runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Det bedste billede, jeg tror jeg kan give til en borgerlig politiker, er: Det er lige så ultimativt, som skattestoppet er for hr. Troels Lund Poulsen – altså lige så ultimativt, som jeg hørt det der.
Og det er lige så ultimativt, som når jeg hører ordførerne på udlændingeområdet for Dansk Folkeparti udtale sig om udlændingepolitikken.
Jeg går ud fra, at det er til at forstå, det, jeg siger her, for en Venstremand.
Jeg ved ikke rigtig, hvad jeg skal svare til det der.
Skattestop er ikke en begrænsning for, at man skal prøve at få så meget ud af pengene som muligt, det er rigtigt, det er fuldstændig rigtigt, det er helt rigtigt.
Men derfor er der alligevel generelt en sammenhæng, men der er ikke sådan en sammenhæng her.
Men jeg vil godt lige pege på en anden ting, som jeg synes, fru Charlotte Dyremose så måske skulle tage med sig og tænke lidt over.
På et eller andet tidspunkt vil skattestoppet jo betyde, at udgifterne – i hvert fald teoretisk kan man forestille sig det – stiger, mens skatterne bliver holdt i ro.
Så et skattestop er jo også et signal om, at der er et udgiftsstop på et eller andet tidspunkt.
Det vil jeg gerne uddybe lidt, når jeg kommer ned fra talerstolen.
Sådan er det, til et skattestop hører et udgiftsstop.
Det er jo disciplinerende at have et skattestop, det er jo fuldstændig rigtigt.
Det ville jeg også gøre, hvis jeg var hr. Anders Fogh Rasmussen, men det er jeg ikke, heldigvis.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-05:
Så skal jeg bare forstå helt klart og entydigt, at det, fru Marianne Jelved hermed siger, er, at skattestoppet på ingen måde er til hinder for, at kommunerne har mulighed for at omlægge serviceniveau, alt efter hvordan de ønsker at gøre det, og at det faktum, at der er forskel i priserne hos kommunerne, jo netop gør, at hvis man så bliver god til at benytte sig af de metoder, der bruges i de kommuner, der er bedst til at få udnyttet pengene, ja, så er der et betydeligt potentiale for, at man kan hæve servicen for borgerne, og at skattestoppet på ingen måde er en begrænsning for det.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Det, fru Charlotte Dyremose så pænt beskriver, har været radikal politik i hundrede år.
Selvfølgelig skal man da prøve at få så meget som muligt for pengene, selvfølgelig skal man inspireres af hinanden, jeg ved ikke, hvori den store overraskelse ligger, men det har intet med skattestop at gøre.
Vi har altså kun haft skattestop i 1.774 dage, skal jeg minde om, kun i 1.774 dage.
Det er godt nok også 1.774 dage for meget, men trods alt er det ikke hundrede år.
Og alligevel har danskerne kunnet finde ud af at prøve at få mere for pengene og har valgt deres serviceniveau i kommunerne, hvilket jeg synes de skal have frihed til.
Men det kan godt være, at det er nyt for fru Charlotte Dyremose, det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige noget om.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-10-05:
Jeg har noteret mig, at fru Marianne Jelved er med på, at der er nogle kommuner, som har et betydeligt potentiale for at lave nogle effektiviseringer.
Jeg står her med Berlingske Tidende fra den 16. september 2006, hvor også hr. Morten Helveg Petersen siger, at det er vigtigt at fastholde troen på, at man kan få mere for de samme penge, og det ligger jo også meget godt i tråd med det.
Det er jo dejligt, for det er lige i tråd med regeringens politik og det servicetjek, der skal være af den offentlige sektor.
Nu har vi jo fundet ud af, at Socialdemokraterne bakker op om skattestoppet, i hvert fald indtil de kommer i regering og vil hæve boligskatterne, men jeg fornemmer jo næsten også, at fru Marianne Jelved hermed erkender, at skattestoppet på ingen måde er til hinder for, at kommunerne ved at bruge best practises simpelt hen har muligheder for at tilrettelægge deres serviceniveau.
