runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-13:
Jeg forstår godt beskæftigelsesministeren, men jeg synes, at beskæftigelsesministeren skulle have haft fat i ordføreren for partiet Venstre, for jeg kvitterede jo for, at beskæftigelsesministeren sagde, at ordningen kan være inden for forliget »Flere i arbejde«. Det, der så er spørgsmålet, og det, vi har drøftet, er det erhvervspolitiske indhold i forslaget.
Det behandles jo sådan set i Erhvervsudvalget, fordi der er en erhvervspolitisk linje i det: vi skal have de små virksomheder til at forstå, hvorfor de skal have en akademiker, og hvorfor der skal bruges nogle penge til det.
Det skal vi også skabe den fornødne forståelse for, og hvis ministeren havde haft fat i Venstres ordfører, havde vi måske fået en kortere debat.
Men tak til ministeren.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-13:
Undskyld, men nu har jeg lidt svært ved at sidde stille og overvære denne debat.
Vi har indgået et forlig om »Flere i arbejde«, og i næste uge skal vi stemme lige præcis det igennem ved tredjebehandlingen.
Vi forenkler de 32 eksisterende tilskudsordninger til tre redskaber, og det forlig har der været bred enighed om.
, så det er altså noget absurd at diskutere effekter af en ordning, som kan lade sig gøre inden for det, vi har aftalt. Ingen ordning er blevet afskåret, vi har forenklet tingene, og vi prøver at overvinde den barriere, der er på virksomhedssiden, når man siger, at det er så besværligt at ansætte folk efter alle de mærkelige ordninger.
Nu har vi netop forenklet det, men vi har desværre endnu ikke fået det igennem ved tredje behandling, og så kører forslagsstillerne rundt med nogle forslag, som er klare brud på det forlig, vi snakker om.
Jeg vil gerne spørge specielt hr. Ole Vagn Christensen, om det er en trafik, vi skal opleve i fremtiden: at man siger, at ting, der er i strid med det forlig, vi taler om, bare er at lægge noget ovenpå og få et lidt bredere udsyn på tilværelsen.
Lad mig lige høre, hvordan spillereglerne fungerer.
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Med hensyn til den udmærkede isbryderordnings jobeffekt har jeg næsten lyst til at give Venstres ordfører en lille gave
Venstres ordfører påstår tilsyneladende, at han har haft fat i evalueringsrapporten, men hvis han havde haft fat i den, ville det fremgå helt præcist for ham, hvad jobeffekten af ordningen var.
Når der tales om forenkling, har jeg også været inde på, at mange af de ordninger, der er på området, faktisk er mere komplicerede og mere bureaukratiske end den ordning, vi taler om i dag.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-13:
Det er en kort bemærkning til hr. Kim Sejr, som jeg har til gode.
Ledigheden faldt nemlig langt mere, da den ordning blev afskaffet.
Så til det politiske.
Om en uges tid skal vi forenkle 32 ordninger ned til tre.
Det skal vi stemme om her i Folketinget, og vi skal samle det i programmet »Flere i arbejde«, hvor Det Radikale Venstre er forligsdeltager.
Jeg og Venstre er interesseret i at vide, om de 32 ordninger skal sammenfattes til tre eller fire.
Hvis der skal forenkles ned til fire og ikke til tre, er vi nogle stykker, der har meget lyst til at diskutere det.
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Dermed får en ordning som denne her faktisk en positiv regionalpolitisk sideeffekt, så med den argumentation kan jeg kun sige, at den har en god effekt.
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-13:
Der må være sket en lille fejl i systemet, for da jeg kom herind efter at have været nødt til at gå ud et øjeblik, hørte jeg, der blev sagt, at Kristeligt Folkeparti støtter forslaget, og det gør vi måske ikke helt.
Kristeligt Folkeparti mener, at det fremsatte forslag er meget sympatisk, for også Kristeligt Folkeparti ser den stigende ledighed som et problem, og stigningen i arbejdsløsheden for nyudannede akademikere er problematisk.
Det er stærkt frustrerende at se mennesker, der har investeret flere år i en uddannelse, men efter endt uddannelse erfarer, at de tillærte kompetencer ikke efterspørges.
Der har eksisteret en isbryderordning, hvor virksomheder, der ansatte etniske minoriteter, kunne få betalt halvdelen af lønnen i op til 6 måneder.
Så vidt jeg husker, var det omkring 75 pct., der blev fastansat efter 6 måneder, og ordningen viste sig meget effektiv med hensyn til at få folk ind på arbejdsmarkedet.
Kristeligt Folkeparti mener, at denne ordning eller den ordning, som De Radikale nu foreslår, måske kunne gøres bredere og blive til gavn for flere.
Yderligere sættes der mange forskellige initiativer i gang lokalt, også for at lokke akademikere ud i de tyndt befolkede områder, og det er jo et problem, som vi slet ikke har været inde på: der er nogle akademikere, som faktisk kun ønsker at blive i universitetsbyerne og ofte skal lokkes ud i de tyndt befolkede områder.
I f.eks. Ringkjøbing Amt er der en række virksomheder, der i samarbejde har inviteret en gruppe arbejdsløse akademikere på besøg og senere på praktikophold.
Det er
virksomheder, som måske ikke tidligere har ansat akademikere og slet ikke har troet, at de kunne bruge akademikere til noget som helst i deres lille virksomhed.
Men adskillige akademikere er blevet hængende i virksomhederne og er også blevet fastansat, så den proces har været lærerig, både for akademikere og for virksomhederne.
Der tages således en række initiativer lokalt, og der kan tages flere inden for den nye arbejsdmarkedsreforms rammer, så lad os nu se disse initiativer fungere i virkeligheden og også se den lokale kreativitet blomstre.
Så er der måske slet ikke brug for yderligere isbryderordninger.
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Jeg tror sådan set kun, jeg kan gentage mig selv lidt i svaret til Venstres ordfører.
Det var en midlertidig ordning, der blev lavet som et venligt puf til at nedbringe akademikerledigheden, samtidig med at den kunne være med til at give virksomhederne et kompetenceløft, lige så vel som der på en lang række områder blev sat initiativer i gang for at kickstarte dansk økonomi.
Stort set synes jeg ikke, der kan siges andet om den sag.
Vedrørende forlig eller ej kan jeg også kun gentage, at denne ordning for os at se er et supplement og ikke et enten-eller.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-05-13:
Jeg vil gerne spørge hr. Kim Sejr, om ordningen sådan set ikke var et led i arbejdet på at få sat gang i aktiviteterne.
I perioden 1993-1995 blev der lagt en strategi af den daværende regering for at få kickstartet hele økonomien og for at få sat gang i tingene, og jeg vil gerne spørge hr. Kim Sejr, om det ikke viste sig, at initiativet faktisk gjorde et stærkt indhug i akademikerledigheden og derfor med god ret kunne ophøre, fordi der nu var blevet mulighed for, at man kunne få ansættelse under normale forhold.
Det vil jeg gerne spørge hr. Kim Sejr om.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-13:
Mener Det Radikale Venstre, at det er helt i overensstemmelse med det forlig, vi har om beskæftigelsen, at man kommer med beskæftigelsesmæssige tiltag og gennemfører dem, eventuelt uden om Venstre?
Er det i overensstemmelse med det forlig, vi har indgået?
Vi opfatter det helt anderledes.
Vi opfatter det sådan, at når det drejer sig om beskæftigelsen, skal nye lovinitiativer på området gennemføres i enighed mellem forligspartierne.
Så vil jeg så spørge: Hvorfor blev denne fantastiske ordning ikke forlænget?
Forsøgsordningen var oprindelig planlagt til at vare 2 år, og så kunne man eventuelt forlænge den, men hvorfor blev den ikke forlænget?
Hvorfor blev denne fantastisk gode ordning ikke forlænget, dengang Det Radikale Venstre havde magten og stemmerne til det?
Jeg har to spørgsmål til hr. Kim Sejr, som betegner årgangene 1994 og 1995 som særlig gode årgange.
Hvorfor blev ordningen afskaffet?
Hvorfor afskaffede
fru Marianne Jelved den?
Jeg kan oplyse, at virksomhedsakademikerledigheden faldt langt kraftigere i 1997, 1998 og 1999, hvor ordningen ikke eksisterede, end i 1994-1995.
Hvorfor blev ordningen afskaffet, hvis den var så god?
Hvorfor blev den afskaffet på et tidspunkt, hvor akademikerledigheden var langt større, end den er i dag?
