runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2004-06-03:
Jeg noterede mig tidligere, at hr. Lykketoft nok forsøgte at holde hånden lidt over sin politiske ordfører, da han konkluderede, at fru Pia Christmas-Møller måske havde overfortolket insinueringen af det her med, at der skulle være en sammenhæng mellem en vis kampagne og Børsens skriverier.
Jeg skal ikke sige, at der er
nogen sammenhæng her.
Jeg skal bare sige, at det da var tankevækkende.
Jeg vil spørge, om hr. Mogens Lykketoft ikke vil tage afstand fra, at man på den måde insinuerer, at man skulle kunne købe avisernes skribenter?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jeg ser ikke den insinuation i det, hr. Frank Jensen citeres for.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-06-03:
Jeg kan forstå, at hr. Mogens Lykketoft ikke kan se det.
Når hr. Frank Jensen siger, at det da var tankevækkende, og hr. Mogens Lykketoft gentager, at det var det, så må jeg blot konstatere, at hvis det er sådan, man føler i Socialdemokratiet, så kan vi konkludere efter denne her debat, at enten har hr. Mogens Lykketoft og Socialdemokratiet et problem, eller også har Børsen og dens skribenter et alvorligt problem.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Jamen fru Charlotte Dyremose kan jo konkludere, hvad hun sådan synes.
Det gør jeg så også.
Kim Andersen (V), 2004-06-03:
Vi ved jo, at udgifterne til varme, til el, til benzin og til diesel er noget, der betyder rigtig meget i næsten alle familiers budgetter.
Så ved vi samtidig også, at SR opererer
med at forhøje benzin- og dieselafgiften. Vil hr. Mogens Lykketoft ikke her i aften bekræfte eller afkræfte, om det er sandt, at benzin- og dieselafgiften skal sættes op med 1 kr. pr. l, hvis Socialdemokratiet og De Radikale danner regering efter et kommende valg?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det er ikke korrekt, at Socialdemokratiet i noget forslag har opereret med at hæve de afgifter, der nævnes af hr. Kim Andersen.
Fru Marianne Jelved har haft det som finansieringsbidrag i det radikale skatteforslag.
De af os, der fulgte debatten med fru Jelved tidligere på aftenen, kunne jo også konstatere, at De Radikale selvfølgelig var indstillet på at overveje alternative finansieringsbidrag for at få de indkomstskattelettelser, de ønsker.
Kim Andersen (V), 2004-06-03:
Hvis de så samtidig skal til at budgettere med en yderligere afgiftsbelægning, så er det noget, der skal regnes med i familiernes økonomi.
Må jeg forstå det sådan, at hr. Lykketoft her i aften giver en garanti for, at hvis Socialdemokratiet og De Radikale kommer til regeringsmagten efter et kommende valg, så er afgiftsstigninger på benzin og diesel ikke et middel, man vil tage i anvendelse?
Er det noget, som familierne kan regne med i deres budgetlægning?
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Nu havde det spørgsmål, jeg stillede statsministeren, ikke så meget at gøre med, om jeg er glad eller ked af det.
Det er sådan set et problem for de mange, som har oplevet, at der er blevet skåret i deres overførselsindkomster.
Disse mennesker har ikke oplevet, at statsministeren har overholdt sine valgløfter.
De har faktisk fået skåret i deres indkomst.
Eller vil statsministeren benægte, at der er foretaget disse nedskæringer af statsministerens regering?
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Nej, det er det ikke, og derfor er det socialdemokratiske forslag, som man igen kan studere nærmere, fordi det er fremlagt i Folketinget, indrettet sådan, at lige præcis den familietype ikke bliver ramt.
Irene Simonsen (V), 2004-06-03:
Jamen jeg har faktisk studeret forslaget.
For det første kan jeg konstatere, at der sådan set ikke er nogen besparelser for børnefamilierne her, for man tager med den ene hånd og giver med den anden hånd i den samme familie.
Det er bare en omrokering.
For det andet kan jeg også konstatere, at de enlige forsørgere på lavindkomst med friplads i daginstitutionen vil blive ramt.
Det er netop de vælgere, som Socialdemokratiet igennem årene gang på gang på gang har konstateret er dem, det er til for.
Så det kunne være rart at vide, om man stadig væk ifølge hr. Mogens Lykketofts politik er til for dem.
