runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg ved ikke, om der er nogen af de tilstedeværende eller af dem, der måtte se eller lytte på det her, som har ladet sig besnære af hr. Poul Fischers fremstilling, men der er jo to - eller mindst to - meget alvorlige brister i den argumentation, som hr. Poul Fischer giver.
For det første er den model, som regeringen fremlægger i forbindelse med strukturreformen, jo en model, hvor man først sætter ind imod yderligere takststigninger i forbindelse med indfasning af reformen.
Det er jo nogle år ud i fremtiden
, og i den periode, som ligger indimellem - og det vil jeg godt bede hr. Poul Fischer om at bekræfte - er der ikke noget til hinder for, at taksterne kan stige yderligere.
Tværtimod er der meget klare indikationer fra amterne på, at der vil ske voldsomme takststigninger som følge af, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen har fjernet taksttilskuddet.
Så ved at vente til 2007 er man altså med til, at taksterne kan stige yderligere.
Den anden del af det er, at der udelukkende er tale om et loft.
Der er jo ikke tale om, at man sætter taksterne ned igen og dermed prøver at bryde den onde cirkel, som Dansk Folkeparti har været med til at bringe den kollektive trafik i.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg havde egentlig ventet, at ministeren ville besvare de spørgsmål, der er stillet.
Det er i og for sig en god skik.
En af grundene til, at man har et parlament, er, at man diskuterer tingene og svarer på spørgsmålene, ikke mindst ministrene, som har ansvaret.
Jeg håber ikke, at det er en ny og generel linje i regeringen, at man har aftalt, at nu vil man altså ikke svare på spørgsmålene længere.
Det synes jeg vi har oplevet hele dagen igennem fra ministrenes side, så derfor håber jeg, at i hvert fald ministeren vil komme op og svare på et af de spørgsmål, som den her debat har kredset om, nemlig: Hvad sker der i 2005 og 2006?
Nu har vi fra oppositionens side fremsat et forslag, som giver garanti til buspassagererne for, at der kommer en prisnedsættelse, hvis vi kan skaffe flertal i Folketinget, inden finansloven skal vedtages, og at der kommer en ny model med et maksimum for, hvor stor andel hver enkelt buspassager skal betale af de samlede udgifter, så der også i fremtiden er styr på priserne.
Det betyder jo, hvis oppositionens forslag kan blive vedtaget, at der kommer tryghed omkring den kollektive trafik allerede fra 2005, og at det således også bliver muligt f.eks. at disponere i husholdningerne, således at man måske beslutter, at man ikke vil købe bil nummer to, men hellere bruge den kollektive trafik.
Så kan vi få tingene ind i en god gænge.
Men ministeren er jo gang på gang blevet stillet spørgsmålet: Risikerer vi nu endnu et prishop i 2005 og 2006 og ved introduktionen af en strukturreform, for de garantier, ministeren giver om begrænsning af prisstigninger, ligger jo langt ude i tiden, nemlig helt ude i 2007?
Det spørgsmål synes jeg ministeren skulle besvare, for det er jo det, vi umiddelbart står over for.
Der er jo ikke ret lang tid til, at vi skal til at forhandle om en finanslov for 2005, og vi vil hjertens gerne fra Enhedslistens side indgå en delaftale i forbindelse med finansloven, hvor vi får en løsning af takstproblemet ind fra 2005.
Det bekymrer os, at hr. Poul Fischer i dag kan oplyse til Folketinget, at hvad angår takster i 2005 og 2006 - nu håber jeg, at jeg korrekt refererer, hvad hr. Poul Fischer sagde, ellers må han jo gøre indsigelse, men jeg mener, at hr. Poul Fischer beskrev situationen sådan - så måtte amterne og kommunerne selv finde ud af det, hvis taksterne skulle stige, eller hvis busser skulle nedlægges.
Det mener jeg var meldingen fra hr. Poul Fischer.
Han sagde så, at han da helst så, at de lod være med at sætte taksterne op, og at de opførte sig pænt, men han kunne ikke gøre noget ved det, hvis takststigningerne galopperede og busserne blev nedlagt.
Det vil jeg da gerne sende videre til ministeren.
