runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Det giver selvfølgelig sig selv, at det er er problem.
Kommunerne kan i dag anvise 25 pct. af den mængde almene boliger, man har, og bl.a. i hovedstadsområdet og i flere af de andre store byer har man svært ved at få boliger nok til at løse de problemer, man skal, og man bliver nødt til at afvise folk, som ikke har noget tag over hovedet, og sige: Det er ærgerligt, men der er nogle, der har endnu større behov; der er folk, der ikke kun har to børn, men tre børn, og de trænger til at få tag over hovedet først.
Hvis man står i den situation i dag, og man så vedtager det her forslag, som jo beviseligt giver færre almene boliger og dermed mindre mængder at anvise af, vil problemet jo blive ekstremt meget værre, fordi mulighederne for at anvise bliver ringere.
Så for fremtiden kan det være, at grænsen ikke går mellem to og tre børn, men at man skal op og have fire eller fem børn for at kunne få anvist en bolig i Københavnsområdet.
Der er jo ingen tvivl om, at de erfaringer, man har specielt i England, men i øvrigt også i nogle af de andre lande, hvor man har prøvet det her i forhold til f.eks. det boligsociale og boligmangelen, er fuldstændig entydigt negative.
Det gør det meget, meget sværere at løse de problemer, og det efterlader langt flere mennesker simpelt hen uden tag over hovedet eller på nogle fuldstændig midlertidige løsninger.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det især vil ramme hårdt i hovedstadsområdet, hvor boligmangelen virkelig er strammet til.
Den øvelse står man med resultatet af i dag i form af lange ventelister til boliger, i form af mange mennesker, der ikke kan få anvist en bolig, men må bo i parker, må flytte ud af byen eller blive indkvarteret på hoteller og søge andre midlertidige løsninger.
Så man behøver ikke engang gå til England for at se de negative konsekvenser.
Vi har allerede begyndelsen til dem i København, og der er ingen tvivl om, at det vil blive
mange gange værre.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Nu har vi med skræk og rædsel set, hvordan det er gået i England, og vi ved, at rigtig mange er blevet boligløse.
Det her er jo en meget klar kopi af det, vi har set i England.
Jeg vil godt høre, hvad man fra SF's side forestiller sig, at konsekvensen vil være herhjemme.
Vi har i England set ældre mennesker, som ikke er i stand til at få et sted at bo.
De bor under broer, de bor på bænke i parker m.v. Men hvad forestiller SF sig egentlig, at konsekvensen vil være, når vi skal lave en sammenligning netop med det, der er foregået i England, og som er en klar kopi, man her prøver at lægge op til?
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Den konsekvens, jeg kan se det vil have for de lejere, der vælger at blive boende i deres lejlighed på uændrede vilkår, eller så godt som uændrede vilkår, er, at der vil komme den ændring, at der nu kommer en ejerforening, hvis der vel at mærke bliver solgt noget.
Vi ved det jo ikke.
Der er 470.000 almene boliger.
Vi forventer, at 5.000 bliver solgt, så det er meget, meget få, der vil opleve, at deres nabolejlighed vil blive solgt.
Det, der så sker, er, at der vil komme en ejerforening.
Der kan blive en lille administrativ udgift til at drive den ejerforening.
Jeg tror nu, det er meget, meget beskedent, hvad det vil koste.
Det kan godt være, at det vil koste et par kroner.
Det må vi så tage stilling til, og selvfølgelig bør det oplyses over for lejerne.
Når de skal stemme nede på afdelingsmødet om, hvorvidt de overhovedet vil tillade det og åbne op for salget i deres afdeling,
skal de selvfølgelig have at vide, at det kan koste et par kroner til administration til ejerforeningen.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Det var interessant.
Må jeg opfatte det sådan, at jeg for så vidt har fået et tilsagn fra den konservative ordfører, der siger, at de lejere, der af den ene eller den anden årsag, men specielt de lejere, der ikke har råd til at eje, ikke får negative konsekvenser af det her?
Vil det sige, at man fra De Konservatives side er parat til at støtte, at der skal ske ændringer i det her forslag, så vi sikrer, at det ikke bliver dyrere for de lejere, der bor der, som stadig væk bliver lejere, og at det ikke bliver ringere?
Der ligger i forslaget klart tilkendegivet, at der bliver taget lejerrettigheder fra beboerdemokratiet.