Med hensyn til det eksempel, fru Pia Christmas-Møller nævnte lige før, vil jeg sige, at der f.eks. i Tølløse er et betydeligt potentiale for selv at kunne vurdere, hvordan man omlægger sin service på en måde, så den er bedst til gavn for borgerne, hvis man altså får nogle erfaringer fra nogle kommuner, der er lidt bedre til at bruge pengene fornuftigt.
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Jeg er fuldstændig uenig.
Det er en manipulatorisk måde at fremføre tingene på.
Vi siger, at 90 pct. af lønmodtagerne ikke bør betale topskat, men vi finansierer det jo.
Vi er jo med til at begrænse nogle andre afdragsmuligheder osv.
Det er ikke skattelettelser i den forstand.
Vi finansierer det ved at gøre nogle ting, som gør, at der fortsat er en progression i det danske skattesystem.
Vi mener fortsat, at de bredeste skuldre skal bære de tungeste byrder, og det sker ikke i dag med den politik, der føres på skatteområdet.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-10-05:
Jeg synes, det er rart at få gjort klart, at et radikalt krav til en skattekommission, som er et ønske, altså er, at boligejerne skal vide, at der ligger en ekstraregning.
Så må det jo også være interessant i forbindelse med den påstand, der blev rejst om, at skattestoppet skulle have en dårlig social profil.
Jeg skal bare høre, om ikke fru Marianne Jelved kan bekræfte, at det altså er folk med højere indkomster, der står til at få langt, langt den største økonomiske fremgang af de forslag, som Det Radikale Venstre har til en skattereform, altså at den sociale fordeling jo netop er i modstrid
med de tanker, som fru Marianne Jelved ellers gerne vil forsøge at give indtryk af at have
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Ja, det, jeg siger, er nøjagtig lige så ultimativt, som skattestoppet er ultimativt for statsministeren, der er sådan set ingen forskel.
Og jeg går ud fra, at der er lighed for Loke så vel som for Thor i det her land, så der er ikke noget mærkeligt i, at Det Radikale Venstre har en politik, som vi vil forfægte og stille krav om at komme igennem med, hvis vi kan få lejlighed til det.
Vi mener, at man skal have en boligbeskatning i det her land, som følger almindelig lønudvikling.
Vi har lavet en meget, meget hensigtsmæssig model, der betyder, at ingen bliver brandskattet og ingen skal gå fra hus og hjem, sådan som det lyder på vendingerne, der flyver igennem luften, men hvor bolig-, ejendomsværdibeskatningen følger satsreguleringen, det, folkepensionen reguleres med år efter år.
I salgsøjeblikket går man så op på 1 pct. af ejendomsværdibeskatningen igen og fortsætter med den satsreguleringsprofil derfra.
Det vil dæmpe huspriserne, det er socialt ansvarligt, og det gør, at ejendomsværdibeskatningen ikke bliver total udhulet, sådan som det sker i dag.
Og det er et led i det.
Det er en lidt anden profil.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-10-05:
Jeg synes, det var interessant at høre henvisningen til 2010-planen som værende et vigtigt pejlemærke, for det må jo vi så tage som et klart udtryk for, at De Radikale dermed stempler den socialdemokratiske økonomiske politik som værende fuldstændig uansvarlig.
Så har vi da fået så meget på plads nu.
Jeg er lidt mere interesseret i at høre om ønsket om en anden vej.
Og vi har jo hørt nogle eksempler på, at det også skal være en anden vej inden for skattepolitikken.
Der er jo ikke nogen, der er ret meget i tvivl om, at De Radikale har stillet nogle krav, og at de er beskrevet som ultimative krav.
Men med hensyn til de ønsker, som fru Marianne Jelved rejser til skattepolitikken, skal jeg bare vide: Er det et ultimativt krav for at finansiere ønskerne, at det så er boligskatterne, der skal i vejret?
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Jamen jeg forstår slet ikke problemstillingen.
Jeg er fuldstændig enig med fru Pia Christmas-Møller.
Lad dog Tølløse Kommune bestemme det, vi skal bare ikke komme herfra og sige, hvad Tølløse Kommune skal gøre.
Lad dem selv vælge det serviceniveau, de vil.
Det, jeg taler om, er, at der fra Danmark 2010planen har været en linje, kunne man kalde det, der giver plads for en halv procent i vækst i offentligt forbrug pr. år.
Den halve procent i vækst er disponeret på forhånd til at finansiere de valgløfter, Venstre og De Konservative gik til valg på sidste gang.
