runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2005-05-19:
Mordet på den hollandske kunstner Theo van Gogh var selvfølgelig en afskyelig handling begået af ekstremister, som i al deres virke skal bekæmpes.
Mordet minder os samtidig om vigtigheden af at stå værn om de grundlæggende principper, som vort samfund bygger på: ytringsfriheden og retten selvfølgelig heraf til både at have sin mening og sige sin mening.
Også i Danmark oplever vi religiøs fanatisme.
Også her skal vi med lovgivning i hånden og retten til at sige, hvad vi mener, bekæmpe fanatismen.
Det handler om politiske og ikke religiøse argumenter.
Mordet på Theo van Gogh og hans film, »Submission«, rejste i Danmark en debat om straffelovens § 140, der har været fremme, den såkaldte blasfemiparagraf.
Står den i vejen for, at vi kan have en fri debat om de religionssamfund, som er til stede i Danmark, eller gør den ikke?
Der er ingen tvivl om, at meningerne i debatten har været delte.
I Socialdemokratiet er holdningen den, at hvis det kan dokumenteres, at paragraffen står i vejen for en fri debat, ja, så skal den selvfølgelig fjernes.
I et åbent samfund som det danske er tilstedeværelsen af forskellige religioner og religionssamfund en naturlig ting.
Vi vil se flere religiøse retninger i Danmark, og behovet for frit at kunne diskutere dem, deres tro og tilstedeværelsen i vores samfund kan sagtens være større.
I lyset af den udvikling er det selvfølgelig afgørende, at intet står i vejen for at have en fri debat.
Vi kan ikke støtte lovforslaget fra Dansk Folkeparti.
Som allerede antydet mener vi ikke, at det er religiøse overbevisninger, som skal ligge til grund for, at vi ændrer straffeloven.
Det synes vi i al beskedenhed at lovforslagets bemærkninger bærer alt for stærkt præg af.
Det er en vigtig debat, og vi håber, at vi trods afvisningen her kan fortsætte debatten om blasfemiparagraffen under udvalgsarbejdet, og om den er i vejen for en fri debat om tilstedeværelsen af forskellige religionssamfund i det danske samfund.
Som sagt, vi kan ikke støtte lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Det er med stor beklagelse, at jeg må meddele, at fru Birthe Rønn Hornbech ikke kunne være til stede i dag.
Jeg er sikker på, at ikke mindst hr. Søren Krarup og hr. Jesper Langballe ville have nydt en debat med fru Birthe Rønn Hornbech, og jeg ville egentlig også have nydt at være tilhører til den debat.
Men fru Birthe Rønn Hornbech er i Jylland.
Jeg ved ikke, om hun er ovre for at redde nogle jyske sjæle, men så kunne hun sådan set nok have gjort større gavn her i dag i salen.
Fru Birthe Rønn Hornbech siger følgende: Den danske straffelovgivning kender ikke til religiøse forbrydelser.
Blasfemibestemmelsen er i den danske straffelov alene en beskyttelse af den religiøse følelse.
Vi skal flere hundrede år tilbage for at finde den opfattelse, at blasfemi blev betragtet som en forbrydelse, der direkte angreb Gud.
Det er værd at minde om, at bestemmelsen i den nuværende straffelov er anvendt uhyre sjældent.
I 1938 blev bestemmelsen således anvendt i ét tilfælde, hvor der var tale om forhånelse af den jødiske religion som led i den antisemitiske kampagne.
Den påstand savner dokumentation overhovedet.
Den sidste tiltale, der er rejst, skete for 30 år siden, og som justitsministeren har gjort rede for, endte sagen med frifindelse.
Danmark er præget af vidtgående ytringsfrihed, og sådan skal det fortsat være.
Ytringsfriheden skal give plads til en offentlig debat, hvor alt kan diskuteres, alt kan endevendes, og alt kan kritiseres også på den danske rapkæftede og satiriske måde.
Heller ikke religionerne kan slippe for kritik.
Enhver religion kan i Danmark og i mange andre lande diskuteres, endevendes, ja, endog anvendes satirisk i kunst, underholdning eller journalistik.
Mennesker krænkes i større eller mindre grad over satire over f.eks. kristendommen, andre morer sig.
Vi er derfor ikke enige med forslagsstillerne, der hævder, at der er gået inflation i blasfemibestemmelsen, fordi der er blevet rejst et spørgsmål om krænkelse af andres religiøse følelser.