Det ligger klart tilkendegivet, at det kommer til at koste mere. Vil det sige, at De Konservative vil støtte ændringsforslag, som betyder, at de lejere ikke kommer til at betale mere?
For vi synes, det er hamrende urimeligt over for de lejere, som ikke har noget ønske om at flytte, eller som ikke har råd til at købe, at de skal betale mere, for at de få, der har råd til det, skal kunne gebærde sig.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Det vigtigste for os er da, at det her er et tilbud til lejerne.
Det vil der være nogle der vil være interesseret i.
De lejere, der er interesserede i at købe deres lejlighed, har nu mulighed for det.
Der vil være nogle, der overhovedet ikke er interesseret i det her, og selvfølgelig mener jeg da ikke, at det skal have nogen konsekvenser for dem. Der vil være nogle, der ikke har råd til at købe.
Der vil være nogle, der slet ikke har interesse i det, fordi de er meget glade for at være lejere i den almene sektor.
Det er også det, der ligger i hele forsøgsordningen.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Forslaget her lægger op til, at det bliver dyrere for de lejere, som bliver boende.
For manges vedkommende er det typisk også lejere, der ikke har råd til andet; de har ikke råd til at købe.
For dem betyder det, at de mister nogle af deres rettigheder, de i dag har som lejere.
Hvad har de egentlig af fordel af det her?
Hvorfor synes man egentlig fra De Konservatives side, at det er godt for de lejere?
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Det lyder til, at man har nogle spændende politiske møder i Enhedslisten med kup osv.
Jeg forestiller mig ikke, at det her skal foregå som noget kup.
Det er selvfølgelig vigtigt, at der er stor og bred oplysning om de muligheder, der ligger i den her forsøgsordning.
Men jeg nærer altså ikke den mistro til lejerne indbyrdes om, at man sådan skulle sidde og gemme på nogle oplysninger og sørge for, at de andre ikke får dem at se.
Selvfølgelig er det da vigtigt, at alle lejerne får kendskab til den her forsøgsordning og får at vide, at det er et rigtig, rigtig godt tilbud.
Hr. Keld Albrechtsen tror, at der vil sidde en eller anden lejer dernede og gemme oplysninger for de andre, men det kan jeg næppe tro.
Det er i hvert fald vores hensigt at sikre, at så mange som muligt får at vide, at her har de et rigtig godt tilbud, de kan benytte sig af.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Jeg synes ikke, det lykkedes fru Carina Christensen at besvare spørgsmålet.
Jeg stillede et helt præcist spørgsmål.
, hvis der er en afdelingsbestyrelse, som går ind for at sælge, fordi medlemmerne af afdelingsbestyrelsen selv har en personlig interesse i det?
Så sender de et stykke papir rundt til afdelingens beboere, der måske lige nøjagtig opfylder de formelle krav, men som desværre ikke rigtig indeholder nogen yderligere information.
Så er der måske ikke rigtig nogen beboere, der lige opdager det.
Nogle beboere kan slet ikke komme til et beboermøde; de kan være gangbesværede, de er måske blinde og kan ikke læse det, der bliver sendt ud.
Og afdelingsbestyrelsen er måske ikke så interesseret i lige at gøre dem opmærksom på det.
Så kommer der 25 beboere, og med et snuptag er det lige vedtaget.
Så sidder der 500 andre beboere, som ikke lige nåede at opdage, hvad der skete.
Hvorfor skal man vælge lige præcis den beslutningsmetode, som lægger op til et kup?
Der findes mange andre måder at træffe beslutninger på i en boligforening, der sikrer mod et kup.
Men ministeren har valgt lige nøjagtig den metode, der lægger op til et kup.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Jeg har sådan set lige svaret på det til hr. Morten Homann, men jeg gentager det gerne.
Kommunen kan sige: Ja tak, vi vil gerne med i forsøgsordningen.
Og hvis der er et flertal blandt lejerne, kan det gennemføres.
Boligorganisationen kan alternativt også sige: Ja tak, vi vil gerne være med.
Og hvis der så er et flertal for det blandt lejerne, kan man gennemføre forsøgsordningen.
Det er de to indfaldsvinkler, der er, og vi håber selvfølgelig, at der er så mange som muligt, der vil vælge at deltage i det her.
