runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-10:
Nu er det jo sådan, at Nordisk Ministerråd har en repræsentant i styregruppen, så vidt jeg er orienteret, og man er altså også med til at sponsorere det, og så har man vel også en indflydelse på, hvad det er for mekanismer, der skal træde i kraft, når der skal udvælges personer til de pågældende sessioner.
Det er vel noget, styregruppen bestemmer eller har indflydelse på.
Så jeg vil gerne høre, om ministeren som ansvarlig for Nordisk Ministerråds handlinger i den henseende her vil påtale over for styregruppen, at man altså ikke har tilgodeset fuldstændig elementære ligestillingshensyn, da man sammensatte denne her gruppe.
Vi har jo også fået mange andre henvendelser om sagen, som fru Elisabeth Arnold ved, og jeg har også fået skriftlige spørgsmål om sagen, så der vil jeg følge fru Elisabeth Arnolds gode råd.
Nu sagde ministeren, at de kokke, der var udvalgt, var udvalgt på grundlag af deres gastronomiske kvalifikationer.
Er det ikke lige lovlig arrogant at svare på den måde, når man ved, at kvinder står for madlavningen i 80 pct. af de danske hjem, og at de hver eneste dag tilbereder millioner af måltider mad for de familier, de skal sørge for?
Det vil altså sige, at der ikke har været kvindelige kokke, der havde disse Michelinstjerner, og det er jo det, der er problemet.
Det var en dejlig oplevelse at være til Nordisk Råds session i Stockholm for en uge siden, og det var især dejligt at opleve den utrolig stærke position, ligestillingsspørgsmålet havde på Nordisk Råds dagsorden.
Der var lange debatter, og der var meget selvros fra de nordiske regeringer om, hvor god man er til at fremme ligestillingsspørgsmål i de nordiske lande.
Stor er derfor min forbløffelse, da jeg opdager, at en stort anlagt konference om det nye nordiske køkken, som finder sted den 18. til 19. november, og som bl.a. er sponsoreret af Nordisk Ministerråd, kun har deltagelse af mandlige kokke. Jeg vil gerne spørge ministeren, om han er enig i det signal, der herved udsendes til offentligheden fra Nordisk Råd.
Jeg synes, det var et af de klart bedre, det er jeg enig med fru Elisabeth Arnold i.
Det er klart, at i Nordisk Ministerråd, og det er fuldstændig klart, lægger vi stor vægt på ligestilling.
Der er jo tale om et symposium med titlen Nordisk Køkken, og jeg havde bestemt gerne set, at flere kvinder deltog i det.
Man kan dog sige, at flere kvinder deltog i projektets styregruppe, som fru Elisabeth Arnold ved.
Styregruppen har imidlertid valgt at fokusere på symposiet som helhed og ikke på den kokkeworkshop, som nu har skabt debat.
De kokke, som er udvalgt af projektledelsen til at udarbejde manifestet Nyt Nordisk Køkken-symposiet, er alene udvalgt ud fra deres gastronomiske Michelinstjerner og kvalifikationer.
I øvrigt kan jeg oplyse, at symposiet ikke som sådan har deltagelse af kokkene, men blandt symposiets mange foredragsholdere, herunder fødevareministrene, var der altså ud over kokkene flere kvindelige oplægsholdere, tre styk i alt.
»Er ministeren enig i det signal, der udsendes fra det nordiske samarbejde, når en stort anlagt konference om »Nyt Nordisk Køkken« udelukkende har medvirken af mandlige kokke?«
Flemming Hansen (KF), 2004-11-10:
Jeg kan kun gentage, at det vil indgå i de kommende forhandlinger, hvortil hr. Martin Lidegaard også vil blive inviteret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-11-10:
Og jeg kan tydeligt se herfra, hvor jeg står, at ministeren har røde ører.
Jeg vil blot lægge op til, at vi nu i Nordisk Råd næste gang vi ses, og næste gang vi korresponderer, lægger mærke til, at der jo blandt de kvindelige kokke, som har protesteret over den her sammensætning, er repræsentanter både fra Norge, Sverige og Danmark, kokke på meget højt plan med selvstændigt ansvar for restaurantkøkkener osv. osv.
