runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2005-11-23:
Jeg håber, at man i undersøgelsen spørger – det skal jeg jo ikke blande mig i – de læger, der efter angrebet på Falluja kom med de første meldinger om mennesker, der var brændt.
Det ville jo være et helt afgørende bevis.
Men ellers vil jeg endnu en gang sige tak til udenrigsministeren, som jeg synes leverer en klar forskel til den amerikanske administration.
I modsætning til Rumsfeld og Cheney, den amerikanske vicepræsident, anerkender udenrigsministeren jo klart i sit svar, at Genèvekonventionens bestemmelser skal overholdes.
Jeg tror, udenrigsministeren anvendte den ordlyd, at han anerkender Genèvekonventionens gyldighed.
Det betegner efter min opfattelse en vigtig forskel i civilisation, som jeg godt vil kvittere for.
Jeg vil så også spørge udenrigsministeren, om han mener, at der påhviler Danmark et særligt ansvar som koalitionspartner til at blande sig i, hvilke midler en koalitionspartner anvender i en krig.
M020S13221353tojo.fm Page 1337 Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Bertel Haarder (V), 2005-11-23:
Det er rigtigt, at jeg svarede det samme, som jeg skriftligt har svaret hr. Bjarne Laustsen på et fuldstændig tilsvarende spørgsmål.
Jeg synes, det ville være værre, hvis jeg svarede noget andet.
Men jeg kan allerede nu bebude, at ordningen ikke vil opfylde hr. Bjarne Laustsens ønske om, at alle forskelle skal afskaffes, og at ingen skal betale for transport her i Danmark;
det kan jeg ikke opfylde.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Nu går vi jo altså ud fra, at vores koalitionspartner anvender de midler, man må, i situationer med væbnet konflikt og krig.
Og det er altså også det, Pentagon har svaret, at man har gjort.
Det undersøges så, om det er tilfældet.
Så siger hr. Villy Søvndal: Spørg lægerne.
Nu er det jo ikke os, der skal foranstalte undersøgelsen, det er det irakiske sundhedsministerium.
Og da det præcis er sundhedsministeriet, som ifølge pressen skal forestå den irakiske undersøgelse, synes jeg da, at det er rimeligt, at sundhedsministeriet i Irak foretager den, og de vil da givetvis også spørge lægerne.
Men det er stadig væk ikke noget, jeg kan sidde og afgøre for dem.
SÅ bliver der spurgt, om et særligt ansvar, der er pådraget os, om vi ikke også får et særligt ansvar for kamphandlingerne i Falluja, og vi er jo udstationeret i Basraområdet.
Men altså som sagt har vi, præcis fordi vi interesserer os for sagen, fordi vi synes, det er vigtigt, at den irakiske civilbefolkning ikke udsættes for hvidt fosfor, spurgt til sagen i Bagdad hos den irakiske regering.
Det viser jo, hvor optaget vi er af sagen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-23:
»Vil regeringen give en vurdering af de midler, koalitionen anvender i krigen i Irak, herunder om der er en grænse for, hvilke midler Danmark som koalitionspartner vil acceptere, og i bekræftende fald, hvor den grænse, hvor man ikke længere vil påtage sig et moralsk ansvar for de anvendte midler, går?«
Krig er jo et beskidt håndværk.
Det tror jeg, at nogle havde glemt inden Irakkrigen, altså hvor beskidt det faktisk er.
Det er jo ikke kun det hvide fosfor, vi har diskuteret.
Vi har diskuteret Abu Ghraib, hvor senest Horisont i Danmarks Radio i mandags viste nye overgreb, tortur af og mord på tilfangetagne.
Vi har diskuteret napalm, som det først blev benægtet fra amerikanernes side at de havde anvendt, men hårdt presset var de nødt til at give sig, da australske soldater pegede på, at det var anvendt.
Vi har set torturen de sidste dage under det irakiske udenrigsministerium, de 173 tilbageholdte.
Vi har set de mange døde; vi har set det totale kaos.
Derfor spørger jeg udenrigsministeren: Er der en kant for, hvad Danmark vil lægge navn til i noget, som jeg synes for lang tid siden har mistet sit moralske grundlag, når vi kommer og siger, at vi skal lære fra os om normer for krig og demokratisk opførsel?