Er det også hans opfattelse, at i 2005 kan taksterne stige, som de vil, og at busserne kan blive nedlagt, som man vil rundtomkring?
Så det spørgsmål ville jeg så mindeligt bede ministeren komme op og besvare.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Det er socialt ansvarligt, at man siger ja til en takstpolitik, der fremover lægger op til, at taksterne i den kollektive trafik stiger med pris- og lønudviklingen.
Det er at være ansvarlig, i stedet for at det har dinglet rundt med forskellige prisniveauer i de forskellige trafikselskaber.
Det ser ud til, at der med det oplæg, der er fra regeringen, og som vi har bakket op, på sigt bliver orden i tingene.
Med det forslag, der er lagt frem, kan man få ens takststruktur over det ganske land, og det må da være godt.
Carsten Bo Jensen (S), 2004-05-18:
Jeg synes ærlig talt uden på nogen måde at ville være uforskammet, at det lyder hyklerisk.
Jeg kan ikke rigtig forstå, at man kan påberåbe sig en høj grad af politisk og social indignation, samtidig med at man bakker op om et skattestop, som alle mennesker ved koster ufattelig mange penge, og lader de socialt svageste, som andre også har været inde på, i stikken i spørgsmålet om den kollektive trafik. Jeg synes, at man skylder de mennesker, som Dansk Folkeparti påberåber sig også at tage hånd om, en forklaring, der er væsentlig bedre, ellers lyder det hult; det lyder som hykleri fra Dansk Folkepartis side.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Det er da korrekt, at vi i Dansk Folkeparti har beklaget de stigninger, der har været, og vi har da på nogle områder også følt, de var uanstændig høje.
Det har jo så også vist sig i den rapport, vi fik, at HUR-områdets stigninger i princippet var for store, hvis man i HUR-området stadig væk havde bidraget med det til den kollektive trafik, som man har gjort tidligere.
Med hensyn til de maksimumsstigninger, som forslaget til vedtagelse lægger op til: Jamen er der noget, der er bedre, end at lade priser følge pris- og lønudviklingen?
Det er da at køre i faste priser.
Carsten Bo Jensen (S), 2004-05-18:
Når vi nu har - og det er jo en kendsgerning, som jeg også har hørt hr. Poul Fischer nævne flere gange - en situation, hvor priserne på den kollektive trafik f.eks. i hovedstadsområdet er steget voldsomt og væsentligt ud over den almindelige pris- og lønstigning, så har jeg lidt svært ved at forstå, at man ikke kan tilslutte sig det forslag til vedtagelse, der ligger, og som jo siger, at der ønskes en maksimumsgrænse for den andel af taksterne i den kollektive trafik, som passagererne skal betale, og at der ønskes forbedringer, herunder en nedsættelse af taksterne.
Hvorfor kan man ikke støtte det med den sociale profil, som man givetvis har?
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Vi tænker sandelig da på de dårligst stillede, og det gør vi jo ved at bakke op om regeringens forslag for 2007: at stigninger i den kollektive trafik ikke må være højere end pris- og lønudvikling; det er da netop at tænke på det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Som jeg har forstået Dansk Folkepartis politik, er partiet meget optaget af de socialt dårligst stilledes situation her i landet.
Det er faktisk, hvad skal vi sige, et indsatsområde, som også Det Radikale Venstre er meget optaget af.
Af samme grund kunne man spørge: I stedet for at en kommune fik sine penge ind ved at hæve taksterne i den kollektive trafik, ville det så ikke været noget mere hensigtsmæssigt, at man hævede skatten?
Med andre ord: Hvordan hænger skattestoppet sammen med de holdninger, som Dansk Folkeparti i øvrigt siger man har, men som vi meget sjældent ser praktiseret fra Dansk Folkepartis side?
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Dansk Folkeparti bakker op om skattestoppet, det er helt klart.
Men det ændrer jo ikke ved, at der ved kommuneaftalerne - uden at jeg skal gå dybere ind i dem - tilflyder kommunerne og amterne flere penge år for år ud over den almindelige pris- og lønudvikling.
Derfor er det jo igen en prioritering i kommunerne og de amtslige trafikselskaber, hvorledes taksterne skal udvikle sig.
