runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Venstre har den helt klare opfattelse, at det er overordentlig vigtigt, at kapitel 6 i aftalen, der omhandler kompensationsbestemmelserne, bliver udmøntet detaljeret og præcist, så de ikke kan gøres til grundlag for misforståelser, og så de er til at have med at gøre for en voldgift ved en eventuel fremtidig tvist.
De skal defineres, de skal være præcise, og de skal kunne accepteres af begge parter.
Med hensyn til det økonomisk afbalancerede er det klart, at der skal definitionerne lægge op til det, som er aftalens intentioner om en stabil samfundsøkonomisk udvikling af olie- og gasinteresserne i den danske del af Nordsøen og med et større afkast til det danske samfund.
Det er det, der ligger i aftalen.
Det er det, der skal respekteres i definitionerne.
Så der er altså i den grad tale om, at aftalen tilgodeser ønsket om et større økonomisk provenu til samfundet.
Olien er Danmarks ejendom, Danmarks ressourcer,
siger fru Anne Grete Holmsgaard.
Ja, men de er jo ikke noget værd, hvis ikke der er nogen, der har knowhow, teknologi og management til at finde ud af, hvordan man får kulbrinterne op til overfladen, og har risikovillig kapital i millardstørrelsen parat til at skyde ind i efterforskning og indvinding.
Det er jo disse forudsætninger, der i forening gør, at den ressource langt ude i undergrunden i Nordsøen er noget værd, for hvis ikke disse elementer var der i forening, så var olien og gassen ude i Nordsøen jo ikke i sig selv så meget værd.
Den operatøropgave kan staten ikke klare.
Det kan A.P. Møller - Mærsk
med dygtighed og med ansvarlighed
Det har de bevist i mange år, og det har vi tillid til at de fortsat vil gøre med den langsigtede, perspektivrige aftale, der her foreligger.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
To spørgsmål til hr. Kim Andersen: Synes partiet Venstre, at det er vigtigt at få fortolket eller justeret kompensationsklausulen, så den giver staten mulighed for, at man efterfølgende kan gå ind og beskatte på de tidspunkter, hvor der ser ud til at være en overordentlig stor, overnormal profit for DUC på Nordsøaktiviteterne?
Det er det ene spørgsmål.
Jeg må altså bare insistere på, at Nordsøolien er Danmarks, ikke A.P. Møllers.
Vi sælger et aktiv til A.P. Møller.
Synes hr. Kim Andersen virkelig, at det så er rimeligt at sige, at det kan vi ikke gå ind og forholde os til i de næste 40 år?
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Det er jo forunderligt, som ting kan blive udlagt forskelligt selv af en opposition, som søger at gøre fælles front.
Hr. Ole Stavad og hr. Erik Mortensen klandrer mig for at være overtilfreds og råbe hurra, og fru Anne Grete Holmsgaard gør gældende, at jeg selv gik detaljeret ind i kapitel 6 i aftalen, kompensationsbestemmelserne.
Jeg mener, at jeg nævnte, at her var en udestående opgave, som skulle løses samtidig med, at vi behandler beslutningsforslaget her i Tinget.
Jeg synes, at man så skal give ro til, at den behandling kan finde sted.
Jeg er sikker på, at parterne er klar over, at der skal være en afklaring af kompensationsbestemmelserne, inden beslutningsforslaget kan færdigbehandles her i salen, og at beslutningsforslaget skal være færdigbehandlet, før loven kan træde i kraft, og at det er forudsat, at ikrafttræden er fra 1. januar 2004.
Men så synes jeg også, må jeg sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at vi som aftalepart må have den indstilling, og den har vi i hvert fald fra Venstres side, at parterne skal have fred og ro til at forhandle disse kompensationsbestemmelser.
Men det er jo klart, som det er forudsat, at det skal være på en økonomisk afbalanceret måde og i det hele taget strikt i forhold til de hensigtsformuleringer, som ligger i aftalen, og som ligger til grund for den nærmere definition af kompensationsbestemmelserne.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
Nu var det jo altså hr. Kim Andersen selv, der startede med at lægge megen, megen vægt på de yderligere specificeringer af kompensationsklausulen, og jeg stillede sådan set et meget konkret spørgsmål, som jeg synes en politiker må kunne svare på.
