runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Stig Møller (KF), 2006-03-22:
Jeg skal stadig væk prøve at være tålmodig med hr. Rune Lund.
Men skulle man følge hr. Rune Lunds og Enhedslistens politik, som den har været fra den første dag, så sad Saddam Hussein der jo stadig væk.
Så ville der stadig væk blive lavet nye massegrave, som et ukendt antal mennesker ville blive vippet ned i, og folk ville stadig væk kunne finde deres pårørende i en sæk skåret over i flere dele ude på dørtrinnet, hvis vedkommende havde sagt noget, der ikke passede regimet.
Vi er kommet til den fase nu, hvor vi da håber på, at vi kan komme igennem til demokratiske retstilstande, som ikke eksisterede før.
Det er jo det, det drejer sig om, nemlig om vi vil hjælpe dem, eller vi ikke vil hjælpe dem.
Hr. Rune Lund vil ikke hjælpe, det ved vi jo godt, det behøver vi for så vidt ikke spilde Folketingets tid med.
Hr. Rune Lund vil ikke hjælpe med Fttmo065.fm Page 4895
noget som helst, når det drejer sig om at få respekteret menneskerettighederne.
Vi er der på opfordring af FN, vi er der på opfordring af Irak.
Irak har bedt FN om at opfordre verden til at gå ind og stabilisere den demokratisk valgte regering.
Der har været tre succesfulde valg i fjor, som har vist meget stor deltagelse af vælgere, som ved at stemme dermed har ønsket demokrati.
Skal vi bare lade dem i stikken, fordi det passer hr. Rune Lund?
Nej, det skal vi ikke.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Jamen det er jo også sket, for f.eks. kommer der et brev fra Egypten til FN, som også sendes til den danske regering i starten af november, hvor den egyptiske udenrigsminister bl.a. skriver: Vi forventer ikke, at noget land vil tage strafferetslige eller disciplinære skridt mod en avis.
Det har den egyptiske udenrigsminister skrevet i et efterfølgende brev, som også er tilflydt den danske regering.
Vores udenrigsminister jo svarede på det brev, og det var den 8. november sidste år.
Så statsministeren har fået breve og henvendelser, som tydeligt siger: Det er en forkert fortolkning, det er ikke en rigtig fortolkning af det brev, som statsministeren har foretaget, hvilket jo også bliver understreget af, at der blev fremlagt mange emner i det brev, som de 11 ambassadører fremsendte til regeringen den 12. oktober.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Fordi brevet ikke var til at misforstå, brevet var meget klart.
Brevet til mig sagde, at regeringen skulle, og jeg citerer: take all those responsible to task under law of the land.
Og landets lov er meget klar, nemlig at en regering ikke kan blande sig i, hvad en fri og uafhængig avis skriver, så det er meget klart.
Det kan kun tolkes på én måde.
Jeg har været meget åben om, hvad jeg har svaret, og hvorfor jeg har svaret, som jeg har.
Brevvekslingen har oven i købet været offentligFttmo065.fm Page 4886
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM gjort i pressen, så der har været fuldstændig åbenhed om det her.
Hvis der er nogen, der på et tidspunkt har ment, at det var en forkert tolkning, så har der været rig anledning til at korrigere den tolkning, regeringen er kommet med.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Ja, nu skal vi jo prøve at se, om vi kan få svar på det her spørgsmål, eller om vi også ender i et ikkesvar som under det foregående spørgsmål.
Men det her spørgsmål drejer sig også om det brev, som de 11 ambassadører fremsendte den 12. oktober 2005 sidste år, hvori de anmoder om et møde med statsministeren.
Statsministeren har så fastholdt, at indholdet i det brev var, at de her 11 ambassadører ville have en indskrænkning af ytringsfriheden i Danmark, og det var statsministerens begrundelse for at afvise at holde mødet.
Men hvorfor fastholder statsministeren denne fortolkning af brevet, når statsministeren efterfølgende i gentagne henvendelser i form af breve, fra pressen og på andre måder er blevet konfronteret med, at det ikke var sådan, det brev skulle forstås?
Hvorfor fastholder statsministeren sin forkerte fortolkning af brevet af 12. oktober sidste år?
