runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-04:
Jamen jeg er da enig med fru Susanne Clemmensen i, at det ikke nødvendigvis kun er negativt, at man som udlænding kommer til Danmark f.eks. og arbejder i en række år og så derefter måske vender tilbage til sit hjemland.
Det kan vi da kun være enige om. Alligevel synes jeg i forhold til den offentlige debat og ønsket om, at nu skulle vi i hvert fald også i lighed med andre lande tiltrække udenlandsk kvalificeret arbejdskraft - det var det, jeg refererede til - at fordi andre lande gør noget, som vi i hvert fald ikke fra Kristeligt Folkepartis side bryder os om, så er det isoleret set ikke et argument for, at vi skal gøre det samme.
Ole Donner (DF), 2000-05-04:
Jeg vil sige, at Dansk Folkeparti kan støtte det foreliggende lovforslag, og jeg vil gerne udtrykke vores tilfredshed med den behandling, som forslaget endte med at få.
Det var jo sådan, at det her forslag var fremsat sidste år af den forrige trafikminister, og da fik vi stillet over 100 spørgsmål, som gjorde, at sagen blev udsat, fordi der var virkelig mange knaster i forslaget.
Nu er knasterne væk, og nu er vi tilfredse med lovforslaget.
Så vil jeg godt sige, at vi begærede jo ny sagsbehandling mellem anden- og tredjebehandlingen her før påske, og vi er meget tilfredse med, at sagen har været i udvalg igen.
Og vi er meget tilfredse med, at den nye trafikminister har tilkendegivet både skriftligt og mundtligt over for udvalget, at ministeren vil sikre, at det ikke bliver særlige nationale regler, der bliver gældende inden for det område, men at ministeren har til hensigt helt og holdent at følge JAR-reglerne, og det er vi meget tilfredse med.
Jeg har dog en lille knast: Vi protesterede voldsomt imod, at der blev skrevet tillægsbetænkning torsdagen før påske.
Vi mente, at det var der ingen grund til.
På det tidspunkt havde vi ikke fået ministerens skriftlige besvarelser, og derfor anmodede vi fra Dansk Folkeparti om at få udsat betænkningsafgivelsen, men et flertal i udvalget var ikke tilbøjelige til at følge os i det og skrev derfor betænkning.
Vi ville gerne have haft en frist til tirsdagen eller onsdagen før påske, og nu kan vi jo se, at det bliver behandlet i dag, den 4. maj, så der havde været rigelig tid til at skrive betænkning og til at afvente de i øvrigt meget positive meldinger fra trafikministeren, og det synes vi sagen fortjente, men vi er tilfredse med forløbet i denne sag og stemmer for.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-04:
var til afstemning, så ville Kristeligt Folkeparti stemme imod, men det generelle sigte i biblioteksloven er vi enige i.
Vi ville dog gerne have haft vedtaget
vores ændringsforslag, der lyder, at folkebibliotekerne ikke må stille materiale til rådighed eller give adgang til materiale, som i alvorlig grad kan skade mindreåriges fysiske, psykiske eller moralske udvikling, herunder navnlig materiale, som indeholder pornografi eller umotiveret vold.
Denne ordlyd er en direkte kopi af ordlyden i lovgivningen om radio- og fjernsynsvirksomhed.
I radio- og fjernsynsloven tolkes dette ikke som censur, og naturligvis har det heller intet med censur at gøre i forbindelse med biblioteksloven.
Selv om vi fik stor opbakning til vort ændringsforslag, blev det ikke vedtaget, og trods ministerens svar under debatten vil vi alligevel stemme for lovforslaget, og vi vil så forvente, at kommunerne er mere ansvarlige over for landets børn og unge, end ministeren var i sit svar til Kristeligt Folkeparti.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-04:
Jeg skal på Sundhedsudvalgets vegne meddele, at udvalget, efter at lovforslaget ved andenbehandlingen blev henvist til fornyet udvalgsbehandling, har behandlet lovforslaget i et møde.
Og jeg kan herefter oplyse, at et flertal, Venstres, Det Konservative Folkepartis, Dansk Folkepartis, Centrum-Demokraternes og Kristeligt Folkepartis medlemmer af udvalget, indstiller lovforslaget til vedtagelse uændret.
