runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Hr. Niels Helveg Petersen mener, at huslejeregulering forvrider tingene. Hr. Niels Helveg Petersen henter åbenbart sit grundlag fra nogle tidligere vismænd, som har lavet nogle tankemodeller, som bygger på, at en bolig er en vare, og hvis man gav prisen fri på varen og den var for dyr, ville der komme nogle andre ind på markedet med nogle andre varer, men til en lavere pris, og så ville konkurrencen få prisen ned på et rimeligt niveau. Det kan godt være, at det virker sådan på visse varemarkeder.
Men sådan virker det jo ikke på boligmarkedet, for der kommer altså ikke flere varer ind på markedet, da boligbyggeriet nu engang er begrænset af en lang række regler, som gør det umuligt på kort sigt at få flere varer ind på markedet. Derfor vil jeg godt spørge hr. Niels Helveg Petersen, om det ikke er korrekt, at en afregulering umiddelbart vil medføre huslejestigninger, og de er så beregnet, som fru Lissa Mathiasen var inde på, til 40-43 pct. Er det ikke også Det Radikale Venstres erkendelse, at sådan vil det gå?
Ulrik Kragh (V), 2003-02-20:
Blot en kommentar.
Jeg vil bede hr. Niels Helveg Petersen om at bekræfte, at det, jeg nævnte om kommunesammenlægninger, var i en sammenhæng, og at det ikke var hovedpointen.
Det er klart, at vi ikke kender Strukturkommissionens resultat, og de efterfølgende beslutninger kender vi slet ikke.
Når jeg så er her, kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Niels Helveg Petersen, om Det Radikale Venstre ser B 73 som en bombe under lejernes sikkerhed.
Det er jo det, vi har hørt hele dagen.
Det kunne jeg da godt tænke mig at høre
den radikale ordførers, som har fremsat forslaget, bemærkninger til.
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-02-20:
Det kunne være, at jeg skulle begynde med svaret på det sidste spørgsmål, for det giver også svaret på de øvrige.
Hvad er det, det handler om?
Det handler om, at vi ikke ønsker, at der skal være huslejerestriktioner, hvor der ikke er nogen i forvejen.
Så enkelt er det.
Jeg har ikke på linje med de økonomiske vismænd eller Lejelovskommissionen foreslået, at der skulle ske en frigivelse af huslejen, eller at man skulle ophøre med den nuværende huslejeregulering.
Tværtimod anfører vi jo selv i bemærkningerne til vores forslag, at det er vi ikke tilhængere af.
I og for sig er det ganske urimelige spørgsmål at skulle stå og svare på.
Nej, det går jeg ikke ind for, men jeg ser så store, langsigtede problemer med reguleringen, at vi i det mindste kunne begynde med at undlade at regulere, hvor der ikke er nogen reguleringer i forvejen.
Det er, hvad forslaget går ud på, og det synes jeg er et ganske overordentlig fornuftigt lille forslag, som kan medvirke til, at vi dog får en diskussion om disse spørgsmål.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Nu er det jo sådan, at et forslag som det her formentlig også har nogens interesse uden for det her hus.
Det kunne også tænkes, at der var nogle, der sad og så behandlingen.
Derfor synes jeg egentlig, at man også har krav på at få at vide: Hvad er ideen med det her?
De Radikale mener, at man skal starte med at begrænse dem, der ikke har lov.
De skal heller ikke have lov.
Det vil altså sige, at man fra Radikal side har sagt: De landkommuner, der fremover måtte få behov for at gå ind og lave en huslejeregulering, en boligregulering, for netop at begrænse f.eks. spekulanter m.v., skal ikke have lov.
Det er fair nok.
Det har vi forstået at man går ind for hos De Radikale, men hvad er derudover ideen med at gøre det
Hvis man ikke har tænkt sig at gå videre
bagefter, hvad er så den dybere idé med, at der er nogle, der skal have lov, og andre, der ikke skal have lov at have et frit valg?
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-02-20:
Det Radikale Venstre har en række forslag på boligområdet.
Dette forslag er kun ét blandt adskillige.
Andre er fremsat, og andre vil komme.
Det, vi synes var fristende, var netop at starte med dette forslag og gøre den lille, begrænsede del, som vi her foreslår, nemlig at undlade regulering, hvor der ikke er nogen i forvejen.
