runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2000-03-21:
I fremtidens vidensbaserede netværkssamfund er der et stort behov for, at vi er i stand til at sætte viden og faglighed ind i en større sammenhæng.
Uddannelsessystemet skal gøre de studerende i stand til at indtage en kritisk holdning over for videnskaben, samfundet og de utallige informationer, som vi hver dag er tvunget til at tage stilling til.
Derfor har vi brug for et uddannelsessystem, der er i stand til at udruste den studerende med redskaber, så hun kan navigere i et moderne samfund og dermed kombinere sin egen faglighed med andres.
Mange af af vores lange videregående uddannelser
har derfor integreret tværfaglige og videnskabsteoretiske forløb i undervisningen og dermed gjort videnskabelige, filosofiske og etiske diskussioner til en del af den studerendes hverdag.
Der er for os at se ingen tvivl om, at netop videnskabsteoretiske og fagfilosofiske forløb er med til at forbedre kvaliteten i de lange videregående uddannelser.
Socialdemokratiet kan udmærket følge intentionerne og holdningerne i Venstres forslag om at indføre filosofikum på de lange videregående uddannelser, men vi kan ikke støtte, at filosofikum genindføres som et selvstændigt obligatorisk forløb af 1 semesters varighed.
Særlig den tvungne placering på den studiemæssige grunddel, dvs. 3.-6. semester, mener vi ikke er særlig hensigtsmæssig.
For det første mener vi ikke, at længden nødvendigvis skal være 1 semester på alle videregående uddannelser og baseret på grunddelen i studiet.
De mange uddannelsers forskellige indhold og struktur fordrer nødvendigvis, at man tager visse hensyn i studieplanlægningen.
For det andet: Det fører mig over til et andet kritikpunkt, nemlig at et filosofikumlignende forløb ikke nødvendigvis skal udgøre et selvstændigt forløb af 1 semesters varighed, men kan integreres på mange forskellige måder og med forskellig længde tilpasset det enkelte studiums form og indhold.
For mange studier vil det eksempelvis være sådan, at tværfaglighed forudsætter faglighed alene for at sikre basal videnskabelighed i den måde, man arbejder på. Og for det tredje ønsker vi ikke at forlænge den normerede studietid, og det er vi bange for vil blive realiteten, hvis vi genindfører et filosofikumforløb som det, Venstre her har foreslået.
Med disse bemærkninger afviser vi forslaget, men vil da gerne opfordre ministeren til at fortsætte dialogen med universiteterne om at sikre et filosofikumlignende forløb, der indeholder eksempelvis videnskabsteori, videnskabsfilosofi, tværfaglighed osv., så det bliver en integreret del af alle de videregående uddannelser.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-21:
Jeg beklager meget at måtte rette formanden, men jeg hedder Gitte Lillelund Bech.
Jeg har et par spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Præcis hvordan forestiller Socialdemokraterne sig så, at man kan styrke denne her form for videnskabelig tænkning, videnskabshistorie, filosofidelen?
Er det alene sådan, som ministeren påtænker det, eller har man i Socialdemokratiet gjort sig andre tanker end det, som ministeren lige har fremført her fra talerstolen? Og det andet spørgsmål er: Hvad vil Socialdemokratiet gøre for at sikre en øget tilgang til en meritoverførsel af de her videnskabsteoretiske kurser, som ligger på nogle af uddannelserne?
Og endelig til sidst kunne jeg da godt tænke mig at høre, om den socialdemokratiske ordfører er bekendt med, hvor mange uddannelser der allerede har det her forløb, og hvor mange der ikke har.
Jeppe Kofod (S), 2000-03-21:
Jeg vil sige til Venstres ordfører, at filosofikum blev afskaffet i 1971 - som det da også fremgår af Venstres beslutningsforslag - og det, som jeg synes er meget positivt, er, at ministeren har sat en dialog i værk med universiteterne om en nyfortolkning af, hvad ikke et filosofikum anno 1971, men et filosofikum anno 2000 skal indeholde.
Det er det første punkt.
Jeg synes, at indholdet af et sådant filosofikum ikke alene skal være noget, som vi definerer, men det er noget, vi definerer i en tæt dialog med universiteterne.
