runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Hr. Aage Frandsens spørgsmål er jo utrolig interessant, for sådan oversat lidt frit betyder det i virkeligheden: Hvornår var Enhedslisten plukkemoden til at gå ind for et forlig
omkring de her spørgsmål
Og det ville vi være i en situation, hvor udviklingen begyndte at tage en anden retning, ikke nødvendigvis hvis hele markedet blev lavet om, men hvis udviklingen begyndte at tage en anden retning og vi begyndte at stille spørgsmål ved Ameritecs situation, hvor man f.eks. kunne tænke sig, at vi fik en nonprofitaktør på markedet.
Ikke sådan at forstå, at man så begyndte at ændre alle spillereglerne, men sådan, at udviklingsretningen begyndte at være en anden.
For mig at se er det utrolig vigtigt, at hr. Aage Frandsen og jeg så vil gøre en forskel på den måde.
Det kunne også være parallelt dermed, at man selvfølgelig udbyggede forbrugerbeskyttelsen.
Men ejendomsforholdene og nogle helt andre typer af aktører ville være afgørende.
Hvis det var sådan noget, der var på dagsordenen, så ville Enhedslisten tage sin stilling op til overvejelse, ja.
Nej, det er ganske korrekt, for vi har den vurdering, at hr. Aage Frandsen i den her sammenhæng ikke gør nogen kvalitativ forskel, for når man liberaliserer markedet, så vil der af sig selv opstå krav om øget forbrugerbeskyttelse, hvad enten man befinder sig i USA eller i Danmark, og derfor betvivler vi, at hr. Aage Frandsen gør en forskel.
Det er muligt, jeg gør hr. Aage Frandsen megen, megen uret, for jeg har jo ikke været med til forhandlingerne, men det er altså vores hovedbetragtning, at det så at sige kommer af sig
Selv en hr. Kristian Jensen vil kunne klare den metier, så man kan nærmest sige, at vi finder det irrationelt at være til stede under sådanne forhandlinger.
Det kunne f.eks. være interessant at formulere, hvordan man kunne få en nonprofitaktør, der var underlagt nogle helt anderledes demokratiske spilleregler end dem, vi kender i dag, ind på markedet.
Det ville være en interessant øvelse.
Kristian Jensen (V), 2000-04-13:
Jeg går såmænd blot på talerstolen for at sige, at ud over at være en god og ansvarlig med- og modspiller i forhandlingerne har hr. Aage Frandsen for alvor gjort en forskel ved forhandlingerne.
Det kan jeg love Enhedslistens ordfører for.
Selv om vi fra Venstres side mener, at vi også havde taget hensyn til forbrugerbeskyttelse, er der ingen tvivl om, at det i høj grad blev sat på dagsordenen, og både vi to og alle partierne er blevet enige om, at det var den rigtige løsning.
Bare til beroligelse for hr. Søren Kolstrup.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-13:
Til hr. Søren Kolstrup: Nu ligger det jo ikke til mig at prale af, at man har gjort en forskel.
Det hører sig jo ikke til, det er upassende, og derfor vil jeg lade være med at prøve på at argumentere for det.
Jeg vil i stedet fremhæve, at grunden til, at det kan lade sig gøre, at nogle partier i Folketinget stadig kan finde ud af det sammen - også partier, som vi i SF ideologisk set er uenige med - er, at vi synes, at markedet kan løse nogle opgaver på det område.
Det er godt, at der kommer andre ind end Tele Danmark.
Det andet er, at også de liberalistisk indstillede partier erkender, at markedet ikke kan løse alle problemer, men siger, det er nødvendigt, at der er forsyningssikkerhed, og at der er forbrugerbeskyttelse.
Derfor har der været - og her kan jeg bekræfte hr. Kristian Jensens udsagn -
nogle glimrende forhandlinger, forstået på den måde, at selvfølgelig er vi ikke enige, men der har været nogle fællesnævnere på området, som man kan være tilfreds med. I den forbindelse vil jeg også godt fremhæve hr. Kristian Jensens baggrund.
Jeg tror, det kommer af, at han er valgt i Jylland, og det spiller en stor rolle i denne forbindelse.
Ole Hækkerup (S), 2000-04-13:
Hr. Søren Kolstrup efterlyste alternative selskabstyper, og jeg vil spørge: Mener hr. Søren Kolstrup, at vi skulle have et offentligt eget selskab, som skulle operere på et globalt tele- og IT-marked, eller ville hr. Søren Kolstrup foretrække, at vi lukkede det danske marked af?
