runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Hvis erhvervslivet skal bidrage til at finansiere velfærdssamfundet, sygehuse, de ældre, skolegang osv., osv., så er det altså noget, der sker ved lettelser i erhvervslivet, det er noget, der sker ved mindre beskatning.
Jeg ved ikke, om det er noget, man tror på hos De Konservative.
Samtidig, vil jeg godt gentage, har De Konservative jo ingen skrupler, når almindelige mennesker, LO-lønmodtagere, skal bidrage, for det er virkelig store beløb, man tager derfra.
Lad mig så også nævne omkring de grønne afgifter - nu kom det jo så frem en ekstra gang - at de grønne afgifter i dag fylder 5 pct. af bruttonationalproduktet.
Før man lavede ændringen, fyldte de 4 pct. Det er 1 pct. mere af bruttonationalproduktet, de grønne afgifter fylder.
Hvis man sammenholder det med de lettelser af personskatterne, som vi indførte med pinsepakken, som De Konservative stemte imod, tror jeg faktisk, at man har en balance.
Bemærk, at lønmodtagere til næste år får en lettelse i personskatten, der ligger på 200-300 kr. om måneden.
Eva Møller (KF), 2001-10-11:
Hr. Jens Peter Vernersen anførte i sin ordførertale, at afgiften ikke kunne siges at være konkurrenceforvridende, fordi udenlandsk cement også blev pålagt afgift.
Man kunne jo have lyst til at spørge: Hvor naiv kan man være?
Er hr. Jens Peter Vernersen slet ikke klar over, at danske eternitplader også konkurrerer med udenlandske stålplader?
At danske cementrør til kloakker også konkurrerer med pvc-rør osv.?
Er det simpelt hen ikke konkurrenceforvridning?
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-11:
Hr. Jens Peter Vernersen udtalte til en avis, et dagblad, i forbindelse med offentliggørelse af regeringens finanslovoplæg, at hr. Vernersen ville stille et spørgsmål til skatteministeren om, hvor meget et parcelhus ville stige i forbindelse med indførelsen af en ny cementafgift.
Jeg vil godt høre, hvilket svar hr. Jens Peter Vernersen
har fået.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Jeg vil gerne have hr. Vernersen til at fortælle Folketinget, hvordan man regner sig frem til den lavere CO2-udledning.
Er det, fordi man forventer, at folk lader være med at bruge så meget cement?
Er det, fordi man forventer, at murermestre og entreprenørvirksomheder kommer lidt mindre cement i betonen?
For så er det her forslag da ikke særlig betryggende ud fra et byggeteknisk og byggefagligt synspunkt.
Er det, fordi man forventer denne adfærdsregulering, nemlig at man holder op med at bruge så meget cement?
Jeg kan altså ikke få øje på nogen som helst i det danske samfund, der har et misbrug eller et overforbrug af cement.
Så mit spørgsmål er: Hvordan opnår man denne begrænsning af CO2-udledningen?
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Lovforslaget om en afgift på cement på 58 kr. pr. t indgår i det fremsatte forslag til finanslov for år 2002.
Det er altså en del af finansieringen af den finanslov, som så mange jo venter på.
Det provenu, man får ud af det, er ca. 60 mio. kr.
om året
Lovforslaget er ikke kun et spørgsmål om provenu.
Det skal jeg vende tilbage til.
Det her lovforslag har der været en del diskussion om.
Jeg synes godt, jeg vil gøre opmærksom på, at lovforslaget pålægger afgiften dels på cement, der produceres og anvendes i Danmark, dels på cement, der importeres til Danmark.
Det vil sige, at der ikke er tale om nogen konkurrenceforvridning i forhold til importeret cement.
Det er også sådan, at ved eksport af cement afløftes afgiften, så der heller ikke er tale om nogen unfair konkurrence i forhold til eksporten.
Det synes jeg også er vigtigt at slå fast.
Der har også været meget diskussion om færdige produkter, også misforståelser.
Det er sådan, at for færdige produkter, som indeholder cement, sker der også en afløftning
af cementafgiften
Og ved import af varer, som indeholder cement, sker der en afgiftsberegning, så der heller ikke her bliver tale om nogen konkurrenceforvridning.
Det har selvfølgelig været meget, meget vigtigt for Socialdemokratiet.
