runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-10-26:
Nu bliver jeg jo nødt til at afprøve, om jeg har forstået finansministeren.
Jeg skal altså forstå fiM009S05500649subh.fm Page 554
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM nansministeren sådan, at vi skal gå ud i den glade verden og fortælle børnefamilierne, at det, at der i over halvdelen af kommunerne spares mere på daginstitutionernes budgetter, end et faldende børnetal kan begrunde, skal de opleve som en serviceforbedring, for det siger finansministeren selv.
Jeg tror, det bliver svært, når det er sådan, at vi kan se, at det sådan set har været tanken hele tiden i kommunalaftalen med regeringen.
Men hvis det er det, der er opgaven, så tror jeg, at jeg trygt overlader den til finansministeren selv, for det tror jeg ikke jeg kan få nogen til at forstå.
Torben Hansen (S), 2004-10-26:
Jonglerer med tallene?
Jeg citerer sådan set bare ministerens eget svar fra den 15. september 2004 på spørgsmål nr. S 5585, hvor det af tallet fremgår klart og tydeligt, hvad der samlet er forsvundet fra Miljøministeriets ressortområde siden 1. januar 2002, og det er altså 3,5 mia. kr., uanset hvordan man vender og drejer det.
Men jeg fik faktisk ikke noget svar på mit spørgsmål omkring individuel miljøgodkendelse af landbrug.
Det synes jeg da ville være interessant og et stort politisk fremskridt.
Det ville jo også betyde, at vi så skal i gang med at genforhandle vandmiljøplan III, for der ville man jo heller ikke være med til at lave individuel miljøgodkendelse på trods af, at ekspertgrupperne havde sagt, at det ville give en mindre kvælstofudvaskning.
Jeg vil godt have et svar på, om man vil være med på det, eller om det, man har vedtaget i weekenden, bare er hul tale.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Hr. Torben Hansen og Socialdemokratiet kan jo godt lide hele tiden at jonglere med de her milliarder, som regeringen har sparet.
Det skal vi ikke slås så meget om, for tallene er rigtige nok.
Hvis man tager de akkumulerede tal, og det gør Socialdemokraterne naturligvis, man tager jo ikke bare sådan de lidt mere beskedne tal, man også kunne gribe fat i, men de akkumulerede tal, 3,5 mia.kr., så glemmer man bare hver gang at fortælle, at de 2,2 mia. kr. er taget fra øststøtten.
Der tror jeg, at hr. Torben Hansen ved, at der også under den tidligere regering jo var overvejelser om, at når nu de nye østeuropæiske lande kom ind i EU og kunne søge regional støtte og andre ting i EU, så skulle vi ikke længere fra dansk side give dem miljøstøtte.
Det tror jeg at Socialdemokratiets ordfører også må erkende.
Nu kan jeg heldigvis min egen tale fra landsrådet, og derfor ved jeg også, hvad den præcise formulering var.
Det står jeg helt ved.
Det tror jeg vi skal have sat mere fokus på.
Jeg glæder mig til at gå i dialog med hr. Torben Hansen om det.
Det er klart, at der er noget med nogle størrelser og sådan noget, hvor der i dag er nogle regler, hvis man har over 250 dyreenheder.
Skulle vi prøve at sætte det antal lidt ned, så lidt flere kommer ind og bliver reguleret som industri?
Hvad det betyder af både plusser og minusser for frihedsgraderne for den enkelte landmand, det vil jeg meget gerne gå i dialog med hr. Torben Hansen om.
Det der med, at flere ressourcer til miljøet specielt skulle være en socialdemokratisk sag, det ved hr. Torben Hansen godt jeg ikke er enig i.
Der er også den større ideologiske ramme.
Når nu hr. Torben Hansen har været så venlig at ulejlige sig med at læse min landsrådstale, vil hr. Torben Hansen også kunne se der, hvad det er for en tankegang, der ligger bag, at også for en konservativ er der en erkendelse af, at det koster at føre en markant miljøpolitik.
M009S05500649subh.fm Page 557
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Torben Hansen (S), 2004-10-26:
Det Konservative Folkeparti har haft landsrådsmøde i den forløbne weekend, og en af de ting, som man vedtog, var et program om natur og miljø.
Deraf fremgår bl.a., at Det Konservative Folkeparti vil regulere landbruget som industri.
Jeg er da glad for, at man nu begynder at nærme sig socialdemokratisk tankegods på det punkt, og der står også, at man vil styrke ressourcerne til miljøet.
