runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2001-04-19:
Også det lyder sympatisk, men der er vel ikke nogen i de aktiveringsordninger, vi har, der skal føle dem som en tvang og føle dem som noget, hvor man bliver udsat for, at man får sin menneskelige værdighed nedbrudt.
Det er vel ikke sådan, vi skal opfatte vores aktiveringsordninger. Derfor mener jeg sådan set heller ikke, at man vil have
et bedre fodfæste efter et halvt års ledighed
vi ved jo godt, hvordan risikoen er efter et halvt års ledighed.
Der er megen god ideologi og megen følelse bag forslaget, men der er altså også en hel masse ting, som man får ødelagt for disse mennesker.
Mogens Andreasen (UP), 2001-04-19:
Hr. Ole Vagn Christensen sagde, at vi skal beholde de ældre på arbejdsmarkedet, og det har jeg aldrig været uenig i.
Men her er der tale om folk, som igennem arbejdsformidlingen bliver sendt på en række kurser, som ikke er målrettet mod et ordinært job, og der har vi et meget stort problem.
Det er jo også sådan ifølge forslaget, at der skal være tale om, at man skal have været i ledighed i et halvt år, før man kan indgå i en sådan ordning, og så er der ikke tale om en 5-10-årig periode.
Det drejer sig om 50-60-årige, og det er simpelt hen vigtigt for os at få de årgange ud på arbejdsmarkedet og ikke have dem siddende i arbejdsformidlingen på en række kurser, som kan betragtes som almindelig anbringelse og ikke har noget formål med hensyn til at skaffe dem i beskæftigelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-04-19:
Forslagsstillerne vil have fjernet den nuværende tidsmæssige begrænsning på 52 uger for supplerende dagpenge for personer
i aldersgruppen 50-60 år, der ansættes i det private erhvervsliv med en arbejdstid på mellem 20 og 30 timer.
Et sådant ønske virker umiddelbart sympatisk, for intentionerne er, som det bliver sagt, at få flere ældre medborgere ind på arbejdsmarkedet.
Men man har overhovedet ikke set på, om der også kunne være ulemper ved et sådant forslag.
Hvis man fjerner den tidsmæssige begrænsning på 52 uger, risikerer man, at det bliver de fuldtidsbeskæftigede 50-60-årige, som står for skud, når en privat virksomhed har ordresvigt eller af andre grunde afskediger medarbejdere.
Med andre ord: Socialdemokratiet kan ikke støtte et forslag, der risikerer at få den ikke tilsigtede virkning, at a-kasse-lovgivningen skubber ældre medarbejdere forrest i afskedigelsesrækken og efterfølgende risikerer at fastholde dem på en nedsat arbejdstid med statstilskud.
Vi mener ikke, det er sundt for virksomhederne, vi mener ikke, det er sundt for den ældre, og vi mener i særdeleshed ikke, at det er sundt for samfundet.
Hertil kommer, at en fjernelse af 52-ugers-reglen vil øge risikoen for en omgåelse af intentionerne bag supplerende dagpenge.
Det kan nemlig ikke udelukkes, at der findes mange personer, der i en 5-10-årig periode gerne vil gå ned i arbejdstid med dagpenge i ryggen. Socialdemokratiet har sympati for den optagethed, der er af at få flere ældre medborgere ind på arbejdsmarkedet, som forslagsstillerne så godt giver udtryk for med forslaget.
Men sammenfattende mener Socialdemokratiet, at når vi holder fordelene op mod ulemperne, er der ulemper og spekulationsmuligheder i forslaget som gør, at vi ikke kan støtte det.
Mogens Andreasen (UP), 2001-04-19:
Nu skal jeg jo selvfølgelig vende tilbage til sagen i min ordførertale, men jeg forstår ikke arbejdsministerens argumenter, for regnestykket hænger vel ikke sådan sammen, som arbejdsministeren siger.
Det må vel være givet, at hvis man har arbejde i 20-30 timer og får supplerende dagpenge op til 37 timer, må det immervæk være billigere for det offentlige, end hvis man var på dagpenge hele vejen igennem 37 timer om ugen.
Mogens Andreasen (UP), 2001-04-19:
Jamen jeg forstår stadig ikke hr. Ole Vagn Christensen, når han siger, at arbejdsgiveren ikke ønsker at få disse 50-60-årige ind på arbejdsmarkedet.