Så kan jeg forstå, at hr. Keld Albrechtsen forestiller sig, at alt det her bliver foretaget i et meget, meget dunkelt kælderlokale nede under de almene boliger, men sådan forestiller jeg mig det slet ikke.
Det er selvfølgelig vigtigt, at vi nu, når vi får vedtaget den her forsøgsordning, får oplyst lejerne i de almene boliger om de mange fordele, der ligger i den her ordning, og får fortalt dem, at det faktisk er et rigtig, rigtig godt tilbud, og at de derfor selv må håbe, at de får lov at udnytte det her tilbud.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Hr. Morten Homann var netop inde på spørgsmålet om den boligsociale anvisning fra kommunerne og deres mangel på løsningsmuligheder i England, og han kunne også se nogle klare tendenser til, hvad der vil ske i Danmark.
Hvordan forestiller man sig fra SF's side, at det her egentlig kunne risikere at forekomme, hvis vi kigger på en 25 pct.s anvisningsret, men hvor mængden af boliger bliver færre?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
... er fru Carina Christensen klar over, hvor spinkel en boligdemokratisk proces man forudsætter som beslutningsproces i det her forslag, når virkelig alvorlige beslutninger plejer at forudsætte en langt større gennemarbejdethed i beboerdemokratiet?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-03-30:
Jeg har jo ikke været tæt på det lovforberedende arbejde, så det er et lidt vanskeligt spørgsmål at svare på.
Men jeg kan se af høringssvarene, at der fra nogle af organisationerne fremføres stærke betænkeligheder ved, at de ikke har været inddraget tilstrækkeligt under udarbejdelsen af forslaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-30:
Det tror jeg egentlig hr. Morten Homann er fuldstændig enig i.
Jeg har selvfølgelig noteret mig, at en række organisationer af både den ene og den anden art, nogle helt pr. automatreaktionen, er imod forslaget.
Vi har imidlertid valgt at lytte til bl.a. lejerne og give lejerne den mulighed, og at jeg ikke er helt enig med KL, er der jo ikke så meget at gøre ved.
Med hensyn til boligbyggeriet mener jeg, det er skudt rent forbi.
Vi øger boligmassen med forslaget.
Man kan blive ved med at gentage, at forslaget giver færre og færre boliger, i så lang tid, at folk begynder at tro på det, men sådan er det jo ikke.
Jeg synes, jeg har givet klart udtryk for, at de erfaringer på området, man har gjort i England, kan man ikke overføre til danske forhold.
Englænderne solgte jo ikke de almene boliger til lejerne til markedsprisen.
Der blev spekuleret og spekuleret i forholdet i England, og der blev ikke bygget nye boliger.
Men det er jo ikke det, der bliver tilfældet her.
Vi er gået fra under 7.700 tilsagn i 2001 op til 16.000 på bare 1 år, og det skal Socialdemokratiet selvfølgelig også kvitteres for sammen med Det Radikale Venstre, sammen med Kristendemokraterne, sammen med Venstre og sammen med Det Konservative Folkeparti.
Dansk Folkeparti er lige i dette moment skeptisk, men til det kan jeg blot sige, at boligmassen forøges med forslaget.
Det er jo det, der er fakta i denne sag, men det er rigtigt, at cursoren flytter sig lidt, alt efter om det er en ejerbolig, eller det er en almen bolig.
Morten Homann (SF), 2004-03-30:
Tak til ministeren for besvarelsen.
Ministeren siger, at kommunerne får et meget stærkt redskab til at bekæmpe ghettodannelsen.
Jeg kan forstå, at det ikke gør noget indtryk på ministeren, at erfaringerne fra andre lande, hvor man kørt sådan lignende ordninger, ret ensidigt går i den modsatte retning, nemlig at man får forstærket ghettodannelsen, men jeg havde i det mindste en forhåbning om, at det kunne gøre et vist indtryk på ministeren, at Kommunernes Landsforening ikke mener, man får stærkere redskaber.
Jeg vil godt spørge: Hvordan forholder ministeren sig til, at Kommunernes Landsforening ikke kan se de stærke redskaber, som ministeren påstår kommunerne får?
Tilsvarende vil jeg godt spørge: Ministeren mener, at resultatet bliver flere boliger, men hvordan i alverden kan det så være, at f.eks. Kommunernes Landsforening i sit høringssvar stiller sig meget skeptisk over for lige netop det punkt og siger, at det ikke vil give incitament til, at der bliver bygget flere boliger, og at hele regeringens tankegang om, at de penge, der kommer ind, skal bruges til nye boliger, derfor viser sig ikke at holde vand?
