Jørn Dohrmann (DF), 2005-05-10:
Til det her lovforslag kan vi i hvert fald sige, at der er mange gode fremadrettede formål, som Dansk Folkeparti i hvert fald hilser velkommen.
Vi er selvfølgelig med på at fremme en dynamisk og en kvalitetspræget udvikling af det danske internetsamfund, og det er vigtigt, at vi, som vi i hvert falds ser det i Dansk Folkeparti, har en gennemsigtig lov, som selvfølgelig også er effektiv, og hvor sikkerheden til internetdomæner er i top.
For Dansk Folkeparti er det også vigtigt, at der fastsættes nogle klare rammer for både registrering og anvendelse af de her domænenavne, som vi taler om her i dag.
Jeg vil i hvert fald kalde det her en rammelov, som sikrer, at man i fremtiden ligesom ved, hvem der har ansvaret, og hvem der tager sig af hvad.
Derfor er det godt, at man går ind og ser på det her område, hvor vi i dag har et såkaldt ureguleret område.
Vi går ind og får nogle klare spilleregler for, hvad der skal ske på det her område.
Derfor hilser vi det velkomment, at der er taget mange initiativer på det her område med det her lovforslag, bl.a. om hvilke internetdomæner der skal være omfattet.
Man har også prøvet ligesom at fremtidssikre lovgivningen, hvor det er, man siger, at der kan være nogle af de der kommende domæner med særlige interesser, som også kan blive omfattet af loven her.
Men der er selvfølgelig andre ting i lovforslaget: Hvem er det, der står bag det såkaldte internetdomænenavn?
Der har jo været mange tilfælde, hvor man har spekuleret i bare at opkøbe navne for at sælge dem videre til nogle andre.
Der har man jo ikke selv skullet bruge dem.
Men der må vi sige, at der har man været lidt fremsynet, så hvis der skulle opstå problemer, skulle lovgrundlaget være i orden.
Men der er også andre vigtige spørgsmål, som Dansk Folkeparti i hvert fald har lagt vægt på.
Det er f.eks., at man ligesom har en klageadgang netop for at styrke forbrugerens retssikkerhed og netop også af hensyn til tilliden til et sådant system.
Man er nødt til at have en klageadgang for også at vide, hvad det er for nogle sanktioner, der kan iværksættes over for de folk eller de udbydere, som ikke lige lever op til de intentioner, man har med forslaget.
Men med hensyn til lovforslagets indhold om forbud mod registrering af domænenavne alene mod eller med udlejning eller via salg for øje mener jeg, at det nok bliver lidt svært.
Man er nødt til at tænke sig godt om, for hvornår er det et salg, eller hvornår er det, man vil udleje eller udlejer et sådant navn?
Der er det, at vi kan stille det spørgsmål, hvornår en borger har købt navnet, og har man brugt det et stykke tid og så sælger det videre, hvornår bliver det så betragtet som et salg?
Kan der komme nogen uhensigtsmæssige retssager ud af det her?
Det er lidt de bekymringer, som vi har, og hvor det er, vi kan se, at nogle store firmaer måske vil presse sig frem og sige, at andre folk skal afgive deres navn.
Jeg kunne godt tænke mig at få ministerens udlægning af, hvem det er, der ligesom skal håndtere dette, og hvordan det vil blive gjort i praksis.
Der skal vel ligesom være en overdommer, og hvornår har man tænkt sig at skride ind?
Men alt i alt synes vi i Dansk Folkeparti, at det er et fornuftigt forslag, og vi vil være med til at se positivt og konstruktivt på det her forslag under udvalgsbehandlingen.
Det lovforslag, som vi skal behandle i dag, består egentlig af tre delelementer, som er ret væsentlige, synes vi i Dansk Folkeparti.
Det er en ændring omkring det med bindingsperioder, det er en ændring af reglerne om småforbrugerne, og så har vi en præcisering af regler om frit operatørvalg, hvilket også er blevet nævnt af andre ordførere i dag.
Omkring bindingsperioderne er det godt, at vi nu får samme myndighed, som udtaler og udstikker retningslinjer om de her bindingsperioder.
Om det så skal være 6 måneder eller 12 måneder, eller om der slet ingen bindingsperioder skal være på det her område, har der jo været en lang og en stor diskussion om i hvert fald særlig i 2004, hvor vi havde den store diskussion.
Derfor hilser Dansk Folkeparti det velkommen, at man nu fra ministerens side går ind og siger, at vi skal have bedre overblik på det her område.
Om småforbrugerne må vi sige fra Dansk Folkepartis side, at vi er meget skeptiske over, at vi nu nærmest bare tilgodeser EU.
Dermed siger regeringen jo også, at den faktisk er ligeglad med de 18.000 kunder, som benytter sig af den her ordning.
Det er f.eks. de ældre borgere, som kun ønsker at have en telefon som sikkerhed, men måske ikke ønsker at bruge den ret meget.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at man der går over grænsen, når man i Danmark, bare fordi EU har udtalt, at der kunne være et problem, så er langt foran, hvad det her angår.
Ved den her lovændring får man også fjernet muligheden for, at en udbyder kan tilbyde en billig måde at have en telefon på til sin kunde, og det er jo en form for sikkerhed for den enkelte borger.
Det vil vi i Dansk Folkeparti gerne være med til.
Det er ikke alle borgere, der er lige kyndige med al ny teknologi, og dem skal vi også tage hensyn til.
Så vi er nødt til at spørge ministeren, om det her er en særlig dansk tolkning af de regler, eller om der findes andre lande, som tolker de her regler noget lettere.
Eller er det, Europa-Kommissionen har lagt op til her, bare noget, vi skal efterleve?
I Dansk Folkeparti betragter vi det som leflen for Europa-Kommissionen.
Den tredje del af forslaget handler om det frie operatørvalg.
Så der bakker vi op bag forslaget.
Men jeg vil i øvrigt gerne henlede opmærksomheden på, at det er vigtigt, at vi får taget diskussionen om andre problemer på teleområdet, bl.a. om det med frit valg af telefonnumre.
Når vi kommer længere frem i tiden, ved vi, at der kan opstå et enormt kaos, når vi ikke længere kan se, om vi ringer til en mobiltelefon, eller om vi ringer til en fastnettelefon.
Er det noget, man egentlig ønsker at gøre noget ved?
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti ønsker ordnede forhold på telemarkedet, og der bør man være mere fremsynet.
Vi er i hvert fald helt sikre på, at det her lovforslag ikke holder i al evighed.
Der bliver behov for flere ændringer.
Vi vil gerne være med til en konstruktiv behandling af forslaget i udvalget, men der er ting, som vi mener bør belyses og gås lidt efter i sømmene.