Det kritiserer jeg.
Det bremser for kommunernes mulighed for selv at disponere.
Det er forkert.
Det baster og binder kommunerne, og det tvinger dem til at føre en politik, som er ens, uanset hvor i landet, det er.
Det er forkert.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Er den radikale partiformand helt ubekendt med, at der faktisk er tale om kommunerne set under et?
Regeringen forhandler med Kommunernes Landsforening, og det er jo altid kommunerne set under et, og det vil sige, at der er plads til individuelle forskelle.
Der er en lang række områder, hvorpå kommunerne selv disponerer.
Jeg har lige givet et eksempel på, at der altså er betydelig forskel i udgifterne til folkeskoleelever, afhængigt af om man bor i Blåvandshuk eller i Tølløse.
Umiddelbart er der jo ingen begrundelse for, at det i Tølløse skal koste 98.000 kr., næsten 100.000 kr. og altså dobbelt så meget som i Blåvandshuk.
Kunne det ikke være nødvendigt med en lille smule formidling af best practise monstro, så vi kunne få mere og bedre kvalitet for vores penge og på den måde få en effektiviseringsgevinst hjem?
Vil man helt afvise det fra radikal side selv inden for skattestoppets rammer?
Marianne Jelved (RV), 2006-10-05:
Det er da bestemt muligt.
Det har vi talt for i meget lang tid.
Vi vil gerne give – i det her tilfælde – kommunerne frihed til at løse en række opgaver selv.
Det er det, der er vores appel.
Vi står ikke og beder om flere penge.
Det er ikke det, vi mener med et reelt økonomisk råderum.
Vi mener, at der er gjort nogle forkerte ting, men det er ikke principielt det, jeg taler om nu.
Jeg taler for at lade være med at disponere fra centralt hold og fra flertallets side, så det ekstra råderum, som kommunerne disponerer over år efter år, bliver båndlagt herindefra.
Det er forkert.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Man kunne jo være fristet til at spørge Det Radikale Venstre, hvor stor en betydning man skal tillægge ultimative krav, for når det kommer til stykket, har Det Radikale Venstre jo en lang historie, der går ud på at søge indflydelse.
Men det er jo ikke situationen nu, og det er ikke særlig aktuelt, så derfor vil jeg alligevel ikke bruge min taletid på det, men derimod spørge den radikale ordfører, om Det Radikale Venstre kan se muligheder i at gøre tingene bedre for de samme penge.
Lad mig pege på Jyllands-Posten, der i dag offentliggør udgifter fra forskellige steder i landet til f.eks. skoleelever.
I Blåvandshuk koster en skoleelev 50.000 kr., mens en skoleelev i Tølløse koster 98.000 kr., og så har jeg endda rundet lidt ned.
Er der sådan set med radikale øjne nogen umiddelbar, åbenlys årsag til det betydelige skel, der er i udgifter til den samme funktion?
Eller er der måske noget om, at man kan tilrettelægge tingene på en anderledes og mere hensigtsmæssig måde og på den led få mere ud af pengene, altså få mere kvalitet for skatteyderkronerne?
Er der et lille perspektiv her, som vi kan blive enige om, ultimative krav ufortalt?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Vi lytter altid aktivt til ikke mindst gode konservative, og vi lytter selvfølgelig særligt til argumenter, der bliver bragt i en sammenhæng.
Jeg må sige til Socialdemokratiet, at jeg opfatter det togt, der nu i 2-3 år har været ført fra socialdemokratisk side, som et lonely rider-togt, hvor man altså end ikke har støtte fra partnerne i Det Radikale Venstre, som jo højt og tydeligt og direkte har sagt: Det, den borgerlige VK-regering har gjort, er præcis det samme, som den gamle SR-regering gjorde gang på gang i løbet af 1990'erne.
Så hvad er problemet?
René Skau Björnsson (S), 2006-10-05:
Det synes jeg selvfølgelig var et interessant svar, også fordi jeg her står med det allernyeste nummer af Boligen, som er sendt ud til landets lejere, hvor der er nogle udtalelser fra konservative topfolk, vil jeg kalde dem.
