Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jeg har jo forstået på beskæftigelsesministeren, også i kraft af de forhandlinger, vi har haft om »Flere i arbejde«, at beskæftigelsesministeren ikke vil af med kontanthjælpsloftet.
Så kan jeg forstå af dagspressen, at regeringen alligevel har besluttet sig for at punktere kontanthjælpsloftet og flytte nogle enkelte grupper ud fra ordningen med kontanthjælpsloftet og over på en eller anden særlig ydelse under Socialministeriet.
Det vil regeringen ikke ændre på.
Vi vil ikke være med til, at endnu flere mennesker end i dag mister penge ved at skifte kontanthjælpen ud med et arbejde, for så kan velfærdssamfundet ikke hænge sammen, og jeg vil gerne sige igen, at det altid skal kunne betale sig at arbejde.
Nu har vi igangsat en kulegravning af hele kontanthjælpsområdet, så må vi se, om det giver anledning til nogen ændringer.
Jeg har forstået, at KL er bekymret for, om der rent faktisk er retssikkerhed for borgeren på dette område, og jeg synes sådan set, der er grund til, at ministeren tilkendegiver, at en klage kan få opsættende virkning for indplaceringen i en matchgruppe.
En ting er jo, at hvis man er placeret i matchgruppe 4, kan det være sket ved en fejl fra sagsbehandlerens side, men i det øjeblik, man mister ydelsen, er det jo ikke selve matchgruppeplaceringen, man kan anke, og derfor er det afgørende, om man har opfyldt kravet om de 300 timer.
Det er sådan set hele hovedproblemet.
Ministeren siger, at i forbindelse med, at man klager over de 300 timer, kan man anke matchgruppeplaceringen.
Men dermed kan man jo ende i den situation, at selv om man har været placeret i matchgruppe 4 og ikke har kunnet opfylde kravene om de 300 timer, så vil man alligevel kunne fortsætte på ydelsen, hvis man har været fejlplaceret.
Man kan klage, når det får et konkret udslag, f.eks. at man mister sin ydelse, eller hvis man f.eks. kommer i aktivering og ikke synes, at den ikke er rigtig eller forfølger målet.
Man kan ikke klage over selve indplaceringen, for den har jo ingen retsvirkning.
Den er et redskab for sagsbehandleren til at måle, om klienten kommer tættere på eller fjerner sig fra arbejdsmarkedet.
Det afgørende for borgeren er jo, at når det får en konsekvens i form af, at vedkommende mister ydelsen, så kan der klages over den.
Og der vil jeg så gerne igen påpege, at det jo er en lang procedure, der træder ...
Det forstår jeg så ikke helt.
Jeg forstod på statsministerens pressemøde forleden dag, at man havde tænkt sig at lave en særlig ydelse ovre i Socialministeriet, hvorved man løftede nogle ud fra ordningen med kontanthjælpsloftet.
Jeg er selvfølgelig interesseret i det, fordi vi jo er en del af »Flere i arbejde«, hvor også de her er omfattet.
Jeg synes sådan set, det er en sympatisk tanke at hjælpe de psykisk syge.
Jeg synes måske også, at der er mange andre grupper, så mit spørgsmål er egentlig, hvad det er for nogle præcise initiativer, regeringen har påtænkt at sætte i værk.
Jeg synes, det er meget fair, at vi bliver oplyst her, når nu der bliver diskuteret kontanthjælpsloft.
Mit næste spørgsmål er, at hvis nu ikke regeringen har tænkt sig at lade alle være omfattet af det, vil regeringen så opfatte det som et brud på forliget »Flere i arbejde«, hvis nu Socialdemokraterne f.eks. fandt på den gode idé at tage andre grupper og løfte dem ud af kontanthjælpsloftssystemet og over på en særlig ydelse under socialministeren?
Vi har nu igangsat en kulegravning af hele kontanthjælpsområdet, og så må vi se, om det giver anledning til nogen ændringer.
fttm032.fm Page 2355
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM