runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Jeg er helt enig med fru Lissa Mathiasen i beskrivelsen af, hvad der er arbejdsmarkedsuddannelsernes rolle.
Derfor kan jeg understrege over for fru Lissa Mathiasen, at det er lige præcis det, der er vores mål, og det er lige præcis det, der er vores mål med de ændringer, som vi søger at gennemføre, nemlig at uddannelserne gennemføres dér, hvor der er et egentligt behov.
Så jeg er helt enig i fru Lissa Mathiasens beskrivelse af arbejdsmarkedsuddannelsernes rolle.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at for så vidt angår AUF-rammens størrelse, jamen så er det sådan set et flertal her i Folketinget, der har besluttet, hvor stor den skal være.
Det fremgår af finansloven, hvor stor en ramme der bliver brugt på arbejdsmarkedsuddannelser.
Så vil jeg sige til hr. Carsten Hansen, at så vidt jeg på stående fod her erindrer, er der tale om et mindreforbrug i 2002 på 44 mio. kr.
Selvfølgelig vil det til enhver tid være mit mål at sikre, at vi får brugt de midler, som er afsat, forudsat at de bruges fornuftigt, og at de som sagt bruges dér, hvor der er et behov.
Sidste onsdag i spørgetiden havde vi en lang drøftelse
omkring arbejdsløse og arbejdsløses muligheder, de lediges muligheder for at gøre brug af arbejdsmarkedsuddannelserne.
Og det er fuldstændig rigtigt, som hr. Carsten Hansen siger, at ledige også er omfattet af den målgruppe, som kan trække på AUF-rammen; derfor bliver ledige selvfølgelig også ramt af det loft.
Men som jeg svarede lige før, har de ledige den mulighed
Det ligger også i det, som er en del af aftalen om »Flere i arbejde«.
Så jeg mener sådan set, at der er taget højde for, at ledige har uddannelsesmuligheder også i det system, som vi er ved at indføre her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Ja, så er vi nået til et af de områder, hvor både erhvervslivet, skolerne, de ledige, de kortuddannede banker hovedet imod loftet.
For her er vi inde på et område, hvor ministeren efter vores oplysninger nu to gange har meldt tilskudslofter ud, og jeg har taget et konkret eksempel med fra min egen egn, hvor Vestfyns Handelsskole og AMU-Fyn har fået udmeldt tilskudslofter fra AMU-IT, der omregnet til elevuger betyder en nedgang på mere end 40 pct. I de her tider, hvor vi ser, at it betyder mere og mere for alle de implementerede uddannelser - i morgen skal vi snakke gymnasier, it osv. - der er det altså sådan, at ud over at der er en voldsom stor brugerbetaling på 700 kr. pr. uge, regulerer man altså også de kortuddannedes muligheder for at få it-kurser.
Mener ministeren virkelig, det er tilfredsstillende, og er det en tilfredsstillende måde, at der er meldt rammer og tilskudslofter ud på til Vestfyns Handelsskole og AMU-Fyn?
Lissa Mathiasen (S), 2003-02-26:
Når jeg sagde det, har det selvfølgelig noget at gøre med, at skolerne, arbejdspladserne kender også godt den her udregningsteknik.
Så det er sådan set ikke det, der er så interessant at diskutere.
Det, der er interessant at diskutere, er, at vi kommer til at opleve noget, der ligner
godt 40 pct.'s nedgang på lige nøjagtig det, som jeg ved vi har nogle meget store, men også mindre virksomheder lokalt, der efterspørger.
Men det, jeg nu kan høre, er, at ministerens svar til de mennesker, som stadig væk sidder yderst og svagest og prøver at holde fast i arbejdsmarkedet, er en hilsen om: Har I penge, så kan I få.
De mennesker, som har trukket mindst på uddannelseskontoen, sender denne regering og ministeren en hilsen til, der hedder: Har I penge, så kan I få, men har I ingen, så kan I gå.
Når vi kigger på, at vi samtidig ved, hvor svært det er for de mennesker at holde sig fast på arbejdsmarkedet, hvor meget man efterspørger, at de også har den her formåen i forhold til it, den grundlæggende it-del, er det så et rimeligt svar at give de mennesker?