Næstformanden i Det Konservative Folkeparti, borgmester på Frederiksberg, Mads Lebech, siger: Jeg er meget bekymret for, om vi er ved at nå til kanten af, hvad der er plads til at tage af Landsbyggefonden.
Der er en partifælle, også konservativ, nemlig borgmester i Høje Tåstrup, Michael Ziegler, der er enig.
Han siger, at regeringen nok bør holde fingrene fra pengene i fonden.
Der er rigelig brug for midlerne i sektoren.
Vi har også Palle Simonsen, som i hvert fald har været konservativ og også minister og i dag er formand for regeringens Ældreboligråd.
Han siger: Det er meget betænkeligt at tage pengene.
Var det ikke en idé, om Det Konservative Folkeparti herinde på Borgen også lyttede til Det Konservative Folkeparti ude i landet og ændrede holdning i det her spørgsmål?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Vi har ikke tænkt os at ændre på linjen for den almennyttige sektor, heller ikke i forhold til Landsbyggefonden.
Faktisk mener jeg, at Socialdemokratiet maler sig selv længere og længere op i et hjørne, hvor de ikke engang har følgeskab af deres i øvrigt trofaste makkere i Det Radikale Venstre.
Så svaret til hr. René Skau Björnsson er, at Det Konservative Folkeparti og regeringen har tænkt sig at fortsætte den kurs, som er lagt på området.
Det har hele tiden været forudsat, at den almennyttige sektor på sigt skulle hvile i sig selv, være selvfinansierende, og det har vi ikke tænkt os at ændre på.
Den sammenstilling, som Socialdemokratiet gør i forhold til ejerboligmarkedet, holder ikke.
Hele det almennyttige område er jo etableret netop for at sikre huslejer, som er uafhængige af konjunkturer, renteforhold og lignende, og derfor kan man ikke sammenligne det med ejermarkedet.
Der er nogle fordele for lejerne, og de fordele adskiller sig fra ejerboligmarkedet.
Omvendt har boligejerne nogle fordele, som adskiller sig i forhold til dem, der bor i almennyttigt byggeri.
Det skal man ikke sammenligne med hinanden, for det er to usammenlignelige størrelser.
René Skau Björnsson (S), 2006-10-05:
Jeg vil spørge ind til en sag, der er meget betydningsfuld for landets lejere i de almene boliger.
I de her år, hvor ejerne jo har gyldne tider, strammes grebet lidt om lejerne i det her land, og siden 2002 har regeringen taget ca. 8 mia. kr. i Landsbyggefonden.
Med det forslag til finanslov, der ligger lige nu, kan vi se, at man lægger op til at tage 3,2 mia. kr. over de næste 4 år.
Vi har bl.a. fra socialministeren fået en rapport om den almene boligsektors fremtid, som beskriver, at skal vi have de almene boliger op i standard, og skal der gøres noget for at renovere og forbedre de boliger, så er der brug for alle pengene fra Landsbyggefonden til den almene sektor.
Det må gøre indtryk på De Konservative og på den konservative ordfører.
Vil man slække på kravet om, at der skal tages 3,2 mia. kr. fra Landsbyggefonden i de kommende år?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Derfor vil jeg jo ikke fortælle, hvis jeg tænker på et tal.
Jeg mener, at det her er for vigtigt til, at vi kan lege den sædvanlige leg med bud og overbud.
Vi må have et aftaleforløb, et forhandlingsforløb, hvor vi i fællesskab finder frem til et ambitionsniveau, der er tilstrækkelig højt til, at det kan være drivkraft for alle gode kræfter, der gerne vil noget på det her område.
Men det må ikke blive så højtflyvende, at det ikke har en realisme i sig.
Det punkt skal vi i fællesskab finde, og det er så vigtigt, at jeg ikke mener, vi for tidligt skal begynde at kaste os ud i en talleg, endnu før vi ved: Hvad vil de forskellige tal koste?
Hvad vil de forudsætte?
Hvis jeg har et tal i hovedet, er det højst et, jeg tænker på.
Jeg vil ikke meddele det her, for jeg mener, at det ville kunne afspore frem for at fremme diskussionen.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-10-05:
Nu roste jeg jo ikke vicestatsministeren for alt det, han har gjort gennem 5 år, for der er ikke så meget at rose.