Jeg er også glad for, at De Konservative nærmer sig socialdemokratisk tankegods på det punkt.
Men hvad med de beslutningsforslag, som regeringen med konservative stemmer både i seneste samling og forrige samling om individuel miljøgodkendelse af landbrug stemte ned?
Betyder det, at man, hvis vi fremsætter dem igen, og det gør vi, så denne gang med det konservative partiprogram i hånden fra miljøministerens side vil sige: Vi vil gerne stemme for sådan et forslag om individuel miljøgodkendelse af landbruget?
Det må være konsekvensen af det, man har vedtaget, eller også er det hul tale.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Det er mange store ord på en gang, og det er også mange postulater og insinuationer både mod kemikalieindustrien og landbruget og ministeren, og jeg ved ikke hvad.
Jeg tror også selv, at jeg har haft fornøjelsen af at svare hr. Keld Albrechtsen skriftligt for et par måneder siden på denne her sag.
Miljøstyrelsen er i gang med at tjekke det, de er i gang med at undersøge det, og de har lovet at vende tilbage.
Og så kan hr. Keld Albrechtsen snakke om sine små nakkehår, de har det jo meget med at rejse sig ganske tit.
Det er det her med at bede om hundrede procents sikkerhed for noget og bede om det her og nu, og at alting skulle være afklaret.
Nu bringer hr. Keld Albrechtsen det op og siger: Hov, hvordan går det med det her?
Hr. Keld Albrechtsen har fuldstændig ret i, at miljøministeren jo ikke går og holder styr på hvert eneste seminar, der holdes i Miljøstyrelsens regi.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 7
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-26:
Jeg synes godt nok, at ministeren sidste svar tyder på, at den her sag behandles meget lemfældigt hos ministeren.
Sidste år mente Miljøstyrelsen, at det var nødvendigt med et forbud.
Så går der kræfter i gang i det skjulte, som vi kun kender indirekte, og det må jo være kemiindustrien, hvem skulle det ellers være, ja, det er måske dansk landbrug, der M009S05500649subh.fm Page 556
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM presser på for at få lov til at bruge flere sprøjtemidler, det ved jeg ikke.
Jeg ved ikke, hvad det er for kræfter, men nogle har fået denne sag til at ligge dødstille i lang, lang tid, og nu ved ministeren ikke rigtig, hvordan det går.
Det synes jeg ikke er godt, det må jeg sige direkte.
Jeg er meget glad for, at ministeren nu vil undersøge, hvad der rent faktisk sker i den her sag, og får bragt en afklaring på, hvor langt vi egentlig er nået.
Det håber jeg at vi i Folketinget meget hurtigt kan få meddelelse om.
Jeg må indrømme, at nakkehårene begynder at rejse sig på mig, når mangelen på indsigt hos en minister er så stor, som den er i denne sag.
Men jeg håber, at jeg kan få et tilsagn om – det skal så være mit spørgsmål – at vi meget hurtigt kan få en redegørelse fra ministeren om, dels hvad status er i den her sag, dels hvad Miljøstyrelsen agter at foretage sig.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Jeg synes egentlig ikke, at det er så mystisk.
Som jeg sagde lige før: Miljøstyrelsen er i gang med at undersøge de her ting, og der kommer et bud tilbage til os politikere, når de er færdige med de undersøgelser.
Jeg skal også gerne undersøge, om de har afholdt et seminar, det har jeg ikke lige tjek på om de har.
Men som der jo også bliver givet tilsagn om, forventes der en afgørelse, når man har fået det her undersøgt.
Men jeg håber da, at hr. Keld Albrechtsen er enig med mig i, at tingene jo ikke er så enkle, at vi bare lidt på må og få kan forbyde det ene og det andet, uden i øvrigt kvalificeret at vide, hvad der skal komme i stedet for, der har den effekt, som glyfosat har.
Derfor er det vel rimeligt nok, at landets Miljøstyrelse får lejlighed til at undersøge det, når der kommer ny viden, nye resultater.
Vi siger til dem: Vil I godt være venlige at undersøge, hvad vi skal lægge i det her.
Så får de lejlighed til at komme med et bud.
Hvis de har lovet, at det kommer i efteråret, går jeg ud fra, at det kommer i efteråret, men det vil jeg gerne få tjekket.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-26:
Nu skrev ministeren jo til os i Miljøudvalget den 28. juli, så vidt jeg kan se af papiret, at der her i efteråret skulle afholdes et seminar om problemet, og at Miljøstyrelsen som den ansvarlige myndighed forventer at træffe afgørelse efter seminaret.
