runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Petersen (DF), 2006-05-02:
Jamen det er da dejligt at høre, at jeg skal holde ministeren sådan lidt i erindring om, hvad der foregår, for det er jo som sagt 3 måneder siden, at de her spørgsmål blev stillet, og svarene er så efterfølgende kommet en måneds tid senere.
Men jeg gør også ministeren opmærksom på, at det her er et problem, for der er et stort antal danskere, der dør af denne her gas, der siver op af undergrunden, og som trænger ind i vores huse på grund af den isolering, vi har.
Fra sundhedssiden gør man også noget målrettet.
Kræftens Bekæmpelse har jo været ude og advare imod det her.
Man har også taget nogle initiativer.
Jeg står ikke her i dag for at sige, at der ikke er sket noget, men at man fortsat målrettet måske gør tingene anderledes lokalt i de områder, det drejer sig om.
På DR-Fyn kunne man se, at selv borgmestre i lokalområderne, ja, byrådsmedlemmer osv., som sad i teknisk udvalg, ikke engang var klar over, hvad radongas var for noget, og det er bekymrende, at de ikke ved det, når der er så mange, der dør af det.
Det er nok det tilsagn, jeg kan give her og nu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Mia Falkenberg (DF), 2006-05-02:
Vil det sige, at ministeren ikke er afvisende over for, at der eventuelt skal fastsættes en aldersgrænse for spil hos Tipstjenesten?
Ole Stavad (S), 2006-05-02:
Det er, lige før skatteministeren har fået talt sig varm, så det nok er kommunernes skyld det hele, også at det ikke fungerer i skatteministerens egen butik.
Men føler skatteministeren reelt ikke et ansvar for den situation, vi er i, som betyder, at kommunerne mangler millioner af kroner i kassen, og hvor en stor del af årsagen er, at skatteministeren imod alle råd fra alle, der ved noget om det her, besluttede, da man vedtog loven i juni måned 2005, at så skulle dens fulde og samlede overdragelse ske allerede den 1. november 2005 – altså uden nogen reel mulighed for, at man kunne forberede en overgang?
Måtte jeg så spørge skatteministeren: Vil skatteministeren påtage sig ansvaret, så skatteministeren og regeringen vil holde kommunerne skadesløse for et eventuelt tab, når det er staten, der har fejlen, det er staten, der skaber problemerne, det er staten, der ikke sørger for, at opgaverne bliver løst, og når der så er et provenu, som kommunerne måtte miste?
Når man har det oppe at køre og man har overblikket, er skatteministeren så indstillet på at holde kommunerne skadesløse?
Mia Falkenberg (DF), 2006-05-02:
Artiklen i B.T. viste jo helt tydeligt, hvor nemt det er for unge at gå ind hos forhandlerne og købe tipskuponer og skrabelodder, og hvad der ellers findes, og hvad er den reelle sanktion over for de forhandlere?
Det lyder meget fint, at der udsendes en regionschef, som tager sig af sagen og giver en påtale osv., men det nytter jo ikke noget, hvis vi en dag står med, at et flertal af børnene er blevet afhængige af spil, ligesom andre er afhængige af alkohol eller tobak.
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Det er jo muligt for Folketinget at vedtage de lovforslag, som et flertal ønsker.
Men som forhandler ved man jo, at en af betingelserne for at være forhandler er, at man ikke sælger til unge under 16 år, og at en af konsekvenserne af at bryde reglerne er, at man mister den ret lukrative licens, det er at være forhandler for Dansk Tipstjeneste.
Vi har altså allerede i dag et de facto-regelsæt, der siger, at det ikke er tilladt at sælge, og at der er en klar konsekvens, hvis der sker et brud på aftalen.
Endda uden at have vedtaget konkret lovgivning har vi allerede i dag et regelsæt, som Tipstjenesten selv har fastsat og også selv håndhæver, og jeg synes faktisk, den håndhæver det ganske effektivt.
Mia Falkenberg (DF), 2006-05-02:
Men hvis man rent lovgivningsmæssigt kan beskytte børn mod alkohol og tobak, som også er vanedannende, hvorfor skulle man så ikke også kunne beskytte dem mod spil?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Allerførst vil jeg sige, at der i øjeblikket ikke er foretaget nogen videnskabelige undersøgelser af spil og ludomani i Danmark, så vi ved ikke noget om udbredelse eller årsag.
