runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-24:
Jeg vil godt starte med i hvert fald at behandle de elementer i ændringsforslagene, som jeg tror er mindre kontroversielle, men hvor vi alligevel synes, det er vigtigt at gøre opmærksom på dem.
Vi står lidt i den situation i den nuværende lovgivning, at hvis en af forældrene har brug for sæddonation eller ægdonation, kan de få det ifølge lovgivningen, men hvis begge forældre er infertile, det vil sige, at hvis begge forældre ikke kan få børn, ikke er i stand til at reproducere af sig selv, kan de ikke få behandling.
Det mener vi fra SF’s side er en logik, som i hvert fald stiller de forældre, hvor begge forældre har en sygdom, som gør, at de ikke kan få børn, i en situation, hvor de ikke kan få hjælp.
Det synes vi er urimeligt, og derfor har vi stillet et ændringsforslag sammen med oppositionspartierne om, at de par, hvor begge parter, både manden og kvinden, ikke kan få børn, også skal kunne få hjælp fremover.
Så har vi selvfølgelig en diskussion om, hvorvidt det stadig væk skal være staten, der skal bestemme, hvordan folk skal leve, for at de kan få kunstig befrugtning – altså det, at staten skal have et afgørende ord at sige i forbindelse med, at de mennesker, der vælger at leve sammen med en person af deres eget køn, ikke skulle kunne få hjælp.
Vi har jo ved flere lejligheder hørt Venstre love personer i det lesbiske miljø, som i dag ikke kan få behandling, at de ville kunne få behandlingen.
Der har vi sådan set hørt statsministeren, der udtalte sig op til folketingsvalget 2005, love, at han ville arbejde for, at kunstig befrugtning af lesbiske kunne blive tilladt af det danske Folketing.
Det er sådan set noget, han sagde til Søndagsavisen i 1997, og som han så i valgkampen erklærede at han selvfølgelig står inde for.
Tilsvarende har vi også hørt andre folketingsmedlemmer, som har bakket op om denne linje – også Venstres politiske ordfører har bakket op omkring den linje.
Det vil jeg meget gerne kvittere for, og jeg vil også gerne kvittere for, at også andre fra Venstre har bakket op om den linje, at homoseksuelle og lesbiske skulle have adgang til kunstig befrugtning.
Jeg håber meget og tror på, at der vil være Venstremedlemmer i dag, som vil kunne bakke op om oppositionens forslag, så vi kan få denne sag afgjort, og vi kan få den hjælp til de kvinder, der lever i lesbiske forhold, som de har brug for og har haft brug for længe, så de kan få adgang til den behandling.
Vi ved jo, at den behandling er til stede i Sverige. Vi ved, at den behandling og den mulighed er til stede i en lang række andre europæiske lande, så mon ikke Danmark skulle komme med nu også i den gode gruppe af europæiske lande, som ikke vurderer folks civilstand – hvorvidt de er gift med en mand eller ej – før de kan få en behandling for barnløshed?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-05-24:
Dårlige vittigheder bliver som bekendt ikke bedre af at blive gentaget, heller ikke herfra.
Jeg synes, at det her med al tydelighed viser ulempen for SF ved at have to forskellige ordførere på de to forskellige sager, da de åbenbart ikke taler nok sammen.
Sandheden er jo den, må jeg sige til hr. Ole Sohn, at den medielicens, som vi går ind for, og som vi i øjeblikket forhandler med regeringen og andre om, er en løbende licens, hvorfor den ikke påvirker grænsehandelen, mens en licens, der pålægges ved køb, påvirker grænsehandelen.
Uanset om de to ting skulle være de samme, og man så er enige om, hvorvidt det påvirker grænsehandelen eller ej, så kan man da i hvert fald ikke påstå, at det er de samme, og at de har den samme effekt.
Det er da kun, fordi man vil fastholde sig eget forslag i stedet for at finde en fornuftig løsning.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Det er jo sådan, at lov om kunstig befrugtning gennem tiderne har affødt stor debat, og jeg husker tydeligt, da vi havde debatten her for et par år siden, hvor den udmøntede sig i 33 ændringsforslag.
Foreløbig er der kun to hovedændringsforslag, så det bliver jo lidt spændende, om det bliver ved det.