Nu ved jeg så ikke, om der har været et seminar, men efteråret er vel ved at nærme sig.
Er der kommet noget ud af det?
Er det blevet afklaret så meget, at ministeren nu kan sige til Folketinget med hundrede procents sikkerhed: Der sker ikke en nedsivning, det er ikke i drænvandet, og der er ikke sprækker i lerjorden, sådan at det ryger ned i vores grundvand?
Kan ministeren sikkert sige det, så det er derfor, at ministeren ikke vil gribe til et forbud?
Er det situationen?
For vi kan jo alle være trygge, hvis det er situationen.
Men jeg er bange for, at det ikke er situationen.
Det er altså meget mystisk, er jeg nødt til at sige til ministeren.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Miljøministeren kan i hvert fald afvise at være under pres fra Monsanto eller kemikalieindustrien i al almindelighed; jeg har ikke hørt fra dem, heller ikke i den her anledning.
Men det nye, der er sket, er vel, at siden juni 2003 har Miljøstyrelsen iværksat nogle opfølgende undersøgelser for at få årsagen til de konkrete fund i vand, som hr. Keld Albrechtsen refererer til, undersøgt.
Der er jo tale om nogle meget små vandforsyninger, og Miljøstyrelsen, som jo er vores faglige ekspertise på området, har sagt, at de må mere ned i, hvad det skyldes, og hvad der er fundet, og så få kigget på det.
Jeg regner da med, at jeg får en afrapportering om det inden så længe.
Vi må stadig væk huske, at Miljøstyrelsen er den faglige ekspertise.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-26:
Begrænset anvendelse synes jeg er et lovlig flot udtryk, når det finder sted ved brug af tæt mod halvdelen af alle sprøjtemidlerne.
M009S05500649subh.fm Page 555
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Jeg vil godt spørge ministeren, om der er sket nogen ændringer siden den 3. juni 2003.
Den daværende miljøminister sendte dengang en meddelelse ud om, at Miljøstyrelsen nu lagde op til, at der indføres et forbud mod at anvende glyfosat efter den 15. september.
Grunden til det var, at der var fundet glyfosat i drænvand, og at det ikke kunne udelukkes, at der kan ske en transport via sprækker i lerjorden ned til de dybere lag.
Miljøstyrelsen fastslog dengang, at det øvre grundvand også er en ressource, der skal beskyttes.
Eller er det bare, fordi ministeren er under pres fra kemikalieindustrien og ikke tør gribe ind over for så mægtige koncerner som Monsanto?
Det er jo den fornemmelse, man får, jo mere man studerer den her sag.
Connie Hedegaard (KF), 2004-10-26:
Det er rigtigt nok, som hr. Keld Albrechtsen siger, at mængden af sprøjtemidler er svagt stigende.
Det er den indimellem.
Det er nogle meget, meget små fluktuationer, og indimellem kan de være svagt stigende, men i øvrigt på en kurve, der grundlæggende er faldende.
Jeg tror, hr. Keld Albrechtsen også er klar over, at Miljøstyrelsens vurdering jo har været, at grunden til, at der var en svag stigning sidste år, skyldtes en ændret sammensætning af afgrøder. Så det var lige for at reflektere over det.
Så til det med glyfosat.
Der er jo nogle regler for, hvornår Miljøstyrelsen kan godkende et sådant pesticid, og hvornår den ikke kan godkende det.
Der er en grænseværdi, og den siger, at der ikke må være mere end 0,1 mikrogram pr. liter i vand.
Hvis man overtræder det, så skal det forbydes; hvis det ikke overtrædes, så skal det ikke forbydes.
Hr. Keld Albrechtsen og jeg kan jo ikke sidde og rafle om, hvilke pesticider der er de værste.
Vi er nødt til at have noget faglig ekspertise, der fortæller os noget om, hvordan man skal håndtere de her ting.
Der forstår jeg, at den store fordel ved glyfosat er, at stoffet holder sig oppe i de øvre jordlag.
Hvis man ellers skulle bruge noget andet, der havde samme virkning, ville det i virkeligheden indebære en større risiko for grundvandet og for, at det siver ned.
Derfor er der den her begrænsede anvendelse af glyfosat, og derfor er den lovlig efter en faglig vurdering i Miljøstyrelsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-10-26:
Det er et spørgsmål, som drejer sig om et sprøjtemiddel, som vi har problemer med, nemlig giftstoffet glyfosat.