Endelig synes jeg heller ikke, at man har været specielt dygtige til at effektivisere og skære til i trafikselskaberne.
Det kunne jo godt være, at der er nogle ruter, der ikke er så meget fornuft i.
Jeg skal ikke gå i dybden i de enkelte trafikselskabers politik, men konstatere, at det er disse selskaber, der suverænt bestemmer omfanget af den kollektive trafik og taksterne.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Dansk Folkeparti og regeringen har gennemført et skattestop, og man kan sige, at fordelen ved skattestoppet er især stort for de rigeste mennesker i samfundet, og samtidig har vi så i den periode, hvor skattestoppet har virket, kunnet konstatere meget, meget store takststigninger, og takststigninger i den kollektive trafik har det med at vende den tunge ende nedad,
det vil altså sige, at takststigninger går ud over de fattigste i samfundet.
Trigger det ikke hr. Poul Fischers sociale indignation, at hans parti er med til at gennemføre et skattestop, som er til fordel for de rigeste i samfundet, og det kompenseres så med takststigninger, der først og fremmest går ud over de fattigste?
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Dansk Folkeparti på folketingsniveau har jo ingen kommentarer til det.
Vi kan sige til vores politiske folk i amterne og kommunerne, hvad det er, vi ønsker, og vi ønsker ikke en prisstigning i den kollektive trafik, der er højere end pris- og lønudviklingen, men hvis det politiske system på de niveauer fastsætter en anden takst, jamen så er det jo den, der er bestemt.
Når vi får den nye struktur, bliver det jo nogle politiske prioriteringer, hvad man vil bruge skattemidlerne til, og det kan da godt ske, at der fremover bliver skåret ned i den kollektive trafik i kommunerne, men det kan da også ske, at man vælger at bruge nogle af skattepengene til at yde et større tilskud, hvis ikke man kan effektivisere sig til det.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Hr. Poul Fischer må i hvert fald vide, at han taler imod bedre vidende nu.
, og hvis han har læst den tidligere rapport om udviklingen i taksterne, så vil han vide, at Folketinget spiller endog en ganske væsentlig rolle i udviklingen af taksterne i kommuner og amter.
Så det, at Dansk Folkeparti har været med til at fjerne tilskuddet til taksterne,
Men hr. Poul Fischer undgik jo behændigt dermed at svare på mit spørgsmål, nemlig: Hvad er Dansk Folkepartis svar til de mennesker, som i løbet af årene fra 2005 til 2007 skal betale højere takster som følge af Dansk Folkepartis politik?
Og hvorfor vil Dansk Folkeparti ikke være med til så i det mindste, når man endelig griber ind, så at gribe ind med at sænke taksterne i stedet for blot lægge et loft over de alt, alt for høje takster?
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Hvis hr. Morten Homann tænker på perioden fra 2005 til 2007 i amter og kommuner, jamen så er det jo dem, der suverænt bestemmer taksterne i deres område; det har vi ingen indflydelse på, og det skal vi heller ikke have nogen indflydelse på.
Vi må respektere, at der er forskellige politiske niveauer her i landet, hvor man har forskellige kompetencer.
Vi har kompetencen på DSB-området, og vi lever op til, at stigningerne svarer til pris- og lønudviklingen.
De amtslige trafikselskaber har åbenbart valgt en anden prioriteringsmodel, som vi ikke synes er god, for vi synes
ikke, det er rimeligt, at priserne dér skal stige med mere end pris- og lønudviklingen, men det er jo amternes kompetence at bestemme taksterne.
Der var jo ikke så meget spørgsmål i det.
Der er jo mange trafikselskaber, og man kan ikke skære alle over én kam.
Det, man falder over, er selvfølgelig de tre trafikselskaber, hvor vi kan se, at man decideret har nedsat tilskuddet til den kollektive trafik, og der er HUR jo den store partner i det spil.
Poul Andersen (S), 2004-05-18:
Jo, men det var bare sådan lige et lille vink om, at det jo godt kunne være, at der var andre steder, man lige skulle fokusere, at det ikke kun var i HUR, der måske var nogle ting, der ikke havde været så velfungerende, og at der eksempelvis der, hvor man kan sige, at der har været sat fokus på tingene hele tiden, i DSB, også havde været nogle prisstigninger.
