runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Nu startede både skatteministeren og også Venstres ordfører debatten med ligesom at lægge op til, at det jo højst sandsynligt bare var på grund af modstand mod skattestoppet, at man nu også var imod det her forslag.
Lad os så sige, at det var rigtigt for en gruppe af partiernes vedkommende.
Men bekymrer det så overhovedet ikke Venstres ordfører, at et parti som Det Radikale Venstre, som faktisk principielt har udtalt sig positivt om at gøre op med vurderingsrådene og få det organiseret på en ny måde, tager afstand fra den måde, hvorpå regeringen tromler forslaget igennem på og gør det uden at tage højde for, at der skal bygges en organisation op som alternativ til det, man har i dag?
Bekymrer det overhovedet ikke, at et parti, som man burde kunne tale med, hvis man nu prøver at lægge det der ideologiske skræmmebillede, som man indtil nu har prøvet at lægge ind over debatten, også er stærkt bekymret over den måde, det her foregår på?
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Jeg vil sige, at det jo er nemt nok at være optimist, når det er andres retssikkerhed, som skal bøde for det.
Da Venstres ordfører holdt sit ordførerindlæg, var omdrejningspunktet, at man havde gennemført et skattestop, og at man derfor ikke havde brug for så mange vurderinger og ikke havde brug for så mange folk og en så omfattende organisation til at tage sig af vurderingerne.
De to ting harmonerer altså ikke nødvendigvis med hinanden.
skal være korrekte.
Venstres ordfører må altså finde ud, hvilket ben han vil stå på.
Vil han stå på det ene ben og sige, at uanset hvad skal folk bare betale mindre i skat, og så må de være tilfredse, selv om de i virkeligheden var berettigede til at betale langt mindre?
Eller vil han stå på det andet ben og sige, at folk skal betale den korrekte skat, og så kan vi sammen diskutere, om den skal sættes ned eller sættes op, eller hvordan den nu skal se ud?
Venstres ordfører må beslutte sig for, hvilket ben han vil stå på.
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg kan nu ikke forstå, at Venstres ordfører er så sikker og så tryg, og at Venstres ordfører ikke kan se, at det bliver ganske tilfældigt med det system, man bygger op.
Jeg er glad for, at hr. Peter Christensen gav mig ret i, at når det er sådan, at der er et gennemsnit, er der nogle, der ligger over, og nogle, der ligger under.
Jeg ved godt, at der er nogle af os, der en gang imellem bliver beskyldt for at arbejde for, at alle skal over gennemsnittet, men det kan jo ikke lade sig gøre.
Der er altid nogle, der er over, og nogle, der er under gennemsnittet. Men vil hr. Peter Christensen så ikke også bekræfte, at det betyder, at de, der ligger over gennemsnittet, bliver vurderet lavere, end de ellers ville blive, mens de, der ligger under gennemsnittet, bliver vurderet højere? Synes hr. Peter Christensen, at det er betryggende?
Og synes hr. Peter Christensen, at det er betryggende, at hvis man er så uheldig at bo i et kvarter, hvor et hus er blevet solgt, lige inden skatten bliver låst fast, kommer der en forskel i forhold til de steder, hvor der ikke er blevet solgt nogen?
Tror hr. Peter Christensen, at det bliver opfattet som retssikkerhed ude i det åbne land?
Peter Christensen (V), 2002-04-23:
Jeg bliver spurgt, om vi fra Venstres side ikke finder det vigtigt, at den skat, man betaler, er korrekt, altså at man hverken betaler for meget eller for lidt, og jeg kan da fortælle hr. Morten Homann, at det er vigtigt for Venstre. Det må da være det bærende i ethvert skattesystem, at man betaler den korrekte skat, hverken for meget eller for lidt.
Men det, der også interesserer os, og som jo er hele baggrunden for dette lovforslag, for L 180 og for lovforslaget om ejendomsværdiskatten, er, at vi har villet give husejerne sikkerhed for, hvilken skat de skulle betale, også fremover, og det er jo netop det, vi sikrer med disse lovforslag.
Den skat, de betaler i år 2002,
kan ikke stige.
De kan aldrig komme til at betale mere, ej heller i år 2003
eller 2004
Det, de betaler i år 2002, er loftet, og det er det, som har været vigtigt for Venstre.