Det kan man vel ikke udtale sig om på forhånd. Jeg mener helt sikkert, at vi skal gøre dette forsøg frem for at have folk siddende i arbejdsformidlingen og ustandselig sende dem på kurser.
Vi skal gøre forsøget.
Vi har gjort et forsøg med efterlønsordningen og ændret den for at beholde de ældre på arbejdsmarkedet, og her kan vi så gøre et forsøg på at få de 50-60-årige ud, hvis vi kan få dem væk fra det system, der ligger i arbejdsformidlingen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Kristeligt Folkeparti kan støtte forslaget her.
Vi vil selvfølgelig se med interesse på de høringssvar, der er kommet, og jeg formoder, at der kommer flere.
Det er jo ikke særlig smart at putte så mange ting sammen, men hvis man er for dem alle sammen, er det selvfølgelig ikke så indviklet, og det håber vi at vi er.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-19:
Jeg skal undlade at trætte Tinget med en gennemgang af forslagets konkrete indhold, men blot konstatere, at Det Radikale Venstre med glæde kan støtte op om forslagets indhold.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Forslaget har til formål at justere arbejdsløshedsforsikringsloven og lov om befordringsrabat til efterlønsmodtagere som følge af førtidspensionsreformen samt at foretage en række mindre ændringer og præciseringer i arbejdsløshedsforsikringsloven og i lov om børnepasningsorlov.
Der samles således op omkring følgende otte elementer:
Det foreslås videre, at betingelserne for ret til mindstesatsen lempes for medlemmer, som starter selvstændig virksomhed.
Således skal fuldtidsarbejde som lønmodtager og perioder med selvstændig virksomhed i det væsentlige omfang indgå i den 3-års-periode, som udgør grundlaget for mindstesatsen.
Videre foreslås reglerne om selvstændig bibeskæftigelse
i efterlønsperioden ændret i de tilfælde, hvor virksomheden drives i interessentskabsform.
Som følge af fremsættelse af førtidspensionsreformen foretages der nogle konsekvensændringer i lov om arbejdsløshedsforsikring og i lov om befordringsrabat til efterlønsmodtagere m.fl. Som et femte og sjette element, der begge vedrører efterlønsbidrag, er, at medlemmer, der ikke ville kunne opfylde efterlønsordningens anciennitetskrav, ikke skal opkræves for efterlønsbidrag, samt at lempe reglerne om tilbagebetaling af efterlønsbidraget for medlemmer, som fravælger efterlønsordningen før det tresindstyvende år, således at bidraget tilbagebetales kontant, hvis beløbet ikke overstiger syv gange højeste dagpengesats.
Beløbet skal i stedet overføres til en anden pensionsordning, som er et led i et ansættelsesforhold.
Hvis en sådan ordning ikke findes i det nye ansættelsesforhold, overføres beløbet til en bestående eller nyoprettet privattegnet pensionsordning.
Endelig foreslås det som det sidste element, at ledige, der modtager ledighedsydelse efter lov om aktiv socialpolitik, får samme adgang til børnepasningsorlov som personer, der modtager kontanthjælp.
Forlig eller ej er Dansk Folkeparti positivt indstillet over for de foreslåede justeringer, som efter det oplyste har begrænsede økonomiske konsekvenser for det offentlige, men som fjerner nogle skønhedspletter på de nævnte lovgivningsområder.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jeg iagttog med meget stor glæde, at hr. Ole Sohn brugte udtrykket nordkoreansk som et skældsord.
Jeg må sige, at der foregår en virkelig epokegørende personlig udvikling med hr. Ole Sohn, og det skal jeg kun hilse med tilfredshed.
Det, jeg bad om ordet for, var egentlig for at rette en misforståelse.
Hr. Ole Sohn gav udtryk for, at vi i Det Konservative Folkeparti går ind for udbudspligt.
Vi har rent faktisk en beslutning fra vores landsråd om, at det er kommunerne selv, der skal tage stilling til, hvorvidt der skal foretages udbud eller ej.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Det er altid rart at konstatere, at ordføreren for Det Konservative Folkeparti er blevet glad igen, ja, næsten lykkelig.
Det er et ædelt og reelt formål, som man kan diskutere, men med det her lovforslag, som blandt andet bygger på justeringer, konsekvensrettelser af førtidspensionsreformen, var man jo i den situation, at Venstre og De Konservative blokerede for, at man kunne udlicitere en opgave.