Mogens Lykketoft (S), 2004-06-03:
Det er faktisk ikke rigtigt, for den del af finansieringen af maksimumtaksten på 1.000 kr., som vedrører børnechecken, så man får det samme børnecheckbeløb uanset alder, finansierer kun halvdelen.
Så kan fru Irene Simonsen sikkert sige: Nå ja, men der var jo også noget med, at så blev reguleringen langsommere i det socialdemokratiske forslag.
Åh ja, men der er vi jo blevet overhalet i det lange perspektiv af regeringen og Dansk Folkeparti, for de nedskæringer, der blev gennemført med dette års finanslov, vil jo i løbet af ganske få år betyde en væsentlig stærkere retardering af reguleringen af børnechecken, end Socialdemokratiet på noget tidspunkt ville have drømt om. Hvis der er nogen, der rammer eneforsørgeren, så vil jeg sige til fru Irene Simonsen, at hendes parti præcis selv er årsagen.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Jeg kan da godt forstå, hvis man kan have lyst til at læse i en god bog i stedet for at deltage i det politiske liv, men nu har statsministeren jo så valgt at være statsminister og stå her i Folketinget, og så er det jo ligesom en politisk debat, vi har her.
Jeg bed jo mærke i statsministerens tale for mange, mange timer siden, at statsministeren har et ønske til forskerne.
Statsministeren ønsker at få nogle nye tekstiler, der ikke skal vaskes, fordi de er lugt- og pletfri.
Nu kan jeg jo godt forstå, at statsministeren i begyndelsen af sin statsministerperiode fik ry for, at han havde teflonbelægning.
Den teflonbelægning er der efterhånden gået hul på, og hvis man har prøvet en gang at have sådan en teflonpande, så har man fundet ud af, at når der først er gået hul i teflonbelægningen, så ligegyldigt hvad man prøver at stege på den, så går det galt, så brænder det på. Jeg kan godt forstå, hvis statsministeren synes, at nu har han behov for noget ny teflonbelægning, fordi alting brænder på for statsministeren lige nu. Jeg vil bare spørge om et enkelt valgløfte, som statsministeren ikke var inde på i sin tale, nemlig valgløftet om, at der ikke skulle skæres i overførselsindkomsterne.
Statsministeren glemte at fortælle, hvordan det gik med det.
Er det, fordi her har statsministeren faktisk skåret?
Irene Simonsen (V), 2004-06-03:
Nu har jeg sådan lyttet lidt til debatten her.
Det er et udtryk, der netop er gået igen og igen.
Så nu er vi jo godt klar over, hvor det er, politikken bliver tegnet, og hvem det er, der står for den.
Det er hr. Mogens Lykketoft.
Det er også lykkedes hr. Mogens Lykketoft at undsige skatteordføreren, så derfor synes jeg, det er rart at få nogle ting bekræftet her i aften: Hvad er hr. Mogens Lykketofts politik.
Jeg stillede tidligere spørgsmål til hr. Frank Jensen om det forslag, Socialdemokratiet har fremsat, om, at børnepasning skal gøres billigere, 1.000 kr. om måneden, men at man finansierer det via børnepengene.
Lykketoft, om hr. Mogens Lykketoft virkelig mener, at den der enlige forsørger med en LO-indkomst, lavindkomst, der har friplads i børnehaven, skal straffes af det forslag, nemlig ved at få sine børnepenge beskåret, men ikke få gavn af, at prisen på børnehavepasningen nedsættes. Er det virkelig hr. Mogens Lykketofts politik?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-06-03:
Jeg vil følge op på min kollega fru Eva Kjer Hansens spørgsmål, for det var da rart at høre, at der i De Radikales ordforråd ikke indgår ordet ejendomsavancebeskatning.
Nu er det sådan, at jeg jo ikke kommer så meget i radikale kredse, og derfor taler jeg ikke et radikalt sprog. Så jeg bliver nødt til at spørge: Indgår en ejendomsværdiskat så i det radikale ordforråd, og er det noget, som Det Radikale Venstre påtænker at indføre sammen med Socialdemokraterne, hvis man kommer til?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-06-03:
Det er efterhånden blevet en dårlig vane, at Socialdemokrater ikke svarer på de spørgsmål, der bliver stillet.
Jeg stillede faktisk et helt konkret spørgsmål til hr. Mogens Lykketoft, som der ikke blev svaret på.
Men nu forstår jeg selvfølgelig, at både Børsen og regeringens økonomer er fulde af løgn; alle de, der omgiver hr. Lykketoft, er altså fulde af løgn.
