runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2006-02-21:
Nu håber jeg, at jeg fik fat i det hele, for der er en lidt dårlig lyd heroppe.
Det kan da være fuldstændig rigtigt at spørge: Hvad koster det, når ting ikke er der, eller når der ikke er tilgængelighed?
Thomas Krog (SF), 2006-02-21:
I SF vil vi bestemt gerne være med til at belyse det.
Jeg synes bare, det er vigtigt, at vi her får frem, at der faktisk også er en pris for ikke at have tilgængelighed.
Der er faktisk nogle folk, som ikke kommer derhen, hvor de gerne vil, specielt når vi snakker om jobcentre.
Vi vil jo gerne have folk ind for at komme i gang og ud at skabe noget merværdi, så når vi laver regnestykket, er det vigtigt, specielt også hvad angår hjemmesiderne, at vi også tager den pris med: Hvad koster det her i produktivitetstab f.eks. for samfundet?
Hvad koster det med alle de mennesker, som skal ekstra op på kommunekontoret, fordi de ikke kan bruge de hjemmesider, der er?
Det er også vigtigt at få med ind i regnestykket.
Kim Christiansen (DF), 2006-02-21:
Alle økonomiske beregninger er jo i princippet vigtige at få ind, når vi taler om handicapområdet, men jeg tror nok lige, nogle af de beregninger, som bliver fremhævet her, ligger lidt uden for lige det her beslutningsforslag.
I første omgang vil vi gerne gå ind og se, hvad det koster at føre den her tilgængelighed ud i livet på it-området, og hvad angår bygningsmassen.
Så vil jeg også lige pointere, at når vi går ind og siger, at det her er hensigtsmæssigt, så er det også, fordi det er fremadrettet, for det er klart, at hvis man bygger ting ind fremadrettet, så vil det alt andet lige være billigere, end at vi skal til at reparere på noget, som ikke er holdbart i dag.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-21:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Tom Behnke, desværre ikke kan være til stede på nuværende tidspunkt, skal jeg på vegne af gruppen sige følgende: Det Konservative Folkeparti deler forslagsstillernes ønske om at holde fokus på handicappedes adgang til offentlige bygninger og mulighed for at benytte it.
Det er vigtigt, at vi sørger for, at de handicappede har adgang, og at vi giver de værktøjer, der skal til, for at handicappede, så vidt det er muligt, kompenseres for deres handicap og kan leve en tilværelse så tæt på det normale som muligt.
Derfor er vi også meget tilfredse med, at regeringen faktisk har gjort en hel del for at forbedre forholdene for de handicappede i kommunerne.
Regeringen har i 2005 fået udarbejdet en benchmarkinganalyse af dansk handicappolitik.
Desuden har vi et bygningsreglement, som sikrer, at alt nybyggeri er tilgængeligt, og regeringen har taget fat på at løse tilgængelighedsproblemerne i det eksisterende byggeri.
Pr. 1. januar 2005 er der indført nye regler om forbedret tilgængelighed i eksisterende byggeri, således at der nu stilles krav om tilgængelighedsforbedringer ved ombygninger i det offentlige byggeri og i erhvervsbyggeri.
Der er afsat 140 mio. kr. til dette projekt.
Regeringen er således i gang, og der bliver sat penge af, og kommunerne har fået penge til at forbedre tilgængeligheden.
Desuden har socialministeren iværksat en kampagne om tilgængelighed for handicappede, nemlig nye og bedre veje, hvor vi skal have kortlagt de eksisterende hindringer og fundet løsninger på hindringerne.
Det betyder, at det fremover bliver et fast element i kommunerne at diskutere tilgængelighed ikke bare ved nybyggeri og ikke bare ved ombygninger, men i det hele taget være opmærksom på, hvordan man kan gøre det bedre.
Det er kommunerne, forslagsstillerne tager fat i, og det er godt, men vi skal også huske, at det er kommunernes ansvar at sikre tilgængelighed, og med de nye handicapråd vil kommunerne blive holdt til ilden.
