runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-28:
Jeg skal for god ordens skyld starte med at sige, at ordføreren for SF har bedt mig om at sige, at SF stemmer for dette forslag.
Jeg vil bare sige noget kort.
Jeg synes, det har været en lidt grumset debat, fordi den har båret meget præg af, at regeringen siger, at der er nogle grupper, der skal have en særlig helbredsundersøgelse, og at det er meget vigtigt, at det bliver systematisk, men for en særlig gruppe er det system, der er omkring de praktiserende læger, godt nok.
Jeg forstår ikke forskellen.
Jeg forstår ikke, hvorfor der skal være forskelsbehandling for de her grupper.
Helt grundlæggende vil jeg sige, at i Enhedslisten mener vi, at der bliver taget fuldstændig forkert imod folk, der kommer fra andre lande.
Vi mener, at de vilkår, som flygtninge, indvandrere, familiesammenførte osv. bydes i det her land, er grundlæggende uacceptable, og ethvert forslag, der kan sikre en lille forbedring af den situation, er vi villige til at stemme for.
Vi synes, at en helbredsundersøgelse ikke på nogen måde er klientgørende eller skiller dem særligt ud.
Nej, det her forslag handler – det er i hvert fald det, vi lægger i det, og vi håber også, det er det, Socialdemokraterne lægger i det – om at sikre en ordentlig velkomst af nogle folk, som vi ved har haft en hård tid bag sig, og som vi godt vil sikre får en chance for at komme på banen igen, både helbredsmæssigt og psykisk, for som jeg også sagde i et af mine spørgsmål, er et delelement i det her forslag ikke kun den systematiske indsamling af viden og helbredelse af de smitsomme sygdomme, men i høj grad også et spørgsmål om rådgivning af de folk, der kommer her til landet, og det er der behov for for denne her gruppe, og jeg opfatter ikke, at det er en del af det forslag, som regeringen har fremsat.
Derfor foreslår vi altså fortsat, at man stemmer for dette forslag.
Tyrkiske indvandrerkvinder er typisk familiesammenførte, så på den måde er det jo meget aktuelt at sige, at det lige præcis er den gruppe, som regeringen ikke sikrer, når den modgår det her forslag.
Det er netop de familiesammenførte.
Hvis man stemte for det her forslag, ville vi i høj grad få indsamlet en viden, der kunne være til gavn med henblik på at sikre, at kontakten til sundhedsvæsenet var god for de her grupper.
For det handler ikke om, at de kommer fra ikkevestlige lande.
Det handler i høj grad om den bagage, de har med, såsom krig, depression, fattigdom osv., som i høj grad påvirker deres sundhedstilstand.
Irene Simonsen (V), 2005-04-28:
Det var da dejligt at høre, at hr. Morten Østergaard nu tilkendegiver, at Det Radikale Venstre sådan set er med, og at de synes, at det, regeringen laver, nemlig et systematisk sundhedstjek, er godt – for det er jo i virkeligheden det, vi gør – uden at vi sætter udlændinge ud på et specielt sidespor, som Det Radikale Venstre har for vane at gøre, hvor de skal sættes helt uden for det normale system, som fungerer i Danmark, og som sikrer integrationen.
Til det er jeg da også nødt til at sige til hr. Morten Østergaard: Jeg tror nok, jeg ved nogenlunde, hvad der kommer til at stå i det betænkningsbidrag.
Når netop L 79 indeholder det, det gør, så er det jo for at sikre en bedre integration i Danmark, og også at de mennesker, der kommer her, bliver hjulpet på bedst mulig måde til at bruge de systemer, vi har, og dermed bliver integreret.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-28:
Med hensyn til L 79 vil det fremgå af vores betænkningsbidrag, hvorfor vi ikke støtter det.
Det er jo sådan, at Integrationsministeriet har for vane at fremsætte forslag, der indeholder bunker af nye initiativer, som ikke nødvendigvis har nogen sammenhæng med hinanden, og derfor kan der jo godt være dele af det, som kan være meget fornuftige, men alligevel kan betyde, at vi er nødt til at stemme mod forslaget.