Mener hr. Kim Andersen, at denne klausul kan fortolkes på en sådan måde, at staten efterfølgende vil kunne gå ind og lave beskatning, så staten får en rimelig gevinst af sine egne aktiver?
Det er jo statens aktiver, det er jo ikke A.P. Møllers aktiver.
Vi snakker om statens aktiver her.
Det synes jeg egentlig er rimeligt at få et svar på.
Hvis hr. Kim Andersen så siger, at det vil han ikke svare på under denne her forespørgselsdebat, så vil jeg gerne have at vide: Vil han det under det beslutningsforslag, der kommer til drøftelse umiddelbart bagefter?
Eller vil han udelukkende tale udenom?
Har Venstre anden holdning til det her, end at det da er pragtfuldt?
Privat skatteaftale, ih, hvor er vi glade.
Vi var så kede af det, da et flertal pålagde os at forhandle, men ih, hvor er vi glade for, at en virksomhed er gået ind på det her felt og selv har givet lidt ved døren for at få 30 års ekstra garanti - efter vores mening mod, at dette Folketing overhovedet kan gå ind og beskatte Nordsøolien.
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Hvis jeg er kommet til at udtrykke min tiltro til, at hr. Keld Albrechtsen kan stille begavede spørgsmål under udvalgsarbejdet, på en måde, så hr. Keld Albrechtsen har opfattet det som ros, trækker jeg hermed de ord tilbage.
Jeg vil ikke sætte hr. Keld Albrechtsen i forlegenhed.
Må jeg så ikke sige til fru Anne Grete Holmsgaard og også til hr. Ole Stavad, som udøver venlig virksomhed, hvad angår rådgivning i hjælpsomhed, at jeg vil udstrække min hjælpsomhed over for de igangværende forhandlinger til ikke her fra Folketingets side og fra Venstres side på nogen måde at gå ind i de afklaringer og de forhandlinger, der netop nu er i gang.
Jeg er sikker på, at aftalens anden part er helt opmærksom på, at der foreligger et beslutningsforslag i salen, som førstebehandles i dag, og som gerne skulle andenbehandles på et tidspunkt inden jul, da aftalen har ikrafttræden den 1. januar 2004.
Det er jeg sikker på, at både A.P. Møller - Mærsk og forhandlerne fra statens side er fuldt ud opmærksomme på, og jeg er også sikker på, at det tilvejebringer den gensidige smidighed og også fra A.P. Møller - Mærsks side accept af, at der skal forhandles med alt, hvad der ligger i en forhandling, for at disse definitioner kan finde en detaljeret og klar afgrænsning, således at de kan foreligge afsluttede inden andenbehandlingen af beslutningsforslaget.
Det sagde jeg sådan set allerede i min ordførertale, kan jeg sige hr. Ole Stavad.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
Hr. Kim Andersen har gjort en hel del ud af den nærmere specificering, der skal være af den såkaldte kompensationsklausul.
Jeg vil derfor gerne spørge hr. Kim Andersen, om han kan forestille sig, at man med den ordlyd, der er, kan fortolke det sådan, at det er muligt for staten
efterfølgende at gå ind og lave f.eks. en øget kulbrintebeskatning
Ligger det inden for fortolkningsmulighederne i hr. Kim Andersens optik, at staten så kan gå ind og sige: Nu bliver den overnormale profit, der tilfalder DUC, så stor, at vi som ansvarlige for statens aktiver må gå ind og lave en særlig beskatning, der modvirker det her?
Ligger det i hr. Kim Andersens øjne inden for fortolkningsmulighederne?
René Skau Björnsson (S), 2003-10-23:
Da Socialdemokratiets ordfører, hr. Henrik Sass Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre Socialdemokratiets holdning til forslaget.
Forslaget, som går ud på at fastholde evnen til at træffe effektive og rettidige afgørelser for Den Europæiske Centralbank, kan Socialdemokratiet støtte.
Vi synes, at der med forslaget er fundet en balance i sammensætningen og rotationsprincippet, som tager rimeligt hensyn, og så håber vi på, at Danmark en dag også kan få lov til at deltage fuldt ud i dette samarbejde.