Forslagsstillerne hævder endog, at blasfemibestemmelsen kan få religiøse kritikere til at tie af skræk for at blive mødt med blasfemibestemmelsen.
Ærlig talt, det synspunkt er da udtryk for en vrangforestilling af Danmark og debatten i Danmark.
Man skal tilbage i tiden før anden verdenskrig for at finde en domfældelse i forbindelse med blasfemibestemmelsen.
Vi finder det i Venstre rigtigt, at der fortsat er en strafferetlig beskyttelse mod krænkelser som formuleret i straffelovens blasfemibestemmelse.
Religionsfriheden er den mest vitale af alle frihedsrettigheder, og Venstre kan derfor ikke støtte forslaget.
Så kan jeg på egne vegne sige, at jeg ønsker at bruge den del af ytringsfriheden, der hedder retten til at holde sin mund.
Skulle der være aggressioner tilbage, har jeg telefonnummeret til fru Birthe Rønn Hornbech, så kan hun tage trykket af med det samme.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-19:
Umiddelbart er det jo fornuftigt at samle det her i én lov.
Det har vi ikke noget imod i SF.
Vi har nogle spørgsmål om, hvor grænserne går, og hvor meget det medfører.
Altså, det med at lave et selskab for BroBizz er der ikke nogen problemer i.
Det at lave et datterselskab til Femern er der sådan set ikke umiddelbart nogen problemer i, men jeg vil sige, at det vel nærmest betyder, at vi skjuler den udgift, der er omkring Femern i det her selskab.
Jeg kan ikke umiddelbart se det, men betyder det også, at vi sådan halvt om halvt siger ja til Femern?
I så fald bliver det svært at få vores stemme til det her forslag.
Det er fint med jernbanedelen, hvor vedligeholdelse og reinvesteringer lægges over i selskabet, specielt hvis det, som det antydes, betyder et løft til skinnesiden.
Det er vi meget med på, og vi kunne egentlig have forestillet os, at de 50 mio. kr., der er sat af til Femern, også kunne bruges til at gavne den kollektive trafik, men sådan får vi det jo nok ikke.
Venstres ordfører har fremhævet, at det her ikke havde noget med Kattegatforbindelserne at gøre, altså de alternative ruter.
Det vil jeg godt være meget sikker på, og det vil jeg sørge for at stille spørgsmål om.
Men jeg er helt sikker på, at det også er sådan, for der er jo en sammenhæng mellem broerne og færgeforbindelserne, og jeg vil være med til at sikre, at vi ikke lægger nogen linjer der, som er til skade for færgeforbindelserne.
Hvis det med at fastsætte rabatter lægges fra det politiske niveau og over i et selskab, så kunne jeg være nervøs for, at det kunne lave nogle ubalancer, og jeg kunne være nervøs for, at den kollektive del kom i klemme der, og ligesom De Radikale ville jeg være usikker på banegods.
Der ville også være en del, jeg var skeptisk over for, hvis det forholdt sig sådan.
Der er nogle spørgsmål at stille her for at få helt afklaret, hvor vi er henne.
Vi har ikke noget imod at samle lovene, men vi har noget imod at svække de alternative forbindelser, og vi har noget imod at svække jernbanedelen.
Efter det, jeg har hørt indtil nu, er det ikke min opfattelse, at i det forlig, som Socialdemokratiet sagde at de var med i, har jernbane, den kollektive del, fået en rimelig portion, men det vil jo vise sig, når gaven bliver pakket op.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-19:
Jamen altså det er det, der har været ønsket fra de imamer, som har repræsenteret den muslimske fundamentalisme, og dermed kan man jo se i øjnene, at blasfemiparagraffen selvfølgelig vil blive brugt.
Blasfemiparagraffen er skabt i et samfund, som – og det er måske det bedste, man overhovedet kan sige om den – ikke har brug for den.
Nu er der altså nogle, der ønsker at gøre brug af den.
Det synes vi ikke de skal have lov til.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-19:
Det afgørende er, at de her penge går i statskassen, og efterfølgende må vi så vurdere, hvordan pengene skal anvendes.
Hr. Per Clausen har jo ret i, at det er en vigtig debat: Hvad gør vi, når olien slipper op?
Hvilke tiltag tager vi?
Også den debat går vi meget seriøst ind i.
Per Clausen (EL), 2005-05-19:
Så vil jeg i den her omgang nøjes med at konstatere, at Venstres ordfører ikke er afvisende over for, at det faktisk kunne være fornuftigt at bruge de indtægter, der kunne komme ad den her vej, til at sikre os med hensyn til den langt vanskeligere energimæssige situation, vi kan komme til at stå i om 20-25 år, hvis vi ikke får gennemført den nødvendige omlægning af den danske energiproduktion til vedvarende energi.
Det er jeg sådan set glad for i første omgang, for så har vi noget at vende tilbage med.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-19:
Jeg vil sige til hr. Per Clausen, at ingen ved, om der overhovedet kommer indtægter fra dette projekt.
Det afgørende for os er, at eventuelt overskud i fonden går i statskassen.
Per Clausen (EL), 2005-05-19:
Jeg opfatter det på den måde, at Venstre synes, at det er godt og positivt, at vi fremover ikke har nogen statslig aktør på energiområdet, som griber aktivt ind.
Det kan jeg godt forstå.
Det er et for så vidt forståeligt liberalistisk synspunkt.
Så det vil jeg ikke bore så meget i over for Venstres ordfører, for det er vi bare grundlæggende uenige om.
Men det, jeg ikke helt kan forstå, er, hvorfor man ikke benytter den her olieindtægt, som jo dog er begrænset til en årrække, til at sætte gang i nogle nødvendige investeringer i energisektoren i vedvarende energi.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-19:
Dette lovforslag er en naturlig følge af den delvise privatisering af DONG, som en bred kreds af partier her i Folketinget besluttede sidste år.
Derfor er det nødvendigt at oprette denne fond til at varetage disse opgaver, ligesom fonden også skal varetage statens interesser efter 2012 i forbindelse med den aftale, der er indgået med A.P. Møller – Mærsk i september 2003.
Den nye fond skal alene varetage statens interesser og skal ikke blive et nyt stort olieselskab.
For Venstre er det helt afgørende, at vi ikke opbygger noget nyt bureaukrati, men sørger for at gøre det her på en så effektiv måde som overhovedet muligt.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Vi vil absolut ikke tage noget fra skolebestyrelserne.
Det er det, som vi ønsker man skal kunne.
Med hensyn til om vi vil skabe lokale byråd, kan jeg sige, at det absolut ikke er det, vi ønsker.
Vi har netop skrevet, at vi har set på erfaringerne med bydelsrådene i København.
Noget af det, der gik galt, var, at man lagde forvaltningskompetencen ud.
Vi ønsker ikke, at lokalråd, lokaludvalg eller andet skal have forvaltningskompetencen.
Den skal ligge i byrådet, ikke ude lokalt, men der skal være kompetence til at kunne træffe beslutninger om udvikling lokalt.
Afstemning
Erling Bonnesen (V), 2005-05-19:
Enhedslistens ordfører starter med at sige meget kønt, at man ikke vil tage noget fra skolebestyrelserne, og to sekunder efter lægger hun meget op til, at der skal gives netop ikke bare kompetence, men den øverste myndighed og afgørende indflydelse til lokalråd.
Det er fra den ene yderlighed til den anden, og begge dele kan jo ikke være rigtigt.
Så jeg tror, vi har meget brug for netop at få præciseret, om det er det ene, som man virkelig tager noget fra, for hvis man netop giver myndighed og afgørende indflydelse, har man jo fjernet kompetence.
Så landet over må de blive meget nervøse i skolebestyrelserne i øjeblikket.
Vil Enhedslisten tage myndighed og kompetence fra skolebestyrelserne eller vil de ikke?
Det her er jo næsten at skabe rent kaos.
Når Enhedslisten så vil til at oprette mange nye minibyråd, må man sige, at totalkaos er opstået.
Så vi har behov for en klargørelse af: Vil man tage noget fra de nuværende skolebestyrelser eller ej?
Kristen Touborg (SF), 2005-05-19:
Som SF sagde, allerede sidste gang vi behandlede det her forslag for cirka et år siden, ser SF med stor sympati på Enhedslistens forslag.
Det ligger i klar forlængelse af SF’s demokratiopfattelse, vore tidligere forslag til bydelsråd m.v.