Kunne hr. Lykketoft ikke bare svare på det spørgsmål, jeg stillede, for det var faktisk et konkret spørgsmål, som hr. Frank Jensen ikke kunne svare på, nemlig: Hvad skal der ske med lejerne, når der kommer skattelettelser og ny ejendomsskat?
Når man er privatist, så er det jo, fordi man har noget på hjerte, og når vi spørger om skattespørgsmålet, som jo er ret interessant, også for hr. Lykketoft, så siger hr. Lykketoft: Jeg vil ikke udtale mig mere.
Det er da en underlig måde at optræde som privatist på at gå op og tage ordet og så ikke ville snakke om de ting, man spørger om. Jeg vil gerne spørge hr. Mogens Lykketoft, om han kan svare på det spørgsmål, hr. Frank Jensen ikke kunne svare på.
Hr. Frank Jensen sagde: Vi giver en garanti for, at boligejerne ikke skal betale mere i boligskat end det, de får i skattelettelse.
Så er det jeg spørger: Hvad med lejerne?
Hvorfor gemmer Socialdemokratiet på skatteproblemet omkring lejerne?
Skal lejerne have en skattelettelse, eller skal de ikke have en skattelettelse?
Og hvis de skal have det, hvordan skal den så finansieres? Prøv lige at svare på det spørgsmål, hr. privatist, for det kunne hr. Frank Jensen ikke.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Regeringen har defineret et skattestop, som gør det umuligt at lave om på tingene.
Det er jo derfor, vi har den aktieavancebeskatning, som vi stadig væk har.
SR-regeringen var parat til at lave den om og lave en forenklet model.
Erhvervslivet sukker efter det.
Jeg taler jo ikke om skattelettelser på samme måde, som fru Charlotte Dyremose gør.
Vi har jo ikke råd til at sænke skatten og give skattelettelser i det omfang, der skal til, hvis man skulle sænke skatten fra 63 pct. til 42 pct.
Men hvis vi nu kunne kræve indtægterne op på en anden måde, end vi gør i dag, og få 70.000 flere i arbejde, skulle vi så ikke tage at prøve det?
Derfor er VK's politik ikke duelig.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-06-03:
Fru Marianne Jelved har åbenlyst nogle problemer med tallene på udlændingeområdet.
Fru Marianne Jelved kunne oplyse i al sin visdom, at det går op og ned med asylansøgere og flygtninge, og så oplyste fru Marianne Jelved, at i 1993-94 faldt antallet af flygtninge drastisk.
Det var netop i de 2 år, hvor det steg voldsomst i hele danmarkshistorien, fordi de bosniske flygtninge kom.
Så jeg vil sige, at hvis man har den holdning til tallene, at det falder der, hvor det stiger voldsomt, så har man nok et problem, og når man ikke mener, at antallet af asylansøgere er faldet, når det er faldet fra 12.000 i 2001 til 6.000 i 2003, så synes jeg også, man har et problem.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Jeg mener, jeg sagde, at i 1992-93 steg det meget stærkt.
Det er de tal, jeg har her fra UNHCR's hjemmeside.
Jeg beklager, hvis jeg har sagt 1993-94.
Det var 1992-93.
Det, jeg ville bruge de her tal til, var at vise, hvordan flygtningestrømmene kan forandre sig fra det ene år til det andet.
Så siger jeg bare, at når vi får regeringsmagten, så ændrer vi startydelsen.
Det koster penge.
Ændringen til kontanthjælp koster i størrelsesordenen 240 mio. kr.
Vi ændrer ikke ved asylprocedurerne, vi ændrer ikke ved de facto-begrebet eller beskyttelsesstatussen.
Vi ønsker at ændre familiesammenføringsreglen på et ganske konkret område, som jeg har beskrevet det.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-06-03:
Det var da godt, at vi fik klaret, hvor det går op og ned.
Men det, jeg spurgte fru Marianne Jelved om, var, om tallet fra 12.000 til 6.000 ikke kan betragtes som et fald. Normalt i min optik er fra 12.000 til 6.000 et fald.
Så kan man altid diskutere, hvad baggrunden er for faldet, men fru Marianne Jelved må da erkende, at 12.000 er større end 6.000. Så fik jeg et beløb på 240 mio. kr. for forøgelsen af introduktionsydelsen.
Så vil jeg spørge fru Marianne Jelved, som holder meget fast på familiesammenføringsreglerne, om man vil ændre det fra 24 år til 21 år.
