runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-06-10:
Også for dette lovforslags vedkommende, som vedrører fordelingen af amtsvejene, vil jeg glæde mig over, at det er lykkedes at lave en aftale mellem de oprindelige forligsparter på kommunalreformsområdet, dvs. regeringen og Dansk Folkeparti, og så Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre.
Med kommunalreformen og med dette lovforslag får vi decentraliseret beslutningerne vedrørende vejene, og det er vi i Venstre meget glade for.
Ved at overflytte knap 8.000 km lokalt orienteret vej til kommunerne bliver det muligt i endnu højere grad at sikre en sammenhæng i vejudbygningen og vedligeholdelsen af vejnettet til gavn for borgerne i den enkelte kommune.
Det gøres for at skabe et sammenhængende overordnet vejnet for trafikken mellem de større byer, transportknudepunkter og internationale trafikforbindelser, et vejnet med en høj, ensartet standard, der kan sikre sammenhængen landsdelene imellem.
I forbindelse med forhandlingerne om at få en bred aftale på vejområdet i hus vil jeg nævne, at vi fra Venstres side også er fuldt ud tilfredse med, at de midler, der i dag anvendes i amterne til trafiksikkerhed, fremover også skal anvendes til koordinering på trafiksikkerhedsområdet, således at den fremtidige trafiksikkerhedsindsats organiseres og tilrettelægges mest hensigtsmæssigt.
Endelig er vi glade for, at ikrafttrædelsestidspunktet vedrørende vintertjenesten på landeveje rykkes, således at opgaven vedrørende vintertjeneste i vinteren 2006-2007 ikke midt i vinterperioden flyttes fra amterne til kommunerne henholdsvis staten, men at Vejdirektoratet får mulighed for at sikre en sammenhængende vintertjeneste hele vinterperioden.
Så samlet set vil jeg blot sige, at Venstre er glade for den brede aftale, vi har på trafikområdet, idet det er væsentligt for opbakningen til kommunalreformen også ude lokalt.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-10:
Det her forslag er jo et led i kommunalreformen, og mange gange kan man sige, at det her bærer præg af, at regionerne er udeladt, og at de ikke burde være det.
Det kan man meget tydeligt sige om det her forslag.
Det gælder specielt for Københavnsområdet, hvor vi kan se, at kommunerne, hvis de skal have de gennemgående veje til at fungere med trafiklys osv., bliver nødt til at lave mellemkommunale grupper.
Det havde været bedre at have fortsat et regionssamarbejde og også givet regionssamarbejdet nogle muligheder for at agere.
Det har man altså ikke gjort.
Når vi har gennemgående trafik og veje med de vedligeholdelses– og funktionsproblemer, der er, skal man have et samarbejde på tværs, og det skal kommunerne nu ud at etablere for at få en sammenhæng.
Det er ærgerligt, at det er lagt sådan til rette.
Når jeg har sagt det, kan jeg også sige, at de ting, der er kommet ind vedrørende nogle veje, som er taget med, går vi helt ind for, men vi er stadig væk ærgerlige over, at regionerne er så bandlyste, som de er i den her sammenhæng.
SF kan ikke stemme for forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2005-06-10:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Det, som vi har været mest fokuseret på i denne her forhandling, har været trafiksikkerheden, som jo i høj grad har ligget hos amterne, og derfor har vi i den her aftale fået sikret, at regeringen har garanteret, at de penge, der bliver brugt til kampagner i dag i amterne, ubeskåret vil gå til henholdsvis kommune og stat, der jo overtager amternes veje.
Vi har også fået tilsagn fra ministeren, hvad jeg er meget glad for, om, at vi efter 2 år vil foretage en evaluering af, hvordan det går med trafiksikkerhedsarbejdet, så vi kan vende tilbage til sagen på det tidspunkt.
Det er baggrunden for, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2005-06-10:
Jeg vil bare sige til den socialdemokratiske ordfører, at vi er fuldstændig enige i, at der skal være en ordentlig kvalitet på vores veje.
Når vi ikke i det her lovforslag specifikt pinder ud, at der skal ske en forbedring af vejstrækningerne, er det, fordi vi mener, at det her lovforslag regulerer, hvilke myndigheder der skal have ansvaret for hvilke veje, og ikke kvaliteten.
