runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Jeg vil blot høre, om hr. Keld Albrechtsen kan bekræfte, at det kan være meget vanskeligt at vide, hvor mange svin der egentlig er i Danmark, når man igen og igen oplever, at der bliver overproduceret, at der bliver produceret langt flere svin på adskillige store besætninger end det, man har lov til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg tror naturligvis på hr. Kirk, som formentlig har undersøgt det tal omhyggeligt.
Det ved jeg også godt.
Jeg har bare fået at vide, at svineproduktionen er kraftigt stigende, og derfor kan det meget vel tænkes, at den når op på et større antal millioner.
Om den så lander på 24 eller 30 i det år, vi er i nu, tør jeg altså ikke sige, og hvis jeg er kommet til at sige et tal, som så ligger 1 million for højt, beklager jeg det dybt.
Det, jeg bare sagde i forbindelse med fru Gudrun Laubs bemærkninger, var, at konsekvensen af hendes tankegang er, at vi når op på 40 måske 50 millioner svin, for det er det, projektet går ud på, at separere gyllen, så man kan eksportere gødningsproblemet, forureningsproblemet, ud af landet.
Og så er det bare, jeg siger, at den tankegang får det til at risle mig koldt ned ad ryggen, for det betyder jo, at vi får svinefarme af gigantisk størrelse, enorme dyrevelfærdsproblemer, og så en eksport af vores forureningsproblemer, og det er efter min opfattelse ikke en globalt bæredygtig løsning på vores miljøproblemer her i Danmark.
Det var bare det, jeg sagde.
Det var derfor, jeg nævnede det tal over for fru Gudrun Laub, for jeg ved, at der en kæmpe interesse i dele af landbruget for at få disse enorme svinefarme etableret.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Hvis jeg nu fortæller hr. Keld Albrechtsen, at der er produceret ca. 24 millioner slagtesvin i Danmark det sidste år, tror hr. Keld Albrechtsen så på undertegnede?
Hvis jeg fortæller hr. Keld Albrechtsen, at svineproduktionen faktisk inden for de sidste 3 år kun er steget 1-2 pct., og at antallet af dyreenheder i Danmark ikke er steget, tror hr. Keld Albrechtsen så på undertegnede?
Ja eller nej.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg tør altså ikke stå her og sige med decimaler det præcise antal svin, der blev produceret i sidste måned.
Det ved jeg at hr. Kirk f.eks. er en langt større ekspert i, end jeg er,
så det ville være bedre, at han fremkom med tallene, end at jeg gør det.
Så vil jeg bare gøre opmærksom på, at det her er et forslag, som handler om konkret genetablering af en sø, og det er fuldstændig præcist beskrevet; der er beskrevet, hvad det er for et areal, hvad der ønskes at der skal ske med det, på hvilke betingelser osv.
Det forekommer mig
sådan set at være et ganske velgennemarbejdet forslag, så jeg ved egentlig ikke, hvad man ønsker mere. Man er så ikke tilhænger af det, fordi man hellere vil have svineproduktion og kornproduktion på arealet, men det er så en politisk holdning.
Men at påstå, at forslaget ikke er velgennemarbejdet, synes jeg er en underlig påstand.
Det er særdeles velgennemarbejdet og velgennemtænkt.
Inger Støjberg (V), 2004-02-05:
Nu har jeg netop lige læst bemærkningerne, så jeg er fuldt klar over, hvad det er for et beslutningsforslag, som Enhedslisten har fremsat her, og jeg kan nævne, at der ikke er nævnt nogen dyreenheder i det her, der er nævnt nogle millioner i hektarstøtte.
Men i Enhedslistens forslag her - ligesom i andre forslag, vi også har set - er der ikke nævnt dyreenheder, og hr. Keld Albrechtsen har meget, meget svært ved at vurdere, hvor mange svin der bliver produceret på landsplan.
Nu hører vi et tal et sted mellem 30 og 50 millioner, men det kunne godt være, at hr. Keld Albrechtsen havde taget ca. 1 million fejl; det kunne hr. Keld Albrechtsen ikke helt redegøre for
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Når der bliver fremsat beslutningsforslag som det her, er det så på baggrund af konkret viden, eller er det bare et slag på tasken og en flagren i vinden?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Jeg vil bare bede fru Inger Støjberg om at læse bemærkningerne til beslutningsforslaget, hvor det er nøje præciseret, hvad det er for et areal, og hvad det er for en svineproduktion, det konkret drejer sig om, og at der er ansøgt om en ny produktion.