Jeg vil også godt sige, at med dette forslag ændrer man afgiftsbelægningen i den hidtidige råstoflov, som åbenbart har tilgodeset importerede varer.
Det vil sige, at man med det her lovforslag løser et problem, som har været rejst.
Det er vi selvfølgelig meget tilfredse med.
Derudover er der jo også det formål med lovforslaget at kompensere for den lavere CO2-afgift, som produktionen på cement pålægges.
Det er faktisk sådan, at fremstilling af cement står for 5 pct. af den samlede CO2-udledning.
Jeg læste i aviserne, at FDM havde sagt, at man måske havde fokuseret så meget på biler, at man ikke havde set på, hvor meget CO2 der udledes via cementfremstilling.
Sådan er det jo nogle gange.
Det forventes med forslaget, at vi får en lavere CO2-udledning på 15.000 t.
Sådan er regnestykket gjort op.
Men som sagt indeholder det et beløb til at finansiere finansloven, og jeg må sige, at der jo er ønsker nok.
Det er jo ikke sådan, at partierne holder sig tilbage, når man skal fremsætte forslag om forbedringer på finansloven.
Derfor har vi syntes, at vi også måtte kigge på forslag, der kunne sikre nogle indtægter.
Når der samtidig er taget højde for de problemer, der har været i den hidtidige råstoflov, synes vi, at det er positivt.
Socialdemokratiet tilslutter sig forslaget.
Frode Sørensen (S), 2001-10-11:
Selv om jeg må erkende, at det jo er et teknisk forslag, er der altså også tekniske forslag, der kan være vigtige.
For så vidt angår de tekniske spørgsmål, de spørgsmål, der ellers er stillet, vil vi naturligvis på sædvanlig vis bistå i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Til hr. Kim Behnke er jeg nødt til at sige: Den dér med flere lag på lagkagen og medlemmer af den ene eller den anden pensionskasse er måske ikke lige præcis det, som forslaget
her indeholder
Den indflydelse tror jeg vi må lade medlemmerne i de enkelte kasser forsøge at få.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Jeg er ikke sikker på, at det i virkeligheden er noget, hr. Kim Behnke mener, for her drejer det sig om en gruppe, der som pensionister i forvejen ville være nogle af de bedst stillede pensionister her i landet, fordi de har haft en enorm begunstigelse skattemæssigt. Og jeg kan ikke forstå andet, end at det også burde være i hr. Kim Behnkes interesse at sige, at i stedet for at vi endnu en gang hjælper denne her gruppe med skattemidler, skulle vi bruge skattemidlerne til at hjælpe folkepensionisterne, som ikke har opsparing, og som har alt for lidt at leve af. Det er det valg, vi har truffet.
Vi vil hellere hjælpe folkepensionisterne, der kun har folkepensionen, end hjælpe nogle pensionister, der i forvejen er enormt begunstigede.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Så med det kraftige engagement fra Enhedslisten kan vi andre jo næsten kun være positive over for forslaget. Men det er også absolut fornuftigt at få sikret de forskellige pensionsopsparere, at de kan skifte pensionskasse.
Det kan være af konkurrencemæssige hensyn, simpelt hen fordi de får et bedre tilbud fra en anden pensionskasse, men - og det er så dér, hvor jeg ikke synes høringssvarene er så særlige præcise - jeg hører, at der er en del lønmodtagere, som føler sig fanget i de arbejdsmarkedspensionsordninger, for efterhånden bliver der jo lagt mere og mere på lagkagen.
Det kan være, fordi de er medlem af HK, så får de et særligt tilbud om, at de kan tegne en forsikring, en pensionsordning med tilknyttet livsforsikring, igen med tilknytning til f.eks. kritisk sygdom osv.
Vogntoget bliver længere og længere.
Men mange af de tilbud bliver jo givet til en kundegruppe, fordi de i den situation f.eks. er medlem af et stort fagforbund som HK.
Hvis de så rent jobmæssigt bliver bragt i en situation, hvor de ikke længere skal være medlem af HK - der er jo ikke bare sådan frihed til den slags, og der er jo krav om, hvis man så bliver ansat i postetaten, at så er det et andet sted, man skal være medlem - så giver det problemer, fordi nogle af de tilbud, man har fået, nogle af de økonomiske forudsætninger, der har været udregnet fra Alka og de andre forsikringsselskaber i fagbevægelsen, var tilbud, fordi man var medlem på det tidspunkt.