Men jeg er glad for, at fru Pia Christmas-Møller siger, at det så selvfølgelig skal være væsentlig mere ambitiøst, når det skal være en ambitiøs energipolitik, end det, der er lavet i de seneste par år.
Jeg kan altså konkludere, at vi så skal betydeligt op over 33 pct. vedvarende energi i 2025, for det er bare, hvad vi ellers ville have fået ved at gøre, som vi gjorde i år.
Så det vil jeg meget gerne have at vide.
Det må være det, fru Pia Christmas-Møller nu siger, nemlig at vi skal væsentlig op over 33 pct. vedvarende energi i 2025.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Når man opstiller nye ambitioner, er det nye mål, og så er det jo ikke bare at køre videre, som om intet var hændt.
Så er det et skifte.
Og det er, hvad vi håber kan blive resultatet af de forestående forhandlinger, både i forbindelse med nye nationale aftaler, og når vi skal forhandle i EU på topmødet her i oktober måned.
Må jeg så ikke sige, at det jo er dejligt at blive rost, men vi kan ikke rigtig lide at blive rost for noget, vi ikke har gjort.
Jeg må altså bedrøve fru Anne Grete Holmsgaard med, at vicestatsministeren, min partiformand, ikke på noget tidspunkt på Det Konservative Folkepartis landsmøde eller andre steder har tilkendegivet, at han var ked af at have stået i spidsen for en afviklingspolitik – af den enkle årsag at han ikke har stået i spidsen for sådan en politik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-10-05:
I SF er vi meget, meget glade for rækken af omvendte syndere i regeringen.
Så er der vicestatsministeren, som på De Konservatives landsrådsmøde gik til bekendelse: Han var ked af, at han havde ført afviklingspolitik i så mange år.
Endelig er der den konservative ordfører, som siger, at hun vil have en meget ambitiøs energipolitik.
Så er det bare, jeg gerne vil have den konservative ordfører til også at sige: En meget ambitiøs energipolitik er selvfølgelig at gøre væsentlig mere end bare at køre videre lineært fremad i forhold til det, der er gjort gennem de seneste par år.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Nu er det ikke overraskende, at hr. Torben Hansen er lidt ærgerlig og indebrændt på sin partifælles vegne.
Hr. Svend Auken har jo en fortid som energiminister, og han havde det med at bygge paladser både af den ene og den anden karakter og slå ud med armene, og vi lider under og har lidt under en del af hans fejlgreb, herunder at han ikke mestrede, at vi fik et andet basisår i forbindelse med Kyotoaftalen.
Det lider vi under, men ikke desto mindre har vi, f.eks. i forhold til opfyldelsen af Kyotoaftalen, fået bragt mankoen ned fra 20-25 mio. t til 2-7 mio. t.
Det er dog noget.
Vi mener, at vi, når vi skal have genforhandlet Kyoto og have sat nye mål op, så igen skal sørge for at være tilstrækkeligt ambitiøse.
Og igen: Det her med at være ambitiøse er et centralt drivmiddel set med konservative øjne, men det må bare ikke kamme over.
Man må ikke blive så ambitiøs, at ingen tager målsætningerne alvorligt.
Der skal være drivkraft og visioner, som lige nøjagtig driver os til at gøre det yderste, og dermed når vi længst.
Torben Hansen (S), 2006-10-05:
Det er jo en gammel og kendt teknik, at hvis ikke man kan komme med et ordentligt svar, kan man altid angribe folk på deres lødighed.
Det gjorde den konservative ordfører så også.
Når man taler om lødighed, vil jeg bare endnu en gang henvise til den konservative ordførers egen tale og ordene: Det Konservative Folkeparti vil fortsat gå forrest.
Det eneste, jeg hørte der, var, at man sådan set ikke har gået forrest de seneste 5 år.
Man har været den, der har bakket allerhurtigst.
Jeg kunne også konstatere, at jeg dybest set ikke fik noget svar på, hvad man vil.
Nu siger man: Jo, vi vil måske noget, og de der klimaændringer kan det også godt ske der er noget om.
Men kunne man ikke bare løfte sløret lidt for, hvad det egentlig er for nogle målsætninger, som Det Konservative Folkeparti synes er vigtige?