Vi er derfor tilfredse med regeringens indsats, og vi ser lyst på fremtiden, hvor handicappede via handicaprådene vil komme med på dagsordenen i det daglige kommunale arbejde.
Vi kan på den baggrund ikke støtte forslaget.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-02-21:
Vi har et yderst kompetent ministerium.
De ved lige præcis, hvilke håndtag de skal have fat i for at få løst denne opgave, og det er jeg helt tryg ved.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-21:
Denne situation, hvor der er sket en meget drastisk forøgelse af indtjeningen, er jo god for bankerne.
Men hvis markedskræfterne skulle virke, ville der faktisk ske en nedsættelse af taksterne, og det er ikke sket.
Der er sket en lille stigning i stedet for, og kan ministeren ikke derudaf konkludere, at hvis markedskræfterne ikke virker, må vi gøre noget aktivt for at få dem til at virke og fastsætte nogle regler, som virker i den retning?
Vi har ingen intentioner fra regeringens side om at blande os i konkurrencen på et privat område, hvor der er konkurrence, tværtimod har vi med de ting, jeg har ridset op her i dag, netop bestræbt os på at øge gennemsigtigheden, så der bliver mere konkurrence, for det er ikke kun godt for bankerne, det er faktisk også godt for statskassen, at vi får nogle flere penge hjem i selskabsskatter.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Nu kom vi til at diskutere to ting, og det er jo sådan set min skyld.
Men jeg takker ministeren for, at han er opmærksom på det forhold, at man lige nøjagtig er havnet på et bestemt tal, og når vi skal have en høring, er det jo netop for at få sat den slags ting på plads.
Ministeren siger selv, at en fugleklat, der ikke skulle være lagt et bestemt sted, er én for meget, og at der derfor er god grund til at sætte spørgsmålstegn ved det antal dyr, som skal holdes inde, og jeg er glad for tilsagnet.
Så mener jeg, at der er et holdningsmæssigt spørgsmål i forbindelse med Poldanor og den måde, der produceres grise på i Polen.
Der har været talt om miljøproblemer, og nu er jeg altså slået ned på vækstfremmere og vil gerne tale om dem.
Ministeren må vel have en holdning til, at det, vi har forsøgt at bekæmpe her i Danmark, får vi nu ind ad bagdøren fra Polen.
Nogle siger det ene, og nogle siger det andet.
Men uden at lægge noget juridisk i det vil jeg da gerne sige, at min holdning er, at man ikke bør søge til andre lande for at få mulighed for at anvende f.eks. overdrevne mængder medicin i forbindelse med opdræt af svin.
Det synes jeg ikke er en ordentlig måde at agere på.
Jeg synes, at som dansk virksomhed bør man – uanset om man har sin produktionsvirksomhed her i landet eller i udlandet – følge de etiske spilleregler vedrørende anvendelse af medicin til dyr, som vi har lovfæstet her i landet.
Men heri ligger ikke nogen juridisk vurdering, kun en holdningsmæssig vurdering fra min side.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-21:
Jeg vil faktisk gerne holde fast i fugleinfluenzaen og stille et spørgsmål til fødevareministeren, for det var jo ham, der på forbrugerministerens vegne var nede og tale med de andre landbrugsministre i går i EU.
Hvor alvorligt ser de andre landbrugsministre på det?
Snakker vi om en stemning, hvor man bekymrer sig så meget om forbrugeropfattelsen på det her område, at man så småt i krogene taler om kogalskab, eller hvad er det egentlig, de siger?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg vil gerne starte med at sige til spørgeren, at der ingen tvivl i går på mødet var om, at det var alvor og også dystert.
Man ser det også tit ved, om sådan et spørgsmål får reaktioner fra stort alle i bordrunden, og vi brugte meget tid på at diskutere det.
Alvoren var helt tydelig, klart nok selvfølgelig endnu mere for de lande, som jo har konstateret, at man har fundet fugleinfluenza hos vilde fugle.
