runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 2004-04-27:
Det er fornuftigt, at der er en sammenhæng mellem de mennesker, som beskæftiger sig med børn, uanset om det er i folkeskolen, eller det er i fritidsinstitutioner, eller der i øvrigt er tale om børn.
Derfor er det vigtigt, at lærere, pædagoger og også socialrådgivere kender hinandens arbejdsområder.
Derfor synes jeg i øvrigt, det er meget fornuftigt, når vi har sådan nogle uddannelser, at man også har mulighed for at hente fag fra en anden uddannelse.
Det er sådan set noget, hvor man godt kunne have gavn af at benytte sig af, at man via CVU'erne rent faktisk i omegnen har noget.
Men jeg har ikke et ønske om, at man siger, at fordi vi har en pædagog og en lærer, så skal pædagogen til at undervise, og læreren skal beskæftige sig med pædagogarbejde.
Man har hver sin faglighed.
Med hensyn til tre eller fire linjefag: Det er et problem, at man har fire, sådan som vi kender det i øjeblikket.
Det kunne løses på to måder.
Det kunne løses ved at sige, at det er tre og kun tre.
En anden mulighed er at sige, at i tilfælde af, at man har dansk og matematik eller kun dansk eller kun matematik, så nøjes man med tre, hvis vi netop vil vægte disse fag mere, men ikke på den måde, at man deler det op i et og to, som det ligger i redegørelsen.
Vi mener altså, at man skal slække på de obligatoriske
fire linjefag.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Jeg synes, det er nogle spændende tanker, som også vil være med til at styrke CVU'erne.
Jeg spurgte i virkeligheden om det, fordi fru Margrethe Vestager var inde på efteruddannelse, en 2-årig tilknytning.
Men hvad med praktik i læreruddannelsen?
Det synes jeg ikke jeg hørte noget om.
Der har jo flere gange været nogle tanker om tilknytning til en fast skole, følordning osv.
Hvad mener Det Radikale Venstre om den?
Morten Homann (SF), 2004-04-27:
Tak for svaret.
Som jeg også sagde til Venstres ordfører, så tror jeg, at det vil være gavnligt, hvis vi allerede her fra starten havde en udmelding om, hvor det var, ministeren gerne vil hen.
Jeg har fuld forståelse for, at der forestår et forhandlingsforløb dels med Folketingets partier, dels givetvis også med kommunerne om, hvordan det her skal fungere.
Her synes jeg, det ville være gavnligt med en udmelding fra ministeren om, hvordan man ser det her problem løst, for det er selvfølgelig klart, at i dag indgår de studerende i normeringen i institutionerne, og hvis den løsning, man vil finde, er, at de penge, som i dag går til aflønning af de studerende, skal trækkes ud af institutionerne, så betyder det, at man fremover skal løse den samme opgave med mindre arbejdskraft.
Det er selvfølgelig klart, at de studerende ikke bare skal sidde og kigge på børnene, men hvis det skal have nogen mening at overgå til en SU-praktik og få den fordybelse, som også ministeren lægger op til, så er det selvfølgelig klart, at man ikke på samme måde kan være en del af den almindelige normering i de situationer.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Først vil jeg sige tak for ministerens tilgang til at lytte og gå i forhandling.
Det synes jeg lyder opløftende.
Det andet, jeg ville spørge om, var: Hvordan har ministeren forestillet sig forhandlingsforløbet, og hvornår regner ministeren med at implementere en eventuel ny reform?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Sådan som jeg opfatter skolen i samfundet, er det i høj grad der, hvor man som lærerstuderende lærer grundlaget for folkeskolens placering i samfundet, altså der, hvor man forstår eller lærer at forstå formålsparagraffen: Hvad betyder uddannelse for samfundet, hvad er det for en rolle, man kommer ud og skal spille, når man står som lærer over for en række elever, hvad er det for en rolle, man har i forhold til resten af samfundet?
Derfor opfatter jeg skolen i samfundet som hele grundlaget for, at man kan forstå, hvad det er for en utrolig vigtig position, man står i som underviser i den danske folkeskole.
Derfor bekymrer det mig meget, at det af pladshensyn, for det er jo det, vi taler om, tænkes at slagte præcis det fag.
