runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Ja, så havde vi igen nogle ordførere, der ikke var bekymret over udviklingen.
Jo, der var nogle ting, Enhedslisten måske var bekymret for.
Men det var i hvert fald ikke de samme, som Dansk Folkeparti er bekymret for.
Vi må så bare tage ad notam, at Enhedslisten lige så vel som Det Radikale Venstre ønsker, at denne her udvikling fortsætter uhindret, man ønsker ikke at gribe ind over for en situation, hvor der blev flertal af udlændinge i visse byråd, at der måske blev et flertal i Danmark, der støttede den muslimske tro i stedet for den kristne osv., osv.
Vi må bare konstatere og alle sammen vide, at sådan er Enhedslistens holdning.
Ja, tværtimod ønsker man nok, at den udvikling hen imod det multietniske samfund skal gå endnu hurtigere, for hver eneste gang der er en debat om det her, så siger Enhedslisten jo, at regeringen er alt for stram i sine håndteringer af udlændingepolitikken.
Vil det sige, at det slet ikke bekymrer hr. Søren
Søndergaard
, når f.eks. talsmænd for muslimske danske friskoler siger: Danskerne er vantro?
Dette ord bruger vi om alle, der ikke har den rette tro.
En plus en er to, og alt andet er forkert.
Vor forening ser gerne Danmark forvandlet til et islamisk samfund.
Det er klart, at det vil være godt.
Bekymrer det slet ikke hr. Søren Søndergaard overhovedet?
Søren Søndergaard (EL), 2000-01-13:
Hr. Henrik Svane fra Det Radikale Venstre forsøgte den der med at bede hr. Skaarup om at læse sin tekst efterfølgende.
Det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil læse den op igen for hr. Skaarup.
Jeg sagde: I Enhedslisten kæmper vi imod alle - alle - former for reaktionære kulturer, hvad enten det er blandt danskere, blandt udlændinge, blandt danskere i udlandet, eller blandt udlændinge i Danmark.
Skal vi lige snuppe den én gang til: Bekæmper alle reaktionære kulturer blandt danskere, blandt udlændinge, blandt danskere i udlandet, eller blandt udlændinge i Danmark. Så giver hr. Peter Skaarup et klokkeklart eksempel på en reaktionær holdning, som nogle udlændinge i Danmark er kommet med, og så spørger han: Er Enhedslisten imod det?
Ja, hvad tror hr. Skaarup selv?
Hvis nu hr. Skaarup får en 5-8 gæt, er der så en chance for, at hr. Skaarup kan ramme det rigtige?
Jeg ved det ikke.
I Enhedslisten bekæmper vi som sagt alle reaktionære holdninger, det gælder udlændinges, og det gælder hr. Peter Skaarups.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Dvs. man vil også bekæmpe den reaktionære holdning, som må siges at ligge i, at en religion står over lovgivningen.
Vil man også bekæmpe det, altså det, som islam står for?
Det vil man godt bekæmpe, kan jeg forstå på de nik, der er.
Altså, så er vi jo ude i en situation, hvor Enhedslisten måske alligevel kan hjælpes og alligevel vil være med til at bekæmpe de reaktionære holdninger, vi altså ser i den islamisering her i landet.
Dvs. Enhedslisten kan være en forbundsfælle, når det gælder bekæmpelsen af de reaktionære holdninger, som muslimer kommer med i Danmark på en række områder.
Dvs. Enhedslisten mener så også, at det er et problem, når vi har en dansk muslim, der hedder Abdul W. Pedersen, der under en panelsamtale har sagt, at det er helt rigtigt at dømme folk til døden, når de forlader islam.
Altså vi ser en ny religion, der er Danmarks næststørste nu, og Enhedslisten vil ikke gøre noget ved den tilstrømning, der sørger for, at den bliver større og større, men samtidig fordømmer man de reaktionære holdninger, der ligger i det.
Det er en mærkelig liberal holdning at have på det punkt, når man fordømmer de reaktionære holdninger.
Jeg synes ikke, Det Radikale Venstre kan knibe udenom på denne her måde.
Vi har altså en debat i Folketinget for at debattere, for at gerne alle partier kan komme med deres holdninger, og så må vi diskutere dem.
Det kan ikke være rigtigt, at man, når der bliver stillet spørgsmål, så bare slår det hen og siger, at det vil jeg ikke besvare, fordi vi skal læse talen en gang til om 5 timer eller i morgen eller sådan noget.
Det er nu, vi debatterer, det er nu, vi gerne vil have nogle svar.