Der må jeg bare sige, at vi er i den situation, at vi heldigvis ikke har konstateret fugleinfluenza i Danmark endnu, og at der i EU ikke er blevet konstateret fugleinfluenza i besætningerne af fjerkræ, som også spørgeren her ved.
Når det er sagt, skal det samtidig siges, at situationen jo har haft nogle markedsmæssige konsekvenser i EU.
Grækenland oplyste på rådsmødet i går, at forbruget af fjerkræ er faldet med mere end 50 pct.
I Danmark har det også betydning for priserne.
Man kan sige, at det her er faldet et sted imellem 10 og 15 pct., men vi er jo også i en helt anden situation end Grækenland.
Så ja, det er helt klart, at det er meget alvorligt, og det er også klart, at kommissæren oplyste, at Kommissionen er fuldt bevidst om den alvorlige markedsmæssige situation og følger udviklingen nøje.
Der blev samtidig peget på, at Kommissionen anvender de instrumenter, den har til rådighed.
Kommissæren oplyste, at Kommissionen siden nytår har øget restitutionerne ved eksport af hele kyllinger med 6 euro pr. 100 kg.
Det skal også oplyses, at der i markedsordningen for fjerkræ ikke er hjemmel til at købe op til EU-interventionslagre eller yde støtte til privat oplagring.
Kommissæren påpegede så i den sammenhæng, at produktionstiden i fjerkræsektoren er kort sammenlignet med f.eks. oksekød, hvorfor der hurtigt er mulighed for at reducere produktionen.
Men man var meget optaget af det, og der var en meget alvorlig stemning.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-21:
Jeg takker for svaret fra fødevareministeren.
Jeg synes, det er meget positivt, at man om ikke andet så blandt EU’s landbrugsministre tager denne her situation alvorligt.
Det lyder, som om man tager den væsentlig mere alvorligt, end vores egen forbrugerminister gør.
Men det, jeg gerne vil spørge lidt ind til nu, er eksportstøtten, for jeg bliver lidt bekymret, når ministeren nævner, at det er eksportstøtten, som man overvejer.
Det er mit ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål går på mødet i går.
Jeg vil spørge, om ministeren vil være rar at uddybe det, for det er jo netop det, vores egen forbrugerminister lige har afvist han vil lave i Danmark på nuværende tidspunkt i hvert fald.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg skal bare for god ordens skyld lige sige, at når informationerne er sådan her, er det, fordi den ene del, der er den veterinære del, her i Danmark ligger hos familie- og forbrugerministeren, mens den anden del, som har med markedsadgange og ting, man kan gøre for det producerende led, hvis der opstår nogle specielle situationer, ligger hos fødevareministeren.
Men på baggrund af det spørgsmål, der blev stillet her, kan jeg sige, at Kommissionen oplyste, at man overvejer muligheden for at etablere en informationskampagne.
Man har allerede, sådan forstod jeg det, lavet noget, som handlede mere om forhold til tredjelande, og som er noget, man bruger i lufthavnene.
Jeg kan også oplyse, at hvis der træffes nogle veterinære foranstaltninger, som f.eks. gør det umuligt at flytte dyrene til slagteri, og at der i forbindelse hermed opstår en truende markedssituation, så er der mulighed for at få optaget markedsmæssige støtteforanstaltninger, og det er dem, jeg taler om.
Kommissionen oplyste, at betingelserne for at iværksætte sådanne tiltag på nuværende tidspunkt ikke er til stede.
Sådanne tiltag skal i givet fald iværksættes, forudsat at medlemslandet anmoder Kommissionen herom, og det er endvidere en forudsætning, at medlemslandet bidrager med halvdelen af udgifterne.
Så jeg vil gerne sige, at der er tale om en alvorlig situation, som giver anledning til bekymring, men ikke panik.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-21:
Jeg forstår, vi har lidt travlt, hvis alle skal nå at stille deres spørgsmål, så jeg vil bare sige, at jeg er glad for, at ministeren mener, der er grund til bekymring, men naturligvis ikke grund til panik.
Det glæder jeg mig over.