Og hvis man skulle operere på dette globale marked, hvordan havde hr. Søren Kolstrup så forestillet sig at et offentligt ejet selskab ville fungere på dette globale marked?
Det kan selvfølgelig være, at hr. Søren Kolstrup vil svare, at det jo ikke nødvendigvis skulle være et offentligt ejet selskab, men bare et nonprofitselskab, som ikke nødvendigvis behøvede at være i offentligt regi.
Men så vil jeg bare spørge: Hvor i den lovgivning, vi vedtager, er der egentlig en forhindring for at etablere et sådant nonprofitselskab?
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Det er jo et ret omfattende spørgsmål, men det første fornødne for os er at sikre, at infrastrukturen er et fælles anliggende, og så kan man sige, at det næstvigtigste er, hvordan man tænker sig infrastrukturen organiseret, når den er et fælles anliggende.
Og når vi så er ved de principielle meldinger, er det for os meget vigtigt at skelne mellem markedskræfter og marked.
Vores ideale sigtepunkt er, at man har en lang række nonprofitaktører på et marked, hvor det er fællesskabet, der så ejer infrastrukturen.
Det er ligesom de to pejlemærker, vi har i første omgang, bare til almindelig information.
Birte Weiss (S), 2000-04-13:
Jeg vil gerne kvittere for en meget positiv modtagelse af lovforslaget.
Jeg vil gerne beskrive det som et lydhørt samarbejde, hvor der ikke var nogen ortodoksi, men hvor vi forsøgte at hjælpe hinanden med at sortere argumenterne.
Når man arbejder på den måde
, er der for så vidt ikke noget mærkeligt i, at folk, der kommer fra hver sin ende af det politiske landskab, alligevel godt kan nå frem til nogle gode og praktiske løsninger.
Derfor betragter jeg dette lovforslag som resultatet af et fællesarbejde, og jeg er naturligvis meget glad for, at vi også har kunnet holde denne enighed, da vi skulle sætte det i paragrafform.
Det er helt rigtigt, som det er blevet sagt, at kodeordene er smidiggørelse og lavere priser, og det er selvfølgelig også teknologineutralitet, fordi vi dermed bringer os ud over det problem, at fordi det går så rasende hurtigt med udviklingen på dette her område, skulle vi uafladelig gå til Folketinget og bede om at få loven ændret. Derfor er jeg enig med dem, der har understreget nødvendigheden af, at vi har lavet et lovforslag, der er så teknologineutralt som muligt.
Men det betyder ikke - hvis jeg skal kommentere det allersidste indlæg fra hr. Behnke - at vi er færdige med at indblande Folketinget.
Det er klart, at Folketinget jævnt hen ad vejen vil blive indblandet i yderligere justeringer af denne lovgivning.
Anderledes kan det naturligvis ikke være, når man er halvvejs eller trekvartvejs i afviklingen af et tidligere monopol og ikke rigtig med sikkerhed kan forudse, hvad det er for nogle kræfter, der kommer til at præge den nye markedsdannelse.
Det vil også komme til at afspejle sig i den årlige netværksredegørelse.
Men først og fremmest vil der være tale om, at når vi har fået etableret et egentligt konkurrencemarked, er der naturligvis ikke brug for justeringsredskaber - sådan tror
jeg godt man kan kalde det.
Hovedhensigten med lovforslaget er nemlig, at vi skal have nogle justeringsredskaber undervejs, men dem vil der ikke være brug for mere, når vi har fået etableret et konkurrencemarked.
Både de generelle bemærkninger og de lidt mere specielle bemærkninger, der er kommet her i dag, kan jeg sige at jeg er enig i.
Denne enighed omfatter dog ikke hr. Søren Kolstrup, som er imod lovforslaget.
Men jeg vil egentlig godt stille dette spørgsmål: Hvad kan en minister egentlig forlange mere, end at ordførere kalder det for et kanongodt lovforslag?
Søren Søndergaard (EL), 2000-04-13:
Enhedslisten har i betænkningen skrevet, at vi vil redegøre for vores stilling under anden behandling, og det vil jeg så gøre ved at sige, at vi kan støtte de ændringsforslag, som er stillet af SF og tiltrådt af Kristeligt Folkeparti, og at disse forslag er helt afgørende for vores samlede støtte til forslaget.