Socialdemokratiet kan støtte beslutningsforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Jeg vil da gerne sige tak for, at jeg nu også bliver inddraget i hr. Kim Andersens rosevirksomhed.
Så vil jeg godt spørge hr. Kim Andersen, som nu ikke længere er i tvivl om klausulen, selv om han jo faktisk åbnede op for, at vi skulle kigge meget omhyggeligt på den i første runde: Giver det ikke anledning til bekymring, at ministeren nu åbenbart vil gentage samme forløb, som vi så her i høsten, nemlig at ministeren på trods af gentagne henvendelser fra os andre ikke ville drøfte indholdet af den her aftale med Folketingets partier, før den så kom - altså uden at have konsulteret os andre på nogen måde?
Nu skal den her klausul åbenbart forhandles, igen uden at Folketingets partier er inddraget, og så skal den smækkes på bordet, lige før man ved anden behandling vil vedtage beslutningsforslaget, sådan at der næppe bliver tid til at gennemgå de problemer, der så kan være i klausulen. Er det fornuftigt, eller ville det ikke tværtimod være lidt mere fornuftigt, at man nu indbød Folketingets partier til at drøfte, hvad det egentlig er, den går ud på?
Ole Stavad (S), 2003-10-23:
Var det ikke en overvejelse for hr. Kim Andersen - det får han jo også lejlighed til senere i debatten i dag - at støtte ministeren i de forhandlinger, ministeren i øjeblikket sidder i om udmøntning af klausulen, ved at få sagt klart og tydeligt, hvad det er for nogle forudsætninger, der skal til, for at man mener, at den klausul overhovedet er acceptabel?
Ville det ikke støtte ministeren langt, langt stærkere i stedet for at give et carte blanche, som gør, at ministeren med den tale, hr. Kim Andersen har holdt i dag, risikerer at stå svagere end nødvendigt i de drøftelser, der er i gang?
Det samme gør sig gældende, når vi ser på det spørgsmål, som hr. Kim Andersen selv tog op i sin ordførertale, om indflydelse og indsigt frem til 2012, hvor man kan diskutere, om den dækker det behov, der er.
Den gode baggrund for at lave en aftale er jo, at så kan man forhåbentlig få noget styr på det, der sker frem til 2012, og det er netop indsigten og indflydelsen. Også der ville hr. Kim Andersen kunne støtte ministeren. Så skulle vi ikke i fællesskab på en mere konstruktiv måde støtte ministeren i stedet for bare at råbe hurra?
Ole Stavad (S), 2003-10-23:
Jeg lyttede også til hr. Kim Andersens stærke begejstring - det var lige før, talerstolen var for lille til, at den kunne rummes. Jeg vil godt spørge hr. Kim Andersen, om ikke han er enig med os andre i, at der jo stadig væk er nogle ting, som er uafklarede.
Det er jo også en del af den her aftale, at der skal en fortolkning til, bl.a. af det, man kalder klausulen, kapitel 6; det er endnu ikke kendt af nogen af os, hvordan den fortolkning er.
Der er en række spørgsmål, som vi ingenting aner om på nuværende tidspunkt.
Mener hr. Kim Andersen ikke også, at det er afgørende, at vi får det fuldt afklaret, inden vi kan tage stilling til, om den her aftale er god eller mindre god?
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Jeg kan jo også kun konstatere den overvældende begejstring
fra Venstres side.
Mit spørgsmål til Venstre er: Ville det ikke have været mere relevant, hvis ministeren var vendt tilbage og havde orienteret udvalget om forskellige indgangsvinkler til en løsningsmulighed i stedet for at komme tilbage med en mur- og nagelfast aftale, hvor man har fået indtryk af, at der ikke kan flyttes et komma? Kunne det ikke tænkes, at det havde været lidt smart rent politisk, parlamentarisk, at ministeren så fra udvalget kunne have fået input til, hvad aftalen egentlig skulle dække, og hvad den skulle ende med?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Det må jo være dejligt for en minister at have ordførere, som i den grad er i stand til at bryde ud i jubel og ros her fra talerstolen i et omfang, som man næsten aldrig har hørt mage til før.
Det håber jeg ministeren glæder sig over.
Jeg er nu ikke i stand til at deltage helt så meget i dette jubelkor, vil jeg sige.