Så måske bare en lille kommentar til ministerens forklaring om, hvad der er forbruger- og familieministerens ansvar og fødevareministerens ansvar.
I de gode gamle dage, da det var en socialdemokratisk regering, var det ét ansvar hos én minister, nemlig fødevareministeren.
Vi kan jo så ærgre os over, at det hele er blevet splittet op, så vi skal høre svar fra to ministre, men jeg takker i hvert fald for det svar, der handler om fødevareministerens område.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg skal ikke gå ind i den vurdering, men bare sige til spørgeren, at en af de gode grunde til, at det går så godt, jo netop er det formidabelt gode samarbejde, der er mellem familie- og forbrugerministeren og fødevareministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Det, der for menigmand kan virke uforståeligt – men det kan være, ministeren har et svar på det – er f.eks., at når det drejer sig om hønsehold, er man endt på tallet 100.
Hvorfor er det ikke 50 eller 150 eller 98?
Hvorfor er det lige 100, der skiller?
Det er sådan noget, der er svært at forstå ude i det offentlige rum, men det kan være, ministeren har et godt svar på det.
Danske landmænd har flyttet en stor del af deres svineproduktion derned, de har efter sigende og også efter det, der er blevet oplyst, brugt vækstfremmere, og produkterne kommer tilbage til hylderne i de danske supermarkeder, så forbrugerne kan købe dem.
Jeg ved godt, at støtte osv. ikke er ministerens område, men udenrigsministerens, men alligevel: Hvad synes forbrugerministeren om, at vi får varer med vækstfremmere ind i landet på den måde?
Jeg vil formentlig også beslutte mig allerede i løbet af i dag.
Med hensyn til Poldanor er det jo sådan, at rent fødevaresikkerhedsmæssigt må vi betragte de produkter, der kommer fra udlandet, på en ensartet måde, uanset om den pågældende virksomhed er danskejet eller ej, og det vil sige, at vi også må kontrollere de pågældende varer for medicinrester, hvis det er det, der er problemet, uanset om de kommer fra Polen eller andre steder fra.
Men det er jo heldigvis sådan, at pr. 1. januar har EU forbudt at bruge antibiotika som vækstfremmer, sådan som det længe har været tilfældet i Danmark.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg vil gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at ja, jeg har tydeligt over for erhvervet offentligt gjort klart, at det er helt uacceptabelt, hvis der finder bevidst omgåelse sted.
Vi er nødt til at sige »hvis«, for jeg har opfordret til, at erhvervet skal komme med konkrete bud på, hvordan gennemsigtigheden i omsætningen kan fremmes – det er jo ret afgørende – bl.a. sådan at forbrugerne kan have tillid til de fiskeprodukter, de køber.
Historien i dagbladet Politiken har givet mig anledning til at tage forskellige initiativer, der kan minimere snyderiet.
Først og fremmest er der direkte over for de omtalte fiskehandlere indskærpet regler om omsætning af fisk samt de konsekvenser, det kan have at overtræde reglerne.
Det er gjort med et brev den 14. februar, overbragt de pågældende personligt af en uniformeret medarbejder fra Fiskerikontrollen.
Jeg kan i øvrigt oplyse i den forbindelse, når vi nu taler her om det her, at Politikens dokumentation, er det oplyst over for mig, ikke kan bruges som vidnesbyrd i retten mod de pågældende.
Så er det i et lidt bredere perspektiv aftalt med skatteministeren at lave »Operation Sorte Fisk«.
De nærmere detaljer i den kommende operation diskuteres i øjeblikket i en arbejdsgruppe med embedsmænd fra Fiskeridirektoratet og SKAT.
»Operation Sorte Fisk« skal jo nemlig sikre, at fisk og penge kommer hen over bordet og ikke under bordet.
Endelig har jeg bedt erhvervet om at komme med konkrete bud på, hvordan ...
Endelig har jeg bedt erhvervet fremkomme med konkrete bud på, hvordan de kan bringe orden i egne rækker.
Kan eller vil de ikke det, vil jeg overveje, hvilke krav der så kan blive nødvendige at stille.