Tove Videbæk (KD), 2004-03-30:
Jo, det kan jeg.
Man ønskede at sælge ud for at komme ned på et mere rimeligt niveau, og det var så det niveau, som vi har i Danmark, som de syntes var rimeligt.
Det kan jeg godt bekræfte.
Lissa Mathiasen (S), 2004-03-30:
Nu da Holland også er kommet ind i billedet, så synes jeg lige, at vi skal dvæle ved det et øjeblik.
Kan fru Tove Videbæk ikke bekræfte, at situationen, udgangspunktet i Holland er lige nøjagtig den modsatte af, hvad den rent faktisk er her i Danmark?
I Holland havde man og har man en meget, meget, meget stor overvægt af lejeboliger.
Det var grunden til, at man godt ville ned i antal, så man fik en balance mellem ejer- og lejeboliger, der nogenlunde svarede til de danske forhold.
Det var sådan set det, de stræbte efter.
Herhjemme har vi den modsatte situation.
Vi har mangel
på lejeboliger.
Og så meget mere grotesk virker det faktisk, at man ønsker at sælge ud af vore lejeboliger, for det er rent faktisk dem, vi har mangel på.
Kan fru Tove Videbæk ikke bekræfte det?
Tove Videbæk (KD), 2004-03-30:
Det indtryk, som sidder tilbage fra Holland, er jo faktisk, at de havde et vældigt besvær med at sælge boligerne.
De kunne slet ikke komme af med dem, for der var ingen, der ville købe dem.
De pressede på, og de gjorde alt, hvad de kunne for at gøre folk interesserede i at købe de boliger, men folk ville simpelt hen bare ikke købe dem.
De havde en vis kvote, som de måtte sælge af over en årrække, og de kunne simpelt hen ikke komme af med dem.
Jeg kan da også bekræfte, hvad der bliver sagt, at det ikke er den model, vi har i Danmark.
Det tror jeg også at jeg sagde i mit ordførerindlæg.
Det er ikke den samme model, og derfor kan vi jo håbe, at det ikke er de samme ting, vi kommer til at opleve her i Danmark.
Carina Christensen (KF), 2004-03-30:
Nu kan jeg forstå på fru Tove Videbæk, at fru Tove Videbæk kan huske rigtig meget fra vores tur til England, og det er selvfølgelig godt at høre.
Jeg vil gerne spørge fru Tove Videbæk, om hun også kan huske, hvad vi oplevede i Holland.
Boligudvalget har jo også været på tur til Holland.
Kan fru Tove Videbæk bekræfte, at de i Holland havde meget stor succes med deres model for salg af almene boliger?
Og kan fru Tove Videbæk i øvrigt bekræfte, at hverken den engelske model eller den hollandske model er modeller, som vi implementerer her i Danmark?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
De Radikales ordfører ville jeg godt spørge om det, vi i Socialdemokratiet ville kalde for det demokratiske underskud
i det her, altså at både kommuner og boligorganisationer i 2 år har gået og ventet på det her forslag.
Er det hr. Niels Helveg Petersens indtryk, at det her har været grebet an på en facon, hvor man kan sige, at det giver mulighed for at skabe et samarbejdsklima mellem både kommuner og boligorganisationer for at få fremmet det her?
Er det De Radikales ordførers opfattelse, at man har ønsket at indgå i en dialog om det her meget ideologisk betonede forslag?
Tove Videbæk (KD), 2004-03-30:
Vi kan da bestemt sige, at det, vi så, havde en vis boligsocial virkning, men det var i den forkerte retning, for vi så jo, at der var boliger, der stod tomme i nogle områder, og andre steder kunne mennesker ikke få boliger.
Det var de helt forkerte virkninger.
Det var i hvert fald ikke de tilsigtede virkninger. Men det er jo en lidt anden måde, det skal foregå på herhjemme, så jeg kan da kun håbe, at vi ikke kommer til at se de her realiteter herhjemme.
Jeg kan kun håbe, at regeringen vil opnå det, som den ønsker at opnå med forslaget, for det er jo nogle positive ting, regeringen ønsker at opnå med det.
Det må jeg håbe at den opnår.
