Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Som det allerede har været sagt af den foregående ordfører, er der jo et par eller i hvert fald tre formål med det her lovforslag.
Socialdemokratiet støtter lovforslagets forslag til ændringer vedrørende Rigsadvokatens og Rigspolitichefens ansvarsområder, og det samme gælder også forslaget om ændringer af spillekasinolovgivningen.
Jeg vil fokusere lidt på det centrale i lovforslaget, for det er jo forslag til ændringer af straffeloven, således at indsatsen mod økonomisk kriminalitet, kriminalitet mod eller af juridiske personer eller virksomheder og berigelseskriminalitet mod offentlige midler forstærkes.
Bag de her tre indsatsområder gemmer sig også begrundelsen for, hvorfor vi også står her i dag, nemlig selskabstømmersagerne.
Danmarkshistoriens største røveri kaldte den tidligere skatteminister Ole Stavad
de mere end 1.500 sager, hvor vi, fællesskabet, blev snydt og bedraget af folk i fine jakkesæt, som viste sig at være intet mindre end gennemorganiserede kriminelle.
2,1 mia. kr. mistede fællesskabet på disse slipsekriminelles gerninger.
For Socialdemokratiet har det her forslag været længe ventet.
Det såkaldte Brydensholtudvalg har gjort et grundigt forarbejde.
De to betænkninger, som danner baggrund for dette lovforslag, er de sidste af en række tiltag, som blev igangsat af den daværende SR-regering, og som bl.a. har ført til lovændringer af advokaters og revisorers rolle ved bekæmpelsen af økonomisk kriminalitet.
I Socialdemokratiet mener vi, at der er behov for en forstærket indsats mod den økonomiske kriminalitet.
Udgangspunktet må være, at snyder man det offentlige, hvad enten det drejer sig om skat, told, moms, afgift eller tilskud, ja, så begår man kriminalitet mod fællesskabet, det offentliges midler.
Samtidig mener vi også, at der er tale om den samme form for kriminalitet, som skal behandles ens i straffeloven.
Vi mener ikke, at der er grund til – som det også fremhæves i lovgivningen, og det er udmærket – at særlovgivningen skal stå i vejen for en sådan ens behandling.
Vi mener også, at det virker åbenlyst forkert, at strafferammerne i dag kan variere alt efter, hvilken type af offentlige midler der begås kriminalitet imod.
Vi deler hovedargumentet om, at svindel mod offentlige og private midler bør sidestilles, så strafferammen bliver fængsel indtil 8 år.
Når det er sagt, har vi faktisk også svært ved at forstå, hvorfor alle følgeændringerne, som der også peges på i lovforslaget, og alle følgeændringerne i den øvrige lovgivning, også på de andre ministerområder, ikke er fremsat samtidig med det her lovforslag.
Vi risikerer jo at komme til at stå i en situation, hvis man læser den nye beskrivelse af § 289, hvor vi kan vedtage den, men den reelt ikke kan benyttes, fordi, som der jo rigtig nok står, der skal være en udtrykkelig henvisning til netop § 289 i særlovgivningen, hvis § 289 skal kunne benyttes.
Lovforslaget her skal som sagt træde i kraft den 1. juli 2005, og sagt i al stilfærdighed, så vil det hjælpe betydeligt på Socialdemokratiets stilling til det her lovforslag, hvis vi fra Skatteministeriets side kan få en garanti for, at særlig Skatteministeriets ændringer på det her område er fremsat og ikke mindst vedtaget inden dette tidspunkt.
Derudover indeholder lovforslaget en ligestilling af EU-tilskudsmidler og nationale tilskudsmidler, således at svindel med disse midler fremover straffes efter samme paragraf i straffeloven og efter samme strafferamme.
Det støtter Socialdemokratiet.
Endelig sikrer lovforslaget en række ændringer, der vedrører virksomhedernes interne forhold.
Vi støtter disse ændringer i Socialdemokratiet, og vi mener, at de er helt på sin plads, også hvad angår strafferammen.
Brydensholtudvalget har som sagt ifølge os gjort et ganske fint og grundigt forarbejde.
Selskabstømmersagerne viser med al tydelighed, at kriminalitet i dag også begås af såkaldt fine mennesker, men det, der er pointen bag og baggrunden for, at vi står her i dag, er, at bag Bossjakkesættet og Kenzoslipset gemte der sig jo, som vi har set, gennemorganiserede kriminelle uden den fjerneste respekt for vores fællesskab, som udnyttede den grove politiske passivitet, som prægede årene, hvor danmarkshistoriens største røveri fandt sted.
Socialdemokratiet støtter med disse bemærkninger lovforslaget, men vi vil samtidig gerne understrege vigtigheden af, at vi som politikere og myndighederne også i fremtiden nøje følger og ikke mindst i tide reagerer på de ændringer i den økonomiske kriminalitet, som den moderne teknologi medfører.
Og svaret fra Socialdemokratiets side på dette er ikke politisk passivitet, selvskabte huller i skattelovgivningen og amputering af kontrolmyndighedernes muligheder for at udføre rigtigt arbejde, men det modsatte.