Et mindretal, Socialdemokratiets, Socialistisk Folkepartis, Det Radikale Venstres og Enhedslistens medlemmer af udvalget, indstiller lovforslaget til forkastelse ved tredje behandling.
Susanne Clemensen (CD), 2000-05-04:
Det er til hr. Jann Sjursens bemærkning om, at han kunne støtte fru Jette Gottlieb i, at det ville have en uheldig dræningseffekt.
Her vil jeg bare sige, at det er jo ikke et spørgsmål om, at f.eks. indiske IT-specialister står og skal vælge mellem Indien og Danmark.
Det er et spørgsmål om, at de står og skal vælge mellem Indien og Frankrig, Tyskland, USA, Italien og Danmark.
Og så vil jeg bare sige, at denne her dræningseffekt har jo vist sig at være rimelig positiv, fordi de indiske IT-specialister i USA faktisk fungerer som lobbyister for deres hjemland og faktisk formår at kanalisere store dele af amerikanske softwareinvesteringer tilbage til Indien.
Og når de vender hjem, så investerer de den fortjeneste, som de har optjent i udlandet.
Så der er også en masse positive elementer forbundet med det.
Ester Larsen (V), 2000-05-04:
Try and try and try again, sagde Chamberlain, og det gør vi så.
Med tilstrækkelig udholdenhed lykkes det en dag at få indført den ændring af loven om hjemmesygeplejerskeordninger, som stadig flere kommuner efterspørger.
Historien viser nemlig, at når verden ændrer sig, må selv Socialdemokratiet følge med, men det kan tage sin tid. Regeringens økonomiske ministre opfordrer til udliciteringer, og flere og flere socialdemokratisk ledede kommuner ønsker at gå nye veje i opgaveløsningen og har derfor brug for lovændringen.
Kvalitetsinstituttet for Offentlig Service har forlængst opfordret til at åbne for, at hjemmesygeplejersker kan ansættes i et privat firma.
KL både trygler og skælder for at få denne ændring af hjemmesygeplejerskers ansættelsesforhold på plads.
Den tidligere sundhedsminister åbnede på et tidspunkt for en dialog, men det var kun til pynt.
Med den politiske sammensætning, der er bag ønskerne, ja, så kan man ikke nedgøre det til et ønske om at drille regeringen.
Det er en reel barriere for den optimale arbejdstilrettelæggelse, at personalegrupper, der arbejder endog meget tæt sammen om den personlige pleje og sygepleje, har forskellige arbejdsgivere.
Der var engang, hvor nogle troede, at offentligt ansatte ydede en bedre omsorg end privat ansatte.
Den opfattelse holder ikke.
Der er masser af gode eksempler på høj kvalitet i den offentlige indsats, men vi har desværre også eksempler i enkelte plejehjemssager, som viser, at offentlig drift ikke i sig selv garanterer kvaliteten.
Kvaliteten er i høj grad afhængig af ledelseskraften, af evnen til at inspirere og fastholde en høj etik og af den gode arbejdstilrettelæggelse. De erfaringer, der er indhøstet med private virksomheder, viser, at det er der kommet positive resultater ud af.
At der er flere, der vil påtage sig en opgave, skærper interessen og opmærksomheden både hos den offentlige part og hos den private.
Det ses klart i de kommuner, der har valgt at benytte sig af både private og offentlige løsninger.
Begge parter strenger sig an.
Men det er vigtigt at understrege, at det fortsat er det offentlige, der har ansvaret for, at opgaven løses med kvalitet.
I betragtning af, at et flertal af danskere, der arbejder, er privat ansatte, forstår jeg ikke den nedvurdering af alle disse menneskers arbejde, der ligger hos Socialdemokratiet.
Er omhuen hos piloter i private luftfartsselskaber mindre end hos piloter i forsvaret?
Ideologien bliver mere og mere anstrengt, for eksemplerne fra virkelighedens verden taler deres eget overbevisende sprog.
Det er paradoksalt, at amterne gerne må udlicitere komplicerede behandlinger, som f.eks. hjerteoperationer, mens kommuners udlicitering af selvstændige plejeopgaver giver sundhedsministeren anledning til svære betænkeligheder.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-04:
Det er jo et godt forslag, vi vedtager om et øjeblik, og et overvældende flertal i Folketinget stemmer for.