Mener fru Marianne Jelved slet ikke, at der vil komme flere, der vil familiesammenføres, hvis man ændrer reglen fra 24 til 21 år? Hvis ikke det er tilfældet, hvorfor skulle man så ændre den? Så må den jo egentlig være god nok.
Det er vel egentlig et konkret spørgsmål, som fru Marianne Jelved kan give et svar på.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det vil jeg også meget gerne.
Jeg er fuldstændig enig i, at 12.510 er højere end 6.070, nu læser jeg de to tal op her fra tabellen.
Jeg er helt, helt enig i, at det er et fald.
Det, jeg synes er interessant, er, at ifølge UNHCR's hjemmeside, som jeg står med i hånden, fra februar i år har Danmark modtaget 2,2 pct. af asylansøgerne til EU i gennemsnit fra 1990 til 2003.
Ifølge denne hjemmeside modtager Danmark i gennemsnit 2 pct. af asylansøgerne i 2002 og 2003.
Jeg tager kun tallene herfra.
De viser jo, hvordan asylansøgertallet er faldet i Europa som helhed.
Jeg har ikke regnet tallene efter, jeg tager dem for pålydende.
Det er da rigtigt, at hvis man ændrer 24-års-reglen og tilknytningskravet for statsborgere til 21 år, så vil vi få flere familiesammenføringer.
Så siger vi, at vores betingelse
for at sige ja til det er, at de bliver forsørget uden om det offentlige, og at de skal lære dansk.
Irene Simonsen (V), 2004-06-03:
Jeg vil meget hellere spørge om familiesammenføring, for jeg synes jo, at det er utrolig interessant med De Radikale.
Hvad er det, De Radikale vil tilbage til?
Det er jo egentlig bare de gamle regler, der var, da de selv sad i regering, da fru Marianne Jelved sad ved roret, hvor man lukkede op for alt, og hvor man fuldstændig lukkede øjnene for, hvordan man familiesammenførte. Vi har oplevet masser af debatter her i salen, hvor det har været stort set umuligt at få De Radikale til at erkende, at der overhovedet fandtes tvangsægteskaber, arrangerede ægteskaber.
Det var bare med at få så mange som muligt herop og vise det store hjerte.
Men hvad er det for et hjerte, der skal vises?
Det er bare en ladeport, der skal åbnes, fordi fru Marianne Jelved åbenbart tror på, at det er det, der skaffer stemmer.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Nu er der noget, man måske skal være radikal for helt at forstå.
Vi fører politik, fordi vi mener, at noget er rigtigere end noget andet.
Så håber vi, at der er andre, der er enige med os i den prioritering.
Vi mener, at danske statsborgere, og det er der, vandene skilles mellem Venstre og Det Radikale Venstre, skal have lov
Så vil vi også gerne have fælles EU-regler, og derfor tager vi så 21-års-reglen, som kommer fra EU.
Det er ikke at lukke nogen ladeport op.
Det er et princip om nogle borgerrettigheder i et demokrati, nemlig at når man er statsborger, har man et helle i verden.
Sådan et samfund vil Det Radikale Venstre gerne have, men det vil Venstre ikke.
Irene Simonsen (V), 2004-06-03:
Jeg kan da starte med en bekendelse, og det er faktisk mit store barndomstraume, nemlig at jeg er vokset op i en radikal familie.
Det er ikke noget, jeg normalt praler af, jeg plejer gerne at kalde det mit barndomstraume.
Så jeg tror godt, jeg forstår De Radikale, for jeg er faktisk jævnligt sammen med dem.
Men jeg forstår bare ikke de holdninger, der ligger til grund for det, man vil.
Jeg kan jo heller ikke forstå, når fru Marianne Jelved snakker om, at det er statsborgerskabet, der skal være grundlaget for det her.
Jamen vi har jo indført en 28-års-regel, som netop tager udgangspunkt i dansk statsborgerskab, som jo netop siger, at den rettighed har
Når vi har 28-års-reglen, så er det jo samtidig også for at lukke for de stakler, som skal tvangsgiftes, det vil sige, hvor forældrene har arrangeret det imod den unges vilje.
Så er det jo, at jeg ikke kan forstå, hvor De Radikales hjerte og sunde fornuft er blevet af, når de ikke kan gå helhjertet ind for at bekæmpe de ting og alligevel tilgodese statsborgerskabet med 28-års-reglen.
Marianne Jelved (RV), 2004-06-03:
Det er, fordi vi tillægger statsborgerskabet en meget stor værdi.