Men alt i alt kan vi tilslutte os lovforslaget, som det ligger her.
Vi synes, der er nogle gode takter i det her forslag, også det, at vi ændrer nedfrysningstiden fra 2 til 5 år.
Det synes vi giver barnløse par nogle gode muligheder for en bedre planlægning af en familieforøgelse.
En anden ting er ægdonation.
Det er jo også en grænse, der har flyttet sig, og vi synes, der er en idé i, at man nu anonymt fra en rask kvinde har mulighed for at donere æg til en anden kvinde.
Vi ved også, at det har været svært her i Danmark netop at få æg, og mange barnløse har måttet rejse til udlandet for at få deres ønsker opfyldt, og vi synes, at vi nu imødegår det ved at sige god for denne del af lovforslaget.
Hvis der er problemer, har lægen mulighed for at gå ind og sige fra.
Her tænker jeg naturligvis på, det kan være sociale problemer, men det kan også være misbrugsproblemer.
Jeg går over til ændringsforslagene, for det er jo faktisk dem, andenbehandlingen knytter sig meget til, og det er vel nok dem, der er stor bevågenhed omkring.
De to ændringsforslag, der er stillet, kan Dansk Folkeparti ikke tilslutte sig.
Jeg vil først kommentere forslaget om ligestilling af kvinders adgang til kunstig befrugtning uanset civil stand og seksuel orientering.
Nu ved jeg udmærket, at der er nogle, der vil sige, at masser af børn vokser op uden en far eller en mor, og det går da heldigvis også helt fint i de fleste tilfælde.
Desuden er der en mening fra naturens side med, at der skal en mand og en kvinde til at skabe et barn.
Tit og ofte går argumentationen også på at give lesbiske kvinder adgang til kunstig befrugtning på det offentliges regning, så man sikrer dem sikker sæd.
Men krøllen på den historie bør også være, at mænds sæd normalt ikke bliver tjekket, inden vi kvinder får børn med dem.
Det er et vilkår, kvinder før og nu har måttet leve med, og jeg nævner det blot for fuldkommenhedens skyld.
Jeg vil gerne slå fast, at vi intet har imod lesbiske eller bøsser, men kravet fra denne gruppe med en anden seksuel orientering er, at de vil ligestilles med heteroseksuelle mænd og kvinder med hensyn til muligheden for at få børn, og det kan vi ikke imødekomme.
Det er barnets tarv, der er afgørende i denne sag, og efter vores vurdering sætter naturen grænser – og skal dansk lovgivning bestemme naturens grænser?
Hvad angår det andet ændringsforslag om æg- og sæddonation til en mand og en kvinde, der lever i et parlignende forhold, henholder vi os til, at det ufødte barn som udgangspunkt skal have et genetisk ophav, som det kan forholde sig til senere i livet.
Fagre nye verden sætter skred i grænserne og konsekvenserne for vores børn, og det er begrundelsen for, at vi siger nej til ændringsforslagene.
Karen J. Klint (S), 2006-05-24:
Det er jo en historisk dag i dag, så jeg vil også bruge den historiske dag til som socialdemokrat at rose Venstres ordfører, hr. Jens Rohde.
Tak, fordi der er nogle i Venstre, der godt vil være med til at stemme efter overbevisning og hjælpe den her sag godt igennem, og så er det jo spændende, når vi om lidt skal trykke på knapperne, om der er nok til at vedtage det, og det ser jeg frem til.
Men en kvittering og ros for det mandsmod, der skal til for at stå op her og tale farmand og andre lidt imod.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-24:
Er det ikke korrekt, at diskussionen i dag handler om kunstig befrugtning, som ikke har en pind med naturen at gøre?
Det her handler om, at vi med medicinsk indgreb går ind og modarbejder naturens orden, som har sagt, at der er nogle par, der ikke skal have børn, uanset om det er, fordi manden er infertil eller kvinden er infertil eller det har nogle andre årsager.
Hvis det var, vi skulle følge naturens gang, som fru Birthe Skaarup lægger op til, skulle vi jo fjerne enhver form for tilbud om kunstig befrugtning og sige: Naturen har bestemt, at I ikke kan blive forældre, og det er bare ærgerligt.
