Margot Torp (S), 2004-11-10:
Man skal også tage højde for, at politimesteren i Esbjerg, som er formand for Politimesterforeningen, råber vagt i gevær allerede nu, så jeg er lidt bekymret over, at man afventer yderligere forskning.
Hele ideen med at lave en kommunalreform er jo i virkeligheden at imødekomme noget af det, spørgeren er inde på, nemlig at få et mere ensartet dansk sundhedsvæsen.
Det er en bestræbelse, Socialdemokratiet har meldt fra på i stedet at stå vagt om det decentrale, opsplittede sundhedsvæsen, vi har i dag, men det ville da glæde mig, hvis denne interesse i, at de strategier, vi udtænker i Folketingssalen, følges til dørs, følges op med, at Socialdemokratiet revurderer sit synspunkt på kommunalreformen.
Det skal jeg ikke stå og snakke mig ud af, og det er heller ikke mig, der står bag den, men jeg vil gerne tilkendegive her, at jeg ikke synes, det er hensigtsmæssigt, når vi i Folketinget markerer ønsket om at opprioritere psykiatri og i øvrigt også afsætter flere satspuljemidler til det, at man konkret udmønter Folketingets politik på anden vis.
Men det er nu engang prisen for at have et decentralt forankret sundhedsvæsen.
Og det er i øvrigt også en af grundene til, at vi nu strammer op og skaber fem regioner med et mere ligeværdigt økonomisk udgangspunkt og større mulighed for at sætte et nationalt overblik igennem, også på psykiatriområdet.
Det kan glæde mig, at vi er enige et langt stykke ad vejen, men det kan undre mig, at indenrigsog sundhedsministeren siger, at der ikke er forskning på området.
Ledende overlæge ved Retspsykiatrisk Klinik, Peter Kramp – det er ham, der har stået for forskningen – har helt tilbage fra 1999 påpeget en meget, meget snæver sammenhæng mellem lukningen af psykiatriske sengepladser og stigningen i kriminalitet.
Det er sådan, at i 1980 var der 300 psykisk syge i det retslige system, i slutningen af 1990'erne var der 1.250, og han estimerer, at der i dag er omkring 1.500, så man behøver ikke iværksætte et stor forskningsarbejde nu, og jeg vil gerne høre, hvorfor der ikke allerede nu tages højde for kendte forskningsresultater.
Hvis det bare lå på den flade hånd, ville Socialdemokratiet vel ikke have medvirket til det, men det har Socialdemokratiet jo gjort ved både et foretræde, jeg selv havde for Retsudvalget, og ved psykiatridebatter her i Folketinget.
Jeg er meget godt bekendt med, at Peter Kramp siger, at der er den sammenhæng.
Men jeg er også bekendt med, at andre faglige personer har en lidt anden tilgang til spørgsmålet, og det er præcis baggrunden for, at vi i fællesskab i forbindelse med satspuljeaftalen har besluttet at udvikle bedre redskaber til systematisk vurdering af vold og farlighed.
Det er også baggrunden for, at regeringen på baggrund af en forespørgselsdebat har taget initiativ til at få afdækket den eksisterende viden om sammenhængen mellem psykisk sygdom og kriminalitet.
Jeg vil gerne spørge, hvordan regeringen har det med, at regeringens økonomiske politik, sådan som den udmønter sig i amterne, i den grad modvirker regeringens løfte om at tage ordentlig hånd om de sårbare grupper i samfundet og nedbringe kriminaliteten.
I disse år foretager det borgerlige amtsråd i Ribe Amt markante nedskæringer på det psykiatriske område.
De gør det, før de lovede hjælpeforanstaltninger er på plads, og de gør det uden på nogen måde at skele til, at både politiet og al lægefaglig kundskab advarer om, hvad det kan betyde at skære ned på bl.a. sengepladser på de psykiatriske afdelinger.
Situationen er generelt den, at der sker en betydelig oprustning af psykiatrien rundtomkring i Danmark, bl.a. som resultat af de fælles bestræbelser, som regeringen sammen med bl.a. Socialdemokratiet har gjort for at styrke psykiatrien i forskellige satspuljesammenhænge så sent som i forrige uge, da vi aftalte at opruste børne- og ungepsykiatrien.
Jeg er enig med spørgeren i, at det er vigtigt at bekæmpe kriminalitet, og jeg er også enig i, at der er en sammenhæng med psykiatrien.
Derfor vil jeg også gerne indrømme, at i relation til Ribe Amt har jeg selv ved første øjekast rynket et bryn ved udsigten til, at man ville nedlægge psykiatriske sengepladser.
Men kigger man lidt grundigere på det, kan man jo se – uden at jeg skal forsvare Ribe Amts dispositioner, for vi har jo et decentralt forankret sundhedsvæsen, og politikerne må stå til ansvar over for de lokale borgere – at det er sket i sammenhæng med en omlægning, hvor man har styrket tre andre områder.
Man har etableret en åben skadestue, man har etableret skærmede sengepladser i de åbne afdelinger, og man har styrket de udgående psykoseteam
, så det er jo ikke sådan, at man bare har lukket senge.
Man har sat noget andet i stedet.
Det, der må interessere både spørgeren og mig, er selvfølgelig, hvilken betydning det har for kriminaliteten.
Spørgeren refererer til, at sagkundskaben siger, at der er en sammenhæng mellem antallet af lukkede sengepladser og kriminalitet.
Det ved jeg nu ikke om der er, men det er noget af det, vi nu sætter ind på.
Regeringen har i kølvandet på en forespørgselsdebat iværksat et analysearbejde for at se, hvordan sammenhængen er, og senest har regeringen for ganske nylig fremsat lovforslag nr. L 41, som netop har til formål at søge at forebygge gentagelse af alvorlig kriminalitet.
Det er alt sammen noget, der skal gøre os klogere på, hvor i psykiatrien vi skal satse for at forhindre, at psykisk syge begår kriminalitet.