Det er såmænd hele ideen.
Ophidselsen over, at man ikke skal regulere, hvor der ikke er nogen regulering, har jeg lidt svært ved at følge.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-20:
B 73 er virkelig et interessant forslag.
Det er dog et meget kompliceret område, vi her bevæger os ind på, især når der tænkes på kommunesammenlægninger osv. Men, som jeg nævnte under behandlingen af et andet forslag her tidligere på dagen, er der behov for på en eller anden måde at forenkle og revidere den nuværende meget komplicerede lejelovgivning.
For der er en række ubalancer på huslejeområdet p.t., hvor nogle betaler en uforholdsmæssigt høj husleje, mens andre, der tilfældigvis bor i en bolig med omkostningsbestemt husleje, bor uforholdsmæssigt billigt.
En af konsekvenserne af dette kan jo f.eks. være, at ældre mennesker ikke flytter fra deres store, billige lejligheder, fordi det måske bliver dyrere for dem at bo i noget mindre, mens f.eks. børnefamilier, der har brug for mere plads, dermed ikke får adgang til de større lejligheder.
Så der er en ubalance og en del problemer.
Men sagen er meget kompliceret, og der er mange problemer i det.
Vi vil derfor fra Kristeligt Folkepartis side være meget opmærksomme under behandlingen af forslaget i udvalget og også stille nogle spørgsmål.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg synes naturligvis, det er klogt af Dansk Folkeparti at afvente situationen, men der var en bemærkning, hr. Freddie H. Madsen kom med, som var helt urimelig.
Jeg tror, det blev sagt på den måde, at i kommuner med omkostningsbestemt husleje kunne det ikke betale sig, eller der ville udlejeren ikke sørge for vedligeholdelsen, for det var der ikke råd til.
Det var noget i den stil.
Altså ideen med den omkostningsbestemte husleje er jo lige præcis, at så opkræves der over huslejen de penge, som
er nødvendige til vedligeholdelse
Problemet er, at der er udlejere, der ikke bruger de penge, der indbetales til vedligeholdelse, til dette formål, men stopper dem i deres egen lomme, og så bliver der dårlig vedligeholdelse.
Men det er jo ikke, fordi der er omkostningsbestemt husleje, det er, fordi man ikke følger reglerne.
Så det er altså ganske enkelt en misforståelse, og den misforståelse håber jeg ikke at Dansk Folkeparti i almindelighed går rundt i.
Det var derfor, at jeg tog ordet, nemlig for at sikre, at det ikke fortsat skal være tilfældet.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-02-20:
Forslaget fra Det Radikale Venstre handler om reguleringsstop for det private udlejningsbyggeri.
Det er kommunalbestyrelsen i kommunerne, der beslutter, om lejeboligerne i kommunen skal være underlagt omkostningsbestemt husleje.
I den omkostningsbestemte husleje reguleres huslejen på baggrund af ejendomsværdien fra 1973 i byer, men ikke på landet.
Ifølge forslaget skal de boliger, der i dag er uden huslejerestriktioner, fortsat have mulighed herfor og skal derfor ikke kunne føres ind under omkostningsbestemt husleje.
En omkostningsbestemt husleje kan i landområder let føre til forfald af udlejningsboliger, da vedligeholdelsen ikke kan betale sig på grund af den dårlige huslejeindtægt samt en lav efterspørgsel på boligerne.
Omvendt skal kommunerne, der er underlagt omkostningsbestemt leje, ikke automatisk sættes fri ved en kommunesammenlægning.
I Dansk Folkeparti ser vi meget positivt på forslaget
her, men vi vil dog afvente det arbejde, regeringen allerede har i gang med at se på regelforenkling, også set i lyset af dette forslag her.
René Skau Björnsson (S), 2003-02-20:
I Socialdemokratiet er vi tilhængere af kommunernes mulighed for at benytte den omkostningsbestemte husleje i lejeboliger.
Kommunerne skal have friheden til at bestemme, om huslejen skal være omkostningsbestemt eller ej; det skal vi ikke bestemme her fra Christiansborg.