Det har bekymret os, at det ikke har været tilfældet før, og derfor er det sådan set også baggrunden for vores diskussion her i dag.
Jeg blev spurgt, om der ikke er nogen til at behandle klagerne.
Fra Enhedslistens side blev det sagt, at mange ville blive bekymrede over, at der ikke var nogen til at behandle klagerne over de vurderinger, som bliver foretaget.
Jeg kan kun bekræfte, som det også fremgår helt klart af lovforslaget, at der er ikke nogen på pinden, hvis vi må udtrykke det sådan, fra den 1. maj til den 1. juli, det er korrekt.
Men vurderingssekretariaterne fortsætter året ud, og de vil behandle sagerne, som de altid har gjort, og de sager, de ikke kan blive enige med borgerne om, og som før blev behandlet af skyldrådene, vil blive videresendt til de nye vurderingsankenævn.
Derfor deler vi simpelt hen ikke de bekymringer, og derfor kan Venstre også klart støtte forslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Det, jeg synes er problemet, er, at man ikke vil bruge det års tid, som bliver foreslået, til at skyde sig tættere ind på den rigtige vurdering.
Hvis man har et hus, der måske er vurderet til 1 mio. kr., og det er en lille smule forkert, kan det betyde 100 kr.
om måneden, og det er selvfølgelig slemt nok.
Men dér, hvor man har de store afvigelser, dér, hvor der er store
afvigelser i vurderingen som det eksempel, vi har set
med et hus, der er vurderet til 6 mio. kr. og sælges for 18 mio. kr., giver det en afvigelse på 25.000 kr. om måneden på grund af de vilkårligheder, som man ikke vil give en chance for at rette op på. Jeg forstår på hr. Peter Christensen, at det er helt naturligt og rigtigt for Venstre, at med hensyn til de store huse er det ligegyldigt.
Det er det, Venstre står for.
Man vil ikke give en chance for at rette op på forholdene, og jeg forstår ikke, at hr. Peter Christensen kan stå heroppe og sige, at det er o.k.
Det er jo ikke den lille mands hus, det er jo ikke det hus, der er vurderet til 1 mio. kr. og måske stiger 100.000 kr., så det kan blive 100 kr. om måneden.
Det er i det andet tilfælde, hvor det kan blive 25.000 kr. om måneden.
Er det bare ligegyldigt, og er det retssikkerhed?
Pernille Falcon (EL), 2002-04-23:
Det er korrekt, at Enhedslisten er uenig i regeringens skattestop, fordi det er de velstillede, der får store skattelettelser, mens de mindre velstillede kommer til at betale via forringelser, men det har principielt ikke noget med dette forslag at gøre.
Det, det drejer sig om, er den problematik, at man nedlægger en organisation, så der ikke er nogen til at behandle klagerne i den mellemliggende periode, før den nye organisation er bygget op.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Hvad er baggrunden for, at man finder, at den vilkårlighed, der vil blive for den enkelte skatteyder, er forsvarlig?
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Jeg synes, hr. Peter Christensen tager bekymrende let på noget, som drejer sig om tusinder og atter tusinder af menneskers skattebetaling og den retssikkerhed, som man har krav på i forbindelse med sin skattebetaling.
Det er, ligesom han vil sige, at det er ikke noget, man behøver at bekymre sig om, for vi har jo skattestop, så det kan sådan set være ligegyldigt, om folk betaler det rigtige i skat.
Jeg vil godt spørge hr. Peter Christensen: Forstod jeg det korrekt, at det eneste, som bekymrer Venstres ordfører, er, om folk undgår stigende vurderinger, ikke om de får de korrekte vurderinger?
Er det eneste, som bekymrer Venstres ordfører, at man kommer til at betale mere i skat, men ikke om den enkelte borger betaler for meget eller for lidt i skat?
De fem partier, som har fremsat lovforslag nr. L 202, er indbyrdes uenige om mange ting, også når det drejer sig om skattepolitik.
Vi kan sikkert komme godt og grundigt op at diskutere, hvordan man skal gribe skattepolitikken an.
I SF lægger vi stor vægt på, at man får mulighed for at lave nogle skattelettelser for de dårligst lønnede i samfundet, men det er altså nogle diskussioner, som vi kan tage indbyrdes mellem de fem partier.
Nej, der er langt, langt flere problemer forbundet med det her.