Jamen naturen har jo også bestemt, at kvinder, som f.eks. ikke har ægløsning, ikke skal kunne få børn.
Naturen har også bestemt, at mænd, der ikke kan producere sæd, ikke skal kunne få børn.
Så hvis man skal være et naturligt parti – og det kan man jo sagtens være, men man behøver jo ikke at være det – hvis man skal være et parti, der siger, at sådan skal det være, så skal budskabet til de mænd, der ikke kan producere sæd, eller de kvinder, der ikke kan producere æg, jo være: Naturen har bestemt, at I ikke kan få børn, og vi underlægger os naturens orden.
Hele lægevidenskaben er jo netop på trods af naturen.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-24:
Ja, det vil jeg gerne give tilsagn om, og jeg synes det er en supergod idé.
Det, vi har brug for, er at få noget konkret viden og nogle konkrete modeller til, hvordan man faktisk kunne gøre det, så jeg synes det er en god idé.
Karen J. Klint (S), 2006-05-24:
Min korte bemærkning drejer sig om en drøftelse af et flerstrenget anonymitets- og donorkorpssystem, samtykkeerklæringssystem, så det er mere en invitation til, at vi hen over sommeren måske kunne finde ud af at lave et beslutningsforslag eller noget andet, hvor vi kan få genoptaget debatten.
Jeg siger det for at holde lidt fast i, om det var rigtigt forstået, at De Radikale gerne vil være med til at holde fast i debatten og også uddybe og udvide den, sådan at vi kan blive klogere på området.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-24:
Jeg erkender, at det godt kan være, at det bare er mig, der er forvirret.
Det er ikke første gang, det sker, og det er sikkert heller ikke sidste gang.
For jeg synes, at det er fint nok at have den holdning, at det ideelt set burde være en mand og en kvinde, der skal være forældre til et barn.
Det er fair nok at have den moralske holdning eller ha ve den holdning, at sådan bør det være, men jeg bliver bare forvirret, i det øjeblik man siger, at det er af hensyn til barnet, man gør det.
For hvis man gør det af hensyn til barnet, er det vel også væsentligt at vide, hvordan børn har det med henholdsvis homoseksuelle og heteroseksuelle forældre.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-24:
For os handler det ikke om en videnskabelig undersøgelse, for os handler det ikke om at tvivle på homoseksuelles evne til at være omsorgsfulde forældre, i det hele taget udvise kærlighed og omsorg over for andre.
Det har vi fuld tillid til at homoseksuelle kan lige så godt som heteroseksuelle.
Det skal overhovedet ikke betvivles.
Derfor kan man komme med alle de undersøgelser, man vil.
Jeg tror, det er rigtigt, at der ikke er nogen undersøgelser, der viser, at homoseksuelle skulle være dårligere til at omgås børn og udvise omsorg over for børn.
Det er slet ikke omdrejningspunktet for vores stillingtagen.
At livet så udfolder sig med mange forskellige tildragelser og tilskikkelser er jo en kendsgerning.
Og her er det fuldstændig rigtigt, at jeg har det som hr. Kamal Qureshi: Jeg ville også trygt overlade børn i homoseksuelles varetægt, i hvert fald de homoseksuelle, som kan udvise kærlig omsorg, og det kan langt de fleste, lige så vel som langt de fleste heteroseksuelle kan.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-24:
Vi har ofte hørt diskussionen om barnets tarv, og derfor synes jeg, det er meget, meget vigtigt at få sagt, at der ikke er en eneste af de undersøgelser, der er lavet, der påpeger, at børn, der lever i homoseksuelle familier, børn, der vokser op med homoseksuelle forældre, er ringere stillet end børn, der vokser op i alle mulige andre familier med heteroseksuelle forældre.
Så har vi alle sammen i vores omgivelser venner, hvor vi siger, at de aldrig nogen sinde burde have fået børn, og andre, hvor vi siger, at det er ærgerligt, at de ikke kan få børn.
Altså, jeg har nogle homoseksuelle venner, som jeg til enhver tid ville overlade mine børn til, hvis der skulle ske noget med os forældre, og også omvendt kan man sagtens tage eksempler ud.