Og dér er det så, jeg spørger hr. Henrik Svane: Bekymrer det slet ikke, at Det Radikale Venstre bare slår armene ud og siger, at o.k., det er nok udviklingen, det kan godt være, der bliver et flertal af en anden tro på et tidspunkt, det kan godt være, at vi får byråd, hvor der er et flertal af muslimer eller udenlandske statsborgere, der får mulighed for at påvirke udviklingen; det kan vi da være ligeglade med; de borgere, der bor i de byer, må bare acceptere det, det kan vi ikke gøre noget ved fra Folketingets side?
Eller er der ikke nogen grænser et eller andet sted for Det Radikale Venstre, hvor man vil sige, at nå ja, det kan godt være, at der nu er kommet 15.000-20.000 ind de sidste 5-10 år, men næste år skal det altså ikke være så mange, eller om 5 år, eller om 10 år skal det ikke være så mange?
Er der slet ikke nogen grænser?
Søren Søndergaard (EL), 2000-01-13:
Ja, det er fuldstændig rigtigt, at Enhedslisten fortsat er enig med Karl Marx, da han udtalte, at religion er opium for folket.
Og vi bekæmper religion ideologisk i diskussioner, ikke med voldelige midler eller med fysiske midler eller med love eller noget, men vi bekæmper det ideologisk som udtryk for en reaktionær tankegang.
Men problemet er jo, at f.eks. den iranske henrettelse, som hr. Peter Skaarup nævnte, jo ikke bliver fjernet af, at der ikke er nogen iranere, der får lov at komme til Danmark.
Det stopper henrettelserne jo ikke af.
Og derfor står vi over for en kamp; vi står over for den i Danmark, vi står over for den i udlandet.
Det er f.eks. en kamp at gå imod dødsstraf, og da glæder det da mig meget, hvis hr. Peter Skaarup nu vil gå aktivt ind i kampen mod dødsstraf.
Det har jo ikke været en klar holdning hos de partier, som hr. Peter Skaarup tidligere repræsenterede, at man var imod dødsstraf.
Vi opfatter det som en reaktionær ting at være for dødsstraf, vi opfatter det som middelalderagtigt.
Vi er meget bekymrede over, at der er folk, der kommer til vores land og går ind for dødsstraf.
Men vi må jo bare konstatere, at de har sympatisører i vores land, og at hr. Peter Skaarups parti repræsenterer nogle af sympatisørerne.
Margrete Auken (SF), 2000-01-13:
Jeg synes, det var en vældig god tale, fru Tove Videbæk holdt her, og jeg var glad for, at jeg ikke hørte noget i den om, at man mener at kunne gøre noget ved ubegrundet frygt gennem skræmmekampagner.
En meget stor del af debatten i dag handler jo om at bruge skræmmekampagner over for en frygt, som er ubegrundet.
Vanskeligheden for os i dag er ikke, at folk er ligeglade.
Det, som Dansk Folkeparti er udtryk for, er jo ikke, at man er ligeglad, men at man har en fuldstændig fejlagtig opfattelse af, hvad den kristne kultur er.
Dansk Folkeparti er jo ikke ligeglade, og man kan heller ikke kalde dem fascineret af andre kulturer.
De er sunket ind i en reaktionær, selvbeskyttende, autoritær forestillingsverden, som de af dyb uvidenhed kalder kristen.
Det er det, der er problemet.
Så siger man, at vores autoritet er truet.
Jeg er meget glad for, at Kristeligt Folkeparti i hvert fald i ordførertalen ikke støttede det standpunkt, og jeg håber, man lader det blive ved det, så der ikke kommer nogen skræmmekampagner fra Kristeligt Folkeparti, for det ville være meget ærgerligt.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Jeg vil da godt lige spørge fru Tove Videbæk og Kristeligt Folkeparti lidt om det her, for jeg hørte positive toner over for den intention, vi har haft med forespørgslen fra Dansk Folkepartis side, i fru Tove Videbæks tale.
Men jeg hørte også, at man først og fremmest mente, at den danske kultur primært trues af en manglende bevidsthed om vort eget kultur- og værdigrundlag.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at spørge
fru Tove Videbæk: Vil det sige, at Kristeligt Folkeparti i lighed med Det Radikale Venstre og Enhedslisten også vil lade stå til og ikke mener, der skal gøres noget fra Folketingets side, hvis man f.eks. forestiller sig en situation, hvor antallet af kristne her i landet bliver overgået af antallet af muslimer?