Jeg siger slagte, for jeg mener, at der kommer det problem, hvis man bevarer timerne, men ikke faget, at det vil være undervisere, sådan som vi kender det fra andre timer, der ikke har noget fag, som ikke er uddannede i at undervise i præcis det, der kommer til at varetage opgaven.
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Jeg har stor sympati for hr. Bjarne Laustsens synspunkt.
Men det er efter min opfattelse et overdimensioneret antal personer, som hr. Bjarne Laustsen fører på banen, idet det har været ministeriets skøn, at det er tilstrækkeligt med de 3.000 personer
Det er da så sandelig det, vi har taget til efterretning og har rettet os efter og har indgået en aftale med regeringen om.
Så jeg synes, at vi har gjort det lige præcis i overensstemmelse med det, der har været det niveau, som man har skønnet har været korrekt.
Nu ved hr. Bjarne Laustsen jo, at vi er gået meget langt og er meget glade for at være kommet så langt.
Jeg hørte jo lige før, at hr. Bjarne Laustsen synes, at det var et lavt ambitionsniveau, som man var kommet frem til, men jeg vil hellere sige et lavt ambitionsniveau end slet ikke noget ambitionsniveau.
Jeg er glad for, at vi i Dansk Folkeparti har været med til at kunne støtte denne pakke.
Jeg synes, vi er nået et rigtig, rigtig langt stykke og et skridt frem i den rigtige retning netop på grund af, at vi har fået den gruppe med, som ikke har været omfattet af den her ordning tidligere.
Vi får fat i 3.000 mennesker, der ikke tidligere har kunnet få
denne kvalificerende undervisning, og som så vil have mulighed for at komme tilbage til eller blive på arbejdsmarkedet.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-27:
Jeg vil gerne spørge Dansk Folkeparti om nogle af de ændringer, jeg foreslog i min ordførertale: Kunne det ikke være nogle, der vækker lidt genklang hos Dansk Folkeparti, for jeg kan jo se i bemærkningerne til L 114 og høre af den her tale nu - det er måske for meget at sige, at det var slesk tale, men der var i hvert fald mange pæne ord - at det er utrolig vigtigt at få noget gjort ved den gruppe her? Hvis det viser sig, at barriererne er for store, og de høringssvar, vi har fået, går jo lidt i samme retning af, at man godt kunne tænke sig lidt friere rammer, vil Dansk Folkeparti så være med til at støtte et ændringsforslag på det punkt her?
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Det er dejligt at kunne stå her i dag og sige, at Dansk Folkeparti er en del af den såkaldte forårspakke, og at dette lovforslag er en del af pakken.
Der er bl.a. et af punkterne, som hedder: En samlet pakke af forslag om uddannelse og opkvalificering af ledige og beskæftigede for at sikre virksomhederne kvalificeret arbejdskraft og for at undgå, at ledigheden bider sig fast for dem, der har svært ved at få fodfæste på arbejdsmarkedet.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at vi kan gøre noget for, at også de svage på arbejdsmarkedet kan forblive i arbejde, og for at de personer, der er kommet væk fra arbejdsmarkedet, har mulighed for at opkvalificere sig.
De meget læsesvage har længe været en gruppe, som vi har været nervøse for ikke kunne opkvalificere sig
, men det vil de kunne ved netop dette forslag.
Læsesvage er også indbefattet ordblinde, og det er der taget højde for her, idet specialundervisning for voksne også kan blive støttet med SVU, som er for faglærte.
Desuden er vi også glade for, at forslaget kommer til at omfatte de 20-25-årige og ligeledes giver dem adgang til specialundervisning for voksne med støtte.
Der har været kritik af, at der fra undervisningsministeren skal fastsættes en øvre grænse på 18 uger for at deltage i et forløb med SVU.
Men vi mener, at argumentet er i orden, idet de 18 uger er valgt, fordi det er et tilstrækkeligt tidsrum til, at man kan gennemføre et fuldt SVU-forløb.
Et godt forslag til forårspakken, som vi er glade for at være med til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Nu må jeg indrømme, at jeg ikke har fået forårspakken med herop på talerstolen.
Så med hensyn til, hvor mange flere i arbejde vi skaffer med det her lovforslag, må jeg blive
hr. Laustsen svar skyldig.