Men jeg lover fru Irene Simonsen, at hun klart og tydeligt vil kunne se af betænkningsbidraget, hvad vores stilling beror på.
Med hensyn til det andet vil jeg sige, at hvis det er sådan, at de initiativer, som sundhedsministeren planlægger, til fulde lever op til forslaget, så skulle det jo være en gratis omgang at stemme for.
Så for at få den sidste tvivl fjernet og for at være sikker på det, så lad os da endelig få det vedtaget.
Irene Simonsen (V), 2005-04-28:
For det første er der noget, jeg undrer mig lidt over.
I L 79 beskriver vi det faktisk og gør det virkelig til en stor, intensiv og forebyggende sag, at vi får det her sundhedstjek, både inden de kommer til Danmark og efterfølgende, samt helbredelse, hvis der er noget, så vi er sikre på, at vi får det her gjort.
Jeg kan kun konstatere, at Det Radikale Venstre ikke er med på det forslag, og det er jo underligt, når man så ser, hvor vigtigt det nu er for hr. Morten Østergaard.
Jeg kunne da godt tænke mig at høre hr. Morten Østergaard: Når Sundhedsstyrelsen nu med anbefaling fra regeringen laver de her vejledninger, der bliver sendt ud til de praktiserende læger, og Integrationsministeriet laver vejledninger, der gør, at de indvandrere, der kommer til landet, i det øjeblik de får sygesikringsbeviset, får det her tilbud om sundhedstjek, mener hr. Morten Østergaard så ikke, at det er et systematisk system, der sikrer, at alle får tilbuddet?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-28:
Det, det handler om, er, at vi vil sikre, at alle får et tilbud om en helbredsundersøgelse, for vi ved, at det tager de imod.
Så hvis hr. Jesper Langballe og Dansk Folkeparti ønsker at støtte op om det forslag, kan vi jo lade det være op til sundhedsministeren, hvilket også er dækket ind af forslaget, at fremlægge, hvordan det skal foregå i praksis, som man jo typisk gør med den type af beslutningsforslag.
Jesper Langballe (DF), 2005-04-28:
Det sidste synes jeg er interessant, for hvis bare hr. Morten Østergaard mener, at der skal gives et tilbud, og at den praktiserende læge så kan tage sig af det, er vi jo ved at opnå enighed.
Det er rent faktisk det, vi har, og især det, vi får, når regeringens vejledning kommer ud, og når vi får ophævet den der tåbelige karenstid, som er en blokade for, at man kan få lavet et hurtigt tjek.
Altså, min sjæl, hvad vil du mere?
Det er jo lige præcis det, som altså er og bliver tilfældet.
Hvad er det så, hr. Morten Østergaard efterlyser?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-28:
Det sidste vil jeg lade være op til forslagsstilleren at forholde sig til.
Jeg synes, vi her skal holde fast i at svare på spørgsmålet om forskellen på familiesammenførte og kvoteflygtninge og asylansøgere.
Jeg er sikker på, at man i Sundhedsstyrelsen er helt opmærksom på, at der er forskel på at være familiesammenført og være kvoteflygtning og være asylansøger.
Det har dog ikke gjort, at man i sin anbefaling ikke har un derstreget behovet for, at også familiesammenførte får et tilbud om en helbredsundersøgelse.
Så korrigerede jeg mig selv, da jeg fik sagt »ad frivillighedens vej«, til at sige, at det handler om, at man har en forventning om, at det sker automatisk, hvis blot folk gives et sygesikringsbevis og der sendes en vejledning til lægerne.
Jeg går ud fra, at man ikke forestiller sig, at lægerne skal være opsøgende med hensyn til selv at gå ud og finde ud af, hvem af deres nye patienter der burde indfanges af det her.
Endelig vil jeg sige, at jeg ikke forstår hr. Jesper Langballe, som nu igen fremfører, at det skulle være et system, og at det skulle være andre end de praktiserende læger.
Sådan læser jeg ikke forslaget.
Jeg læser forslaget således, at der skal gives et tilbud om en helbredsundersøgelse.
Hvor i forslaget står der, at det ikke kan være den praktiserende læge, der varetager den helbredsundersøgelse?
