runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-16:
I et tidligere svar vedrørende Københavns Havn sagde hr. Jan Petersen, at den daværende regering forgreb sig på Statsantalten i 1992.
Til det har jeg to spørgsmål: Vil hr. Jan Petersen for det første bekræfte, at en højesteretsdom efterfølgende frikendte den daværende regering?
Og det andet spørgsmål: Betyder ordvalget »forgreb sig på Statsanstalten«, at hr. Jan Petersen er uenig i den privatisering, der skete af Statsanstalten?
Og betyder det, at hr. Jan Petersen vil anvende de samme ord om det, den nuværende regering gør over for Københavns Havn?
Hr. Jan Petersen brugte udtrykket i en sammenligning, og jeg synes da, det er spændende, hvilken relation ordene »forgreb sig på Statsanstalten« har til det, den nuværende regering gør over for Københavns Havn.
Det vil jeg være lidt interesseret i at høre en nærmere beskrivelse og applicering af.
Thor Pedersen (V), 1999-12-16:
I går anmodede jeg regeringen og finansministeren om at besinde sig i forsøget på at fravriste Københavns Havn 1.750 mio. kr., og det fik finansministeren til at replicere, at det, man gør, blot er at følge op på et lovforslag, som blev fremsat under regeringen Schlüter i 1991, og som også gik ud på at inddrage værdier fra ejerselskabet Københavns Havn.
Her sluttede debatten, og vi fik ikke mulighed for at replicere.
Men jeg vil godt bede hr. Jan Petersen bekræfte
: Når den daværende regering ændrede indholdet af lovforslaget, som blev fremsat af finansministeren, var det så ikke netop, fordi der kom et modargument og en debat om, at det ville medføre en egentlig ekspropriation efter grundlovens bestemmelser, og at regeringen derfor afstod fra at gennemføre den del af lovforslaget og fik det vedtaget i en fuldstændig ændret form, som alene så på bestyrelse og navn?
Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen bekræftede før, at der ikke er noget klart og synligt til de mange, der ikke har mærket noget til opsvinget.
Der er ikke noget, som man i dag ude på ældrecentrene kan sidde og snakke glade om, og der er ikke noget, man i dag sidder og snakker glade om ude i venteværelserne på bistandskontorene.
Igen køres der forbi dem, som ikke har mærket opsvinget, og det er det mest fundamentale, der er galt med denne finanslov.
Der er ikke det sociale løft, og det er galt - både fordi det er uretfærdigt og socialt skævt, og fordi det igen giver alt for nemt spil til de højrepopulister, som er på spil og fisker stemmer med en usmagelig blanding af fremmedhad og gyldne løfter til de grupper, som kan se, at finansloven ikke har noget til dem.
Hvis man vil løse det problem og stoppe den højrepopulisme, der udvikler sig, er man jo nødt til at sørge for, at der er noget synligt, dvs. at de, der er de svageste, som har mindst at gøre godt med, som ikke har nogen særlig indholdsrig dagligdag og sidder på bænken, kan se, at de, der varetager deres interesser, vil gøre noget for dem, at der altså er en regering, der samarbejder med venstrefløjen.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Må jeg starte med hr. Flemming Kofod-Svendsen, der interesserede sig for, hvorfor jeg præcis anvendte ordene »forgreb sig på«.
Det er ord, som jeg håber, hr. Flemming Kofod-Svendsen ikke skal misforstå, for de faldt i sammenhæng med et rimelig voldsomt angreb over flere omgange i forbindelse med regeringens forslag om Københavns Havn, hvor nogle jo mener, vi forgriber os på noget, vi ikke må forgribe os på.
Så var det, jeg brugte de ord og henviste til det, der skete med Statsanstalten under den borgerlige regering.
Jeg kan bekræfte, at den daværende regering fik en højesteretsafgørelse, der viste, at den var på ret kurs, og det er i øvrigt en interessant afgørelse, som spiller en betydelig rolle i regeringens afklaring i forbindelse med Københavns Havn.
