Niels Helveg Petersen (RV), 1999-03-03:
Jeg er i den lykkelige situation, at jeg kan sige tak til samtlige ordførere.
Alle ordførere har hilst redegørelsen velkommen, og alle ordførere har givet den gode ord med på vejen.
Jeg synes, den har fået en ualmindelig god modtagelse, og det vil jeg gerne på regeringens vegne sige tak for.
Hr. Claus Larsen-Jensen kom ind på anvendelsesområdet og havde her et katalog af synspunkter, som jeg synes ligger meget på linje med, hvad regeringen selv har af ideer på dette område.
Vi vil med interesse studere det katalog, som
var indeholdt i hr. Claus Larsen-Jensens tale.
Som noget nyt foreslog hr. Claus Larsen-Jensen, at vi også skulle kunne afholde midler til oplysningsformål.
Det synes jeg er en rigtig tanke.
Det er afgørende, at vi til stadighed fører en diskussion med befolkningen og sikrer et folkeligt engagement.
Hvordan det så nærmere skal gøres, må vi jo nøje vurdere, gennemtænke og gennemdrøfte, men ideen vil jeg gerne kvittere for.
Hr. Jens Hald Madsen og hr. Per Stig Møller var begge inde på, at det jo fremgår af redegørelsen, at der skal tilvejebringes en samlet strategi, og det vil jeg gerne bekræfte.
Meningen med den samlede strategi er at se alle de indsatsmidler, vi råder over, under ét og på det grundlag udforme en samlet strategi, inklusive vores militære indsatser.
Det er der jo ingen diskussion om, men det er jo altså ikke meningen, at Freds- og Stabilitetsrammen, FS-rammen, skal bruges netop til militære forhold.
Her har vi andre rammer, som det blev fremhævet af flere ordførere.
Hr. Per Stig Møller fremhævede betydningen af også at kunne yde midler over FS-rammen til afhjælpning af mindretalsproblemer, og her vil jeg principielt sige, at det er jeg enig i.
Mindretalsproblemer er centrale i dagens Europa og i de konflikter, der præger dele af Europa.
Jeg vil bare, samtidig med at det er sagt, gøre opmærksom på, at på mindretalsområdet er der jo en række organisationer, som i forvejen er meget aktive.
OSCE er meget aktiv på det område.
Europarådet har en række aktiviteter på mindretalsområdet, som er overordentlig værdifulde.
Både FN og EU er jo engagerede også i mindretalsproblemerne, bl.a. skal man notere sig, at de bestemmelser, nydannelser, der er i Amsterdamtraktaten, jo bl.a. er forbud mod diskrimination og dermed også til fordel for mindretal. Endelig har Danmark-Tyskland som noget nyt jo i fællesskab for et par år siden oprettet et fælles institut for studier for mindretal, som er placeret i Flensborg.
Vi har altså en lang række initiativer på området her, og det er overhovedet ikke for at trække frem, at også FS-rammen kan bruges til disse formål, men kun for at understrege, at der er behov for en nøje koordinering med andre tiltag.
Jeg vil gerne også kvittere for det synspunkt, at der er behov for at finde den rigtige form for at inddrage Folketinget og Folketingets partier i det videre arbejde.
Hr. Steen Gade gik til det med åbent sind, havde ikke præcise færdige forslag.
Sådan har jeg det også.
Det er for tidligt, synes jeg.
Men jeg vil gerne her erklære min vilje til i samarbejde med Folketingets partier nøje at tænke igennem, hvordan vi bedst tilrettelægger et sådant samvirke med Folketingets partier.
Hr. Christian H. Hansens og hr. Kalnæs' positive taler vil jeg gerne sige tak for.
Både hr. Jørgen Estrup og hr. Keld Albrechtsen var inde på spørgsmålet om, hvor midlerne skal bruges.
Og der er jo en grund til og et behov for, at man ikke skal gå for udogmatisk til værks.
Det er heller ikke min tilgang til det.
Men selv om det er sådan, at der er fattigdomsproblemer fjernere fra os, så vil jeg dog tillade mig at anføre, at der i vort nærområde, i Østersøområdet, fortsat er betydelige problemer, som fortjener vores fulde opmærksomhed, og at der jo altså også på Balkan er særlige behov, som vi er nødt til at vise stor opmærksomhed. Jeg vil gerne sige tak til hr. Fransgaard hans indlæg, som jo var positivt i sin tone, og til hr. Jann Sjursen vil jeg gerne sige, at jeg deler hans ønske om at inddrage NGO'er så meget, som det er praktisk muligt.