Venstre og De Konservative satte sig i spidsen for og gjorde det til et kardinalpunkt, at der ikke skulle udliciteres, hvad angår administrationen af fleksydelserne.
Der skulle opbygges en ny bureaukratisk, statsstyret, nordkoreansk mønstermodel af en a-kasse, som skal administreres af staten og kommunerne.
Nu får vi slagsmålet, for kommunerne vil selvfølgelig ikke administrere det.
Det er komplet umuligt for dem at have med at gøre.
Så det er en af de ting, som vi givetvis ville være nødt til at løfte i næste samling.
Selv om SF normalt er meget kritisk over for udliciteringer, medmindre man stiller nogle præcise krav, så vil vi være meget åbne over for at se på en udliciteringsmodel af den af Venstre og De Konservative nyetablerede, statslige, bureaukratiske fleksjobydelseskasse til privat regi.
Jeg har fået den forståelse, at der er en hel del private organisationer, som er indstillet på at gøre det, dem, der har en vis erfaring i det.
Jeg tror også, at man kan bruge Venstres og De Konservatives forslag om udbudspligt, at de kan gøre det både bedre og billigere, men det kommer vi jo tilbage til, for jeg tror, at vi bliver nødt til at lave en konsekvensrettelse.
Til gengæld er der et spørgsmål til ministeren, det gælder i øvrigt til hele kredsen bag forliget om førtidspensionsreformen: Der er det problem, som ikke bliver løst med lovforslaget, at hvis man bliver ledig fra et fleksjob, så får man selvfølgelig fleksjobydelse.
Men bliver man restitueret så meget, at man kan gå fra et fleksjob til et ordinært job, så går man tilbage i a-kasse-systemet som nyindmeldt, dvs. at man skal have 1 års anciennitet, hvorimod hvis man blev i fleksjobydelsen, ville man kunne få ydelse med det samme. Det vil sige, at der her er et problem, som gør, at man stiller en gruppe personer dårligere, end det har været tiltænkt af nogen af parterne, jeg tror, uanset hvilken side af sagen man er på. Derfor mener jeg, at det er en af de ting, vi skal tage op under udvalgsbehandlingen og se på, om det kan løses i forbindelse med det her alt godt fra havet rodekasse-lovforslag, eller om det skal tages op i en anden sammenhæng.
Det er jeg ikke helt på det rene med.
Men jeg vil bare lige anmelde, at vi kan se, at der er et problem, som kommer til at sætte nogle personer i en klemme, som vi i hvert fald er nødt til at få løst op for.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Forslaget her er jo en slags opsamling.
Det er konsekvensændringer, og det er opfølgning på arbejdet i tre forligskredse: dels kredsen omkring efterlønsforliget, dels kredsen omkring satspuljefordelingen og dels den kreds af partier, der har forhandlet den nye førtidspensionsreform.
Det Konservative Folkeparti er med i alle tre kredse, selv om det er lidt indviklet, og derfor kan vi selvfølgelig også støtte forslaget, der følger op på de forlig, som vi har haft med hinanden i løbet af de sidste måneder.
Blandt de mange punkter i forslaget skal jeg nøjes med at fremhæve tre:
Jeg vil gerne fremhæve de nye regler for muligheden for selvstændige for, at de kan få mindstesatsen udbetalt i tilfælde af, at de må ophøre med deres virksomhed, f.eks. på grund af manglende indtjening.
Der har været en regel, som har givet anledning til nogle misforståelser.
Nogle glemte at få flyttet a-kasse i tide, og der er altså nogle eksempler på mennesker, der er kommet frygtelig galt af sted, ikke mange, men der er nogle stykker.
Derfor er jeg glad for, at vi nu får en regel, der er mere håndterbar omkring denne problemstilling.
Det andet, jeg vil nævne, er om vindmøllelavene.
Hidtil har det jo været sådan, at det har været umuligt at modtage efterløn og samtidig sidde i bestyrelsen for sådan et vindmøllelav, til trods for at arbejdsbyrden måske var 10-12 timer i løbet af året og der ikke var noget honorar, og det har i hvert fald været umuligt for mig over for de pågældende at forklare rimeligheden i en sådan regel.
Nu skulle det være bragt på plads.