Enhedslisten er grundliggende modstander af den form for tortur, som danske fanger udsættes for i forbindelse med isolation.
Da en egentlig afskaffelse af isolationsfængsling ikke har kunnet samle opbakning, kan vi understøtte bestræbelserne på at få en øvre grænse på 3 måneder, og vi udelukker selvfølgelig også isolationsfængsling af børn.
Det burde være oplagt, at man i et samfund som det danske ikke isolationsfængsler børn, men som lovforslaget ser ud nu, åbnes der op for det.
Vi har i lighed med den europæiske menneskerettighedskonventions bestemmelser arbejdet for, at bestemmelsen i straffeloven om, at isolationsanbringelse kædes sammen med strafferammen, ophæves, fordi den grundlæggende strider mod uskyldsformodningen.
Vi finder derfor, at alene hensynet til efterforskningen skal kunne begrunde isolationsfængsling. Enhedslisten finder ikke, at lovforslaget opfylder de grundlæggende behov for en revision af straffeloven med hensyn til isolationsfængslingerne, og derfor er det helt afgørende for os, at de ændringsforslag, som er stillet, bliver vedtaget.
Arne Melchior (CD), 2000-04-13:
Den forstod jeg altså ikke, må jeg sige til hr. Brian Mikkelsen.
Dette projekt løser en væsentlig trafikopgave for masser af mennesker i København og er så samtidig med til også at gøre det lettere for bilister at være bilister, for så er der bedre plads til dem, der ikke kan eller vil benytte den kollektive trafik.
Ikke et ondt ord hørte jeg i hr. Brian Mikkelsens tale
om projektet, om indholdet af dette forslag.
Han vil bare ikke være med til at betale det.
Hvad er det for noget?
Der bliver ikke sagt, at det er for dyrt.
Og det løser en væsentlig opgave, det er jeg enig med hr. Brian Mikkelsen i, men så melder han pas alligevel.
Altså, er hr. Brian Mikkelsen pludselig blevet gratist?
Ole Hækkerup (S), 2000-04-13:
Det er et udmærket lovforslag, vi her har foran os.
Den generelle revision og sammenskrivning af lovgivning og regler inden for området giver en mere teknologineutral lovgivning.
Det opnås bl.a. ved, at mere lægges i bekendtgørelser i stedet for at ligge direkte i lovgivningen.
Vores opgave bliver så fra Folketingets side til gengæld én gang om året at samle op i den årlige IT- og telepolitiske redegørelse og forholde os til, hvordan udviklingen på området som helhed har været.
Og formålet med det er, at det giver en meget mere smidig og fleksibel regulering.
Det er selvfølgelig produkter af høj kvalitet. Og det ligger jo som intention meget fint i forlængelse af regeringens udmærkede
Derudover er der et par mindre ændringer i forhold til den gældende lovgivning, og dér vil jeg bare særlig kort fremhæve forbrugerbeskyttelsen og den styrkelse af forbrugernes rettigheder, der lægges op til, og som der i hvert fald gives en ramme til, som ministeren kan udnytte via bekendtgørelser.
Og derfor skal jeg selvfølgelig anbefale, at der stemmes ja til det her forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Kan ministeren oplyse, hvor meget man antager, at det her forsøg vil koste? Og derudover må jeg konstatere, at ministeren trods alt sagde, at han mente, det skulle diskuteres, om pengene skulle tages fra trafikpuljen, og den diskussion finder jeg meget vigtig at få taget.
Erling Christensen (S), 2000-04-13:
Da jeg ved, at hr. Søren Kolstrup også kender statistikken, vil jeg bare konstatere - det var det, jeg forsøgte at gøre - at mellem 70 og 80 cyklister bliver dræbt om året i den danske trafik, og det tal har faktisk været uændret de sidste 10-15 år. Og det, vi kan konstatere, er, at mange af dem ikke holder tilbage for rødt, ikke passer på, når de krydser, og bliver kørt ned.
Det er ikke, fordi jeg vil have bøder til cyklister, for det vil jeg ikke.
Det, jeg siger, er, at cyklisterne skal tage vare på sig selv, og det er det, det handler om.
Og kunne en anden bødestørrelse her få flere cyklister til at overholde færdselsloven og dermed få antallet af dræbte cyklister sat ned, så er det et godt formål.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Jeg er en lille smule usikker på, hvem det egentlig er, hr. Erling Christensen diskuterer med.
Mit anliggende var ikke at sige, at cyklister ikke skulle have en bøde.