Jeg tør ikke oplyse, nøjagtig hvor mange svin der ligger i en eventuel kommende ansøgning.
Det kan jeg jo ikke vide, for det afhænger af, hvad det her aktieselskab så ansøger om.
Reelt er man jo ikke engang i stand til at hente den offentlige støtte ind i indtægt.
Så jeg synes, det er meget konkret belyst, men selvfølgelig, som jeg også sagde, vil der være behov for under udvalgsarbejdet at få yderligere oplysninger frem.
Hvis jeg skulle have taget fejl med 1 million, eller hvad det nu kan være, i antallet af svin, der produceres om året her i Danmark, så beklager jeg det meget.
Jeg har bare fået at vide, at det er en kraftigt stigende produktion i øjeblikket, hvad der jo formentlig må glæde både hr. Jens Kirk, fru Gudrun Laub og fru Inger Støjberg.
Inger Støjberg (V), 2004-02-05:
Nu siger hr. Keld Albrechtsen, at han ikke er helt klar over, hvor mange svin der er her i landet.
Jeg vil egentlig godt spørge: De her beslutningsforslag, som bliver fremsat af Enhedslisten, er det bare sådan et slag på tasken og lidt armbevægelser?
Når Enhedslisten nu fremsætter et beslutningsforslag som det her, er det så slet ikke på baggrund af konkrete tal?
Er det så bare et slag på tasken?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Nu har vi jo heldigvis to ministre til stede, som begge har disse tal til rådighed, så det kan være, vi kan få at vide, hvad den årlige svineproduktion i Danmark i antal er lige i øjeblikket.
30 millioner om året, men hvis det er forkert, undskylder jeg det gerne, men jeg vil foreslå, at vi får det afklaret hos ministrene.
Jens Kirk (V), 2004-02-05:
Eller har vi ifølge hr. Keld Albrechtsen virkelig 30 millioner eller 50 millioner svin?
Det er jo det, hr. Keld Albrechtsen går rundt og siger.
Skal vi dividere med to for at få det rigtige tal, som jeg mener der står i statistikken?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Vi må se det, når den prioriterede plan kommer, hvilket også hr. Torben Hansen nævnede; vi er nødt til at have den samlede vurdering af alle arealerne.
Om det så ender lige præcis ved en tredjedel, skal jeg ikke kunne sige.
Jeg vil også sige, at jeg går meget ind for ekstensiv drift af en række arealer, som ikke nødvendigvis behøver at blive taget ud af landbrugsdrift, men som får en ekstensiv drift med langt mindre tryk på naturen, og derfor vil der set ud fra mit synspunkt være en flydende grænse mellem, hvad der er helt uberørt natur, om jeg så må sige, og hvad der så er ekstensiv landbrugsdrift.
Jeg ønsker et stort, livskraftigt økologisk landbrug i Danmark, som vi fortsat skal bruge meget areal på.
Jeg har ikke den opfattelse, at vi skal afvikle landbruget, tværtimod.
Vi skal have et godt landbrug.
Det skal være i balance med naturen, og derfor kræver det et stort areal.
Det er der andre partier der har sagt, det har jeg godt hørt, men der må vi altså sætte os ned og se på et kort og så regne det igennem og se på arealerne og på, hvordan de bruges bedst.
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Nu er hr. Keld Albrechtsen tilbage i katastrofe- og skræmmebilledet, og det hører vi jo så tit, så efterhånden bliver man jo lidt immun over for det.
Jeg forstår ikke, at hr. Keld Albrechtsen er så bagstræberisk, at han slet ikke kan glæde sig over en god teknologisk udvikling.
Så har vi så hørt og set, at De Radikale gerne vil have
en tredjedel af landet udlagt til naturområder.
Det var jo sådan set det samme, fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde her. Er hr. Keld Albrechtsen også inde på, at vi skal have lagt en tredjedel af landet ud som natur?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Med hensyn til privat deltagelse vil jeg sige for mit eget vedkommende - jeg kan selvfølgelig ikke svare for de andre oppositionspartier - at hvis der f.eks. er en fond, som vil gå med ind og være med til at finansiere det her projekt, så synes jeg, det er overordentlig fint.