Det er sådan, at formentlig tæt op mod halvdelen af alle de sprøjtemidler, der postes ud på vores marker, indeholder dette giftstof, glyfosat.
Vi har endda set, at mængden af sprøjtemidler desværre er stigende.
Det er ikke lykkedes for regeringen at få det begrænset.
Samtidig har ministeren endnu ikke, så vidt jeg ved i hvert fald, men det er det, jeg vil spørge om,
turdet gribe til det nødvendige forbud mod brug af glyfosat – ikke mindst i efterårsperioden, hvor der er særlig vådt på markerne, og hvor risikoen for, at det når frem til vores drikkevand om ikke særlig lang tid, jo er meget stor.
Det er mig en kilde til stadig undren, at ministeren bare lader den sag flyde.
Det håber jeg så heller ikke er tilfældet.
Så hvornår kommer det forbud?
Thor Pedersen (V), 2004-10-26:
Problemet er, at fru Sandy Brinck jo ikke kan fortælle, hvordan virkeligheden ser ud, hvis ikke hun selv forstår den.
Det er jo det, der er problemet.
Det eneste, regeringen kan som udgangspunkt, er at sikre, at kommunerne under et, fordi vi har kommunalt selvstyre, har de midler, som er til rådighed, der sikrer, at man kan finansiere det niveau, vi kender i dag, plus endnu mere næste år.
Hvordan man vælger at disponere i den enkelte kommune, det er jo en del af den lokalpolitiske debat.
Det må man diskutere i kommunen, og det må vi gøre til genstand for debatten op til kommunalvalget.
Medmindre man ønsker, at finansministeren skal styre den enkelte kommune på hovedkonti.
Så må man fremsætte det forslag, og så vil jeg overveje det.
Det er en ret stor tillid at give til en finansminister, vil jeg sige.
Jeg forstår godt, at man har den, men jeg mener ikke, at det er i overensstemmelse med folkestyrets grundidé.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Boisen (EL), 2004-10-26:
For den vidtgående specialundervisning er det jo en lille håndfuld institutioner, der overgår til regionerne, mens andre bliver i kommunerne.
Eksempelvis har man i Københavns Amt to skoler, Kirkebækskolen og Geelsgaardskolen.
Det andet spørgsmål, jeg ville rejse, er omkring den fysiske planlægning i hovedstadsområdet: Hvordan sikrer vi med reformen en sammenhæng mellem nybyggeri og infrastruktur?
Hvordan sikrer vi den rigtige rækkefølge i udbygningen af hovedstadsområdet i stedet for en hovedløs konkurrence mellem kommunerne?
Ender vi i en situation, hvor Græsted eksempelvis bygger store, nye erhvervsområder, mens andre områder tættere på København forslummer?
Hvordan forestiller Venstres ordfører sig, at vi efter strukturreformen får hovedstadsområdets planlægning til at hænge sammen?
Torben Hansen (S), 2004-10-26:
Jeg er ked af at skuffe ministeren.
Det er altså ikke ministerens tale, jeg har taget udgangspunkt i, det er det program, man har vedtaget, og som ligger på Det Konservative Folkepartis hjemmeside.
Jeg vil gerne gå op og læse ministerens tale, det skal ikke være det.
Men i forhold til ressourcer er det jo lidt specielt, at man nu siger, at det vil man da også prioritere, samtidig med at miljøministeren er medlem af en regering, der ifølge miljøministerens egne svar har fjernet samlet 3,5 mia. kr. fra miljøområdet de seneste 3 år, 4 år, og også næste år – også næste år – under miljøministerens eget direkte ansvar endnu en gang fjerner 54 mio. kr. fra området.
Det viser da, at det bare er hul tale, at man vil styrke området.
Men omkring dyreenheder og individuel miljøgodkendelse, som man tidligere har stemt imod, forstod jeg også, at hvis vi lægger det forslag i salen om ganske få uger – vi vil meget gerne hjælpe ministeren med det her –
så vil ministeren som medlem af denne regering, der tidligere har stemt kraftigt imod og slået korsets tegn for sig, sige: Det synes vi er en fantastisk idé.
Og hun vil overbevise resten af regeringen, herunder Venstre, om, at vi skal have individuel miljøgodkendelse ned til 100 eller helt ned til 40 dyreenheder.
Er det sådan, det skal forstås?