Mit anliggende var udelukkende at sige, at der skal være nogle proportioner, nogle ordentlige proportioner, i de bødeforelæg, der er.
Jeg argumenterede imod, at cyklister måske skulle udsættes for en langt, langt højere stigning end andre.
Det var dette og kun dette, jeg argumenterede i forhold til, og absolut intet andet, og det er det, jeg vil kritiseres for, og intet andet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-13:
Det er jo en på mange måder fornøjelig debat.
Antallet af dræbte cyklister pr. 100.000 biler er i hvert fald faldet.
Det kan vist ikke diskuteres.
Så jeg mener, at med hensyn til, om det er cyklisterne, der har fejlet, eller det er bilisterne, kan det jo være, at det er, fordi der trods alt er blevet
flere bilister, at antallet af dræbte cyklister ikke er faldet.
Der er jo en sammenhæng.
Det er som regel bilisterne, der kører cyklisterne ned.
Nå, det var til den debat.
Så må jeg sige, at politiforliget jo er et af de forlig, som vi er helt godt tilfredse med, at vi ikke er med i.
Det er en skændsel, ikke mindst finansieringssiden af politiforliget, og det her er jo et af eksemplerne.
Det er da prisværdigt, at den socialdemokratiske ordfører var så ærlig at sige, hvad det handlede om. Det var lidt uheldigt for de andre forligspartier, som ikke var nær så interesserede i at høre den side. Men der var andre rædselsfulde finansieringer af det politiforlig.
Var der ikke noget med begravelseshjælp?
Der var mange finurlige og rædderlige finansieringsformer af det politiforlig.
Men alligevel var de borgerlige partier jo vilde efter at komme med i det. God fornøjelse. Vi er imod det forslag her.
Vi synes, at det er en uanstændig måde at finansiere politiforliget på.
Og det har ikke bare noget med finansieringen at gøre, men også med argumentationen for det.
Jeg var så uheldig at komme til at læse den rapport, som kom om bødefastsættelser, som et eller andet udvalg har arbejdet med, og dér var det helt væsentlige argument for den her regulering af bøderne, som jo så heldigvis giver 100 mio. kr. i provenu - det er jo smart nok - at de embedsmænd, der skulle forvalte de her bøder, altså ikke kunne dele med andet end 500.
Det fremgik helt tydeligt af teksten, at formålet med reguleringen af bøderne var, at de skulle være delelige med 500.
Jeg synes, at det er en grov nedvurdering af de embedsmænd, som arbejder med det her.
Men det var det væsentlige argument.
Det var det, man fik ud af at læse det.
Jeg blev så ked af, at jeg fik det læst.
Der er så mange papirer, man ikke får læst.
Det var skønt, hvis man ikke havde læst det, for det var dog for dårligt. Så vil jeg også sige, at det med, at små bøder er for små til, at de betyder noget for folk, er jeg helt enig i. Det var vist SF's ordfører, der fremførte, at små bøder skam kan være store nok for dem, de rammer.
Derimod mener jeg bestemt også, at bøder for alvorlige overtrædelser skal være høje.
Det er helt klart, men de små bøder bør ikke absolut være oppe i 500 kr., fordi man ikke kan operere med mindre end 500 kr.
Vi synes, at det her er et dårligt forslag.
Vi stemmer imod det.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-04-13:
Ja, nu har jeg ikke lavet den store ordførertale, og det er jeg faktisk glad for, for jeg er fuldstændig enig med det, hr. Helge Adam Møller nævnte i sin ordførertale. Det bliver en gentagelse, hvis jeg skulle holde den.
Men Frihed 2000 støtter det her forslag på grund af to ting.
Den første ting er, at vi får en forenkling, som der står i lovforslaget, så der er 20 forskellige takster, der varierer mellem 1.500 kr. og 150 kr.
Det er den ene ting.
Men endnu vigtigere er, at bødeniveauet kommer op på et andet niveau, end det er i dag, ikke for at få flere penge i statskassen, men for at hjælpe befolkningen.
Ikke for at straffe befolkningen, for hvis bødeniveauet ikke er oppe på et niveau, så folk tager det alvorligt, jamen så hjælper det jo ikke noget, at folk får en bøde.
Bødeniveauet skal være sådan, at folk har respekt for det, igen for deres egen skyld.
For det her er, som det også har været nævnt af andre, et meget vigtigt område.
Hver gang der sker en ulykke, er det noget, der koster familien både penge og sorg, og det koster også samfundet penge.
