runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2003-06-03:
Jeg må sige til hr. Jens Rohde, at det er jo fuldstændig useriøst, det dér.
Da Saddam Hussein gassede sin egen befolkning i 1988, blev han indirekte støttet af Vesten, da støttede Vesten Saddam Hussein.
Kommentaren fra hr. Uffe Ellemann-Jensen var følgende: Det var kedeligt.
Ja, kedeligt, det tør antydes, det var kedeligt, at han gassede kurderne i 1988.
Sandheden er, at Vesten havde brug for Saddam Hussein.
Hvorfor tog man ham ikke i 1991?
Den amerikanske politik var i hele perioden defineret ud fra, at man ville have en balance i forhold til shiamuslimerne i Iran.
Det var den iranske politik, der styrede politikken i forhold til Irak.
Derfor ser man jo en kolossal dobbeltmoral.
Det var først, da Saddam Hussein invaderede Kuwait og blev en trussel for vores olieforsyninger, at han blev et problem for Vesten.
Så fri mig for det dér hykleri om, at man invaderede Irak af hensyn til den irakiske befolkning; fri mig for det.
Hvis det var af hensyn til befolkningerne, så var der bestemt også andre steder, man burde intervenere, men det gør man ikke.
Det her drejer sig om olieinteresser, det drejer sig om traditionelle amerikanske magtinteresser; det er, hvad det her drejer sig om.
Og det synes jeg at den danske regering burde erkende.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Jeg er altså nødt til at sige til hr. Holger K. Nielsen, at den økonomiske sikkerhedspolitik, som hr. Holger K. Nielsen refererer til, virker jo overhovedet ikke, når det er sådan, at man sidder her, navnlig på venstrefløjen i Europa, og ser stiltiende til, at det er diktatorer og despoter, der sidder og styrer de her lande, hvor terrorismen har sin grobund.
Det nytter jo ingenting.
Irak f.eks. har jo et enormt potentiale for rigdom for hele dets befolkning.
Hvorfor er det gået, som det er gået, for befolkningen i Irak?
Det er, fordi man har haft en mand som Saddam Hussein til at sidde der, en despot, som har raget alle rigdommene til sig, nøjagtig som alle andre despoter.
Og så kommer der nogle og vil tage et opgør med den slags diktatorer, der udrydder deres egne befolkninger, der udøver tortur, udøver folkemord, og hver evig eneste gang sidder venstrefløjen herhjemme og vil hellere sidde i rundkreds og diskutere alt muligt andet i stedet for at gøre noget ved problemet.
Det er sagens kerne.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-06-03:
Jeg kan bare ikke få det til at hænge sammen, for jeg kan ikke finde ud af, hvad det er, SF mener.
Det, som jeg hører hr. Holger K. Nielsen sige, er jo, at så vil SF til at sende danske soldater ud under EU-flag.
Jeg må sige, at jeg er målløs.
Jeg var temmelig målløs dengang omkring de danske undtagelser, at hr. Holger K. Nielsen ikke kunne holde fast i det nej, som danskerne afgav i 1992.
Da der så derefter kom nogle forbehold - og det var jo hr. Holger K. Nielsen, der fik dem igennem, beklageligvis - så måtte man ligesom forudse, at det var så det, og dem holdt man fast i.
Det gør man altså ikke nu i forsvarsforbeholdet.
Hvad med det retlige forbehold?
Er det sådan, at så længe man herinde i det danske Folketing kan følge hr. Holger K. Nielsen, fordi der er et flertal for at gøre det, omkring retspolitik, udlændingepolitik, så er det o.k.? Når flertallet skifter, så vil man af med forbeholdet, for så skal man følge, hvad EU siger.
Jeg synes, det er meget svævende, og beklager virkelig, hvis der er så meget skred i SF's EU-holdning.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-06-03:
Det er ikke et spørgsmål, som jeg egentlig synes er utrolig vigtigt lige i øjeblikket.
Jeg synes sådan set, at arbejdsløsheden er betydelig vigtigere for mig i hvert fald.
Almindelige danskeres vilkår ligger mig meget mere på sinde end den debat omkring forsvarsundtagelsen, som fru Pia Kjærsgaard tilsyneladende er meget optaget af.
Men siden fru Pia Kjærsgaard nu spørger mig, vil jeg da godt svare på hendes spørgsmål.
