runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
Nu forstod jeg på Venstres ordfører, at han synes, at det her forslag er et godt forslag.
Det synes jeg egentlig også.
Jeg spørger bare mig selv om, hvorfor vi med meget jævne mellemrum skal lave en forlængelse på ½ år ad gangen af et forslag, som egentlig går ud på at forbedre uddannelsesmulighederne for nogle grupper arbejdsløse i løbet af det første år.
Det er et godt og ærværdigt formål, men når man kun laver de her forlængelser på ½ år, så medfører det jo, at det bliver sværere og sværere for dem, der er ansvarlige for indsatsen, at planlægge nogle fornuftige forløb, der også kan sikre, at folk kommer tilbage i arbejde.
Jeg vil bare spørge: Hvorfor gøres denne her ordning ikke permanent, i stedet for at vi skal have den her halvårlige forlængelse fra det ene øjeblik til det andet?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Fordi det er meget vigtigt, at vi doserer det her i forhold til lige netop det behov, der er.
Hvis vi begynder at uddanne for meget, virker det modsat.
Det er et spørgsmål om, at vi uddanner lige nøjagtig det, der er behov for på det arbejdsmarked, vi har.
Det her handler altså om, at vi kan sige, at regeringen udviser rettidig omhu i forhold til indsatsen, og når forslaget om forlængelsen kommer allerede her i starten af april måned, har man god tid til at planlægge.
Det er jo efterårsaktiviteter, det her handler om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
Så vidt jeg har forstået på det, der står i lovforslaget, handler det jo om uddannelse, som bl.a. skal være målrettet mod at kvalificere folk til arbejdsfunktioner, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Jeg har meget svært ved at forstå det der begreb at uddanne folk for meget.
Page 1449
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM hed vil medføre, at vi risikerer at uddanne folk for meget til det moderne arbejdsmarked?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Vi kan uddanne nyledige for meget.
Hvis man bliver ledig, handler det jo først og fremmest om igen at komme i beskæftigelse.
Så det handler om at undgå dødvægt, det handler om, at vi først og fremmest får folk ud i beskæftigelse.
De, der umiddelbart kan gå ud i beskæftigelse med de faglige kvalifikationer, de har, skal vi jo ikke i den periode give mere uddannelse.
Vi får større effekt af at give uddannelse til folk, når de er i beskæftigelse.
Det handler om at dosere uddannelsesindsatsen over for de nyledige til lige netop dem, der har brug for den for at komme i beskæftigelse.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Det lyder sådan lidt mærkeligt for mig, når hr. Bjarne Laustsen står og siger, at det her ikke kan bruges til det, som ministeren har sagt, og at der er snak om, at SOSU, der er amtslig, ikke kan bruges.
Hvorfor mener hr. Bjarne Laustsen ikke, at det her tilbud kan bruges til at føre nogen over på en SOSU-uddannelse?
Det vil jeg gerne have at vide.
Så vil jeg også gerne have at vide af hr. Bjarne Laustsen, hvor der står, at det at forlænge den her ordning skulle være en del af et valgløfte.
Og derfor kan jeg ikke forstå, hvordan den her holdning, at det er en del af et valgløfte, kommer ind.
Jeg kan ikke se, det står nogen steder, at det skulle være en del af et valgløfte, og jeg mener heller ikke – det kan godt være, at jeg har overhørt noget, og at ministeren har været ude og sige det i pressen – at det her er for at opfylde et valgløfte.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg kan sige til hr. Bent Bøgsted, at jeg ikke ved, hvilke kredse hr. Bent Bøgsted færdes i, men jeg kan i hvert fald sige, at det i første omgang, hvor vi fik den her pulje, var sådan skrevet sammen, at man faktisk slet ikke kunne bruge det her til, at de arbejdsløse kunne få en SOSU-uddannelse.
Det har jeg nævnt et par gange her i Folketingssalen for med møje og besvær at få ministeren til at forstå, at det her skal ændres.
Og derfor står der jo også i det her lovforslag nu, at det er både med livrem og seler, at det er statsligt godkendt, at det er offentligt finansieret osv.
Derfor kommer SOSU-uddannelsen ind under.