Men det kan jo godt undre, at der er et parti i Retsudvalget, som ikke kan støtte forslaget, nemlig Dansk Folkeparti.
Dansk Folkeparti skriver direkte i betænkningen, at de er modstandere af den form for politimæssigt samarbejde, som dette lovforslag indeholder, og det kan jeg ikke forstå.
Jeg har den opfattelse, at Dansk Folkeparti normalt ønsker, at danske borgere skal have størst mulig tryghed, at politiet skal have de bedst mulige arbejdsbetingelser, og at grove kriminelle skal kunne anholdes og straffes.
Det er jo bl.a. det, dette lovforslag lægger op til.
Alligevel siger Dansk Folkeparti, at man er modstander.
Lad mig nævne et helt konkret eksempel på, hvad det her betyder: Det betyder, at hvis vi ude på Amager, 3 km fra Christiansborg, oplever et groft bankrøveri, hvor bevæbnede bankrøvere overfalder en bank, de skyder mod personalet, og de dræber én eller flere, politiet kommer til stede, forfølger bankrøverne, og de prøver så at undslippe til Sverige over den nye Øresundsbro efter den 1. juli 2000, ja, så går det her lovforslag ud på, at så skal dansk politi have lov til at fortsætte forfølgelsen hen over broen og ind i Skåne, indtil man har fået fat i disse bankrøvere, så de kan anholdes og stilles for domstolene.
Dansk Folkeparti siger, at når man når midten af broen, skal politiet stoppe, og så skal de lade bankrøverne undslippe. Er det virkelig en politik, som Dansk Folkeparti synes er rimelig, at kriminelle skal have mulighed for at undslippe, bare fordi de når midten af broen?
Jeg synes, det er for dårligt.
Henriette Kjær (KF), 2000-05-04:
Under førstebehandlingen af dette lovforslag klagede vi i Det Konservative Folkeparti vores nød over, at man igen i endnu et forslag går ind og udvander grundlovens ord om boligens ukrænkelighed.
Lovforslaget indeholder nemlig en hjemmel til, at kommunerne uden retskendelse kan foretage aflæsning af vandmålere på private og offentlige ejendomme. Netop den del af det ellers udmærkede lovforslag har vi et problem med, for det er en uskik at bruge den slags beføjelser.
Vi mener sagtens, man kan løse problemet med folk, der ikke vil aflæse deres vandmålere, på en anden måde.
Man kan simpelt hen sætte dem så højt, at de nok skal få fundet ud af at aflæse deres måler for derefter at få en korrekt opgørelse.
Vi vil en sidste gang tale til ministeren og Folketingets sunde fornuft og bede om, at loven kommer tilbage til udvalget, og jeg vil gerne bede ministeren komme på talerstolen og be- eller afkræfte, om ministeren er indstillet på at løse det problem, som vi har i Det Konservative Folkeparti, og som vi mener vil udvande grundloven.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-05-04:
Ved førstebehandlingen havde vi jo en debat, ikke så meget om det her, men fra konservativ side blev det nævnt, og jeg må sige, at hvis der er en mulighed for, at vi kan lave et ændringsforslag om det, så vil vi fra Venstres side gerne støtte det og vil gerne anbefale, at vi tager det tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling.
Svend Auken (S), 2000-05-04:
Hele dette forslag inklusive den bestemmelse, vi her diskuterer, hviler på en enig indstilling fra samtlige de berørte parter.
Regeringen har ikke investeret nogen prestige i denne bestemmelse i lovforslaget.
Vi har i det hele taget slet ikke investeret nogen prestige i det her lovforslag og altså heller ikke i den bestemmelse, der giver kloakforsyningerne adgang til at aflæse vandmålere på offentlige og private ejendomme uden retskendelse.
Fru Henriette Kjær har flere gange gjort opmærksom på, at hun anser det her for at være et problem.
Men jeg vil gerne gøre fru Henriette Kjær glad, og derfor vil jeg gerne imødekomme hendes ønske.