Men der er en undersøgelse på vej, for jeg har for nogle måneder siden taget initiativ til, at der blev igangsat en sådan undersøgelse, fordi der er alt for mange løse bolde i luften og alt for lidt konkret viden om, hvor mange ludomaner der er i Danmark, og hvad årsagen er til, at der er ludomaner i Danmark.
Angående fru Mia Falkenbergs spørgsmål er det sådan, at Tipstjenesten som led i sit almindelige virke har vedtaget, at børn under 16 år ikke må spille hos tjenestens forhandlere.
Børn under 16 år må altså ifølge Tipstjenestens egne regler ikke spille, og børn under 18 år kan ikke spille via internettet, medmindre de har adgang til et elektronisk kort, der kan bruges over internettet.
Ifald de har et sådant kort, er det som regel på baggrund af, at forældrene har givet tilladelse til, at de må få det, og derfor mener jeg, det må være noget, forældrene også skal holde øje med.
Hvis det alligevel sker – og vi skal jo ikke være mere naive, end at vi er nødt til at indrømme, at der sker smuttere på grund af manglende kontrol i den konkrete situation – sender Tipstjenesten faktisk en regionschef ud til den enkelte forhandler og påtaler bruddet på aftalen, så jeg mener faktisk, at Tipstjenesten har både en ansvarlig politik og et rigtigt regelsæt på området.
Karsten Juncher er en af de dygtige medarbejdere i SKAT, og han har naturligvis ret i, at man skal lære af sine fejl.
Men jeg må bare sige, at det ikke er en fejl at leve op til de løfter, man har givet i forbindelse med kommunalreformen, og når et af løfterne har været, at vi vil lade medarbejderne følge med opgaven, skal vi naturligvis holde det.
Jeg skal i øvrigt sige, at den næste flytterunde, der eventuelt måtte komme, sikkert vil komme i forlængelse af den ønskerunde, der er igangsat.
Vi har spurgt samtlige medarbejdere i SKAT, om de har et ønske om at beskæftige sig med et andet område eller på en anden geografisk placering.
Vi har fået en masse tilkendegivelser om, at der er ønsker om nye opgaver og nye udfordringer, og nu vil vi naturligvis forsøge at få udfordringerne og opgaverne til at passe sammen, så vi kan få et endnu stærkere hold, hvor vi forhåbentlig i høj grad kan tage hensyn til medarbejdernes egne ønsker om placering.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 124
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Så vil jeg bare henlede skatteministerens opmærksomhed på, at Karsten Juncher, som er direktør for SKATs økonomi- og planlægningsafdeling og en af de ansvarlige for udpegningen, har svaret på spørgsmålet, om man vil tænke mere på aldersfordelingen ved eventuelle nye flytterunder.
Han starter sit svar med at sige: Det er altid fornuftigt at lære af sine fejl.
Han kan altså i det mindste erkende, at der måske er sket en fejl, og at han måske også vil lære af den, og vil skatteministeren også det?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Et kig på folks dåbsattest har ikke ligget til grund for udpegningen.
Vi skulle kunne være med til at udvikle opgaven til gavn for SKAT, og der har været nogle naturlige begrænsninger for, hvem der kunne udpeges.
Vi kan ikke udpege folk, som er tillidsrepræsentantbeskyttet, vi kan ikke udpege folk, som er omfattet af det rummelige arbejdsmarked, og vi kan ikke udpege elever og vikarer.
Ud fra de forudsætninger har man på grundlag af en vurdering fra det enkelte skattecenter udpeget, hvem der bedst kan løse opgaven.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Jeg forholder mig til det spørgsmål, der hedder: Ældre på arbejdsmarkedet – prøv at skrive det ned på papiret: Ældre på arbejdsmarkedet.
SKATs øvelse betyder udstødning af ældre fra arbejdsmarkedet.
Det synes jeg er et faktum, og derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, om skatteministeren ikke vil erkende, at det måske kan være i modstrid med bestræbelserne på at få flere ældre til at blive længere på arbejdsmarkedet, når lige præcis et område, som skatteministeren har ansvaret for, medvirker til, at nogle ældre holder tidligere op på arbejdsmarkedet.