Til det andet omkring meritoverførsel vil jeg gerne sige, at det forventer jeg også bliver en del af den samtale, som ministeren fører med universiteterne om, hvordan man så kan gøre, så det bliver muligt at meritoverføre filosofikumlignende forløb mellem de forskellige uddannelser.
Så vil jeg sige, at jeg egentlig undrer mig over, at Venstres forslag er så firkantet skruet sammen, at
filosofikum i deres model skal vare 1 semester og skal ligge på studiets grunddel.
Det er ikke et moderne og fleksibelt videregående uddannelsessystem
værdigt.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-03-21:
Jeg vil gøre det helt klart for den socialdemokratiske ordfører, at det her forslag jo ikke bare er opstået af den blå luft, sådan som arbejdsministeren i øvrigt bemærkede til det forrige forslag; der var alt muligt andet, der var opstået af den blå luft.
Det her forslag er faktisk opstået efter en intens dialog med både studerende og undervisere og forskere i universitetsverdenen.
Så derfor er ideen med, at den ligger i det sene semester, at sikre, at man kan have tværfagligheden.
Man kan først have tværfagligheden, når man har fagligheden.
Jeg vil så også høre den socialdemokratiske ordfører:
Hvis det var sådan, at vi i de videre drøftelser - for de videre drøftelser regner jeg med skal foregå i Uddannelsesudvalget - kan drøfte os frem til, at der måske alligevel var dele i Venstres forslag, som var meget fornuftige, er Socialdemokratiet så indstillet på, at det kunne man drage med ind i de videre overvejelser?
Jeppe Kofod (S), 2000-03-21:
Til Venstres ordfører vil jeg gerne sige, at jeg godt kender de forskellige forsøg, der har været kørt bl.a. på Århus Universitet, men jeg nævnte i min ordførertale meget klart, at jeg synes, man må tage udgangspunkt i, at de forskellige lange videregående uddannelser er forskellige i deres indhold, deres form, og hvad de relaterer sig imod.
Derfor kan man ikke alene af et forsøg på Århus Universitet måske drage en generel konklusion om, at sådan skal et eventuelt filosofikumforløb se ud på alle universiteter i alle uddannelser og til alle tider.
Det vil jeg gerne sige.
Og det andet, jeg gerne vil sige til Venstres ordfører, er, at jeg selvfølgelig er klar over, at de intentioner, Venstre har i deres forslag, er utrolig vigtige, og dem nævnte jeg også at Socialdemokratiet langt hen ad vejen godt kan støtte, ideen om, at der er behov for fagfilosofiske, videnskabsteoretiske diskussioner, og at der er behov for, at man sætter sin faglighed i en større sammenhæng i den verden, vi lever i i dag.
Det kan vi fuldt ud støtte.
Men jeg synes rent faktisk, at det tjener formålet, at vi har en tæt dialog med dem, det berører, nemlig universiteterne, om, hvordan det så skal udformes i praksis.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-03-21:
Ved at indføre filosofikum, men da meget gerne i en nyfortolket udgave, som en fast bestanddel af de længerevarende uddannelser, ønsker vi fra konservativ side at sikre os, at de studerende opnår en reel forståelse for den videnskabsteoretiske metode samt et minimum af kendskab til de tidligere tiders store tænkere.
Med filosofikum gives de respektive uddannelser en dybde og indsigt af almen karakter, som uddannelserne savner i dag, hvor alle øvrige fag i høj grad er rettet mod specifikke fagområder.
Filosofi er mange ting, men man kan også beskrive filosofi som en mulighed for at lege med og se, hvor langt fornuft og argumenter kan endevende og belyse en sag; ikke for at opnå absolutte og definitive svar, men for at få et vist overblik, for at få bundet nogle sløjfer og for at kunne sige: Ja, så blev vi så meget klogere; i morgen tager vi tråden op og ser, hvad vi så når til.
I filosofien må man kræve meget af argumenterne, men måske knap så meget af svarene.
Det er processen, den gradvise afklaring, der er vigtig.
Således er filosofikum ikke tænkt blot som en historisk gennemgang, men derimod en afgørende forudsætning for at forstå de præmisser, som videnskaben bygger på.
Al videnskab bygger på nogle filosofiske standarder.
Fortidens filosofiske overvejelser er ikke forældet tænkning, der alene giver et billede af datidens tænkemåde, men derimod forudsætningen for vore dages videnskab.