Jeg er derfor indstillet på at støtte en anden model, sådan at man i stedet for selvaflæsningsmuligheden dér, hvor en borger eller en virksomhed siger nej, da åbner mulighed for, at kommunerne kan fastsætte et skønnet, realistisk vandforbrug for ejendommen eller for erhvervsvirksomheden. Selvfølgelig skal der være en overgrænse, men vi er indstillet på at stille et sådant forslag, og så håber vi, at fru Henriette Kjær er glad.
Jann Sjursen (KRF), 2000-05-04:
Kristeligt Folkeparti kan ikke støtte Centrum-Demokraternes forslag, som det foreligger her i dag.
Jeg var næsten lige ved at sige, at jeg jo stort set kan tilslutte mig det, som den tidligere ordfører, fru Jette Gottlieb, sagde.
Dels synes vi, at det ville være yderst relevant, at vi i forhold til den arbejdsledighed, vi har i dag, sørgede for at få uddannet og eventuelt også opkvalificeret en arbejdskraft, som også kunne påtage sig de opgaver, der skal løses inden for IT-branchen, som jo især er udgangspunkt for beslutningsforslaget, som vi behandler i dag.
Desuden er vi altså også af den opfattelse, at man ved yderligere at åbne for muligheden for import af arbejdskraft
faktisk langt hen ad vejen vil gøre lige præcis det, som fru Jette Gottlieb er inde på: tiltrække kvalificeret arbejdskraft især fra de central- og østeuropæiske lande, og dermed dræner man disse lande for deres måske bedste arbejdskraft overhovedet på en række nøgleområder, i hvert fald nøgleområder for dem, og det vil jo dybest set modvirke nogle af de andre bestræbelser, som vi har gang i i forhold til de lande, f.eks. med hensyn til at sikre dem en bæredygtig økonomisk udvikling.
Så af disse grunde er vi faktisk ikke særlig begejstrede for Centrum-Demokraternes forslag
Når det gælder spørgsmålet om eventuelt at smidiggøre enkeltprocedurer, så er det klart, at det ikke er noget, som vi principielt er imod.
Tingene skal selvfølgelig ikke være så besværlige som overhovedet muligt, så det vil vi selvfølgelig godt være med til at kigge på. Men også i forhold til den offentlige debat, der har været, og det udgangspunkt, der i virkeligheden var, da Det Danske Handelskammer første gang lancerede sit forslag, som CD har ladet sig inspirere af: at vi ligesom skulle tiltrække særlig kvalificeret arbejdskraft og især fra de central- og østeuropæiske lande, så har vi ikke været tilhængere af det på noget tidspunkt, fordi det netop vil være at tømme disse lande for en yderst kvalificeret arbejdskraft, som de i høj grad selv har brug for.
Så med disse ord kan jeg altså ikke tilsige
Kristeligt Folkepartis støtte til Centrum-Demokraternes forslag
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-04:
Da vores ordfører på området, hr. Søren Søndergaard, ikke kan være til stede, har jeg lovet på hans vegne at fremføre følgende:
Vi har i dag en stor arbejdsstyrke, som ikke er inde på arbejdsmarkedet, men på forskellige overførselsindkomster, og hvis industrien mangler kvalificeret arbejdskraft, var det måske en idé at begynde at gøre mere ud af uddannelsen af dem, der går rundt herhjemme og ikke kan komme i gang, i stedet for at hente folk fra udlandet.
I hvert fald skal der være en klar dokumentation af, at der forinden udstedelsen af et greencard ikke har været mulighed for at uddanne den arbejdskraft til lige netop det job herhjemme. Nu er vi som sagt ikke ude på at lukke Danmark af, men vi ønsker heller ikke at indføre ordninger - og det er det element, som jeg ikke mener har indgået i debatten i det hele taget - som fremmer en situation, der vil skabe en hjerneflugt af den mest kvalificerede arbejdskraft fra de fattigste lande.
Så vi mener, at der er en masse problemer i forslaget, som kræver en meget grundigere diskussion end den, der har været her i dag.