Men det er klart, at vi er parate til at diskutere videre i den her proces, hvordan vi får nogle ordentlige veje, der er værd at køre på, og sådan, at erhvervslivet også kan bruge dem effektivt i deres erhvervsudførelse.
Så vi vil meget gerne imødekomme Socialdemokraterne, ikke i det her forslag, men vi er meget indstillet på at diskutere det på et senere tidspunkt.
Jens Christian Lund (S), 2005-06-10:
Indledningsvis vil jeg gerne have lov til at udtrykke en anerkendelse af, at ministeren og regeringspartierne har været indstillet på i denne vigtige sag at gå med til en række af de ændringsforslag, som vi har stillet.
Det er positivt.
Vi havde selvfølgelig gerne set yderligere ændringsforslag vedtaget ikke mindst vedrørende Sjælland, men ændringsforslagene er af en sådan kvalitet, at vi vil kunne støtte forslaget.
Når jeg i dag tager ordet, er det for at få præciseret nogle synspunkter, som blev fremført af Socialdemokraterne under førstebehandlingen, og som blev støttet af Venstre og Konservative.
Under førstebehandlingen var der enighed om, at kvaliteten af hovedlandevejene skulle være på et sådant niveau, at de virkelig opleves som erhvervslivets transportkorridorer.
Det er også væsentligt, og det var der også enighed om, at sikkerheden på hovedlandevejene skal være så god, at alvorlige trafikuheld undgås mest muligt.
I debatten har der været drøftet en række veje, der ifølge dette lovforslag enten fortsætter som statsveje eller bliver overført til at blive statsveje, som ikke efter vores mening har den fornødne kvalitet.
Vi har i arbejdet med lovforslag nr. L 84 nævnt en række veje, som trænger til forbedringer.
Lad mig repetere nogle af de veje, som vi nævnte: skovvejen mod Kalundborg, vejen mod Sjællands Odde, vejen Sønderup-Vejle, vejen Hanstholm-Århus, vejen Skive-Haderup, og jeg kunne blive ved.
Der er flere af de veje.
Kl. 9.35
Vi ved godt, at der er skjult mange investeringer i, at vi skal have de her kvaliteter i orden, men vi mener imidlertid, at det er væsentligt, at vi i samarbejde får udarbejdet planer for disse forbedringer.
Socialdemokraterne vil meget gerne samarbejde om de her ting.
Jeg håber, at Venstre og Konservative og Dansk Folkeparti også i dag vil bekræfte, at det stadig væk er partiernes synspunkt.
Rune Lund (EL), 2005-06-10:
Det her lovforslag er endnu et eksempel på, hvad der kan ske, og hvad der sker, når man fjerner et demokratisk folkevalgt niveau, amterne, og så ikke har noget at sætte i stedet for.
Jeg vil sige, at også i den her sag undrer det os, at De Radikale og Socialdemokraterne har valgt at gå med på forliget, for vi mener ikke i Enhedslisten, at der skal overføres veje til staten.
Det vil f.eks. give Vejdirektoratet endnu mere råderum, hvilket kan føre til flere, større og bredere veje.
Sagen er, at når man flytter vejområdet fra amterne til f.eks. staten, vil det jo være sådan, at vejene ikke i så høj grad skal kunne konkurrere med andre områder.
Det vil uundgåeligt skabe et større pres for at få flere veje med tilhørende mere bilisme og forurening.
Kl. 9.40
Så Enhedslisten er altså overbevist om, at Folketinget med det her lovforslag vil komme under pres for at bruge flere penge på veje, når der bliver overført flere veje til staten.
Flere statslige veje betyder mere økonomisk uansvarlighed, og det vil styrke en motorvejsmafia i Folketinget.
Vi vil måske kunne se genoplivelsen af en motorvejsmafia.
Det her lovforslag vil i hvert fald lægge en grund til det.
Vi vil nok se endnu flere popularitetshungrende politikere, som i fremtiden vil foreslå lige præcis, at deres vej i den valgkreds, hvor de kommer fra, skal opgraderes, og at der skal lægges mere asfalt lige præcis der.
Et andet problem er, at de veje, der bliver overført til kommunerne, vil komme til at lide under det og falde i kvalitet.
Der er ganske enkelt ikke økonomi i mange kommuner til at varetage denne opgave, specielt ikke set i lyset af det skattestop, regeringen har indført, som jo lægger nogle meget stramme bånd på kommunernes økonomi.