Jeg vil godt spørge hr. Kim Andersen: Var det nu ikke klogere at vente, indtil vi har fået de beregninger, som vi har efterlyst, så vi ved, om det nu overhovedet er rigtigt, at det giver disse ekstra penge, som ministeren påstår, i forhold til den nuværende situation, men som ministeren hidtil har nægtet at foretage beregninger af, og at der er en sammenligning med det forslag, som kulbrinteudvalget foreslog, hvor man fastholder den høje beskatningsprocent på kulbrinteskatten og så ser, om dét ikke var bedre, og ser, om det overhovedet kan lade sig gøre i forhold til grundloven og rent teknisk at lave den kompensationsordning til selskaberne. Der er så meget uafklaret i det her, så jeg synes, det ville være langt klogere - det vil jeg godt spørge om Venstre ikke er indstillet på - at man ligesom venter med at træffe nogen endelige beslutninger, indtil man har set, om det, ministeren har påstået, i virkeligheden også er rigtigt.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Det skal for god ordens skyld siges, at ændringer i Styrelsesrådets stemmeafgivelse ikke har direkte betydning
Venstre kan støtte beslutningsforslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Man må jo virkelig beundre hr. Kim Andersens evne til at skamrose ministeren.
Jeg vil bare give hr. Kim Andersen det råd, at på et eller andet tidspunkt kan det måske blive for meget for ministeren.
Men det er jo ikke noget, jeg skal blande mig i.
Så vil jeg da kvittere for, at vi nu får hørt om den lille smule tvivl i sindet, at det godt kunne være, at der var noget ved den fortolkning af den klausul, som hr. Stavad
var inde på, som der måske var grund til at kigge efter i sømmene
Det er jo nyt, at man nu erkender den tvivl.
Men faktisk ser det jo ud til, når vi læser den artikel
i aftalen, at man er godt på vej til at overtræde grundloven, at man ligefrem vil fratage Folketinget retten til at ændre beskatningen fremover.
Og hvis det er tilfældet, er det jo i strid med grundloven.
Der vil jeg godt spørge hr. Kim Andersen: Hvordan kan man forestille sig, at man kan love en skatteyder kompensation for skattestigninger og så samtidig sige, at man har mulighed for at forhøje skatten? Det hænger jo ikke sammen.
Der synes jeg, hr. Stavad stillede et meget præcist spørgsmål, som jeg håber, hr. Kim Andersen vil forsøge at besvare.
Thor Pedersen (V), 2003-10-23:
Jeg er glad for den ubetingede tilslutning til, at det er en god idé, for det eneste, der ligger bag lovforslaget, er i virkeligheden at gøre det nemmere for alle - det er intentionen - og gøre brug af den viden og teknik, vi har i dag.
Lige så vel som der var gode grunde til, at man gik fra almindelige breve og over til at bruge en telefon, fordi det var muligt, er der her tale om at gøre det meget lettere for alle: lettere for virksomheder, lettere for borgere og lettere for det offentlige.
Så man kan sige, at det er en ren win-win-win-situation, vi står over for.
Udgangspunktet er nemlig, at det i store træk er teknik, der skal udmøntes, og ikke principper, dvs. hvordan man rent faktisk får de principielle aftaler udmøntet i praksis, altså det, der egentlig hedder hardcore-teknik.
Men alt det er velegnet til udvalgsarbejdet, for det er meget kompliceret og omfattende, når man går ud i alle led.
Det, der i virkeligheden overrasker mig, er, hvor mange der egentlig har en konto, og hvor få der ikke har en konto.
Jeg troede sådan set, det var omvendt.
Det er 1,3 pct. af alle borgere over 18 år, der ikke har en konto.
Alle andre har en konto og lever altså med et system, hvor man har en konto i en bank.
Når det gælder dem, som ikke ønsker at have en konto i en given bank, kan de vælge enhver anden bank, og de kan også vælge en konto, som er statens, hvor det i virkeligheden er staten, der har ansvaret for kontoen, men hvor man har adgang til at hæve de penge, man er berettiget til, på kontoen.
Hvor kontoen i virkeligheden er et mellemværende mellem staten, meget direkte som ejer af kontoen, og den enkelte borger.