Jo, det var, fordi det var en virksomhedsstøtteordning og ikke en beskæftigelsesordning. Så vil jeg også spørge hr. Kim Sejr: Hvis Venstre og De Konservative var kommet med en løntilskudsordning uden for forliget »Flere i arbejde« - et eller andet løntilskud til en eller anden gruppe - ville det så være i overensstemmelse med forliget at gennemføre det i Folketinget uden Det Radikale Venstres deltagelse?
Lene Garsdal (SF), 2003-05-13:
Da mit partis ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre partiets synspunkter.
Forslagsstillernes hensigt med dette lovforslag er at ændre betingelserne for at kunne deltage i kommunale valg, således at kun personer, som har statsborgerskab, enten i et EU-land eller i Norge eller i Island, skal kunne stemme. Det finder SF er en rigtig dårlig idé.
Efter vores opfattelse er det tværtimod en styrkelse af demokratiet og folkestyret, at personer, som har været bosat i landet i længere tid, også skal have indflydelse på udviklingen i den kommune, de er bosiddende i.
Så SF kan ikke støtte forslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-05-13:
Jamen det er her, jeg mener, det politiske håndværk svigter.
Den politiske håndværker ville jo vide, at regeringen havde lavet et sådant program, den politiske håndværker ville jo vide, at Akademikernes Centralorganisation er med i det, og hvis man ikke vil kontakte regeringen, fordi man er berøringsangst i dette tilfælde, kan man da kontakte Akademikernes Centralorganisation. Alle vil sige, at tingene er i fuld gang.
Lang, lang, lang tid før det beslutningsforslag, vi trækkes med i dag, kan føres ud i livet,
er regeringen ude over stepperne og gør noget for de ledige, mens hr. Ole Vagn Christensen står tilbage med et forslag fra 1994, som den daværende SR-regeringen skrottede og hældte i havet, fordi det var alt for dyrt og upræcist.
Jeg gør opmærksom på, at den 26. februar fremlagde regeringen et forslag, som bl.a. går ud på at løse akademikerarbejdsløsheden ved hjælp af fire initiativer.
Det ene initiativ hedder privat jobservice for ledige akademikere; det andet initiativ hedder nye initiativer til fremme af jobtræning og løntilskud; det tredje initiativ hedder udbredelse af erhvervs-ph.d.-initiativer, og det fjerde hedder forbedrede ordninger for erhvervsinnovatører.
Det er jo store tiltag, der langt overstråler det, som oppositionen er kommet med i dag.
Jeg er ikke sur over, at oppositionen er kommet med et forslag, men jeg synes bare, vi kunne spare megen tid og arbejde langt mere kvalificeret, hvis man tog udgangspunkt i det, som ligger inden for det eksisterende program, for så kunne vi gøre det meget bedre.
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Jeg skulle måske starte med at slå fast, at der jo ikke kan være megen uenighed om, at man selvfølgelig er modstander af det, man kalder udemokratiske tilstande eller opfattelser.
Det Radikale Venstre har også offentligt sagt, at vi er modstandere af sharialovgivning f.eks., det skal der ikke være nogen tvivl om.
Det, der kan provokere lidt, er jo betegnelsen ikkeudviklede lande og det med de her horder, der kommer og har et udemokratisk sindelag.
Der er faktisk mange, der er flygtet fra de her lande; der er højtuddannede folk, bevidste, med demokratisk sindelag, som kommer her til landet; der er moderne, moderate muslimer, som får et godt job og er med til at berige det danske samfund, som starter selvstændig virksomhed, har højtlønnede job og får børn, der i dag går i skole og bliver veluddannede.
Det er altså de her børn, som Dansk Folkeparti nu mener skal afskæres fra at få stemmeret.
Line Barfod (EL), 2003-05-13:
Der har været mange diktatorer også i det, hr. Per Dalgaard vel vil kalde den kristne del af verden.
Uden at nævne Tyskland har der også været Franco i Spanien, der har været diktatur i Portugal og Grækenland osv.
Det er ikke mange år siden, at de forsvandt.
Uden at gå dybt ind i Farumsagen tror jeg ikke, det var religion, der førte til de usaglige hensyn, man tog til boldklubben i Farum.
Korruption og andre former for usaglige hensyn trives i masser af kommuner i Italien og andre steder.