Derfor er vi modstandere af De Radikales forslag, der vil medføre, at boliger, der i dag ikke er underlagt omkostningsbestemt husleje, heller ikke i fremtiden kan blive det.
Forslaget griber unødigt ind i det kommunale selvstyres råderum og har derudover uheldige sociale konsekvenser.
Socialministeriet har lige offentliggjort en undersøgelse af lejeniveauet, der viser, at dér, hvor huslejen fastsættes efter det lejedes værdi, og hvor der samtidig er en betydelig efterspørgsel efter boliger, sætter huslejenævn og boligret det lejedes værdi meget højt, når de skønner den rimelige leje.
Det er væsentligt over en omkostningsbestemt leje plus et beregnet moderniseringstillæg.
Mange lejere kender ikke deres rettigheder, nogle er endda bange for deres udlejere og tror, de kan opsiges, hvis de brokker sig.
Endelig er der den gruppe, der synes, at de ikke kan være bekendt at klage over lejen,
når nu udlejer har været så flink at lade dem være vindere i jagten efter en lejebolig.
Jeg vil også gerne prøve at komme med et par argumenter
For det første vil huslejestigninger ramme de dårligst stillede indkomster, viser undersøgelser.
Huslejestigninger i dag skal altid modsvares af forbedringer af ejendommene; det synes vi er godt.
Huslejestigninger vil give betydelige merudgifter for stat og kommuner til individuel boligstøtte.
Stiger huslejen med bare 150 kr. pr. m2, koster det faktisk Randers Kommune 9 mio. kr. ekstra i årlige udgifter til individuel boligstøtte.
Der er også bekymringer for, at ingen vil investere i udlejningsejendomme med f.eks. Randers Kommunes lave huslejeniveau.
De bekymringer er uden grund.
Der er stor efterspørgsel efter udlejningsejendomme, det viser prisudviklingen for de ejendomme.
Boligreguleringsloven giver lejerne en bedre retsstilling.
Den sikrer lejerne indflydelse og forebygger en spekulation, som selv mange udlejere finder uheldig.
Derfor afviser vi De Radikales forslag.
Det skal dog ikke ses som en afvisning af at se på hele lejelovsområdet, det gør vi meget gerne, for vi vil gerne slå et slag for bedre lejerbeskyttelse, beboerdemokrati, vedligeholdelsesplaner og i det hele taget et retfærdigt boligmarked, selvfølgelig med udgangspunkt i den omkostningsbestemte husleje, som vi finder er det bedste omdrejningspunkt.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-20:
Det fremsatte forslag til folketingsbeslutning finder jeg godt og interessant.
Jeg kan umiddelbart tilslutte mig de overvejelser, som ligger bag forslaget, nemlig det overordnede formål at forhindre, at huslejereguleringen på lejeboligmarkedet øges.
Jeg mener derfor, at forslaget, som jeg ser positivt på, bør inddrages i det moderniserings- og forenklingsarbejde, som regeringen i forlængelse af det boligpolitiske udspil for efteråret har sat i gang på det samlede boligpolitiske område.
Jeg kan derfor ikke tilslutte mig beslutningsforslaget, men er indstillet på at gennemføre den afregulering, der ønskes, blot på et senere tidspunkt.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Jeg vil da godt spørge socialministeren, hvordan den holdning, der her er givet udtryk for, harmonerer med det løfte, som statsministeren afgav tre dage før folketingsvalget i 2001, om, at lejerne kunne være helt trygge, hvis Venstre fik regeringsmagten.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-20:
Jamen lejerne kan da være helt trygge ved det her forslag.
Jeg kan ikke se, hvad det utrygge skulle bestå i.
Så må jeg sige, at jeg forstår ikke helt spørgsmålet.
Jeg mener ikke, det her vil kaste nogen ud i svimlende huslejer eller noget som helst i den dur.
Det er jo i dag op til de enkelte kommuner, om de vælger at regulere eller ikke regulere, og hvis man vælger, at der i fremtiden ikke skal være en regulering, er der jo altså stadig væk grænser for, hvordan man kan fastsætte huslejen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Nu forstår jeg det sådan, at regeringen ikke for nuværende vil støtte det her forslag, og så er der ikke umiddelbar risiko for, at det bliver vedtaget.
Det skal vi jo også se som en positiv ting.