Den hjemløse kan så på ethvert pengeinstitut, som vedkommende selv har valgt, der måske er landsdækkende, hæve sine penge og altså være fuldstændig uafhængig af den kontantkasse, som folk ellers var bundet til.
Det gælder også den gruppe, man har spurgt meget rørende til, nemlig de, der er - om jeg så må sige - voldsramt i den forstand, at de har fået et forbud mod at møde op, fordi de har været voldelige.
De kan få et hævekort og har også mulighed for at kunne hæve i pengeautomater.
Jeg vil sige, at alle de spørgsmål, der kan stilles, vil vi meget gerne have lov at besvare under udvalgsarbejdet.
Det kan godt være, at der er detaljer, vi kan gøre bedre, for det er meget omfattende teknisk. Derfor vil jeg egentlig sige, at jeg vil glæde mig over det, hvis mange har spørgsmål og er meget flittige til at formulere spørgsmål, så vi får et meget fuldendt lovforslag, hvor ingen overhovedet falder ved siden af.
Lissa Mathiasen (S), 2003-10-23:
Kan SF's ordfører medgive, at hvis ikke Socialdemokratiet havde medvirket ved denne her aftale,
så var der ikke kommet det beløb, der rent faktisk kom, til at lejerne i den almene sektor kunne få lov til at tage fra Landsbyggefonden og bruge til forbedringer - så var det blevet et andet beløb? Kan man fra SF's side medgive, at hvis ikke vi havde medvirket, så var der blevet lavet større besparelser på byfornyelsen?
Kan man fra SF's side medgive her, at hvis ikke vi havde medvirket, så var det blevet en anden lovgivning, der var blevet lavet omkring pensionskasserne og andre private, der skulle bygge?
Kan fra SF ikke medgive, at det var blevet nogle andre vilkår, der var blevet omkring taglejligheder?
Der er faktisk lige nøjagtig det til forskel.
Vi får bygget de boliger, som vi gerne vil, men vi har også undgået de værste ubehageligheder.
At vi så ikke havde forestillet os, at man fra regeringens side, fra ministerens side, ikke havde taget ansvar omkring lige nøjagtig det her, det er ministerens ansvar, det er ikke vores ansvar.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Nu vil jeg så for sidste gang bede hr. Morten Homann om at bekræfte, at de justeringer, der nu sker af denne her lov, ikke sker, fordi der ikke bygges, fordi der ikke er udsigt til, at disse projekter ikke kommer i gang, men fordi der er to andre mindre elementer i loven, som vi nu justerer.
For det første, at der for et enkelt projekts vedkommende bygges for småt.
Vi ønsker familieboliger.
Så jeg vil blot bede SF's ordfører bekræfte, at de her justeringer ikke sker, fordi der ikke bliver bygget, men fordi vi ønsker at justere, sådan at lovens intentioner bliver opfyldt.
Morten Homann (SF), 2003-10-23:
Det er selvfølgelig helt klart, og det tager sin tid.
Jeg nævner bare det faktum, at vi nu står her, mindre end 1 år efter vi har vedtaget det første forsøg med det her projekt, med et udspil, ikke fra SF, men faktisk fra Venstre og Det Konservative Folkeparti, fra regeringen selv for at forsøge at lappe hullerne i det her for at prøve at se, om man ikke kan klemme nogle boliger ud af det. Jeg håber da selvfølgelig også, at det lykkes, og at vi faktisk får dem opført.
Men grunden til, at vi står her, er jo ikke, at det er problemfrit, det er sådan set, at man har fået lavet en dårlig løsning fra starten. Så vil jeg gerne medgive både Socialdemokratiet og Venstre, at der rent faktisk sker ting på boligfronten.
Der sker endda ganske meget.
Der er blevet bygget voldsomt mange, eller i hvert fald givet tilsagn til voldsomt mange almene boliger i det sidste år.
Det synes jeg er positivt.
Det tager jeg hatten af for.
Det viser sig nu, at det var en brandgod idé, at det faktisk havde en kæmpe effekt på boligbyggeriet.
KL. 18.30 Så den del af boligbyggeriet, som stammer fra en SF-idé, har vist sig at være en brandgod idé.
