtige spørgsmål er, om man ønsker, at huslejen i de almene boliger kan sættes ned, og jeg kunne godt tænke mig at høre hr. Michael Aastrup Jensens synspunkter.
Ønsker Venstre, at det skal være billigere at bo i almene boliger, så de mange steder kan blive konkurrencedygtige med ejerboligerne, og vi kan få brudt den negative udvikling, der sker nogle steder?
Det er mit ene spørgsmål.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-12-01:
Nu er det jo åbenbart blevet en tradition, at man taler om alt muligt andet i sin ordførertale, men jeg vil nu prøve at holde mig til det, det handler om, nemlig forslaget fra SF om en ny huslejemodel i de almene boliger.
Af forslaget kan man se, at regeringen opfordres til i denne folketingssamling at fremsætte forslag om en ændret finansiering af almene boliger med henblik på at skabe en bedre huslejestruktur i det almene byggeri og navnlig nedbringe de høje boligudgifter i nyt og nyere alment boligbyggeri – eller sagt på en anden og kort måde: Hensigten med forslaget er at reducere huslejen i alment nybyggeri.
Først og fremmest vil jeg gerne pointere, at de almene boligers konkurrencesituation langtfra er så dårlig, som forslagsstillerne forsøger at få den til at se ud i forslaget, idet en nyopført almen bolig som udgangspunkt har en højere standard end en brugt ejerbolig.
Derudover kan jeg ikke forstå, at det i sig selv partout skal udgøre et problem, at lejen i nybyggede almene boliger visse steder overstiger omkostningerne ved at bo i en ejerbolig, idet behovet for nybyggede familieboliger på den måde kan løses uden støtte.
Når Venstre ikke kan bakke forslaget op, er det ikke, fordi spørgsmålet om huslejestrukturen ikke er et vigtigt fokusområde.
Det er det absolut, og netop derfor indgår spørgsmålet om huslejestruktur m.v. også i det udredningsarbejde, som allerede er aftalt igangsat som led i boligaftalen af 4. november 2005 om en fremtidig M025S17191783tojo.fm Page 1763 Friday, February 10, 2006 12:33 PM anvendelse af den almene sektors midler og indsatsen.
Alt i alt og kort fortalt: Venstre kan altså ikke bakke forslaget op.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Nu er virkelighedens verden jo ikke kun sort og hvid, som fru Majbrit Berlau gerne vil gøre den.
Sagen er, at der er store forskelle mellem de almene lejligheder.
Nogle har en lav husleje, andre har en høj husleje, og bl.a. for at imødegå de problemer, der kan være i nogle områder, har vi netop afsat op til 200 mio. kr. til en målrettet huslejenedsættelse, så jeg synes da, vi i høj grad har fokus på problemet.
Heldigvis kan man mange steder få en god almen lejlighed til en rimelig husleje.
Men vi er stadig nødt til at bygge nyt for de lavest mulige udgifter, så huslejen er til at betale, også for de svageste, som har allermest brug for og ønsker en bolig, men i dag står helt uden bolig.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Nu refererede jeg ikke til de mennesker, der rent faktisk kan gå i banken og tage et lån på 1, 2 eller 3 mio. kr., som man nogle i steder i landet er nødt til for at kunne erhverve ejerlejlighed eller hus.
De kan faktisk ikke få lån i banken, så de er henvist til at bo i lejeboliger,
og det forhold må ændres, fordi det er med til at fastholde og udbygge uligheden i Danmark.
Jeg ved jo, at ministeren har et lidt særligt forhold til ulighedsdebatten, men alligevel synes jeg, ministeren glider for let hen over diskussionen.
Der er rent faktisk et skel, de fattigste her i landet bliver bundet til lejeboliger med meget høj husleje, mens de, som har lidt flere penge på kontoen, har valgfrihed og kan vælge mellem boligformerne.