»Hvorfor fastholdt statsministeren sin afvisning af et møde med de 11 ambassadører med henvisning til, at statsministeren ikke vil gribe ind over for ytringsfriheden, efter at det i en række breve og henvendelser var gjort klart, at der ikke var noget ønske om at begrænse ytringsfriheden?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Som man spørger, får man svar, og jeg har svaret i flere omgange, og jeg kan helt henholde mig til, hvad jeg allerede har svaret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Det er i høj grad nødvendigt.
Statsministeren siger: Jeg gider ikke at svare på det spørgsmål, som hr. Rune Lund stiller.
Samtidig siger statsministeren, at han har svaret på det hele.
Det er jo en ret bemærkelsesværdig form for kommunikation her i Folketinget.
Og hvordan har statsministeren forholdt sig til det?
Statsministeren har så nævnt, at hans svar lå i forlængelse af det udkast til brev, der kom fra Udenrigsministeriet.
Konklusionen er fuldstændig klar, medmindre statsministeren ønsker at svare, når nu jeg stiller spørgsmålet for fjerde gang: Vil statsministeren svare på spørgsmålet, eller skal vi bare konkludere, at statsministeren taler udenom og faktisk fik en masse råd, som han burde have lyttet til, og at han burde have taget det møde, hvilket kunne have hindret en eskalering af konflikten?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Jeg kan fuldstændig afvise hr. Rune Lunds fremstilling af sagen og har i øvrigt ikke mere at føje til, hvad jeg allerede har svaret.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Jamen det er jo også et ikkesvar, jeg får her fra statsministerens side.
Statsministeren vil ikke redegøre for, om statsministeren har fået råd fra nogen i centraladministrationen, fra nogen i regeringen om at tage det møde, og den helt naturlige konsekvens må jo være, at så har statsministeren fået råd om, at statsministeren burde have taget det møde med de 11 ambassadører den 12. oktober sidste år.
Det må være den eneste logiske konklusion, når statsministeren ikke vil svare.
Så endnu en gang må jeg spørge statsministeren: Kan vi dog ikke få på det rene – det er lidt vigtigt det her, for det er jo den største udenrigspolitiske krise, som Danmark har været udsat for siden anden verdenskrig – om statsministeren på noget tidspunkt i forløbet fra og med den 12. oktober 2005 og frem har fået et råd om, det kan være fra folk i centraladministrationen, det Fttmo065.fm Page 4885
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
kan være fra udenrigsministeren, det kan være fra andre i regeringen, at tage det møde med de 11 ambassadører?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Jeg kan helt holde mig til, hvad både udenrigsministeren og jeg tidligere har svaret, nemlig at regeringen af rent principielle grunde ikke redegør for de interne beslutningsprocesser.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Jeg stiller jo netop spørgsmålet her igen i dag, fordi jeg ikke har fået et ordentligt svar.
Lad os så f.eks. gribe fat i Udenrigsministeriets udkast, som statsministerens svar ligger i forlængelse af.
Hvilken dialog har der været, hvilket råd har statsministeren fået, før det udkast fra Udenrigsministeriet kom statsministeren for øje?
Hvilket råd er der kommet før det udkast f.eks.?
Det ville være dejligt at få kastet lidt lys over det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Det samme spørgsmål blev som bekendt stillet her i salen sidste onsdag, og jeg har allerede haft lejlighed til at svare fyldigt på det.
Det var spørgsmål nr. S 2718, og der svarede udenrigsministeren, at regeringen af principielle grunde ikke finder anledning til at redegøre for den interne beslutningsproces i regeringen, og i øvrigt at linjen i mit svarbrev til ambassadørerne var helt i overensstemmelse med Udenrigsministeriets udkast.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Det, spørgsmålet drejer sig om, er, om statsministeren på noget tidspunkt i forløbet i Muhammedsagen fik noget råd fra nogen person enten i centraladministrationen eller regeringen om at tage det møde, som de 11 ambassadører bad om i brevet af 12. oktober 2005.
Grunden til, at det spørgsmål er så relevant, er, at det siden har vist sig, og jo flere oplysninger der kommer frem i den her sag, desto tydeligere bliver det, at afvisningen af det møde og den efterfølgende håndtering fra regeringens side i den her sag var meget afgørende for, at krisen eskalerede.