Og det kunne man jo godt forestille sig.
Så privat deltagelse i finansieringen og løsningen af genskabelsen af naturen ved Fiil Sø og andre steder, hvor der er behov for det, er vi da absolut helt åbne over for.
Til det der med de tekniske fif og gylleseparering vil jeg sige, at det altså er noget, der risler mig koldt ned ad ryggen, det må jeg sige.
Sikken en dyrevelfærd det så kunne give i disse kilometerlange stalde.
Nej, må jeg sige til fru Gudrun Laub, det er ærlig talt
- det må jeg indrømme - et skræmmende perspektiv at forestille sig et jordløst landbrug, og jeg tror også, det vil gå op for fru Gudrun Laub, når hun får tænkt det helt igennem.
Gudrun Laub (V), 2004-02-05:
Det glæder mig, at hr. Keld Albrechtsen, om end nølende, indrømmer, at man ikke kan skrue tiden tilbage, og at det måske ikke lige er 1940'erne, vi skal tage som udgangspunkt.
Så vil jeg gerne høre, om hr. Keld Albrechtsen også kunne drive det til at glæde sig over den teknologiske udvikling, der er med hensyn til behandling af gylle i biogasanlæg og gyllesepareringsanlæg.
Endelig vil jeg gerne høre, om hr. Keld Albrechtsen ikke også kunne komme med den indrømmelse, at private faktisk godt kan være interesserede i og tage hensyn til naturområder og til miljøet, og at man ikke nødvendigvis skal have alt gjort til statseje for at være sikker på, at der er mennesker, der interesserer sig for natur og miljø.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Som jeg var inde på - men det kan vi jo vende tilbage til under udvalgsbehandlingen, for det kræver nogle mere tekniske spørgsmål - vil det jo bl.a. afhænge lidt af, om der kan opnås en tilladelse til forøget svineproduktion, og det kan der måske slet ikke.
Man vil formentlig kunne indgå en aftale mellem det offentlige og dette aktieselskab inden for en rimelig beløbsramme.
Men jeg kan da ikke udelukke, at det kan komme til at koste nogle flere penge.
Men det er bare fortidens synder, og dem bliver vi nødt til at rette op på, og det kan altså komme til at koste nogle penge.
Det er også derfor, oppositionspartierne hver for sig har fremsat forskellige forslag til, hvordan man finansierer disse pengemidler.
Disse forslag er endnu ikke samlet i et fælles forslag, kan jeg oplyse over for hr. Dohrmann, men det er da klart, at alt som folketingsvalget nærmer sig - og det håber jeg da sker meget snart - vil der komme disse forslag.
De vil åbent blive lagt frem, hvilket hr. Dohrmann også ville have hørt, hvis han havde overværet den debat, der var for et stykke tid siden her i Folketingssalen med statsministeren om de økonomiske forhold.
Så de forslag vil komme, det er jeg ikke i tvivl om, og de vil blive gode.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Er det noget, man allerede har aftalt med S og R, at det er de her ting, man vil pålægge afgifter, hvis man engang får regeringsmagten?
Så kunne jeg også godt tænke mig at få besvaret det spørgsmål, som jeg stillede til hr. Keld Albrechtsen før: Hvad betyder det for de områder, som EU har udpeget som f.eks. EF-fuglebeskyttelsesområder?
Hvad betyder det for de områder?
Er det noget, der realistisk kan lade sig gøre,
eller er det bare noget, man har trukket op af den høje hat, hvor man så håber på, at det kan lade sig gøre?
Er det i håbet, vi lever, eller er det konkret undersøgt?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-02-05:
Først med hensyn til natursynet: Jeg beskyldte ikke hr. Dohrmann for at have det samme natursyn, som ministeren og fru Gudrun Laub har givet udtryk for i dag, som i forenklet form kan siges at være, at jo flere svin i farmene, jo bedre for naturen.
Det var meldingen.
Det har jeg ikke sagt var hr. Dohrmanns synspunkt.
Jeg håber da heller ikke, at det er det.