Men så vil jeg godt spørge ministeren: Er der for det første ikke i Det Radikale Venstres forslag tale om en betydelig indskrænkning af det kommunale selvstyre, og vil det for det andet ikke være sådan, at hvis der i en kommune opstår betydelige huslejestigninger og kommunalbestyrelsen ønsker at lave en huslejeregulering, fordi problemerne tårner sig op, så vil Det Radikale Venstres forslag forhindre kommunalbestyrelsen i at træffe en sådan beslutning, og så vil det give de huslejestigninger, som fru Lissa Mathiasen var inde på, og som statsministeren før valget lovede befolkningen at regeringen ville forhindre?
Henriette Kjær (KF), 2003-02-20:
Men jeg vil altså ikke bevæge mig ud i en hypotetisk diskussion på baggrund af et beslutningsforslag, som jeg lige har sagt at vi ikke kan støtte.
Jeg er helt enig i den afreguleringstanke, der ligger i det radikale forslag, og det vil vi se nærmere på.
Når vi så kommer med et udspil til, hvordan vi mener, man kan afregulere, kan vi tage debatten.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Jeg vil godt stille socialministeren det helt klare spørgsmål: Dækker det her regeringens holdning, herunder statsministerens holdning, set i forhold til det svar, der blev givet tre dage før valget?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Ministeren kom med en helt chokerende bemærkning.
Jeg tror, ministeren fik sagt: Når regeringen kommer med et forslag om afregulering.
Kan ministeren ikke uddybe, hvad ministeren mener med det?
Er det sådan, at regeringen har et forslag om afregulering af lejebeskyttelsen liggende klar?
Har man tænkt sig at fremsætte det i det næste lovprogram?
I så fald er der jo tale om et eklatant brud på manifest klare valgløfter.
Jeg er helt rystet over, at ministeren kan komme med sådan en bemærkning.
Det var da forhåbentlig en lapsus.
Det vil jeg egentlig håbe, at ministeren vil være i stand til at gå op og meddele.
Henriette Kjær (KF), 2003-02-20:
Først til fru Lissa Mathiasen: Så er jeg jo ikke den rette at spørge, når det gælder de udtalelser, som statsministeren er kommet med.
Men en afregulering er altså ikke ensbetydende med, at der skal ske en uhæmmet huslejestigning, eller at der ikke skal være nogen regulering.
Når jeg taler om modernisering, som jeg nævnte her, at vi har et udvalg kørende, der skal se på, hvordan man kan modernisere lejeloven, også afregulere den, så betyder det jo ikke, at huslejen lige pludselig bliver sat fuldstændig fri eller lignende, men det betyder, at man ganske fornuftigt, stille og roligt gennemgår lejeloven for at se, om der er nogle uhensigtsmæssige reguleringer. Og det er afregulering.
Hr. Keld Albrechtsen behøver ikke at være rystet, for det vil selvfølgelig foregå inden for den ramme, der er afgivet løfte om i forbindelse med valgkampen, og så kan hr. Keld Albrechtsen jo selv vurdere det udspil, regeringen kommer med.
Men vi er ikke færdige endnu, og derfor kan jeg ikke sige, hvad det kommer til at dreje sig om, hvad det præcist er, vi lægger op til, for der sidder altså et udvalg og arbejder nu.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Det, jeg spurgte socialministeren om, var, om det, der blev sagt her fra talerstolen, dækkede regeringens holdning.
Og det synes jeg er rimeligt at få svar på - også fra talerstolen.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Jeg vil gerne takke ministeren for oplysningen om de planer, der ligger.
Jeg synes ikke, der var noget i det, ministeren sagde, der var klart på nogen måde.
Det er udtalelser, der formentlig, når de bliver kendt også i lejernes organisationer, vil give anledning til meget, meget dyb bekymring.
Nu har ministeren skabt en almindelig usikkerhed med hensyn til fremtiden for de mennesker, der bor til leje, og det synes jeg er uheldigt - uklare signaler i forhold til valgløfterne.
Men jeg vil godt spørge ministeren: Er det sådan, at ministeren har et tæt samarbejde med Lejernes Landsorganisation og Danmarks Lejerforening omkring det arbejde, der foregår i det udvalg?