Man kan dog frygte, at der fremover vil komme enkelte, som ønsker at være på efterløn, samtidig med at de har en sådan bestyrelsespost, som kan komme i vanskeligheder, nemlig hvis dækningsbidraget i vindmøllen er meget stort, og de har en meget stor andel i vindmøllen.
Endelig vil jeg nævne den del af forslaget, som betyder, at der bliver taget hånd om det problem, at nogle mennesker indbetaler efterlønsbidrag, selv om det vil være umuligt for de pågældende at opfylde anciennitetskravet og dermed blive berettiget til efterløn til sin tid.
Det er naturligvis ikke godt, at sådanne personer går i den tro, at de er berettiget til efterløn og betaler til det, når det viser sig, at det rent faktisk ikke er tilfældet.
Derfor synes jeg, det er godt, at vi får det stoppet, og at man giver mulighed for, at de pågældende kan få pengene tilbage.
Vi kan støtte lovforslaget.
Jens Vibjerg (V), 2001-04-19:
Lovforslaget er en følge af førtidspensionsreformen samt fornuftige justeringer på efterlønsområdet.
Det første punkt gælder, at kvinder, ansat på værnepligtslignende vilkår, ligestilles med værnepligtige.
Selvfølgelig er en ligestilling her helt naturlig.
Har man betalt sit kontingent til en a-kasse som lønmodtager og går over og bliver selvstændig og betaler sit kontingent til en af de selvstændige a-kasser, ja så skal man selvfølgelig, hvis man bliver arbejdsløs, fordi virksomheden ikke kan køre, have ret til dagpenge. Med denne ændring håber jeg, vi lukker det hul, som
nogle er faldet ned i.
selvstændig virksomhed.
Ændringen af selvstændig bibeskæftigelse i efterlønsperioden skulle gerne løse problemet med den manglende mulighed for, som reglerne er i dag, at sidde i en vindmøllebestyrelse uden honorar.
Det har selvfølgelig ikke været hensigten at hindre folk i det.
Vi støtter forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Da vores ordfører, hr. Ole Vagn Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på partiets vegne fremsætte følgende: Socialdemokratiet kan støtte dette lovforslag, som har til formål at justere a-kasselovgivningen og andre love, således at de går i takt med førtidspensionsreformen.
Da der er tale om mindre præciseringer og justeringer, vil jeg ikke gå nærmere ind i dette, men vil dog sige, at Socialdemokratiet er tilfreds med, at der nu gives mulighed for børnepasningsorlov til folk, der modtager ledighedsydelse.
Heri ligger også, at vi naturligvis støtter det andet element i forslaget, der pålægger a-kasserne at undersøge, om medlemmer, som i dag betaler efterlønsbidrag, opfylder anciennitetskravet.
Hvor dette ikke er tilfældet, skal det indbetalte efterlønsbidrag tilbagebetales. Socialdemokratiet kan naturligvis også støtte, at kvinder, der gør tjeneste i forsvaret på værnepligtslignende vilkår, ligestilles med værnepligtige i a-kasselovgivningen. Med disse få bemærkninger vil jeg afsluttende sige, at Socialdemokratiet naturligvis kan støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-19:
Jeg kunne godt tænke mig at runde den blødere profil en enkelt gang, for vi har læst, at Venstres politiske ordfører, fru Ulla Tørnæs, i Berlingske Tidende forleden dag har udstedt en garanti mod fyringer i den offentlige sektor; det var simpelt hen imod Venstres politik, at sådan noget skulle forekomme.
Så er det, man kan spørge sig selv, hvorfor Venstre overhovedet er interesseret i en debat om udlicitering, for hvis en udlicitering fører med sig, at man kan få leveret den samme vare ved hjælp af færre ansatte, men Venstre samtidig har udstedt en garanti mod, at man skal have færre ansatte,
hvad er det så man skal udlicitere?
Hvis man skal have private til at udføre arbejdet, men samtidig ikke må skille sig af med offentligt ansatte, så bliver det jo bare til den dobbelte pris.
Altså hvad er det egentlig, Venstre mener med udlicitering?
Hvorfor er det egentlig, at Venstre er interesseret i det her område, når der nu er udstedt sådan en garanti? Er det en garanti, som Venstres ordfører i dag kan bakke op om?
Ole Vagn Christensen (S), 2001-04-19:
Jeg ved ikke, om hr. Mogens Andreasen ikke vil forstå, men det kan jeg jo ikke gøre noget ved.