Derfor er det også vigtigt, at nutidens studerende får et dybere kendskab til disse store tænkere og dermed får mulighed for bedre at kunne forstå og følge den videnskabsteoretiske tankegang fra Sokrates og Platon over Hume og Kant frem til vor tids tænkere.
Et grundlæggende kendskab til videnskabsteoretisk historie og metode er således en afgørende forudsætning for at kunne studere og udføre videnskabelig forskning.
Derfor mener vi i Det Konservative Folkeparti også, at filosofikum bør være en integreret del af alle de lange videregående uddannelser i Danmark.
Jeg kan i øvrigt sige på vegne af Kristeligt Folkeparti, at de også støtter forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-03-21:
Enhedslisten kan tilslutte sig nogle af de intentioner, der ligger bag det fremsatte forslag.
Jeg skal først præcisere, hvor jeg mener, forslagsstillerne er på rette spor, og til sidst markere, hvor jeg mener, de havner i en smalsporet tankegang.
At enhver universitetsstuderende skal gennemgå et grundlæggende forløb i filosofikum spændende fra filosofihistorie til videnskabsteori kan vi umiddelbart støtte.
Noget sådant gør man på nogle institutter, på andre institutter er videnskabsteori og filosofihistorie næsten fraværende eller yderst sporadisk.
Vi hæfter os ved forslagsstillernes betragtning om, at der skal være en vis ensartethed i faget på de enkelte læreanstalter, ligesom faget bør bestå af en almen del, og så kommer det: Og en del, der er integreret i selve faget.
Det sidste er afgørende for Enhedslisten.
Succesen med obligatorisk filosofikum består jo netop i, at det ikke blot bliver indført som en ny selvstændig disciplin på linje med en række andre discipliner, som man så kan gå til eksamen i og få en karakter for, men at det bliver en integreret del af det faglige studium, dvs. noget, man skal bruge løbende under studiet, når man går til eksamen i andre discipliner, når man bliver undervist, og ikke mindst når man foretager selvstændige undersøgelser. Skal filosofikum leve op til sin egentlige intention, nemlig at skabe kritiske, reflekterende individer, er det vigtigt, at der gives rum herfor.
Det fordrer tid, og det fordrer fagintegration.
De studerende har ikke mindst i de stærkt erhvervsrettede studier som lægestudiet og jurastudiet behov for at overveje deres fags funktion i samfundet, herunder dets relation til den eksisterende magtorden og det eksisterende klassesamfund.
Der er to linjer i forslaget, som Enhedslisten klart må vende sig imod, nemlig at filosofikum indføres inden for rammerne af de eksisterende udviklingskontrakter og udviklingspuljer.
Det står vi uforstående over for.
Hvis forslaget netop skal medvirke til at styrke de lige muligheder på de forskellige institutioner, samtidig med at man fastholder deres forskelligartethed, så forekommer det os at være vigtigt, at det ikke indskrives specielt i udviklingskontrakter.
Enhedslisten vender sig imod denne styringsmekanisme.
For det tredje, at det præciseres, at filosofikum ikke alene skal forstås som et redskab, men også som et åndehul, der kan give mulighed for refleksion og evne til at gennemskue sit fags funktion i samfundet, herunder dets rolle i den sociale og magtmæssige orden i samfundet.
Er forslagsstillerne indstillet på at medvirke til at drøfte de sidstnævnte tre forhold, jamen så vil vi gerne medvirke til yderligere at drøfte forslagets fremme.
Tove Videbæk (KRF), 2000-03-21:
Børns og studerendes miljø og en miljølov for børn og studerende har været på dagsordenen i Folketinget indtil flere gange de senere år, og i dag bliver det så bragt på dagsordenen igen på baggrund af en forespørgsel, som er rejst af SF, CD, Enhedslisten og Kristeligt Folkeparti.
I september 1999 dokumenterede forældreorganisationen Skole og Samfund i en rapport, at der er alvorlige problemer med både det fysiske og det psykiske arbejdsmiljø på landets folkeskoler.
Rapporten viste, at 39 pct. af skolerne har indeklimaproblemer, 34 pct. har problemer med støj, træk og kulde, 22 pct. har problemer med farlige arbejdspladser, specielt i fysik- og sløjdlokaler, og 15 pct. af skolerne er plaget af svamp.