Ulla Tørnæs (V), 2003-02-26:
Jeg vil gerne indlede med at understrege, at økonomistyringen i 2003 er fastsat således, at den samlede aktivitet på de AUF-finansierede uddannelser forventes at blive nogenlunde den samme i 2003 som den budgetterede aktivitet i 2002.
Det betyder imidlertid ikke, at der ikke ændres på sammensætningen af udbuddet inden for den samlede AUF-ramme.
Således forventes stigende aktivitet på en række fagområder
inden for de AUF-finansierede uddannelser
Det gælder eksempelvis på nogle af de tekniske, faglige og merkantile fag, hvor der ikke er indført tilskudslofter, samt på de bløde fag.
Omvendt vil der også være fag, bl.a. AMU-IT, hvor aktivitetsloftet i 2003 vil være lavere end i grundlagsåret, det vil sige efteråret 2001 og foråret 2002.
I forbindelse med besvarelsen af det meget konkrete spørgsmål om tilskudslofternes betydning for aktiviteten på AMU-IT, som i øvrigt er gentaget i begrundelserne for spørgsmål nr. S 2108 og S 2115, skal jeg indlede med en forklaring på, hvorfor det ikke er så ligetil at omregne tilskudslofter til aktivitet, og hvorfor omregninger skal fortolkes med en vis forsigtighed.
Tilskudslofter på AMU-IT dækker over forskellige typer
af uddannelser
Det betyder selvfølgelig, at det ikke umiddelbart er muligt at omregne et samlet tilskudsloft til aktivitet opgjort på elevuger eller årselever, bl.a. fordi udgangspunktet i uddannelsessammensætningen kan være forskellig fra skole til skole.
Undervises der i uddannelser med høje takster, kan det resultere i relativt færre elevuger, mens det modsatte gør sig gældende, hvis der fortrinsvis afvikles aktivitet på uddannelser med lave takster.
Carsten Hansen (S), 2003-02-26:
Jeg venter spændt på at høre den sidste del af forklaringen, og det håber jeg ministeren får tid til næste gang. Men det forandrer jo ikke billedet af, at vi står med nogle skoler og nogle AMU-centre, der melder ud, at på det dér meget, meget vigtige it-område, hvor de kortuddannede mangler kompetencer, siger skolerne til os, og det er også det, der er meldt ind centralt til ministeriet, at når man opgør det på elevuger, er der en 40 pct.s nedgang på Vestfyns Handelsskole og AMU-IT.
Det er såmænd bare det, jeg vil have ministeren til at bekræfte, at sådan forholder det sig.
Så får jeg en lang søforklaring, som ikke engang kan rummes inden for ministerens svartid, på det her.
Men det er da katastrofalt for de her grupper, der i forvejen skal give op til 750 kr. på de dyre kurser, at nu er der også kommet den kæmpe nedgang.
Hvad er begrundelsen?
Mener regeringen ikke, det er vigtigt, at de kortuddannede får it-kompetencer, siden man skærer så voldsomt?
Peter Christensen (V), 2003-02-27:
Klar besked har borgerne en forventning om altid at få, og det har de også krav på, når vi snakker skat.
Med det her lovforslag sikrer vi nu, at skatteyderne kan få et klart og bindende svar på deres spørgsmål.
De kommunale ligningsmyndigheder skal fremover i højere grad være konsulenter end kontrollanter.
Den rådgivning, man hidtil har kunnet hente på landets mange skattekontorer, vil fortsætte uændret, men nu vil man kunne få et bindende svar, et svar, som ikke senere kan ændres, heller ikke selv om skattemyndighederne har taget fejl, et svar, som gælder i 5 år, et svar, som ikke kan give overraskelser, et svar, man kan regne med.
Det er nyt, og det er en ny måde at se selve ligningsopgaven på.
I stedet for at bruge kræfterne på at ligne, når skaden ofte er sket, vil ligningen foregå på samme tid, som konsulentbistanden gives.
Skatteyderen spares for en ubehagelig overraskelse og det offentlige for ekstra administration, sagsanlæg og utilfredse kunder.
Det er der perspektiv i, så meget perspektiv, at jeg tror, ordningen vil blive udvidet efter forsøgsperioden fra kun at omfatte person- og erhvervsskattespørgsmål til også at omfatte selskaber.