Det har intet med religion at gøre, om man tager usaglige hensyn eller ej.
Så er det ved at få en bedre kontrol med demokratiet og få styrket demokratiet i stedet.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-13:
Til hr. Kim Sejr med hensyn til det rette demokratiske sindelag, og om vi vil fjerne de rettigheder, når år 2020 oprinder og der er omkring en 300.000-400.000 stemmeberettigede: Det kan man jo selvfølgelig ikke gøre.
Det kan man jo ikke gøre, men det vil være yderst beklageligt, hvis den prognose, som Danmarks Statistik har lavet i 1997 omkring de der 300.000-400.000 stemmeberettigede fra mindre udviklede lande, holder stik.
Det håber jeg meget på at den ikke gør.
Men har de opnået statsborgerskab i Danmark, så kan vi ikke fratage dem det.
Det kan vi ikke.
Så må vi forsøge at præge dem i en retning, og vi kan så kun håbe på, at de bliver præget i en retning, som vi kan leve med.
Til fru Line Barfod og at islam ikke er så gammel som kristendommen: Nej, det er rigtigt.
De dér par tusinde år - hr. Klaus Hækkerup vil gerne have mig til at sige det, det får han så mig her til at sige -
er kristendommen jo nok nærmest.
Det er den form for ikkeudvikling, vi vil kæmpe imod.
Det er den form for kaos og anarki og, jeg havde nær sagt, rædselsstyre, som vi kan se ude i verden, hvor der er islamiske styrer, som vi under ingen omstændigheder vil acceptere og vil kæmpe imod, så godt vi overhovedet kan.
Klaus Hækkerup (S), 2003-05-13:
Når Dansk Folkepartis ordfører, hr. Per Dalgaard, går op her på talerstolen og siger, at det er usagligt at give indflydelse til et parti, der baserer sig på en kultur, der er flere hundrede år gammel, så vil jeg godt spørge: Hvor gammel er kristendommen?
Hvor mange hundrede år gammel mener Dansk Folkeparti egentlig, at kristendommen er?
Det burde være rimelig let at sætte årstal på.
Line Barfod (EL), 2003-05-13:
Bare til brug for den almindelige historieundervisning så er kristendommen ældre end islam.
Så hvis det er et spørgsmål om, hvor gamle traditioner man bygger på, så har jeg lidt svært ved at forstå sondringen.
Men man kan sige, at det jo ligger i forlængelse af den politik, Dansk Folkeparti i øvrigt følger, om, at kun hvis man er enig med Dansk Folkeparti, skal der være plads og skal der lyttes til én, hvorimod hvis man er uenig, kan vi forstå, at man så skal have indskrænket sine rettigheder og helst også have frataget stemmeretten.
Det er ikke den form for demokratiopfattelse, vi har i Enhedslisten.
Vi synes faktisk, det er en kæmpe fordel, at man har udvidet stemmeretten.
Dengang man fik grundloven og indførte valg og demokrati i Danmark, var det jo kun mænd over 35 år og med formue, der havde stemmeret.
Dengang glædede de sig over, at fruentimmere, fjolser og fattiglemmer ikke havde stemmeret, for det ville de jo ikke kunne finde ud af. Det har vi heldigvis fået udvidet siden, og jeg synes, vi skal fortsætte med at se på, hvordan vi kan udvide demokratiet og få flere til at deltage, i stedet for, som Dansk Folkeparti ønsker, at indskrænke demokratiet.
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Igen viser Dansk Folkeparti jo konsekvens.
Dansk Folkepartis ordfører er, viser det sig, enig med sin egen partifælle.
Så der er da i det mindste konsekvens dér. Til gengæld kan jeg ikke se, at der er særlig stor konsekvens i den særlige pædagogik, som Dansk Folkeparti er ved at udvikle på det her område.
På den ene side er det et problem, at der er nogle i samfundet, der ikke har det rette demokratiske sindelag, og et værktøj hertil skulle så være at fjerne de demokratiske rettigheder.
Så kunne jeg godt tænke mig at få svar på mit spørgsmål om Dansk Folkepartis særlige prognose, der lyder på de her 300.000-400.000 udemokratiske indvandrere om x antal år, der overtager de danske kommunalbestyrelser, hvortil jeg anførte, at en del af dem jo ville være danske statsborgere på det tidspunkt.