Det gælder ikke bare i daginstitutioner, fritidshjem og skolefritidsordninger, men også i folkeskoler og på ungdoms- og videregående uddannelser.
Der eksisterer i dag et absurd misforhold mellem voksnes bekymring om deres eget arbejdsmiljø og den manglende konsekvens med hensyn til at beskytte børn og unge.
Ergonomiske møbler hober sig op på landets arbejdspladser, samtidig med at vi »tilbyder« de studerende rygsmerter, hovedpine og luftvejsproblemer.
Der er et absurd misforhold mellem den beskyttelse, vi tilbyder mennesker i erhvervsarbejde og mennesker i studiearbejde.
Det afgørende bør ikke være arbejdstype, titel eller alder.
Det bør ganske enkelt være en menneskeret at færdes i sikre og sunde omgivelser.
Alt andet er ikke en acceptabel behandling af fremtidens vigtigste råstof i Danmark.
Som voksne bør vi være meget mere bevidste om, hvilke værdier vi formidler til vore børn.
Det er hykleri at tale om, at børn skal opdrages til demokrati, gensidig respekt og medbestemmelse, når vi samtidig nedtromler deres krav og ønsker om ordentlige omgivelser.
Iltmangel, nullermænd og hårde træstole er ikke det mest befordrende for kreativitet, nytænkning og omsorg for de svage i gruppen.
Derfor er det meget positivt, at ministeren melder, at regeringen vil fremsætte et lovforslag på området.
Positivt er det også, at lovinitiativet vil omhandle både rettigheder og pligter for børn og unge, som skal medvirke til at tilvejebringe og opretholde et godt undervisningsmiljø.
Det bliver yderligere pointeret i ministerens oplæg, at de studerende skal bevidstgøres om, hvordan de selv kan medvirke i hele processen, og det er meget vigtigt.
Når vi taler om børn i diverse institutioner og skoler, kunne man måske også i højere grad involvere forældre, som i såvel offentlige som private skoler og institutioner sikkert gerne ville gøre en frivillig indsats i deres børns skole eller institution, hvis de blev opfordret til det.
Efter at have hørt ministerens positive udmelding om regeringens initiativer er den endelige konklusion for os i Kristeligt Folkeparti: Lad det nu ikke bare blive til snak og papir.
Der er behov for helt konkrete forbedringer i børnenes daglige miljø her og nu.
Det er for kostbart, det er for dyrt
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Det var noget af en række postulater, der her blev fremsat, men jeg havde heller ikke ventet andet.
Man trækker LO frem.
Hvorfor nævnte man ikke FTF?
Min opfattelse, må jeg sige til hr. Mogens Andreasen, er den, at det system, vi har, er et godt system for den ledige, er et godt system for vore virksomheder.
Jeg mener, at det, vi er sat til at tage vare på, er, at vi med den lovgivning, vi vedtager, giver den ledige de bedste muligheder for at kunne klare sin situation, samtidig med at virksomhederne også ønsker at have et fleksibelt arbejdsmarked.
Hvis man deler det hele op og sætter det ud i tværfaglige kasser, finder jeg ikke, at man løser den opgave.
Så mener jeg, man svigter de ledige, og det vil jeg ikke være med til.
Henrik Svane (RV), 2000-03-21:
Danmark er afhængig af en god uddannelsessektor.
Uddannelse er vores eneste råstof, og derfor er det selvfølgelig vigtigt, at forholdene for undervisningen, såvel det psykiske som fysiske miljø, er gode på alle de forskellige uddannelsesinstitutioner, er gode og befordrende for det, som det hele handler om, nemlig at indpode de unge lærdom, udvikle deres fantasi og bevare deres lyst til at lære.
Derfor synes Det Radikale Venstre, det er en relevant forespørgsel, vi behandler i dag, fordi det løbende er vigtigt at se på, om forholdene er af en rimelig standard.
Der har været talt meget om både det psykiske og det fysiske miljø gennem de seneste år.
Bl.a. har der været talt meget om mobning, og Det Radikale Venstre vil gerne være med
til at diskutere, hvordan det kan kommes til livs
Der har også været eksempler på meget nedslidte skoler og dårligt inventar, og det er selvfølgelig også uacceptabelt.