Der oplever folk altså, at der kan være problemer med at flytte de her pensionsordninger
Det er ikke noget, vi skal bruge Folketingets talerstol til at botanisere alt for meget i, det er udvalgsarbejdet mest velegnet til, men derfor glæder jeg mig også til at se, at vi får høringssvarene i deres fulde ordlyd og på den måde kan få vurderet, om der er taget højde for de problemstillinger, jeg nævnte her.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Bag den megen teknik skjuler der sig et godt formål.
Om jeg skal ophøje det til et ædelt formål, kommer jo sådan lidt an på, hvordan vi smager på ordene.
Jeg tror, jeg vil sige et godt og fornuftigt og hensigtsmæssigt formål, så må andre tale om det ædle.
Det vil jeg knytte til lidt andre forslag.
Men det kan vi selvfølgelig have en meget spændende semantisk diskussion om.
Det, man vil, er jo at øge mobiliteten af skattebegunstiget pensionsopsparing.
Det er fornuftigt og godt, det støtter vi.
Frank Aaen (EL), 2001-10-11:
Det var noget af en stærk udtalelse, der kom her fra den radikale ordfører, »i en skatteklemme«.
Her er der tale om en gruppe, som er den mest skattebegunstigede gruppe.
Det er folk, der har haft fradrag
for deres pensionsindbetalinger dengang, der var meget høj marginalskat, det er folk, der ikke har betalt realrenteafgift og ikke i dag betaler pensionsafkastskat, og som har nydt godt af, at vi har sat pensionsskatterne ned de senere år, og de slipper jo for at betale arbejdsmarkedsbidrag, når de får pengene ud
Altså på alle leder og kanter en af de mest skattemæssigt begunstigede grupper, vi har i samfundet.
De har simpelt hen fået foræret milliarder af kroner af samfundet, og så skal vi her gå ind og hjælpe dem én gang mere med at give dem noget skattetilskud.
Nej, det bliver ikke med Enhedslistens stemmer.
Anders Samuelsen (RV), 2001-10-11:
Dette forslag har først og fremmest til formål at sikre, at det er muligt at flytte pensionskassemidler til et livsforsikringsselskab uden at komme i en utilsigtet skatteklemme.
Det synes vi er et ædelt formål, og det vil vi meget gerne støtte.
Sonja Albrink (CD), 2001-10-11:
Som det også er blevet sagt af tidligere ordførere, er det en teknisk tilpasning af pensionskasseloven, som vi behandler her i dag.
Vi er også i CD glade for, at de rettigheder, som man har opnået som pensionsopsparer, bibeholdes.
Mobiliteten er også noget af det, vi er utrolig glade for, og også ændringen for de selvstændige erhvervsdrivende hilser vi velkommen.
Så alt i alt synes vi i CD, det er godt forslag, og det vil vi meget gerne støtte.
Klaus Kjær (DF), 2001-10-11:
Dette lovforslag er et meget teknisk præget forslag, som har til formål at øge mobiliteten af skattebegunstiget pensionsopsparing.
Som det nævnes i bemærkningerne til forslaget, indebærer de gældende regler flere uhensigtsmæssigheder og restriktioner med hensyn til mobiliteten, og det er som sagt disse restriktioner, som foreslås fjernet.
Forslaget indeholder fire elementer herom i forbindelse med overflytning af forskellige pensionsopsparinger.
Forslaget har endvidere til formål at lempe på vilkårene for indbetaling til pensionsordninger, men også at stramme op med hensyn til f.eks. frist for indbetaling af afgift ved tilbagebetaling af bidrag til efterlønsordninger og fleksydelsesordninger, som kan skabe en hjemmel til at opkræve morarenter ved for sen indbetaling af afgiften.
Alt i alt gøres det nemmere og billigere at flytte fra den ene pensionsopsparing til den anden, hvilket øger konkurrencen mellem udbyderne af pensionsopsparing.
Med hensyn til forslaget om adgang til forlængelse af perioden for indskud på løbende ordninger m.v. skønnes det umiddelbare årlige provenutab at udgøre ca. 20 mio. kr., og på længere sigt skønnes provenutabet ved forslaget at bestå af et tab som følge af lavere løbende afkastbeskatning i pensionsordninger end for fri opsparing samt af et progressionstab.