Jeg mener dog at kunne huske, at det er en tusind mennesker ud af de 6.000, som vi faktisk mener at det her kan bidrage til.
Med hensyn til behovet: Hvis hr. Bjarne Laustsen har læst det høringsresumé, som vi har fået oversendt fra Undervisningsministeriet, så fremgår det helt klart, at det er vores opfattelse, at rammen på de 3.000 personer er tilstrækkelig i forhold til det behov, der er.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-27:
Det er jo fint nok, at man tager de faglærte, men det, man taler om, når det er 2.000, er jo ca. ½ pct. af alle de mennesker, som har de her problemer.
Derfor er det jo et spørgsmål, om det ikke er et meget lavt ambitionsniveau, når man ikke har lavet et lovforslag, der tager flere med. Så er der effekten.
Regeringen ville jo skaffe 6.000 ekstra arbejdspladser gennem den her bestikkelsespakke, forårspakke, panikpakke, eller hvad regeringen nu kalder den, men hvor mange kommer egentlig i arbejde gennem det her lovforslag?
Det er vel ikke det store tal, man kan svinge sig op til.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Det lovforslag, L 114, som blev afvist tidligere, var et forslag, som jeg ikke selv var ordfører på, men så vidt jeg husker, havde vi bl.a. en problemstilling med hensyn til finansieringen.
Det forslag, som vi har her, er finansieret.
Så derfor synes vi, det er vigtigt, at vi så tager hånd om det.
Så må jeg sige, at vi altså også har fået nogle nye statistikker, som peger på, at der faktisk blandt de faglærte - her skønnes det så til at være - er mellem 2.000 og 3.000 personer, som vil kunne få glæde af det her forslag. Så vi har erkendt, at der er et behov.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-27:
Socialdemokratiet burde jo have lidt copyright på det forslag her, for det er jo meget identisk med et tidligere forslag, som er blevet behandlet her i Tinget, jeg tror, det var L 114.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech, om, hvorfor man ikke har taget skridtet fuldt ud og taget det hele i stedet for kun at tage noget af det.
Venstre har sikkert kigget på, hvad forskellen er mellem vores forslag og så det lovforslag, som Venstre kommer med nu.
Så det kunne godt være, at det måske var på sin plads, at Venstre sagde noget om, hvorfor man afviste det i 2003 og nu synes, at det er en rigtig god idé.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Som et led i regeringens udspil »Flere i beskæftigelse - færre ledige« ønsker vi at udvide muligheden for at få statens voksenuddannelsesstøtte til også at gælde faglærte.
Uanset hvor du er på arbejdsmarkedet, er det i dag alfa og omega at kunne læse og regne.
Kan du ikke det, kan det være vanskeligt at klare et job eller for den sags skyld at kunne medvirke aktivt i alle sider af samfundslivet.
Vi må desværre se i øjnene, at mange voksne har forladt uddannelsessystemet uden brugbare læse- eller regnefærdigheder, hvilket den forberedende voksenundervisning, målrettet og kortuddannet, heldigvis bidrager til at rette op på. Da det samtidig er blevet klart for os, at der også blandt faglærte findes en gruppe, der er læsesvage, er det naturligt i forbindelse med ønsket om at få flere i beskæftigelse, at vi sikrer, at også disse voksne får et tilbud om at få styrket deres læse- og/eller regnefærdigheder. For Venstre er det i den forbindelse vigtigt, at vi samtidig er opmærksomme på, at læsesvaghed eller ordblindhed ikke kun er et spørgsmål om problemer med at læse.
Den største barriere kan faktisk ligge i at erkende problemet og have viljen til at gå i gang med at gøre noget ved problemet.
Der er nogle, der aldrig får tilmeldt sig kurserne, fordi de viger tilbage for at erkende deres situation.
Det gælder også blandt de faglærte, måske specielt set i lyset af, at faglærte faktisk har gennemført en erhvervsuddannelse og derfor forventes at kunne læse.
Så vi har altså et psykologisk aspekt i problemstillingen.
Det er derfor vigtigt for os, at den forberedende voksenundervisning og læsekurserne for de læsesvage voksne foregår i tæt samarbejde med virksomhederne, sådan at medarbejderne kan være i en situation, hvor de føler, at deres læsehandicap ikke bliver synliggjort eller udstillet.