Derfor er vi enige i, at der tages fat i det her nu. Der er selvfølgelig nogle ting.
Måske vi skulle lave lidt om på bødeniveauet for det forskellige, men det er noget, vi skal tale om under udvalgsarbejdet.
Men vi kan støtte det her forslag.
Arne Melchior (CD), 2000-04-13:
Jeg føler trang til at sige yderligere en ting om bødestørrelser, nemlig specifikt om dette, at mindrebemidlede kan slippe billigere.
Det er jeg jo i masser af sammenhænge, som de fleste andre, en stor ven af, men jeg er knap så sikker på, at det er rimeligt på det her område.
Det er klart, at det er de brede skuldre eller de tykke tegnedrenge, der skal bære de større byrder, ja.
Det må vi så gøre over skatten og andre former for samfundsregulering, men jeg skal erindre om, at en mindrebemidlet persons liv er altså lige så vigtigt som en velhavendes liv. Der er absolut ingen forskel.
Og derfor er det nødvendigt at sige til de økonomisk svagere, at her er der altså ingen rabat.
Der kan være rabat på mange områder, men der er ikke rabat for at bringe sit eget liv i fare, bringe andres liv i fare eller »blot« dette, at man f.eks. kører uden cykellygte i mørke.
Og det er de fleste cyklister og mange andre mennesker tilbøjelige til at trække på skulderen ad: Nå ja, and so what, hvad så?
Man bringer altså sit eget liv i fare.
Jeg indrømmer, at bilisten, der eventuelt kommer til at påkøre en sådan cyklist, hans liv er ikke i umiddelbar fare, men man må heller ikke blive skyld i, at andre, uskyldige kommer til at foretage en handling, som kan forfølge dem psykisk - og med god grund - meget længe efter.
Og derfor er der her et af de punkter, hvor vi nok må være ret forsigtige med at sige: Nå ja, men du tjener jo ikke så meget som han dér, så du kan billigere overtræde færdselslovene.
Fordi vi nu har det kumulative system osv. i denne lov, så synes jeg altså, at det er vigtigt at påpege, hvor alvorligt dette her er, og at man skal være yderst forsigtig med at give rabat for den slags overtrædelser.
Margrete Auken (SF), 2000-04-13:
Altså jeg tror, at hvis det kunne opfattes, som om man gav rabat, som om man sagde, at nogles liv var mindre værd, så tror jeg, vi ville være totalt enige herinde om, at det kunne der ikke være tale om. Men det, vi gør, er, at vi vurderer - så vidt jeg kan se af det her forslag - hvordan den bøde kan virke afskrækkende, for mange af dem, der gør det, tænker jo ikke på deres liv, de tænker jo f.eks. sandsynligvis på deres penge.
Altså, hvordan kan det virke afskrækkende?
Det ene er, at der skal være sammenhæng - altså proportionalitet - mellem det, man gør, altså alvoren af det, man gør, og straffen, sanktionen.
Det er, fordi vi er sådan nogle ordentlige
mennesker og har vores liv kært, at vi ikke forbryder os.
Men 400 kr. er mange penge for et ungt menneske, og så er det, jeg siger: Hvis vi så snakker om det her, er det ikke for at give rabat; vi skal bare være sikre på, at det er afskrækkende.
Men at der er et forhold mellem os, der ikke bliver skræmt af 400 kr., og dem, der bliver ret meget skræmt af 200 kr., er det, vi mener, når vi siger, at der ikke er tale om, at man siger, at deres liv er mindre værd, for det ville jo være skrækkeligt.
Arne Melchior (CD), 2000-04-13:
Jo, vi er da naturligvis enige i grundholdningen til disse ting.
Jeg kan kun bekræfte, hvad fru Margrete Auken sagde.
Men den regulering, som altså ellers skal finde sted mellem rig og fattig, mellem mere velstillede og svagtstillede, skal altså ikke primært finde sted netop på de her områder.
Vi er nødt til at lære det the hard way.
Det viser sig jo, at guleroden ikke hjælper meget.
Oplysning tror jeg hjælper meget.
Men så må det altså også tages alvorligt, og det var kun for at understrege dette.