Med hensyn til hvilke veje der så skal være statsveje, og hvilke der så skal være kommuneveje, mener vi egentlig også, at det virker forholdsvis uigennemtænkt, hvilke veje der er valgt.
Det gælder f.eks. Roskildevej, der ikke bliver opgraderet til statsvej.
Lidt karikeret kan man med hensyn til trafiksikkerheden forestille sig, at den første del af Roskildevej bliver stillevej, og at den næste del bliver for »four wheel drive«.
Så ligesom SF synes vi, at det her er meget uigennemtænkt.
Det skaber pres for større, flere og bredere veje, mere asfalt, og de veje, der tilfalder kommunerne, vil kommunerne have meget svært ved at håndtere.
Så vi er helt bestemt imod dette lovforslag.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-3 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Line Barfod (EL), 2005-06-10:
Hvis Venstre er enig i, at der skal være fri og lige adgang, hvorfor kan man så ikke stemme for det ændringsforslag, som SF og Enhedslisten har stillet?
Det ændrer jo ikke ved realiteten af, hvilke ydelser der er fri og lige, og hvilke ydelser der er brugerbetaling på som tandlæger og andet.
Hvad er grunden til, at man ikke vil fastslå, at hovedprincippet i det danske sundhedsvæsen er, at der er fri og lige adgang, og at der så er nogle undtagelser, hvor der er brugerbetaling, frem for den måde, loven er bygget op på i dag, hvor undtagelserne er dér, hvor det er vederlagsfrit, hvor der altså ikke skal betales?
Hvorfor ikke have som hovedregel, at der er fri og lige adgang i det danske sundhedsvæsen?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-06-10:
Det var da en rigtig glædelig meddelelse fra Det Radikale Venstre, at de ikke er bundet af det her.
Det betyder, at de senere kan gå hen og lave noget fornuftigt.
Det er jeg glad for, tak.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
I hele debatten om det her lovforslag har vi haft sådan et underliggende tema, nemlig økonomien og finansieringen af økonomien.
Vi har så i både Kommunaludvalget og Sundhedsudval get forsøgt at få uafhængige økonomer til at komme og forsvare og forklare den her konstruktion.
Jeg vil derfor spørge, om det ikke gør indtryk på hr. Hans Andersen, at vi ikke har kunnet støve en eneste uafhængig økonom op, der ville stille sig op og forsvare denne her – for at sige det stilfærdigt – fuldstændig sindssyge måde at finansiere det danske sundhedsvæsen på.
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-10:
Jeg er sikker på, at de, der sidder og har at gøre med hele sundhedsvæsenet i dag og også i fremtiden, til stadighed går ind og kigger på, hvilke afgørelser der bliver truffet, når der er sket fejl i sundhedsvæsenet, og lærer af de fejl, der er begået.
Men det gør jo ikke noget, at man går ind og kigger på, hvordan et system har fungeret, lærer af det og så vedtager nogle nye ting og ser, om de kan fungere bedre.
Det er sådan set det, vi tror på.
Lise von Seelen (S), 2005-06-10:
Skal jeg forstå ordføreren på den måde, at regeringen tror, at parterne har større interesse i at følge området, fordi de skal sende regninger imellem hinanden?
Kunne man ikke have en naturlig interesse i netop at følge de klager, som måtte indkomme?
Men det er altså regeringens opfattelse, at parterne er langt mere interesserede, når de samtidig skal knytte administrationen og bureaukratiet til og sende penge imellem hinanden.
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-10:
I Venstre mener vi ikke, at det her vil medføre mere bureaukrati.
Det er jo ikke sådan, at man sender en regning imellem myndighederne for hver enkelt sag.
Men vi tror, at der ved at lave den takstfinansieringsordning, der hermed indføres, vil være et incitament for kommunerne og regionerne til at have fokus på området og se ideen i, at man følger de afgørelser, der er i de patientklager, der kommer, så man lærer af fejlene, kan vi sådan set sige.
Der er jo også i lovforslaget indskrevet, at der nedsættes et kontaktudvalg, der netop skal følge hele proceduren for takstfinansiering, så man også i løbet af 2 år kigger på, hvordan det har fungeret.
Lise von Seelen (S), 2005-06-10:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvad ideen er i, at der som en del af lovforslaget er en takstfinansiering, således at myndigheder skal til at ligge og sende regninger imellem hinanden i forbindelse med, at patienter eller borgere måtte klage.