Sandy Brinck (S), 2000-05-04:
Det må formanden undskylde, men jeg sad bare og blev så overrasket over fru Birthe Rønn Hornbechs udtalelse her om, at det er helt o.k., at erhvervslivet ikke deltager i en uddannelsesmæssig forpligtelse.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-04:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte forslaget om at indføre helt nye regler og procedurer for ansættelse af udenlandsk arbejdskraft på det danske arbejdsmarked, men vi er enige i flere af forslagets intentioner, og det er vel det, der i og for sig er det vigtige.
Det drejer sig bl.a. om muligheden for en mere smidig sagsbehandling, muligheden for at rådføre sig med færre instanser og myndigheder, f.eks. fagforeningerne, samt først og fremmest en hurtigere sagsbehandling.
Men vi finder, at alle disse formål kan opnås ved, at vi justerer, ændrer og strammer de nuværende regler, og det vil vi godt foreslå og opfordre regeringen til.
Det hørte jeg også ministeren give tilsagn om at man gør i tæt dialog med de arbejdspladser, der mangler arbejdskraft, og med de lokale arbejdsmarkedsråd, og vi synes, de lokale arbejdsmarkedsråd har en vigtig funktion på det danske arbejdsmarked.
Den konservative holdning er klar.
Vi ønsker, at de danske virksomheder skal have mulighed for at ansætte udenlandsk arbejdskraft, især med særlig ekspertise eller knowhow, men kun hvis denne arbejdskraft ikke er til rådighed i det område, hvor virksomheden efterspørger den.
Vi ønsker altså ikke, at udenlandsk arbejdskraft går ind og sætter sig på job, som lige så godt og lige så effektivt kan bestrides af danskere, og hvor den danske arbejdskraft faktisk er til stede. Når det er sagt, synes jeg også, der i hvert tilfælde som konservativ er grund til at sige et par borgerlige ord ikke til forslagsstillerne, men til den branche, nemlig IT-branchen, som først og fremmest ønsker at få udenlandske IT-eksperter til Danmark, og det er et spørgsmål til branchen: Hvad med selv at påtage sig et ansvar?
Når jeg nævner Ballerup, er det, fordi der var et langt indslag i TV 2 kl. 19.00 i forgårs, hvor man så snesevis af unge veluddannede fra tekniske skoler med IT-udannelser - datamekanikere - som ikke kunne komme ind i en eneste IT-virksomhed, fordi de ikke ønskede at tage nogen.
Deres ønske var sammen med alle de andre unge, der har taget denne uddannelse rundt over hele landet, faktisk at få en praktikplads i det virkelige liv, i en virkelig IT-virksomhed.
Men det kan de ikke i dag, fordi næsten samtlige danske - jeg siger ikke dem alle sammen - men næsten samtlige danske IT-virksomheder siger: Vi har alt for travlt, det har vi ikke tid til, vi skal først og fremmest tjene penge.
Dér vil jeg godt sige: Det er skuffende.
Så samtidig med, at IT-branchen ønsker støtte fra Folketinget, bør den også erkende, at den selv har den opgave, selv har et ansvar for at uddanne unge i Danmark, og den svigter for mange i øjeblikket.
Det synes jeg den skulle tage fat i, så skal vi andre nok hjælpe med at gøre reglerne smidigere.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-04:
Nu er debatten jo, som også hr. Helge Adam Møller lægger den op, endt meget i IT.
Men når vi nu taler IT, så er problemet jo det, at Danmark rent faktisk er bagefter og har været bagefter, og det vil sige, at der er for lidt af det høje niveau i uddannelserne.
De unge i Næstved og alle de andre steder har ikke det niveau.
Det, der er det afgørende, er, at vi genererer en fart i det her område, får stærkest mulige folk ind for netop at skabe arbejdspladser for de unge, der skal oplæres.
Det, der er det afgørende, er det ikke, at hvis vi genererer, så er der ikke nogen, der mister noget?
Til gengæld bliver der en vækst i al almindelighed, så vi kan få alle i gang.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-04:
Ja, men den mulighed mener jeg også, den nuværende lovgivning indeholder.
Der er klart mulighed for at ansætte højt kvalificerede mennesker fra et hvilket som helst land i denne verden i en hvilken som helst branche, hvis vi ikke selv har nogen, der har den uddannelse, og der ikke er mulighed for den.
