runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
... at Venstre jo i denne her samling har valgt den taktik, at man går imod stort set alle konkrete initiativer på arbejdsmiljøområdet.
Man er ikke undervejs kommet med selvstændige ændringsforslag til de konkrete lovforslag, men man kommer med uforpligtende beslutningsforslag - nogle er luft, og der er såmænd også enkelte konkrete forslag, som direkte vil forringe arbejdsmiljøet.
Det vil man så kunne gå ud og bruge i valgkampen og sige: Jamen vi har fremsat det ene forslag efter det andet, og vi har haft dem til afstemning, og ingen af regeringspartierne eller SF eller venstrefløjen i det hele taget vil være med til at støtte dem.
Men når det kommer til handling, er Venstre handlingslammede.
Og det bliver jo selvfølgelig et selvmål, hvis det står til troende - og jeg håber da, at statsministeren ikke agter
at udskrive valg sådan lige her om hjørnet - for så får vi netop hele året til at drøfte det meget centrale element omkring udlicitering og arbejdsmiljø i den forbindelse med Venstre over en lang periode.
Det tror jeg vil være utrolig sundt, for derved kan man også få stillet Venstre til ansvar for den meget svingende kurs og derved også forsøge, når vi kommer til efterårets samling, at se, om Venstre vil være med til at omsætte denne sleske tale - som andre har kaldt det - til konkrete handlinger.
Men jeg vil bare sige, også til regeringen, at den inspiration og de initiativer, som SF igennem en årrække er kommet med på arbejdsmiljøområdet, agter vi at fortsætte.
Vi vil også hen over sommeren i forbindelse med næste års finanslov rejse en række krav, der på en endnu mere effektiv måde kan sætte skub i fremme af arbejdsmiljøet.
Jeg vil allerede her give det tilsagn, at jeg nok skal tage kontakt til Det Konservative Folkeparti, som har givet tilsagn om, at de gerne vil være med til at skaffe millioner af kroner til øget arbejdsmiljøforskning.
Det er et spørgsmål, som SF jo har peget på flere gange, men at Det Konservative Folkeparti også vil støtte, er vi selvfølgelig glade for.
Jeg vil her afslutningsvis gerne takke for debatten og give regeringen det tilsagn, at vi vil fortsætte arbejdet med ikke bare i ord, men også i handling at være med til at konkretisere arbejdsmiljøpolitikken i tiden, der kommer.
Jeg vil også starte med at takke for debatten.
Jeg synes, den har været yderst interessant.
Den har været interessant på det kerneområde, at spørgsmålet om betingelserne for udlicitering, for så vidt angår arbejdsmiljøforhold, bliver et væsentligt element i den kommende tids politiske debat.
Jeg synes, at det har været utrolig interessant at få Venstre frem.
Nu har det været lidt vanskeligt at få nogle konkrete ting frem fra Venstre, for de skifter jo holdning sådan lidt efter lidt.
Men det, vi har fået frem, er ...
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jeg synes faktisk, at det har været en interessant debat, og jeg synes, det har vist sig, at det faktisk var væsentligt at rejse den på det her tidspunkt, også i den specifikke form, som vi gav den, og ikke som en bred arbejdsmiljødebat.
Om den har flyttet hegnspæle, vil vise sig, når vedtagelserne skal til at udmøntes.
Et resultat af debatten har været, at Venstre i hvert fald verbalt har tilsluttet sig konstateringen af, at der er problemer i arbejdsmiljøet på udliciterede områder, og at deres egen politik kan have uønskede konsekvenser. Det karakteriserer jo faktisk alle de partier, der med magt eller indflydelse, centralt eller lokalt, har forestået udliciteringer i tidens løb.
Eller som jeg kunne citere hr. Knud Erik Kirkegaard for at bekræfte hr. Ole Sohn i: Nu går vi kun ind for kloge udliciteringer.
Tak for den melding.
Men vi har også fået konstateret, at Venstre og også De Konservative og Dansk Folkeparti står af, når det kommer til konkrete beslutninger, der skal ændre på arbejdsmiljøbetingelserne helt konkret ude i virkeligheden.
Der står Venstre af, og de har gang på gang i den sammenhæng så henvist til, at vi kunne bare have støttet det forslag, som de lagde frem om udbudspolitik.
I den sammenhæng vil jeg godt minde om, at vi faktisk dengang sagde til forslaget, at vi også mente, at det var klogt at have sådan en, men vi tilføjede, at vi altså ikke kunne støtte et forslag, der i den grad lagde op til, at udlicitering i sit væsen betyder væsentlige muligheder for besparelse.