Jeg tror også, at fru Auken er enig med mig i den sidste bemærkning, jeg gjorde, om, at alle mennesker uanset indtægt og formueforhold må vide, at det her er meget farlige sager, og hvis vi vil have den frihed til at færdes frit og på den måde, som nu maskinerne og regelsættet er skruet sammen til, så må alle borgere i dette land hjælpe til med at tage det yderst seriøst.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Uanset hvordan man forholder sig til det konkrete forsøg, om man skal sætte hastigheden op med 5 kilometer mere i timen eller 10, så er der et forhold, der undrer mig såre.
Kan hr. Erling Christensen forklare mig, om hr. Erling Christensen mener, det er i overensstemmelse med formålet med trafikpuljen, at den skal bruges til et forsøg på motorveje?
Erling Christensen (S), 2000-04-13:
Jeg sagde lidt i min ordførertale, at virkeligheden uden for de her tykke mure måske kunne trænge herind.
Det kunne jo også være - det er jo det, det handler om, og derfor er det et forsøg - at det modsatte, som Søren Kolstrup i sin visdom kommer og spørger om, var tilfældet.
Og det er jo det, pengene kunne bruges til her, nemlig hvis det viser sig, at det vil have heldigere omstændigheder.
Det kunne måske vise sig, at man ved at gøre hastighedsforskellene mindre på motorveje fik færre uheld.
Det var jo derfor, jeg nævnte, at jeg har hørt, man har arbejdet lidt med det i Færdselssikkerhedskommissionen.
Og det kunne jo være, at det var det, der lå til grund for Færdselssikkerhedskommissionens vurderinger, nemlig at vi kunne få færre uheld ved, at hastighedsforskellene bliver mindre.
Søren Kolstrup (EL), 2000-04-13:
Jamen jeg skal i første omgang ikke afvise, at det her forslag måske kan have den ene eller anden eller tredje virkning, men det, jeg synes er et afgørende problem, er: Er det i overensstemmelse med hensigten med trafikpuljen?
Altså, kan det også behandles politisk-juridisk?
Men lad mig straks sige, da Enhedslisten også har andel i trafikpuljen, at det her for os er en meget alvorlig sag.
Vi havde forstået det sådan, at trafikpuljen var til ganske andre forhold.
Vi lader os belære, hvis man kan dokumentere politisk-juridisk, at den også er til noget sådan her.
Men lad mig straks sige: Sådan har jeg på intet - intet - tidspunkt læst formålet med trafikpuljen, og derfor er det meget, meget vigtigt for os at få det her spørgsmål trevlet fuldstændig op.
Margrete Auken (SF), 2000-04-13:
Det kan da vise sig, at hvis der indgår en hel masse forsøg, hvor de faktiske hastighedsgrænser overholdes, så har vi jo, uanset hvordan, en gevaldig gevinst på det færdselssikkerhedsmæssigt.
Så kunne det være en god idé.
Men jeg vil lige sige til hr. Erling Christensen: Det stammer altså ikke fra Færdselssikkerhedskommissionen.
Det her barn er altså ikke blevet undfanget dér.
Erling Christensen (S), 2000-04-13:
Til fru Margrete Auken: Jeg sagde ikke noget om, at ideen var undfanget i Færdselssikkerhedskommissionen.
Jeg sagde blot, at jeg havde hørt gennem vandrørene, at man også havde drøftet den problemstilling i Færdselssikkerhedskommissionen. Men det kan være, at jeg kan blive belært om noget andet, og så bliver jeg da det gerne.
Altså med åbent sind modtager jeg den belæring, fru Margrete Auken er i stand til at give på det område her.
Erik Jacobsen (V), 2000-04-13:
Han var helt tilbage i historien til 1995-1996.
Og som det ganske rigtigt blev sagt, har der adskillige gange været tilløb til at få disse hastigheder reguleret.
Jeg skal ikke komme nærmere ind på dem - det må fremgå af Folketingets protokol - for det bliver kun gentagelser af gode ting, jeg så skal sige.
Vi er dog glade for, at regeringspartierne hermed nu åbner mulighed for, at vi kan få disse hastigheder reguleret.
Vi har et par enkelte betænkeligheder, som vi håber vi kan få ændret under det kommende udvalgsarbejde.
Vi er ikke så glade for, at ministeren har proklameret et overhalingsforbud.
Vi mener, at det er uheldigt.
Det kan slæbe en lang kø af lastbiler bagefter sig.
Her går vi lidt den anden vej.
Forsøgsordningen havde vi gerne set kunne være blevet gjort permanent, men lad os så håbe, at den, når den er overstået, så fortsætter som en permanent ordning.
Men vi er generelt positive.