Jesper Langballe (DF), 2005-04-28:
Jeg har en række ganske korte spørgsmål, jeg vil stille.
Hr. Morten Østergaard sagde noget om, at vi andre altså mente, at det var nok at gå ad frivillighedens vej.
Vil det sige, at det, hr. Morten Østergaard foreslår, er et tvunget tjek?
For det er ikke det, der fremgår af Socialdemokratiets beslutningsforslag.
Det andet, jeg vil spørge om,
er: Anerkender hr. Morten Østergaard, at der er den forskel på familiesammenførte og asylansøgere, at de sidste er en tid i en lejr, i et asylcenter?
Det er familiesammenførte ikke.
Det tredje spørgsmål er: Hvorfor synes hr. Morten Østergaard, at det, at det foregår igennem den praktiserende læge, er mindre systematisk?
Det sidste burde jeg måske spørge fru Karen Hækkerup om, men nu spørger jeg hr. Morten Østergaard: Synes hr. Morten Østergaard ærlig talt ikke, det er noget sjusk at fremsætte et beslutningsforslag, der omfatter både kvoteflygtninge og asylansøgere, når enhver burde vide, at det er der taget hånd om?
Morten Østergaard (RV), 2005-04-28:
Hr. Jesper Langballe talte varmt om Socialdemokratiets entré på den udlændingepolitiske bane.
Det synes jeg bringer mig til at stille spørgsmålet, om det er sådan, at man betragter folk i Sundhedsstyrelsen som uintelligente mennesker, siden de fuldstændig af vanvare har kunnet foreslå, at der gives tilbud om helbredsundersøgelse til kvoteflygtninge, flygtninge og indvandrere fra tredjeverdenslande, der kommer ved familiesammenføring, svarende til det undersøgelsesprogram, der tilbydes asylansøgere?
Har man fra regeringens side det synspunkt, at Sundhedsstyrelsen på det her område er uintelligente, siden de ikke deler opfattelsen af, at det kan klares ad frivillighedens vej eller – bedre udtrykt – gennem en automatik og et selvstændigt initiativ?
Vi har fat i en sundhedspolitisk problemstilling.
Det ved vi, fordi der tages fat om det på asylansøgerområdet.
Sundhedsministeren har sagt, at der nu også tages fat om det på kvoteflygtningeområdet.
Så det er altså en vigtig problemstilling, forstår vi.
Men for de familiesammenførte er der absolut ikke behov for at gøre en særlig indsats, forstår vi.
Der handler det til gengæld om den meget systematiske ansvarsfordeling, der er på integrationsområdet, hvor det er op til kommunerne.
Det synes jeg er en overraskende melding.
Jeg ved fra andre sammenhænge, at vi diskuterer, at kommunerne skal have større ansvar for forebyggende indsats på sundhedsområdet, men det kommer som en overraskelse for mig, at man fra regeringens side mener, at det også gælder med hensyn til smitsomme sygdomme i forbindelse med familiesammenførte.
Der venter kommunerne store opgaver.
Endelig vil jeg for nu også at komme ind på integrationen til sidst sige, at der har været talt meget om ensartethed.
Det er et synspunkt, som vi i mange sammenhænge deler, og jeg ser frem til, når vi f.eks. skal diskutere starthjælp, at vi diskuterer, hvor vigtigt det er med ensartethed, sådan at ingen føler, at de er noget særligt og skal behandles som en anden type mennesker end dem, der er her i forvejen.
Men jeg synes, at det, når vi snakker om det forebyggende, og når vi snakker om forhindring og spredning af smitsomme sygdomme, her drejer sig om, at man kigger derhen, hvor man tror risikoen er størst, og systematisk forsøger at imødegå den ved at lave det, som Sundhedsstyrelsen også har anbefalet, nemlig et tilbud om et helbredstjek, sådan at man kan opfange sygdommen med det samme.
Jeg synes, vi skal gemme debatten om L 79, til det forslag skal behandles.
Derudover vil jeg sige, at det jo er sidst på aftenen, og derfor kan der være nogle ting, der smutter.