Jens Hald Madsen (V), 2004-10-26:
Jeg synes jo, det er interessant, at hr. Ole Stavad afkræver regeringen klare meldinger.
Når man så vil have klare meldinger fra Socialdemokratiet, hvad er der så, man hører?
Først en masse snak om, at man godt kunne rykke rundt på geografien, og lige pludselig hedder det sig så, at hvis det blev afklaret til nytår, så kan det nok ikke gøres i denne omgang.
I denne omgang?
Hvornår kommer en anden omgang?
Der blev nævnt, at Roskilde Amt gerne vil til hovedstadsregionen, og jeg vil da gerne sige som borgmester i Lejre, at vi ville da gerne have været med i hovedstadsregionen.
Ville det så i givet fald sige, at hvis Socialdemokratiet fik magten, indflydelsen på det, så ville de f.eks. sige, at så skulle Roskilde Amt ind i hovedstadsregionen?
Kunne man dog ikke få nogle klare meldinger fra hr. Ole Stavad?
Ole Stavad (S), 2004-10-26:
Jeg kan sige, at det, der nærmest har overbevist mig om, at vi skal være forsigtige her, er, at jeg så i mit fjernsyn,
at nogle af de socialdemoM009S05500649subh.fm Page 584 Thursday, November 11, 2004 4:03 PM kratiske borgmestre, som jeg sætter allerallerstørst pris på, og som jeg i øvrigt føler jeg i det hele taget er på linje med, har været parat til at sælge deres mest rekreative områder, hvis de kunne tiltrække tilstrækkelig rige mennesker til deres kommune.
Det har været borgmestre, som har følt sig økonomisk, vækstmæssigt meget, meget klemt, og derfor har jeg forståelse for det.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-26:
Det er om at få lys i lampen, før der sker noget.
Det er rigtigt, men når vi tager miljøområdet og andre områder, så er det jo sådan, at selv socialdemokratiske borgmestre er klart overbevist om, at man kan løse de miljømæssige opgaver, og at man kan løse planopgaverne i kommunerne.
Hvad er det så Socialdemokratiet i Folketinget ønsker, at der skal tages væk fra kommunerne, når nu dets borgmestre meget klart mener, at de kan løse opgaverne og sådan set glæder sig til at overtage de her opgaver i de nye kommuner?
Ole Stavad (S), 2004-10-26:
Det gælder helt generelt.
Det andet, jeg godt vil sige til hr. Thor Gunnar Kofoed, er, at hvis han husker tilbage, så var det stort set en enig opposition, der stemte imod, da man i denne regerings tid flyttede naturområdet over til kommunerne.
Det har givet en række problemer.
Vi vil godt se på, om det var en rigtig beslutning.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-26:
Hr. Ole Stavad talte om de der meget klare meldinger om, hvad Socialdemokratiet vil lave om, hvis det kom i regering
; vi er jo mange, der håber på, det aldrig sker, men o.k.
Det er jo ikke kun på landkortet, at der skal være flere nordjyder – det må de jo selv klare i Nordjylland – men det er også til de der opgavefordelinger.
Miljøområdet siger de, at de også vil lave om på.
Hvad er det helt konkret, at man vil?
I dag er det jo sådan, at langt over 60 pct. af opgaverne på miljøområdet, både løsningsmæssigt og økonomisk, løses i kommunen.
En meget lille del løses i amtet.
Hvad er det, man vil flytte væk?
Vil man tage opgaver fra kommunen og flytte til regionen?
Det er jo i hvert fald ikke det, Socialdemokraternes borgmestre ønsker.
Er det sådan helt klart?
Er det kun sådan et politisk spil af Socialdemokratiet i Folketinget, eller er der vitterlig noget, man vil flytte væk fra kommunerne?
Ole Stavad (S), 2004-10-26:
Det, som fru Marianne Pedersen og andre har forsøgt at fremstille som en meget stor nyhed, kan jeg i hvert fald sige er en nyhed, som har været ude tidligere.
Jeg deltog for nylig i et møde, hvor både hr. Frank Jensen og fru Marianne Jelved også deltog, og hvor det, jeg har sagt her, var helt tilsvarende det, som både den radikale leder og den socialdemokratiske ordfører sagde på det pågældende møde.