Vil man slå armene ud og sige, som hr. Henrik Svane og hr. Søren Søndergaard har gjort tidligere i dag, at det er man ligeglad med, og det vil man ikke gribe ind over for?
Eller vil man gøre noget?
Poul Nødgaard (DF), 2000-01-13:
Men fru Tove Videbæk nævnte intet om, hvorvidt Kristeligt Folkeparti i den anledning havde foretaget sig noget som helst. I den forbindelse kan jeg oplyse fru Tove Videbæk om, at Dansk Folkeparti har haft en lang korrespondance med Danmarks Radio om denne sag og også haft den involverede biskop i krydsild i forbindelse med sagen.
Det viste sig, at Danmarks Radios beslutning om at flytte gudstjenesten fra den ene kanal til den anden, hvor den kun kunne ses af et fåtal af seerne, hang sammen med ønsket om at sende et internationalt program. Men det kunne man jo så have sendt på DR 2.
Jeg nævner det, fordi vi rejste den sag, fordi vi også syntes, det var et anslag mod den danske kultur.
Det hører sig til nytårsnat, at man på det landsdækkende program kan se en sådan tv-udsendelse, og nu har jeg som næste skridt krævet, at Danmarks Radio afgiver ed på, at den næste nytårsgudtjeneste kommer på det landsdækkende program.
Det er bare til oplysning for Kristeligt Folkeparti, der godt kunne have støttet Dansk Folkeparti lidt i denne sag.
Tove Videbæk (KRF), 2000-01-13:
Til hr. Peter Skaarup med hensyn til, om Kristeligt Folkeparti er ligeglade og mener, det er helt ligegyldigt: Nej, det gør vi bestemt ikke, og derfor fremsætter vi også følgende Forslag til vedtagelse
»Folketinget erkender, at der i den danske befolkning findes en bekymring for, om dansk kultur kan bevares gennem den påvirkning, der kommer til os udefra.
Folketinget mener imidlertid, at den danske kultur primært trues af en manglende bevidsthed om vort eget kultur- og værdigrundlag. På den baggrund pålægger Folketinget regeringen til snarest at fremsætte initiativer, der kan - sikre en bred og folkelig debat, som kan føre til en styrkelse af det værdigrundlag, som det danske samfund bygger på, herunder de kristne værdier. - identificere og bidrage til løsning af de kulturkonflikter, som findes i det danske samfund i dag.«
Nødgaard
vil jeg sige, at jeg ville meget gerne have haft del i den korrespondance lidt tidligere, så kunne vi måske have givet vores besyv med.
Men selv om jeg ikke håber, jeg ligger syg næste nytårsaften, vil jeg dog glæde mig at se midnatsgudtjenesten.
Søren Hansen (S), 2000-01-13:
Vi havde håbet, at denne debat på en konstruktiv facon kunne have samlet et flertal af partier bag en fornuftig måde at angribe den situation, at vi står med indvandrere af den ene og den anden slags og med indfødte danskere, og at der gerne skulle findes en fornuftig løsning på den opgave, det er at leve sammen.
Margrete Auken (SF), 2000-01-13:
Jeg vil fastholde, at det, der først og fremmest truer dansk kultur, er Dansk Folkeparti, og jeg er meget, meget ked af, at Kristeligt Folkeparti nu begynder at støtte Dansk Folkepartis skræmmekampagner.
Som om der skulle være nogen som helst begrundelse for, at vi skulle være truet af noget som helst andet end den nedrige måde at omtale de fremmede på, som Dansk Folkeparti står for, og som gør danskerne smålige og forskrækkede og altså i høj grad med en meget forvrænget forestilling om, hvad kristendom er for noget.
Hvis det billede af kristendommen, som Dansk Folkeparti præsenterer her, var rigtigt, ville jeg i hvert fald ikke være kristen, for det ville jo være en autoritær tvangsreligion med tvangsgudstjenester og omtrent med statsmagten til at beskytte sig og holde de andre ude.
Men det behøver Vorherres religion ikke.
Det tror jeg også Kristeligt Folkeparti er klar over, og derfor er det meget, meget sørgeligt, at Kristeligt Folkeparti i et lefleri, som kun kan understøtte Dansk Folkepartis lefleri, går ind og fedter for alle grisepasserne, som Hans Skov Christensen kalde dem i går - alle grisepasserne!
Søren Søndergaard (EL), 2000-01-13:
Jeg blev måske en smule overrasket over forslaget til vedtagelse fra Kristeligt Folkeparti, for uanset hvordan man læser indledningen, står der det tilbage, at Kristeligt Folkeparti mener, at der er en særlig dansk kultur, som er truet af noget udefra.
Så kan man jo diskutere Kristeligt Folkeparti og befolkningen imellem, hvad der er den primære trussel, og hvad der er den sekundære trussel; men der er altså en trussel fra noget udefra mod dansk kultur.
Det er meget uklart, synes jeg, for dansk kultur er jo i sig selv en blanding af en masse påvirkninger, der er kommet udefra, og vil fortsat være det.
Der er ikke noget, der hedder rendyrket dansk kultur.
Hvis man f.eks. bare tager noget inden for det område, som hedder religion: Hvor kom reformationen af den danske kirke fra?
Ja, den kom vel udefra.
Det var vel en afgørende, positiv ændring, en fornyelse af den danske kirke, den danske religiøse historie?
Derfor bliver man nødt til at klargøre, hvad det er for trusler, der kommer udefra, for ellers bærer man bare ved til det bål, der hedder, at det, der kommer udefra, er fremmed for os, der er, som vi er nu og altid har været og altid skal være.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Både fru Margrete Auken og hr. Søren Søndergaard er meget optaget af, at det ser ud, som om Kristeligt Folkeparti ligefrem skulle støtte Dansk Folkepartis holdninger.
Det fik jeg ikke noget svar på, og det er der ikke noget i den vedtagelse der tyder på at Kristeligt Folkeparti vil gennemføre.
Derfor er der ikke meget, der tyder på, at den støtte, som vi gerne kunne ønske os fra Kristeligt Folkeparti, er til stede.
Men jeg kunne da godt tænke mig at høre fru Tove Videbæk, hvad hun mere konkret mener der efter Kristeligt Folkepartis mening skal gennemføres, for det, der er fremkommet her i vedtagelsen, er meget tyndt.
Margrete Auken (SF), 2000-01-13:
Jeg vil sige til fru Tove Videbæk, at hvis man tager en bekymring alvorligt, så siger man, at den er berettiget.
Hvis man tager bekymrede mennesker alvorligt på den måde, at man siger, det er synd, de går rundt og er bekymrede for noget, de ikke skal være bekymrede for, så siger man, at der ikke er noget at være bekymret for på det punkt her. Det, som Kristeligt Folkeparti siger i denne her vedtagelse, var ikke det, jeg hørte i talen - men jeg kan forstå, at det så er vedtagelsen, der gælder, for det er den, vi skal stemme om, og ikke fru Videbæks tale. I dette forslag til vedtagelse står der, at vi vil tage bekymringen alvorligt, så kommer man altså til at give dem ret, og så er det, man går ind i den dér bekymringssnak ved at sige, at der er nok noget om det, i stedet for at kunne forklare, hvad jeg mener at en sober debat ville vise: at det er et minimalt problem.
Vi har meget få - og det ved fru Tove Videbæk også godt - missionerende muslimer i Danmark, meget få, og hvis vi overhovedet skal i gang med en religionssamtale - det ved jeg, at det ved fru Tove Videbæk også godt - så går det jo ud på også at kunne forstå dem og kunne lytte til dem.
Det er nok så vigtigt.
Men jeg er meget ked af, at vi nu også fra Kristeligt Folkeparti får at vide, at der alligevel er grund til bekymring.
Henrik Svane (RV), 2000-01-13:
Jeg hopper ikke på nogen af de tre herrers limpind.
Jeg vil bede dem om at læse min tale én gang til, når den bliver udskrevet.
Jeg tog nemlig stilling til, at der er en del af befolkningen, der for øjeblikket frygter for fremtiden, og det skyldes især manipulationerne fra Dansk Folkeparti og hr. Frank Dahlgaard.
Tove Videbæk (KRF), 2000-01-13:
Til fru Margrete Auken, som bestemt ikke vil støtte en skræmmekampagne: Det vil vi bestemt heller ikke, under ingen omstændigheder.
Men fru Margrete Auken var enig med mig i min ordførertale, som jeg ser vort forslag til vedtagelse som en forlængelse af.
Det falder helt i tråd med min ordførertale, så derfor håber jeg, at fru Margrete Auken er enig med os. Så til hr. Søren Søndergaard, som siger, at vi må jo mene i Kristeligt Folkeparti, at der er noget, der truer dansk kultur udefra.