Er det ikke et problem, eller er det ikke en fejl, man måske skulle lære af?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Nej, vi lever fuldstændig op til det, vi har sagt hele vejen igennem.
Spørgsmålet er jo, hvad det er, vi har sagt i forbindelse med hele kommunalreformen: Medarbejdere flytter med den opgave, de har siddet med.
Det betyder, at de medarbejdere, der har siddet med betalingsarbejdsopgaven, skal flytte med opgaven, når den nu skal løses ét sted i landet.
Det er sådan, at vi forventer en klar effektivisering.
Mens mange har siddet med opgaven tidligere, kan opgaven nu løses med langt færre medarbejdere, når de arbejder ét centralt sted.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
Jeg vil godt bede skatteministeren prøve at forholde sig til virkeligheden.
Virkeligheden er, at en lang række af de mennesker er over 60 år, endnu flere er over 50 år, og virkeligheden er selvfølgelig, at de mennesker ikke flytter med til Ringkøbing.
De bliver i nærheden af børnebørnene, gør de, de siger op, og de går på efterløn.
Lene Jensen (S), 2006-05-02:
Ja, men der er jo ikke tale om, at det i vidt omfang afspejler sig; der er tale om en massiv overrepræsentation af modne medarbejdere.
Det er da godt, at man ikke tror på alt, hvad man læser i avisen, for her kan man jo se, at der er folk, som mere end antyder, at det er en fuldstændig bevidst strategi: at det er en omfattende foryngelseskur.
En af vore mest kendte skatteeksperter antyder det, og andre påpeger den subtile problemstilling, at tjenestemænd ikke kan sige nej til at blive forflyttet, heller ikke tværs hen over landet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre et slag på tasken, hr. minister: Hvad sparer SKAT på det her?
Hvad sparer SKAT på, at det må forudses, at en række af de ældre medarbejdere ikke orker at rive deres liv op med rode?
Hvor meget mon der er tale om?
Jeg stiller det gerne som et skriftligt spørgsmål, men hvis ministeren allerede nu har et svar på det, lytter jeg gerne.
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Vi har valgt en række klare og offentliggjorte kriterier for, hvilke medarbejdere der skal flytte med opgaven.
De medarbejdere, som udpeges, skal være i stand til at løse opgaven her og nu, der skal udpeges medarbejdere, der har kompetence til at løse og videreudvikle opgaven, og vi har også sat nogle kriterier for, hvem der ikke kan udpeges.
Der kan ikke udpeges medarbejdere med tillidsrepræsentantbeskyttelse, der kan ikke udpeges medarbejdere, der er omfattet af det rummelige arbejdsmarked, og der kan ikke udpeges elever og vikarer.
Der har ikke været noget alderskriterium, men når man kigger på den gruppe medarbejdere, der i dag arbejder med betalingsopgaver, er der også i den gruppe en overvægt af personer, som har lang tids erfaring på arbejdsmarkedet, og det vil naturligvis i et vist omfang afspejle sig blandt de medarbejdere, der bliver udpeget til at flytte med opgaven til Ringkøbing.
Lene Jensen (S), 2006-05-02:
Jeg takker for repetitionen af det, vi tidligere har hørt her i salen om baggrunden for, at vi nu diskuterer de ting, men jeg blev ikke meget klogere af det.
Nu vil jeg lade det ligge, om det virkelig er kommunerne, der skal bøde for, at staten ikke kan finde ud af det med hensyn til opkrævningen, og koncentrere mig om medarbejderne.
Jeg spurgte faktisk ministeren, om han er sig bevidst, at en meget stor del af de tvangsforflyttede er ældre medarbejdere.
Jeg har set tal, der siger, at 70 pct. af dem, der skal tvangsforflyttes, er over 50 år, og at 25 pct. er over 60 år, så i betragtning af, at der blandt f.eks. HK/Stats medlemmer – og mange af de forflyttede er medlemmer her – i citationstegn kun er 41 pct. over 50 år, er det en meget, meget, meget, meget stærk overrepræsentation af ældre medarbejdere.
Jeg vil bare høre, om ministeren har bemærket det, og om ministeren har nogle kommentarer til det.
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Først og fremmest må man holde de to ting helt adskilt, fordi det er to forskellige arbejdsopgaver.
Den ene opgave er spørgsmålet om inddrivelse.