Det handler om, at der er folk, som risikerer ikke at få de skattelettelser, som de er berettigede til.
Det kan man selvfølgelig godt tage meget let på og sige:
Jamen det skal nok fungere, det finder vi bare ud af, og vi har gennemført et skattestop.
Men der er faktisk tale om, at fordi man laver en mindre nøjagtig og dårligere vurderingsorganisation, er der nogle borgere, som uretmæssigt kommer til at betale for meget i skat, og det synes jeg er en dårlig idé, ligesom det i det hele taget er en dårlig idé at gennemføre ændringen så hurtigt og så sjusket og så voldsomt, som regeringen lægger op til med dette forslag.
Vi vil godt have en konstruktiv dialog om, hvordan man indretter fremtidens vurderingsorganisation, og derfor synes vi, at der skal gives tid til den diskussion, og det skal gøres netop ved at sikre, at der er en retssikkerhed i den mellemliggende periode, så folks klager kan blive behandlet, og man får et rimeligt grundlag for udskrivningen af ejendomsværdibeskatningen og alle de andre ejendomsskatter, så folk hverken kommer til at betale for meget eller for lidt, men kommer til at betale den korrekte skat.
Vi har altså som politikere en forpligtelse til at sikre, at folk kommer til at betale den korrekte skat, uanset om vi er tilhængere af skattestop eller ej.
Peter Christensen (V), 2002-04-23:
Om det slet ikke påvirker mig, at Det Radikale Venstre er bekymret?
Jeg lytter da til alt, hvad der bliver sagt, men som jeg sagde indledningsvis, er vi uenige om, hvorvidt der er noget at skulle være bekymret over i forhold til, om den nye vurderingsorganisation kan være på plads til at løse de opgaver, der er tale om.
Det er klart, at jeg lytter til, hvad der bliver sagt,
men jeg kan jo ikke selv være bekymret over, at Det Radikale Venstre er bekymret, hvis jeg ikke deler bekymringen.
Derfor må jeg sige, at det her jo handler om, hvorvidt vi tror på, at Told og Skat kan være i stand til at behandle de klager, der måtte komme, og i øvrigt være i stand til at foretage nyvurderingen 1. oktober 2003.
Det er jo det, vi diskuterer, hvor jeg forstår på flere af forslagsstillerne, at de helt klart ikke mener, at man vil være i stand til at løse den opgave, mens jeg på Venstres vegne kan sige, at vi mener, man kan være i stand til at løse den opgave.
Derfor er der jo simpelt hen en uenighed her, som der nok ikke er meget at gøre ved.
Så skulle jeg svare på, hvorvidt jeg mener, at et gennemsnit i forhold til årsreguleringen betyder, at der er nogle, der ligger lidt over, og nogle der ligger lidt under.
Jamen det kan jeg da kun bekræfte; det er vel definitionen på et gennemsnit.
Vi er jo i fuld gang med at diskutere L 180, men jeg svarer alligevel gerne på spørgsmål, der vedrører et lovforslag, vi sådan set har førstebehandlet.
Jeg blev bedt om at forholde mig til den automatiske fremskrivning hvert andet år, og at der er et gennemsnit, hvor vi var enige om, at der er nogle, der kan ligge højere, og nogle, der kan ligge lavere.
Jeg ved godt, at hr. Jacob Buksti helst vil glemme, at forslaget skal ses på baggrund af et loft på ejendomsværdiskatten, men det er altså stadig ret centralt.
Nu er der jo ikke tale om, at der kun foregår en vurdering hvert tiende år, så det bliver nogle kæmpe spring, men selv om der skulle være en vurdering, der blev lidt højere, har jeg indtryk af, at den almindelige husejer ikke vil være så pokkers bekymret over det, for han kan jo ikke komme til at betale mere i skat, og det er jo den skat, han skal betale, der bekymrer den almindelige husejer.
Altså vil han ikke blive generet, selv om hans vurdering skulle blive en lille smule højere.
Det bliver næsten fremstillet sådan heroppefra, at når vi nu gennemfører dette lovforslag, vil der aldrig mere ske vurderinger, så det bliver kæmpe udsving, der er tale om.
Der vil altså stadig foregå en almindelig vurdering hvert andet år, vil jeg gerne gentage, men der vil jo så være den maskinelle fremskrivning, og skulle den blive lidt lavere, er der også bygget en reduktion ind, netop for at sikre, at man ikke får en vurdering, der er højere end det, man kan sælge sit hus for, eller får en højere skat.