Og det er lige præcis det element, der ligger i det. For lige netop den brug af udliciteringerne, som ligger i, at man tror, at man kan få det dobbelte for den halve pris, er jo lige præcis det, der viser, at man er parat til at lade konkurrencen foregå på bekostning af arbejdsmiljøet.
Og det er den politik, vi har konstateret resultaterne af.
Det er deraf, vi har set, at der opstår de arbejdsmiljøproblemer i de eksempler, vi har nævnt, både på busområdet og på rengøringsområdet og også på alle de andre områder, nemlig i det øjeblik man udelukkende konkurrerer på de ansattes arbejdsvilkår.
I den ramme har det efter min mening vist sig, at vi har
en konstaterbar forringelse af arbejdsmiljøet.
der vil gå ind helt konkret at prøve at sætte op imod
, og så er der nogle andre partier, der kører på den overordnede debat og de pæne ord.
Og det kommer man altså ikke nogen vegne med.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Først til arbejdsministeren: Som det fremgik af mit indlæg, erkender jeg naturligvis, at der fungerer et partsamarbejde omkring arbejdsmiljøet.
Men det sker altså på trods af regeringens indsats, bestemt ikke på grund af regeringens indsats.
Så til statsministeren, der forsøger at holde liv i myten om, at herinde i Folketinget er der altså med hensyn til arbejdsmiljøet nogle partier, der er onde, og så er der nogle partier, der er gode.
Det vil ikke lykkes for statsministeren at få den myte til at holde, for den er simpelt hen ikke rigtig.
Så kan jeg sige til statsministeren: Jeg forstod, at når statsministeren på et eller andet tidspunkt udskriver valg, så har det ikke det formål, at vi i Danmark skal have en anden regering.
Synspunktet er ikke overraskende, og det tager vi naturligvis til efterretning, men valget kommer jo nok alligevel.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-04-19:
Jeg vil gerne sige tak for en rigtig god og fremadrettet debat, som jo også skabte større klarhed over de politiske holdninger, der er repræsenteret her i det danske Folketing.
Jeg synes, vi har fået klare linjer med hensyn til, hvilke partier der forstår, at der er en sammenhæng mellem et bedre arbejdsmiljø, større arbejdsglæde i vores land og så det at have større forpligtelser og også det at have en lovgivning, der skaber grundlag derfor.
Ikke at vi skal detailregulere alt.
Debatten har skabt de klare linjer.
Jeg har selv været med i ganske mange år på det felt, og jeg ved, at det forholder sig sådan.
Vi ved også fra historien, at de tre store borgerlige partier, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, for de to førstnævntes vedkommende i mange år, for sidstnævnte også i de senere år, hver gang, når det gjaldt forpligtelser, stod af.
Det har vi set igennem årtier, og det har vi også fået bekræftet i de senere år.
Når hr. Knud Erik Kirkegaard derfor giver udtryk for, at vi snart får et folketingsvalg, må jeg skuffe hr. Knud Erik
Kirkegaard, hvis hans bevæggrund er at få en ny regering med henblik på at vende tilbage til de mere uforpligtende tider
Jeg kan ikke leve op til det ønske.
Det tror jeg der forståelse for, i hvert fald i mit eget bagland.
Jeg skal så også gøre en indrømmelse i dag til hr. Ole M. Nielsen.
Jeg var måske lidt uopmærksom i forhold til den politiske ordfører for Kristeligt Folkeparti.
Jeg er ganske enig i hr. Ole M. Nielsens indlæg om det engagement, som hr. Ole M. Nielsen selv repræsenterer, men også hr. Ole M. Nielsens parti.
Jeg kender godt engagementet.
Jeg undskylder mig med, at jeg en gang imellem forveksler det selskab, Kristeligt Folkeparti somme tider befinder sig i.
Man må forstå, at det somme tider smitter af.
Jeg vil også sige til den politiske ordfører for CD, at tilsvarende her skal siges i en god stund: CD's engagement i det gode arbejdsliv har vi jo også set mange gode eksempler på.
Jeg vil sige, at jeg ved, arbejdsministeren vil kommentere det konkrete spørgsmål, som blev rejst også over for mig.
Jeg skal slutte med for min part at sige, at vi har fået større klarhed.
Det er godt for det videre politiske arbejde.
Vi ved, hvor skillelinjerne går.
Der er dem, der har gode ord til arbejdsmiljøet, men ingen handling.
Der er dem, der har modsat sig bedriftssundhedstjenestens indførelse her i landet med de beføjelser, der knytter sig dertil.