Lokalråd vil helt klart være en god idé i de områder, der udgør en naturlig enhed i de kommende større kommuner, eksempelvis øsamfund, større landsbyer osv., men som forslagsstillerne også påpeger, er det nødvendigt, at lokalområderne udstyres med reel kompetence.
I SF mener vi sådan set også, at de skal vælges ved direkte valg, men hvis man ikke kan blive enige om det, ser vi gerne forsøg på andre udpegelsesmetoder, for det bedste skulle jo nødig blive det godes værste fjende.
Umiddelbart virker forslagsstillernes forskellige kompetenceområder som udmærkede ideer, som jeg oven i købet vil mene kan udvikles yderligere.
Som vi sagde, sidste gang vi behandlede forslaget, ved vi, at Landsforeningen af Landsbysamfund har gjort sig mange tanker om, hvad sådanne lokalråd kan indeholde, og forhåbentlig kan deres ideer også få lov at præge det forestående udvalgsarbejde.
Endelig mener jeg også, at det er vigtigt, at lokalområdet får et egentligt økonomisk råderum og får indflydelse, for uden økonomi bliver det noget af en død sild.
Det er kun regeringen og Dansk Folkeparti, der mener, at man kan forestille sig et lokaldemokrati uden økonomisk ansvar, tror jeg.
Afslutningsvis vil jeg udtrykke min forundring over, at forslagsstillerne kun henviser til lokalråd som muligheder i landdistrikter.
I SF mener vi faktisk også, at det kunne være en god idé i større bysamfund.
Ole Glahn (RV), 2005-05-19:
Ja, det er den ene del af det, men det andet er det, som jeg før drøftede med fru Line Barfod, nemlig at det også er vigtigt, at lokalområderne føler, at de har mulighed for at påvirke processerne så meget som muligt, og at de også får et område, hvor de har noget selvbestemmelse.
Det er også vigtigt for os.
Det, vi siger, er, at vi tror på, at man kan finde ud af lokalt, hvordan skal fungere, at vi ikke herfra skal komme og sige, hvordan tilbuddene skal være.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Det vil jo give de lokale en mulighed for øget indsigt i behandlingen i kommunalbestyrelsen.
At der skal være en åbenhed om behandlingen, er det også det, som man kan sige man tilstræber hos Det Radikale Venstre?
Ole Glahn (RV), 2005-05-19:
Jeg har forstået det sådan – og jeg vil sådan set gerne spørge indenrigsministeren om, hvorvidt det er en rigtig forståelse – at der ikke specielt i forbindelse med kommunalreformen er sat fokus på den kommunale styrelseslov.
Til gengæld har ministeren, har jeg forstået, tilkendegivet, at han er meget åben over for at tage imod dispensationer fra den styrelseslov, der er nu, sådan at man netop får mulighed for at komme med forsøg rundtomkring i landet, som kan danne grundlag for, at der dernæst måske handles her fra det høje Tings side.
Så det er på den baggrund, det skal ses.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Flere behandlinger i kommunalbestyrelsen, åbne udvalgsmøder, ad hoc-udvalg og mulighed for, at foreningerne kan indstille til kommunalbestyrelsen
Hvordan har Det Radikale Venstre tænkt sig, at de forslag skal gennemføres?
Ole Glahn (RV), 2005-05-19:
I de radikale tanker ligger, at vi er meget optagede af, at lokalsamfundet er aktivt og deltager.
I det øjeblik, lokalsamfundet er det, vil det selvfølgelig fremkomme med nogle ønsker til, hvordan lokalsamfundet skal indrettes på nogle af de måder, som vi netop hørte fru Line Barfod komme med.
Derfor mener jeg, at det her skal udvikles nedefra, det er det, der er kernen i det.
Det var jo det, der var pointen i mit indlæg.
Jeg mener, at man i de nye kommuner selv skal finde ud af, hvordan man vil organisere det her.
Det kan være på mange forskellige måder, hvoraf lokalråd kan være en af dem.
Men vi er bange for, at lokalrådet vægtes for meget i den videre diskussion, hvis vi herfra kommer og siger, at der er de og de muligheder.
Lad os nu se, hvad der kan komme op af forslag, og hvordan man vil løse det lokalt, og lad os følge det herfra.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Hvad skal vi have tiltrukket af arbejdspladser?
Skal vi have en legeplads?
Skal vi have en anden trafiksanering?