Så det er ikke noget, der kun er koncentreret til Danmark, og det er jo ikke en kritik af den danske minister specielt, men det er jo en kritik af hele Nordisk Ministerråds meget ringe prioritering af det her problem.
Jeg tror, jeg har svaret på spørgsmålet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Dalgaard (DF), 2004-11-10:
Nu har vi også for nylig hørt om tilfælde, hvor folk, der er blevet fradømt kørekortet, skal køre og blive taget uden at have kørekort op til ti gange, før der bliver konfiskeret.
Så kan jeg da kun udtrykke håb om, at med den nye lov, som ministeren taler om, vil man ikke lade sig nøje med, at et sådant tilfælde med groft uforsvarlig kørsel, hvor man har mulighed for at konfiskere bilen, er noget, der skal ske fem, seks, ti gange.
Desværre er det jo sådan, at i mange tilfælde og igen blandt denne gruppe unge mennesker er respekten for lovgivningen stort set lig nul.
Derfor mener jeg, at vi bliver nødt til så hurtigt som muligt at skride ind med de midler, som jeg anser for at være de eneste mulige der hjælper, nemlig at konfiskere bilen.
Det vil jeg tro kan få sådan en fyr til at tænke sig om.
Lene Espersen (KF), 2004-11-10:
Lovudvalget har lavet en skærpelse, men også en forenkling af reglerne, og det er jo meget enkelt.
Første gang de bliver taget, er det bøde, anden gang samfundstjeneste, og tredje gang er det en ubetinget frihedsstraf, og for dem, der har fået frakendt deres kørekort, og som bliver taget tre gange efterfølgende for grove overtrædelser, tager man bilen.
Så det er et meget, meget enkelt system.
Det virker måske lidt forsimplet på den måde, som jeg fremstiller det nu, for vi har jo kun 1 minut til at svare, men det er hovedtrækkene i forslaget.
Jeg tror, det er noget, der vil vække genklang både hos de mennesker, der et par gange i deres liv begår spirituskørsel, og hos dem, der er uden for pædagogisk rækkevidde, og hvor et af samfundsvåbnene ganske enkelt er at konfiskere køretøjet.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-10:
Jeg må desværre sige, at selv om der er gjort et stykke arbejde for at få rettet op på de her forhold, er der også ting, der virker ulogiske for os.
For Rigsrevisionen, der jo normalt er vagthund over for økonomiske transaktioner, skal normalt ikke se så meget på kriminelle forhold, og det er det, vi har en mistanke om er situationen her.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig at spørge udenrigsministeren, om ministeriet har underrettet udenlandske regeringer eller andre udenlandske myndigheder om den svindel og de fejl, der har været, og hvornår man eventuelt har gjort det.
Til slut vil jeg spørge udenrigsministeren, om man vil gøre ligesom i Tyskland, nemlig undersøge, hvilke personer eller firmaer der systematisk udsender massevis af invitationer til Tyskland og på den baggrund på forholdsvis simpel vis får accepteret, at mange kan søge visum og få visum uden problemer.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Ikke for noget, men jeg mener faktisk, at jeg har svaret på fru Pernille Blach Hansens spørgsmål oven i købet op til flere gange.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Ministerens svar var vel nærmest svar på det foregående spørgsmål, for det, jeg egentlig forsøgte at spørge til her, var næste fase, ikke i beslutningen på politisk niveau, men det tidspunkt, hvor gymnasierne ude i virkeligheden skal overgå til selveje.
Her overgår de fysisk til den nye selvstyremodel den 1. januar 2007, men de får først den nye taxametermodel året efter.
Det, jeg egentlig forsøgte at spørge til her, var: Når man nu laver det her – og ministeren har netop redegjort for, hvordan beslutningsprocessen bliver – hvorfor sørger man så ikke for, at overgangen til selveje plus til den nye taxameterordning kommer til at fungere samtidig?
Hvorfor er der det ene års pause, før man reelt ude i virkeligheden får mulighed for selv at få den nye taxameterordning?
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Jeg har netop i min besvarelse af det foregående spørgsmål gjort rede for baggrunden for, at vi i regeringen og hos forligspartierne mener, at det vil være mest hensigtsmæssigt at dele behandlingen af de nødvendige lovforslag om disse spørgsmål op i to faser.