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Jeg tror, hr. Villy Søvndal vil være enig med mig i, at de danske soldater og de danske civile, som arbejder for udvikling, stabilisering og demokratisering af Irak, gør et godt stykke arbejde.
Jeg er også helt sikker på, at hr. Villy Søvndal vil være enig med mig i, at de danske soldater overholder alle krigens love, og at de danske soldater leverer en indsats, som vi kan være stolte af.
Det fremgår også af den folketingsbeslutning, som vi var med til at vedtage i april måned.
Det samme gælder selvsagt menneskerettighederne, som ikke kan gradbøjes.
Regeringen tager og vil også fremover tage skarp afstand fra ethvert tiltag eller enhver praksis, som har til formål at omgå menneskerettighederne.
Det gælder også det absolutte forbud mod tortur.
Det er klart, at der er eksempler på, at der i nogle situationer er sket en overtrædelse af det acceptable, og hr. Villy Søvndal nævnte jo selv Abu Ghraib, som vi heller ikke synes burde have fundet sted.
Så der er altså klare grænser for, hvad vi finder acceptabelt, og disse grænser bliver selvfølgelig overskredet, hvis der sker brud på de internationale principper og regler for krigsførelse og for menneskerettighederne.
Der er ingen grund til at gå ind på subtile juridiske diskussioner om, hvorvidt reglerne nu også gælder i den ene eller den anden situation.
M020S13221353tojo.fm Page 1338
Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
De grundlæggende principper i den humanitære folkeret bør efter regeringens opfattelse altid efterleves, uanset om der er tale om en væbnet konflikt.
Vi følger principperne og reglerne, og vi går ud fra, at vores allierede også gør det.
De tidsubegrænsede tilbageholdelser på Guantánamo er et eksempel.
De rystende opdagelser i kældrene under det irakiske indenrigsministerium, som vi også er gået ind i, er et tredje eksempel.
Det vil sige, at vi reagerer, uanset om det er den ene eller den anden, som måtte foretage ting, som man ikke burde og måtte foretage.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-23:
Som bekendt lavede det engelske forsvarsministerium for nylig en undersøgelse af irakernes holdning til udenlandske troppers tilstedeværelse.
Jeg tror ikke alene, det var mig, jeg tror også, at det overraskede udenrigsministeren, at 82 pct. af irakerne syntes, at de fremmede tropper skulle tage ud.
Jeg tror, det har chokeret mange i Udenrigsministeriet at se sådan et tal, og jeg synes, det må give anledning til overvejelser om, hvordan det kan være, at irakerne har nået den slutning – 8 ud af 10 – at det er bedst, at de fremmede soldater tager væk.
Mon ikke det har noget at gøre med Abu Ghraib?
Mon ikke det har noget at gøre med napalm?
Mon ikke det har noget at gøre med hvidt fosfor?
Mon ikke det har noget at gøre med den tortur, som amerikanerne har udøvet i stor skala, ikke som undtagelse, men formentlig langt snarere som den generelle regel?
Mit spørgsmål til udenrigsministeren er: Er det nok at blive ved med at fremsætte kritik?
Jeg synes ikke, at det har været en skarp kritik.
Jeg synes, at regeringen har været meget stille i sine påtaler, man skal virkelig lytte efter for at høre dem.
Danmark er aldrig blevet bemærket på den internationale scene som en skarp kritiker af noget som helst.
Er der ikke behov for helt anderledes at mande sig op og sige fra over for noget, som enhver anden stat, der udøvede det, ville møde en massiv kritik fra den danske stat for?
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Under vores formandskab for EU arbejdede vi aktivt for at få en løsning på dette spørgsmål i samarbejde med FN.
Da havde vi altså også platformen til det.
Nu er vi altså medlem af EU's forhandlingsteam, som alle 25 lande er, og der er det klart, at Cypernspørgsmålet skal være løst, inden Tyrkiet kan blive medlem.
Men det var altså ikke en betingelse, at det skulle være, før forhandlingerne blev startet.
Det er fuldstændig rigtigt, at der er sket disse ødelæggelser i det tyrkisk-cypriotiske område, men jeg vil godt minde om, at da man skulle stemme om genforeningen, var det altså de tyrkiske cyprioter, der stemte for genforeningen, og de græske cyprioter, der stemte nej til genforeningen.
Det synes jeg lige vi skal have med i billedet.