Men som udgangspunkt er Dansk Folkeparti positiv over for forslaget.
Hanne Lauritsen (SF), 2001-10-11:
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne udtrykke SF's synspunkter.
Vi kan indstille lovforslaget til vedtagelse.
Der er en række elementer i forslaget, som er uden eller med beskedne provenuvirkninger, som ministeriet ikke helt kan fastsætte endnu.
Men vi indstiller til vedtagelse.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Det er helt forventeligt efter den debat, der har været i pressen, at der selvfølgelig er stor interesse for det her lovforslag.
Det kan man jo se på de spørgsmål, der stilles.
Hr. Kim Behnke spørger til CO2-udledningen og -begrænsningen.
Nu ved jeg jo, at hr. Kim Behnke altid er meget omhyggelig med at læse lovforslagene, og derfor er jeg også helt sikker på, at hr. Kim Behnke har læst lovforslagets side 6, hvor det er beskrevet, hvordan man er kommet frem til den beregning.
Det skal jeg ikke komme dybere ned i i den korte tid jeg har.
Fru Mariann Fischer Boel spørger, hvordan det så har været med et svar fra skatteministeren: Hvor meget vil det her betyde for et parcelhus?
Til fru Mariann Fischer Boel vil jeg sige, at samme dag, forslaget kom ud til debat i offentligheden, spurgte jeg skatteministeren og Skatteministeriet: Hvad betyder det her?
Hvis man bruger 5 t cement til et hus, så ved enhver jo, hvordan regnestykket er.
Hvis det drejer sig om et lille hus, mente man, at det kunne være omkring 5 t cement, og hvis det var sådan, at det var et større hus, ville det være 10 t a 50 kr. pr. t. Så enkelt var det svar.
Jeg ved ikke, om fru Mariann Fischer Boel havde regnet med, at jeg havde stillet et skriftligt § 20-spørgsmål eller noget i den retning.
Jeg valgte at gøre det på den anden måde, også for at være sikker på, at man havde samme opfattelse af det spørgsmål i Skatteministeriet, som jeg gav udtryk for.
Fru Eva Møller stillede spørgsmålet om, hvorvidt der er tale om konkurrenceforvridning.
Jeg redegjorde meget nøje for, hvordan konkurrenceforholdet var mellem eksport og import.
Jeg synes endda, at jeg brugte lidt tid på netop at tage fat i den del af sagen.
Eva Møller (KF), 2001-10-11:
Jeg hørte helt klart i hr. Vernersens ordførertale, at hr. Vernersen tog højde for konkurrenceforvridning med hensyn til andre cementprodukter.
Men jeg gentager: I byggeriet anvender man jo andre produkter end produkter af cement.
Hvordan tages der hensyn til konkurrenceforvridning?
Der er jo tagplader af stål og kloakrør af pvc, der ikke kommer ekstra afgift på?
Jeg vil gerne sige, at jeg bestemt ikke hermed advokerer for øgede afgifter, men jeg vil gerne have en forklaring på, hvordan man kan sige, at der ikke er konkurrenceforvridning, når kun ét produkt i byggeindustrien pålægges afgifter og de øvrige produkter ikke pålægges afgifter.
Jeg vil sige til hr. Jens Peter Vernersen, at der kunne fremsættes masser af skatteforslag på det erhvervspolitiske område, som vi ville klappe af, men det ville være forslag, som for det første for en stor del ville indeholde lettelser over for erhvervslivet, for det andet ville det være forslag, som ville gavne miljøet for alvor og ikke bare på papiret.
Det ville være forslag, som var administrativt langt enklere at gennemføre; det ville være forslag, som ikke var konkurrenceforvridende.
Det er nemlig de ting, vi lægger vægt på i Det Konservative Folkeparti.
Og jeg vil gerne sige, at hr. Jens Peter Vernersen kan jo læse vores forslag til mindre administrativt bøvl.