Det er ikke det, vi siger, men vi siger
derimod, at vi erkender, at der i den danske befolkning findes en bekymring, og det er denne bekymring vi gerne vil tage alvorligt og sige: Vi erkender, der er den bekymring, og det må vi altså gøre noget ved.
Det vil vi bl.a. gøre ved at sikre, at der kommer en folkelig debat, der kan styrke vort værdigrundlag, og vi må finde nogle løsninger på de kulturkonflikter, der er.
Vi er hverken ligeglade eller bevidsthedsløse, og vi er heller ikke bekymrede for den danske kultur.
Men vi er nødt til at erkende, at der i befolkningen findes en bekymring, som må tages alvorligt.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-01-13:
Jeg synes, hr. Henrik Svanes tale var fuld af dobbeltmoral i en grad, så mine fordomme om det radikale parti desværre blev opfyldt.
Men så synes jeg alligevel, at kulturministeren, som dog er en partifælle, kom med en meget bedre tale, som var imødekommende over for, at her er nogle problemer.
Dobbeltmoral, hvorfor det?
Jo, i høj grad har Det Radikale Venstre og deres repræsentanter jo sammen med venstrefløjen fået skolebørn også i de små klasser til at synge lange, bange sange sammen med de voksne, bange og ængstelige for fremtiden med miljø og atomkrig og alt muligt, sådan at man fuldstændig har taget fremtidshåbet og troen fra små børn.
Det er da i høj grad hr. Henrik Svanes eget parti, der har været med til at lave al den dér ængstelse.
Og at der er ængstelse også omkring indvandringen fra den tredje verden, er vel meget naturligt.
Vi har nogle tal
Nogle synes, det er lidt, andre synes, det er mange, men der er nogle problemer i det.
Jeg synes, at hr. Henrik Svane skulle erkende, at han taler med to tunger, og at han har et ansvar for, at en stor del af befolkningen er bange.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Der var én ting, jeg bemærkede i hr. Henrik Svanes og Det Radikale Venstres tale her fra Folketingets talerstol, og det var, at det da godt kunne være, at det i fremtiden ville være sådan, at der var et flertal af muslimer i Danmark i forhold til antallet af kristne.
Det kunne godt være, det var den udvikling, der skete en gang, det kunne ikke bekymre hr. Henrik Svane særligt.
Og dér synes jeg, vi er inde ved noget af det centrale i det her.
Skal vi som Folketing, skal vi som dansk folkestyre modvirke den udvikling, eller skal vi bare sige, at nå ja, det kan godt være, at det om nogle år bliver sådan, og det kan vi så i øvrigt ikke rigtig gøre noget ved?
Og det er nok det helt centrale her i Folketinget og det helt centrale, der måske også bliver afgørende, når vælgerne skal sætte deres kryds næste gang, at ønsker man ikke at påvirke den udvikling, så går det jo netop, sådan som hr. Henrik Svane siger at han er ligeglad med, og dér er det så, vi får problemet.
Og jeg vil godt spørge hr. Henrik Svane: Hvor mange indvandrere og flygtninge, hvor mange muslimer ønsker hr. Henrik Svane i Danmark? Er der ikke nogen grænser?
Brian Mikkelsen (KF), 2000-01-13:
Nej, men vi stemte heller ikke imod, og det gjorde vi ikke, fordi der selvfølgelig var en masse positive aspekter i integrationsloven.
Men det, der var hele problemet, var jo, at man sandsynligvis på grund af Det Radikale Venstre - det må regeringen afgøre internt - ikke tog det berømte spadestik helt ned, og det vil sige, at man ikke fik løst boligkravsproblemet.
Det, vi diskuterer i dag, er jo hele problematikken med, at hvis man eksempelvis inviterer sine slægtninge hertil, så har man ikke forudsætningerne økonomisk og boligmæssigt for at forsørge dem, og dér stillede vi sammen med Venstre et ultimativt krav om, at der skulle være et boligkrav med, men det ville regeringen ikke levere, og derfor kunne vi ikke stemme for den lov.
Det viser med al ønskelig tydelighed det, jeg har stået og talt om her, nemlig at regeringen enten ikke har evnen eller i hvert fald ikke viljen til at løse de konkrete problemer.
Den tror, det nok skal gå.
Selvfølgelig skal man her have en krav-rettigheds-diskussion, og den er også på vej nu, og det hænger meget sammen, men man har altså ikke været villig nok til at tage den.
Vi har altså på den måde en konservativ regering, som ikke tør de nødvendige ændringer, og som tror, at det bestående er godt nok.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Jeg er da ked af, at fru Margrete Auken finder det en snasket affære at læse i Dansk Folkepartis pressemeddelelser.