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Nu er jeg ikke noget bekymret menneske, men jeg vil sige, at hvis man påtager sig det ansvar at bære sådan et forslag som det her igennem, må man også tage på sine skuldre, at det er mange tusind menneskers skattebetaling, man tager ansvaret for.
Man tager ansvaret for, om den er korrekt, og om de mennesker kommer til at betale for meget eller for lidt i skat.
Derfor har jeg bare brug for at pointere over for hr. Mikkel Dencker, at det jo faktisk ikke er korrekt, at man som borger bare kan klage, hvis man får en fejlagtig vurdering.
Det er faktisk noget af det, der er et af hovedproblemerne i L 180, nemlig at man, når man er underlagt vurderingen hvert andet år, så faktisk også er frarøvet muligheden for at klage over den pågældende vurdering.
Så man kan som borger risikere, at man er berettiget til en skattenedsættelse
, men på grund af det nye vurderingssystem, som er foreslået, får man ikke sin skattenedsættelse, og man har ikke mulighed for at klage.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Ja, det var jo ikke meget svar, der kom fra hr. Peter Christensen på mit spørgsmål om den store retsusikkerhed, der bliver for de virkelig dyre ejendomme.
Det var ikke meget svar, der kom på det spørgsmål, og det kan jeg sådan set også godt forstå, for det er altså svært at argumentere for, at de, der rettelig burde betale ejendomsværdiskat af f.eks. 16 mio. kr., slipper med at betale af 6 mio. kr. Jeg kan også godt forstå, at det er svært at argumentere for, at alle, der bor i et parcelhus til 1 eller 1½ mio. kr., kommer til at betale lige efter bogen.
For de store huse, der ikke er handlet ret ofte, bliver det helt vilkårligt, og det forstår jeg ikke Venstre kan acceptere.
Mikkel Dencker (DF), 2002-04-23:
Til hr. Samuelsen kan jeg sige: Jamen så kalder vi det for redegørelsessjusk, for der var simpelt hen for kort tid for regeringen til at komme med den redegørelse, for kort tid til, at man kunne gøre et seriøst stykke arbejde på et så kompliceret område, som det radikale forslag vedrørte.
Stadig væk anerkender Dansk Folkeparti - og det er jo så en gentagelse af svaret fra før - det arbejde, som vurderingsrådene har foretaget indtil videre.
Hr. Homann gentager så sit spørgsmål; han er også bekymret.
Det er muligt, at der bør kunne klages over dem, men det er som bekendt heller ikke endnu fastsat, hvordan årsreguleringerne rent faktisk skal finde sted.
Det er også et af de punkter i L 180, hvor Dansk Folkeparti ikke er fuldstændig enige, men det er jo som bekendt også L 202, vi behandler i dag.
Hr. Buksti vil gerne have svar på, hvorfor Dansk Folkeparti så ikke ønsker mere tid til behandling af lovforslag nr. L 180.
Jamen altså forslaget blev fremsat for over en måned siden.
Der er allerede, som hr. Vernersen oplyste, stillet 98 spørgsmål til det, der er modtaget en stor stak af høringssvar, som jeg forventer at alle har læst grundigt igennem, og Dansk Folkeparti er også indstillet på, at behandlingen af forslaget skal have den tid i Folketinget, som det skal tage.
Så vi mener, der skal bruges god tid på L 180.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Det er sjovt at spørge, hvem det så er, der skal tage sig af klagerne.
Vi spurgte hr. Mikkel Dencker, der startede med at sige, at det var de kommunale vurderingssekretariater, og når man så spørger fru Else Theill Sørensen, hvem der skal tage over, bliver det sagt, at det er Vurderingsankenævnet, som først bliver etableret - jeg vil næsten bide spids på, at det ikke bliver pr. 1. juli, men væsentligt senere.
Men når man spørger ministeren, giver han udtryk for, at han forventer, at det er de kommunale vurderingssekretariater, som påtager sig den opgave, som vurderingsrådene plejede at have, og som sidste gang ekspederede langt, langt flertallet, mere end fem sjettedele af de sager, der kom ind.