Så er der dem, der så, at det var nødvendigt som en del af det moderne, velfungerende, menneskelige samfund.
Jeg takker for en god debat, og jeg ser frem til, at vi med det flertal, vi nu engang må arbejde på grundlag af, kan videreføre vores arbejde for at sikre større arbejdsglæde og bedre arbejdsvilkår for den store brede befolkning både i den offentlige sektor og i den private sektor.
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-04-19:
Jeg er fuldstændig enig i, at arbejdsklimaet på virksomhederne og alle forhold på virksomhederne medvirker til arbejdsglæden.
Det sagde jeg også i mit allerførste indlæg her tidligere i debatten.
Men jeg er overbevist om, at det vigtigste for arbejdsglæden for den arbejdende befolkning er, at de får mulighed for at få lidt flere penge til sig selv, end de gør i øjeblikket.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Jeg er enig med hr. Thorkild Fransgaard i, at spørgsmålet omkring arbejdsglæde ikke har været meget diskuteret, og jeg er også enig med hr. Thorkild Fransgaard i, at bl.a. skattetrykket, den følelse af, at man går på arbejde fra morgen til aften og på grund af skatten dårligt har til smør på brødet, har meget, meget stor betydning for arbejdsglæden.
Det er også, hvordan klimaet er på arbejdspladsen, hvor tiltalende forholdene er, om der er dårligt arbejdsklima psykologisk mellem medarbejderne, det er sådan noget som kantineforhold osv.
Det hører alt sammen ind under arbejdsglæde.
Er hr. Thorkild Fransgaard ikke enig i dét?
Thorkild B. Fransgaard (UP), 2001-04-19:
Debatten om konsekvenserne af udlicitering har udviklet sig til en debat for og imod udlicitering.
Udlicitering er noget, der er nødvendigt, for at skatteborgerne kan se, at de får det, de har krav på, for deres penge.
Men når det er sagt: Der skal ikke ske udlicitering for enhver pris.
Der skal stilles krav til kvaliteten, og det er noget, som de, der sidder i kommuner og amter og eventuelt i staten, har ansvaret for.
Så med hensyn til arbejdsmiljøet: Ja, det er, ligesom der er lagt op til, at der skal laves en særlov for de servicevirksomheder, der udfører serviceopgaver for det offentlige.
Det kan ikke være rigtigt.
Arbejdsmiljøloven må være den samme for alle virksomheder, hvad enten de er offentlige eller private.
Men med hensyn til arbejdsglæden
: den har der ikke været talt meget om, men der er det min opfattelse - og jeg tror, jeg er enig med alle, der står ude og arbejder fra morgen til aften - at det bedste, man kan gøre for dem, for at de kan få en større arbejdsglæde, er at lette det store skatte- og afgiftstryk.
De, der står derude og knokler for at få samfundet til at hænge sammen, ja, det er først midt på torsdagen, de begynder at arbejde for sig selv; indtil da har de hele ugen arbejdet for det offentlige.
Det kan ikke blive ved, de mister modet.
Derfor har jeg fremsat et forslag til vedtagelse for at højne arbejdsglæden.
Det er også det, debatten drejer sig om, selv om der ikke har været meget debat om det.
Men jeg finder, at det er det vigtigste.
Derfor har jeg fremsat et forslag om, at regeringen skal komme med en lovgivning om, at skatten på arbejde kan sættes ned, men det er der ingen der har villet tale om under hele debatten.
Derfor må jeg jo betragte det som ligegyldigt, om vi har
en socialdemokratisk regering, eller vi eventuelt får en borgerlig regering efter det valg, der står foran os.
Ingen af de partier ønsker at lette skattetrykket for den arbejdende befolkning, men det er da en melding, som den arbejdende befolkning så er klar over, og derfor kan de faktisk være ligeglade med, hvem de stemmer på af de partier.
Desværre er mit gamle parti opløst, ellers var der jo en mulighed for at stemme på os.
Det vil sige, vi var de eneste, der var tilbage, der ville arbejde for og gøre noget for den arbejdende befolkning.
Men desværre, det parti er opløst; man kan godt komme til at tænke, at det var en skam.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Ja, til det sidste vil jeg nok sige, at det er rigtigt, at vi er i en lidt anden situation, men derfor mener jeg stadig væk, at det er forsvarligt at være medforslagsstiller til den formulering.
Men det er vi så lidt uenige om.
Om situationen i Aalborg
- nu skal vi jo selvfølgelig ikke afgøre den - men jeg mener da helt klart, at Aalborg Kommune kunne have kørt et sagsanlæg for kontraktbrud mod ISS.