Vi, der politisk står bag kommunalreformen, ønsker hermed at sikre de bedst mulige vilkår både ved overgangen pr. 1. januar 2007 fra amtsligt regi til statsligt regi og ved overgangen pr. 1. januar 2008 til det reformerede styringssystem, herunder til taxameterfinansiering.
Forligspartierne mener, at gymnasiernes, hfkursernes, voksenuddannelsescentrenes, SOSUskolernes og sygepleje- og radiografskolernes overgang til staten tilrettelægges bedst muligt ved, at der i lovgivningen hurtigt skabes klarhed over regler om og vilkår for selve overgangen til det statslige selveje.
Det er både rimeligt og nødvendigt, at institutionerne så tidligt som muligt kender de ændringer i styringen af dem, herunder de regler, som skal træde i kraft allerede pr. 1. januar 2006, hvor der nedsættes midlertidige bestyrelser til forberedelse af overgangen til selveje.
Det ville være ganske vanskeligt at forberede disse mange institutioners overgang til selveje på en ordentlig og hensigtsmæssig måde, hvis der først kunne fremsættes lovforslag om dette i 2005-06.
Som jeg netop har tilkendegivet, er der ingen grund til at vente, indtil resultatet af den generelle analyse af hele styringssystemet, dvs. både selveje, taxameterfinansiering og sammenhængen med uddannelsesreglerne og tilsynet, foreligger.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Det, jeg gerne vil spørge om denne gang, vedrører så implementeringen af reformen her: Hvorfor skal gymnasierne overgå til selveje i et år, nemlig i 2007, og så først være underlagt den nye taxameterfinansiering i 2008?
Hvorfor sørger man ikke for, at der i hvert fald så i implementeringen er samtidighed, så man ikke dér skal køre med en eller anden overgangsperiode?
»Hvorfor indeholder regeringens strukturaftale med Dansk Folkeparti ikke samtidig spørgsmålet om gymnasiernes overgang til henholdsvis selveje og taxameterstyring, idet gymnasierne overgår til statsligt selveje den 1. januar 2007, hvorimod overgangen til statslig taxameterfinansiering sker pr. 1. januar 2008?«
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Nej, det er det ikke, for som jeg svarede i mit allerførste svar, så er det en beslutning, der er truffet.
Det er en beslutning, der er truffet som en del af kommunalreformaftalen, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ja, ud fra de givne omstændigheder så er det rigtig fornuftigt at sikre, at institutionerne ved, hvad det er for styringsmæssige vilkår, de har at agere under, og at vi altså sikrer, at vi får lavet en grundig analyse af taxametrene, sådan at vi kan få indplaceret gymnasierne i taxametersystemet på en god måde.
Aage Frandsen (SF), 2004-11-10:
Skal jeg forstå svaret sådan, at det i virkeligheden efter ministerens opfattelse er rigtig fornuftigt, at man har to forskellige tidspunkter med hensyn til overgangen til selveje og så med hensyn til overgangen til taxameterstyring – at det er rigtig fornuftigt?
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Jamen det er ganske enkelt, fordi vi har brug for tiden til at lave de forskellige analyser og dermed også til at lave det opfølgende arbejde på den ene af analyserne – altså det rent lovgivningsmæssige arbejde, som vil vedrøre alle institutioner, som hører under selvejerbestemmelserne.
Det skal der altså nu engang afsættes den fornødne tid til.
Så det er alene et spørgsmål om ikke blot at sikre, at der er den fornødne tid, men samtidig at sikre, at institutionerne ved, hvad det er for vilkår, de har at agere under, hvorfor der er en sådan forskydning i henholdsvis overgangen til selveje og overgangen til taxameterstyring.
Aage Frandsen (SF), 2004-11-10:
Der er tale om tre forskellige analyser, kan jeg forstå – to analyser.
Selv om der er tale om to forskellige analyser, så kan der da stadig væk – som det ligger i spørgsmålet – spørges, om ministeren mener, det er hensigtsmæssigt, at der er tale om den der samtidighed?
Det forstår jeg ikke at der ikke er svaret på.
Og økonomien har man ikke klaret på det tidspunkt.
Er det en politisk beslutning, der er årsag til, at man ikke kan sikre den samtidighed, som jeg ikke kan forstå, der ikke er en vis fornuft i at have?