Men hvorvidt jeg er uenig i afgørelsen fra dengang eller ej, er jo en diskussion, som er teoretisk, for jeg sad ikke i Folketinget dengang.
Om man er uenig i beslutninger, der er truffet, ændrer jo ikke på, at de er truffet, og at tingene fungerer på det grundlag i dag, så det har vel ikke nogen mening, at jeg skal stå her og sige, om det var en god eller skidt historie.
Men det kan vi skrive historiebøger om.
Så ville hr. Thor Pedersen gerne have mig til at bekræfte et par nuancer i det lovforslag, som ikke er fremsat endnu, men som bliver fremsat i løbet af i dag.
Jeg synes, at vi for alle seriøse anliggenders skyld skal diskutere videre på grundlag af lovforslaget.
Hr. Frank Aaen mente, jeg bekræftede, at der ikke var noget glædeligt, man kunne diskutere på plejehjemmet.
Ja, det er jo rigtigt, at der ikke kommer en check i morgen, og hvis det er det, der er ønsket, er det åbenbart den måde, man skal imødegå højrepopulisme på ifølge hr. Frank Aaen.
Men jeg tror stadig, at selv om der går et stykke tid, fra vi beslutter noget i Folketinget og afleverer bevillinger til det, til de mennesker møder det i hverdagen, må vi i den periode tale med de mennesker og sige: Ved I hvad, der er en sammenhæng mellem den forbedring, I oplever nu, og så det, vi gjorde for et halvt år siden.
Jeg kan ikke gøre det bedre, og hr. Frank Aaen vil i øvrigt heller ikke kunne gøre det bedre, medmindre det kun handler om checks, der kommer direkte ind ad døren.
Gitte Lillelund Bech (V), 1999-12-16:
Ja, meget kort.
Skal jeg forstå hr. Jan Petersens svar vedrørende Københavns Havns udvikling således, at Københavns Havn er blevet garanteret, at havnens »Udviklingsplan år 2010« kan gennemføres, sådan som københavnerne og Havnen ønsker det? Ja eller nej?
Og derudover: Er hr. Jan Petersen klar over, at konfiskeringen af København Havns formue og den deraf afledte retssag faktisk betyder, at havnen ikke kan oprette det planlagte driftsselskab med Malmö Havn?
Hvordan forholder hr. Jan Petersen sig til, at havnens udvikling faktisk er sat i stå allerede fra den 1. januar?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-16:
Jeg må sige, at når man hører på hr. Jan Petersen, tyder det på, at Dansk Folkeparti nu er noget mere i hr. Jan Petersens bevidsthed, end hr. Jan Petersen umiddelbart vil være ved, og det har vi det da fint med.
Når hr. Jan Petersen snakker om medieshow, gad vide
om han så tænker på den LO-kongres, hvor der var parodi af både Richard Ragnwald og fru Pia Kjærsgaard, og Dannebrog blev brugt flittigt af alle LO-kongressens deltagere.
Det har vi det såmænd også fint med, men vi har det knap så fint med, at hr. Jan Petersen nægter at svare på de spørgsmål, han bliver stillet heroppefra.
Det er altså lidt som i går: Jo mere enkle spørgsmål hr. Jan Petersen får, jo mindre svar får man.
Jeg skal bare bede hr. Jan Petersen én gang for alle bekræfte, at når Dansk Folkeparti var udelukket fra forhandlingerne om finansloven for år 2000, var det begrundet med et citat fra Berlingske Tidende den 15. oktober i år, hvor statsminister Poul Nyrup Rasmussen var citeret for at sige, at Dansk Folkeparti ikke er stuerent.
Jeg spørger hr. Jan Petersen: Hvor lang tid gælder det? Er det sådan, at Dansk Folkeparti ikke skal regne med at blive inviteret til finanslovforhandlinger, så længe denne regering sidder?