Det skulle de da ikke have sluppet fra gratis det dér, det mener jeg bestemt ikke.
Men Aalborgborgmesteren kunne nok ikke holde til, at den kørte i Nordjyske Stiftstidende i et par år, sådan en sag dér; det ville nok være for belastende.
Det kan jeg såmænd godt forstå.
Men det ville da helt klart have været det forsvarlige at rejse en sag imod et selskab, der løber fra sådan en handel dér.
Det er da helt hen i vejret.
Ole Sohn (SF), 2001-04-19:
Nu har jeg jo ikke den samme grundige parlamentariske erfaring som hr. Knud Erik Kirkegaard, men jeg tror alligevel godt, jeg kan videregive et parlamentarisk tip.
Når regeringen ofte knytter an til SF og Enhedslisten, når det drejer sig om arbejdsmiljø, så hænger det givetvis sammen med, at SF og Enhedslisten er de partier, som kommer med det ene forslag til forbedring af arbejdsmiljøet efter det andet, både selvstændigt og i forbindelse med finanslovforhandlingerne, hvor der skal skaffes penge.
Vi er med til både at finde pengene og med til at sætte dem i gang på arbejdsmiljøområdet.
Så hvis Det Konservative Folkeparti gerne vil, og jeg forstår jo nu, at man er interesseret i at være med til at forbedre arbejdsmiljøet også konkret med handlinger og økonomi, så vil jeg anbefale Det Konservative Folkeparti at komme med nogle økonomiske forslag: Her vil vi bevilge x antal millioner, vi skaffer dem dér.
Det er den måde, man arbejder på.
Det vil jeg meget gerne diskutere, også hen over sommeren.
Måske kan SF og De konservative lave nogle fælles forslag til, hvordan man skaffer økonomi til bedre arbejdsmiljø.
Vi er meget åbne.
Men det der tip om at komme med nogle konkrete forslag og omsætte de gode varme ord til konkret handling er anbefalelsesværdigt.
Vi nærmer os jo sagens kerne.
Som jeg sagde tidligere, er der en vis tendens til, at Venstre og De Konservative stiller en række uforpligtende beslutningsforslag, og når der skal handles, stemmer de imod.
Nu har de ændret forslaget til vedtagelse her, gjort det fuldstændig uforpligtende, for alt det, pindene bygger på, er netop vedtagelser, som er igangsat, eller som er besluttet, uden at Venstre har støttet dem.
Derfor er det et helt klart bevis på, at det er luft, når Venstre snakker om kvalitet og arbejdsmiljø.
Hr. Lars Løkke Rasmussen snakkede her i formiddag om udbud, og det er det samme med det forslag, de har stillet.
Nu har jeg fundet det her i pausen.
Det går ganske enkelt ud på, at man vil fjerne det kommunale selvstyre.
Der står udtrykkeligt, at det kommunale selvstyre skal sættes over styr.
Men der ligger et konkret forslag, som vil sikre arbejdsmiljø og forhold omkring udlicitering, og det stemmer Venstre imod.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Der ligger et konkret lovforslag, hvorfor stemmer man så ikke bare for det?
Frank Aaen (EL), 2001-04-19:
Venstre er for et bedre arbejdsmiljø, men stemmer bare imod hver eneste gang, der er et konkret forslag til forbedringer af arbejdsmiljøet.
Det er akkurat på samme måde med miljøet.
Venstre er for et bedre miljø, men i de snart 7 år, jeg har været i Folketinget, har Venstre stort set konsekvent stemt imod alle love, der har forbedret miljøet.
Så det får unægteligt ordene til at lyde lidt hule.
Så prøvede hr. Lars Løkke Rasmussen med en formulering
om, at Venstres politik er, at man ikke skal arbejde hårdere, men at man skal arbejde klogere.
Det får mig til at stille dette spørgsmål til hr. Lars Løkke Rasmussen: Når man nu har eksempler fra Hvidovre Hospital, hvor rengøringen er udliciteret, hvor man kan se, at efter udliciteringen er man kommet op på, at hver enkelt ansat hver eneste dag skal gøre et areal rent, der svarer til 21 parcelhuse på 120 m2 - 21 parcelhuse om dagen pr. ansat - er det så ikke et tilfælde, hvor Venstre må sige fra og sige, at det i hvert fald ikke er Venstres politik?