Det er et ulighedsperspektiv, som jeg synes, ministeren er nødt til at tage alvorligt.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Fru Majbrit Berlau må have mig undskyldt, men jeg synes altså ikke, der er tale om større ulighed, når flere mennesker, bl.a. på grund af den lave rente, får mulighed for at vælge mellem forskellige boformer.
Jeg synes, det er positivt, at der skabes valgmuligheder, så det ikke kun kommer på tale at flytte ind i en almen bolig, men måske også i egen bolig.
Når det er sagt, har vi jo også taget forskellige initiativer til f.eks. at begrænse udgifterne i forbindelse med nybyggeri, netop for at sikre, at der er en rimelig husleje i den almene sektor.
Jeg er enig i, at det er vigtigt at have fokus på det.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-01:
Nu handler forslaget jo ikke kun om renter og promiller og tomme lejligheder.
Som jeg læser bemærkningerne – hr. Morten Homann må rette mig, hvis det ikke er korrekt – handler det også om en problematisering af den ulighed, der eksisterer på boligmarkedet i øjeblikket.
I bemærkningerne nævnes det, at nogle steder i landet er ejerboliger på grund af de fleksible lånemuligheder faktisk meget billige nu, M025S17191783tojo.fm Page 1762 Friday, February 10, 2006 12:33 PM mens lejeboligerne er dyre.
Men da det er sådan, at de fattigste her i samfundet ikke har råd til at tage et lån i banken til køb af enten lejlighed eller hus, er de henvist til de meget dyre lejeboliger og bliver dermed fastholdt på en meget høj husleje.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre ministerens kommentar til.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-12-01:
Det sidste spørgsmål først: Der er jo ingen, der siger, at vi skal vente år ud og år ind.
Det er absolut noget, der kommer til at gå meget hurtigt, det er jeg ikke i tvivl om.
Men jeg synes altså også, det er vigtigt, at vi ikke bare går ud og forhaster os med så at sige at lave noget miskmask.
Det er altså vigtigt, at hele situationen bliver belyst, og derfor er det jo rart, at der bliver lavet et udredningsarbejde, som kommer til bunds i, om der er behov for nogle opstramninger eller nogle lempelser, eller hvad der nu er behov for.
Resultatet vil komme til behandling i Folketinget, hvis der er behov for nogle ændringer, og det synes jeg egentlig kun man kan være glad for.
Med hensyn til om der er behov for at nedsætte huslejen er det jo sådan, at boligaftalen åbner mulighed for, at man for at modvirke ghettodannelser kan nedsætte lejen i de områder, hvor der måtte være behov for det.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Det er korrekt, som ministeren nævnte, at det er 3,2 promille.
Det lyder jo af meget, meget lidt, men som jeg var inde på i mit første spørgsmål, er der netop nogle områder, hvor problemet er meget stort, og at promillen generelt set er lille, fjerner jo ikke den problemstilling, at i de pågældende områder, hvor procenten af ledige lejligheder er stor, får beboerne en højere husleje.
Ministeren har selv været fremme med, at man i sådanne tilfælde simpelt hen skal have mulighed for at rive ejendomme ned, så der ikke længere er de problemer.
Men ville det ikke være klogere og mere ressourcefornuftigt, hvis man i stedet for at rive gode boliger ned satte huslejen ned?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Jeg er meget enig med spørgeren i, at der er nogle områder i landet, hvor det er et stigende problem, og at vi er nødt til være meget opmærksomme på, hvordan vi sikrer, at de almene boliger stadig er attraktive, så der er nogle, der ønsker at bebo de pågældende lejligheder.
Men inden vi skruer problemet alt for højt op, synes jeg dog, vi lige skal være opmærksomme på, at der kun er tale om nogle promiller.
Det er ifølge de seneste oplysninger, jeg har, 3,2 promille, så det er altså ikke et altoverskyggende problem, men det er selvfølgelig noget, man skal være opmærksom på i de områder, hvor det gør sig gældende.