Men jeg vil godt ved den her lejlighed sige: Med ca. 150.000 landinger om året i mere end 100 havne er det ikke blot et spørgsmål om at ansætte flere kontrollører.
Fiskerikontrollen kan ikke være på en kaj døgnet rundt, og vi lander altså mange steder.
Men jeg er helt enig med spørgeren: Det er meget afgørende for renommeet og for den tillid, man kan have.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Jeg er glad for formandens prioritering, for det er jo meget vigtigt, selv om vi taler om sorte fisk, at det foregår helt hvidt her i det åbne rum, at vi kan diskutere det.
Ministeren siger, hvis det foregår, men ministeren er jo ansvarlig for hele systemet med Fiskerikontrollen, og derfor er det vigtigt, hvis der foregår noget, af hensyn til dem, der fisker lovligt og de bevaringsforanstaltninger, vi har vedrørende at opbygge de bestande, der er truede osv., at vi har tillid til, at de regler, der bliver iværksat, og tingene for også at få erhvervet involveret i det, foregår i fuld åbenhed.
Nu siger ministeren, at det er ud fra et forbrugersynspunkt, at man skal skabe tillid.
Er det hvide, er det sorte, eller er det grå fisk?
Det tror jeg sådan set at folk er ligeglade med.
Ja tak.
Det er utrolig vigtigt, at de fisk, der er i omløb, er fanget efter lovligt gældende regler, og at ministeren, eventuelt sammen med skatteministeren og andre, sørger for, at der er orden i sagerne, således at vi ikke har den tvivl, der hele tiden bliver rejst vedrørende det ene og det andet og det tredje spørgsmål.
Da vi også har en fælles fiskeripolitik, synes jeg, det er væsentligt også at involvere andre lande i det her EU-spørgsmål, således at vi har sikkerhed for, at det, der foregår i dansk farvand, foregår efter reglerne i den fælles fiskeripolitik.
Så havde jeg også et spørgsmål vedrørende de indre farvande, hvor det er garnfiskere og det er stangfiskere, og det er alle mulige.
Der hører vi jævnligt om, at man ikke respekterer det.
Hvad vil ministeren gøre ved det?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Jeg vil gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg er meget enig i, at det her jo både er EU og internationalt.
I går på mødet for fiskeriministrene i Bruxelles rejste jeg faktisk spørgsmålet om Barentshavet, hvor vi jo også har oplevet sorte fisk i forbindelse med torsk, og hvor vi trænger til at få en aftale med Rusland, så vi kan kontrollere de her ting bedre.
Jeg deler fuldstændig spørgerens synspunkt og har også rejst det dér.
Med hensyn til de indre farvande her i Danmark må vi jo sige, at vi tilrettelægger kontrollen sammen med, at vi kontrollerer det øvrige erhvervsfiskeri, og det er for tidligt nu at se, hvordan det kommer til at gå, når vi kontrollerer det rekreative fiskeri.
Men jeg må bare sige, at vi generelt altså har mange ansat til at prøve på at kontrollere de her ting, og jeg deler fuldstændig det synspunkt, at man skal have tillid til det, der sker, når man fanger; det, der sker, når det handles; det, der sker, når det forædles.
Har man ikke det, vil dansk fiskeri komme ud i en miskredit, som det bestemt ikke fortjener, og jeg kan forsikre spørgeren om, at vi bruger al vores energi på at efterleve det.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Ministeren var inde på »hvis det foregår«, og han sagde også, at man ikke kan bruge Politikens artikler i en retssal.
Det kan man sikkert ikke.
Men har ministeren en fornemmelse af, hvad der foregår med hensyn til de indberetninger fra Fiskerikontrollen eller andre steder?
Er det bare havnesnak, er det snak på kajen, eller har ministeren den opfattelse, siden han sætter det her system i værk, at det er så galt som det, Politikens artikel gav udtryk for, nemlig at der svindles for millioner af kroner i strid med reglerne?