Men jeg vil gerne sige, at det er rigtigt, og det lagde jeg selv op til, at der er muligheder for at se, hvordan det her system bliver brugt over for de 60- til 65-årige.
Lad os da nu høste nogle erfaringer dér, inden vi går ind og laver en eller anden ordning, der betyder, at man fastholder en god, kvalificeret arbejdskraft, og lad os så blive fri for den hetz, der er mod, at man sådan set skal aktiveres.
Det at blive aktiveret skulle gerne være noget positivt, så man har et bedre fundament for at kunne komme videre.
Og det er da vores ansvar, hvis der ikke er kvalitet nok i det dér.
Så lad os da blive fri for det.
Mogens Andreasen (UP), 2001-04-19:
Jeg vil godt sige tak til de partier, som har været positive over for det her forslag.
Jeg synes, at aldersbegrænsningen er rimelig, for jeg mener, at vi har en stor, stor gruppe på omkring 50 år, som bliver kørt i arbejdsformidlingen.
Og hvis vi venter til 55, jamen så har de været ledige så længe, at vi får svært ved at få dem i gang
Det vil vi nok have lidt lettere ved, hvis vi har grænsen ved de 50 år.
Så derfor er det selvfølgelig vigtigt, at vi får så mange som muligt med i denne her ordning.
Men jeg vil gerne sige tak til ordførerne, som har støttet og været positive over for det.
Jeg er selvfølgelig lidt forundret og lidt skuffet over, at man ikke i regeringspartierne har kunnet se det fornuftige i, at mennesker kom ud at arbejde, i stedet for at de gik i arbejdsformidlingen og på kurser til ingen verdens nytte.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Det er ikke et helt tosset forslag, det her.
Det synes jeg bestemt ikke det er, men det har nogle svagheder.
Udgangspunktet er jo, at der er masser af mennesker i den aldersgruppe, som hr. Mogens Andreasen her beskæftiger sig med, de 50-60-årige, som kostes rundt i et urimeligt system med uddannelse og aktiveringer, som ikke fører til andet end omkostninger for det offentlige og frustrationer for den enkelte, og det er jo negativt.
Men det har et par fejl.
Den ene fejl er den, at det kun omfatter folk, der er ansat på det private arbejdsmarked.
Det forstår jeg ikke.
Det kunne vi måske finde ud af.
Men den anden fejl er, at der er en svaghed, som det her forslag i øvrigt har tilfælles med en ordning, som regeringen er vældig glad for, som man ikke har så meget succes med, men det bliver da lidt bedre altså, nemlig loven om servicejob.
Den har den samme fejl, at den opererer med for lav en aldersgrænse nedad.
Det er simpelt hen noget skidt, og der er jeg enig i hr. Anders Samuelsens vurdering, at jo flere vi laver af den slags ordninger, jo mere bliver det sådan almindeligt anerkendt, at folk er på vej ud af systemet
, når de nærmer sig de 50.
Det kan vi simpelt hen ikke være bekendt, og det bliver heller ikke ved at gå.
Vi får forhåbentlig, vil jeg sige, brug for folk på et tidspunkt. Så det er altså mine to indvendinger.
Den ene er, at det kun er folk på det private arbejdsmarked, og så at aldersgrænsen går for langt ned.
Jeg mener, at den skulle være 55 år for eksempel, så kunne jeg gå med til det.
Så synes jeg i øvrigt, at det er positivt, at hr. Mogens Andreasen opererer med 20-30 timer.
på halv tid for eksempel, det er jo trods alt under 20 timer, men der er alligevel et krav om 20-30 timer; det er da egentlig positivt.
Så er det jo også rigtigt, som fru Jette Gottlieb gør opmærksom på, at folk principielt stadig væk står til rådighed.
Så hvis vi kom i den dér fantastiske situation, at vi fik brug for at få de her folk i fuld beskæftigelse, så kan vi jo samle dem op til det brug.
Så det er ikke helt tosset. Så hvis vi kunne samles om at få aldersgrænsen hævet til 55 år og så få det til at gælde for alle beskæftigede, både på det private og offentlige arbejdsmarked, kunne jeg støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Det, der er pointen i åremålsbegrænsningen i 52-ugers-reglen, er jo, at man ikke kan misbruge systemet til f.eks. at lave tvungen fordeling og andre ting i lange perioder.
