Aage Frandsen (SF), 2004-02-17:
Da vi jo har haft replikker undervejs, og da vi også som ordførere alle sammen har haft vore indlæg med de ekstraordinære 15 minutters taletid, vil jeg gøre det kort. Det, vi har villet med vores forslag, har for det første været at få diskussionen, og for det andet har vi også haft en forhåbning om, at vi kunne komme videre.
Det er fjerde gang, at jeg for SF fremsætter forslag i Folketinget om at nedsætte en grundlovskommission.
Det var i 1995, 1997 og i 1999, vi havde debatterne i Folketinget.
Og for at vende tilbage til det, fru Birthe Rønn Hornbech sagde med, hvor meget der egentlig var kommet ud af det, og for ligesom at komme lidt længere, så valgte jeg at gå skridtet længere og prøve på at lave et forslag.
Det er jo meget farligt at lave et konkret grundlovsforslag, for det er ikke et enmandsværk at lave en grundlov, alene af den grund at der er masser af ting, man kan stille spørgsmål om.
Nu er der flere, som har valgt at holde sig principielt til de forskellige spørgsmål og ikke forholde sig så meget til konkrete paragraffer.
Hr. Svend Auken nævnte spørgsmålet
om den intellektuelle ejendomsret, hvor jeg medgiver, at når der skal skrives en endelig grundlovstekst, skal man være meget mere raffineret, for det, der kan puttes ind under den hat, er i virkeligheden enormt meget, som intet menneske alene kan tage patent på.
Fru Birthe Rønn Hornbech var inde på en række ting
om de politiske frihedsrettigheder, hvor jeg mærkede, følte og hørte - det sidste ikke mindst, men jeg er også i stand til at føle og mærke - at der i virkeligheden er stor overensstemmelse i vores tænkning, når det gælder ytringsfriheden, den personlige frihed, boligens ukrænkelighed, ud fra den betragtning, at der har vi - og jeg tillader mig at bruge udtrykket, som har et liberalt sind - en fælles interesse imod en stærk stat. Engang var det enevældens stat, i dag er det selvfølgelig en stat, som ikke i tilstrækkelig grad er opmærksom på, at det er borgernes stat.
Derfor har vi en fælles interesse.
Så er det klart, at der er andre spørgsmål, som er klart politiske, og det er selvfølgelig om, hvor mange af de sociale rettigheder der skal ind, og hvilken form de skal have.
På samme måde med de ejendomsbaserede rettigheder.
Det gælder både selve ejendomsretten, som er beskrevet i den nuværende grundlov, som vi også foreslår ændret, men det gælder også andre ting, som berører ejendomsretten.
Vi har nogle ting om lønmodtagernes rettigheder og sådan nogle ting, som jo klart berører ejendomsretten, og hvor vi selvfølgelig politisk er uenige.
Vi har forskellige anskuelser, men det, jeg mener er det vigtige for os i det videre arbejde, er, at vi i hvert fald prøver på at se på, hvilke ting det godt kunne være fornuftigt at ændre i grundloven.
Så kan det være, at man af politiske grunde siger: Bare ikke nu.
Der hørte jeg, som andre også har hørt, fru Birthe Rønn Hornbech have et endnu mere åbent sind, end hun ellers har.
I forhold til tidligere debatter, som jeg har været inde at kigge på,
vil jeg sige, at det er ved denne debat, at fru Birthe Rønn Hornbech er mest åben over for at ændre grundloven.
Det er, som om tidens fylde nærmer sig også for fru Birthe Rønn Hornbech.
Derfor mener jeg, at der er sket nogle ting.
Det er ikke kun det, at vi nærmer os et flertal, der er også nogle, der repræsenterer det nuværende flertal, som af forskellige grunde - jeg tror simpelt hen, det er, fordi man har tænkt sig grundigere om - er kommet til det resultat, at det godt kunne være, man skulle kigge grundigt på det. Derfor glæder jeg mig til det arbejde, der skal i gang i udvalget, og jeg kan garantere for, at der bliver ganske meget materiale, som jeg vil bede om, at Statsministeriet indhenter til vores arbejde, fordi man rent faktisk i andre lande er meget længere med hensyn til at lave en grundlov, der er tidssvarende.