Det, jeg sagde, var, at hvis man fra regeringspartiernes side er helt overbevist om, at det her forslag vil være dækket ind af de initiativer, der kommer nu, så kunne man måske vise os andre den venlighed – for at vi kan sove roligt om natten i forvisning om, at der bliver et tilbud om helbredsundersøgelser til alle parter – at stemme for og stemme forslaget igennem; det vil jo ikke betyde nogen anstrengelser i øvrigt for Sundhedsministeriet.
Lise von Seelen (S), 2005-04-28:
Jeg vil gerne sige tak for behandlingen af forslaget.
Der er faldet nogle bemærkninger, og bl.a. har jeg noteret mig, at fru Helle Sjelle og hr. Pre ben Rudiengaard ikke syntes, at forslaget her er kommet på et rigtigt tidspunkt.
Man har fået det hægtet meget nøje sammen med kommunalreformen, og på den måde kan man næsten få kommunalreformen til at fremstå som et hjørnespark til sådan et forslag som det her, der handler om en stor gruppe ældre borgere.
Jeg har også noteret mig, at fru Birthe Skaarup talte meget positivt om forslaget, og at man godt vil gå ind i at drøfte det videre i forløbet.
Det glæder os meget, og vi er meget villige til at gå ind i den dybere drøftelse af forslaget overordnet, men også af dele i forslaget, som jeg forstod fru Birthe Skaarup gerne ville.
Vi er forventningsfulde, og det gør vi meget gerne.
Hensigten, det blev jo også nævnt af fru Birthe Skaarup, var at sætte gang i processen og få nogle sammenhængende patientforløb, således at vi sikrer, at de ældre får en større sammenhæng i patientforløbet, men også, som det blev nævnt af fru Majbrit Berlau, at man netop hægter det til det punkt, som vi drøftede i forgårs, der handler om et værdigt liv for ældre.
Så vi ser en meget stor sammenhæng.
Vi er meget glade for de bemærkninger, og vi forstår på fru Charlotte Fischer, at dér også er sympati for tankerne, men at timingen ikke er den helt rigtige for De Radikale.
Vi glæder os til drøftelserne, og det kan jo være, at vi alligevel kommer tættere på.
Vores hensigt har jo bestemt ikke været at lave obstruction over for kommunalreformen.
Det har været vores hensigt, og hvis vi nu får den debat på en sådan måde, at det kommer de ældre til gode, så opnår vi jo det, vi rigtig gerne vil.
Afstemning
Karen Hækkerup (S), 2005-04-28:
Jeg vil gerne på vegne af forslagsstillerne takke for de input og de positive tilkendegivelser, der har været.
Jeg hæftede mig især ved, at Dansk Folkeparti sagde: Lad os tale om det i udvalget, lad os snakke sammen, og kan vi finde nogle modeller, der kan gøre hverdagen for de hårdest belastede narkomaner bedre, snakker vi om det.
Den drøftelse glæder vi os rigtig meget til at tage, for der er nemlig brug for, at vi tager drøftelsen.
Spørgsmålet om narkomanernes hverdag og deres livsvilkår er alt for vigtigt til at deponere i en eller anden ideologisk kamp.
Det er ikke ideologi, det er mennesker, der lider, og det er mennesker, som har brug for en anstændig hjælp, en udstrakt hånd og omsorg, så de kan få mulighed for at få så megen ballast, at de på sigt kan komme ud af det misbrug, de befinder sig i.
At vi opretter sundhedsrum betyder ikke, at vi legaliserer hårde stoffer.
Vi accepterer blot, at de findes, og at de mennesker, der lider af afhængighed af stofferne, har brug for en anelse anstændighed midt i elendigheden.
Siger regeringen nej til sundhedsrum, forsvinder narkomanerne ikke.
Følgeskaderne af stofmisbruget forsvinder ikke, og de mange dødsfald forsvinder ikke.
Det eneste, der forsvinder, er de hårdest belastede narkomaners sidste håb om værdighed og måske også deres sidste chance for nogen sinde igen at blive stoffri.
Jeg mener ikke, vi skal lukke øjnene for de erfaringer, der er gjort internationalt.