Det var også det, jeg i min tale her i dag gjorde gældende: at der jo er en baggrund for de ting, og det er jo simpelt hen, at der er sket nogle ting, som man har været nødt til at kompensere for.
Det, der er vigtigt, er, om de penge, vi giver til, at taksterne skal holdes nede, også bliver anvendt til det, og det er de jo i store træk blevet også for HUR's vedkommende.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
DSB S-tog er jo med i takstsamarbejdet her, så det følger en anden prisudvikling, men DSB's priser følger i gennemsnit pris- og lønudviklingen.
Jeg er med på, at hr. Poul Andersen har spurgt til nogle konkrete strækninger, og der kan man godt finde divergenser, men tager man over hele skalaen, så skal det følge pris- og lønudviklingen.
Det er det, der fremgår af den nye kontrakt, der er indgået med DSB, og den svarer til, hvad der har været gældende tidligere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg hører SF's forslag til vedtagelse som en slags detaljering og udbygning i forhold til det forslag, som er fremsat af Socialdemokratiet, Kristendemokraterne, De Radikale og Enhedslisten.
Jeg tror, det vil være godt at få det signal ud og sikre, at vi kan markere, at vi har en samlet opposition i det her spørgsmål, og derfor håber jeg, at hr. Morten Homann kan bekræfte, at SF er til sinds at støtte det forslag til vedtagelse, som de fire partier har fremsat.
Jeg forstår udmærket godt, at hr. Homann gerne allerede nu vil sætte en bestemt procent på den andel, som passagererne maksimalt skal betale.
Jeg personligt ville da gerne have en endnu lavere procent end de 50, men det når vi frem til, når vi skal præsentere et finanslovudspil på det her område med henblik på at få en takstnedsættelse pr. 1. januar 2005.
Jeg havde sådan set gerne ønsket, at de fem partier kunne have stillet det fælles i dag, men hvis hr. Homann kan give et positivt tilsagn, er det jo fint.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Jeg må sige, at der selvfølgelig også er en grænse for, hvor høj vi synes, at benzinpriserne kan være.
Det vil sige, at vores skattemodel selvfølgelig er fleksibel på den måde, at vi til enhver tid er nødt til at se på, hvor højt priserne ligger.
Men jeg vil gerne understrege, at priserne på benzin har været meget langt nede i rigtig lang tid, og det har ikke været til gunst for den kollektive trafik.
Så det, man må sørge for at anlægge her, er et helhedsperspektiv.
På den ene side gælder det om at få skatten på arbejde ned, sådan at vi kan få flere mennesker i arbejde, og på den anden side er det vigtigt, at vi ikke laver en afgiftsstruktur, som f.eks. gør det fuldstændig umuligt at bo ude på landet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Grunden til, at jeg beder om at måtte stille et spørgsmål, er, at jeg tror, der er noget, hr. Svend Heiselberg ikke er opmærksom på, som han bør have at vide. Som jeg har forstået det, har Det Radikale Venstre foreslået, at vi lægger 1 kr.s afgift på benzinen.
Og det er jo den såkaldte incitamentsstruktur, der vil gøre, at der så vil komme flere over i den kollektive trafik, for så er det de 9 kr., det koster nu, og så 1 kr. ovenpå, og det bliver en rund 10'er for en liter benzin.
Det er da noget, der hjælper.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Nu kommer det selvfølgelig an på, hvor langt man skal køre, men jeg har selv siddet og regnet på det transportfradrag, der er nu, og selv med de benzinpriser, der er nu, kan man i en række tilfælde være heldig at få dækket sine udgifter ind. Men det er da klart nok, at der ikke er så stor fordel ved transportfradraget, som der har været.
Til gengæld er der nogle, som har tjent nogle penge i den periode, hvor der var krig på benzinpriserne.
Så man må håbe på, at der er nogle, der har sparet op.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Jo, det kan jeg forstå, men det er ikke, fordi det er så lang tid siden, at De Radikale netop havde det som et ønske, at man skulle fjerne det transportfradrag.