Så har statsministeren fået nogen råd fra nogen side om at tage det møde den 12. oktober, eller har statsministeren fået råd om, at andre måske, f.eks. udenrigsministeren, kunne tage det møde?
Jens Peter Vernersen (S), 2006-03-22:
Nu sagde skatteministeren, at vi er inde i en stabil udvikling, men man må vel konstatere, at den stabile udvikling ligger på et højere restanceniveau.
Ministeren er vel enig i, at hvis vi kigger på perioden fra den 7. februar 2005 til 5. februar 2006, er der sket en stigning i restancerne på lige under 1 mia. kr., helt nøjagtigt 939 mio. kr. Ministeren nævnte, at nu er man lige præcis oppe på en restance på 6,7 mia. kr., og det er som sagt 1 mia. kr. over det, den var for et års tid siden.
Ministeren siger, at han er tilfreds med, at vi nu er, som det blev sagt, inde i en stabil udvikling, men på nuværende tidspunkt er den i hvert fald stabil på et højere niveau end for et års tid siden, og det kan da ikke være tilfredsstillende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Det er jo rigtigt, at på grund af eller måske i hvert fald i lyset af den standhaftighed, som den danske regering udviste, kom der på et senere tidspunkt en henvendelse fra den egyptiske regering til FN – sjovt nok ikke til den danske regering, men altså til FN – og det blev den danske regering opmærksom på, og så reagerede udenrigsministeren også øjeblikkeligt ved at sende et brev til sin egyptiske kollega, hvor udenrigsministeren i virkeligheden kom med den erklæring, som den egyptiske regering havde efterlyst.
Til overflod gjorde jeg så oven i købet det her til et hovedpunkt i min nytårstale, hvor jeg gjorde det klart, at den danske regering fordømmer enhver aktivitet, enhver ytring, som sigter på at dæmonisere grupper af mennesker på baggrund af deres religion eller etniske herkomst, alt sammen det, som den egyptiske regering havde efterlyst.
Så da den egyptiske regering meddelte, at nå ja, den kunne godt se, at det der med indgreb i ytringsfriheden ikke var det, det skulle dreje sig om, reagerede den danske regering også i overensstemmelse med det, egypterne havde ønsket.
Så jeg kan fuldstændig afvise hr. Rune Lunds kritik.
Karen Hækkerup (S), 2006-03-22:
»Er det under overvejelse i regeringen at ændre betalingssystemet for børnehaver m.m., sådan at forældrene skal betale for de timer, de benytter institutionen?«
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
Det er en højst bemærkelsesværdig afvisning af min kritik, for i det svar, som udenrigsministeren sender den 8. november, står der jo, og det er min oversættelse: Som du ved, så er danske medier og danske aviser fuldstændig uafhængige af den danske regering.
Det kan jo ikke undgås at blive opfattet som andet – og sådan må man nødvendigvis opfatte det – end en gentagelse af det svar, som statsministeren allerede har givet på det brev, som ambassadørerne sendte den 12. oktober, og som statsministeren svarede på den 21. oktober.
Statsministeren henviser til et svar fra udenrigsministeren, hvor udenrigsministeren gentager præcis den samme pointe, som statsministeren havde i sit svar den 21. oktober, nemlig at det her handler om ytringsfrihed.
Og det har jo efterfølgende været medvirkende til, at Egyptens udenrigsminister og Egypten blev meget sure, og kan have været meget medvirkende til en eskalering af konflikten.
Så hvorfor afviser statsministeren kritikken, når det brev, som udenrigsministeren sender efterfølgende den 8. november, præcis ligger i forlængelse af det meget arrogante svar, som statsministeren sendte i første omgang?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Det er alligevel fantastisk at skulle høre på, at Enhedslistens hovedbestyrelse føler sig ført bag lyset, når den i december har truffet en eller anden beslutning, i lyset af at der har været fuld åbenhed om brevvekslingen.
Jeg tror, at både ambassadørernes brev til mig og mit svar har været kendt i pressen siden slutningen af oktober.