Det er jeg ked af.
Det må vi prøve at rette op på, men jeg tror altså ikke rigtig, vi kommer til at ændre i vores pressemeddelelser af hensyn til fru Margrete Auken.
Jeg har sagt, at fru Margrete Auken ønsker flere muslimer eller mener, det vil være en fordel med flere muslimer; hun mener, der er for få i Danmark.
Det er et referat, som er meget interessant, fra Randers Amts Avis den 6. december.
Fru Margrete Auken siger endvidere, f.eks. i nogle af de formuleringer, hun er kommet med på møder, at hun finder, at muslimerne selvfølgelig er en opgave for den danske kirke.
Islam har mange fordele frem for vores kirke.
Man ved, hvad man skal, ikke alt det her frihedspjat.
Det er sådan nogle tendenser, fru Margrete Auken bringer frem her, som jeg synes er meget uheldige, for det er nogle tendenser, der gør, at man ønsker at omvælte det danske samfund i retning af en helt anden religion, i den islamiseringsretning, som vi har påpeget under debatten i dag.
Og jeg synes egentlig, fru Margrete Auken heroppe fra talerstolen burde svare på, hvor mange flere muslimer, fru Margrete Auken mener skal til Danmark for at opfylde de mål, der ligger i den tale, hun her holdt.
Margrete Auken (SF), 2000-01-13:
Hvis jeg havde sat mig som mål at få hr. Peter Skaarup til at forstå, hvad jeg sagde, så har jeg ikke noget relevant svar.
Men lad mig så sige én gang til, at det, som det drejer sig om, er, at vi får en ægte samtale.
Det forudsætter, som man kan se det i Frankrig og i England, hvor de faktisk er en generation længere fremme, at de har udviklet deres egen islam.
Det betyder, at man får en meget bedre samtale.
Det betyder også, at vilkårene for mission er vigtigere, og jeg beklager meget, men det første citat om, at vi skulle have flere, står jeg ved.
Jeg drømmer ikke om, at jeg skal få det til at gå ind i knolden på hr. Peter Skaarup, men jeg står ved det.
Men det, jeg selvfølgelig prøvede at sige, var, at det tiltrækkende ved islam - og det synes jeg ikke er tiltrækkende, men det ved jeg, at det er for nogle - er, at man får reglerne.
Det er en meget pædagogisk religion i modsætning til kristendommen, som forudsætter næstekærlighed, lydhørhed, frihed, respekt, åbenhed over for andre mennesker.
Det er
det, det går ud på, hvis vi skal have noget at gøre med hinanden på den måde.
Og den udgave af kristendommen, som er den, vi forkynder i den danske kirke - hvis man en gang imellem forvildede sig derhen, ville hr. Peter Skaarup kunne høre det - vil slet ikke kunne bruge Dansk Folkepartis frastødende kampagner, fordi vi ville aldrig komme i nærheden af hinanden med en fornuftig samtale, hvis det var på den måde.
Peter Skaarup (DF), 2000-01-13:
Jamen så vil jeg da gerne spørge fru Margrete Auken, om den åbenhed og den respekt, som fru Margrete Auken mener ligger i den muslimske tro og i Koranen - den åbenhed og respekt, som mere er med der, end den er i det, som vi støtter os til fra kristendommens side - bliver den noget, vi også vil blive mødt med, når vi tager til et andet land?
Mener fru Margrete Auken, at vi, hvis vi tager til Iran eller Irak, eller hvor vi nu måtte tage hen, får nøjagtig den åbenhed og respekt, som fru Margrete Auken mener ligger i det her?
Tror fru Margrete Auken, at man vil lytte så meget til vores holdninger, som man åbenbart vil fra SF's side i forhold til personer, der kommer her til landet?
Må jeg så ikke minde om, at den udvikling, fru Margrete Auken gerne vil have - fru Margrete Auken vil gerne have mange flere muslimer til Danmark - er jo godt i gang.
Og dér er det igen, jeg synes, at fru Margrete Auken ikke rigtigt kommer ind på de tal, der rent faktisk også er baggrunden for denne her diskussion: 40,6 pct. af de 14-15 årige på Vesterbro er udenlandske statsborgere.
Hertil kommer så indvandrere og efterkommere, som har dansk statsborgerskab.
Er det ikke et problem, at man altså ser en så lav tilslutning til den danske folkekirke og til den danske kultur, som det her vil medføre?