Som ministeren indledningsvis nævnte, er regeringen ved at lægge sidste hånd på et lovforslag.
Det Radikale Venstre vil afvente dets fremsættelse, før vi går ind i en mere konkret diskussion af, hvad der kan og skal gøres, og når lovforslaget bliver lagt frem, tror jeg, vi får en grundig og saglig diskussion.
Som jeg sagde indledningsvis, er det vigtigt med et ordentligt arbejdsmiljø på institutionerne.
Men det er også nødvendigt at erkende, at vi skal prioritere ressourcerne, og derfor skal der være rimelige proportioner i de løsningsmodeller, der fremlægges og måske bliver vedtaget af os på et senere tidspunkt.
Intet er selvfølgelig lettere end at love guld og grønne skove til de mange elever og studerende, som er kommende vælgere, men pengene skal altså findes.
Derudover vil vi i Det Radikale Venstre lægge vægt på at finde en løsning, der ikke kræver megen administration og kontrol.
Det Radikale Venstre er altså indstillet på at gå
konstruktivt ind i en dialog om, hvordan vi kan være med til at give de danske uddannelsesinstitutioner et tiltrængt løft på nogle områder.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-21:
Jeg takker for svaret.
Det vil så sige, at det er energiministeren, vi skal gå til, og det gør Dansk Folkeparti gerne. Så vil jeg gerne høre, om ministeren har nogen oversigt over de afgifter, der vælter ind i statskassen.
Nu siger ministeren: Jamen det er olieselskaberne, der sætter priserne op.
Det kan statskassen jo for så vidt være glad for, fordi der vælter f.eks. koncessionsafgifter og olierørsafgifter ind i statskassen fra Nordsøen, og her er der et meget, meget stort provenu.
Så jeg mener også, at skatteministeren har et ord at skulle have sagt med hensyn til varmepriserne.
Og selvfølgelig tænker jeg også på barmarksværkerne.
Men, vil jeg sige til ministeren, pensionisterne har fået 100 kr. mere om måneden, og de bliver jo ædt op, hvad enten man er tilsluttet barmarksværker, eller hvad man er tilsluttet.
Det er derfor, det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at vi eventuelt kan bruge det store merprovenu, vi ganske uventet får ind i statskassen, til at lette det for de svageste.
Ole Stavad (S), 2000-03-21:
Altså hvis vi tager Skatteministeriets område, kan vi sige, at det eneste, der måtte komme ind af yderligere afgifter som følge af de meget kraftige stigninger i olieprisen - ikke på grund af afgifterne, men på grund af at prisen er steget vel fra for et år siden at være omkring 10-12 dollar pr. tønde til at være oppe omkring 30 dollar pr. tønde nu - at det eneste, der kommer mere i statskassen isoleret betragtet, er, at der jo er moms af stigningen.
Så derfor, i den kasse, som jeg har hovedansvar for som skatteminister, har vi desværre lidt svært ved at få øje på de meget store indtægter, som ligger ud over, hvad vi i øvrigt havde påregnet.
Vi kan håbe på, at der kommer lidt fra nogle af de selskaber, som producerer olie i Nordsøen, noget overskud, som kan give lidt penge i kassen.
Dem vil vi modtage med stor glæde.
Aase D. Madsen (DF), 2000-03-21:
Jeg kan ikke rigtigt forstå det, for altså tingene hænger jo sammen.
Statskassen får disse indtægter, og i tillægsbevillingen for år 2000, en positiv tilllægsbevilling, eller hvad man skal kalde det, beregnede man olieprisen pr. tønde til 20 dollar, og nu er den jo oppe på - ministeren siger 30 dollar.
Det tror jeg ikke, jeg tror, den er på 27 dollar.
Men alene dér ligger der jo et merprovenu, som man ikke havde ventet at få ind i statskassen.
Det kan ministeren da ikke bortforklare, og tingene hænger jo sammen.
Ole Stavad (S), 2000-03-21:
Det, jeg har svaret på,
er, at hvis vi tager Skatteministeriets område, er det jo faste krone og øre-beløb, vi har i afgifter, også når vi taler om brændstoffer.
Og derfor, det eneste, der sker, er det omkring momsen, som har jeg forklaret.