Men med erfaringerne fra England i bagagen, kan jeg godt være lidt bekymret og være lidt trist til mode.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg kan så i øvrigt sige, at han er lige så meget modstander af det her, som jeg er.
Det bliver jo nævnt, at der var sociale problemer i kølvandet på det her, og jeg skal blot spørge fru Tove Videbæk, om hun har en fornemmelse af det, som bliver nævnt af flere ordførere, nemlig at det skulle have nogle, om jeg så må sige, genoprettende virkninger, at man lavede blandede ejerformer i de dårligste kvarterer, at det altså skulle have en effekt.
Er det fru Tove Videbæk og Kristendemokraternes opfattelse, at det her kan have boligsociale virkninger, altså forstået i positiv retning, at det vil stoppe ghettoiseringsproblemer, og at det i øvrigt vil give en forbedring på det felt?
Hvis vi skal forsøge at koble de erfaringer, vi fik på den tur til Liverpool, hvor der i øvrigt var en ganske høj arbejdsløshedsprocent, og derfor gav det selvfølgelig også en forskel set i forhold London, med en effekt her ...
Tove Videbæk (KD), 2004-03-30:
Jo, jeg kan desværre bekræfte det, som hr. Jens Kramer Mikkelsen siger.
Jeg tog faktisk til England med et åbent sind og var sådan optaget af, om der var noget, som jeg synes vi kunne hente og lære af.
Men jeg synes bestemt ikke, at der var noget, der var værd at lade sig inspirere af.
Det var netop sådan, som jeg også sagde i min ordførertale, at almindelige mennesker ikke havde råd til at bo der længere.
I Liverpool havde man næsten indtryk af, at det var en tredjedel af byen, der stod tom.
Det var næsten som de her byer ude i det vilde vesten, hvor det var hus efter hus efter hus, der stod tomt.
Det var næsten som spøgelsesbyer.
Vi var faktisk lidt forskrækkede over at se, at det faktisk var det, der var blevet resultatet i sådan en by som Liverpool.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jeg vil godt spørge lidt ind til de erfaringer, som Boligudvalget fik, da de var i London, hvor jeg også havde mulighed for at deltage i den tur til London og Liverpool.
Jeg vil godt spørge fru Tove Videbæk, om hun kan bekræfte, at det, vi så i London og Liverpool, ikke var værd at lade sig inspirere af, og i øvrigt bekræfte, at det, vi så i London, var, at beboere, der havde det, vi vil kalde for sådan helt almindelige job, helt almindelige mennesker, i virkeligheden, efter at det var indført, var udsat for det, man kunne kalde en udskiftning, hvor de altså reelt ikke havde mulighed for at blive boende i London, fordi de med de indtægter, de havde som helt almindelig lønnede - jeg tror, at fru Tove Videbæk selv nævnte det - skolelærere, politifolk, sygeplejersker osv. reelt ikke havde råd til at blive boende og vedligeholde deres bolig.
Og kan fru Tove Videbæk bekræfte, at det, vi så i Liverpool, var endeløse rækker af tomme huse, som folk havde været nødsaget til at forlade i nattens mulm og mørke, fordi
de simpelt hen ikke havde råd til at vedligeholde deres huse
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-03-30:
Jeg må sige, at den bureaukratiske opbygning af dette forslag er ikke overbevisende.
Jeg er helt sikker på, at det bureaukrati, der skal bygges op for en forsøgsordning for 3 år, vil blive uhyre omfattende, og at vi vil se en meget besværlig sagsgang.
Det er ikke ideologi, det er et meget praktisk og pragmatisk synspunkt, som jeg mener både borgerlige og ikkeborgerlige burde kunne enes om.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-30:
Jeg er meget glad for, at hr. Niels Helveg Petersen i sin gennemgang af forslaget hæfter sig ved det problem, der ligger i, at vi her står over for et så utrolig bureaukratisk forslag, for det opfatter jeg sådan, at hr. Niels Helveg Petersen i virkeligheden ville have støttet Enhedslistens forslag, hvis det var kommet til behandling, før regeringen nåede at fremsætte sit forslag, men lad det nu ligge.
Det, jeg egentlig vil spørge hr. Niels Helveg Petersen om, er: Der tales jo så meget om ideologier, og ministeren og de borgerlige ordførere påstår, at vores modstand er ideologisk, at venstrefløjens modstand er ideologisk.