Sådan er jeg jo, og sådan skal vi også være her i Folketinget, at vi besvarer hinandens spørgsmål.
Det drejer sig om, at jeg sådan set mener, at det ikke er særlig hensigtsmæssigt, hvis vi nu f.eks. tager de styrker, vi har på Balkan i øjeblikket, som i øjeblikket er under NATO-kommando, at de overgår til EU-kommando.
Det er ikke en beslutning, som jeg sådan set har haft nogen indflydelse på, men det er bare virkeligheden i det. Der må vi på grund af undtagelsen trække os ud af de opgaver.
Der siger jeg så, at det var ikke det, vi tænkte på, da vi i sin tid sad og forhandlede undtagelserne på den daværende statsminister hr. Poul Nyrups kontor i 1993.
Så åbner jeg for en diskussion af, at det kunne da godt være, at vi efter 10-11 år skulle tage en diskussion af, om de har virket korrekt, og om man måske skulle lave en præcisering, så man godt kunne gå ind i omgrænsede områder som f.eks. fredsbevarende opgaver.
Men jeg er til enhver tid imod en militær supermagt i EU.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-06-03:
Jeg lyttede sådan lidt efter det, hr. Holger K. Nielsen ikke fik med.
For alt det, hr. Holger K. Nielsen ikke fik med i sin tale, må han jo ifølge sig selv være fuldstændig tindrende, hamrende ligeglad med.
Er det ikke sådan, det forholder sig?
Jeg vil godt lige høre om EU-forbeholdene.
Hvordan er det nu med dem?
Hvad med forsvarsforbeholdet, hvordan skal man justere på det?
Der synes jeg det skrider.
Det synes jeg hr. Holger K. Nielsen skylder den danske befolkning en forklaring på.
Det var dog en mærkværdig udtalelse, der kom omkring SF's landsmøde, om en justering af først og fremmest forsvarsforbeholdet.
Hvad indbefatter det?
Hvordan havde hr. Holger K. Nielsen tænkt sig, at det skulle forekomme?
Og hvorfor kom hr. Holger K. Nielsen slet ikke ind på det i sin tale?
Er det bare, fordi han er ligeglad?
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Det er faktisk en interessant diskussion, der er ved at udspille sig mellem fru Pia Kjærsgaard og hr. Holger K. Nielsen, navnlig når hr. Holger K. Nielsen står heroppe og siger, at han er imod, at EU skal opbygge en eller anden europahær, og det må ikke være en militær supermagt.
Det har været meget bundet op på en antiamerikanisme fra hr. Holger K. Nielsens side, den dér pludselige positive tilgang til EU.
Så er det bare, jeg spørger: Hvis det er sådan, at EU ikke skal have nogen militær dimension - nu tror jeg heller ikke, at vi nogen sinde kommer op på en dimension, som bare kan matche USA nogenlunde i den sammenhæng - hvem er det så, der i sidste ende skal komme og rage kastanjerne ud af ilden
, når jorden brænder under os?
Og hvem er det, der historisk altid har gjort det?
Jeg siger det med baggrund i den meget, meget, meget mildest talt skeptiske holdning, som hr. Holger K. Nielsen konsekvent giver udtryk for i forhold til USA.
Tove Videbæk (KRF), 2003-06-03:
Ja, det er måske dyrt, men det drejer sig jo om vores børn, det drejer sig om vores fremtid, det drejer sig om det, vi som regel siger er det kæreste, vi har.
Vi ved, at undersøgelse på undersøgelse viser, at den støj, som er i daginstitutionerne, gør børnene mere aggressive, og de får et dårligere sprog og kommunikerer dårligere med hinanden.
Med for lidt plads, som de har mange steder, bliver de mere syge.
Der er for mange børn pr. voksen, og det vil sige, at relationerne børnene imellem, børnene og de voksne imellem, sprog osv. bliver for dårlige, og vi kunne fortsætte i en uendelighed med alle de resultater, som skyldes et for dårligt miljø. Det kan ikke passe, at Det Radikale Venstre, som er optaget af at bryde den negative sociale arv, ikke vil være med til at sige: Ja, måske er det dyrt, men vi er nødt til det.
Vil Det Radikale Venstre ikke være med til at prioritere, at vi starter tidligt?
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Det, man er i gang med i øjeblikket, er jo netop at prøve at opbygge en ordentlig og en demokratisk stat i Irak.