Men jeg går ud fra, at hr. Villy Søvndal som det fredselskende menneske, han er, ikke vil forudsætte, at vi skal sende marinen og begynde at arrestere statscheferne i lande, vi kritiserer.
Det vil sige, at det er den diplomatiske metode, der gælder.
Hr. Villy Søvndal kan ikke finde på nogen anden.
Det er også afgørende for mig, at den irakiske regering beder os om at blive.
Det skete med henvendelse til Sikkerhedsrådet for nylig, og det blev så vedtaget enstemmigt af Sikkerhedsrådet.
Henvendelsen om, at man skulle blive i 12 måneder til, altså i hele 2006, kom fra den irakiske regering.
Det er den, der skal tage stilling til, om vi skal være der eller ej, og ikke en meningsmåling.
Nu håber jeg, at jeg får et nyt spørgsmål, for jeg kan godt fortælle, hvilke værdier jeg prøver at arbejde for i Irak.
Så jeg håber, at hr. Villy Søvndal kommer med et nyt spørgsmål, for nu er min tid løbet ud.
Villy Søvndal (SF), 2005-11-23:
Det, der bekymrer mig som både politiker og dansk statsborger, er, at uanset at den danske regering stilfærdigt siger fra, og det tror jeg såmænd man gør stilfærdigt diplomatisk, er det her land, den nuværende regering og Dansk Folkeparti sølet ind i en krig, hvor 82 pct. af irakerne siger: Træk jer ud, for hver måned er værre end den forudgående.
Vi får dynger af beviser – udenrigsministeren kan sige, at det ikke er beviser – for, at der på alle områder anvendes midler, som ikke er i overensstemmelse med krigens love.
Hvornår er nok nok?
M020S13221353tojo.fm Page 1339 Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Hvis jeg ikke havde hørt den tale så mange gange før, tror jeg oven i købet, at den havde gjort indtryk, nemlig den om, at når vi runder det næste hjørne, så lysner det.
Engang var det, når Saddam Hussein var taget til fange.
Nej, først var det, når Bagdad var indtaget.
Så var det, når Saddam var taget til fange.
Så var det, når Falluja var indtaget.
Så var det, når valget sidste år i januar var overstået.
Vi har bare hørt det så mange, mange, mange gange.
Sandheden er, at det går rigtig, rigtig dårligt.
Det går baglæns.
Jeg vil også godt sige, at vi i SF synes, at vi skal ud militært, for vi er i øjeblikket en del af problemet og ikke en del af løsningen.
Men det betyder ikke, at vi skal lade irakerne sejle deres egen sø.
Jeg synes, vi skal sige undskyld for alle løgnene og alle overgrebene på de mange døde irakere og deres familier.
Jeg synes, vi skal hjælpe massivt til genopbygning med en endnu større indsats genopbygningsmæssigt og civilt, end vi har bidraget med militært.
Men jeg må sige til udenrigsministeren, at Danmarks moral er lige så flosset i øjeblikket internationalt som den amerikanske regerings, der er kommet med alle løgnene, som har begået alle overgrebene, som konsekvent har undsagt reglerne for krigens love med Genèvekonventionen som den fremmeste.
Derfor har Danmark rodet sig ind i noget, der gør Danmark grimt i øjeblikket.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Nu har hr. Villy Søvndal jo hele tiden været imod, at man på FN's foranledning skulle hjælpe i Irak.
Det er FN, der enstemmigt i juni 2003 kraftigt opfordrede verden til at gå ind og stabilisere Irak; de brugte ordet urgent, og det er altså blevet gentaget nu her for en uges tid siden af FN's Sikkerhedsråd.
Det vil sige, at hele verden altså tager fejl.
Kun hr. Villy Søvndal ved, hvad der er rigtigt, nemlig at man skal lade Irak være, at verden ikke skal gå ind og stabilisere Irak.
Vi er der, fordi den irakiske regering har bedt FN, og FN har bedt verden.
Det skal man lige holde sig for øje.
Jeg nævnte nogle eksempler.
Jeg ønsker da også, kan jeg sige til hr. Villy Søvndal, at indsatsen hele tiden drejes over fra mindre fremskudt militær og til mere fremskudt civil genopbygning.