Hvordan vil Dansk Folkeparti forhindre disse udemokratisk tænkende danske statsborgere i at få stemmeret?
Per Dalgaard (DF), 2003-05-13:
Jeg må hellere starte med hr. Klaus Hækkerup, så jeg får svaret hr. Klaus Hækkerup på, hvad der skal forstås med usaglige hensyn.
Har man en gruppe mennesker, som i en given kommunalbestyrelse kan opnå specialaftaler baseret som følge af, at de har en kulturel baggrund f.eks. som en islamisk kulturbaggrund, så vil usaglige hensyn f.eks. være, hvis man skal indføre den lovgivning, som hedder sharialovgivning, eller som ligesom baserer sig på nogle ting, som har med, jeg havde nær sagt, dyb middelalder at gøre.
Så er det usaglige hensyn.
Og igen har det selvfølgelig ikke noget at gøre med størrelsen.
Det har ikke noget at gøre med størrelsen af små partier her i Folketinget overhovedet.
De har selvfølgelig alle den demokratiske ret, som alle mulige andre har, til at få den indflydelse, de nu kan opnå.
Men når vi taler om usaglige hensyn, så skal det forstås på den måde, at det er begreber og krav, som daterer sig tilbage til en middelalderkultur, som vi har forladt for mange, mange år siden.
Og til fru Tove Videbæk og den demokratiske ret og pligt til at deltage i det: Jamen altså igen vil det da måske være fint, hvis man kunne sige, at man har pligt til at deltage i demokratiet, også fordi demokratiet giver én så meget, men det er jo ikke en pligt, vi har.
Det er helt fint, at den sådan set er ret frivillig.
Og jo, jeg giver hr. Søren Krarup fuldstændig ret i, at man skal vise respekt for det sted, man bor.
Man skal vise respekt for det folk, man placerer sig iblandt.
Søren Krarup (DF), 2003-05-13:
Der siges jo så umådelig meget vrøvl om demokrati, det har jeg jo også hørt her i salen.
Demokrati betyder folkestyre, og det vil sige, at forudsætningen for et demokrati, et folkestyre, er, at der er et folk.
Et folk forudsætter en fælles identitet, en fælles kultur.
Jeg beklager over for fru Line Barfod, der ryster på hovedet, men det gør det faktisk, for hvis der ikke er den folkelige identitet, så er der ikke den tillid imellem opposition og regering, mellem de forskellige deltagere i demokratiet, som betyder, at man tør betro modparten magten.
Det er elementær forståelse af demokrati.
Hvis ikke der er et folk, er der ikke mulighed for et folkestyre.
Forudsætningen for et folkestyre er, at der er tillid imellem dem, der skal stemme.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Per Dalgaard: Er hr. Per Dalgaard ikke enig med mig i, at forudsætningen - og det glæder mig, at hr. Hækkerup supplerer så kraftigt - for, at der overhovedet skal kunne være et demokrati, et folkestyre her i landet, er, at man viser respekt for den identitet, den kultur, som er den danske, og som naturligvis, selv om fru Videbæk ikke er klar over det, er knyttet til kristendommen?
Klaus Hækkerup (S), 2003-05-13:
Jeg fik nu ikke svar på mit spørgsmål til hr. Per Dalgaard.
Når jeg læser fra bemærkningerne og uddrager det, som Dansk Folkeparti selv har skrevet, så står der her: »Men hvis nogle af vælgerne ikke deler sig efter holdning, men efter religion, er der tale om en klar risiko for, at politiske aftaler kan blive belastet af usaglige hensyn.« Betyder det, at Kristeligt Folkeparti varetager usaglige hensyn eller varetager saglige hensyn?
Kl.18.20
Tove Videbæk (KRF), 2003-05-13:
Hr. Per Dalgaard sagde i sin ordførertale sætningen: Som fru Tove Videbæk syntes, de skulle have.
Jeg gjorde opmærksom på, inden jeg læste ordførertalen, at det var hr. Mogens Nørgård Pedersens ordførertale.
Men i øvrigt er jeg helt enig med ham.
For jeg mener også, at deltagelse i et demokrati er en ret og en pligt.
Hr. Per Dalgaard nævnte også noget om et kristent grundlag og kristent samfund.