Det er dog et meget enkelt spørgsmål.
Tove Fergo (V), 1999-12-16:
Nu er det jo sådan, at jeg ikke er økonom, og derfor kan jeg ikke jonglere med tallene og fuske med dem.
Men jeg vil godt lige have præciseret helt klart, om hr. Jan Petersen her fra Folketingets talerstol vil fortælle den danske befolkning, at bevillingerne til ældreplejen, skolerne, daginstitutionerne, sygehusene, behandlingen af de syge osv. er blevet udvidet med 62 mia. kr. om året.
Min sunde snusfornuft siger mig, at det passer simpelt hen ikke.
Der er nedslidte skoler rundt omkring i landets kommuner; der er stadig mange, mange syge mennesker på ventelister; der er overfyldte daginstitutioner, selv om der er bygget mange nye institutioner; de psykisk syge får taget deres plejepersonale fra sig, fordi man må spare, og fordi der ikke er penge til dem nogle steder i landet, bl.a. på visse hospitaler i HS, og sådan kunne jeg blive ved. Jeg kan simpelt hen ikke få regnestykket til at gå op, og jeg vil godt gentage spørgsmålet, og jeg tror, der er masser af mennesker i dette land, der stiller det samme spørgsmål: Hvad går alle de ekstra skattekroneindtægter og de sparede udgifter på arbejdsløshedsunderstøttelse og andre overførselsindkomster til?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Til fru Tove Fergo: Jeg er altså heller ikke økonom, og jeg er nu heller ikke teolog.
Jeg forstår, at fru Fergo ønsker at finansiere bedre forhold med et skattestop.
Det lyder spændende, kan vi ikke få det uddybet lidt?
Og så skal jeg gøre fru Tove Fergo opmærksom på, at noget af den vækst i de offentlige indkomster går rent faktisk til afdrag af gæld, så at der bliver råd til at give en ordentlig ældrepleje, også når
fru Tove Fergos generation skal på plejehjem og have hjemmehjælp.
Det var måske ikke nogen dårlig investering at have for øje.
Men derudover er der jo mange forhold i virkeligheden, man kan forholde sig til, og når jeg kører rundt dér, hvor jeg bor, ser jeg det sygehus, der ligger tættest på, hvor jeg bor, den børnehave, der ligger i nærheden af, hvor jeg bor, og den skole, som jeg kører forbi, når jeg skal ned at handle i Brugsen.
Skolen renoveres, sygehuset er blevet moderniseret - der er i øvrigt stilladser på det lige i øjeblikket - der bygges psykiatriske bofællesskaber, og der er pladser i børnehaven; den er i hvert fald ikke overfyldt.
Alt det har kostet, og det er det, pengene er gået til.
Der kan godt være dem, der siger, at vi brandskatter dem, og til dem vil jeg sige: Ja, men prøv at se, hvad der sker omkring dig.
Det er også en del af virkeligheden.
Men jeg er nødt til at sige, at så må man altså gøre det lidt bedre. Så må man f.eks. meddele seriøst herinde og over for offentligheden, hvad det er, man vil, og jeg har ikke set noget som helst finanspolitisk, som gør, at det overhovedet er interessant at spilde bare 5 minutter og et enkelt stykke chokolade på hr. Thulesen Dahl.
Må jeg så slutte med at sige om Københavns Havn, at den sag har Venstre god mulighed for at diskutere videre
, når der foreligger et lovforslag.
Jeg kan forstå, at Venstres gruppe næsten diskuterer her fra talerstolen, men lad dog nu Venstres gruppe få en mulighed for at diskutere sagen på et gruppemøde, når der vil foreligge et lovforslag i dag.
Mogens Andreasen (DF), 1999-12-16:
Jeg vil gerne berøre fire punkter i hr. Jan Petersens ordførertale.
