Eva Kjer Hansen (V), 2003-02-27:
I Danmark har vi et højt forbrug af alkohol, og særlig slemt er alkoholforbruget blandt de unge.
Danske unge har det højeste alkoholforbrug, når vi sammenligner med 25 andre lande, og en stor gruppe unge begynder at drikke i en meget tidlig alder.
Spirituskørsel, vold, hærværk, usikker og uønsket sex, dårlig skolegang kan være nogle af følgevirkningerne af for meget indtaget alkohol; oplevelser, som jo kun gør livet vanskeligere for de unge, og som ofte har langtidsvirkninger. Der er derfor god grund til at sætte fokus på indsatsen for at skabe nogle bedre alkoholvaner hos de unge og i det hele taget.
Der er ingen tvivl om, at forældrene spiller en vigtig rolle i forhold til at give deres børn et godt forhold til spiritus; forældrenes alkoholvaner smitter så at sige.
Men især er det afgørende, at forældre får samtalt med deres børn om virkningerne af et for stort og forkert forbrug af alkohol. Der er jo desværre også forældre, som er dårlige rollemodeller for deres børn.
Omkring 60.000 børn har en far eller en mor, som har været indlagt på sygehus med en alkoholrelateret lidelse.
I forbindelse med satspuljeforhandlingerne har der været bred enighed om at sikre midler til projekter rettet mod misbrugsfamilier og specielt mod børnene i misbrugsfamilier, og det synes jeg er positivt.
Selv om forældrene har et meget stort ansvar for børnenes sundhed og trivsel, må vi ikke lade dem være ene om ansvaret.
Skolen, ungdomsklubben, idrætsforeningen og andre steder, hvor de unge færdes, skal være med til at løfte den opgave.
Det gælder om i de forskellige kredse at få aftalt acceptable regler for, hvornår og hvor meget der må drikkes, hvis der overhovedet skal drikkes.
I den forbindelse synes jeg, det er værd at fremhæve, at det jo bestemt ikke er ligegyldigt, hvilket materiale der foreligger som udgangspunkt for diskussionen.
Noget, der rykker, er f.eks. en informationsvideo, som Vejle Amt har fået lavet, hvor unge beretter om dødsulykker, de selv har været med i, og hvor de må leve med skyldfølelse og dårlig samvittighed resten af livet, fordi nogle af deres venner er døde, fordi spiritus og for høj fart var blevet blandet. Men også i SSP-regi skal der være gode alkoholvaner.
Sundhedsstyrelsen og mange andre har udarbejdet glimrende materiale, der kan være udgangspunkt for drøftelser.
Jeg tror, vi skal være meget opmærksomme på, at det jo i høj grad er et spørgsmål om at nå ud til de bestemte miljøer, hvor mobning og gruppepres gør det svært for en ung at slå gennem
med, at det er sejt at være ædru.
I Venstre mener vi ikke, at det er ny lovgivning, der er brug for nu.
Når det gælder forbuddet mod salg af alkohol til børn under 15 år, er det positivt, at justitsministeren nu har bedt politiet om at opprioritere dette område.
Jeg vil gå ud fra, at de bødestørrelser, der følger deraf, også bliver af en størrelsesorden, der har en effekt.
Det samme gælder i forhold til udskænkninger på barer og værtshuse og diskoteker, men også ved byfester, koncerter og sportsarrangementer.
Reglerne skal håndhæves, og bødeniveauet skal ganske enkelt hæves, sådan så bødestørrelsen kommer til at stå i bedre proportion til overtrædelsen.
Jeg har også en forventning om, at de nye regler i restaurationsloven vil få de lokale bevillingsnævn til at føre en langt skrappere kurs over for de steder, der gentagne gange ikke overholder loven.
Lad mig afslutningsvis nævne, at der jo også er mange unge, heldigvis de fleste, der har et fornuftigt forhold til og forbrug af alkohol, og det er dem, vi skal have gjort til rollemodeller for de andre.
Sagen er jo, at de fleste i hvert fald på et tidspunkt gerne vil smage en øl og på et tidspunkt jo også selv skal mærke, hvor meget er det nu, jeg kan tåle?
Så hvis vi kan få ændret adfærden, få hævet debutalderen, undgå at drikkeriet hos de unge tager overhånd og ødelægger deres tilværelse, hvis vi kan få sat hurtigere ind med hjælp, så færre ender med at blive alkoholikere, er der også plads
til i vores alkoholkultur at nyde et enkelt glas.