Men det er jo ikke sådan, at det automatisk, hvis man har en SOSU-hjælper-uddannelse, giver ret til, at de, der har fået en SOSU-hjælperuddannelse, også kan få den overbygning, der hedder assistentuddannelsen.
Det vil jeg da i hvert fald gerne vide.
Og ja, det er korrekt, det er blevet forstået sådan, at de 15 mio. kr. var et valgløfte til Nordjylland i forbindelse med valgkampen på baggrund af Danish Crowns lukning i Hjørring.
FTTM018.fm Page 1451
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Det er selvfølgelig med det her lovforslag ubrugte midler, der bliver overført, det står der jo.
Der er jo trods alt mulighed for at få uddannelse i op til 1 år med de midler, så man kan blive flyttet over i en anden uddannelse eller i et andet arbejde.
Jeg tror, at der er noget, hr. Bjarne Laustsen ligesom ikke har været opmærksom på, nemlig at det måske skyldes, at de, der skal administrere udeomkring, ikke er vågne nok, når muligheden er der.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Nu stiller hr. Bent Bøgsted mig et spørgsmål, som jeg har svært ved at svare på.
Han spørger, om mine kollegaer andre steder i landet har været dårlige til at udnytte det her.
Mine kollegaer i den sag her er jo hr. Bent Bøgsted selv og hr. Jakob Axel Nielsen og hr. Jens Vibjerg, og jeg ved ikke, om de har efterspurgt 6 ugers uddannelse eller opkvalificering eller noget.
Jeg tror sagtens, der kunne være behov for det.
Det er måske ikke lige det, som hr. Bent Bøgsted tænkte på, men det var det, spørgsmålet gik på.
Jeg tror da nok, at det, hr. Bent Bøgsted spørger om, er, om ikke at de, der trænger til uddannelse, i særlig grad efterspørger uddannelse, og til det kunne jeg sagtens forestille mig at man brugte endnu mere, for jeg deler den opfattelse, som hr. Bent Bøgsted har, at uddannelse kan være et svar på globalisering, og jo bedre vi kan få uddannet de arbejdsløse, des større er chancen for, at de kan finde et arbejde og holde fast på det.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Det er dog den værste gang hælden vand ud af ørerne, jeg længe har hørt, og det siger jo ikke så lidt, fra den socialdemokratiske ordfører.
Når jeg tænker tilbage på for år tilbage, da Socialdemokraterne sad med regeringsmagten og vi havde en socialdemokratisk arbejdsminister, og hr. Bjarne Laustsen sad til møder og sekunderede ministeren, så var det jo en helt anden plade, der var på, når vi snakkede uddannelser.
Jeg tror, det vil være en fordel, hvis hr. Bjarne Laustsen lige spoler lidt tilbage og prøver at lytte til, hvad hr. Bjarne Laustsen sagde tidligere.
Det bringer mig så frem til spørgsmålet: Jeg vil godt lige have, at hr. Bjarne Laustsen her fra Folketingets talerstol fortæller lidt om effekten af indsatsen f.eks. på privat jobtræning og så på uddannelse.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Når vi sagde, at vi ville have flere i arbejde, så kom der flere i arbejde.
Fra regeringsmagtens overtagelse og helt frem til 2001 faldt arbejdsløsheden uafbrudt.
Derfor var der behov for arbejdskraft.
Vi havde at spille på alle instrumenterne.
Og det virkede.
Vi fik mere end halveret antallet af arbejdsløse, vi gik fra 360.000 til 140.000 arbejdsløse.
Det var stadig væk 140.000 for meget.
Hvordan er det, det er gået i den periode, hvor Venstre har haft regeringsmagten, og hvor man vil have flere i arbejde?
Hvor mange arbejdsløse er det, vi har i dag?
Det er de der historier, der skal fortælles gang på gang om, at man siger ét og gør noget andet.
Den politik, man har ført beskæftigelsesmæssigt og erhvervspolitisk, ikke mindst over for de offentligt ansatte, har jo gjort, at der er blevet flere ledige.
Det eneste plus, som regeringen har, er i forhold til at oprette løntilskudsjob, som Rigsrevisionen nu siger er noget biks.