Jeg må sige, at det, der blev lagt frem, virkede som et kristent menneskesyn, der i hvert fald ikke stemmer overens med det kristne menneskesyn, som vi har i Kristeligt Folkeparti.
Per Dalgaard (DF), 2003-05-13:
Til hr. Klaus Hækkerup omkring små partiers indflydelse
Klaus Hækkerup ved jo udmærket godt, at små partiers indflydelse her i landet alle er baseret på den samme kulturelle baggrund.
Og derfor vil der ikke være nogen problemer overhovedet i, at små partier har en stor indflydelse.
Men når vi taler indflydelse fra indvandrergrupper i kommunerne, er der en kæmpe kulturel forskel, og det er jo dér, problemet ligger.
Det er sådan set også svar til fru Line Barfod.
Det er små grupper, som har en helt, helt anden dagsorden end det land, de befinder sig i, som ikke accepterer demokrati, som ikke accepterer ligestilling mellem kønnene osv.
Det er da et kæmpe problem.
Det betyder jo selvfølgelig, at når vi har talt om, at vi endelig skal have en ny grundlov for EU, så burde der stå i den, at de lande, der tilslutter sig den, skal være baseret på et kristent kulturgrundlag.
Ikke at de alle skal være kristne, og ikke at de alle skal gå i kirke om søndagen osv., og hvad man ellers kan forestille sig af smådetaljer.
Det er slet ikke det, det handler om.
Det handler om begrebet de vestlige demokratier som en gruppe, der kommer fra den samme kulturbaggrund.
Det vil ikke betyde noget.
Vi har masser af eksempler på, hvordan vi har integreret folk fra de nærliggende lande uden problemer.
Det er kun i det øjeblik, at folk med en totalt anderledes opfattelse af, hvad det vil sige at bo i et land, og hvordan det pågældende land skal være, kommer ind, at vi får nogle kæmpe problemer.
Kim Sejr (RV), 2003-05-13:
Én ting kan man i hvert fald sige om Dansk Folkeparti
, og det er, at det er et konsekvent parti.
Når man får fornemmelsen af, at Dansk Folkeparti er et kristent fundamentalistisk parti, så er det jo ikke helt galt.
Den fremtidige forfatning i EU skal hvile på kristne, tilsyneladende fundamentalistiske værdier, og det skal det danske samfund også.
Når det bliver nævnt, at vi, om jeg ved ikke hvor mange år, har 300.000-400.000 indvandrere med et udemokratisk sindelag, der kan gå ind og overtage landets kommunalbestyrelser og på den måde vælte hele det danske samfund, så vil der i den periode nok være en og anden blandt de 300.000-400.000, der er blevet dansk statsborger.
Og så spørger jeg: Hvor langt rækker kreativiteten hos Dansk Folkeparti?
Hvordan vil man forhindre disse kommende udemokratisk tænkende indvandrerstatsborgere i at stemme ved kommunalvalg?
Line Barfod (EL), 2003-05-13:
Så vil jeg gerne høre, når jeg nu ikke er kristen, om jeg så heller ikke skal have stemmeret. Skal det være Dansk
Hvordan vil man lave den afgørelse?
Skal man op i en prøve i, hvad man mener, og hvad man vil have for et demokrati for at kunne få lov til at stemme?
Det er en noget anden demokratiopfattelse end den, de fleste af os andre bygger på.
Vi vil faktisk give stemmeret til folk, uanset hvad de så måtte ende med at stemme.
Det er det, selve demokratiet bygger på.
Så kan vi prøve på at overbevise dem med argumenter, men vi vil ikke give dem stemmeret eller fratage dem stemmeret på baggrund af, hvad de mener eller ikke mener, eller hvad de måtte have af religion eller andet.
Det må være holdningerne, der er til debat.
Klaus Hækkerup (S), 2003-05-13:
»Ganske vist er vi i Danmark vant til, at et lille parti kan få stor indflydelse, når dets stemmer er udslaggivende. Det er en del af folkestyrets spilleregler og skader ikke, så længe vælgerne deler sig efter anskuelser.
Men hvis nogle af vælgerne ikke deler sig efter holdninger, men efter nationalitet, religion, etnisk oprindelse el.lign., er der tale om en klar risiko for, at politiske aftaler kan blive belastet af usaglige hensyn.«
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Betyder det, at Kristeligt Folkeparti varetager usaglige hensyn?