Når først skatteforvaltningerne har indstillet sig på den nye arbejdsform, vil det sandsynligvis være ganske oplagt at udvide den her service,
en service, som vi i dag allerede kender fra Ligningsrådet, når det gælder de mere komplicerede skattespørgsmål, men i modsætning til, hvad gælder for Ligningsrådet, skal svaret falde hurtigt og gerne inden for en måneds tid.
Desuden skal prisen ikke være 1.800 kr., men i stedet 300 kr. for et spørgsmål.
Ordningen skal ses i rækken af forslag, som enten er lanceret eller vil blive lanceret i bestræbelserne på at øge den enkelte danskers retssikkerhed.
Det bindende ligningssvar er et fremragende forslag, som øger retssikkerheden. Venstre kan derfor støtte lovforslaget.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-02-27:
Jeg skal gøre det meget kort.
Jeg vil bare benytte lejligheden til at takke dem, som takkes bør: Kristeligt Folkeparti for at have rejst denne debat og ikke mindst fru Birthe Skaarup for her til sidst at korrekse Enhedslistens ordfører.
Jeg deler fuldt ud alt det, der blev sagt.
Jeg synes, at det på det seneste har været en lidt mærkelig debat.
Men når man lige renser det fra, så har jeg oplevelsen af, at resten af Folketinget har haft en god debat om nogle væsentlige alkoholpolitiske spørgsmål.
Jeg er meget glad for den vedtagelse, der er lagt op til her, som betyder, at vi kan vende tilbage straks i det nye folketingsår på et yderligere styrket, oplyst grundlag.
Tove Videbæk (KRF), 2003-02-27:
Vi har så hver især lidt forskellige vægtninger af de forskellige problemområder.
Der er også områder, som vi slet ikke har taget med i vores forslag i dag, fordi det går for vidt at tage det hele med på en gang.
Der er også blevet fokuseret lidt på, at det især er børnene og de unge, vi taler om i dag, og det er det, men hr. Villy Søvndal har da ret i, at problemet ikke kun drejer sig om, at børn og de unge har et for stort forbrug, for det er der jo også voksne, der har.
De voksne har i øvrigt et kæmpe ansvar, og der vil jeg godt lige sige noget til fru Line Barfod også, for jeg føler ikke, at vi har punket de unge her i dag.
Vi har ikke talt ned til dem.
Vi har tværtimod spurgt: Hvad kan vi dog gøre for at hjælpe i denne situation og hjælpe dem med at få nedsat deres forbrug?
Vi har sådan set
ikke kritiseret de unge som sådan, men mere forældre- og voksengenerationen for, hvad den gør.
Derfor vil jeg da også gerne understrege, at det er forældrene, der skal tage et ansvar, for vi ved, at forældre har stor indflydelse på børns normer og vaner.
Hvis forældre er omsorgsfulde og har god kontakt til deres børn, så giver det en mindre risiko for et højt forbrug af alkohol. Undersøgelser viser da også, at børn med god kontakt til deres forældre generelt drikker mindre.
Vi ved,
Der er undersøgelser, der tyder på, at det er forældrene, der lærer børnene at drikke, så derfor er det forældre- og voksengenerationen, vi egentlig punker her, for de unge har jo i sig selv ikke nogen alkoholkultur, men de overtager forældregenerationens, fordi voksne er rollemodeller for dem. Jeg ser meget frem til, at vi her i efteråret skal have
en redegørelse om de her ting, om, hvilke planer der kan ligge for fremtidige undersøgelser, og hvilke konklusioner regeringen vil drage.
Jeg tror, at vi vil få en rigtig god debat efterfølgende om planer, om konsekvenser, og om vi eventuelt her på stedet skal tage yderligere initiativer på området, for noget skal der gøres helt konkret, måske lovgivningsmæssigt, men i hvert fald ude i det praktiske liv med håndhævelse af lov vedrørende udskænkning, køb og salg og i skoler og foreninger.
Der er behov for en konsekvent og helhedsorienteret alkoholpolitik og ikke mindst -praktik i Danmark, hvis man kan sige sådan.