Men jeg synes, det er vigtigt at få slået fast, at der ikke er en eneste videnskabelig undersøgelse, der viser, at børn, der vokser op hos homoseksuelle forældre, har det ringere end andre børn.
Er det ikke korrekt, vil jeg spørge fru Pia Christmas-Møller?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-24:
Når man skal tage stilling til de mange spørgsmål, der knytter sig til kunstig befrugtning, er det efter Det Konservative Folkepartis opfattelse spørgsmål, man skal tage udgangspunkt i et personligt livssyn for at besvare.
Derfor er vi selvfølgelig også fritstillede i vores folketingsgruppe.
Men efter grundige drøftelser viser det sig, at vi i alt overvejende grad er enige.
For os er der ingen tvivl om, at udgangspunktet igen og igen må være, hvad der er barnets tarv, og det fører til, at det under ingen omstændigheder for os kan blive et spørgsmål om, hvem der skal betale, det offentlige eller det private, lige så lidt som det kan blive et spørgsmål om diskrimination af den ene eller den anden.
Det er meget legitimt og forståeligt, men det er bare ikke det afgørende, når det ønske kolliderer med hensynet til barnets tarv.
For os må hensynet til barnets tarv have forrang, særlig når man som voksen og som lovgiver skal tage stilling.
Det er jo de endnu ufødte børn, der skal leve med konsekvenserne af de beslutninger, vi træffer her i dag.
Jo, der lægges op til med det ene ændringsforslag, at en bestemt gruppe børn pr. definition skal afskæres fra at kende de res far.
Det synes vi ikke om.
Det vil vi ikke være med til at træffe beslutning om.
Vi ved godt, at der ude i det virkelige liv er mange, som ikke kender deres fædrene ophav og ikke rigtig har mulighed for at granske sig frem til det.
Det har vi ikke tænkt os at gøre os forestillinger om vi kan lave om på.
Men der er forskel på at acceptere det virkelige livs mangfoldighed og søge at systematisere en model, hvorefter en bestemt gruppe børn ikke får mulighed for at kende deres far.
Det er det ene forslag, som vi altså siger pænt nej tak til.
Det andet forslag lægger op til, at der skal være mulighed for både at have en anonym far og en anonym mor.
Heller ikke det forslag kan finde tilslutning i den konservative folketingsgruppe, simpelt hen fordi vi mener, at det som udgangspunkt er det optimale, at man har mulighed for at kende sit ophav, i realiteten både det mødrene og det fædrene.
De fleste mennesker kommer til et tidspunkt i deres tilværelse, hvor de faktisk gerne vil vide, hvorfra de kommer.
Det afskærer vi dem fra nogen sinde at få svar på.
Vi er i det hele taget meget skeptiske over for anonymiteten, også den anonymitet, der allerede i dag findes i lovgivningen.
Vi vil ikke være med til at udvide anonymiteten.
Derfor siger vi klart nej til begge ændringsforslag, og for os handler det altså ikke om økonomi.
Det handler ikke om, hvorvidt det er offentligt eller privat finansieret.
Det afgørende er, hvad der er i barnets interesse, og der har vi altså fundet frem til, at det er i barnets interesse i udgangspunktet at have mulighed for både at kende far og mor.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Jamen vi er da ikke i tvivl om, at der kan komme glade børn ud af børn, der bor sammen med lesbiske.
Der er slet ingen tvivl om det, det er slet ikke det, det handler om her, synes jeg.
Vi har hele tiden sagt, at det er det ufødte barns tarv, vi forsvarer her, og det vil vi have lov til.
Vi vil ikke lovgive endnu en gang om, at et barn ikke skal have lov til at have en far.
Sådan er det.
Med hensyn til det andet ændringsforslag om infertile par.
Det har vi naturligvis drøftet i vores folketingsgruppe.
Det er jo sådan, at hele tiden flytter vi grænser, vi flytter grænser på baggrund af en ny teknologi, og vi siger bare, at her stopper vi.
Det er et barn, der fødes, uden at man ved, hvem de genetiske forældre er.
I øjeblikket har vi fuld anonymitet i forbindelse med æg- og sæddonation eller i hvert tilfælde sæddonation, og vi får det jo også i forbindelse med ægdonation.