Og alligevel skal vi høre hr. Holger K. Nielsen og hans samlede venstrefløj blive ved med at tale om masseødelæggelsesvåben, masseødelæggelsesvåben, medens man finder den ene massegrav efter den anden i Irak.
Det er det, jeg synes er så forstemmende, det, at man holder sig til alle mulige mærkelige formaliteter, men overhovedet ikke forholder sig til den virkelighed, som har hersket i Irak.
Vil hr. Holger K. Nielsen dog ikke medgive, at uanset hvad der har været af historiske fejltagelser tidligere, så er verden blevet et bedre sted at leve, efter at Saddam Hussein er væk? Jeg sagde i min tale, at vi formentlig ikke havde set den sidste massegrav endnu.
Nej, i dag har man netop i det nordlige Irak fundet en med ligene af 200 kurdiske børn, og det er desværre nok ikke det sidste, vi har set. Vil hr. Holger K. Nielsen dog ikke medgive, at uanset hvad der er begået af fejltagelser, er verden blevet et bedre sted at leve, og at man reelt forsøger at opbygge et demokratisk Irak og dermed en mere stabil situation i Mellemøsten?
Tove Videbæk (KRF), 2003-06-03:
Fru Marianne Jelved var langt omkring, langt ude i den store verden.
Men jeg vil gerne stille fru Marianne Jelved et spørgsmål om noget af det, som er allernærmest ved os, nemlig vore børn. Det Radikale Venstre er ligesom den nuværende regering og også Kristeligt Folkeparti meget optaget af at bryde den negative sociale arv, og vi ved jo alle, at jo tidligere man går i gang, jo bedre er det.
Derfor fremsatte
Kristeligt Folkeparti også forslag til miljølov for børn i daginstitutioner - simpelt hen nogle minimumsregler for, hvad man kan og må byde vore børn.
Vi syntes, det var et godt tiltag, hvis man vil være med til at bryde den negative sociale arv, for vi ved, at undersøgelse på undersøgelse på undersøgelse har vist, at det betyder ustyrlig meget for børnenes udvikling, både fysisk og psykisk, at de har nogle gode fysiske rammer.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Jeg vil meget gerne forstå hr. Jørn Jespersens synspunkter på området, så jeg kan se, hvorfor vi er uenige.
Men det kan vi jo ikke nå her, så vi vender tilbage under alle omstændigheder.
Det, vi har sagt, og det, vi mener nu, er, at vi vil ikke sætte dansk forskning på området på stand by, indtil SF har fået sin løsning om erstatningsansvaret på plads.
Det er her, vandene skilles.
Vi er uenige om, i hvilken rækkefølge og dermed hvilket tempo tingene skal foregå i, men lad os fortsætte drøftelsen.
Jeg vil i hvert fald gerne forstå, hvorfor hr. Jørn Jespersen er vred på os lige nu.
Jørn Jespersen (SF), 2003-06-03:
Ja, det synes jeg også vi skal, og jeg tror, Det Radikale Venstre skal drøfte det med sig selv, før man begynder at drøfte det med andre partier.
Men bare til fru Jelveds oplysning vil jeg informere om, at da moratoriet blev indført, var der to hovedkrav, som skulle være opfyldt, før det kunne ophæves. Alle regler om mærkning og sporing skulle være på plads, og det er de ikke.
Plus at der skulle være fremsat forslag om regler for erstatning, hvis en GMO-mark forurener en økologisk mark eller en anden mark.
Det er heller ikke på plads, og kan jeg på den baggrund konkludere, at Det Radikale Venstre ikke er tilhænger af at ophæve moratoriet på nuværende tidspunkt?
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Et eller andet sted må der være en kommunikationsbrist, men nu har jeg fået noget håndskrevet fra vores ordfører: »Moratoriet handler om mærkning og sameksistens, der skal afklares.
Det er vi hundrede procent enige i, at det skal på plads først.
Vi er ikke enige i at sætte hele forskningen på stand by, indtil SF har fået deres løsning på ...« - et eller andet, jeg ikke kan læse - »... på plads.« Jeg kan ikke læse det, men jeg synes, vi skal drøfte det.
Jørn Jespersen (SF), 2003-06-03:
Fru Marianne Jelved fangede meget præcist min pointe, nemlig at man meget nemt kommer til at risikere at legitimere
en meget dårlig miljø- og naturpolitik
Det var præcis det, jeg mente, og det er det, jeg mener, at Det Radikale Venstre er kommet til, når det drejer sig om salg af statsskovene.