Det er de vurderingsråd, der er væk, og giver det slet ikke anledning til bekymring hos fru Else Theill Sørensen og Det Konservative Folkeparti for borgernes muligheder for at få en ordentlig behandling?
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, hvordan det kan være, at Dansk Folkeparti ikke synes, at man skulle give det her mere tid, så man kunne få forhandlet en ordentlig løsning igennem.
Det kunne jo også være, at Dansk Folkeparti så kunne komme igennem med Dansk Folkepartis synspunkter.
Som jeg har læst Opgavekommissionens rapport, kan jeg jo se, at Dansk Folkeparti går ind for, at: Opgaverne vedrørende vurdering af fast ejendom bør overføres til kommunerne, og klageadgangen bør flyttes fra skyldrådene til de kommunale skatteankenævn, idet det dog i forbindelse med behandlingen af klager bør sikres, at klageorganet har tilstrækkelig mange sager til at sikre en forsvarlig klagesagsbehandling.
Mener Dansk Folkeparti stadig væk det?
Eller har Dansk Folkeparti skiftet holdning?
For det, man gennemfører her, er jo det stik modsatte.
Så derfor: Er det kun, fordi Dansk Folkeparti har fået at vide, at man skal tælle til 90?
Eller er det sådan, at man vil være med til at forhandle, så vi fik en ordentlig løsning, som eventuelt bl.a. kunne tage hensyn til Dansk Folkepartis synspunkter?
Men de betyder måske ingenting?
Else Theill Sørensen (KF), 2002-04-23:
De klager, der kommer ind, vil gå til de kommunale vurderingssekretariater, hvor de får en første behandling, sådan som de altid har fået.
De når først frem til et lægmandsorgan, når de når frem til de nyudpegede vurderingsankenævn, men der vil stadig være mulighed for, at der undervejs sorteres ganske kraftigt ud i dem, ved at man bliver enig med klageren i det, som klageren har fremført, eller at man i hvert fald når frem til en forståelse, akkurat ligesom i en række skattesager, hvor man bliver enig med skatteforvaltningen, inden sagen går videre til ankenævnet.
Hr. Ole Stavad anførte, at der ikke er noget at sætte i stedet.
Jo, det er der.
Vi er så uenige om, hvorvidt det er godt nok, men vi kan vel ikke være uenige om, at der er noget at sætte i stedet.
Der kommer vurderingsankenævn, som bare træder til pr. 1. juli og ikke pr. 1. maj.
Til hr. Buksti: Ja, man kan jo altid diskutere, hvor stort lægmandselementet skal være
Her bliver det mindre, det er rigtigt, men jeg er tryg ved det lægmandselement, der kommer nu.
Hr. Jens Peter Vernersen siger, at han godt kan forstå, at det er svært med argumentationen.
Jamen argumentationen for de ting bliver vel ikke væsentlig anderledes af, at vi først skal diskutere dem efter sommerferien.
Det, som lovforslag nr. L 202 går ud på, er, at vi udskyder det lidt og først taler om det lidt senere, og det kan jeg ikke se at argumentationen kan blive væsentlig anderledes af.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Der er jo ikke noget at sige til, at det er svært med argumentationen i denne sag.
Jeg går ud fra, at ministeren kan bekræfte, at han så sent som i december gav udtryk for, at man vil fastholde vurderingsorganisationen, som den er.
Det var den almindelige opfattelse, det var det, vi talte om her på Christiansborg, og pludselig skal man så argumentere modsat.
Folk, der følger denne debat, må da også tænke: Jamen hvad er det, der foregår?
I december er alle på det rene med, at vi har organisationen, og her ganske kort tid efter, efter at sagen har været en tur igennem Finansministeriet, er det hele stort set ligegyldigt.
Der er ikke noget at sige til, at det også er svært for fru Else Theill Sørensen.
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen, om fru Else Theill Sørensen og Det Konservative Folkeparti mener, at den lille, spinkle rest af lægmandselement, der er tilbage, er tilfredsstillende.
Mener fru Else Theill Sørensen ikke, at det faktisk er sådan, at det netop er Told og Skat, som får opgaven og skal lave de besigtigelser, alt det som lægmandsorganisationen gjorde, og at det, der så bliver tilbage til de amtslige klagenævn, er tage stilling til det, der er tilovers?
Er det virkelig tilfredsstillende?