Det er jo forholdsvis nyt, at vi står i den situation, og derfor er det vigtigt, at man lokalt tager hånd om de ledige lejligheder, der måtte være.
Men det er en klar fordel, at det på grund af den økonomiske situation er sådan, at mange flere får valgmulighed mellem de forskellige boligformer.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Ministeren var i sin tale inde på, at antallet af ledige boliger er meget beskedent.
Der er kun tale om få promille, sagde ministeren, og det er jo også det generelle billede.
Men er det ikke sådan, at der findes områder, bl.a. Hirtshals, Frederikshavn, Nordborg og Rødby, hvor adskillige procent af lejlighederne i de almene boligområder er ledige?
Og er det ikke sådan, at når der står lejligheder ledige, får de øvrige beboere i området pålagt udgifterne til dem i form af højere husleje?
Er det set i det lys rimeligt at negligere problemet med ledige boliger?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-12-01:
Jeg synes faktisk, at huslejenedsættelser kan være et hensigtsmæssigt redskab i de problemramte områder, og det er lige præcis derfor, regeringen sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti har indgået en boligaftale, som indebærer muligheden for huslejenedsættelser i de pågældende områder.
Så vil jeg gerne understrege, at selv om det er rigtigt, at jeg vil være lidt mere åben og imødekommende over for ønsker om nedrivning, vil det blive i meget, meget begrænset omfang, og det skal kun være i de tilfælde, hvor der virkelig er brug for det, f.eks. for at skabe åbning mod i det omkringliggende samfund eller i lignende situationer.
Det skal være i yderst begrænset omfang, for som regel er der jo tale om lejligheder, som folk gerne vil bo i.
Men det er altså vigtigt for mig at understrege, at man lokalt bør sørge for hurtigt at få taget hånd om problemet, når lejligheder står tomme, så der ikke starter en negativ spiral.
Der skal gøres en indsats, så boligkvarteret stadig er attraktivt, og her har ikke mindst boligorganisationen og kommunen sammen med lejerne et ansvar for at sætte ind.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Jeg forstod på Venstres ordfører, at sigtet med den arbejdsgruppe, der er blevet nedsat af regeringen, bl.a. er at kigge på huslejemodellen på det almene område.
Kunne man forestille sig, at hvis der i stedet for »i indeværende folketingsår« stod »inden for et år« i beslutningsforslaget, kunne Venstre sagtens stemme for forslaget?
Sigtet med forslaget er jo det samme som for det arbejde, man er i gang med, så spørgsmålet er, om man vil give lejerne et håndslag på, at deres husleje skal ned, eller ej.
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-12-01:
Jeg synes, vi skal vente på, at udredningsarbejdet bliver færdigt, og så se, om der er behov for at lave nogle ændringer.
Jeg kan ikke stå her på talerstolen og sige, at der er behov for de eller de ændringer, men lad os vente på arbejdsgruppens resultater.
Så kan vi tage debatten bagefter.
Jeg synes alt i alt, diskussionen har som udgangspunkt, at det er et problem, at vi har en lav rente, og det synes jeg er en helt forkert måde at gribe debatten an på, især fordi renten nu tilsyneladende begynder at stige langsomt.
M025S17191783tojo.fm Page 1764 Friday, February 10, 2006 12:33 PM
Det er, som om at fordi der åbnes nogle muligheder for nogle, skal vi lave det hele om, og jeg må indrømme, at den måde at anskue situationen på kan jeg slet ikke være enig i.
Med den logik, hr. Rasmus Prehn lægger for dagen, må jeg melde hus forbi.
Selvfølgelig vil vi afvente resultatet af udredningsarbejdet om hele den almene sektors forhold, men jeg kan ikke være enig i noget af det, som jeg tror, hr. Rasmus Prehn mener.
Rasmus Prehn (S), 2005-12-01:
Skal det forstås sådan, at Venstres ordfører alligevel ikke mener, at det er en god idé med huslejenedsættelser?