Jeg anerkender, at under bestemte forudsætninger, nemlig når man bruger pengene til mere værdifuld natur, kan der være fornuft i at flytte rundt på statens ejendom.
Men i den nuværende situation - og det er bare det, som Det Radikale Venstre har overset - har vi en regering, der har skåret så massivt ned på miljøområdet og har et så desperat finansieringsbehov for bare at kunne klare den daglige drift, at der er det meget farligt at komme med forslag om at sælge ud af statens aktiver for at finansiere daglig drift. Jeg ved, hvor meget fru Marianne Jelved går op i sund økonomi, så hun kan vel heller ikke være tilhænger af at sælge ud af aktiver for at finansiere den daglige drift.
Men ikke desto mindre var det det, man kom til at legitimere, og det synes jeg, man skal tænke meget over.
På GMO-området kan begge de ting, fru Marianne Jelved siger, ikke være rigtige.
På den ene side siger man, at man først vil have mærkningen på plads.
Det er den ikke, men alligevel siger man, at man vil have moratoriet ophævet, fordi man vil åbne for nogle muligheder.
Det hænger da ikke sammen.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Svaret er ja.
Det vil vi meget gerne medvirke til.
Vi står over for en gigantisk opgave med 3.000 arter, som er truet af udryddelse.
Så vi vil bidrage, men vi vil gerne have noget, som er langsigtet og holdbart, hvis vi skal lægge navn til.
Det var ikke det, vi fik tilbudt sidste år.
Holger K. Nielsen (SF), 2003-06-03:
Jamen verden er ikke blevet mere stabil efter Irakkrigen; det er den ikke.
Det antal terroraktioner, der har været siden hen, beviser jo, at terrorismen er ikke blevet bekæmpet.
Irakerne betragter USA som en besættelsesmagt.
Det, der er det virkelig skræmmende efterspil af Irakkrigen,
er, at i den nuværende amerikanske administration, hvor der er folk som Richard Perle, Wolfowitz, Cheney, Rumsfeld, betragter man nu krigen som det normale, når man skal løse internationale konflikter.
Så siger hr. Jens Rohde, at der er tale om nogle mærkelige formaliteter.
Er det bare en formalitet, at man tilsyneladende har ført en krig på falske forudsætninger, forudsætninger om masseødelæggelsesvåben, hvor det viser sig, at man har manipuleret med kendsgerningerne, med efterretningsoplysninger for at få sin vilje igennem?
Er det bare en formalitet?
Jeg må sige, at der er en stor forskel på hr. Jens Rohde
og mig, hvad angår formaliteter i den sammenhæng.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-06-03:
Skal jeg forstå det sådan, at fru Marianne Jelved og Det Radikale Venstre vil være med, hvis posen bliver større, sækken bliver større til naturgenopretning? Så kunne det godt være, at Kristeligt Folkeparti kunne være den grønne formidler.
Er det sådan et udtryk for, at Det Radikale Venstre godt vil være med, hvis posen bliver større?
Det kan godt være, at det med de grønne partier kan hænge lidt sammen med, hvor man betragter situationen fra.
Hvordan hænger det sammen?
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Jeg fik sagt noget forkert om granskovene.
De er ikke nogen gevinst for den biologiske mangfoldighed.
Vi har vores eget forslag på det område.
Så kan jeg forstå på hr. Jørn
Jespersen, at pointen fra SF er, at regeringen greb det og fik en legitimitet på grund af Det Radikale Venstres udspil. Det noterer vi os, for det er jo rigtigt, at vi skal være karrige med, hvad vi legitimerer.
På den anden side vil vi jo også have mulighed for selv at prioritere og komme med vores egne forslag.
Men vi er meget opmærksomme på, at vi ikke vil overlade den teknologiske udvikling på det her område alene til USA.
Vi vil ikke afvise, at man kan bruge genmodificering på en positiv måde, som også kan være sikker for vores fremtid.
Jørn Jespersen (SF), 2003-06-03:
Jeg er glad for forsikringen om, at vi stadig væk kan regne Det Radikale Venstre med til de grønne partier.
Det er der brug for.
De grønne partier er jo desværre i mindretal i dag, men vi har brug for at holde sammen, hvis vi skal have en chance for igen at blive et grønt flertal efter næste valg.