Med hensyn til pengene har f.eks. Det Radikale Venstre, som fru Elsebeth Gerner Nielsen nævnede, fremsat forslag om flere penge på naturkontoen, og mig bekendt er de fuldt finansieret i det radikale forslag.
For Enhedslistens vedkommende drejer det sig om forhøjelser af pesticidafgift og indførelse af afgifter på kvælstof og fosfor, eventuelt en overførelse fra promillefondene.
Der er masser af muligheder, landbruget har jo mange pengetanke, som man også kunne tage i anvendelse.
Og så har jeg nævnt EU's rimelig store pengekasse på det her område, den kunne også komme ind i billedet til gavn for naturen.
Så der er sådan set gode finansieringsmuligheder.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Vi har jo også hørt, at de vil indføre et skattestop.
Så jeg vil godt spørge hr. Keld Albrechtsen: Hvorfra kommer de penge?
Hvad skal nedprioriteres fremover?
Kan vi ikke få et bud på det?
Så sagde hr. Keld Albrechtsen, at der var to bud på en naturpolitik, og der vil jeg sige, at der jo nok er det realistiske bud, og så er det et overbud, som hr. Keld Albrechtsen måske kommer med.
Er det korrekt forstået, at det skal forstås på den måde?
Så vil jeg også godt spørge, hvilke konsekvenser det har, hvis man nu går hen og fører det tilbage til den oprindelige natur, som hr. Keld Albrechtsen gerne vil have,
altså til det, det var i 1940'erne, når det er, at man har udpeget det her område til EF-fuglebeskyttelsesområde i 1980'erne.
Vil det sige, at det så er ophævet?
Det, der ligger til grund, altså at man fik den godkendelse, fjerner man, og dermed kan det betyde, at det bortfalder, og dermed kommer der måske oven i købet en stor erstatningssag til Danmark.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-02-05:
Tak til Enhedslisten, fordi de igen og igen sætter fokus på naturen.
Det er vi nogle, der er meget optaget af, og det er godt, når det bliver gjort.
Men jeg sidder alligevel her under debatten og tænker på udtryk som »gives tilbage til naturen« og »føres tilbage til det, det var oprindelig«.
Det lyder jo rigtigt.
Det kommer jo an på, hvor langt vi spoler tilbage, for der er vel ingen af os, der ønsker, at Danmark skal skrues tilbage til istiden, for det er da sådan set det oprindelige, hvis dét så var det oprindelige.
Jeg synes, det er en svær balance at sige, hvor det lige er, snittet skal ligge.
For os er det vigtigt, at vi tager hånd om naturen, sådan som den er, at vi har nogle klare retningslinjer for, hvordan vi behandler naturen, og hvordan vi bevarer naturen, men også, at der sker en overordnet planlægning, sådan at vi ikke slår ned på ét sted og siger, at det er her, vi må gøre noget nu, og så er det altså her, vi må gøre noget, og så er det et andet sted, vi må gøre noget en anden gang.
Naturgenopretning er sandelig helt i orden, der skal bare være en overordnet planlægning.
Nu hvor vi også er i gang med vandmiljøplan III-forhandlingerne - der kan være mange årsager til, at beslutningsforslaget kommer nu, det erkender jeg - synes jeg, det kan være lidt utidigt, at vi skal debattere dette nu.
Der er taget initiativer i forbindelse med naturforliget, hvor der også er sket en prioritering: Hvad er der penge til, og hvad er der ikke penge til?
Vi havde gerne set, at der var flere penge, men det var der så ikke, og så må vi få det bedst mulige ud af de penge, der er til rådighed. Så har jeg et sidste spørgsmål, og det er jo simpelt hen, fordi jeg ikke har forstand på alt, hvad der omhandler natur
: Kan man overhovedet det her?
Ligger der nogle restriktioner på et område som Fiil Sø, der gør, at man ikke bare sådan lige med et knips med fingrene kan sige, at nu skal vi tilbage til det oprindelige, hvad så end det oprindelige er?
Hvordan agerer man i et EU-habitatområde og efter habitatdirektivet?
Kan man overhovedet bare lige lave om på tingene?
For det er jo ikke bare et spørgsmål om, at nu skal der være sø, det er jo altså også et spørgsmål om det, der bliver dyrket på markerne, og det er føde for dyr osv., så der rejser sig en række spørgsmål.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-05:
Vi havde imidlertid hellere set, at det her projekt var en del af en samlet plan for, hvad der skal ske med Danmarks areal.