Det er også vores indtryk, at det faktisk er det, der er tilfældet mange steder, når vi taler om den forberedende voksenundervisning, men vi ønsker alligevel her fra talerstolen at pointere problemstillingen.
Samlet set forventer vi, at lovforslaget vil bidrage til at opkvalificere vores arbejdsstyrke.
Vi tror på, at det vil bidrage positivt til at sikre flere i beskæftigelse, og vi kan støtte lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Tak for svaret og bare kort igen, fordi vi før har forhandlet reformer.
Her tænker jeg på gymnasiereformen, som vi skulle have på plads inden en vis dato om sommeren for at få det på plads, og derfor ville jeg bare høre, hvordan ministerens forestilling var.
Men tak for svaret.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-27:
Jeg forestillede mig, at vi hen over sensommeren, det tidlige efterår får et forhandlingsforløb, og afhængigt af de politiske muligheder er det ganske vanskeligt på nuværende tidspunkt at sige, at lige præcis på den dato afslutter vi et forhandlingsforløb.
Men det er i hvert tilfælde hensigten, målsætningen at kunne fremsætte lovforslag i den kommende folketingssamling med henblik på at kunne vedtage således, at reformerne kan træde i kraft det efterfølgende år.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg vil så spørge til antallet af linjefag.
Det er i hvert fald det, som har optaget ret mange af de øvrige ordførere, nemlig hvorvidt det er tre eller fire linjefag, man skal have på læreruddannelsen.
Så der kunne jeg godt tænke mig at få en melding fra SF.
Har SF lagt sig fast på, hvor mange linjefag
man synes man skal have i læreruddannelsen?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg forstod, at hr. Aage Frandsen syntes, det var en god idé, at der var en vis sammenhæng mellem læreruddannelsen og pædagoguddannelsen.
Aage Frandsen (SF), 2004-04-27:
Når det drejer sig om dansk, er der den mulighed, at man i en eller anden udgave indfører dansk for alle, som det også ligger i oplægget fra ministerens side.
Så på den måde bliver det jo så styrket under alle omstændigheder. Når det drejer sig om matematik, ved jeg godt, at evalueringsinstituttet siger, at det kunne være rimeligt at se på, om man skulle styrke det.
Det er ikke en entydig melding fra den verden, som beskæftiger sig med uddannelsen.
Det er ikke noget entydigt fra seminariet, rektorerne, at man siger, at det er nødvendigt at styrke matematik.
Når det derimod drejer sig om dansk, er det nok korrekt.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-27:
Jamen vores ambitioner er bestemt i orden.
Når vi taler om, at der er en potentiel gruppe på en million mennesker, så synes jeg, det er et lavt ambitionsniveau, og det har vi tilladt os at sige.
Det er jo Dansk Folkeparti, der har et problem, ved at man laver aftaler mellem regeringen og nogle ordførere, nemlig i forårspakken, og så skal man bare lægge stemmer til.
Jeg synes, at i respekt for demokratiet og folkestyret må det være sådan, at hvis der kommer nogen forslag frem, som kvalificerer debatten, må partierne også lytte til dem.
Og jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti og fru Louise Frevert fuldstændig slår automatpiloten til og siger, at uanset hvad der kommer, kan de ikke støtte noget som helst, for de har sagt ja.
De er regeringens skødehund i denne her sammenhæng, og de synes, at regeringen skal fortsætte.
Hvis der kommer konstruktive forslag, der forbedrer det her, som giver nogle bedre tilbud til de folk, som vi taler om, som jeg jo hører Dansk Folkeparti også omtale pænt, hvorfor skulle man så ikke støtte dem?
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Ja, vi kan godt mærke, at fru Louise Frevert brænder for det, og det er al ære og respekt værd.
Jeg spurgte også til pædagoguddannelsen og normeringerne og dermed også til daginstitutionerne.
Det vil jeg godt have et svar på.
Jeg har endnu ikke helt forstået det med kropssproget og dansk, men jeg er da enig med fru Louise Frevert i, at det, at man har en psykologisk forståelse og forståelse for børnene samt en pædagogisk indsigt, selvfølgelig er vigtigt i den forbindelse.
Det andet, jeg vil spørge om, er, om fru Louise Frevert og Dansk Folkeparti i øvrigt er enige i den nedprioritering af de kreative/musiske fag, som redegørelsen giver udtryk for.