Hvis det, der foregår, er organiseret, må ministeren virkelig tage sig sammen og få gjort noget ved det.
Derfor er det interessant at høre ministerens vurdering af det, der foregår derude.
Er det reelt, eller er det bare snak på kajen?
Det er det, vi skal have frem.
Hans Christian Schmidt (V), 2006-02-21:
Når der er tal fremme, handler de bl.a. om Østersøen som helhed, alle lande.
Der bliver fra ICES’ side ikke nævnt noget om hvilke lande, men jeg kan sige, at Danmark ligger pænt, sådan som jeg hører det fortalt.
Jeg kan sige med al tydelighed, at jeg tror på, at der er mere i den her sag, end man umiddelbart har set, og det er vi ved at undersøge.
For jeg kan overraskes over, at jeg i en avis kan læse, hvor hurtigt sådan noget kan foregå, og hvor nemt man er klar til at lave en handel.
Men det er svært at tro på det, selv om jeg stadig væk siger »hvis«, så længe vi ikke har bevist noget.
Men jeg synes, det var beskæmmende at læse det, der stod i Politiken.
Så jeg håber selvfølgelig, at det ikke har så meget på sig, men jeg må på den anden side sige, at når jeg kan se, at det kan foregå så hurtigt, og når jeg får det beskrevet på den måde, er der i hvert fald grund til at have sine tvivl.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-21:
Fødevareministeren er kendt som en meget munter person, der har let til humor, og det skal han ikke have utak for.
Men i ugen før vinterferien var der en episode, hvor jeg aldrig tidligere har oplevet at se ministeren så gal som dér.
Han talte om sorte fisk.
Vi har stillet en række spørgsmål, vi har også bedt om at få et samråd, og det finder vi ud af.
Men der er grund til at spørge, hvor lang tid ministeren har haft kendskab til de påståede ulovligheder og omfanget af dem, og om det bare er noget, vi fra Danmarks side gør, eller om det er noget, man også gør andre steder, for vi har fælles fiskeri.
Det er også et spørgsmål, om det fiskeri foregår i vores indre farvande, i vores søer, i vores åer osv.
Vi hører jævnligt om, at man ikke respekterer de helt almindelige regler, der er der.
Hvad har ministeren egentlig tænkt sig at gøre ved det?
Jeg synes, det er fint, at ministeren er åben over for det, men det hjælper jo ikke noget, at vi måske alle 179 her i Folketinget har et synspunkt og en holdning til, hvordan vi skal håndtere spørgsmålet.
Det, der er vigtigt, er, at budskabet også når ud til befolkningen, og derfor er det selvfølgelig også vigtigt, at den fjerde statsmagt også kan være til stede og være med til at udbrede det glade budskab: Vi har det ikke, og vi håber, vi kan undgå det.
Men hvordan kan vi det?
Se blot på alle de spørgsmål, der har været rejst om en bekendtgørelse om fjerkræhold.
En stor avler skal holde sine høns inde, men hos den lille hobbyavler ved siden af er det o.k., at de går frit ude.
Det er meget væsentligt at få sagt, hvorfor vi lige nøjagtig er nået frem til, at det skal håndteres sådan, og at folk ikke behøver at være bange for yderligere risiko.
Det er utrolig vigtigt, at det kommer frem, og jeg tror, ministeren også skal gøre brug af erhvervet, for det er jo et samfundsspørgsmål at få erhvervet til at løse sin del af opgaven, samtidig med at myndighederne klarer den anden del.
Både samfundet og erhvervet har en interesse i, at borgerne er godt informeret om både udviklingen af fugleinfluenzaen i Danmark og de risici, der er, men lige så vigtigt er det altså, at folk også er orienteret om, at der ikke er nogen som helst grund til bekymring.
For så vidt angår de bekendtgørelser og regler, der i øvrigt findes, skal vi selvfølgelig også gøre, hvad vi kan, for at orientere om baggrunden for reglerne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-21:
Kan ministeren ikke bekræfte, at der er sket en drastisk stigning af bankernes gebyrindtægter?