Her har vi nu i nogle runder været inde på, at der er et produktionstab i forbindelse med den forestående omlægning, og min forventning er, at produktionstabet bliver indhentet.
Den anden opgave skyldes, at det tidligere Told og Skat for lang tid siden traf beslutning om at samle de betalingsopgaver, der har ligget spredt i landet, ét centralt sted for at sikre, at arbejdsgangen blev effektiviseret.
I forbindelse med kommunalreformen videreførte vi ideen om at samle opgaverne, både SKATs og kommunernes opgaver, i ét landsdækkende center, og af regionalpolitiske årsager besluttede vi at placere centeret i Ringkøbing.
Allerede i dag arbejder 100 medarbejdere med betalingscenteret, nogle er der allerede, og nogle har frivilligt tilkendegivet, at de gerne vil arbejde der.
Tilbage står, at vi har været nødt til at bede ca. 150 medarbejdere om at flytte med, og kriterierne har været, at der skal udpeges medarbejdere, som er i stand til at løse opgaven, og at det skal være medarbejdere, som har kompetence til at kunne videreudvikle opgaven på forsvarlig vis.
Jeg er ikke i tvivl om, at de medarbejdere, vi har bedt om at flytte, har kompetencerne, og jeg er heller ikke i tvivl om, at de medarbejdere, som allerede er der, har kompetencerne.
Skulle der være nogle, der vælger ikke at flytte med, vil vi naturligvis gennemføre en oplæringsproces for de nye medarbejdere, der så skal ansættes til at udføre opgaverne.
Lene Jensen (S), 2006-05-02:
Jeg synes ikke, det lød helt så svært, da jeg sagde det, for det er jo bare et eller andet med at sige, at hvis der kommer til at mangle nogle penge i kassen, fordi staten ikke har orden i sine systemer, og der er nogle kommuner, der kommer til at lide under det, så må man også kunne sige: Jamen så går vi ind og dækker de kommuner ind i en periode, måske indtil de så har fået kradset pengene ind, eller hvad det kunne være.
Det, der gør, at jeg jo synes, at skatteministeren måske er en smule vel optimistisk, er jo, at vi i øjeblikket ser, hvordan folk bliver flyttet rundt inden for SKAT, og vi har tidligere diskuteret de tvangsforflytninger, der finder sted, hvor man skal vælge mellem en fyreseddel og en tvangsforflyttelse måske tværs igennem landet.
Jeg har læst, at skatteministeren ikke er meget for at kommentere personalepolitikken hos SKAT.
Jeg forstår også, at skatteministeren tager det fulde ansvar.
Og så vil jeg høre, om skatteministeren har bemærket sig, at en meget stor andel af dem, der er udpeget til tvangsforflytning, er ældre medarbejdere.
Er det ikke noget, der kan få ministeren til at ligge vågen om natten og tænke på, hvor meget der ikke bliver opkrævet?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Det er faktisk slet ikke så besværligt, som fru Lene Jensen fremlægger det.
For det første har vi sagt, at der vil være en produktionsnedgang i forbindelse med, at man laver et skifte fra en inddrivelse, der var delt mellem flere forskellige ministerier og kommunerne, og så over til en inddrivelse, der er samlet i én myndighed, nemlig SKAT.
Det er på kort sigt.
På den lange sigt er det fortsat min klare vurdering, at vi vil få en inddrivelse, som er mere effektiv, fordi vi rationaliserer arbejdsgangene, vi laver en bedre it-mæssig systemunderstøttelse, og så får vi en klarere lovgivning, et klarere retsgrundlag at gennemføre inddrivelsen på.
Derfor er jeg af den klare opfattelse, at vi har skabt et system, som langt mere effektivt vil kunne skabe en inddrivelse.
Men det er klart, at den produktionsnedgang, der har været, skal der så bruges en periode på at indhente.
Lene Jensen (S), 2006-05-02:
Vi sidder jo sådan en lille smule undrende tilbage, når man hører de her replikskifter, for på den ene side så siger skatteministeren, og det har han sagt ofte før, når vi har diskuteret de her spørgsmål, at det skam var forudset, at der ville komme lidt færre kroner i kassen både på den ene og den anden konto, og at vi ikke kan nå at indhente det i hvert fald i år, og på den anden side siger skatteministeren nu, at der skam ikke kommer til at mangle penge derude.