Vi opfatter det også som en meget central del af en integration.
Vi mener, at når man er statsborger, har man nogle rettigheder, og en af de rettigheder er altid at kunne være i det land, hvor man er statsborger, med sin familie, ellers har statsborgerskabet ingen mening. Vi vil gerne bekæmpe tvangsægteskaber, men vi kan ikke forstå, hvorfor man både skal have en 24-års-regel med den begrundelse, at så kan de unge blive uddannet, blive mere modne og være mere selvstændige, og så også skal have et tilknytningskrav.
Hvorfor stoler man ikke på 24-års-reglen?
Virker den ikke?
Passer argumentationen ikke, siden man også skal have tilknytningskravet, hvor staten skal gå ind i familiens egen sfære?
Jeg havde aldrig drømt om, at vi skulle have sådan nogle ordninger i Danmark, hvor statens myndigheder kan gå ind og spørge: Hvilket sprog taler du med dit barn inden for hjemmets fire vægge?
Det er Danmark i dag.
Jeg havde ikke troet for 5 år siden, at vi skulle have sådan nogle regler i Danmark.
Vi mener, at statens myndighed inden for hjemmets fire vægge skal begrænses.
Margrete Auken (SF), 2004-06-03:
Enhedslisten har jo sammen med SF en virkelig god mærkesag.
Vi vil gøre noget ved beskatningen af de store multinationale selskaber.
Enhedslisten har kørt en fremragende og effektiv kampagne, og SF har været meget glad for, at vi der har haft en god fælles sag.
Så må man spørge, hvordan Enhedslisten faktisk vil få gjort noget ved det, hvis ikke man vil gøre det i EU-sammenhæng.
Det lykkedes nu at få lavet en aftale med Schweiz om, at man får lukket et gebommerligt skattehul der, og vi arbejder i øjeblikket, som fru Line Barfod måske også hørte det for mange timer siden, på at få fælles høje minimumsgrænser for selskabsskatter, hvad man nødvendigvis må gøre i EU-sammenhæng, hvis det skal give mening.
Det er jo ikke noget, man kan gøre i Europa-Parlamentet, for der er Enhedslisten jo ikke repræsenteret.
Der er medlemmer, men det har jo ikke noget med politik at gøre, de vil jo ikke lave politik.
Kan vi regne med Enhedslisten støtte til en god EU-strategi, så man kan påvirke regeringen derfra, og at Enhedslisten her i Folketinget vil arbejde for, at regeringen kommer til at gå sammen med Frankrig og Tyskland om at få fælles regler for selskabsskatter?
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Det glæder mig selvfølgelig, at SF sammen med Enhedslisten kæmper hårdt for, at de multinationale selskaber skal betale skat.
Her er jo et eksempel på, at man internationalt i organisationen OECD har lavet nogle fælles skatteregler for transfer pricing, hvor problemet sådan set er, at de danske skattemyndigheder ikke gør nok for at sikre, at selskaberne overholder reglerne.
Så det store problem med de multinationale selskaber er sådan set at få den danske regering til at prioritere at gøre noget.
Da undersøgelsen fra regeringen for nogle måneder siden viste, at de multinationale selskaber ikke overholder reglerne, gjorde den danske regering ikke andet, end at den ville lave en kontrolkampagne.
Ellers ville den ikke rigtig gøre noget for at få selskaberne til at betale skat.
Margrete Auken (SF), 2004-06-03:
Det var minsandten et ikkesvar.
Jeg har endda været så venlig at forberede fru Line Barfod på, at spørgsmålet ville komme, så jeg troede, der ville komme noget relevant i forhold til at tage fat på selskabsbeskatningen. Nu snakker vi ikke om alt det andet, det er vi enige om, men det var ikke det, det drejede sig om.
Det drejede sig om her at få lavet et ordentligt netværk, hvor man fik lukket
nogle huller, og hvor man fik lukket den der spillen først af brættet, som jo foregår landene imellem, når vi ikke har fælles regler om det her.
Det, som jeg ville vide af Enhedslisten, var, hvordan Enhedslisten vil arbejde for, at det her kan lykkes.
Så var det også en appel til Enhedslisten her i Folketinget, da Enhedslisten jo ikke bliver repræsenteret under nogen omstændigheder i Europa-Parlamentet.
Der jo er ingen af Enhedslistens medlemmer, der er på valg til Europa-Parlamentet på et politisk program.