Hvis det ikke er tilfældet, vil jeg tilråde ministeren hurtigt at få etableret en sådan kontakt, inden tingene kører af sporet for ministeren.
Ulrik Kragh (V), 2003-02-20:
Jeg skal på vegne af Venstres boligordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, fremføre Venstres ordførertale til beslutningsforslag
Forslaget fra Det Radikale Venstre vil ophæve kommunernes adgang til at indføre boligregulering og dermed omkostningsbestemt husleje.
Venstre finder forslaget interessant.
For det første er der allerede et stort udredningsarbejde i gang i forhold til regelforenkling.
Her vil boligreguleringsloven også være med og vil blive gået igennem med en tættekam for overflødige eller uhensigtsmæssige regler.
Det er altså ikke et spørgsmål om, at lejerne skal frygte for deres husleje, men et spørgsmål om, at vi laver en afregulering af lovgivningen.
Vi vil derfor gerne se alle forslagene til forenklinger og moderniseringer, inden vi lægger os konkret fast på, hvilken løsning der skal vælges, således at vi sikrer, at vi samlet får nogle forenklede regler til gavn for borgerne og myndighederne.
Det andet problem, vi ser, og som vi gerne vil have mere tid til at udrede, er problemet omkring kommunesammenlægninger.
Dels er der de aktuelle tilpasninger, der skal foretages på Bornholm som følge af sammenlægningen på Bornholm, og dels forventer vi, at Strukturkommissionens arbejde også vil føre til ændringer i den nuværende struktur.
I den forbindelse vil vi gerne se lidt nøjere på,
hvad konsekvenserne af et forslag som dette ville være.
Altså i de tilfælde, hvor kommuner med forskellig regulering lægges sammen, skal der findes en fælles løsning.
Det er vigtigt, at vi har et overblik over alle fordele og ulemper.
Derfor en positiv indgang til forslaget, men afvisning, da vi på nuværende tidspunkt ikke synes at se alle aspekter belyst, og fordi vi gerne dels vil afvente moderniseringsforslagene og dels have en grundig undersøgelse af konsekvenserne af de strukturelle ændringer i den kommunale verden.
Jeg skal på vegne af fru Carina Christensen fra Det Konservative Folkeparti oplyse, at Det Konservative Folkeparti har samme indstilling til forslaget.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Man skal altid glæde sig over de små ting, der er at glæde sig over, og det er selvfølgelig afvisningen fra Venstres side.
Hvad ligger der i de tanker fra Venstres side?
Det er sådan et ord, som får lov til at flagre i luften.
Det gør lejerne utrygge.
Hvad er en afregulering?
Ulrik Kragh (V), 2003-02-20:
Jeg synes, fru Lissa Mathiasen skulle lytte efter, hvad jeg sagde i forbindelse med afregulering, for jeg sagde også regelforenkling, og regelforenkling og regulering skal ses samlet.
Det, der er vores intention, er, at vi vil gennemgå lovgivningen med henblik på at gøre den administrativt lettere, og det er det, der ligger i mit udsagn.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Det vil sige, at det svar, man kan få fra Venstre i dag, er, at man har sådan et ordforråd bestående af afregulering, deregulering, sammenholdt med en socialminister, der her i dag har lagt en bombe under lejernes fremtidige situation.
Er det det svar, der skal stå i dag i forhold til den her debat?
Ulrik Kragh (V), 2003-02-20:
Jeg hørte ikke socialministeren lægge nogen bombe under lejernes situation.
Vi har i Venstre et bredt ordforråd, og jeg har redegjort for, hvad jeg mente med afregulering og regelforenkling, netop at man skal gøre det lettere for borgerne at vide, hvad deres situation er.
Men situationen er ikke, at lejerne skal have forringede vilkår.
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-20:
Men hvis man ikke er i stand til at komme og sige, hvad man lægger i de ord her, er det jo også noget flyvsk, noget åbent, noget stort set ustyrligt for lejerne at finde ud af, hvad det her betyder.
Altså forenkling er ikke nødvendigvis noget, der er en forbedring.
Det kan godt være, det er let og overskueligt, men derfor kan det jo godt være negativt.