Det er en holdning, som vil blive lagt til grund i det videre arbejde.
Det nye i dette her er jo, at den vækst, der nu bliver i Freds- og Stabilitetsrammen, åbner nye muligheder for at styrke den forebyggende indsats.
Det vil fremover være muligt at øge den danske indsats for at fremme international fred og stabilitet, uden at det sker på bekostning af indsatser, der er rettet mod andre forhold.
Behovet for flere ressourcer til forebyggelse er helt åbenlyst. De senere år har vist et stigende misforhold i det internationale samfund mellem de relativt gode muligheder for at finansiere indsatser, som er rettet mod at afhjælpe katastrofer, der er indtruffet, og de tilsvarende ringe muligheder for at sætte målrettet ind på et tidligt tidspunkt for at forebygge.
Det har også præget
Danmarks internationale indsats
Det har undertiden været vanskeligt at finde ressourcerne til påkrævede konfliktforebyggende indsatser.
Dette har ikke mindst været tilfældet i det europæiske nærområde.
De kommende års vækst i rammen giver os nu mulighed for at rette op på dette misforhold.
Måtte det også kunne inspirere andre lande til at øve en større indsats på det forebyggende område.
Vi vil med de midler, vi her kan stille til rådighed for forebyggelse, placere os flot i det internationale samfund.
Civile danske indsatser kan f.eks. omfatte støtte til etablering af nye forvaltningsstrukturer eller støtte til opbygning af en politistyrke, et uafhængigt retsvæsen.
Det kan være med til at forhindre, at konflikter bryder ud.
Det er i det hele taget sådan, at samfund, der er svækkede af konflikter, har brug for hjælp udefra for at komme på fode igen.
Det gælder først og fremmest om at sikre, at befolkninger får overskud til at gå i gang med opbygningen af deres eget land. Vi kan bidrage til denne proces ved at støtte og styrke lokalsamfundene og demokratiseringsprocesserne i de regioner, hvor konflikter truer.
Tidligere har vi kun i begrænset omfang kunnet gå ind i den slags aktiviteter.
En række lande i Østeuropa og SNG har et udtalt behov
for støtte til konfliktforebyggende indsatser
Over Freds- og Stabilitetsrammen kan vi støtte den slags initiativer, uden at det går ud over indsatsen i ulandene og de central- og østeuropæiske lande.
Freds- og Stabilitetsrammen sikrer, at indsatsen for økonomisk og social stabilitet i Østeuropa kan fastholdes og styrkes.
Indsatsen kan også bruges til landene i Østersøregionen og kan bidrage til deres forberedelser til EU-medlemskabet, som også flere ordførere herinde har været inde på det.
Lad mig i forbindelse med, hvad jeg tidligere sagde, fremhæve, at i flere lande omkring Østersøen er der stigende social nød.
Udviklingen risikerer at skabe mistillid til reformer og skade stabiliteten.
Derfor indledte regeringen også sidste år
en forstærket indsats for socialt udsatte grupper i Østersøregionen.
Det sociale initiativ vil blive styrket under Freds- og Stabilitetsrammen.
Den giver endvidere også mulighed for at sikre danske bidrag til centrale indsatser som f.eks. det internationale humanitære beredskab, finansielle bidrag til FN's og OSCE's operationer og politiets internationale opgaver samt hjælp til behandling af torturofre i Danmark.
Vi kan ikke på længere sigt forudse det nødvendige niveau for udgifter til flygtningeindsatsen i Danmark eller andre akutte behov.
Det ligger i sagens natur.
i årene efter 1999; men at der bliver tale om en vækst er der ingen tvivl om.
Og det nye initiativ til forebyggelse og bilæggelse af konflikter vil have prioritet, når Freds- og Stabilitetsrammens midler skal fordeles ved de kommende års finanslovforhandlinger.
Det vil være regeringens tilgang til problemet.
Lad mig slutte med endnu en gang at sige tak til ordførerne og så understrege, at jeg venter mig meget af det nye initiativ til forebyggelse af konflikter.
Danmark yder i forvejen en stor international indsats.
Vi vil med den nye ramme og det nye initiativ yderligere kunne befæste vores position i det internationale samfund som et ansvarligt land og som et konstruktivt land i bestræbelserne for at sikre fred og stabilitet, både i vort eget nærområde og i fjernereliggende egne.