Hr. Jan Petersen sagde, at arbejdsløsheden er faldet, og det er også udmærket, for det er den.
Men ligger noget i det fald ikke i statistikkerne over de mange, som er på kursus, de mange, som er tilknyttet arbejdsformidlingen og går fra det ene til det andet kursus?
Er det ikke sådan, at der skjules et vist antal ledige inden for det område?
Så talte hr. Jan Petersen om konkurrenceevne.
Tror hr. Jan Petersen, når han taler om velfærdssamfundet, at vi fortsat kan opretholde det, når man til stadighed pålægger virksomhederne så store omkostninger, at konkurrenceevnen svækkes?
Hr. Jan Petersen talte om tredje fase af arbejdsmarkedsreformen.
Jamen arbejdsformidlingen har jo brugt midlerne til at gennemføre det ene kursus efter det andet, som ikke har ført til noget som helst, der har været målrettet mod arbejdsmarkedet, og nu står der i finansloven, at man vil tildele arbejdsformidlingen 183,3 mio. kr., så der kan købes kurser på daghøjskolerne.
Tror hr. Jan Petersen, det vil hjælpe at få de arbejdsløse ud på daghøjskolerne, hvor man endnu ikke har bevist, at man kan lave noget, der er målrettet mod arbejdsmarkedet?
Jens Kirk (V), 1999-12-16:
Det var jo noget af et løfte, hr. Jan Petersen gav.
Han lovede faktisk, at de, der bor længst ude i provinsen, herefter skulle få tog på alle tider af døgnet, så alle kunne komme frem på arbejde, og at det retfærdiggjorde dieselafgiften.
Det retfærdiggør vel næsten også, at Socialdemokratiet og regeringen ikke går ind for, at unge, der p.t. ikke har mulighed for at benytte kollektiv trafik for at komme på uddannelsesinstitutioner, kan få befordringsfradrag.
Men nu kan jeg forstå, at der kommer befordringsmuligheder i offentligt regi for alle.
Kan jeg få det bekræftet?
Jens Hald Madsen (V), 1999-12-16:
Det glæder mig meget, at hr. Jan Peteren bekræfter, at vi faktisk har en stigende inflation, som betyder, at vi nu er kommet i den situation, at vi ikke kan overholde konvergenskravene.
Men lad os bore lidt mere i den inflation, for hvad skyldes den?
Hvis man kigger lidt på tallene, viser det sig faktisk, at hvis man lægger lønstigningerne sammen med regeringens afgifter i 1998 og 1999, er der sket en stigning
på 5 pct. om året, og det modsvarer faktisk ikke omkostningstigningen og modsvarer ikke produktivitetsstigningen.
Og så er det, jeg må spørge hr. Jan Petersen: Er det virkelig en succes at lave en finanslov, som lægger yderligere administrative byrder og bøvl på de små og mellemstore virksomheder?
Er det virkelig vejen frem?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
De eneste, der åbenbart ikke synes, vi har er en økonomisk succes, i hvert fald at dømme efter, hvad der bliver sagt her fra talerstolen, er Venstre.
Men det er faktisk det, der er koncentratet af erfaringerne hos de mere uafhængige, der vurderer dansk økonomi. Men det betyder ikke, at man bare skal stille sig op og sige, at alt, alt fungerer optimalt.
Når en økonomi er sund, er der også noget, man hele tiden skal have opmærksomheden rettet mod, og jeg sagde også, at inflationen er lige i overkanten.
Den ligner i øvrigt inflationen i England og USA, som også har økonomier, der er i rimelig fremdrift.
Men hr. Jens Hald Madsen skal huske, at vi også skal se på, hvad der er årsagerne til inflationen i Danmark.
Der blev nævnt to af dem, lønstigninger og afgifter, men råvarepriserne spiller også en ikke ubetydelig rolle, også for inflationen i Danmark, som den ser ud lige nu.