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Lad mig starte med endnu en gang at pointere, at selv om Dansk Folkeparti ikke er gift med regeringen, kan der jo godt være nogle toner, som svinger vældig godt med Dansk Folkeparti.
Her må jeg indrømme, at lige præcis i denne redegørelse, som ministeren er kommet med, er der nogle melodier i både pædagoguddannelsen og i læreruddannelsen i de forslag, der er kommet, som vi synes er meget, meget positive og visionære.
Det er nemlig det, vi kommer til at være.
De er visionære i forhold til det, vi har på nuværende tidspunkt, og det er det, vi har lagt vægt på ved at være positive over for forslagene. Med hensyn til kropssprog og til den dynamik, der burde være i et danskfag: Man kunne sige, at det kunne blive implementeret i danskfaget, som ville være et kommunikativt fag.
Det er jo ikke det, vi taler om.
Vi taler om professionel undervisning, som kan være givtig.
Jeg synes altså ikke, at vi behøver at stå og gøre grin med det, der faktisk er brug for i folkeskolen, netop at kunne aflæse hinanden på en mere konstruktiv måde.
Jeg er sikker på, at hr. Carsten Hansen, som selv har haft børn i folkeskolen, nu skal jeg selvfølgelig ikke lægge ord i ...
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Det er al den positivisme, man bliver jo rørt til tårer.
Det, jeg blev lidt bekymret over, var også det, at fru Louise Frevert roste ministeren.
Det kan man jo ikke undgå, selv om det nu var ment sådan.
Hvordan har fru Louise Frevert tænkt sig det implementeret i læreruddannelsen?
Er det gymnastik, idræt eller dansk, eller hvordan skal det ind?
Det kunne jeg godt tænke mig at høre en lille smule mere om.
Det andet, jeg godt ville høre om, er den debat, som vi også har haft med Venstres ordfører: Er det sådan, at fru Louise Frevert går ind for den SU-baserede læringspraktik?
Og er det sådan, at fru Louise Frevert vil være med til at finde pengene, så det ikke går ud over kommunerne og dermed daginstitutionerne og børnene i daginstitutionerne
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Jeg kan jo godt høre på fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at det er sortsyn, pessimisme, negativisme.
Derimod kan man ligefrem se, ved at jeg tilkendegiver heroppefra, at jeg ser frem til positive forhandlinger, hvordan min positivisme, mit positive gemyt lyser frem her fra talerstolen.
Så det er jo nok ikke alene den politiske holdning, der afspejler sig sort og hvid i hvert sit hjørne, men også det rent sindelagsmæssige.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Jeg undrer mig måske bare over afslutningen: at man ser frem til et positivt forløb.
Det er sådan set den afslutning, fru Louise Frevert har lavet stort set hver gang, vi har diskuteret uddannelse.
Men det undrer mig, at man kan se frem til et positivt forløb og samtidig kræve ministerens afgang.
Det kan selvfølgelig godt være, at jeg ikke har hørt efter, eller også har jeg måske blot kigget på, hvad Dansk Folkeparti har stemt hver gang, regeringen er kommet med et udspil på uddannelsesområdet.
Det undrer mig bare.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Vi synes jo i virkeligheden, at der er elementer i det her, der er gode.
Vi har også på forhånd sendt signaler ud om dansk som andetsprog, vi har sendt signaler ud om specialundervisning, altså om det der med at bryde den negative sociale arv.
Jeg er ikke sikker på, at alle de vises sten er fundet, men jeg synes faktisk, at der ligger nogle gode ting her, hvor man også styrker danskfaget ved at lægge det ind som et bånd, der går igennem uddannelsen, også specialundervisningen styrkes.
Det, vi ikke vil være med til, er at bryde den fleksibilitet og den faglighed, der ligger i læreruddannelsen i dag.
Det er en særlig pointe, at vi risikerer at få folkeskolelærere ud med kun to linjefag, og i virkeligheden får vi også nogle folkeskolelærere ud, der ikke er så fleksible, som ikke kan bruges på de små skoler, og vi får færre linjefagslærere ud.
Det er den faglighed, der var lagt op til i 1997-loven, og det er få justeringer, som vi burde vedtage i en ny læreruddannelse.