Det er i hvert fald ikke oplyst indtil nu.
Det Radikale Venstre har derimod med sit udspil åbnet for, at regeringen kunne lave et forlig med Dansk Folkeparti om at finansiere driften af naturpolitikken ved salg af statsskovene.
Det er bare derfor, jeg synes, at man er kommet til at optræde som en radikal elefant i miljøpolitikken, og det er jeg ked af at man har gjort.
Med hensyn til GMO-området: Jamen den eneste mulighed for at sikre mærkning, for at sikre erstatningsregler, er at holde fast i moratoriet, indtil det er på plads.
Og så kommer Det Radikale Venstre pumpende ud i debatten med et forslag om at ophæve moratoriet.
Hvad er den dybere strategi?
Endelig er det da et problem, at man foreslår at tage penge fra jordforureningsområdet, som i forvejen er alt for lavt prioriteret.
Jeg forstår simpelt hen ikke taktikken og strategien.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Det Radikale Venstre er sandelig stadig væk et grønt parti i hr. Jørn Jespersens terminologi, bare for en sikkerheds skyld.
De tre eksempler, som blev bragt frem her, er fuldstændig korrekte.
Vi valgte at gå ind og se på de urentable eller dårlige granskove og tage dem ud og foreslå, at vi kunne sælge dem.
Så har vi indgået et forlig, som hr. Jørn Jespersen siger, og det forlig står vi ved.
Med hensyn til GMO-området er det faktisk en utrolig vanskelig afbalancering, vi skal foretage, for vi vil ikke låses fast i, at der ikke kan ske noget som helst positivt, og at vi ikke kan bruge genmodificering til også at fremme gode ting.
Derfor åbner vi op for en drøftelse på det område.
Endelig valgte vi at sige, at partikeludstødningen i byerne er fantastisk giftig og altså meget, meget sundhedsskadelig, så vi ville prioritere dette og skabe en indsats hurtigere, end vi ellers ville kunne komme til.
Jeg vender tilbage til jordforureningen på et andet tidspunkt.
Jørn Jespersen (SF), 2003-06-03:
I SF har vi hidtil anset Det Radikale Venstre for at være et
af Folketingets grønne partier
Det håber vi da stadig væk er tilfældet, men vi må indrømme, at vi er kommet en lille smule i tvivl om, hvordan vi skal opfatte Det Radikale Venstres ageren her på det sidste.
For det første kommer man med et forslag om at sælge massivt ud af de danske statsskove i en situation, hvor man ved, at miljøministeren og formanden for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, der er Venstremand, netop ønsker at sælge ud af statsskovene og bygge i skovene.
det særlig gennemtænkt?
Invitationen blev modtaget med kyshånd med det samme, og der blev lavet et forlig med det samme, som solgte ud af statsskovene, ikke for at sikre nye naturformål, men for at sikre den drift, som ellers var skåret massivt ned.
For det andet kom der et udspil fra Det Radikale Venstre
på GMO-området, hvor man lige pludselig ønskede at ophæve stoppet for tilladelser på GMO-området, på trods af at der ikke er sikret ordentlig mærkning, på trods af at der ikke er sikret erstatningsregler
Var det fornuftigt?
i en situation, hvor man ved, at regeringen pusler med tanker om at hæve grænseværdierne for jordforurening i stedet for at bekæmpe problemet.
Hvad var den højere visdom i det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-06-03:
Til hr. Jann Sjursen: Dengang forslaget første gang kom til behandling, og det var stadig væk ikke det forslag, som regeringen så efterfølgende fremsatte, og det er bare ærgerligt - det synes jeg også at hr. Jann Sjursen må erkende - kendte vi ikke de konsekvenser, vi står over for nu.
Vi kendte dem ikke.
Vi drøftede dem ikke.
Man har kendt synspunktet siden sommer.
Det er jo ikke noget, vi bare har grebet ud i luften.
Det er noget, som vi kom frem med i løbet
af sommeren, som regeringen har kendt, som hr. Jann Sjursen har kendt, som alle har været bekendt med.
Vi har siden forsøgt at få en aftale med regeringen om, at man ikke åbner for arbejdsmarkedet fra dag et, at man besinder sig, at man tænker sig om, at man gør, ligesom Tyskland og Østrig har gjort, i stedet for bare at sige, at det kan være det samme, det går nok alt sammen.