Hvordan kan Enhedslisten og Enhedslistens hovedbestyrelse så påstå at have været uvidende om det i december måned?
Det har været kendt siden slutningen af oktober, der har været fuld åbenhed om det.
Det er ubegribeligt.
I øvrigt er hykleriet næsten uden ende, fordi den kritik, vi nu skal høre, kommer fra et parti, Enhedslisten, som i øvrigt går ind for at afskaffe blasfemiparagraffen her i landet.
Det viser jo bare, at Enhedslistens ærinde i den her sag er et helt andet end spørgsmålet om ytringsfrihed og respekt for religioner osv.
Det er slet ikke det, der optager Enhedslisten.
Det, der optager Enhedslisten, er en eneste ting: kritik af regeringen og det er kritik af regeringens udlændingepolitik.
Men den bliver altså besluttet her i landet og ikke i udlandet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-03-22:
... som har ført til en eskalering af konflikten, så hvorfor holder statsministeren fast?
I forhold til, hvad Enhedslisten skulle have meldt ud i denne sag, vil jeg gerne komme med en tilståelse, og det er, at jeg var meget, meget dum, for jeg troede på, hvad statsministeren sagde, og Enhedslistens hovedbestyrelse troede på, hvad statsministeren sagde, da statsministeren udlagde brevet fra de 11 ambassadører, som om de 11 ambassadører ville kræve en indskrænkning af ytringsfriheden.
Enhedslistens hovedbestyrelse lavede bl.a. en udtalelse i december, hvori der stod, at man kun havde foragt tilovers for udenlandske regeringers indblanding i den danske ytringsfrihed.
Men det har jo senere vist sig, at statsministeren har lavet spin omkring det her brev, at statsministerens udlægning af brevet ikke var den rigtige.
Det fandt vi ud af, da brevet blev fremsendt til Det Udenrigspolitiske Nævn her i Folketinget.
Derfor står det fuldstændig klart, at den tolkning, som statsministeren har foretaget af det brev, ikke holder i virkelighedens verden.
Det er statsministerens egen fortolkning og er ikke f.eks. den egyptiske udenrigsministers fortolkning, hvilket han klart gør opmærksom på i starten af november i et brev, som også kommer til den danske regering, hvori der står: Vi forventer ikke, at noget land vil tage strafferetlige eller disciplinære skridt mod en avis.
Vi står altså i en situation, hvor statsministeren fuldstændig uden grund har afvist et møde, og statsministeren har efterfølgende fået udenrigsministeren til at svare på en anden henvendelse i forlængelse af det meget arrogante svar ...
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Jeg tror, at det nu henligger i tåge, hvad det egentlig er, Enhedslisten er ude på – ud over selvfølgelig, at den vil kritisere regeringen, og det er fair nok.
Men i den her sag hopper og danser Enhedslisten rundt og ved ikke, hvilket ben de skal stå på.
Lad mig lige minde om, at brevet fra ambassadørerne indeholdt en anmodning til regeringen om at: take all those responsible to task under law of the land.
Det kan kun forstås, som at regeringen skal foretage en eller anden form for indgreb i forhold til pressen.
Det underbygges så i øvrigt også af, at den egyptiske ambassadør i et læserindlæg i Berlingske Tidende den 29. oktober skriver: »... anmoder om et øjeblikkeligt stop for krænkelser af islam i de danske medier og offentlige kredse.«
Der var i høj grad grund til at antage, at det netop var et indgreb over for ytringsfriheden, der var tale om.
Så er det rigtigt, at den egyptiske regering senere modificerer sit synspunkt, og det reagerer Fttmo065.fm Page 4888
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
på øjeblikkelig, og derfor kan jeg fuldstændig afvise Enhedslistens kritik.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-22:
Statsministeren svarer jo ikke på det, jeg spørger om.
Statsministeren er blevet gjort bekendt med, bl.a. på baggrund af brevet fra Egypten, at meningen med ambassadørernes brev ikke var et spørgsmål om at gribe ind over for Jyllands-Postens ytringsfrihed, men var et spørgsmål om at få et møde om, hvad regeringens holdning var.