Og derfor: Når man nu har haft en positiv effekt, så har den positive effekt udelukkende bestået i, at man har flyttet nogle ordinære job for at støtte beskæftigelsen.
Det er effekten.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører: Er det ikke rigtigt, at Danmark, efter at vi nu har fået den her borgerlige regering, er blevet det bedste samfund i verden at investere i?
Det er i Danmark, vi er kommet lettest, mest smertefrit igennem den internationale lavkonjunktur FTTM018.fm
Page 1452
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
på grund af regeringens indsats.
Er det ikke rigtigt, hvad jeg her siger?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg kan konstatere, at hr. Jens Vibjerg synes bedst om sine egne, og det er jo sådan set fair nok.
Men han burde også respektere, at det, der skete i hele perioden, var, at Danmarks økonomi, beskæftigelse, konkurrenceevne og alt muligt under Nyrupregeringen var fuldstændig i top, og at en regering bestående af Socialdemokratiet og De Radikale aldrig ville have affundet sig med, at vi havde 140.000 ledige, og så stadig væk sidde på hænderne.
Der ville vi have grebet aktivt ind noget tidligere.
Nu får vi at se under udvalgsarbejdet, hvad der er kommet.
Vi ville have gjort noget for beskæftigelsen og fortsat den ubrudte linje for at få folk i arbejde.
Det er godt for Danmark, det er godt for danskerne, det er godt for virksomhederne, i stedet for at man bare accepterer, at folk får sendt en check hjem og bliver marginaliserede i form af langtidsledighed.
Det er skidt for Danmark, det er skidt for den enkelte, derfor foretrækker jeg meget den tidligere regerings politik.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-05:
Nu er jeg jo nyt medlem af Tinget og kan derfor tillade mig at stille sådan lidt dumme spørgsmål, herunder også til hr. Bjarne Laustsen, for jeg fik næsten den opfattelse, at hr. Bjarne Laustsen og hans parti ikke var en del af det her forlig, der hedder »Flere i arbejde«.
Jeg skal bare lige have bekræftet, at det forholder sig sådan, at hr. Bjarne Laustsen på lige fod med Det Radikale Venstre er en del af det forlig, der hedder »Flere i arbejde«, og som bl.a. indførte et instrument, der hedder løntilskud.
Jeg forstod også på hr. Bjarne Laustsen, at man nærmest lægger det her løntilskud for had, men der må vel gælde den her betragtning, at vi går ind og kigger isoleret på den enkelte ledige og ser, hvad der hurtigst muligt bringer vedkommende tilbage i ordinær beskæftigelse.
I nogle tilfælde vil der være tale om uddannelse, i andre tilfælde vil der være tale om løntilskudsarbejde.
Jeg vil bare lige have hr. Bjarne Laustsen til at bekræfte over for mig, at man altså godt kan anvende redskabet løntilskud, uden at det vil give anledning til de problemer, hr. Bjarne Laustsen gør opmærksom på.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg vil kvittere ved at sige, at der findes ingen dumme spørgsmål, allerhøjst nogle dumme svar.
Men jeg vil også gerne have lov at knytte til, at der måske er behov for en kammeratlig samtale imellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet, og jeg stiller mig gerne til rådighed i den forbindelse.
Jeg vil sige og fastslå, at vi er en del af forliget »Flere i arbejde«, og det har vi det sådan set fint nok med.
Når vi er med i et forlig, så er det, fordi vi gerne vil kvalificere debatten, og det gjorde vi også i forhandlingerne omkring det her.
Og det, der skete, var jo modsat det, regeringen håbede og ønskede, at der kom flere arbejdsløse, og derfor er der behov for at gøre nogle ting.
Vi har så aftalt, og det kan fru Elisabeth Geday jo prøve at se i aftalen, frit redskabsvalg mellem uddannelse, løntilskud osv., men der står også klart og tydeligt, at der skal være et forhold imellem ordinære ansatte og løntilskudsjob.
Det er det, man kritiserer i Rigsrevisionen.