Det, der jo er fidusen ved, at man kunne gøre det for den her særlige gruppe mennesker, er selvfølgelig, at det er for at give den enkelte nogle ordentlige vilkår for tilknytning til arbejdsmarkedet, som ellers ikke ville være til stede.
Det er med udgangspunkt i den enkeltes vilkår, at jeg siger, at der er grunde til at støtte et forslag af denne her karakter.
For man står jo til rådighed, mens man modtager sine supplerende dagpenge.
Derfor kan man ikke bare sige, at det er en måde, folk kan lukrere på systemet på.
Det er jo lige præcis fidusen ved, at det er en delvis ophævelse.
52-ugers-reglen er glimrende som generel regel.
Ole Vagn Christensen (S), 2001-04-19:
Fru Jette Gottlieb ved jo godt, og vi ved, at det i mange
situationer - og vi ved jo, hvor mange jobordninger der laves hvert eneste år; det får vi jo redegørelser om, det er mange - er de ældre, der bærer mange af de her ting, uanset hvor gode intentioner man kan have.
Det, der så kan ske efterfølgende, og det er sådan set det, vi frygter, er, at man så bliver ansat på deltid og derefter bliver overladt til at blive forsørget via deltidsordningen.
Vi tror ikke på, at det kan hjælpe den ældre.
Vi tror heller ikke på, at det kan hjælpe det arbejdsmarked, som vi gerne vil have, med den stabilitet, der skal være omkring det.
Derfor mine bemærkninger på den måde, som jeg fik dem sagt.
Så jeg mener sådan set, at der også er belæg for at kunne sige det på den måde.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-19:
Nej, Det Radikale Venstre mener ikke, at det er at foretrække, at folk sidder fast i AF-systemet frem for at være ude på arbejdsmarkedet.
Det Radikale Venstre foretrækker, at folk er tilknyttet arbejdsmarkedet på ordinære vilkår på lige fod med alle andre uden at skulle have nogle særordninger bundet bag sig for dermed at signalere, at man er på vej ud af arbejdsmarkedet.
Det er det stempel, som forslagsstillerne vil komme til at sparke op på ryggen af de her folk, og det er derfor, vi er imod forslaget.
Mogens Andreasen (UP), 2001-04-19:
Men jeg vil godt spørge hr. Anders Samuelsen, om det er sådan, at man i Det Radikale Venstre hellere ser, at folk sidder fast i arbejdsformidlingssystemet, end at de kommer ud og bestiller noget og tjener nogle penge, som modsvarer de penge, de ellers får fra det offentlige system. Jeg synes ikke, at det er helt galt, at de gør det.
Jeg tror også, at det rent menneskeligt er langt bedre for dem, end det er at sidde i AF-systemet.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-19:
Jeg må have udtrykt mig umanerlig uheldigt, hvis ordføreren har kunnet få den opfattelse, at jeg mente, at man var skindød.
Jeg tror faktisk ikke engang, at jeg brugte det ord, men altså i hvert så har jeg brugt ordet halvdød på arbejdsmarkedet.
Det var netop et opgør mod den tankegang, der måske nogle steder er, om, at det er tilfældet, når man passerer de 45, fordi de overgangsordninger, og hvad vi har haft tidligere, har været med til at signalere det.
Det er jo en del af den negative side af efterlønnen selvfølgelig, at man signalerer, at folk er alligevel ikke til rådighed, når de rammer de 60, for så skrider de, for nu at sige det meget bramfrit.
Det er netop det, jeg er modstander af.
Jeg forstår også, at forslagsstillerne helt specifikt er modstandere af, at man skal opleve det.
Men hvor forslagsstillerne så tror på, at en løsningsmodel som den, de peger på her, vil skabe nogle bedre muligheder for at fastholde tilknytningen til arbejdsmarkedet, så tror jeg, at det vil have den netop den modsatte effekt.
Det vil signalere, at for dem, der har passeret de 50, er særordningerne allerede i gang.
Det er ikke først, når man rammer de 65 ved pensionsalderen, næ, nu kører vi helt ned til 50 år igen, og her skal vi have særordninger, for ellers har man ikke en chance for at kunne holde tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Der skal vi have den anden opfattelse, at selvfølgelig skal man have tilknytning til arbejdsmarkedet, hvilket langt de fleste heldigvis også har.
Men det skal alle også have, og ikke noget med en særordning, fordi man passerer de 50 år.