Hvad er grunden til, at regeringen har lagt op til sådan en takstfinansiering?
Ministeren har jo fortalt os, at det ikke har noget at betyde for indholdet af selve lovgivningen, så vil ordføreren ikke uddybe, hvad der så er årsagen til, at man vælger at lave endnu mere bureaukrati og administration ud af lovforslaget her?
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-10:
Der er jo i lovforslaget lagt op til, at man følger udviklingen på det her område, og der er lagt op til, at man i løbet af 2 år vil kigge på hele loven og se på, hvordan forløbene har været.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-10:
Skal jeg forstå det sådan på Venstres ordfører, at det faktisk ikke er noget, nogen skal gøre sig forhåbninger om nogen sinde i det her land, at der bliver åbnet for klager over de samlede patientforløb?
Jeg havde nær sagt, at jeg kan forstå, hvis man her og nu siger: Det synes vi ikke der er penge til, og det vil formodentlig føre til et stigende antal klager, det synes vi ikke vi kan håndtere.
Men det er noget andet, hvis man siger, at det faktisk slet ikke er noget, der er brug for, at patienterne i dag jo bare kan skrive et brev til sygehuset eller de kan gå til deres kommune, og at man ikke vil give dem retten til at klage til et officielt Patientklagenævn over et patientforløb, som kikser, fordi de forskellige personer, der er involveret, ikke ved, hvad hinanden gør, og hvor patienten oplever, at vedkommende falder ned i nogle dybe huller.
Er det virkelig rimeligt at stille det sådan op?
Der synes jeg, det ville være vigtigt at få at vide af Venstres ordfører, om det er noget, vi nogen sinde kan gøre os forhåbninger om vil blive udbedret.
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-10:
Ligesom det er nu, vil det også i fremtiden være sådan, at kommunerne og de kommende regioner har ansvaret for at levere sundhedsydelser og dermed sørge for at levere nogle forløb, som er fortløbende og tilfredsstillende for patienterne.
Så i fremtiden vil man jo også kunne rette sin utilfredshed over behandlingsforløb til kommunerne og regionerne.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-10:
På nogle måder er det her ellers så udmærkede lovforslag for uambitiøst, og det handler jo om, at der ikke i lovforslaget åbnes for, at patienter kan klage over et samlet behandlingsforløb.
Det er jo på mange måder en rigtig mærkelig ting, i og med at vi herinde går meget op i de sammenhængende patientforløb, og i, at patienterne i fremtidens sundhedsvæsen kommer til at opleve, at den ene hånd ved, hvad den anden gør, at tingene hænger godt og fint sammen.
Jeg tror, hvis man går ud og spørger borgerne, hvordan de vil opfatte det, at de ikke har mulighed for at klage over det her, så vil de synes, at det er en meget mærkelig retstilstand.
Så vil Venstres ordfører ikke godt forklare meget kort og simpelt, hvorfor man ikke vil give den her ret?
Og hvis man vil, vil jeg godt vide, hvornår patienterne i det her land har udsigt til at få sådan en rettighed?
Birgitte Josefsen (V), 2005-06-10:
Når vi vedtager L 75, tilpasses lovgivningen om klage- og erstatningsadgang den nye kommunale struktur, som nu er en realitet.
Der skabes dermed overblik for borgerne over den adgang, der er for den enkelte til at klage og få erstatning, såfremt der sker en fejl i sundhedsvæsenet.
Der skabes overblik over, hvor den enkelte kan klage.
Borgernes retsstilling styrkes, i og med at der er en enklere klageadgang.
Ministeren har stillet et ændringsforslag vedrørende offentliggørelse af nogle af Patientklagenævnets afgørelser.
Det sikres hermed, at der nu kan ske offentliggørelse af alvorlige og gentagne fejl, og vi finder, at det er afgørende, at der er fundet en løsning, så bagateller ikke offentliggøres.
Det er af stor betydning, at grove forseelser kan offentliggøres, så borgerne og patienterne har mulighed for at vælge eksempelvis en praktiserende læge til og fra, såfremt der findes brodne kar i det regi.
Endvidere er vi i Venstre tilfredse med, at der med vedtagelsen af lovforslaget indføres en kommunal takstfinansiering for Patientklagenævnets sager.