For i statsministerens åbningstale indgik ordet klima ikke en eneste gang, og vi må konstatere, at det problem, der optager allerflest mennesker globalt, rent faktisk er, at de er ved at blive ramt på fiskeri, på landbrug, de steder, hvor de bor, på grund af de klimaforandringer, der sker.
Og vi kan konstatere, at der ikke er nogen i den danske regering med statsministeren i spidsen, der vil tage ordet klima i sin mund.
Kunne Det Konservative Folkeparti ikke løfte sløret lidt for, hvordan man vil skubbe til den bold?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Jeg synes, sagen er for vigtig til at gå ind i den mindre lødige del af hr. Hansens retorik.
Jeg vil gå direkte til sagen: Det Konservative Folkeparti er meget optaget af, at det bliver et meget ambitiøst resultat, vi i fællesskab når, når vi skal blive enige om et fælles indspark til EU's diskussion ved topmødet i oktober måned.
Så jeg mener faktisk, at det er et gode, at vi i de fleste situationer har opnået brede politiske flertal.
Med hensyn til opnåede resultater kan jeg nævne energispareaftalen, hvor vi har opnået effektiviseringer og besparelser på 1,5 pct. pr. år, og det har været med til at give Danmark den meget pæne position på internationalt niveau.
Så der er altså en lang række områder, hvor vi har bidraget til at styrke vores position.
Vi er førende, når det gælder andelen af vedvarende energi til dækning af vores samlede forbrug.
Jeg er enig i, at ambitiøse mål i sig selv kan være en drivkraft.
Socialdemokraterne sætter måske målene på et for urealistisk niveau, og hvis man sætter dem på et for urealistisk niveau, risikerer man, at folk opgiver på forhånd.
Torben Hansen (S), 2006-10-05:
Jeg kan forstå på den konservative ordførers tale, at Det Konservative Folkeparti fortsat ønsker at gå forrest på hele energiområdet.
Jeg vil sige, at det godt kan være, at man er gået forrest indtil nu, men det har været i et andet gear end alle andre.
Vi andre har brugt fremadgear, og De Konservative har brugt bakgearet de seneste 5 år.
Det kan vi også se på de meget drastiske besparelser, der har været inden for energiområdet.
Det kunne jo være meget sjovt, om den konservative ordfører lige kort kunne ridse nogle af de kæmpestore resultater op, som man har opnået inden for vedvarende energi i de seneste 5 år, i den her regerings tid, for man har ingenting opnået, udover at man har fjernet alle målsætninger.
Vi kan også læse i Information den 30. maj, at Grundfosdirektøren i en industrileder skriver om klimakrisen: Regeringen sover.
Det synes jeg egentlig er et fremragende billede på de seneste 5 år.
Men så skal vi prøve at kigge lidt fremad.
Nu vil man åbenbart en hel masse, men vi har ikke hørt noget konkret endnu.
Er man parat til bindende målsætninger, og hvad skal der være i de målsætninger på VE-området?
Eller bliver det bare varm luft, som vi har set i de seneste 5 år?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-10-05:
Der skal i den grad investeres i nye vedvarende energikilder, der skal i den grad fortsat investeres i bioteknologi.
Det er der slet ikke to meninger om.
Vi har jo også vist vejen.
Vi har afsat betydelige midler, og der skal sættes endnu flere midler af til at forske i nye energiformer.
Så jeg ved ikke rigtig, hvilken form for uenighed fru Line Barfod prøver at spørge ind til her, for den er der ikke.
Vi skal bruge forskningspenge på disse områder, og det har vi også vist viljen til.
Det har vi allerede gjort her i 2006 med penge til at forske i andengenerationsbiobrændsler, og vi er parate til at gå videre i det spor i 2007 og i de kommende år.
Der er afsat betydelige beløb.
Line Barfod (EL), 2006-10-05:
Det glæder mig da, hvis fru Pia Christmas-Møller nu siger, at man ikke nødvendigvis er kommunistisk agitator, fordi man rent faktisk fortæller, at der er forældre og børn, der oplever nedskæringer i daginstitutionerne.
Det andet var det her med miljøet.
Der glæder det mig også, at fru Pia Christmas-Møller siger, at der kan være gode grunde til, at man bekymrer sig oprigtigt for miljøet, fordi man faktisk mener, at det er nødvendigt at gøre noget for miljø og energi.