Det kan være en del af en storby, det kan være en landsby eller noget andet, men hvis man skal kunne diskutere det i lokalområdet, er det ikke nok, at det er foreningerne, der kan møde op i kommunalbestyrelsen, brugerbestyrelsen eller andet.
Der skal lokalt være et forum, hvor man diskuterer, og så har man i det forum lokalt en dialog med kommunalbestyrelsen.
Ole Glahn (RV), 2005-05-19:
Vi har den opfattelse, at vi har et rigt foreningsliv i Danmark, og det tror jeg nok at vi er enige om.
Dette foreningsliv kan man sikre bliver inddraget i de beslutningsprocesser, som jeg nævnte før man kunne forestille sig blev mere åbne, end de er i dag.
Det vil sige, at frem for, sådan som det ofte har været i det nuværende system, at man protesterer, at man skriver læserbreve, og at man måske kommer og overværer kommunalbestyrelsesmøder, så bliver man inddraget aktivt som en del af den beslutningsproces og ikke alene i beslutningsprocessen, men måske også i gennemførelsen af de beslutninger, der er.
Jeg er af den opfattelse, at der, hvilket forslagsstillerne også er kommet frem med, er nogle oplagte kvaliteter i lokalsamfund, som de nye kommunalbestyrelser kan bruge og dermed sikre, at også gennemførelsen af de forslag bliver bedre, når de involverer de lokale kræfter i både beslutningen og gennemførelsen.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Jeg har fuld respekt for, at De Radikale vil afvente tænketanken, men jeg forstod simpelt hen ikke de ideer, hr. Ole Glahn kom med her, om at ændre på kommunalbestyrelsens måde at arbejde på.
Det er selvfølgelig væsentligt nok, men det har bare ikke så meget med lokalråd at gøre eller med muligheden for i det hele taget at organisere arbejdet lokalt.
Hvis det, som vi ønsker at give mulighed for, er, at man i et lokalområde har større selvbestemmelsesret og bedre mulighed for at udvikle det lokalområde, hjælper det ikke meget, at man kan møde op i kommunalbestyrelsen nogle gange.
Der er det afgørende jo, at man har mulighed for at diskutere lokalt, og derfor vil jeg gerne høre, hvorfor De Radikale ikke vil være med til at åbne for, at der kan være flere muligheder, nogle steder lokale udvalg, som vi kender dem i dag, og nogle steder, hvor man synes, det er bedre, direkte valg.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-19:
Er den konservative ordfører så enig i, at der bliver længere fra den enkelte borger til det enkelte byrådsmedlem, at der skal flere borgere til at stemme et byrådsmedlem ind, og at det dermed bliver vanskeligere at blive repræsenteret?
Er det synspunkter, som De Konservative er enige i?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Det er jeg enig i.
Det, jeg siger, er, at der er flere byrådsmedlemmer pr. kommunalbestyrelse.
Der er mange kommunalbestyrelser, der bliver udvidet, men der bliver selvfølgelig færre kommunalbestyrelser.
Og det er meget væsentligt, at man der sikrer, at de kommunalbestyrelsesmedlemmer har et bagland, at de ved, hvad der foregår, deltager i diskussionen og kan bringe de informationer videre i kommunalbestyrelsen, diskussioner og prioriteringer, og at befolkningen har tillid til, at de her kommunalbestyrelsesmedlemmer repræsenterer nærdemokratiet og giver de synspunkter videre, specielt i de yderområder, der er i kommunen.
Per Clausen (EL), 2005-05-19:
I forlængelse af hr. Torben Hansens meget korrekte betragtning om, hvad det her kan betyde for den viden, der er i den statslige og offentlige sektor om olieudvinding, og hvad det kan give os af problemer i fremtiden, vil jeg godt spørge hr. Torben Hansen, om han ikke er enig med mig i, at det ville være betydelig bedre, hvis vi stadig havde en statslig aktør, som også var i stand til at deltage aktivt i olieindvinding og dermed fik en langt mere konkret ekspertise og viden og også i nogle tilfælde kunne være et alternativ til de store multinationale koncerner, der ellers er enerådende på det her område.
Torben Hansen (S), 2005-05-19:
Man skal hele tiden huske på, at med den aftale, der ligger om DONG, vil staten stadig væk have aktiemajoriteten i hvert fald 10 år endnu, og så kan vi derefter se, hvad parterne kan aftale til den tid.