Vi venter stadig væk på at se, hvad der egentlig kommer ud af ideen med de store skattefradrag til de private udlejere.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Jeg synes, at SF's ordfører her skyder noget over målet.
Jeg synes, det er lidt selvhøjtideligt, når man klandrer os for, at vi endnu ikke har fået spaden i jorden med hensyn til de byggerier, der fik tilsagn for blot 7 måneder siden.
Jeg vil gerne spørge SF's ordfører
, om ikke hr. Morten Homann kan bekræfte, at der er en planlægningsperiode for byggeri både i forhold til kommunale planer og i forhold til godkendelse af en byggetilladelse, men også hvis vi vender blikket mod det almene byggeri, som hr. Morten Homann ofte bruger som sammenligningsgrundlag for privat byggeri, at alment byggeri også har en tilsvarende ramme for godkendelse nemlig også 9 måneder, og at alment byggeri bruger de 9 måneder og endda til tider bruger mere, bruger op til 1 år, før det, som hedder skema B, er godkendt.
Og så vil jeg endelig bede hr. Morten Homann om at bekræfte, at vi i øjeblikket oplever det største boligbyggeri
siden slutfirserne, og at det er den nuværende regerings fortjeneste.
Lissa Mathiasen (S), 2003-10-23:
Jeg tror, at hr. Morten Homann, hvor svært det end måtte være, må erkende, at med den aftale, der blev indgået, er der rent faktisk blevet lagt op til flere boliger, og der er flere boliger undervejs.
Og den måde, man så efterfølgende fra ministerens side har udført det på, har vi heller ikke været enige i.
Det står for ministerens regning og rene ansvar.
Men hvad har SF egentlig - og der synes jeg, hr. Morten Homann stadig væk skylder os et svar - gjort for at få bygget flere boliger?
Det er ubestrideligt, at vi med det her forslag, med boligpakken som sådan, rent faktisk har fået sat gang i mere byggeri. Det kunne jo være, at SF, hvis SF også ville gå aktivt med ind i form af at ville tage del, ville tage ansvar, også kunne være medvirkende til at få skabt flere boliger.
Det er det, der er behov for.
Men hvad har SF egentlig formået ved at sætte sig udenfor?
Morten Homann (SF), 2003-10-23:
Man kan vende den rundt og spørge: Hvad har fru Lissa Mathiasen opnået ved at gå med ind i den her aftale?
Indtil videre står der ikke nogen boliger klar.
Så jeg synes sådan set, at forklaringsproblemet ligger på Socialdemokraternes banehalvdel.
Hvad er det, man har opnået ved at gå ind i den her aftale og gå med til de store beskæringer, der også ligger på andre punkter?
Så vil jeg bare til fru Inge-Lene Ebdrup sige, at hvis det var så brandgod en idé og så brandgodt et koncept og så sund en konstruktion, man havde fået lavet fra starten, hvorfor står vi så her mindre end et år senere uden nogen boliger, men med et lovforslag, som skal forsøge at lappe hullerne?
Lissa Mathiasen (S), 2003-10-23:
Man kunne fristes til at spørge - jeg ved ikke, om man må bruge det udtryk -
hvor hellig kan man være?
Det er egentlig lidt det jeg føler SF er her i dag. Hvad har SF egentlig sikret af boligbyggeri ved at sætte sig udenfor?
Hvad har SF egentlig opnået ved at sige, at man ikke vil medvirke til det her, andet end at man kan sætte sig og læne sig frelst tilbage og sige: Vi har heldigvis ikke fået beg på fingrene.
Forskellen er, at vi fra Socialdemokratiets side har ønsket, at der blev bygget flere boliger, for det er det, der er behov for.
Jeg vil godt egentlig høre, hvad hr. Morten Homann har opnået ved at stille sig op på den måde, som SF har gjort her.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-10-23:
Jeg vil blot oplyse hr. Morten Homann om, at for det første er fristen for, hvornår der skal indgives en byggetilladelse til Erhvervs- og Selskabsstyrelsen, endnu ikke udløbet for de fire projekter, der fik tilsagn i første runde.
For det andet går vurderingerne jo på, at kun 42 ud af 499 boliger, der er givet tilsagn til, risikerer ikke at nå at få en byggetilladelse.