Statsministeren siger, at den gav han udtryk for i sin nytårstale, og forventer dermed, at det skulle være tilfredsstillende for en række ambassadører, som rettelig ville have en diskussion med ministeren – viser det sig jo så senere, efter at vi har fået lov til at se brevet – om en lang række andre ting end lige præcis tegningerne i Jyllands-Posten.
Det havde da været på sin plads at have taget det møde på et tidspunkt, hvor der var fuldstændig klarhed over, hvad mødet ikke drejede sig om, og hvad mødet kunne dreje sig om.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Det bliver mere og mere ubegribeligt, hvor det egentlig er Enhedslisten står, rent bortset fra at Enhedslisten selvfølgelig er ude på at kritisere regeringen, uanset hvad regeringen gør.
Det er klart nok.
Men i den her sag må man da sige, at Enhedslisten hopper og danser rundt og ikke ved, hvilket ben de skal stå på.
For det er en kendsgerning, at efter at brevvekslingen var blevet offentliggjort, udtrykker Enhedslisten enighed i afvisningen af ambassadørernes synspunkt.
Det har der hele tiden været uenighed om.
Men der er ikke uenighed om indholdet i afvisningen, og det ville også være mærkeligt andet, for selvfølgelig kan heller ikke Enhedslisten støtte, at en regering skal gribe ind over for den frie presse.
Derfor forekommer det højst besynderligt, at hr. Rune Lund i dag tager på vej over præcis det, som Enhedslisten i oktober var parat til at støtte.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-22:
Lad mig lige for det første gøre det fuldstændig klart: På daværende tidspunkt var spørgsmålet helt klart, om det var i orden, at statsministeren afviste at gribe ind over for Jyllands-Postens ytringsfrihed.
Det har vi jo ikke været i tvivl om på noget tidspunkt.
Det var det kendskab, vi havde til det.
Vi havde jo ikke set det brev på det tidspunkt, ikke på nogen som helst måde set, hvad det var for en henvendelse, der var fra ambassadørerne.
Men jeg vil godt lige vende tilbage til spørgsmålet fra før: Efter at regeringen er blevet klar over, at henvendelsen fra ambassadøren ikke går ud på at gribe ind over for Jyllands-Posten med retslige skridt eller på nogen som helst måde indskrænke ytringsfriheden, men at det handler om, at man inden for den danske lovgivnings rammer godt kan diskutere, hvad det er regeringen mener, så henviser statsministeren til, at han på et senere tidspunkt, i sin nytårstale, siger, hvad han mener.
Ville det ikke have været mere passende og lidt mere respektfuldt over for de mennesker på baggrund af de oplysninger, at man direkte havde taget mødet med ambassadørerne på det tidspunkt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-03-22:
Naturligvis ligger udenrigsministerens brev i forlængelse af de synspunkter, regeringen allerede har givet udtryk for.
Det er der da ikke noget overraskende i, det er også praktisk.
Men det er meget overraskende, at hr. Rune Lund nu farer sådan op over det, for jeg står her med Berlingske Tidende fra den 23. oktober 2005, hvor Enhedslisten finder min afvisning af ambassadørernes kritik i orden.
Det er hr. Jørgen Arbo-Bæhr, der giver udtryk for det.
Altså, så man jo sige: Hvorfor i alverden er hr. Rune Lund nu pludselig uenig i det, Enhedslisten tidligere har sagt?
Alt var jo kendt på det tidspunkt.
Det her referat i Berlingske Tidende kom, efter at brevvekslingen var offentliggjort – det var fuldstændig klart for Enhedslisten – hvor Enhedslisten så giver udtryk for, at afvisningen var helt i orden.
Fttmo065.fm Page 4887
Thursday, May 18, 2006 10:13 AM
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Jeg synes så, ministeren skulle arbejde mere ihærdigt på den her sag.
Vi har jo vidst i meget, meget lang tid, at situationen er meget bekymrende ude hos medarbejderne.
De har været og er stadig væk meget, meget frustrerede, og så nytter det ikke, at ministeren bekræfter sig selv i, at alt går, som det skal.
Det kan gøres bedre.
Jeg tror ikke, at jeg i den tid, jeg har været medlem af Folketinget, har oplevet en lignende situation.
Det må kunne gøres bedre.