Men det er jo i høj grad terM020S13221353tojo.fm Page 1340 Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM roristerne, der forsinker den proces, og jeg vil ikke hjælpe terroristerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-23:
»Vil udenrigsministeren foretage sig noget aktivt – og i givet fald hvad – for i optagelsesforhandlingerne med Tyrkiet at få landet til at leve op til de mange erklæringer om den tyrkiske besættelse af Nordcypern fra FN, Menneskerettighedskommissionen, Europarådet, Menneskerettighedsdomstolen, EU og Amnesty International, som landet i dag groft og vedvarende krænker?«
Jeg vil nu vende tilbage til EU-spørgsmålet om optagelsesforhandlingerne, som vi debatterede med statsministeren tidligere, og jeg håber, at udenrigsministeren lige vil give sig tid til at tage det med også.
Se, det er jo velkendt, at en af de helt store hurdler i forhold til Tyrkiets optagelsesproces i EU er, at landet siden 1974 har været besættelsesmagt på Cypern og i dag er besættelsesmagt på en del af EU's territorium.
som har fordømt.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvilke overvejelser udenrigsministeren gør sig i forbindelse med Tyrkiets optagelsesforhandlinger om at inddrage denne her kritik, om at stille Tyrkiet til regnskab for den fuldstændig uacceptable måde, landet håndterer Cypernproblematikken på.
Per Stig Møller (KF), 2005-11-23:
Jeg kan minde hr. Morten Messerschmidt om, at vi på udenrigsministermødet den 3. oktober 2005 fremlagde en stram og forsvarlig ramme for forhandlingerne med Tyrkiet.
Rammen respekterer fuldt ud den ret præcise beslutning om Tyrkiet, der blev truffet på et europæisk rådsmøde i december 2004.
Derfor står der da også i forhandlingsrammen for start af forhandlingerne med Tyrkiet, at fremskridt i Tyrkiets optagelsesforhandlinger bl.a. vil afhænge af: »... Tyrkiets fortsatte støtte til bestræbelserne for at opnå en samlet løsning på Cypernproblemet inden for FN-rammen og i overensstemmelse med de grundlæggende principper for EU, herunder skridt med at bidrage til et gunstigt klima for en samlet løsning og fremskridt med hensyn til normalisering af det bilaterale forhold mellem Tyrkiet og alle EU's medlemsstater, herunder republikken Cypern«.
Vi deltager aktivt i forhandlinger med Tyrkiet inden for denne ramme, og Danmark og EU som helhed lægger vægt på, at en samlet løsning af Cypernspørgsmålet sker gennem forhandling mellem parterne i FN-regi, for det er dem, der har opgaven, og vi benytter enhver lejlighed til at opmuntre parterne til at nå frem til en forhandlingsløsning.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-23:
Det var jo ikke så godt, hvis det var sådan, at undervisningsministeren ikke kunne læse, men det kan han.
Derfor har jeg også lavet et andet spørgsmål til i dag, og det lyder, om det bliver billigere eller dyrere.
Det var ikke det spørgsmål, jeg formulerede skriftligt.
Det er jo ret interessant at vide, om ministeren vil ryste op med, hvor niveauet skal være henne.
Hvilke regler skal der være for området?
Det kan da ikke passe, at det er en arbejdsgruppe, der skal sidde og finde ud af det, nogle skal betale.
Pønser ministeren på, at det er de nye kommuner, der skal betale den udgift, som amterne hidtil har båret, eller hvordan ser det ud?
Jeg vil gerne have lov at sige, at jeg synes, at den sag her med ministerens dygtige folk og hele embedsværket bagved fortjener at få den sagsbehandling.
Jeg synes bare, at i stedet for at gå ud og politianmelde virksomheden, så kunne ministeren jo have sagt fra første færd: Vi mangler det papir og den erklæring og det og det og det, og det er årsagen til, at jeg handler, som jeg gør.
Pågældendes advokat havde afleveret en anmodning til ministeren om opsættende virkning, således at hvis man manglede nogle papirer, eller hvad årsagen nu var, så kunne han fortsætte sit arbejde til gavn for samfundet og betale skat til samfundet.
I stedet for at han blev udvist og kom i Sandholmlejren, synes jeg, det var langt bedre for samfundet, at han blev på slagteriet og passede sit arbejde, mens man fandt ud af de der ting, der eventuelt manglede, i stedet for at politianmelde virksomheden.
Det er sådan set den vinkel.