Som jeg sagde til indledning, gælder det ikke længere om at være de første, der tør have en ny politik, nu gælder det bare om at ville være med.
Det ser ikke ud til, at det skal lykkes i denne omgang, men én ting skal være sikkert og vist: Når den borgerlige regering ikke længere har magt, som den har agt, vil en ny regering indføre sundhedsrum til glæde for de borgere, der ønsker det, nemlig dem, der lever i den by – København – der er allerhårdest ramt af problemerne, og hvor de mennesker, der lider af stofafhængighed, også findes.
Vi skal ikke rette krigsindsatsen mod de illegale stoffer mod narkomanerne.
Vi skal rette den mod bagmændene, og jeg vil bare slutte med at sige, at vi glæder os til debatten i udvalget og håber, at vi – selv om det så ikke bliver sundhedsrum i denne omgang – trods alt kan finde frem til et eller andet, som kan gøre narkomanernes liv en anelse mere tåleligt.
Afstemning
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-28:
Jeg tror, vi kan være enige om, at der ikke er nogen nemme løsninger på problemet, men jeg synes i høj grad, det er kedeligt, at man bare sætter sig tilbage og siger: Jamen de erfaringer, vi kan trække på fra udlandet, og som rent faktisk viser, at det har haft en virkning, er vi ikke villige til at gøre brug af her i Danmark.
Jeg synes, det er kedeligt, at man ikke er progressiv og siger: Vi vil det problem til livs, og derfor trækker vi de gode resultater, man har haft i udlandet, hertil og etablerer dem som forsøg i Danmark, og så ser vi, hvad der kommer ud af det.
Som ordføreren fra Socialdemokratiet sagde tidligere: Hvis det så viser sig, at forsøget af en eller anden årsag slet ikke fungerer i Danmark til forskel fra alle andre lande, jamen så kan vi jo aflive forsøget igen.
Helle Sjelle (KF), 2005-04-28:
Det er min opfattelse, at uanset om der bliver etableret fixerum eller ej, vil der stadig være nogle problemer.
Det løser ikke alle problemer for stofmisbrugere, at vi etablerer såkaldte fixerum, og der vil være masser af andre problemstillinger knyttet til etablering af fixerum, som f.eks. ministeren var inde på: Hvor er det egentlig, man har lov til at tage stoffet?
Og hvor langt skal man væk fra det rum, der er etableret, for at det er i orden at tage stoffet?
Jeg tror heller ikke, at det lige pludselig er slut med kanyler, der ligger spredt rundtomkring, bare fordi man etablerer fixerum.
Der er kort sagt ikke nogen nemme løsninger på problemet.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-28:
Jeg forstår på ordføreren, at ordføreren er overbevist om, at regeringens tiltag er nok til at løse de problemer, vi står over for.
Jeg vil høre, om det slet ikke gør indtryk på ordføreren, at Vesterbros Lokalråd, som vel må siges at være det lokalråd i Danmark, der i højeste grad slås med problemet, klart anbefaler, at man begynder forsøg med fixerum, netop fordi erfaringerne fra udlandet viser, at det kan dæmme op for en række af de problemer, som Vesterbro Lokalråd står over for i dag – både at de pågældende narkotikamisbrugere lider et uværdigt liv, som forholdene er i øjeblikket, og at beboerne i høj grad er chikaneret af sprøjter, der ligger rundtomkring.
Vesterbro Lokalråd har taget ved lære af de erfaringer, som man har gjort i udlandet, og har derfor appelleret til os herinde om at stemme for sådanne fixerum.
Gør det overhovedet ikke noget indtryk på ordføreren?
Helle Sjelle (KF), 2005-04-28:
Der er ikke nogen tvivl om, at menneskers elendighed er noget, der rører os alle og vækker dyb medfølelse.
Når oppositionen således foreslår etablering af et sundhedsrum, også kaldet fixerum, må det derfor være ud fra en tanke om, at netop det vil forbedre forholdene for de stofmisbrugere, som er hårdest belastede, og som har et massivt misbrug.
Det virker umiddelbart som en menneskelig tanke og som et udtryk for medmenneskelighed.
Vi har her at gøre med en del af befolkningen, som i den grad lever et hårdt liv, og hvis elendighed synes åbenlys for os alle.