Der synes jeg, vi skal glæde os over i fællesskab, at vi har nogle regler i forhold til refusion af eller tilskud til varmeudgifterne for pensionister, de pensionister, der ikke har de store indtægter, som er med til at samle svingninger op, som jo kan komme, af den her karakter.
Og det synes jeg er gode regler, som vi skal værne om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Aage Jensby (V), 2000-03-21:
Det er utvivlsomt skatteministeren bekendt, at vi i de seneste år har haft udsendt talrige politifolk, folk fra Beredskabsstyrelsen og ikke mindst mange soldater til internationale opgaver.
De opgaver har de folk løst på blændende vis, og der står af den grund stor respekt om Danmarks indsats.
Nu vender nogle af de mennesker, jeg her har nævnt, hjem og oplever, at de tilsagn, de har fået fra mange lokale skattemyndigheder, om at få lempelse efter ligningnslovens § 33 a, er blålys.
Nu oplever de mennesker, der har tjent Danmarks interesser så godt, at de kommer hjem til store skatteregninger.
Derfor er mit spørgsmål: Vil skatteministeren i dag give tilsagn om, at de mennesker, der er rejst ud med den forventning i bagagen, ikke bliver skuffet, at de ikke får det skattesmæk?
Ole Stavad (S), 2000-03-21:
Det er et spørgsmål, som jeg - er det 14 dage siden? - havde fornøjelsen af at være i samråd om i Folketingets Skatteudvalg.
Jeg husker ikke, om hr. Jensby var der på det pågældende tidspunkt.
Det, der er rullet op her, er et forløb, som jeg bestemt heller ikke synes
er tilfredsstillende.
Men det, der, så vidt jeg har kunnet følge med i reportagerne, konsekvent er udeladt, men som jeg oplyste i Folketingets Skatteudvalg, og som fremgår af det talepapir, jeg oversendte til Folketingets Skatteudvalg, er, at det fremgår af kontrakterne for de pågældende politibetjente, at de modtager et tillæg til deres sædvanlige løn på 11.000 kr., og at det er skattepligtigt.
Derudover oplyste jeg under samrådet, at over for Told- og Skattestyrelsen har Rigspolitichefens lønningskontor meddelt de pågældende politifolk, når de er kommet med disse oplysninger om trækfrihed, at det var forkert, og at de ville blive beskattet.
Jeg har bedt Kammeradvokaten om at vurdere, om der er en forventning af en karakter, som man bør gøre gældende.
Det notat, som Kammeradvokaten har lavet, er, så vidt jeg har fået oplyst, afleveret til Told- og Skattestyrelsen.
Man er i gang med at se på det.
Men det er jo ikke sådan, at en minister kan se bort fra reglerne og bare lave dem om.
Jeg vil gøre mig meget umage for på det her punkt som på andre punkter at forvalte den lovgivning, de regler, som Folketinget har vedtaget.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Jensby i, at de folk, der har været ude, har udført et flot stykke arbejde, som vi skal takke dem for, og som er Danmark til ære.
Derfor er jeg selvfølgelig også frygtelig ked af, at nogle myndigheder rundtomkring i kommuner, eller hvor det nu er, har stillet nogle forventninger op, som ikke har haft hold i dansk lovgivning.
Svend Aage Jensby (V), 2000-03-21:
Jeg kan fortælle skatteministeren, at jeg udmærket ved, hvad der foregik i samrådet.
Jeg kender også skatteministerens talepapir udmærket.
Det, jeg spørger om, er: De mennesker, der af en skattemyndighed her i landet har fået stillet i udsigt, at de kan opnå lempelse - det behøver ikke bare være politifolk, det kan også være soldater eller folk fra Beredskabsstyrelsen - efter § 33a i ligningsloven, vil skatteministeren sikre, at de får deres forventninger indfriet?
Svend Aage Jensby (V), 2000-03-21:
Det der kender jeg også.
Men vi har jo i lovgivningen f.eks. en særlig bestemmelse om, at frivillige i hjemmeværnet ...
...fritages for beskatning af nogle ydelser, de får.
Vil skatteministeren være med til at vedtage en tilsvarende særlig bestemmelse for de mennesker, vi sender ud til løsning af internationale opgaver.
Det er det, jeg efterlyser et svar på.