Men forventningen i »Økonomisk oversigt« er jo, at inflationen flader ud og kommer i et lidt lavere gear igen, og det er selvfølgelig noget, vi skal være ekstremt opmærksomme på i den økonomiske politik.
Derfor er der også en appel om, at vi ikke går ud i en stor lønfest, men prøver at holde fast i, at vi har en jobfest, vi gerne vil fortsætte, når vi får dansk økonomi gearet op til det næste ryk fremad, og det håber og tror vi også lidt på at man vil tage medansvar for på det danske arbejdsmarked.
Hr. Jens Kirk misforstod mig, men jeg håber ikke, det
var bevidst.
Det var det, jeg sagde.
Det er muligt, der er nogle af de pågældende, der først skal køre med en bus eller noget andet, men det væsentlige er, at der kommer større togkapacitet mellem landsdelene.
Og at det i øvrigt skulle udløse ændringer med hensyn til, hvilke tog der kører i de forskellige landsdele, er der ikke givet et løfte om.
Der bliver dobbelt så mange afgange fra Grenaa til Århus f.eks., hvis bare de afgange, der er nu, kunne blive fyldt med lidt flere passagerer.
Så sluttelig til hr. Mogens Andreasen
Det alene udløser et fald i arbejdsløsheden.
Jeg er da godt klar over, at der er masser af mellemregninger, og dem kan vi da godt tage her og gøre til en politisk, statistisk diskussion.
Men jeg synes faktisk, det var meget mere interessant, at hr. Mogens Andreasen sagde heroppefra, at nu har AF fået 170 mio. kr. til at købe daghøjskolehold for.
Jeg skal huske at sige til de mennesker, jeg møder, der er i den sårbare situation, og som går på daghøjskole, at Dansk Folkeparti synes, det er dårligt, de får lov til det, selv om det giver virkelig gode muligheder for, at de kan komme i arbejde.
Ester Larsen (V), 1999-12-16:
Der er stadig underskud på arbejdsmarkedsfondene, og det var hr. Jan Petersens argument for, at regeringen gør sig megen umage for at løbe fra et meget klart løfte.
Og for lige at dokumentere, at der er tale om et klart løfte, vil jeg tillade mig at citere økonomiminister Marianne Jelved fra Berlingske Tidende den 30. maj 1993: »Bidragene følger ledigheden.
Når ledigheden begynder at falde, falder bidragene også.«
Så klart er det udtrykt.
Men når man alligevel har underskud, skyldes det jo alene, at man er meget fingerfærdig, og det må man lade regeringen: Fingerfærdig, det er den.
Man gør sig utrolig umage for at opretholde et underskud, så man ikke skal nedsætte bruttoskatten.
Man gjorde det første gang i 1994, da man fjernede adskillelsen mellem de tre arbejdsmarkedsfonde.
Anden gang i 1995 forsøgte man, dog uden held, at flytte udgifter fra dag- og folkehøjskoler ind under aktiveringsfonden, og i 1997 prøvede man at sælge en forhøjelse af bruttoskatten fra 8 til 12 pct.
Jeg kan nævne syv forskellige tiltag, man har gjort for kunstigt at opretholde et underskud.
Egil Møller (DF), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen forsøger at give sig selv og Socialdemokratiet topkarakter i løsning af familien Danmarks problemer, men det er nok alene socialdemokrater, der kan overbevise sig selv om egen fortræffelighed.
Skal vi sikre størst mulig velfærd i årene fremover, er det afgørende, at dansk erhvervsliv kan klare sig, og jeg vil spørge hr. Jan Petersen: Er det visdom, at der i finanslovaftalen alene er afsat nogle få kroner til de firmaer, der beskæftiger mellem én og 10 ansatte?
Hvorfor ikke også fordele tilskuddene til enkeltmandsfirmaer og iværksættere?