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Jamen så må jeg igen henholde mig til mit første svar, hvoraf det også klart fremgik, at der selvfølgelig vil komme en lovgivningsmæssig opfølgning på baggrund af den store styringsanalyse, som vil blive lavet – og det er jo regler, som vedrører andre institutioner end det almene gymnasium, det er regler, som vedrører alle institutioner, som hører under selvejereglerne.
Jeg kan overhovedet ikke sætte mig ind i fru Pernille Blach Hansens måde at tænke på her, for hvis man ser på, hvad det egentlig er, der kommer til at ske, så bliver der nu igangsat en styringsanalyse, som skal se på selveje, som skal se på taxameterfinansiering, og som skal se på samspillet med uddannelsesreglerne og samspillet med tilsynet.
Den analyse vil blive fulgt op i næste folketingssamling af et nødvendigt lovgivningsarbejde som opfølgning på analysens anbefalinger og konklusioner.
Dernæst er der, som jeg var inde på før, tale om en helt anden analyse, for så vidt angår gymnasiernes konkrete indplacering, altså en økonomisk analyse af, hvordan vi får indplaceret det almene gymnasium i taxametersystemet.
Så hvis man holder sig for øje, at der sådan set er tale om tre vidt forskellige ting, kan jeg overhovedet ikke følge fru Pernille Blach Hansens tankegang her.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Om der er tale om én analyse eller to forskellige analyser som baggrund for de her beslutninger, synes jeg i og for sig ikke er så afgørende.
Jeg synes, det, der må være afgørende, er, at når man træffer en beslutning om, hvordan gymnasierne skal fungere i fremtiden, så er der to ting, der er vigtige, nemlig hvordan de skal styres, og hvilken økonomi de har.
Forudsætningen for, at det skal kunne blive en succes, at man styrer dem ordentligt, er jo også, de får noget økonomi at styre med.
Derfor synes jeg de to ting i virkeligheden kommer til at hænge utrolig meget sammen, og derfor er jeg lidt overrasket over, at den analyse, som ministeren så sætter i gang nu – hvor den ene af dem bl.a. kommer til at handle om selveje – så vidt jeg forstår det, så ikke vil nå at blive færdig, inden ministeren har fremsat sit lovforslag her i Folketinget om, hvordan selvstyret skal se ud.
Så det, jeg egentlig spørger om, er så: Kunne det ikke være formålstjenligt at vente med diskussionen om selvstyremodellen, til man har fået den analyse færdiggjort, som kommer til at vise, hvordan det fungerer i dag?
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Jeg vil såmænd blot henholde mig til det svar, som jeg allerede har givet.
Den analyse, vi laver, er en analyse, som vedrører mere end selvejet.
Den vedrører også uddannelsesreglerne i det hele taget.
Jeg tror måske, fru Pernille Blach Hansen gør sig skyld i en misforståelse, fordi det forholder sig sådan, at selve fastsættelsen af gymnasiernes taxametre beror på en helt anden analyse.
Det er altså ikke den analyse, fru Pernille Blach Hansen her har spurgt til, men derimod en analyse, som selvfølgelig vil gå forud for indplaceringen af gymnasierne i taxametersystemet.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Jeg er lidt ked af, at ministeren svarer nej, for jeg synes, det havde været så oplagt at svare ja.
Baggrunden for det er jo, at nu siger ministeren, der skal laves en generel styringsanalyse af hele selvejeproblematikken og økonomidelen for de institutioner, der allerede i dag på undervisningsministerens område er underlagt de her principper.
Det, synes jeg, er meget fornuftigt.
For selvfølgelig er det rigtigt, at regeringen og Dansk Folkeparti har besluttet, hvordan facittet skal blive, men det er jo ikke ligegyldigt, hvordan formen bliver, hvordan tingene bliver skruet sammen.
Så mener ministeren virkelig ikke, at man kunne finde et eller andet i den her analyse, der kunne bibringe større kvalitet, når man skal beslutte, hvordan den her selvstyreform efterfølgende skal praktiseres?
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Den analyse, fru Pernille Blach Hansen henviser til i sit spørgsmål, er ikke blot en analyse af taxametersystemet og heller ikke blot en analyse vedrørende det almene gymnasium.
Der er derimod tale om en generel analyse af hele styringssystemet, dvs. både selveje, taxameterfinansiering og sammenhængen med uddannelsesreglerne og tilsynet.