Jeg er da enig i, at vi da ikke skal behandle enkeltsager her, men når ministeren driver det til, at en af landets førende og største virksomheder inden for integration skal politianmeldes, så bliver jeg nødt til at reagere, som jeg gør her, og det synes jeg bestemt er rimeligt.
M020S13221353tojo.fm Page 1347 Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
Hvornår kommer der en løsning?
For hvis der er nogle, der skal bosætte sig i et af vore yderområder, så er det da rimeligt, at et af de spørgsmål, de stiller sig, er: Hvad koster lys og varme og andre ting her i vores område?
Og har de børn, ja, så bliver der altså også en udgift i fremtiden, og derfor er det ret interessant at få at vide, hvad det er for nogle tanker regeringen har.
Det kan jo godt være, at man har gennemført en kommunalreform på nogle områder med et snævert flertal, men jeg synes, det er rimeligt, at borgerne får at vide, hvordan vilkårene vil være, hvis de vælger at bosætte sig i et bestemt område.
Hvornår kommer der et udspil, vil jeg gerne spørge ministeren om, fra den der arbejdsgruppe, således at i hvert fald kommunerne ved, hvordan det her billede kommer til at se ud for dem: Skal det være en kommunal udgift, eller bliver det en statslig udgift?
Det synes jeg i alle tilfælde må meldes ud i god tid, således at de berørte ved, hvad de har at rette sig efter.
Pia Larsen (V), 2005-11-23:
Det lovforslag, vi behandler nu, er et forslag fra udviklingsministeren om ændring af lov om internationalt udviklingssamarbejde.
Nedlæggelsen bunder i, at Det Strategiske Forskningsråd efter vedtagelsen af loven om forskningsrådgivning i maj 2003 har overtaget den forskningsfaglige vurdering af ansøgninger om støtte til udviklingsforskning.
Venstre er på den baggrund enig i, at Forskningsrådet for Udviklingsforskning bør nedlægges for at undgå dobbeltarbejde i de to råd.
Udviklingsministeren foreslår, at der i stedet oprettes et rådgivende forskningsfagligt udvalg, som skal rådgive udviklingsministeren om en mere strategisk anvendelse af de forskningsmidler, der i dag gives til udviklingsforskningen.
Udvalget vil samtidig have til opgave at uddele midler på grundlag af Det Strategiske Forskningsråds vurderinger af ansøgningerne.
Medlemmer af det rådgivende udvalg skal udpeges af udviklingsministeren, og Venstre lægger vægt på, at udvalget bliver sammensat på en måde, så udviklingsministeren på en gang er sikret en tilstrækkelig bistandsfaglig og forskningsfaglig kompetence.
Det er desuden væsentligt for Venstre, at lovforslaget vil medvirke til at forenkle den administrative sagsgang ved behandling af ansøgninger om støtte til udviklingsforskning.
Derudover vil lovændringen også bidrage til at styrke sammenhængen mellem forskningen og det praktiske udviklingsarbejde, og der vil herigennem blive skabt en større effekt af forskningsindsatsen på udviklingsområdet.
Dette hænger meget fint sammen med regeringens ønske om løbende at fokusere og effektivisere udviklingsbistanden.
Vi har noteret os, at der er en række høringssvar til lovforslaget, der er fremsendt, men umiddelbart har ingen af dem givet os anledning til at anbefale ændringer af forslaget, men den brede interesse er bestemt positiv.
Alt i alt er det et godt forslag, som Venstre kan erklære sig enig i.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-23:
Som Venstres ordfører også har gjort rede for, er forslaget her en helt naturlig følge af loven om forskningsrådgivning, som et enigt Folketing vedtog i 2003 – også med socialdemokratiske stemmer naturligvis.
Med det lovforslag blev det besluttet at oprette Det Strategiske Forskningsråd for at sikre et mere gennemskueligt system.
Derfor kan Socialdemokraterne også støtte det her lovforslag om, at Det Strategiske Forskningsråd overtager opgaven med at foretage den forskningsfaglige vurdering, inden ministeriet uddeler forskningsmidlerne.
Det er helt i tråd med loven om forskningsrådgivning, som var en del af lovforslaget fra 2003.
Det er en procedure, der også er anvendt på andre områder, og det er der gode erfaringer med, og derfor ser vi ingen problemer i, at det samme sker på udviklingsområdet.