Vi er af den mening, at det vil bidrage til at gøre regioner og kommuner opmærksomme på den kvalitetsindsats, der kan ligge i en opfølgning af Patientklagenævnets afgørelser.
Dialog og åbenhed og til stadighed fokus på kvaliteten i de leverede sundhedsydelser er vigtige elementer for at begrænse fejl i sundhedsvæsenet.
Med den her enkle klageadgang, vi nu får indført, hindres det.
Helle Sjelle (KF), 2005-06-10:
Fru Anne Baastrup har naturligvis ret til at mene, at det her er en besynderlig måde at finansiere vores sundhedsvæsen på, men i vores øjne er det, som jeg jo allerede påpegede det i mit tidligere svar, den bedst mulige model i forbindelse med de opgaver, som vi ønsker udført i vores sundhedssystem, og det er det, uanset om man ikke kan finde andre steder på jorden, for at bruge fru Anne Baastrups udtryk, hvor man lige præcis har denne her konstruktion.
Vi synes stadig væk, at det her er den bedste løsning i forbindelse med de opgaver, vi gerne vil have løst.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-10:
Det synes jeg var et meget, meget klart svar, og jeg håber da også for landets skyld, at fru Helle Sjelle har ret i, at denne konstruktion, som er ganske, ganske speciel, er den rigtige.
Men jeg vil godt spørge, om det ikke gør indtryk på fru Helle Sjelle, at vi ikke engang kan finde et eneste land i hele verden, der har den samme konstruktion, at der ikke på noget andet sted på denne jordklode er nogen, der har fundet på denne her i mine øjne meget, meget besynderlige måde at finansiere sundhedsvæsenet på.
Charlotte Fischer (RV), 2005-06-10:
Vi synes, det er uambitiøst, at der ikke åbnes for den mulighed i den her forbindelse.
Det ville dog have været helt oplagt.
Her i Folketinget, i regeringen, ja, overalt lægges der rigtig meget vægt på, at vi nu bliver bedre til at skabe sammenhængende patientforløb.
Jeg mener også set fra patientens synspunkt, at det må være meget svært at forstå, hvis man føler, at ens behandling er gået galt, netop fordi det er kikset undervejs i forløbet, at man faktisk ikke har de helt almindelige muligheder for at gå videre og klage over det, men at man kun kan klage, hvis det er en navngiven sundhedsperson, det drejer sig om.
Alt sammen mener vi bør føre til, at man i hvert fald i forbindelse med en kommende revision snarest muligt indfører den her mulighed for at klage over samlede patientforløb, og det burde der være helt bred enighed om i den her sag.
En anden ting handler om åbenheden og offentligheden i forbindelse med klager, hvor man fremover skal offentliggøre navne på de sundhedspersoner, der har begået grove og gentagne fejl.
Vi synes helt overordnet, at det er godt med åbenhed, men vi synes, den skal nytte noget.
Det er jo fint at give patienterne muligheden for at vælge mellem praktiserende læger, når de kan se, om lægerne har begået sådanne gentagne og grove fejl.
Der kan de bruge det som led i deres frie valg.
Fint nok, men på sygehusene giver det ikke nogen mening.
Patienterne kan ikke bruge det til noget.
Det er faktisk overordentlig svært i dag at finde ud af, hvem der arbejder på de enkelte afdelinger, og overhovedet bruge det som led i det frie sygehusvalg.
Man laver en åbenhed, som patienterne ikke kan bruge til noget, og man skaber en falsk forventning om, at patienterne kan begynde at fravælge bestemte læger og sygeplejersker rundtomkring på afdelinger.
Men det kan de ikke, og det skal de heller ikke kunne.
Den tredje ting er takstfinansieringen.
Vi tror ikke på den, den er bureaukratisk, og den giver ikke incitament til noget som helst, som ikke skulle være der i forvejen, nemlig at man yder så god en behandling som muligt rundtomkring på landets sygehuse.
Så det er besværligt, og vi havde helst været foruden.
Ole Stavad (S), 2005-06-10:
Tak, siger jeg til formanden.
Meget apropos havde hr. Leif Mikkelsen en ordveksling med fru Pia Gjellerup netop om grundloven og tjenestemændenes retsstilling i det lovforslag, vi her behandler.