Med hensyn til DONG’s udvikling i Nordsøen og også på andre markeder
betyder det, at det stadig væk er finansministeren og staten, der har fat i den lange ende.
Med hensyn til ekspertisen, hvis det er sådan, at man får opbygget et fornuftigt system i både GEUS og Energistyrelsen, som man jo også tidligere har haft, kan jeg ikke se, at vi står over for et videntab der.
Det kan diskuteres, hvor hårdt man skal bruge de 20 pct., men altså nogle steder bruger man det jo også som ren sleeping partner, hvor man så bare tager indtægterne og også er med til at dele udgifterne.
Så jeg er ikke så bekymret, for staten har stadig væk fat i den lange ende i forbindelse med DONG, men jeg er bekymret med hensyn til vidensopbygning, hvis vi ikke sikrer GEUS og Energistyrelsen ordentlige forhold.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Jeg kan i princippet fuldstændig skrive under på, hvad hr. Kristen Touborg lige har sagt, nemlig at der skal flere borgere til et kommunalbestyrelsesmedlem, og at det derfor bliver vigtigt at skabe lokale løsninger.
Det mener jeg allerede der er en mulighed for inden for den nuværende ramme, og derfor synes jeg ikke, der er behov for lovgivningsmæssige initiativer, men jeg vil meget gerne være med til at diskutere: Hvordan binder vi det lokale demokrati sammen bedst muligt, så yderområderne også bliver tilgodeset?
Torben Hansen (S), 2005-05-19:
Det var bestemt ikke min intention.
Men jeg mener rent faktisk stadig væk, at der ikke er nogen modsætning mellem det, at man skal spille på almindelige kommercielle vilkår – hvilket man i princippet også skal i dag – når man sidder med 51 pct. af aktierne, og så at sikre, kan vi sige en fornuftig udnyttelse af Nordsøen.
For rent kommercielle vilkår vil jo også netop betyde, at man passer på det, som man har til at ligge under sig.
Så jeg kan ikke se nogen modsætning der, men jeg siger, at vi skal passe meget på med hensyn til vidensopbygning.
Jeg håber også, at ministeren, når vi når frem til ministerens bemærkninger, er klar over, at der er et problem og vil gå ind i regeringen og sige, at der er behov for en styrkelse af GEUS og Energistyrelsen.
For de har selv sagt tilbage i 2002, at de nu er ved at nå smertegrænsen, og nu har de så for eftertiden ikke længere DONG’s efterforskning og produktion at trække på.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-19:
Lovgrundlaget for Storebæltsforbindelsen og Øresundsforbindelsen findes i dag i to anlægslove, der blev vedtaget forud for etablering af de faste forbindelser.
Vi synes jo, det er vigtigt at komme i gang med de forundersøgelser, der er nødvendige for, at det overhovedet kan blive en realitet.
Derudover giver det her forslag mulighed for at oprette et datterselskab, der kan udstede BroBizzer på vegne af Storebælts- og Øresundsforbindelserne samt Scandlines og Bornholmstrafikken.
Det er jo også ganske udmærket, at der kommer styr på det.
Alt i alt synes vi, at det her er et godt lovforslag.
Man må jo sige, at her minimerer vi antallet af love i hvert fald fra to til en, og vi undgår måske også, at vi skal have en tredje.
Jeg ved ikke, om det bliver nødvendigt med en selvstændig Femernlov, men i hvert fald har vi fået minimeret de love, der er nu, og det synes vi jo er en god ting.
Vi kan støtte forslaget.
Per Clausen (EL), 2005-05-19:
Men det er vel alligevel rigtigt nok, at man, i det øjeblik dele af DONG bliver privatiseret, også vil være tvunget til at agere, som om det var et fuldstændig almindeligt aktieselskab?
Det betyder så, at DONG’s ageren i forbindelse med nordsøolien og andre ting ikke vil kunne defineres særlig entydigt af regeringen og finansministeren, hvem det så end måtte være, men at det faktisk bliver på rent kommercielle vilkår.
Det er vel også rigtigt, at når man fraskriver sig at være aktør på et område, er der noget viden, som er sværere at opsamle og få, end hvis man er aktør?
Jeg synes sådan set, at hr. Torben Hansens svar bekræfter mit synspunkt, nemlig at det, der er sket med privatiseringen af DONG og det her som erstatning, er et rigtig skidt bytte.