Ministeren må da påtage sig det her ansvar og gøre endnu mere for at få skabt ro, tillid og tryghed i organisationen.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Jeg må altså bare lige anholde påstanden om, at alt er kaos.
I det store og hele fungerer vores arbejde ganske glimrende.
Der bliver taget inddrivelsesskridt, der bliver gennemført skattekontroller, der bliver indeholdt beløb, og der bliver udsendt de årsopgørelser og selvangivelser, som de fleste danskere modtager i de her dage.
Siden vi havde samråd for præcis 1 måned siden, er sagspuklen på it-området nedbragt fra ca. 1.100 sager til ca. 600 sager; der er blevet opgraderet netværk på en stribe af adresserne, der mangler endnu tre adresser at opgradere netværk på, det vil blive gennemført i ugerne 12, 13 og 14; der er gennemført telefoniundersøgelser på 11 ud af 23 lokaliteter med problemer, og 8 af dem har til os oplyst, at mobiltelefoniløsningen fungerer tilfredsstillende, så der er hele vejen Fttmo065.fm Page 4906 Thursday, May 18, 2006 10:13 AM igennem på alle de punkter, hvor vi på samrådet for 1 måned siden nævnte, at der arbejdes med problemerne, sket fremskridt, og der arbejdes dagligt med at sikre, at arbejdet kommer til at foregå endnu bedre.
Så alt er ikke kaos i SKAT.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Jeg ved så ikke, hvornår der er kaos nogen steder.
Jeg synes jo, det er kaos, når 9.200 medarbejdere siger, at det her ikke fungerer; når 9.200 medarbejdere er frustrerede; når der ikke bliver inddrevet 1 mia. kr., som det kom frem i tv her for nylig; når it ikke fungerer og der ikke er computere til medarbejderne; når medarbejderne i det hele taget står i en håbløs situation.
Det er det, jeg betragter som kaos.
Jeg ved godt, at ministeren, det har han jo også udtalt til medier, har sagt, at fusionen er en succes.
Det er bare meget, meget svært herinde på Christiansborg og også ude hos medarbejderne at se, hvor succesen er, når alt er kaos.
Kristian Jensen (V), 2006-03-22:
Allerførst er jeg nødt til at sige, at jeg klart må afvise billedet af, at der skulle herske kaos i SKAT.
Det er faktisk sådan, at jeg, når man spørger til følgerne af fusionen, gerne vil minde om et par ting.
Vi havde et åbent samråd for præcis 1 måned siden, hvor jeg i detaljer fortalte om status over mange af de emner, som flere af spørgerne i dag berører.
Før samrådet havde jeg i et meget fyldigt spørgsmål, nemlig spørgsmål 183 fra almindelig del, givet en detaljeret fremstilling af status over de opgaver, der skal løses som følge af fusionen, og jeg kan kun opfordre spørgerne og andre interesserede til at nærlæse det svar.
Fusionen af skatteopgaven og inddrivelsen er gennemført for at opnå en række fordele for borgere og virksomheder, de ansatte i SKAT og for hele samfundet.
De her fordele er blevet dokumenteret af Strukturkommissionen og også af Rigsrevisionen.
Vi har nævnt i bemærkningerne til lovforslaget om samling af restanceinddrivelsen, at det vil komme til at påvirke produktionen, men jeg vil også gerne sige, at langt de fleste dele af vores produktion kører planmæssigt.
Det er klart, at der har været en periodeforskydning, som skal ses på baggrund af, at en så stor omlægning, som den, vi har gennemført, ikke kan gennemføres, uden at det også vil påvirke den måde, vi arbejder på.
René Skau Björnsson (S), 2006-03-22:
Som det er konstateret, er der meget kaos i SKAT rundtomkring.
Der er stor usikkerhed hos medarbejderne.
Det ser ud til, at vi får tab på inddrivelsesområdet.
Det ser ud til, at vi får en væsentligt nedsat funktion på ligningsområdet.
Det ser ud til, at vi mister medarbejderkompetence i det hele taget på skatteområdet.
Og derfor vil jeg med det her spørgsmål gerne have ministeren til også her at påtage sig ansvaret for den situation, SKAT er i lige nu.