Hvis vi skal sige, hvor lang tid der er en rimelig mulighed uden at træffe meget indgribende beslutninger i en udvikling, der sker, hvor ting bliver lagt fast geografisk, vil jeg nok sige det på den måde, hvis jeg skal prøve at være rimelig præcis, at i det øjeblik, hvor vi kan sige, at geografidiskussionen er på plads, og det skal den være til nytår, så tror jeg, man må erkende, at så kan man have nogle forskellige opfattelser, men så bliver det formentlig ikke i denne omgang, at man kan begynde at rykke meget rundt på landkortet, hvis ikke der skal opstå nogle store problemer.
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Jamen jeg fik ikke svar på, hvor lang tid »lang tid« er i Socialdemokratiets terminologi.
Hvor længe skal der gå, før man siger, at nu kender man landkortet, nu er reformen tæt på at blive vedtaget, så man laver ikke noget om?
M009S05500649subh.fm Page 583
Thursday, November 11, 2004 4:03 PM
Nu har man brugt mange kræfter på at fortælle, at man ville lave om, men hr. Ole Stavad lukker her op for en mulighed for, at man alligevel ikke vil lave noget om, dersom der går for lang tid fra nu af og til Socialdemokratiet får regeringsmagten.
Jeg spørger så, hvor lang tid er »lang tid«?
Ole Stavad (S), 2004-10-26:
– undskyld, nord.
Tak for hjælpen.
Geografien bør være korrekt.
Derfor er der jo kun én mulighed, og det er at se mod syd.
Det, der var vores opfattelse, da vi sad ved forhandlingsbordet, og det tror jeg såmænd gerne at ministeren og andre vil bekræfte, var, at det ville være meget naturligt, hvis væsentlige dele af eller hele Viborg Amt eksempelvis blev en del af en nordjysk region.
Det så vi som noget naturligt, når vi skulle have sådan et landkort til at hænge sammen.
Der er det, jeg ikke forstår, hvad der har gjort, at man fuldstændig har set bort fra, at man havde det overordnede ansvar, også når man kiggede på den nordlige del af det jyske område.
Marianne Pedersen (V), 2004-10-26:
Jeg vil gerne gå lidt videre ad de spor, vi lige har diskuteret her.
Vi bliver ved med at høre om, at den nordjyske region er for lille.
Dernæst forstod jeg på hr. Ole Stavad, at Socialdemokratiet ser, at det giver nogle begrænsninger i muligheden for at ændre noget, såfremt der går for lang tid, inden Socialdemokratiet får regeringsmagten, så jeg vil gerne spørge: Hvor lang tid er »lang tid«?
Ole Stavad (S), 2004-10-26:
Der er jo ingen tvivl om, at hvis vi tager den mindste region, som bliver på under 600.000 indbyggere, hvor de tre største bliver på væsentligt over 1 million, og så har vi den næstmindste, der er et stykke over 800.000, så sker der jo en ændring, når det er sådan, at vi får en stor midtjysk region, fordi en lang række sygehusopgaver faktisk er blevet løst i Nordjyllands Amt for dele af den region, som kommer ind under den midtjyske.
Derfor er der hos alle fagfolk en stærk bekymring for, om vi ikke risikerer at undergrave et tilstrækkelig stærkt sygehusvæsen med de specialer, vi skal have, som vi – tror jeg – er enige om skal være af den højeste faglige kvalitet.
Derfor har jeg egentlig været meget forundret over, at vi på trods af andre uenigheder ikke har haft en meget, meget stærk enighed om, at vi, hvad enten det var regering eller Folketing, centralt havde et fælles ansvar for at sikre, at sådan blev det.
Så jeg forstår ikke, at hr. Knud Erik Kirkegaard, som jeg normalt kender som en saglig og faglig med- og modspiller, kan se fuldstændig bort fra den virkelighed og de advarsler, der er fra alle, som er sagkyndige på området.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-10-26:
Jeg kunne så forstå, at hr. Ole Stavad i modsætning til tidligere udsagn fra Socialdemokratiet ikke vil afvise, at der kan komme ændringer i regionsafgrænsningerne.
Hermed sender hr. Ole Stavad jo en bølge af mistrøstighed gennem hele systemet, for nu ved man så ikke, hvor man er henne, hvad angår Socialdemokratiet, så det er godt, at der ikke kommer et regeringsskifte efter det næste valg.
Mit spørgsmål er så, at når der er så stor utilfredshed med, at en region efter hr. Ole Stavads opfattelse er blevet for lille, og jeg forstår udmærket godt, at man gerne ville have været større, det er ikke det, så vil jeg godt bede hr. Ole Stavad om konkret at sige, hvad det er for nogle af de tillagte opgaver til regionerne, som den mindste region ikke er bæredygtig til at løse?