Man kritiserer også, at f.eks. tillidsfolkene ikke er blevet orienteret om, at revisionen lige pludselig kommer, og man kritiserer, at man direkte konverterer ordinære job til løntilskudsjob.
Det, der var baggrunden for, at jeg tog sagen op over for Rigsrevisionen, var en tømrersvend, der havde været ledig i 3 uger.
Selv om ministeren anerkendte, at alle røde lamper blinkede, så brugte man en lillebitte paragraf, der hedder, at man vurderede, at den pågældende var i risiko for at blive langtidsarbejdsløs.
Det var simpelt hen så tyndt, og det er så også blevet underkendt nu.
Så derfor tror jeg ikke, vi mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har noget udestående.
Men vi ville aldrig have lavet en kampagne, der gik ud og sagde målrettet, at vi skulle finde 10.000 løntilskudsjob for at få nedbragt ledigheden, fordi regeringen havde et problem.
FTTM018.fm Page 1453
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-05:
Deri er vi jo selvfølgelig fuldstændig enige med Socialdemokraterne.
Vi har heller ikke noget ønske om at udbrede løntilskud i en sådan grad, som det er sket under den nuværende regering.
Men jeg vil også stadig væk sige, at der skal være rimelighed i politik, og derfor vil jeg også gerne bede hr. Bjarne Laustsen om at bekræfte over for mig, at sandt er det jo, at SR-regeringen altså sad i en højkonjunkturperiode, hvor beskæftigelsen var i fremgang, og at man trods alt må give den nuværende regering det, fordi jeg også synes, der skal være rimelighed i politik, og også anerkende, at vi jo altså heller ikke kan bede den om at tage hele skylden for, at vi nu er inde i en lavkonjunkturperiode.
Jeg ved godt, der ikke er tradition her i salen for, at man giver den anerkendelse til sine politiske modparter, men jeg synes nu alligevel, der skal være en vis form for rimelighed i politik.
Så kan hr. Bjarne Laustsen ikke erkende, at konjunkturen ikke helt på alle områder har været med den nuværende regering?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Nu ved jeg ikke, om fru Elisabeth Geday har haft lejlighed til at høre mine taler tidligere, men der har jeg faktisk rost regeringen på en række felter.
Jeg har også kvitteret og sagt netop det, som fru Elisabeth Geday siger, at det jo ikke er regeringens skyld det hele.
Regeringen har gjort ondt værre, og det har den gjort ved at begynde at fyre inden for den offentlige sektor, ved at fjerne nogle af de gode ordninger: seniorordninger, servicejob osv., som kunne hjælpe seniorerne til at komme på arbejdsmarkedet igen.
Selv om regeringen er blevet påført ting udefra, har den gjort ting værre ved at køre i den gale retning.
Der tror jeg vi stadig væk er fuldstændig enige.
Det, som er tanken med hensyn til løntilskudsjob, og det kan være et udmærket godt instrument, er, at det sker i en kombination af uddannelse og arbejde, og derfor er jobrotationer et vældig godt instrument.
Vi er meget modstandere af kæderygning af langtidsledige, hvor man bare for løntilskuddets skyld bliver ved med at ansætte folk og så afskediger dem, når løntilskudsperioden er ovre.
Det er ikke særlig fremadrettet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
Nu synes jeg, at det er en fornøjelse, når hr. Bjarne Laustsen sådan knivskarpt kritiserer regeringens beskæftigelsespolitik: Arbejdsløsheden er steget, løntilskudsordninger bliver misbrugt, uddannelse er blevet skåret ned, det går ad Pommern til med at uddanne de arbejdsløse, servicejobordningen er fjernet, misbrugere og aktiverede kontanthjælpsmodtagere bruges som billig arbejdskraft osv.
På den baggrund vil jeg egentlig godt spørge hr. Bjarne Laustsen: Hvordan kan det være, at hr. Bjarne Laustsen er en del af et forlig, der hedder »Flere i arbejde«, som konsekvent har resulteret i flere arbejdsløse, uden at overveje, om ikke der måske var en anden vej at gå end det forlig, som er indgået med regeringen, og som ikke har ført til noget godt?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg vil godt sige, at man ikke kan give forliget »Flere i arbejde« skylden for, at der eventuelt er blevet flere arbejdsløse.