Et af de store problemer, og det siger beslutningsforslaget jo også meget klart og tydeligt, er, at der går alt for lang tid, før man enten får ja eller nej. Derfor foreslår vi i stedet for at opbygge en ny ordning, at man siger: I den ordning, vi har, sørger vi for, at man kan få svaret eksempelvis inden for de 30 dage, som CD selv skriver i beslutningsforslaget.
Det gav jeg fuld og hel tilslutning til, og selvfølgelig kan det lade sig gøre.
Hvor der er vilje, er der også en vej.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-04:
Hvis man overlod det her til virksomhederne, så er det et af de områder, hvor jeg godt kan blive voldsomt liberal, fordi så er der altså mulighed for at generere noget.
Jeg tror ikke, vi skal have en lang proces og nogle, jeg havde nær sagt, kommissærer ét sted til at bestemme, om der er brug for noget bestemt i en virksomhed et andet sted.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-04:
Jeg vil gerne sige til SF's ordfører, at jeg tror, det er udtryk for en meget gammeldags tænkning at tro, at der går noget fra nogen, fordi man lader noget geare op.
Uanset om det er IT, så vil der også være andre virksomheder, der bruger den teknologi.
Og det er slet ikke spor vanskeligt i dag at have ingeniører til at sidde i Litauen eller i Tyskland eller et andet sted.
Man kunne have 15 mand til at sidde dernede.
Men det lærer vi bare ikke noget af i dette land.
Det giver ingen uddannelsespladser i dette land.
Det giver ingen generering i dette land af knowhow og viden.
Det er den, vi kan hente.
Så vil jeg da gene tilslutte mig det, jeg selv sagde: Ja, jeg synes da bestemt, det er virksomhederne, der skal bestemme det.
Hvad galt er der dog i, at det er en virksomhed, der vurderer, hvad de har brug for?
Hvorfor skulle nogle andre med mindre indsigt i virksomhedens forhold gøre det?
Susanne Clemensen (CD), 2000-05-04:
Jeg vil også gerne sige til hr. Knud Erik Hansen, at hvis den højtuddannede, specialiserede arbejdskraft var her i landet, så ville virksomhederne jo ikke have noget behov for at gøre sig umage med at skaffe udenlandsk arbejdskraft her til landet.
Så det er ikke et spørgsmål om enten-eller.
Det er både-og.
Men det løser altså bare ikke det problem, vi
står med nu.
Det beslutningsforslag, som CD har fremsat, er jo et beslutningsforslag, der i vid udstrækning knytter sig til en lignende model, som f.eks. Det Danske Handelskammer tidligere på året har været ude med.
Så virksomhederne føler altså i hvert fald indtil for meget, meget nylig, da Udlændingestyrelsen ændrede praksis på to af de her områder, altså med hensyn til sagsbehandlingstiden og opholdstilladelsesperioden, at der har været et væsentligt problem, og det er det, vi ønsker at sætte fokus på og gøre noget ved.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-05-04:
I slutningen af det forrige indlæg fra hr. Knud Erik Hansen kunne jeg høre, at han følte trang til at konstatere, at de i SF ikke vil lukke grænserne.
Det var ellers lige ved at lyde sådan et øjeblik, og det var jo interessant.
For i hvert fald lød det, som om SF's betragtninger er, at man vil skærpe udlændingepolitikken og give færre opholdstilladelser, så længe der er arbejdsløse her i landet.
Jeg vil da godt høre, om det er det, man stiler imod.
Så vil jeg sige til hr. Knud Erik Hansen: Al ære og respekt for hr. Knud Erik Hansens tilbagemeldinger fra fagforeningerne, men det er altså ikke fagforeninger, der skal få økonomien til at hænge sammen i virksomhederne.
Har hr. Knud Erik Hansen aldrig hørt om, at det har taget for lang tid at få opholdstilladelse, så der er job, der ikke er blevet til noget?
Og har hr. Knud Erik Hansen aldrig generelt hørt, at erhvervsklimaet i Danmark er sådan, at erhvervsvirksomheder flytter eller flytter arbejdspladser til udlandet?
Har hr. Knud Erik Hansen aldrig hørt om det?
Og hvorfor kan fagforeningerne ikke forstå det?