Vi har brug for en konsekvent alkoholpraktik også i Danmark.
Vi håber, at vi fra debatten her i dag tager de mange skrækkelige statistikker med os, tager alle alarmklokkerne med os, tager alle faresignalerne og alt andet, der er blevet sagt her i dag med os, sådan at vi vil være villige til daglig i vores partier, men også som forældre, i skolesituationer, i foreninger, hvor vi kommer, at være med at sætte et stempel og yde indflydelse, som vi nu kan på alle områder også i vores praktiske hverdagsliv i tråd med den gode og konstruktive debat, som vi har haft her i dag.
Birthe Skaarup (DF), 2003-02-27:
Enhedslisten roser de unge.
Alle andre, der har været oppe på den her talerstol i dag, prøver på at fortælle, hvordan alkoholpolitikken ikke virker i Danmark.
Der er flere og flere unge, der drikker.
Jeg synes, Enhedslisten skulle forholde sig til det, i stedet for at blive ved med at snakke om social dårlig adfærd fra nogle partiers side her i Folketinget.
Vi har gjort så meget, i hvert fald også fra Dansk Folkepartis side, for at prøve at tage hånd om velfærdspolitikken, prøve at tage hånd om de svage og de ældre her fra Folketingets talerstol.
Det her er utopi at komme med sådanne påstande fra Enhedslistens side, og det bliver de sidste ord her fra Dansk Folkeparti i denne sag: Jeg tager skarp afstand fra mange af de ting, Enhedslisten her har været oppe at påpege.
Det er simpelt hen for meget at høre på Enhedslistens prædiken heroppefra.
Det er simpelt hen utroligt, at man kan blive ved.
Det her er et ordentligt og redeligt forslag til vedtagelse om seks punkter, og så får vi draget alverdens ting ind her.
Vi får simpelt hen tordenvejr ned over os.
Det er ikke til at holde ud at høre på.
Det er, ligesom alt, hvad vi gør i dag med dette forslag til vedtagelse, er forfejlet politik, og det vil vi i Dansk Folkeparti overhovedet ikke være med til at høre på.
Jeg synes, det er skrapt, at man står fra Enhedslistens side her og prædiker om sociale nedskæringer, forfejlede ord om alt det her, vi har drøftet i dag.
Jeg synes, det hører hjemme i et andet forum.
Line Barfod (EL), 2003-02-27:
Det er da fint, at Dansk Folkeparti fra Folketingets talerstol taler pænt om, at der skal gøres en social indsats
for både børn og unge og ældre, men det hjælper jo ikke meget, for når man sidder ved stemmeknapperne, gør man det modsatte, både i Folketinget og ude i kommunerne.
Så hjælper det altså ikke meget, at man står og siger det modsatte fra talerstolen.
Det, der er det afgørende, er, hvad man gør i praksis.
Så vil jeg gerne gentage, hvad jeg også sagde i mit ordførerindlæg, at Enhedslisten selvfølgelig er bekymret over, at nogle unge kommer ud i misbrug.
Det var også det, jeg prøvede at sige.
Vi er også bekymrede over den voldsomme markedsføring af alkohol og især de nye alkoholsodavand, der kan føre til, at det kan blive sværere at se, hvor meget man egentlig drikker.
Men vi mener, det er vigtigt også at sige til de mange unge, der er fornuftige og ansvarsbevidste, at de skal lære at skelne mellem, hvad der er et fornuftigt forbrug, som alle de voksne jo også har, og så, hvad der er et misbrug, for det er dér, vi mener, det er væsentligt at sætte ind.
Derfor er det da vigtigt, at man ude på skolerne tager debatten osv.
Men det, der er det afgørende for at forhindre, at nogen kommer ud i misbrug, er i høj grad
den sociale indsats, og dér mangler der altså noget fra Dansk Folkeparti og fra regeringen.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-27:
Så der står skam noget om, i hvilken form det skal være.
Så mener jeg faktisk også, der står, at det skal være sådan, som det i dag er i Ligningsrådet, at man skal stille sit spørgsmål, sådan at det kan besvares med et ja eller et nej.
Så den der med at gå hen til skattevæsenet og spørge: Hvordan skal jeg klare det her?