Men jeg forstår, at det har man så ikke længere. Men alligevel bliver det vel ikke dækket
helt ind på grund af de høje benzinpriser, der nu er på 9 kr. Så det ville være rimeligt, når man nu skal til at se på det hele,
at man også så på benzinpriserne, for der er jo mange mennesker, der er stærkt afhængige af deres bil, og som ikke kan udnytte den kollektive trafik til at komme frem og tilbage til deres arbejdsplads.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Man kan sige, at det gør man i forvejen, i og med at der er et transportfradrag, og Det Radikale Venstre har ikke til hensigt at ændre på transportfradraget.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Det er jo nogle tomme løfter, hr. Albrechtsen giver udtryk for, når hr. Albrechtsen nævnede finansloven.
For det forholder sig rent faktisk sådan, at hr. Albrechtsen overhovedet ikke vil stemme for finansloven.
Derfor er vi jo villige, så at sige, for vi vil gennemføre det i forbindelse med finansloven.
Hr. Albrechtsen stemmer ikke for finansloven, og derfor kan hr. Albrechtsen heller ikke gå hen og skaffe de penge.
Jeg vil gerne stille fru Elsebeth Gerner Nielsen et spørgsmål.
Man har så mange overvejelser over, hvad man skal gøre for dem, der skal fragtes rundt i landet, men der er mange, der er afhængige af biler.
Jeg vil da gerne spørge, om man har overvejelser om - nu hvor benzinprisen ligger på omkring 9 kr. - at give tilskud i en eller anden form til bilisterne, så man kan få sat de udgifter ned.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Det er jeg bange for at jeg ikke helt forstod.
Hvis man læser både SF's forslag til vedtagelse og også det forslag til vedtagelse, som fru Elsebeth Gerner Nielsen er medforslagsstiller til, så anbefaler man netop en bestemt grænse for, hvilken andel passagererne skal betale.
Det afviser fru Elsebeth Gerner Nielsen nu selv.
Men mit spørgsmål gik i virkeligheden på noget helt andet, nemlig: Når man har meldt ud, at man ønsker at halvere taksterne i den kollektive trafik, gælder den målsætning om at halvere taksterne så kun med den nuværende kommunale struktur?
Den radikale holdning om at halvere taksterne gælder altså ikke, hvis man ændrer den kommunale struktur til at være noget andet - så er det lige pludselig en anden målsætning, man har.
Jeg synes bare, det er lidt svært at finde ud af, hvor man har Det Radikale Venstre: Hvordan skal taksterne nedbringes, og hvilket niveau skal de nedbringes til?
Dernæst var der mit andet spørgsmål: Hvis en afgift på de tunge køretøjer nu ikke er tilstrækkelig til at nedbringe taksterne, som Det Radikale Venstre peger på, vil man så enten nedbringe taksterne noget mindre, så priserne bliver højere, eller vil man file på sit såkaldt intelligente skattestop?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Da vi i sin tid kom med vores første bud på, hvad det er, vi sigter mod, havde vi endnu ikke set et forslag til strukturreform.
Det foreligger nu, og vi synes, at det ville være fuldstændig naturligt at lade det her spørgsmål indgå i debatten om strukturreformen.
Hvor meget den kollektive trafik kommer til at koste i fremtiden,
Det er da muligt, at der f.eks. kan gennemføres nogle rationaliseringer i kraft af den strukturreform, vi står over for.
I stedet for nu at lægge os fast på et bestemt niveau for, hvor stor en andel den enkelte passager kan komme til at betale, så er det bedre at lade det spørgsmål vente på et svar, indtil vi har resultatet af strukturforhandlingerne, og indtil vi står over for en ny finanslov.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg vil gerne sige tak til den radikale ordfører og gruppe og bare lige have et par ting opklaret.
Det Radikale Venstre og SF er fuldstændig enige i, at vi skal have sat taksterne i den kollektive trafik ned, men vi har diskuteret lidt: Hvor meget og hvordan?
Der er Det Radikale Venstre kommet med lidt forskellige udmeldinger
gennem tiden.
For ikke så forfærdelig mange måneder siden var Det Radikale Venstres politik, at man skulle nedsætte taksterne i den kollektive trafik til det halve, altså ikke passager- og finansieringsandelen, som vi nu taler om, og som nok er et mere realistisk bud, men simpelt hen ved at priserne skulle halveres.