Det er lidt svært at forholde sig til, hvad det så er, der er tilfældet.
Hvis man er så sikker på, at de penge nok skal komme ind, så kan man vel også sagens love, at skulle de ikke komme det, så går staten hen og holder kommunerne sagesløse.
Det kan vel ikke være det store problem i så fald, kan det?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Hr. Ole Stavad burde som kommunalpolitisk forhandler for Socialdemokraterne vide, at regeringen lavede en aftale og fremlagde den den 24. juni 2004, hvori det udtrykkeligt blev nævnt, at man også ville samle inddrivelsen i statsligt regi.
Derfor har man fra den 24. juni 2004 vidst, at det var målet, og man har kunnet begynde at indrette sig efter det.
Vi har naturligvis, efterhånden som vi valgte at rykke datoen for at forbedre kvaliteten af overdrivelsen, så heller ikke presset på for at få den aktuelle lovgivning på plads.
Og når lovgivningen blev vedtaget på så sent et tidspunkt, så skyldtes det, som hr. Ole Stavad også ved, at der blev udskrevet et folketingsvalg, der gjorde, at de lovforslag, som egentlig lå til grund for overgangen, bortfaldt.
Så spørger hr. Ole Stavad, hvad vi vil gøre i det tilfælde, at der ikke bliver inddrevet nok.
Jeg er stadig væk af den opfattelse, at med den organisation, vi har opbygget, med det lovgrundlag, vi nu får vedtaget i Folketinget, og med den systemmodernisering, der er gang i, vil vi kunne inddrive endnu mere effektivt og dermed få restancerne endnu længere ned, end det har været muligt tidligere.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 122
Ole Stavad (S), 2006-05-02:
Så at snakke om overdragelse den 1. januar 2005 og den 1. juni 2005 er helt forkert, og når man flyttede det til den 1. oktober, så var det jo, fordi det var fuldstændig ude i hampen.
Virkeligheden er, at man havde august, september og oktober måned til reelt at foretage en af de største overdragelser, man har set, og som har hundredtusindvis af kunder i den anden ende.
Men skatteministeren forholdt sig overhovedet ikke til mit spørgsmål.
Han påtager sig ansvaret, siger han.
Men betyder det, at skatteministeren påtager sig ansvaret, så også, at skatteministeren reelt vil tage konsekvensen og give et fuldstændig klart tilsagn om, at det tab, som kommunerne måtte komme til at lide på grund af skatteministerens forsømmeligheder og statens mangel på inddrivelse, det kaos, der råder på området, vil skatteministeren erstatte og holde de enkelte kommuner skadesløse?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-02:
I forlængelse af fru Lene Jensens spørgsmål kunne jeg egentlig godt tænke mig at bede skatteministeren om at forholde sig til det faktum, at når en så stor del af dem, som får valget mellem en forflyttelse og at sige op, er over 50 år og en fjerdedel er over 60 år, så vil det reelt betyde, at mange af dem siger op og går tidligt på efterløn.
Jeg vil bede skatteministeren forholde sig til, hvordan det hænger sammen med regeringens angivelige forkærlighed for at prøve at få virksomheder i al almindelighed til at holde lidt længere på deres ældre ansatte, fordi vi alle sammen skal blive længere på arbejdsmarkedet.
Mia Falkenberg (DF), 2006-05-02:
Ministeren har i B.T. den 29. april tilkendegivet, at ministeren ikke agter at gøre noget ved problemet med, at børn spiller hos tipsforhandlere og på internettet, på trods at flere undersøgelser viser, at jo yngre man er, når man begynder at spille, desto større risiko er der for, at man bliver afhængig, altså ludoman.
Har ministeren fortsat ingen intentioner om at ændre holdning, selv om det er et faktum, at 12 pct. af alle skoleelever i 5., 7. og 9. klasse har prøvet at bruge penge på spil, samt at hver sjette af dem næsten daglig satser penge på spil?
Rune Lund (EL), 2006-05-02:
Jeg kan sige, at Enhedslisten ikke går ind for at afbryde forhandlingerne med Tyrkiet.