Det er det, vi henholder os til.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-24:
Først lige en kort bemærkning til det med naturen, og hvor meget man skal tage den alvorligt.
Der vil jeg blot sige, at jeg egentlig har meget forståelse for argumentet.
Der er meget godt i naturen, men hvis det nu er, at der ved at give enlige og lesbiske kvinder adgang til det her kommer glade børn ud af det og der kommer glade forældre ud af det, så er det, jeg begynder at have svært ved at synes, at naturen er det absolut højeste, man skal rette sig efter.
Men jeg forstår i og for sig meget godt argumenterne.
Det er jo et helt grundlæggende holdningsspørgsmål.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis ordfører: Hvilket signal sender man – for det er nok det, der har været afgørende for mig og for os – f.eks. til forældre, der adopterer, hvis man herfra siger, at børn skal have mindst én biologisk forælder?
Jeg synes, det er et problem, når man i øvrigt ser, at der er masser af par i det her land, der adopterer, og hvor ingen af forældrene er biologiske.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Jeg sagde tidligere, at vi i Dansk Folkeparti ikke har noget imod bøsser og lesbiske.
Men de har altså en anden seksuel orientering, og det må de selvfølgelig drage konsekvenserne af.
Når jeg står her på denne talerstol, siger jeg også, at jeg ikke vil forhindre et barn i at få en far, og det er faktisk det, vi gør ved at vedtage den her lovgivning.
Vi har bestemt i Dansk Folkeparti, at det ikke er os her i Folketinget, der skal lovgive om, om et barn skal have en far.
Lene Hansen (S), 2006-05-24:
For mig handler det her altså også om en vis form for lighed: lighed for kvinder.
Så kunne jeg tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om hun kan bekræfte, at alle undersøgelser viser, at de børn, som vokser op i det, man vel i Dansk Folkepartis optik kalder normalfamilier med en far og en mor, sådan set har det lige så godt, trives lige så godt som børn, der vokser op i andre slags familier, det være sig hos enlige mødre, enlige fædre eller hos par, hvor parforholdet består af to kvinder eller to mænd.
Er der den store forskel?
Kan Dansk Folkeparti bekræfte, at alle undersøgelser viser, at der ingen forskel er?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Det er en køn roden sammen.
Det har jo intet at gøre med det forslag, der blev diskuteret i formiddags, vedrørende ulighed i sundhedsvæsenet.
Det var om, hvorvidt rig og fattig skulle have samme adgang til sundhedsydelser.
Det her er noget helt andet vi diskuterer.
Lene Hansen (S), 2006-05-24:
I formiddags diskuterede Tinget ihærdigt og længe ulighed i sundheden, ulighed inden for sundhedsvæsenet for forskellige kategorier.
Vil Dansk Folkepartis ordfører forklare, hvordan Dansk Folkeparti med dette forslag og den indstilling fremmer ligheden blandt danskerne inden for sundhedsvæsenet og i sundheden?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-24:
Naturen har bestemt, at to kvinder, der lever i et parlignende forhold, ikke kan få børn.
Det er det, jeg opponerer ud fra.
Det andet tror jeg ikke at jeg behøver at forklare den her forsamling.
Jeg vil sige til hr. Kamal Qureshi, at naturen har bestemt, at en kvinde og en kvinde ikke kan få børn sammen, og det er det, vi henholder os til, og ikke det, at der er kommet den nye teknologi, som hr. Kamal Qureshi taler om.
Jeppe Kofod (S), 2006-05-24:
Jeg er glad for, at Venstres ordfører fik nævnt tegningesagen i fremlæggelsen, og derfor vil jeg spørge, om Venstres ordfører har noteret sig forsiden af Weekendavisen i dag, hvor en artikel under overskriften »Forhåneren Fogh« netop beskriver, hvordan den uafhængige ekspertanalyse til Udenrigsministeriet konkluderer meget klart og tydeligt, at det var regeringens og specielt statsministerens manglende vilje til dialog, der bar hovedansvaret for den krise, som Danmark blev bragt i.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-24:
Men det, vi skal gå efter, er jo reformkræfterne, forandringskræfterne, de folk, som vil lave det ene eller det andet, som vi sympatiserer med, altså kvindernes inddragelse i samfundsprocessen.