Det Radikale Venstre har fremlagt en naturplan, hvor vores udgangspunkt er, at hen imod år 2025 skal omkring 30 pct. af Danmarks areal være natur.
Vores udgangspunkt er, at vi beder amter og alle andre med interesse i det være med til at udpege, hvad det er for nogle områder, som bør tages ud.
Når vi så er færdige med det, bør landbrugspligten ophæves på de områder, som ligger inden for de ca. 30 pct., hvor landbrugspligten ikke allerede er ophævet.
Til det formål har vi på vores finanslovforslag for i år afsat 450 mio. kr.
Det er vores opfattelse, at staten i de kommende mange år bliver nødt til at afsætte betragtelige midler til at give engangskompensation til de landmænd, som ikke længere kan dyrke jorden, som de før har gjort, eller til decideret at opkøbe jord, hvis det bliver nødvendigt.
Det sidste er ikke det, vi allerhelst vil.
Vi ser helst, at jorden er spredt på mange hænder og der er mange, der er med til at tage ansvaret for Danmarks natur.
Men i visse sammenhænge er vi klar over, at staten selvfølgelig bliver nødt til at gå ind og opkøbe arealer.
De arealer, vi tænker på, er selvfølgelig alle vore vådområder.
Det er også alle de områder, hvor det kun er muligt at dyrke landbrug i kraft af en kraftig dræning.
Vi tænker også på overdrev, på klit og heder og på mange af de andre sårbare naturtyper.
Et af de store problemer med Danmarks natur lige nu er, at den er meget fragmenteret.
Vi har lidt natur hid og did.
Vi må samle den i nogle større sammenhængende områder.
Med hensyn til Fiil Sø er det oplagt, at det er et af de områder, som bør være med i sådan en national udpegning af Danmarks fremtidige natur.
Der er ingen tvivl om, at det vil være langt bedre for naturen i det område netop at få lov til at være natur frem for at blive belastet yderligere af mange svin.
Så på den baggrund forholder vi os som sagt positivt til Enhedslistens forslag, men vi så hellere, at initiativet indgik i en samlet plan for Danmarks natur.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Da SF's ordfører, hr. Jørn Jespersen, ikke har mulighed for at være her i øjeblikket, skal jeg give udtryk for SF's holdning til sagen.
Enhedslisten foreslår, at staten køber den afvandede Fiil Sø med henblik på genopretning af søens oprindelige areal samt oprettelse af et samlet naturområde med de omkringliggende 12 m2 skov og tilstødende 9 m2 klit- og hedearealer.
Jorden ejes af A/S Fiil Sø og dyrkes med 2,2 mio. kr. i hektarstøtte.
Der er ansøgt om udvidelse af svineproduktionen i området i 2003, og det har vi jo her været rundt om et par gange, så det skal jeg ikke uddybe yderligere.
Ansøgningen er en test af forvaltningen af Danmarks internationale naturforpligtelser, idet området er omfattet af alle relevante internationale aftaler, som Danmark har indgået; ud over EU habitats- og fuglebeskyttelsesdirektiver er det bl.a. Ramsarområdet.
SF støtter forslaget, men vi mener principielt ikke, at driften af naturarealer bør finansieres af pesticidafgiften.
Provenuet herfra har til formål at fremme pesticidfri dyrkningsmetoder og grundvandsbeskyttelse.
I stedet burde naturforvaltningsmidlerne øges.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-05:
Da vores ordfører, fru Helle Sjelle, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes og Det Konservative Folkepartis vegne sige følgende: Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte Enhedslistens forslag om statslig naturgenopretning af Fiil Sø og omgivelser, et forslag, som bl.a. indebærer, at staten skal opkøbe store jordarealer af A/S Fiil Sø. For det første er vi imod, at staten generelt skal opkøbe områder, blot fordi de er særlig bevaringsværdige eller naturbeskyttelseskrævende.
Det ville meget let kunne føre til en glidebane, hvor staten må opkøbe eller ekspropriere store områder.
Staten skal i det hele taget ikke eje større grundarealer end højst nødvendigt for at klare sine opgaver tilfredsstillende.
For det andet vil jeg gerne understrege, at loven skal overholdes til punkt og prikke.