Og jeg skal gøre hr. Jens Peter Vernersen opmærksom på, at der jo stort set ikke kommer ét eneste forslag til øget erhvervsbeskatning fra socialdemokratisk side, uden at der samtidig kommer en eller anden form for præmiering igen og vi får at vide, at en stor del af det, man kalder de grønne afgifter fra socialdemokratisk side - vi andre kalder dem røde skatter - tilbageføres til erhvervslivet. Men vi tror altså ikke på den model med, at pengene nødvendigvis altid skal ind og vende over statskassen, inden de kommer tilbage, og vi tror heller ikke på modellen om, at de mennesker i dette land, der er bedst til at lave erhvervspolitik, er os 179, der sidder herinde.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Jeg har egentlig et spørgsmål, som jeg godt vil have et svar på fra fru Eva Møller: Er det overhovedet muligt at foreslå en ændret beskatning af dansk erhvervsliv, som Det Konservative Folkeparti vil gå ind og støtte?
Kan Det Konservative Folkeparti kun foreslå skatter, der rammer lønmodtagerne i Danmark som f.eks. det konservative skatteforslag, der betyder, at ganske almindelige LO-lønmodtagere får et tab på 3.000-4.000 kr. om året?
Er det kun den opfindsomhed, man har hos Det Konservative Folkeparti?
Når man hører De Konservatives indlæg her, er alt jo sort i sort - sort i sort.
Er det helt forbigået Det Konservative Folkepartis opmærksomhed, at der netop lige nu er lavet en undersøgelse, der viser, at Danmark er avanceret fra en 38.-plads til en ottendeplads i at have et gunstigt erhvervsklima
Det er sådan, man ser på os udefra.
Med De Konservatives holdning skal man såmænd nok få det ødelagt.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
I de omgange, jeg har svaret fru Eva Møller, har jeg faktisk også svaret på det spørgsmål, der blev stillet.
Må jeg så sige, når fru Eva Møller skal belære mig om - sådan lød det vel nærmest - hvordan man skal sikre indtægter, at den måde, De Konservative gør det på, synes jeg er aldeles usympatisk.
Lad mig bare henvise til De Konservatives skatteforslag, som giver ham eller hende, der tjener 1 mio. kr., en skattelettelse på 50.000 kr. De, som ligger i mellemindkomstområdet, får en skatteforhøjelse på 3.000-4.000 om året.
Hvis vi taler om cementafgift til et enkelt hus, så kan man bygge mange huse for beløbet fra de skatteforhøjelser, De Konservative pålægger mellemindkomsterne - mange huse.
Lad mig også sige til Venstres ordfører omkring spørgsmålet om at komme til sagens kerne: Jamen det var faktisk det, jeg startede med.
Det var de første to linjer i min ordførertale.
Her har Venstres ordfører måske heller ikke hørt sådan helt efter, men jeg gav faktisk udtryk for, at cementafgiften var en del af finansloven for 2002, så der er ikke tale om noget som helst.
Må jeg så igen sige til hr. Kofod-Svendsen: Fradraget for de faglige kontingenter betyder for den enkelte lønmodtager en udgift på 2.500-3.000 kr.,
i hvert fald 2.000 kr. for den enkelte lønmodtager, med de forhold, vi har i dag
Det er et beløb i størrelsesordenen 2-3 mia. Her beder vi om på cementområdet en afgift, som betyder 60 mio.
Eva Møller (KF), 2001-10-11:
Nu var det ganske vist ikke af mig, men jeg vil da gerne hjælpe det betrængte Socialdemokrati, som jo altid er bedst til at lægge grønne afgifter på, som belaster de svageste forbrugere, og så afgifter på erhvervslivet.
Jeg har endda foreslået Socialdemokratiet, at man gik ind for noget nyt og lagde afgifter på betonsocialisme.
Så ville det virkelig tonse derudad, og så ville vi såmænd få løst samtlige økonomiske problemer. Hvis der så også kunne blive tid til et svar på det spørgsmål, jeg stillede tidligere, så ville det jo være dejligt.
Mariann Fischer Boel (V), 2001-10-11:
Nu synes jeg, det var dejligt at høre, at hr. Vernersen kom direkte til sagens kerne.
Hr. Vernersen sagde: Det her forslag skal skaffe penge til finansiering af finansloven.
Så må jeg konstatere, at den socialdemokratiske ordfører har bekræftet, at det her er et fiskalt forslag, og at det intet har med miljø at gøre.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg er meget enig med hr. Vernersen i, at man skal skaffe finansiering.
Nu har jeg ikke tid til at komme med alle Kristeligt Folkepartis finansieringsforslag, men lad mig tage en stor klump.