Jeg husker ikke, om hr. Leif Mikkelsen deltog i den høring, som blev arrangeret i et samarbejde mellem Retsudvalget og Kommunaludvalget med de to professorer Jens Peter Christensen fra Aarhus Universitet og Henrik Zahle fra Københavns Universitet.
Disse to professorer var begge af den klare opfattelse, at den måde, man indretter reglerne for tjenestemænd i den her lovgivning på, medfører en risiko for, at tjenestemændene kan blive behandlet på en sådan måde, at det også kan være i strid med deres grundlovssikrede rettigheder.
Det er jo bl.a. derfor, vi under forhandlingerne har forsøgt at få klargjort, at tjenestemændene selvfølgelig skal have regler, der respekterer både deres grundlovssikrede rettigheder og almindelige rettigheder i øvrigt.
Kan hr. Leif Mikkelsen forklare mig, hvorfor Venstre ikke har villet ændre på disse regler, så vi skaber den sikkerhed?
Hans Andersen (V), 2005-06-10:
Hvis jeg ikke hørte meget forkert, nævnte fru Line Barfod netop, at det intet ændrer.
Der står jo også her, at det er en samlelov, at det er en uændret videreførelse af de nuværende bestemmelser, så der er netop fri og lige adgang til sygehusbehandling i Danmark og til behandling hos praktiserende læge.
Så jeg synes, at det ville være direkte misvisende at skrive ordet fri i betydningen gratis i formålsbestemmelsen i dette lovforslag, når det er en sammenskrivning af alle eksisterende love, der handler om det danske sundhedsvæsen.
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Virkeligheden er jo den, at der bliver brug for de medarbejdere, der er.
Jeg tror godt, vi kan sige herfra, og det har jeg også sendt et signal om, at hvis der skal være ændringer, så bør det kunne klares ved naturlig afgang.
Så jeg tror på, at der bliver brug for alle gode medarbejdere.
Det er også derfor, der er en god stemning blandt offentligt ansatte, de er faktisk meget for den her struktur, det har enhver undersøgelse vist.
Så vi, der bærer den her reform, er i god pagt med de offentligt ansatte.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-10:
Man kan jo egentlig så sige, at sandheden om det her er, at i det sekund, hvor virksomhedsoverdragelsen sker, har man et arbejde, og efterfølgende kan alt ske.
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Mikkelsen: Tror hr. Leif Mikkelsen, at de kommunale og amtslige medarbejdere i kongeriget Danmark, det drejer sig om 650.000 mennesker, nu meget engageret, konstruktivt og positivt vil arbejde videre for at gennemføre den her kommunalreform, når de og deres familier må leve med en rystende usikkerhed om, hvorvidt de overhovedet har en fremtid med et arbejde?
Leif Mikkelsen (V), 2005-06-10:
Det er nemlig fuldstændig rigtigt, at virksomhedsoverdragelsesloven siger, at man ikke på grund af kommunalreformen må fyre medarbejdere, og sådan skal det være.
Det siger sig selv, at hvis man skal have en dynamisk offentlig sektor, der også kan undergå forandringer og flytninger, så skal de, der nu bliver valgt og får ansvaret, have mulighed for at handle.
Ellers ville man jo sige, at deres opgave ville være umuliggjort.
Det har vi aldrig haft til hensigt, så derfor har vi fuldt ud tillid til, at man lokalt tager de nødvendige hensyn til medarbejderne, når man tilrettelægger fremtiden.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-10:
Hr. Leif Mikkelsen siger, at de ansatte er sikret arbejde gennem virksomhedsoverdragelsesloven, og beskriver, at der er stor tryghed og tillid blandt de ansattes organisationer.
Det er nu ikke min opfattelse, at det forholder sig sådan.
Virksomhedsoverdragelsesloven giver arbejde, i det øjeblik virksomhedsoverdragelsen sker, men så tidligt som måske en uge eller en måned efter kan den nye arbejdsgiver jo afskedige de pågældende.
Så det betyder, at hvis kommunalreformen medfører beskæftigelsesmæssige ændringer af økonomiske, tekniske eller organisatoriske årsager, så kan den kommunale medarbejder blive fyret f.eks. en måned efter, at man er gået over til en ny ledelse.
Så vil jeg spørge hr. Leif Mikkelsen: Mener hr. Leif Mikkelsen så stadig, at de kommunalt ansatte er sikret et job?