Dækker det virkelig Det Konservative Folkepartis synspunkt om, hvad lægmandselementet er?
Else Theill Sørensen (KF), 2002-04-23:
Det er jo rigtigt, som hr. Buksti sagde, at vi har haft en anden holdning i Opgavekommissionen end eksempelvis Venstre og Dansk Folkeparti.
Men det ændrer altså ikke ved, at det ikke er i voldsom modstrid med vores holdninger dengang, at det skal være en statslig opgave, og at der skal være et lægmandselement.
Det er der også fortsat, men det er mindre, det erkender jeg.
Til hr. Stavad
: Jeg sagde, at det ikke er nogen ønskværdig situation, og jeg skal gerne understrege, at det, jeg mener ikke er ønskværdigt, er den situation, der opstår, når der i den nugældende lov, som endnu ikke er ændret, står, at ministeren skal udpege personerne til en funktionsperiode fra 1. maj, og at loven først træder i kraft senere.
Det var det, der var hele problemstillingen i vores debat om L 180, og det, jeg mener, er altså, at det selvfølgelig ikke er ønskværdigt, at vi ikke har nået at få tingene på plads, inden de personer egentlig skulle have været udpeget efter den gamle lov.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Jeg synes egentlig, det var en kort og rimelig præcis tale, fru Else Theill Sørensen holdt på De Konservatives vegne.
Jeg forstår godt, at det ikke er så sjovt at være konservativ i sagen her, for vi er nok enige.
Men det ændrer jo ikke ved, at Det Konservative Folkepartis stemmer faktisk bliver udslagsgivende for, at man nu afskaffer lægmandselementet, og bliver udslagsgivende for at vi får en vurderingsorganisation, som ikke sikrer nogen rimelig, nogen ordentlig vurdering her i landet.
Jacob Buksti (S), 2002-04-23:
Jeg har en fornemmelse af, at den konservative ordfører sådan set er i en lidt splittet situation i denne sag, idet jeg har en fornemmelse af, at den konservative ordfører stadig går ind for det, som jeg har forstået De Konservative hidtil er gået ind for.
Nu er det ikke sådan, at det er et spørgsmål om, hvorvidt det, der står i Opgavekommissionens rapport, er rigtigt eller forkert.
Det er sagt til hr. Mikkel Dencker, som åbenbart ikke har læst bilaget, men jeg kan sige, at det er bilag 83.
Jeg vil høre, om De Konservative som vi andre stadig er tilhænger af en fortsat statslig varetagelse af vurderingsopgaven, idet vi lægger særlig vægt på lægmandselementet og sikringen af en adskillelse mellem ansættelsen af ejendomsskattegrundlaget og udskrivningen af ejendomsskat.
Hvorfor kan det være, at Det Konservative Folkeparti ikke vil være med til at give forhandlingerne og det brede samarbejde en chance her?
Så kunne det jo være, at Det Konservative Folkeparti også kunne få indflydelse på, hvad det er for en fremtidig vurderingsorganisation, vi skal have.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-04-23:
For 10 dage siden førstebehandlede vi et lovforslag, L 180, fra skatteministeren om ændring af vurderingsloven.
Af den behandling fremgik det tydeligt, at de partier, der nu har fremsat L 202, mildt sagt ikke var begejstrede for ministerens lovforslag.
Vi kom i debatten dengang omkring mange ting, og der er stillet et meget stort antal spørgsmål i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Det, vi så har nu, er et forslag, som lidt kort sagt går ud på at forlænge funktionsperioden for de vurderingsmænd, hvis funktionsperiode udløber med udgangen af denne måned, teknisk set ved at genudpege dem for en kortere periode.
Skatteministeren har tidligere forsikret Folketinget om, at der ikke er juridiske problemer med ikke at udpege nye medlemmer af vurderingsrådene pr. 1. maj i år, selv om L 180 ikke bliver vedtaget inden denne dato.
Det var et spørgsmål, vi meget havde oppe i forbindelse med behandlingen af L 180.
I et svar fra Kammeradvokaten vedrørende spørgsmålet bekræftes ministerens opfattelse af juraen omkring dette spørgsmål.
I Det Konservative Folkeparti mener vi på den baggrund, at vurderingsorganisationens fremtid skal fastlægges ved, at vi behandler L 180 færdigt, og vi kan derfor ikke støtte dette forslag, altså L 202.