Overhovedet ikke.
Jeg tror, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr er bekendt med, at det udspil, som regeringen kom med i forbindelse med »Flere i arbejde«, var ganske totalt uspiseligt.
Der er det i fælles kamp sammen med Det Radikale Venstre lykkedes os at få fjernet en lang, lang række af de groveste tidsler, der var deri.
Hvis det var sådan, at vi ikke var gået ind og havde gjort det, havde Dansk Folkeparti budt sig til, og så havde vi haft en beskæftigelsespolitik og en arbejdsmarkedspolitik, der havde været langt, langt værre.
Der gik vi ind og tog et medansvar for nogle af de ting her.
På de felter, hvor I ikke selv har styr på det, vil vi meget, meget gerne være med til at kvalificere debatten ved at komme med gode, konstruktive forslag.
Det har da heller ikke skortet på forslag fra organisationer og alle mulige andre til, hvordan vi kunne være med til at forbedre og medvirke til, at folk fik arbejde.
Det eneste svar, når beskæftigelsesministeren kommer til Nordjylland, til Flextronic eller til slagteriarbejdere, der bliver fyret, er, at de kan blive SOSU-assistenter.
Men det er ikke altid, at pengene, restriktionerne og alt muligt andet gør det.
Derfor har vi tilladt os at kritisere det, men det får os ikke til at sige, at vi vil bryde det forlig.
FTTM018.fm Page 1454
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
Nu hørte jeg faktisk hr. Bjarne Laustsen sige, at det var for at udrydde alle dårligdommene fra regeringen og Dansk Folkeparti.
Det kan godt være, at jeg slutter for hurtigt, men jeg vil godt høre hr. Bjarne Laustsens stillingtagen til, om der, når vi nu får et andet flertal, er basis for, at vi kan føre en arbejdsmarkedspolitik med en helt anden retning efter et kommende valg.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, om det her forslag er Venstres svar på globaliseringen og alle de udfordringer, der er for store grupper af arbejdsløse, vi har i vores samfund, som efter regeringens politik bare kan få et løntilskudsjob, der så ikke er helt efter reglerne.
Det bliver der formodentlig lavet om på.
Er det her noget, der løser noget, og kunne hr. Jens Vibjerg ikke fortælle lidt om effekterne af den tidligere ordning?
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM nødt til at lave sådan en feberredning, som det her er?
Så vil jeg gerne spørge: Hvor mange nye penge er der i det her forslag?
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-05:
Det Radikale Venstre tager til efterretning, at regeringen fremsætter L 122 som følge af ressortomlægninger mellem Fødevareministeriet og Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender.
Vi anerkender jo også til fulde, at det er statsministerens suveræne beslutning, hvilke og hvor mange ministerier der skal oprettes.
Vores opfattelse er ikke desto mindre, at Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender er en kunstig og overflødig konstruktion.
Oprettelsen af det ministerium er efter vores opfattelse udtryk for en symbolpolitik, som ligger fjernt fra den måde, som Det Radikale Venstre ønsker at føre politik på.
Når det så er sagt, undrer vi os over baggrunden for forslaget.
I bemærkningerne henvises til den komplicerede konstruktion, hvor nogle kontrolfunktioner fra Fødevareministeriets Plantedirektorat uddelegeres til Fødevarestyrelsen under det nye ministerium.
Jeg spørger bare sådan lidt åbent: Var det ikke lettere og langt mere hensigtsmæssigt at flytte Plantedirektoratet helt væk fra Fødevareministeriet, når man nu er i gang, og over i Ministeriet for Familie- og Forbrugeranliggender?
Ved at samle Fødevarestyrelsen og Plantedirektoratet kan man jo muligvis opnå nogle stordriftsfordele.
Jeg går jo og håber på, at det er den øvelse, der skal til, for at vi kan finde nogle af de penge, som så vel Fødevarestyrelsen som Danmarks Fødevareforskning i dag står og mangler.
Allan Niebuhr (KF), 2005-04-05:
Jeg skal gøre det meget kort.