Deres hverdag adskiller sig nok fra vores, men der skal ikke meget fantasi til at forestille sig, hvor forfærdeligt, rædselsfuldt og hårdt det må være.
Når vi Konservative ikke er tilhængere af sundhedsrum eller fixerum,
er det, fordi vi ikke mener, at det er den rigtige løsning på problematikken vedrørende stofmisbrug.
Der skal ikke være tvivl om, at vi naturligvis skal arbejde aktivt for at forbedre forholdene for de mest belastede stofmisbrugere, som flere også har været inde på før mig, og hjælpe dem til at komme ud af deres misbrug.
Men det er svært at nå til enighed om, hvordan det skal gøres – åbenbart.
Jeg kan kun give ministeren ret i, at problematikken vedrørende etablering af et fixerum rejser en række andre spørgsmål, man samtidig bør tage stilling til.
Hvornår har narkomanerne det f.eks. dårligt nok til, at de kan bruge et fixerum?
Og hvad er det egentlig, der vil ske med salget af narkotika i netop det område, hvor fixerummet ligger?
Når alt kommer til alt, vil fixerummet jo blive en del af den narkotikahandel, som vi gør alt, hvad vi kan, for at begrænse.
Samtidig er stofmisbrugerne stadig henvist til prostitution og kriminalitet i forsøget på at skaffe deres stof.
Men det medfører bare ikke en generel forbedring af misbrugernes levestandard, for de er stadig henvist til det kriminelle miljø, når de skal skaffe deres stof, og vi mener derfor i Det Konservative Folkeparti, at det er forkert at etablere et fixerum.
For os at se er det langt bedre og mere rigtigt at satse på behandling, hvis vi skal forbedre forholdene for stofmisbrugere på længere sigt.
Etablering af fixerum kan måske give en øjeblikkelig forbedring for misbrugeren, men desværre fastholdes vedkommende jo i sit misbrug.
Ved at satse på behandling og sygdomsbekæmpelse er det efter vores opfattelse muligt at forbedre forholdene i det lange løb, og det er for os at se meget mere konstruktivt.
Vi ser således positivt på de initiativer, regeringen allerede har taget i handlingsplanen mod narkomisbrug.
For os at se
går vejen gennem skadesreducering og ordninger, der forbedrer forholdene for misbrugere og på længere sigt kan hjælpe dem ud af deres misbrug.
Det problematiske ved etableringen af fixerum er desuden, at det går imod hele narkotikapolitikken, som bygger på en medicinsk og videnskabelig tilgang til problematikken.
For os at se er det derfor hensigtsmæssigt at forsætte de initiativer, regeringen allerede har taget
Karin Nødgaard (DF), 2005-04-28:
Jeg synes jo netop, at jeg lægger op til, at vi i udvalget skal snakke videre om, hvordan vi kan udnytte de ting, der allerede er i gang.
Det er der, jeg synes vi skal starte først og fremmest.
Jeg synes, der er mange gode initiativer.
Vi har i de senere år fået indført mange ting og fået sat ting i værk, som der helt sikkert kunne arbejdes videre med, så vi kan nå frem til et punkt, hvor vi kan sige, at vi også får fat på de allerhårdest ramte narkomaner.
Karen Hækkerup (S), 2005-04-28:
Ordføreren siger, at målet må være, at der bliver indført sundhedsrum alle steder i Danmark, hvor der er brug for det.
Det er muligt, at det på sigt kunne være et mål.
Det, vi beder om i første omgang, er, at man laver et forsøg, at man erkender, at den politik, der føres i dag, er fejlslagen, at narkomaner dør, at de pådrager sig sygdomme, at de lever et kummerligt liv, og at den politik, der bliver ført, ikke fører til hverken sygdomsbekæmpelse eller afvænning.
Det kan godt være, at målet er, at der skal være sundhedsrum alle steder i Danmark, men lad os starte et sted.
Kunne man ikke fra Dansk Folkepartis side være med til at støtte det her som et forsøg, der skal evalueres?
Det vil sige, at går det ikke godt, kan man jo lukke det igen.