Selvfølgelig skal vi have indført en begrænsning af fradraget for de faglige kontingenter.
Det er da helt urimeligt, at læger og tandlæger eksempelvis skal have et fradrag på mange tusind kroner.
Lad os lægge et loft.
Vi har lagt et loft, så vi vil få merindtægter til staten i form af besparelser - det er jo indirekte skatteforhøjelse, det er jeg klar over - for over 2 mia. kr. Nu tager jeg det tunge.
Så lad mig
bare nævne noget.
Ok, vi har for milliarder af kroner.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-10-11:
Jeg kan høre, at hr. Kofod-Svendsen er i højt humør i dag, og det er der også al mulig grund til.
Det er jo ikke så tit, at hr. Kofod-Svendsen er det, så det er jeg glad for.
Lad mig sige til spørgsmålet om miljøet og om, hvad min tale ellers indeholdt, at jeg startede med at sige, at det her også var et spørgsmål om finansiering af finansloven.
Det var måske også tidspunktet, hvor hr. Kofod-Svendsen kunne komme med nogle små bidrag til en sådan finansiering.
Det bruger man jo ikke meget tid på.
Det er jo ikke sådan, at hr. Kofod-Svendsens parti har holdt sig tilbage, når der skal stilles forslag om, hvad der skal bruges penge til.
Jeg synes, det ville være godt også for Folketingets anseelse, hvis hr. Kofod-Svendsen var lige så aktiv, når der skulle skaffes finansiering, også selv om det kun er finansiering af de her 60 millioner.
Det er jo sådan, at vores velfærdssamfund skal finansieres og skal betales, og alle, også hr. Kofod-Svendsen, er med, når vi skal bruge pengene.
Jeg synes, det ville være rigtig godt, hvis man var lige så aktiv, når pengene skulle ind.
Lad mig så også sige omkring det med grænsehandelen, at jeg forstår, at hr. Kim Behnke er af den opfattelse, at det for at spare 250 kr. kan betale sig at køre til grænsen og hente cement, 5 t.
Det må jeg sige overrasker mig meget.
Jeg taler ikke om, hvad der i øvrigt er af grænsehandel, jeg taler om, hvad der måtte komme ekstra til på grund af det her, og det skulle altså kunne give den ændring.
Det synes jeg lyder meget interessant.
Så vil jeg gerne sige: Jeg ved godt, hvad der køres over grænsen.
Jeg tror faktisk, jeg ved lige så meget om det, som hr. Kim Behnke gør.
Man kan jo både se og læse i statistikken, hvordan det hænger sammen, så det tror jeg ikke, at der er grund til, at vi står her og belærer hinanden om.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-10-11:
Jeg er da glad for, at jeg gjorde hr. Vernersen glad ved at stille ham nogle spørgsmål, som jeg forventede, at han kunne svare på.
Jeg må så meddele, at det var en stor skuffelse at høre hr. Vernersen.
Vi fik jo overhovedet ikke at vide, hvordan mængden af cement vil blive reduceret.
Så al den miljøsnak, som hr. Vernersen er kommet frem med, er jo det bare ingenting.
Vi har alene fået afsløret socialdemokratisk beton og intet andet.
Kim Behnke (UP), 2001-10-11:
Men når den mængde cement, der skal gå til at blande beton osv., er uændret, så står Folketinget stadig væk uden svar på, hvordan denne ene procents besparelse opstår.
Det har vi stadig væk ikke fået noget svar på.
Nu har vi fået hr. Vernersen til at bekræfte, at den tekniske kvalitet af byggeriet ikke falder, for regulativerne om den mængde cement, der skal i beton, bliver fortsat overholdt.
Men er det ikke korrekt, at alene det udsving, der kan være fra år til år på, hvor meget støttet byggeri Folketinget beslutter sig for, kan udløse udsving i cementforbruget i Danmark på langt over 1 pct.?
Og så blot til hr. Vernersens tvivl om, hvad folk køber i Tyskland: Selv håndværkere kører til Tyskland og køber byggematerialer, fordi de er billigere end i Danmark.
Det er lastvognslæs, der køres ind i Danmark, af allehånde byggematerialer.
Hr. Vernersen burde undersøge det eller spørge ministeren, der bor nede i området.