Analysen vil derfor som udgangspunkt omfatte de uddannelser, som allerede i mange år har været omfattet af selveje og taxameterfinansiering.
Her er der ingen grund til at vente på styringsanalysen, for analysen skal ikke, som spørgeren synes at mene, danne grundlag for en politisk beslutning om, hvorvidt gymnasierne m.v. skal overgå til statsligt selveje.
Den beslutning har vi, der har påtaget os det politiske ansvar for kommunalreformen, faktisk allerede truffet.
Den samme beslutning mener vi faktisk også at Folketinget med stor sindsro vil kunne træffe, når lovforslaget herom kommer til behandling i slutningen af januar.
Det vil i første omgang ske ved fremsættelse i næste folketingsår af lovforslag som opfølgning på den generelle styringsanalyse.
Dernæst vil det, for så vidt angår størrelsen af de konkrete tilskud, ske ved Folketingets vedtagelse af de årlige finanslove.
Indtil da, og det vil sige i 2007, vil gymnasierne m.v. få centralt fastsatte rammetilskud.
Mit svar til spørgeren må derfor være et nej.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Mit spørgsmål handler om den del af strukturreformen, som regeringen har indgået med Dansk Folkeparti, der berører gymnasieområdet.
Baggrunden er, at jeg synes, at forløbet her har vist sig at være lidt forhastet, fordi det første, regeringen og Dansk Folkeparti aftalte inden sommerferien, hvor gymnasierne skulle være overgået til staten i en midlertidig periode fra 2005 til 2008, blev så lavet om her i efteråret – i slutningen af september, starten af oktober – hvor det nu hedder, at overgangen skal ske direkte til statsligt selveje i 2007.
Det kan sådan set være fornuftigt nok, men det, der er lidt bekymrende, er, at der skal være en eller anden sammenhæng mellem overgangen til selveje og økonomien.
Det, jeg er bekymret for, er, om der kommer til at blive en samtidighed i forberedelsen af overgangen, så når man tager beslutningen om overgang til selveje, er det også en beslutning om økonomien, for de to ting vil i virkeligheden komme til at hænge uløseligt sammen.
Det vil jeg meget gerne høre ministerens svar på.
»Mener ministeren, at det er hensigtsmæssigt, at beslutningerne i forbindelse med gymnasiernes overgang til henholdsvis selveje og taxameterstyring sker samtidig, og hvordan vil ministeren i givet fald sikre dette?«
Det frygtes, at beslutningerne i forbindelse med gymnasiernes overgang til selveje træffes, inden der forelægger en analyse af taxametersystemet.
Lene Espersen (KF), 2004-11-10:
Jeg vil sige til hr. Peter Skaarup, at jeg da beklager meget, hvis det, jeg udtalte, har været uldent, for det er ingenlunde det, jeg ønsker at fortælle i dag til hr. Peter Skaarup og Folketinget.
Det, jeg har tilkendegivet, er, at jeg kan se, at der er et problem, når det gælder den særlig hensynsløse kørsel.
Der er forskel på hensynsløs kørsel – det kan være også mindre hensynsløse forhold – og så det at køre særlig hensynsløst.
Der er altså en forskel rent formuleringsmæssigt.
Det, jeg siger, er særlig hensynsløs kørsel, er dér, hvor du kører forkert rundt om helleanlæg og kører slalomkørsel og 100 km/t. igennem byerne; der er du særlig hensynsløs.
I de tilfælde mener jeg, at der også i den folkelige debat har vist sig den holdning, at det altså er lige så slemt som at køre med alkohol i blodet.
Derfor er jeg også indstillet på, at vi nu undersøger, hvordan retspraksis har været som følge af strafskærpelserne.
Jeg vil blot gentage, at den almindelige hensynsløse kørsel og spirituskørsel synes jeg stadig væk skal have en skærpende virkning, altså det, at man kører og er meget fuld.
Men som sagt skal man også se på, at det, at man kører vanvittigt i trafikken og på den måde udsætter andre for fare, altså også kan have en mere skærpende effekt, end det vi kender i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-10:
Det er i virkeligheden to korte opfølgende spørgsmål.
Det ene går på spørgsmålet om spirituskørsel kontra hasarderet kørsel, begge med manddrab til følge.