Det står der ikke noget om, så der må være noget, hr. Erik Mortensen ikke har været opmærksom på.
Colette L. Brix (DF), 2003-02-27:
Da vores ordfører, hr. Mikkel Dencker, desværre ikke kunne være til stede, skal jeg læse hans ordførertale op: Det konkrete forslag, som behandles i dag, går ud på, at en borger skal kunne få en bindende forhåndsbesked fra den lokale skatteforvaltning. Dermed sikres, at den enkelte borger har sikkert kendskab til den skattemæssige konsekvens af en påtænkt eller foretaget disposition.
Dette er en meget stor styrkelse af retssikkerheden for den enkelte borger. Sådan som reglerne er nu, er forhåndsbeskeder fra skatteforvaltningerne ikke bindende, og borgeren kan opleve, at hans dispositioner bliver helt anderledes vurderet ved en efterfølgende ligning.
Dermed kan opstå situationer, hvor en borger helt imod sin forventning og skattemyndighedernes tidligere tilkendegivelser bliver mødt med krav om ekstra skattebetaling af meget store summer.
Dette kan føre til dybt ulykkelige situationer for den enkelte.
Den foreslåede ordning er en klar styrkelse af retssikkerheden for den enkelte borger over for skattemyndighederne.
Dette stemmer godt overens med Dansk Folkepartis ønske om, at hensynet til borgeren skal gå frem for hensynet til systemet.
Som reglerne er nu, tages der kun hensyn til systemets egen bekvemmelighed, når forhåndsbeskeder ikke er bindende.
På denne baggrund kan Dansk Folkeparti støtte
dette lovforslag.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-27:
I Det Konservative Folkeparti byder vi det velkommen, at man nu kan få klar besked, også selv om man ikke er en større skatteyder.
Det, der nu er tale om, er et bindende ligningssvar, og det er sådan lidt groft sagt for en anden type skatteydere.
Det er for dem, jeg vil kalde de almindelige lønmodtagere og mindre selvstændige erhvervsdrivende.
Det skal være sådan, at anmodningen er skriftlig, og som jeg sagde før, at den kan besvares med et ja eller et nej.
Jeg har igennem 15 års arbejde i først ligningskommissionen og så skatteankenævnet oplevet adskillige skatteydere, som anfører i deres skrivelser til ankenævnene, at de har ringet til skatteforvaltningen, og der fik de at vide, at det var helt i orden, og så er det pludselig ikke helt i orden.
Se, i nogle tilfælde er det
, fordi skattemedarbejderen har misforstået spørgsmålet, nogle gange er det måske, fordi skatteyderen har misforstået svaret, og der kan være så mange andre grunde.
Men under alle omstændigheder er det ubehageligt for begge parter, at det mundtlige tilsagn ikke har haft nogen som helst bindende virkning. Der står, at man kan få svar om både påtænkte og allerede gennemførte dispositioner.
Så kunne man måske spørge: Jamen hvorfor dog de gennemførte?
Dem har man jo foretaget.
Så kan det jo sådan set være lige meget.
Men det er jo sådan, at folk har lidt forskellige forhold til skattevæsenet, og nogle kan gå i flere år og være bekymrede
for, hvordan det mon nu går, for de har hørt, at nogle andre ikke fik lov at gøre det, som de nu egentlig har gjort, og som de mener er det rigtige.
Så er det praktisk, at man kan gå hen og mod, hvad jeg vil kalde et beskedent beløb, få at vide, om man nu også har ret i, at det var rigtigt behandlet i selvangivelsen.
Jeg ved til gengæld ikke, hvor meget det vil blive brugt.
Så at det bliver sådan mange, mange skatteydere, det tror jeg i og for sig ikke, men det, der er væsentligt for mig, er, at for dem, der bruger det, kan det have
stor betydning og være en god hjælp.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-27:
Enhedslisten mener, at det er vigtigt, at alle borgere behandles ens i skattesager, og at det er muligt for borgeren at gennemskue, hvilke skattemæssige konsekvenser bestemte handlinger har.
Jeg skal sige, at vi er positivt indstillede over for hovedsigtet med det her forslag og forventer derfor, at vi vil kunne støtte forslagets endelige vedtagelse.