Så er jeg nødt til at konstatere med beklagelse, at det spørgsmål, jeg stillede til socialministeren, om, hvorvidt det var dækkende for regeringens holdning, det, der blev sagt fra talerstolen før, fik jeg ikke svar på.
Jeg skal dybt beklage det.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-02-20:
Enhedslisten skal bestemt ikke have utak for, at de rejser en forespørgsel som den, vi oplever her i dag.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at der bliver sat fokus på området, selv om der indimellem er stillet en hel del spørgsmål på området.
Når aftalerne skal forhandles i god tid, mener vi faktisk, at det er vigtigt at komme i gang nu, så der netop er god tid til at forhandle aftalerne, som udløber i 2012.
Nordsøolien er et område, der ofte trækkes frem, fordi den åbenbart kan finansiere hvad som helst, og det er faktisk også sådan, at den allerede finansierer en hel del.
Oliepriserne går også op og ned, og fordi oliepriserne i en periode går op, skal vi passe på, at vi ikke fokuserer for meget på det, for vi ved også, at de lige så hurtigt kan gå ned.
Der skal også være en rimelig finansiering for
selskaberne, der driver aktiviteterne på Nordsøen, for i og med at der er en rimelig aktivitet, er der tryk på, og man finder mere.
25 år frem i tiden oplyses det ét år.
Det samme oplyses det næste år, og det gør det også 5 år efter.
Så aktivitet skaber i hvert fald også øget efterforskning og øget udvikling.
Jeg mener faktisk, det er vigtigt, at man ser på den regulering af udviklingspolitikken.
Det kan jo rent faktisk bruges som et instrument til at bremse op - om det er nødvendigt - ved simpelt hen at give færre tilladelser.
Men vi er enige med hr. Keld Albrechtsen i, at debatten har udviklet sig i en positiv og god retning.
Derfor kan vi også støtte det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, for vi synes, det giver en god retningslinje for, hvad det er, det drejer sig om.
Hvordan regeringen så vil komme om ved skattestoppet, når man også skal se på den nuværende afgift på indvindingerne i Nordsøen, må de så finde ud af, og det glæder vi os til at se.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-20:
Tak, hr. formand.
Enhedslisten har rejst denne forespørgsel, fordi det nu snart i en årrække har stået klart og det er veldokumenteret, at de selskaber, som står for olie- og gasproduktionen i Nordsøen, har et overskud på denne produktion, som ligger betydeligt højere end det gængse niveau for den øvrige industri, og som slet ikke beskattes effektivt.
Det er jo ikke småpenge, det drejer sig om i denne sag. Olie og gas må også betragtes som samfundets fælles ejendom, og det er kun retten til en tidsbegrænset udnyttelse, som koncessionshaverne har.
Men det er jo vitterligt samfundets ejendom, vi her diskuterer, hvordan vi skal forvalte og beskatte.
Koncessionsaftalen fra 1962 løber til 2012, og nu nærmer produktionen sig sit toppunkt, og priserne stiger.
Man kan ikke sige, at milliarderne fosser ud af statskassen, men de fosser uden om statskassen i et gigantisk tempo og bliver slet ikke beskattet, således som indtægter ellers normalt burde beskattes og bliver beskattet på alle mulige andre områder her i samfundet.
Derfor er det på høje tid, at der bliver grebet ind med handling her i Folketinget.
Vi har med glæde set, at en række partier har meldt ud i den debat, der har været op til forespørgselsdebatten her i dag, at de nu er indstillet på under den ene eller den anden form, at der skal findes et resultat, således at samfundet får en rimelig andel af det gigantiske provenu, som olieselskaberne har ude i Nordsøen.
Derfor håber jeg meget stærkt på, at ministeren nu vil komme op og redegøre for en handlingsplan, som jeg håber at regeringen vil fremlægge, der kan føre til, at vi i finansloven for 2004 kan indarbejde et pænt beløb.
Det er målsætningen for os med den debat, vi har her i dag, og jeg håber, at det kan lykkes. Vi vil fra Enhedslistens side være fleksible med hensyn til at forsøge at opnå et flertal for et forslag til vedtagelse. Det skal ikke handle om tekniske detaljer, men om principperne, og med udgangspunkt i håb om en positiv debat imødeser jeg hermed ministerens besvarelse. Besvarelse