Her er det, vi synes, at man skal lave en total ligestilling, fordi konsekvensen jo egentlig er den samme.
Det, der sker, er det samme i de forskellige situationer.
Det andet spørgsmål: I forbindelse med de to aktuelle sager, der har været fremme, i Liseleje og Brønshøj, har det været personer af anden etnisk oprindelse end dansk, der har siddet ved rattet og helt klart været skyld i det, der er sket.
Vil ministeren sikre det, som nogle trafikeksperter har været inde på, at man laver en undersøgelse af, om der er særlige grove forhold, særlig svære forhold i forbindelse med at køre en bil for personer af anden etnisk oprindelse end dansk?
Man har lavet en undersøgelse i Sverige, som kunne være en slags forbillede, og der kunne jeg godt tænke mig at spørge justitsministeren: Er det noget, man også vil gøre i Danmark?
For det er jo vigtigt at være opmærksom på, hvor problemerne opstår, og om man er tilstrækkeligt god og dygtig til at føre sin bil.
Martin Lidegaard (RV), 2004-11-10:
Ministeren må vel bekræfte, at hvis Ørestadsselskabet får 90 mio. kr. mere, så er der nogle andre, der får 90 mio. kr. mindre.
Jeg tror godt, at trafikministeren kan slippe af sted med at sige, at sådan hænger det sammen.
Ministeren udstedte meget præcist den garanti for 7 måneder siden, at det her ikke ville gå ud over DSB og ikke ville gå ud over busserne i HUR, uanset hvilke økonomiske problemer metroen måtte løbe ind i.
Det er i og for sig, synes jeg, en lille smule rystende, at ministeren ikke kan gentage den garanti nu.
Flemming Hansen (KF), 2004-11-10:
Som sagt – og jeg kan kun gentage det for hr. Martin Lidegaard, jeg beklager det – vil spørgsmålet blive taget op i forbindelse med de kommende forhandlinger om metrocityringen og den fremtidige organisering af Ørestads- og metroprojektet, og dem vil hr. Martin Lidegaard jo blive inviteret til, som han ved.
Jeg kan derfor ikke garantere nogen bestemt løsning, men jeg kan sige, at jeg gerne vil kommentere spørgsmålets præmisser om overførsel af midler og forringelse af den kollektive trafik som følge af metroen.
Metroen har klart bidraget til en forbedring af den kollektive trafik i København.
Denne skal imidlertid fordeles mellem flere parter efter nogle kriterier, og disse kriterier vil skulle fastlægges i forbindelse med de kommende forhandlinger.
Jeg kan ikke komme det nærmere.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-11-10:
Jeg må indrømme, jeg bliver lidt forvirret, for jeg synes ikke ministerens synspunkter her er helt konsistente.
Men jeg forstår så, at ministeren mener, at det er rigtig fornuftigt først at beslutte noget om styreformen, så efterfølgende at lave en analyse, så efterfølgende måske ændre styreformen og så komme med økonomien bagefter.
Det skulle så være af hensyn til gymnasierne, som har brug for en hurtigere afklaring.
Hvis nu man kunne forestille sig, at man faktisk i gymnasieverdenen kommer til ministeren og siger: Vi ville faktisk foretrække, at de her ting kommer til at ske samtidig, at beslutningen bliver truffet samtidig, selv om det betyder, at vi skal vente et år på at få de nærmere regler om selveje – hvis gymnasieverdenen og interessenterne dér selv kommer og beder ministeren om det, er det så noget, ministeren vil stille sig positivt over for?
Flemming Hansen (KF), 2004-11-10:
Hvis vi ser på 2005, og vi kender forskellen, den er 2 kr. for seks af dem til 8,16 kr., så betyder forskellen for Ørestadsselskabet i 2005 ca. 90 mio. kr.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-10:
»Kan det have sin rigtighed, at det med en bekendtgørelsesændring bliver muligt for unge mennesker på 13 år at ekspedere i kiosker og sælge alkohol og tobak og dermed føre kontrol med, om aldersgrænsen for køb af disse varer overholdes?«
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af en pressemeddelelse fra HK/Handel fra 22. oktober 2004 og flere DR nyheder den 23. oktober 2004, at en ny bekendtgørelse med dette indhold er på vej.