Vi kan også fra konservativ side støtte det her forslag.
Det er en konsekvens, som det blev sagt tidligere, af, at vi har fået et Ministerium for Familie- og Forbrugeranliggender.
Det er det eneste fornuftige, at man har den her mulighed for, at fødevareministeren kan uddelegere nogle opgaver til anden statslig myndighed, og det er den måde, vi bedst får den forretning til at fungere på.
Så vi støtter forslaget og ser frem til udvalgsbehandlingen.
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Jeg må blankt sige, at jeg ikke har truffet nogen endelig afgørelse om, hvorledes den sådan umiddelbare afgrænsning af og tilknytning til de enkelte skattecentre, vedrørende hvor sagerne i udgangspunktet bliver behandlet, skal være.
Derfor skal jeg ikke direkte kommentere de spørgsmål, for det er ikke noget, der politisk er taget stilling til.
Jeg kan sige en ting til hr. Arne Toft: Det bliver sådan, at man som borger kan vælge at gå ind i det skattecenter, man synes det er mest naturligt at gå ind i.
Det vil betyde for hr. Arne Toft, at hvis hr. Arne Toft i fremtiden har et skattespørgsmål, der skal afklares, vil det være muligt for hr. Arne Toft at gå ind i skattecenteret her i København og få afklaret sine skattemæssige forhold, også selv om hjemkommunen ligger i det dejlige Himmerland.
På den måde vil det være muligt for alle borgere at vælge det skattecenter, det vil være mest naturligt for vedkommende at vælge.
Det vil naturligvis også betyde, at man må vælge, om det er Aalborg, Randers eller Skive, det vil være mest naturligt at gå til for de borgere, der bor i Vesthimmerland.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-05:
Hen over efteråret og i løbet af vinteren og senest her i søndags i Berlingske Tidende har det været beskrevet i pressen, hvordan den såkaldte kioskmafia i stigende grad er begyndt at bruge mobile varelagre og måske også mobile udsalgssteder.
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Det er lidt af et paradoks, men det er faktisk et tegn på succes, at der har været så meget fokus på salg af ulovlige varer i kiosker og været lagt så meget stress på sælgerne, at de har været nødsaget til at flytte handelen over i varevogne og andet.
Så det er faktisk et udslag af, at indsatsen fra Told-Skat og fra politiet har virket.
Så er det klart, at når handelen flytter, er vi også nødt til at tage nye værktøjer i brug, og der er allerede et lovforslag, som jeg også har formodning om at Dansk Folkeparti vil støtte, til behandling her i Folketingssalen, som vil være med til at give nogle nye redskaber.
Derudover er det vigtigt, at vi nu i endnu højere grad får et samarbejde mellem Told-Skat og politiet, sådan at vi finder de varelagre, der nu er blevet flyttet ud på vejene, sådan at vi får stoppet varevognene og får standset handelen derfra.
Vi har fra regeringens side taget initiativer til at få stoppet den ulovlige handel, og vi vil også i den kommende folketingssamling tage initiativer til at få stoppet den, for den er blevet for omfattende, og det er med til at true almindelige, lovlydige handlende i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-05:
Det glæder mig, at skatteministeren udlægger det på den måde, at det er succesen med indsatsen over for de butikker, der sælger ulovligt importerede varer, som nu resulterer i, at salget rykker over i varevogne og lastbiler i stedet for.
Men alt andet lige må det kræve en ekstra indsats, for det må alt andet lige være sværere at opspore og finde de her ulovlige varelagre og udsalgssteder, når det er nogle, der hele tiden kører rundt, f.eks. flytter rundt i boligkvarterer, i stedet for at man, som man kan nu, hvor det er i butikkerne, kan køre op og ned ad gaden og se, hvor der er nogle butikker, som potentielt kunne sælge de her ulovlige varer.
Der må jo skulle et eller andet ekstra til, og det er det, jeg prøver at spørge ind til.
Jeg er opmærksom på, at der er fremsat et lovforslag, som Dansk Folkeparti også støtter, men efter min opfattelse er de instrumenter, der gives i det lovforslag, instrumenter, som er møntet på traditionel butiksdrift.