De kvindegrupper, som jeg har talt med f.eks. i Yemen, og som ønsker, at kvinderne skal have en større mulighed for selv at bestemme deres tilværelse, kan man gå ind og støtte.
De mediefolk, som ønsker kurser og lignende om journalistikkens muligheder, kan man gå ind og støtte.
Men jeg kan da ikke garantere, at man ikke kommer til at støtte noget, som man ikke skulle have støttet.
Sådan vil det jo altid være.
Men vi har også med ngo’erne og med pilotprojektet fået nogle erfaringer, som skulle betyde, at det bliver det, som stod i forordet til den forkætrede pjece, nemlig fællesgods, der arbejdes inden for, men fællesgods, hvor vi selvfølgelig kan se, at det både er i deres interesse og i vores interesse, at det fremmes.
Jeppe Kofod (S), 2006-05-24:
Jamen Venstres ordfører svarede jo ikke på spørgsmålet om indholdet af forskernes konklusion, nemlig at det var den manglende vilje til dialog fra regeringens side, der bar hovedansvaret for tegningekrisen.
Man kan være enig eller uenig, men jeg synes bare, at en så klokkeklar konklusion fra uafhængige forskere i en rapport, som regeringen selv har bestilt, fortjener en kommentar fra Venstre: Er man enig i den konklusion eller ej?
Hvis man ikke er enig, synes jeg, man må forklare hvorfor.
Nogle forskere er sat til at undersøge det her, og så er man nødt til at forklare, hvorfor man ikke er enig i den meget grundige og meget balancerede undersøgelse, de forskere har foretaget.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-24:
Det er bare for at blive i samme boldgade, men dog anerkender jeg det, hr. Helveg Petersen siger.
Men jeg må jo sige, at jeg er en smule forundret over det, fordi den radikale formand i Odense, Thorkild K. Maarbjerg, som deltog i mødet, siger, at hr. Niels Helveg Petersen er helt loyalt refereret i den saudiarabiske avis.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-24:
Jeg har absolut ikke udtalt mig på den måde, og det har jeg i øvrigt sagt ved flere lejligheder i den offentlige debat.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-24:
Det ordrette citat er som følger: »Der har i de seneste fem år eksisteret et ondsindet angreb imod muslimerne ...
disse forsmædelige tegninger imod islam er et led i dette angreb«.
Har hr. Helveg Petersen formuleret sig sådan eller ej?
Og hvis hr. Helveg Petersen, som er tidligere udenrigsminister og dermed vidende om, hvor betydningsfuldt det er, hvordan man formulerer sig, ikke har udtalt sig sådan, hvad har hr. Helveg Petersen så gjort for at korrigere dette, da tegningekrisen var på sit højeste?
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-05-24:
Jeg kan ikke genkende det ordvalg; sådan ville jeg aldrig udtrykke mig, og der er altså her tale om en arabisk journalistisk gengivelse.
Det, jeg derimod vil stå ved, er, at jeg også på mødet med muslimer i Odense sagde nøjagtig det samme, som vi siger i den offentlige debat, nemlig at jeg og Det Radikale Venstre er modstandere af den flygtninge/indvandrerpolitik, der føres, og det vil jeg da gerne gentage – også her fra Folketingets talerstol.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-24:
Nu har den radikale ordfører jo tidligere i dag været meget opmærksom på, hvilken betydning det har, hvad der bliver sagt, ikke mindst fra danske politikeres side.
Det fik mig til at tænke på, at hr. Helveg Petersen jo selv har været aktiv i debatten under tegningekrisen.
Jeg vil gerne give hr. Helveg Petersen en mulighed for at dementere, hvad der på et tidspunkt kom frem i den saudiarabiske avis Al Watan – jeg ved ikke, om jeg udtaler det korrekt.
I et referat fra et møde, som hr. Helveg Petersen skulle have deltaget i den 16. februar i Odense med imamen Akkari, hedder det sig, at hr. Helveg Petersen skulle have sagt, at disse tegninger er en del af det forsmædelige angreb imod islam.
Det har hr. Helveg Petersen ikke dementeret.
Er det skadeligt, eller er det ikke skadeligt for Danmarks image, at den slags påstande svømmer rundt uimodsagt?