Vi har jo kun set de to første årgange ude, og derfor er det, hvis jeg må have lov at sige det, lidt drastisk og vælter fuldstændig de grundlæggende principper, vi har været enige om tidligere.
Derfor vil vi ikke være med.
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Det er da fortrøstningsfuldt at vide.
Så vil jeg gå til et spørgsmål om læreruddannelsen.
Hr. Carsten Hansen foreslår entydigt fra Socialdemokraternes side, at det er enhedslæreruddannelsen, der er det primære for Socialdemokraterne.
Der må være en grund til det.
Er Socialdemokraterne virkelig så visionsløse, at de vil forholde sig til det, der har været? Mener hr. Carsten Hansen ikke, at det er relevant nok at give et tilbud til lærerstuderende om selv at kunne vælge, om de vil have undervisningen fra 0.-10. klasse, eller om de vil kunne gå ind og dele deres undervisning op?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Jeg vil spørge hr. Aage Frandsen, hvordan SF vil styrke dansk og matematik i læreruddannelsen.
En af de anbefalinger, som evalueringsinstituttet kom med, er jo, at dansk og matematik bør styrkes, og jeg kunne godt tænke mig at få at vide, om SF har gjort sig nogen tanker om, hvordan man kunne gøre det, hvis man nu ikke skulle vælge den model, som vi jo har lagt frem.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Nu virker fru Louise Frevert jo meget positiv.
Det synes jeg sådan set også at fru Louise Frevert har gjort i forbindelse med mange andre debatter, vi har haft på uddannelsesområdet, hvor ministeren er kommet med nogle udspil.
Der er jo lavet fine reformer på folkeskoleområdet - i hvert fald set med borgerlige briller fine reformer - man har nedlagt den fri ungdomsuddannelse, man har beskåret daghøjskolerne drastisk, man har lavet en gymnasiereform, man har afskaffet skolepraktikken.
Det er alt samme noget, som Dansk Folkeparti har været med til og har talt positivt om her i salen.
Derfor undrede det mig såre i min påskeferie, hvor jeg kunne slå op i aviserne og se, at fru Louise Frevert ønskede undervisningsministeren afsat.
Der var måske en eller anden mangel på konsekvens.
Derfor kunne jeg godt her fra start af tænke mig at få nogle meldinger fra fru Louise Frevert: Hvor er det, at denne her reform ikke lever op til de der meget borgerlige krav, som fru Louise Frevert mener at undervisningsministeren ikke har lagt op til i øvrigt?
Hvad er det for nogle punkter, hvor den sorte skole ikke har slået sig tydeligt nok igennem?
Det er i hvert fald ikke blevet præciseret over for mig, så jeg kunne forstå det i den øvrige debat, vi har haft om uddannelsesområdet, så jeg bliver nødt til at spørge: Hvor er det, at der skal være mere sort skole, for at vi undgår den skarpe tone, som vi hørte fra fru Louise Frevert i påskeferien?
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-27:
Først og fremmest vil jeg gerne takke fru Louise Frevert for betoningen af andre måder at kommunikere på end de umiddelbart verbale.
Vi er meget enige i og har også det blik
for, at der er andre måder at kommunikere på
Det hænger også sammen med, at der er mange kulturer i vores folkeskole, både med hensyn til etnisk baggrund og også med hensyn til forskellige socioøkonomisk baggrund, som gør, at det er helt afgørende, at læreren har den kompetence.
Det, som jeg vil spørge om, er, hvordan fru Louise Frevert kan kombinere fru Louise Freverts meget stærke betoning af central styring i læreruddannelsen med det, som Venstres ordfører betonede meget stærkt, nemlig at de lærerstuderende skulle sættes fri.
Som jeg plejer at høre fru Louise Frevert, så står ordet fri ikke særlig højt oppe på listen over ofte brugte ord af fru Louise Frevert.
Derfor synes jeg, at det i hvert fald var et interessant sammenstød mellem en ordfører fra et regeringsparti og fru Louise Frevert, for det frie valg, den fleksibilitet og den i mine ører manglende overensstemmelse med folkeskolens behov for og evne til at få lærere til at undervise inden for folkeskolens rammer, må da interessere fru Louise Frevert.
Hvordan hænger det sammen?