Jeg og Dansk Folkeparti synes, det er en grov diskrimination, men hvorfor ønsker hr. Jan Petersen og Socialdemokratiet ikke at støtte iværksættere og de mindre virksomheder?
Karen Rønde (V), 1999-12-16:
Jeg kan forstå på hr. Jan Petersens svar, at Socialdemokratiet ikke anser tvangsægteskaber som et så stort problem, at det skulle med i finansloven.
Men hr. Jan Petersen fastslår dog alligevel i sin meget store visdom, at kun halvdelen af Folketingets samling er gået.
Derfor lyder mit spørgsmål: Skal jeg forstå hr. Jan Petersens svar som et løfte om, at regeringen efter nytår vil komme med et lovforslag, der skal forhindre tvangsægteskaber og forhindre, at unge piger bliver ført til Danmark mod deres vilje og gift mod deres vilje med ulykkelige skæbner til følge?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Til fru Karen Rønde: Man er ikke tvunget til at indgå ægteskab i Danmark.
Men hvis det skal føres ind i en finanslovdebat - den kan selvfølgelig indeholde meget - bliver jeg nødt til at have en konto nu.
Jeg vil godt have et kontonummer, for jeg er lige blevet vejledt om, at der i sociallovgivningen er en paragraf, hvorefter man kan gribe ind over for et barn, der tvangsmæssigt bliver pålagt at gifte sig med en anden.
Man kan fjerne det barn, og der er nogle, der gør det, og jeg synes, det er fuldstændig rimeligt.
Men fru Karen Rønde bedes angive en konto eller bare, hvad der skal stå på kontoen.
Er det penge, der kræves?
Jeg troede ikke, alting kostede penge, og for mig at se er det her altså ikke noget, der nødvendigvis koster penge.
Det er mere et spørgsmål om en retstilstand, og der er altså faktisk adgang til at gribe ind, når det vedrører mindreårige.
Så til hr. Egil Møller: Dansk erhvervsliv, både små og store virksomheder har stor gavn af den udbredte service, der leveres fra det danske samfunds side i form af uddannelse, transport osv.
For de meget små virksomheder oprettes virksomhedsservice, der er finansieret i finansloven, og der foregår faktisk ganske mange fornuftige aktiviteter i Erhvervsministeriets ressort på bl.a. iværksætterområdet.
Jeg ved ikke, om det går så dårligt, som man udlægger det, men det tror jeg faktisk ikke.
Så har fru Ester Larsen stadig fat i sine fonde.
Nu følger udgifterne jo ledigheden, og der er stadig underskud i fondene; det må vi fastholde.
Det er ikke nødvendigvis bare faldet i arbejdsløsheden, det er også udgifter, der er afledt af arbejdsløsheden, der indgår i det regnestykke, så jeg tror, man gør klogt i at droppe sin retorik i sagen, i hvert fald så længe man ikke er i stand til at redegøre for, hvordan man vil finansiere det, f.eks. via sit skattestop.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-12-16:
Man kan altså ikke lade være med, selv om situationen
egentlig er lidt tragisk, at trække på smilebåndet over hr. Jan Petersens bemærkninger om, at man slet ikke tænker på Dansk Folkeparti fra Socialdemokratiets side.
Vi mærker det til daglig, vi mærker det til daglig, og vi er fuldstændig uberørte over, at man overhovedet ikke lægger mærke til os.
Det var en ironisk bemærkning.
Jeg må da sige, at landets justitsminister sådan set lægger mærke til Dansk Folkeparti, for det er jo ikke mere end en uge siden, justitsministeren ved et møde på Nørrebro gjorde nogle bemærkninger om, at han frygtede, at hvis ikke regeringen og justitsministeren himself gjorde noget, kunne Dansk Folkeparti få 40 pct. af stemmerne ved næste folketingsvalg.
Jeg vil godt spørge hr. Jan Petersen, om han er enig i den bemærkning.