Men jeg har meget, meget svært ved at forestille mig, at man kunne acceptere et medlemskab ud fra den situation, vi ser i Tyrkiet i forhold til menneskerettigheder og militærets indflydelse på det såkaldte demokrati i Tyrkiet, som ved gud, eller hvem man nu henviser til, har utrolig store mangler.
Jeg synes i virkeligheden, at det, der er problemet, er det forslag til vedtagelse, hr. Svend Auken er med på, som jo netop nævner det her om absorptionskapacitet, der netop har været meget fremført i debatten om Tyrkiet.
Jeg synes faktisk, at det at fokusere så meget på det i hele diskussionen om Tyrkiets optagelse i EU ligesom er at pålægge Tyrkiet ekstra nye krav.
Og der siger Enhedslisten jo: Tyrkiet er et land på linje med alle andre lande, og vi ønsker ikke, at der bliver pålagt ekstra krav.
Jeg synes faktisk, det er hr. Svend Auken, der har et problem med det forslag til vedtagelse, der ligger.
Jeg synes, det er unødigt skeptisk, og jeg synes, at hr. Svend Auken måske kunne ændre sin holdning og stemme for forslaget her, som er mindre negativt over for Tyrkiet, og som samtidig også leverer en kraftig afstandtagen til den fremmedhetz og det fremmedhad i den her debat, som Dansk Folkeparti prøver at køre frem med.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Jeg blev selvfølgelig ikke forundret over, at hr. Mogens Lykketoft synes, at DIIS-rapporten er interessant og afbalanceret osv., og det er også fair nok.
Men så studsede jeg over, at hr. Mogens Lykketoft også sagde, at den er velskrevet.
Jeg vil gerne lige citere et par linjer fra indledningen til DIIS-rapporten: »Inden for denne overordnede forståelsesramme, hvor Danmark som NATO-medlem var placeret i en markant asymmetrisk bipolær situation, skitseres til sidst en adaptionsteoretisk analyseramme ...«
Velskrevet?
Ja, smag og behag er jo forskellig, men synes hr. Mogens Lykketoft virkelig det?
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-02:
Det er jo ikke rigtigt, at rapporten siger, at hvis den socialdemokratiske politik var blevet landets politik, så havde det forlænget den kolde krig.
Jeg går ud fra, at det er en kendsgerning, at den socialdemokratiske politik var landets politik, ellers skulle Poul Schlüter jo have udskrevet valg på et væsentligt tidligere tidspunkt, men han bøjede sig for den linje, der blev lagt af et flertal her i Folketinget.
Det er jo helt åbenbart, som rapporten redegør for, at det ikke på noget tidspunkt af vores allierede blev alvorligt betragtet, som om Danmark var på vej ud af NATO.
Søren Pind (V), 2006-05-02:
Vil hr. Mogens Lykketoft så give mig ret i, at rapporten siger, at hvis den vurdering og det valg, Socialdemokratiet traf dengang, var blevet gennemført som NATO's politik, havde det forlænget den kolde krig?
Og vil hr. Mogens Lykketoft derved anerkende, at rapporten siger, at den socialdemokratiske politik var en fejl?
Mogens Lykketoft (S), 2006-05-02:
Nu er hr. Henrik Sass Larsen desværre ikke til stede, han må jo selv forklare, hvad det er han har gjort, som han skammer sig over.
Jeg har intet i min indsats, som jeg skammer mig over.
Der har været forskellige vurderinger af en sikkerhedspolitisk situation, og hvad der tjente fredens sag på forskellige tidspunkter.
Det var der i øvrigt også internt i Socialdemokratiet.
Den linje, der blev lagt i Socialdemokratiet, var jeg i det store og hele enig i på det tidspunkt, og jeg mener ikke, at den efterfølgende afgørende dementeres af det materiale, der nu fremlægges i DIISrapporten.
Så vil jeg godt føje en ting til hr. Søren Pinds måde at udtrykke sig på, da han var heroppe sidst.
Jeg har aldrig deltaget i nogen form for svigt i forhold til at mene, at demokrati er bedre end diktatur, men jeg har ligesom samtlige amerikanske ledere, militære som civile, som været nødt til forholde sig til det siden 1945, været enig i vurderinger af, hvordan man kunne fremme eller mindske risikoen for krig, for der er ikke nogen, der havde forestillinger om, at vi skulle befri Sovjetunionen med militær magt.