Kan fru Elsebeth Gerner Nielsen bekræfte, at det ikke længere er det mål, som De Radikale styrer efter?
Det er det ene.
Det andet er: Hvis nu det viser sig, at en vejafgift for de tunge køretøjer, hvad der måske er meget der tyder på, ikke er tilstrækkelig til at finansiere en sådan nedsættelse af taksterne i den kollektive trafik, hvordan vil Det Radikale Venstre så gennemføre det, også set i lyset af sit såkaldte intelligente skattestop?
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Det er jeg også helt sikker på.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg vil gerne sige tak for svaret, for det betyder, at de fem partier - SF, Socialdemokratiet, Kristendemokraterne, Det Radikale Venstre og Enhedslisten - er enige om et redskab og en model, som vi kan fremlægge og bygge videre på, og også bygge på efter et kommende folketingsvalg, hvis vi ikke kan gennemføre det i det nuværende Folketing.
Det synes jeg er et meget tilfredsstillende signal. Jeg kan bare oplyse, at det selvfølgelig er rigtigt, at vi har diskussioner om, hvordan disse penge skal betales, og Det Radikale Venstre og Enhedslisten har bl.a. foreslået, at man kunne lave en vejskat på den tunge trafik. Socialdemokratiet har peget på andre muligheder for finansiering, som vi også godt vil have med ind i de drøftelser, og hr. Morten Homann har præsenteret en trængselsafgift.
Jeg er sikker på, at vi vil kunne sætte det sammen i forbindelse med finansloven.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jeg kan sagtens bekræfte over for hr. Keld Albrechtsen, at det forslag til vedtagelse, som SF har fremsat, ligger inden for de rammer, som er i det mere generelle og brede forslag, som bl.a. hr. Keld Albrechtsen har været med til at fremsætte.
Derfor er det selvfølgelig også naturligt, at SF vil stemme for det forslag, når det kommer til afstemning.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-05-18:
Jeg vil gerne gøre hr. Morten Homann opmærksom på, at der ikke står noget om, hvad maksimumsgrænsen er i det forslag til vedtagelse, som en række partier har lagt frem.
Jeg siger så, at hvor den maksimumsgrænse skal ligge, det er noget, vi må tage stilling til i forbindelse med næste års finanslov.
På det tidspunkt kender vi også resultatet af strukturforhandlingerne.
Jamen indtil videre er det vores bedste bud, og det vil sige, at de skal række.
Vi er i øvrigt åbne over for en anderledes incitamentsstruktur end den, vi har for øjeblikket.
Vi mener, at skatten på arbejde skal ned.
Til gengæld er vi helt åbne over for grønne afgifter, hvilket kunne betyde, at vi fik flyttet passagerer fra den private transportform over til den kollektive.
I det øjeblik man har flere passagerer, kan man også bringe priserne ned. Så der er forskellige muligheder i forhold til at få løst det her problem.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-05-18:
Det Radikale Venstre har i flere år været fortaler for øget specialisering i NATO.
Pointen er, at landene ikke skal kunne alt, men være gode til det, de kan, og satse på at tilvejebringe kapacitet til internationale opgaver, hvor NATO mangler.
Den europæiske del af NATO har generelt overskud af jagerfly.
Det er oplagt at tilbyde de baltiske lande afvisningsberedskab, så de i stedet for dyre jagerfly kan investere i f.eks. soldater til fredsbevarende opgaver.
Det er af den grund, og i øvrigt fordi vi finder det helt naturligt at støtte de baltiske lande med at løse en sådan opgave, når de ønsker det, at Det Radikale Venstre med stor glæde stemmer for dette forslag.
Så kan jeg ikke vare mig for en lille korrektion til hr. Helge Adam Møller, som sagde, at disse tre baltiske lande, havde været medlemmer af Warszawapagten.
De var sovjetrepublikker og ikke nogen selvstændig enhed inden for Warszawapagten.
Det er jo det, der er det helt store og særlige ved de baltiske lande, at de fra at være republikker i Sovjetunionen nu er blevet til selvstændige lande.