Vi har dog nogle enkelte betænkeligheder.
Et andet problem er, at det er kommunerne, der har kompetencen til at give et bindende forhåndstilsagn.
Der er vi enige med Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, som siger, at det kan føre til en uensartet behandling af i øvrigt ens skattesager, og at det er en meget vidtgående kompetence at overlade til de kommunale myndigheder, da ligningssvaret er generelt bindende for skattemyndighederne.
Der vil vi mene, at det er tvivlsomt, om der i alle kommuner kan opbygges den fornødne faglige kompetence.
Derfor vil vi gerne opfordre skatteministeren til at overveje, om der skal oprettes en central administrativ enhed, der får mulighed for at afgive disse bindende ligningssvar til befolkningen.
I hvert fald vil vi gerne have en mere grundig behandling af præcis den problemstilling i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Jeg skal sige, at vi selvfølgelig også vender os imod ideen om, at der skal være brugerbetaling på området.
Men det gælder åbenbart ikke, når befolkningen skal til at gribe til de private lommer.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-02-27:
I Kristeligt Folkeparti er vi positivt indstillet over for forslaget om, at personer kan få bindende svar fra den kommunale myndighed om de skattemæssige konsekvenser af en disposition.
Det er positivt, at borgerne kan undgå lang ventetid og få klar besked, og det er vel egentlig i bund og grund bare for myndighederne, at opgaven udføres lidt tidligere, end den ellers ville være blevet udførtt.
Det undrer os naturligvis, at der skal være brugerbetaling i denne skattestopstid.
Vi kunne forestille os, at det ville være en mulighed at udforme forslaget sådan, når det er ting, som skattemyndighederne alligevel skal gøre nu bare på et tidligere tidspunkt, at man kan have et gebyr, som kun skal betales i tilfælde af, at forespørgslen ikke senere bliver anvendt til nogen som helst ting, for så begrænser man i hvert fald, at der bliver spurgt uden grund.
Så har jeg lovet SF's ordfører, hr. Morten Homann,
der ikke kunne være til stede i dag, at meddele, at SF er positiv over for forslaget, men at der er ting, som skal afklares under udvalgsarbejdet.
Erik Mortensen (S), 2003-02-27:
Jeg er selvfølgelig ked af, hvis jeg har ødelagt skatteministerens gode humør i dag.
Jeg tror nok, mine udtalelser herfra skal opfattes som det, man kalder sund skepsis, og på samme måde, som ministeren refererer til lovforslaget og høringssvarene, så refererer jeg til helt klare udsagn, bl.a. fra Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, der jo er usikker på retssikkerheden, kommunens størrelse og evnen til at behandle sagerne ens.
Københavns Kommune, Frederiksberg Kommune og flere er bekymret for arbejdspresset, så jeg mener helt klart, at de bemærkninger, jeg kom med her, også var yderst relevante i forhold til de høringssvar, der er kommet.
Ministeren skulle opfatte mit budskab som værende et, der sagde, at det vil vi selvfølgelig meget nøje overveje og stille de relevante spørgsmål, for selvfølgelig kan vi blive enige om, at i det omfang, ordningen kan fungere tilfredsstillende, er den selvfølgelig en service for borgerne.
Mit indlæg var jo i høj grad udtryk for sund skepsis.
Peter Christensen (V), 2003-02-27:
En af de bekymringer, som Socialdemokratiet har for at give den her service til borgerne,
er, at det skulle være populistisk, og det kunne jeg da godt tænke mig at få underbygget lidt.
Hvad er det, der er det populistiske i at foreslå at sikre, at borgerne kan regne med de svar, de måtte få fra en skatteforvaltning?
Det er klart, at det her kræver sådan en omstilling på det lokale skattekontor, men at der sådan skulle være mere arbejde i at bruge lidt tid på at være sikker på svaret frem for at bruge en masse tid på retssager og tvister efterfølgende, står jeg simpelt hen undrende over for, og jeg kunne også godt tænke mig at få uddybet, hvad det er, der skulle være så besværligt.
Det bygger jo også sådan set på, at hvis der skulle være så stor forskel, er det jo, fordi det er ret tilfældigt, hvilket svar man egentlig får i dag.