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Jeg kan sige til fru Pia Kjærsgaard, at hvis man vil vide mere, kan man læse den her udmærkede publikation, der fortæller om Socialdemokratiets integrationspolitik og også om vores syn på de ændringer, som regeringen har fået gennemført med støtte fra Dansk Folkeparti i udlændingelovgivningen.
Det, vi siger klart ikke medvirker til integration, er den integrationsydelse, som regeringen har fået gennemført.
Den modvirker integration.
Det har vi set for nylig, hvor der var en gennemgang af konsekvenserne af integrationsydelsen i forhold til de grupper, der er underlagt den - det hedder i øvrigt i dag startydelse.
Den viste, at vi får et egentligt fattigdomsproblem blandt mennesker her i landet, som gør, at nogle af dem presses ud i at begå kriminalitet, fordi de ikke kan leve af den ydelse, de får.
Jeg har forstået det sådan, at Dansk Folkeparti også er optaget af, at vi skal bekæmpe plattenslageri, sort arbejde, kriminalitet, osv., at vi skal sørge for de mennesker, der har lovligt ophold her i landet - for det har de mennesker, det har fru Pia Kjærsgaard selv stemt for at de skal have gennem den udlændingelovgivning, fru Pia Kjærsgaard har bidraget til; det er altså mennesker, der har lovligt ophold her i landet - og der burde fru Pia Kjærsgaard være optaget af, at de havde en ydelse, der gjorde, at vi undgik at få plattenslageri i Danmark.
Jann Sjursen (KRF), 2003-06-03:
Jeg er udmærket klar over, at fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkepartis repræsentanter har måttet svare på det her spørgsmål adskillige gange. Fru Pia Kjærsgaard kommer også til at svare på det mindst én gang til under debatten i dag.
Jeg må have svar på, hvad der er forskellen fra sidste folketingssamling, hvor vi sammen fremsatte et beslutningsforslag, og hvor hele udvidelsesprocessen også var i gang i EU, og hvor der overhovedet ikke var tale om på det tidspunkt, at Danmark skulle have en 7-årig overgangsordning, og til nu.
Hvad er forskellen, vil jeg spørge fru Pia Kjærsgaard om, ud over at Dansk Folkeparti er på vild flugt fra løfter også over for vælgerne om, at man vil sikre organisationsfrihed på arbejdsmarkedet?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Den eneste forklaring, vi har fået på, hvorfor det er gået så galt på alle konti siden regeringsskiftet, på alt det, der betyder noget for menneskers tryghed og hverdag - vi har set et fald i beskæftigelsen og en stigende arbejdsløshed - er, at det er de internationale konjunkturer.
Det er den sang, vi får fra Venstres ordfører.
Men problemet er, at der jo ikke alene er tale om, at det skaber utryghed for mennesker i dag, det kommer jo også til udtryk ved, at der skabes en enormt stor utryghed for de kommende generationer.
Når man ser regeringens økonomiske redegørelse fra sidste måned
, kan man se, at regeringen opskriver gælden i år 2010 med 54 mia. kr. Så regeringen solder pengene op nu, og så lægger man i øvrigt regningen til de kommende generationer.
Jeg troede, at regeringen stod bag 2010-målsætningen om, at der skulle være en halvering af den offentlige gæld.
Nu er realiteten den, som i øvrigt har været en hemmelighed i lang tid, at regeringen simpelt hen opskriver gælden i år 2010 med 54 mia. kr.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Der er tale om en teknisk fremskrivning, og det ved hr. Frank Jensen udmærket godt.
Vores målsætning er stadig væk en halvering af gælden, det skal der ikke herske tvivl om, det er stadig væk vores målsætning, og vores målsætning er stadig væk at holde os inden for rammerne af år 2010-planen og nå de målsætninger, som ligger i år 2010-planen.
Men det er jo meget, meget tydeligt, at det ikke længere er målsætningen for Socialdemokratiet.
Når vi sammenregner hele den socialdemokratiske byge af forskellige forslag, der koster penge og koster penge og koster penge, og som man aldrig nogen sinde anviser en finansiering på, er konklusionen, at det er Socialdemokraterne, der er løbet fra målsætningerne.
Det kan godt være - det er da rigtigt - at der er nogle udsving over årene frem mod år 2010, det kan man jo ikke undgå i den virkelige verden, sådan vil det nødvendigvis være, men vi løber ikke fra målsætningerne, dem holder vi
fast i.