Jeg er socialist, og hr. Niels Helveg Petersen er borgerlig
, men ikke desto mindre er vi jo enige om, at det her forslag ikke duer.
Tyder det ikke på, at det sådan set bare simpelt hen er et dårligt forslag, og at det ikke rigtig har noget med ideologi at gøre?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-03-30:
Nu har regeringen jo lov til at være ideologisk, og de har oven i købet fremlagt syn på dette her for befolkningen, så jeg har såmænd ikke noget imod, at en regering er ideologisk, men jeg mener, at det er praktisk for en regering, og det er klogt af en regering at sørge for at forhandle grundigt med de berørte organisationer; det er en ualmindelig klog skik.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2004-03-30:
Jo, men noget, der i virkeligheden godt kan undre lidt, og som jeg på den tidligere debat har hørt har undret flere ordførere, er indholdet af mange af de høringssvar, der ligger, i forbindelse med, at både ministeren og flere borgerlige ordførere hele tiden har sagt, at det er sådan en meget ideologisk betonet debat, når vi tog afstand fra det her.
Hvis man læser et helt tilfældigt valgt eksempel, KL's
høringssvar,
så vil det jo være lidt vanskeligt at sige, at det er et ideologisk betonet nej til det her, for KL, hvis formand jeg mener er en Venstremand, tager afstand fra det her.
Per Stig Møller (KF), 2004-03-30:
Jeg tror, Socialdemokraterne holder en kaffeklub derovre sammen med en enkelt Venstrekvinde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-03-30:
Jeg forstår på Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, at det, vi står med her, denne her grundlov for en ny Union eller for opbygningen af Unionen, er en af de mest folkelige traktater, som vi nogen sinde har set.
Jeg tror, fru Charlotte Antonsen brugte det udtryk.
Så vil jeg bare nærmest som en formalitet spørge - for jeg er da sikker på, at folket ikke skal formenes adgang til en folkelig traktat - om vi ikke med det samme kan blive enige om, at den her enormt folkelige traktat selvfølgelig skal husstandsomdeles til alle borgere, så de kan få mulighed for at afprøve den påstand fra fru Charlotte Antonsen. Vil Venstre give sit tilsagn om det her fra debattens begyndelse, når vi til sin tid skal stemme om det?
For det andet sagde fru Charlotte Antonsen, at EU jo skal kunne fungere efter udvidelsen, og at der derfor er behov for den her nye traktat.
Men var det ikke Nicetraktaten, der var det? For det tredje kunne jeg godt tænke mig at spørge, om Venstre i forbindelse med denne debat kan garantere, at man ikke vil være med til at anbefale et forslag til unionstraktat, som ikke sikrer hvert enkelt land en kommissær.
Charlotte Antonsen (V), 2004-03-30:
Besvarelse
Kristian Jensen (V), 2004-03-30:
Jeg forstår udmærket, at man har lyst til at være helt sikker på, hvad ændringsforslagene går ud på.
Jeg har stor forståelse for, at man gerne vil vide, hvorledes lovforslaget skal tolkes i forhold til senere domstolsprøvelse.
Men hvis man ønsker den slags oplysninger, så er det igennem Skatteudvalget, man er nødt til at stille spørgsmålene. For alle de henvendelser, hr. Ole Stavad måtte have til forskellige eksterne rådgivere, bliver ikke draget med ind som en del af det lovforberedende grundlag, når domstolene på et senere tidspunkt skal bruge denne her lovgivning.
Så man er nødt til at gå den vej, som hr. Jacob Buksti signalerede, at man ville gå, nemlig at man ønskede at få uddybet spørgsmålene, at man ønskede at have et fornyet udvalgsarbejde.
Hr. Jacob Buksti nævnede ikke med et eneste ord, at man skulle udsætte denne her lovgivning, fordi man havde nogle venner, man skulle ringe til og spørge, hvad de syntes om lovgivningen.
Jeg kan stadig væk ikke forstå, at man er utilfreds med, at skatteministeren rent faktisk lytter til de indsigelser, der bliver gjort; helt op til deadline bliver der lyttet til de indsigelser, der kommer, og der bliver rettet ind netop for at få lukket de skattehuller, der måtte være.
Vi havde faktisk hellere set, at de blev lukket tidligere, end de bliver nu.
Nu bliver lovforslagets ikrafttrædelse en smule udskudt, og det er der sådan set kun oppositionen at takke for.