I lovforslaget er intentionen om at nedsætte et rådgivende forskningsfagligt udvalg formuleret sådan, at ministeren vil overveje det.
Jeg synes, det ville være rart, hvis ministeren kunne bekræfte, at hun rent faktisk har tænkt sig at oprette et sådant rådgivende udvalg.
Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM
bemærkningerne til forslaget også ud til, at ministeren er opsat på at etablere det udvalg.
Der er en del af høringssvarene, der har udtrykt behov for en præcisering af opgavefordelingen mellem Det Strategiske Forskningsråd og det nye rådgivende udvalg.
Ministeren angiver i svaret, at hun vil fastsætte proceduren for samarbejdet mellem de to organer inden for rammerne af loven om forskningsrådgivning.
Vi kunne eventuelt se nærmere på, om der er behov for at præcisere det i selve teksten, men det kan vi se på under udvalgsbehandlingen.
Vi har ikke nogen problemer med at støtte det her forslag.
Søren Espersen (DF), 2005-11-23:
Den nye lov om forskningsrådgivning blev vedtaget i foråret 2003 og betød, at Det Strategiske Forskningsråd overtog vurderingen af ansøgninger om de forskningsprojekter, der var støttet af Udenrigsministeriet, og derved blev Forskningsrådet i realiteten overflødiggjort, idet dette råd har samme arbejdsområde.
Jeg har forstået, at det samtidig med nedlæggelsen af Forskningsrådet for Udviklingsforskning er ministerens hensigt at nedsætte et rådgivende forskningsfagligt udvalg, som skal assistere ministeren, sådan at der sikres en sammenhæng mellem forskning og almindelig praktisk bistandsarbejde.
Det virker på mig, som om der med lovforslaget her også er tænkt i retning af så vel en slankning som en effektivisering af forretningsgangen, og jeg har konstateret, at det af de mange høringssvar fremgår, at der generelt er stor forståelse for lovændringen, og at de berørte parter, herunder uddannelsesinstitutioner, udtrykker tilfredshed med, at udviklingsforskningen fortsat spiller en vigtig rolle i Danmarks internationale udviklingssamarbejde.
Jeg noterer ligeledes, at der med nedsættelsen af et rådgivende forskningsfagligt udvalg sikres en styrket sammenhæng mellem forskningen og udviklingssamarbejdet.
På vegne af Dansk Folkeparti skal jeg derfor sige, at vi er tilfredse med lovforslaget, og at vi støtter vedtagelsen.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-23:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti meddele følgende: Det Strategiske Forskningsråd har i dag overtaget den forskningsfaglige vurdering, der hidtil har ligget i Forskningsrådet for Udviklingsforskning.
Vi hilser det derfor velkommen, at det nuværende Forskningsråd for Udviklingsforskning nedlægges for at undgå dobbeltarbejde.
Vi er samtidig tilfredse med, at udviklingsministeren i stedet for nedsætter et rådgivende forskningsfagligt udvalg til at bistå med den forskningsrådgivning, der fortsat skal varetages af Udenrigsministeriet.
Det rådgivende udvalg vil fortsætte den igangværende udvikling mod en mere strategisk anvendelse af forskningsbevillingen.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Steen Gade (SF), 2005-11-23:
Vi er også positive over for lovforslaget.
Det afgørende her er jo, at der bliver lavet et rådgivende udvalg, og jeg forstår, at sammensætningen, som den er foreslået, kan vi måske kigge på, men jeg vil grundlæggende støtte et rådgivende udvalg, som ligesom det, der er foreslået, har en god repræsentation fra forskningssiden, for det, der er problemet her, er jo, om vi kunne risikere M020S13221353tojo.fm Page 1352
Tuesday, January 31, 2006 1:27 PM at miste den forskningsmæssige ballast på det her område.
I den sammenhæng er der jo i en del af høringssvarene påpeget, hvordan sammenhængen skal være mellem Det Strategiske Forskningsråds arbejde og det rådgivende udvalg, og det synes jeg lige vi skal kigge lidt på i udvalget.
Jeg har forstået ud fra høringssvarene, at ministeren er indstillet på, at der skal laves et mere præcist bud på, hvordan den sammenhæng skal laves, og det kunne vi måske få belyst under udvalgsarbejdet.
Men altså: positiv tilslutning.