Det er altså det, jeg godt vil have et svar på, og ikke en sludder for en sladder om alt muligt andet.
Det var en dårlig forberedelsestid, fru Line Barfod fik der.
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Fru Margrete Auken startede med at spørge om de multinationale selskaber og deres manglende overholdelse af reglerne.
Det startede jeg med at svare på.
Så har fru Margrete Auken et spørgsmål mere om fælles internationale minimumsregler for selskabsskatter, så vidt jeg forstår fru Margrete Aukens spørgsmål. Enhedslisten vil meget gerne arbejde internationalt og i Danmark for, at den danske regering arbejder internationalt for, at vi får minimumsskatteregler for selskaber, for grønne afgifter, på mange forskellige områder, i stedet for at landene skal dumpe skatterne, som det sker i dag.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om at vi er meget enige i at der er et stort behov for. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt EU skal ind og blande sig i skatteområdet, hvorvidt EU skal kunne gå ind og fastsætte skatter, er det heller ikke nogen hemmelighed, at vi er meget nervøse ved et EU, som er domineret af koncernerne.
Vi har kunnet se bare med de seneste sager
om gensplejsning, om berigede fødevarer osv., at det er koncernernes interesse, man følger. Så vi ville være meget bange for, at hvis man giver EU flere bemyndigelser på skatteområdet, vil det også der være koncernerne, det følger, i stedet for at varetage borgernes interesser.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Jeg er meget enig med fru Line Barfod i, at de store virksomheder har alt for stor en indflydelse i Europa.
De kan flytte fra Danmark til Tyskland til Portugal og nu til Litauen netop for at udnytte den forskellighed, der er i selskabsskatterne, og dermed undergrave velfærdssamfundsmulighederne.
Når nu EU eksisterer, uanset om vi kan lide det eller ej, og det er en konstruktion, som har et indre marked, som skaber ro, for at kapitalen kan vandre, er det så ikke meget fornuftigt, at man har en politisk overbygning, som gør, at man er med til at stække de store koncerners mulighed for at sjakre mellem landene og dermed undergrave mulighederne for at få økonomi til opretholdelse af et velfærdssamfund?
Line Barfod (EL), 2004-06-03:
Det lyder umiddelbart vældig fornuftigt.
Som hr. Ole Sohn er fuldstændig klar over, er Enhedslistens opfattelse af EU
ligesom af alle andre spørgsmål, at vi stemmer for den mindste forbedring og imod den mindste forringelse.
For os vil det klart være en forbedring
, hvis EU-landene bliver enige om at lave nogle minimumsregler på skatteområdet.
Det, der er problemet, er, som jeg forstod fru Margrete Aukens spørgsmål, hvis man skal give EU ret til at fastsætte skatteniveauet i de enkelte lande, selv om der ikke er enighed om det i EU.
Det mener vi ville være et problem, for der er vi bange for, at det så bliver de store selskaber, der kommer til at bestemme i stedet for, at det bliver borgernes interesser.
Ole Sohn (SF), 2004-06-03:
Hvis nu man forestillede sig, at man på EU-området, som jo nu kommer til at dække stort set hele Europa, lavede nogle minimumsregler, sådan at man i hvert fald ikke kunne gå under dem, på det grundlag, som landene nu kunne blive enige om, så kunne de lande, som mente, at det ville være formålstjenligt, hæve skatten.
Så undgik man, at man har selskabsskatteprocenter på 40 i nogle lande og på 0 i andre lande.
Så fik man måske en minimumssats på 30 pct., som er i den nederste del, hvor Danmark ligger i dag.
Så kunne vi måske hæve vores lidt, så vi fik et godt grundlag for fremtidens velfærdssamfund i Danmark.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-06-03:
Det, der undrer mig, er, at fru Marianne Jelved ikke tager imod invitationen.
Nu lyder det så, som om de skattelettelser, regeringen har gennemført, ikke er nok.
Jamen så tag dog imod invitationen til at samarbejde med en regering, der har styr på finanserne, og som har vist en ægte vilje til at lette skatten på arbejde, for vi erkender, at det er nødvendigt for at sikre, at flere kan komme i arbejde, og for at vi kan sikre den fremtidige vækst i vores samfund. Fra konservativ side samarbejder vi gerne om at gå videre i det spor, men det kræver jo også, at Det Radikale Venstre erkender, at det er nødvendigt at samarbejde med VK-regeringen, hvis man ønsker de resultater, man taler om, og det ikke blot er tomme ord.