Vi sætter stor pris på vores natur og mener også, at vi skal behandle den ordentligt.
Derfor har Det Konservative Folkeparti også været med til at indføre naturbeskyttelsesregler, som både offentlige og private grundejere skal overholde.
Der skal således til stadighed være en bæredygtig balance mellem naturhensynene og landbrugsdriften.
Det gælder også området ved Fiil Sø.
Tilmed er dette område omfattet af EU's habitatdirektiv, som fordrer et særlig højt beskyttelsesniveau.
I Det Konservative Folkeparti mener vi imidlertid ikke, at det er påvist, at den eksisterende landbrugsdrift i Fiil Sø-området har medført væsentlige negative påvirkninger af de naturtyper og arter, som indgår i udpegningen til internationalt naturbeskyttelsesområde.
Vi er overbeviste om, at vedtagelsen af miljømålsloven og den kommende revision af naturbeskyttelsesloven giver de fornødne rammer for den fremtidige forvaltning af området i overensstemmelse med habitatdirektivets krav.
Det er værd at huske på, at området er blevet udpeget til internationalt naturbeskyttelsesområde.
Det betyder bl.a., at der kun kan gives tilladelse til at gennemføre planer og projekter, hvis der ikke sker væsentlige forringelser eller forstyrrelser af de naturtyper og arter, som området er udpeget for at beskytte.
De regler gælder naturligvis også, hvis man planlægger en udvidelse af svineproduktionen i området, som der har været meget diskussion om.
Det Konservative Folkeparti er tryg ved de regler, der gælder for Fiil Sø, og derfor støtter vi ikke det fremsatte forslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Jeg kan ikke forstå, hvorfor vi skal drage det spørgsmål ind i det beslutningsforslag, som ligger her.
Vi skal tage stilling til B 65, som overhovedet ikke har noget med Skjern Å at gøre, men nu vil man så inddrage den.
Jeg mener, at vi skal forholde os til det, vi bliver spurgt om, nemlig B 65, og det har jeg gjort ved at sige, at hvis man ønsker indflydelse på de fremadrettede naturprojekter, skal man være med i de forlig, der bliver indgået, også fremadrettet, og der sige, at man vil lave naturgenopretning, fordi det også er godt for miljøet.
Jeg forholder mig til det, vi har fået forelagt her i dag.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Jeg synes ikke helt, jeg får svar fra hr. Dohrmann.
Jeg vil gerne vide: Er Dansk Folkeparti i dag for eller imod, at Skjern Å-projektet blev gennemført?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-05:
Vi har det fint med Skjern Å, ingen problemer der.
Det, vi forholder os til, er, hvad det f.eks. er for fuglebeskyttelsesdirektiver.
Habitatområderne blev udpeget i 1980'erne i det her område, vi taler om.
Man har efterfølgende lavet udvidelser af svinefarmen, altså i 1989 og 1991.
og have en udvidelse i det her område
Det har også noget at gøre med, at vi så skal til at købe alle områderne tilbage i hele Danmark.
Det her er jo kun starten.
Hvis vi siger ja til det her projekt, kommer det næste og det næste og det næste.
Der siger jeg bare, at vi er med til at prioritere, fordi vi er med i naturforliget.
Der prioriterer vi, hvad det er, vi vil sætte pengene af til.
Men hvis hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten gerne vil have indflydelse, skulle de jo tage at være med i sådan nogle forlig om naturen.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Uden at det behøver at tage hele aftenen, vil jeg gerne hjælpe hr. Dohrmann med at få tid til at besvare det første spørgsmål, som hr. Albrechtsen stillede, nemlig om Dansk Folkeparti er imod, at Skjern Å er blevet ændret og igen er blevet et naturområde. Det er jo det, der ligger i det, når hr. Dohrmann siger, at det ser underligt ud, at man først betaler et stort statstilskud for at få drænet et område og derefter går hen og naturgenopretter.
Så må det naturlige spørgsmål være ganske enkelt: Er Dansk Folkeparti imod, at man har lavet det? Vender man sig imod det?
Jeg er helt med på, at Dansk Folkeparti ikke har haft noget med den sag at gøre, fordi partiet på det tidspunkt ikke var i Folketinget, men hvordan har man det på nuværende tidspunkt?