Så vil jeg lige sige om det lille løft i vores hverdag, som hr. Jan Petersen var inde på, at mange vil føle, at med denne finanslov er det de ældre medborgere, pensionisterne, som nu endnu en gang bliver stillet ringere økonomisk, fordi man har droppet efterlevelsespensionen.
Er der også for dem, som har en beskeden indkomst og formue, tale om et lille løft i hverdagen?
Jeg mener bestemt nej.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-12-16:
Nu kom hr. Jan Petersen med en lang søforklaring om skattetrykket, men jeg vil godt bede hr. Jan Petersen bekræfte, at man ved at flytte skatten fra de direkte skatter over på de indirekte skatter - altså f.eks. miljøafgifterne - med et enkelt, som jeg vil tillade mig at kalde det, prokuratortrick kan sænke skattetrykket efter den internationale skala, som Socialdemokratiet åbenbart bekender sig til.
Hr. Jan Petersen behøver bare at svare ja eller nej.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen forsøgte at undvige spørgsmålet fra hr. Kristian Thulesen Dahl om Dansk Folkepartis manglende - fra regeringens side - invitation til at deltage i finanslovforhandlingerne.
Nu har hr. Jan Petersen haft fra i går til i dag til at tænke sig godt om, og det er altså et sølle svar.
Jeg vil godt have et svar fra hr. Jan Petersen som ordfører for sit parti, for det er jo det, han er; han kan ikke bare henvise til regeringen.
Hr. Jan Petersen må have været involveret i de her drøftelser.
Jeg vil godt spørge hr. Jan Petersen: Hvor lang tid er indtil videre, i forhold til at vi ikke skulle med i forhandlinger, hvor lang tid er det?
Hvis hr. Jan Petersen og hans parti på et tidspunkt står og mangler Dansk Folkepartis stemmer, er det så også indtil videre, eller hvordan er det?
Og er det egentlig ikke bare et udtryk for gemen politisk taktik fra hr. Jan Petersens parti, når man dømte Dansk Folkeparti som værende ikke stuerent?
Kan man ikke bare sige, at man har fortrudt den taktik, for den er bare slået fejl, og så tænke sig lidt bedre om en anden gang?
Mogens Andreasen (DF), 1999-12-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Petersen, at der stadig er 170.000 arbejdsløse, og når hr. Jan Petersen siger, at vi skal have nogle andre beregningsmetoder for at finde de rigtige tal, synes jeg, regeringen skulle finde ud af at lave de beregninger, så vi får de reelle tal.
Jeg fik ikke noget svar på fra hr. Jan Petersen på, hvordan han vil opretholde velfærdssamfundet, når der til stadighed lægges store omkostninger på virksomhederne, som svækker konkurrenceevnen.
Hvordan kan man blive ved med at tro, at man, når man på den måde pålægger virksomhederne store omkostninger, også kan skaffe de penge, der skal til, så der stadig er folkepension, så der stadig er hjælp til de ældre, som har brug for det, og så der stadig er garanti for, at alle kan blive behandlet på sygehusene uden brugerbetaling?
Christian Mejdahl (V), 1999-12-16:
Nu er finansloven jo en alvorlig sag, og finanslov 2000 handler jo meget om skat.
Skatteministeren har endda skrevet en bog - »Forstå skatten« - og det forlyder i pressen, at den vil være ideel som mandelgave.
Der er noget, der tyder på, at skatteministeren har lavet en alliance med MD Foods.
MD Foods har i ugen omkring bogudgivelsen solgt 5.137 l risalamande mere end i samme uge sidste år.
Nu ved jeg ikke, om jeg kan kalde skatteministeren på talerstolen, men ellers vil jeg spørge hr. Jan Petersen om, med hvor store beløb skatteyderne sponsorerer årets mandelgave, eller hvor stort et bidrag der gives af dem, der køber mandelgaven for 50 kr., til statskassen.