Bjarne Laustsen (S), 2001-04-19:
Jeg kan nu i forhold til formiddagens debat forstå, at Venstre ikke vil støtte den incitamentspakke, som regeringen har fremsat, hvoraf der også er et forslag til behandling her lidt senere i dag. Nu har vi også set det forslag til vedtagelse, som de borgerlige har fremsat, og det eneste er jo sådan set, at de ikke vil anerkende den fremragende indsats, regeringen har gjort hidtil, mens der i den øvrige tekst ligger en lang række forpligtelser, som er skrevet ind i det forslag til vedtagelse.
Hvordan ser Venstre på det, når de ikke kan støtte vores initiativer?
Hvad er det så for initiativer, Venstre vil tage, for at opfylde deres eget forslag til vedtagelse? Det kunne jeg meget godt tænke mig at høre.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-04-19:
Ja, da den røde lampe lyste før, manglede jeg at give i hvert fald hr. Bjarne Laustsen et svar på, hvad kan vi støtte senere her i dag.
Og der har jeg sådan set tidligere tilkendegivet, at de initiativer, der er lagt op til i forslaget til vedtagelse, sådan som det er foreslået fra de fire partier, jo er en række positive initiativer, herunder også hvordan man fremmer det udviklende arbejde.
Og det kan vi sådan set støtte alt sammen, blot - kan man sige - med den principielt meget anderledes vinkel på det, at de initiativer naturligvis skal søsættes med henblik på alle, der så at sige i sidste ende får deres løn fra det offentlige, hvad enten de er direkte ansat i den offentlige sektor eller udfører offentlige serviceopgaver, er ansat hos en entreprenør, som er hyret af den offentlige sektor til det.
Hvilken stillingtagen, vi i øvrigt har til forslagets øvrige punkter, vil selvfølgelig meget klart fremgå, når vi når til dem; nu diskuterer vi jo det her.
Til hr. Henrik Sass: Jamen det er klart, at vi regner med effektiviseringsgevinster, selvfølgelig gør vi det.
Det skal da være en daglig kamp at se, om pengene ikke kan bruges bedre.
Her er vi i øvrigt helt på linje med regeringen, som i sin egen budgetredegørelse og investeringsoversigt på samme måde opererer med beløb, der endda er større end dem, der var fremme i debatten op til jul, med betydelig større effektiviseringsgevinster.
Og jeg kan henvise til hele det kapitel i budgetredegørelsen, der handler om entreprenørmodellen, hvor finansministeren jo når frem til et betragteligt stort potentiale.
Så vi er helt enige med regeringen i, at hver en sten skal vendes, og at det selvfølgelig er en løbende udfordring at se, om opgaverne kan løses billigere i andet regi.
Det får mig så også til sidst i forhold til hr. Anders Samuelsen at sige, at der altså er meget stor forskel på fyringer og stillingsreduktioner.
Det at udtrykke sig principielt om fyringer er jo ikke det samme, som at man ikke kan gå ind for, at man reducerer stillinger.
Det følger allerede af alt det, jeg tidligere har sagt om lov om lønmodtagers retsstilling ved virksomhedsoverdragelse.
Det følger også af den store fluktuation, der i øvrigt er i den offentlige sektor, som vil gøre det helt uproblematisk at slanke, uden at folk af den grund som sådan skal sættes på porten.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-04-19:
Jeg forstod ikke helt hr. Lars Løkke Rasmussens svar, for han sagde: Jamen det der med, hvor meget vi kan spare, altså man kan ikke bare stille sig op og fortælle det sådan på decimaler.
Jamen udgangspunktet var, at man talte om 26 mia. kr., 30-40 mia. kr.
Det er da ikke bare en lille decimal, og det indgik jo i øvrigt i Venstres økonomiske fundament, så vidt
jeg forstår, i deres økonomiske politik som alternativ til regeringen.
Eller om det er nul, eller om det er 10 mia. kr. eller 20 mia. kr. eller 30 mia. kr., man regner med at hente på det?
For det er jo interessant nok.
Og igen, hvis man ser på undersøgelser, hvor man spørger folk, som er blevet udliciteret, om deres arbejdsmiljøforhold, så svarer 42 pct., at arbejdsforholdene er blevet dårligere.
Lysten til at gå på arbejde: 45 pct. svarer, at det er blevet dårligere.
Den fysiske belastning på arbejdet: 38 pct. svarer, at det bliver dårligere.
Og den psykiske belastning, stress på arbejde: 52 pct. svarer, at det er blevet dårligere.
Og der er endda en forskel på, om tingene bliver udliciteret eller ej.
Så derfor: Hvis Venstre har tænkt sig at udlicitere så meget, som der skal til, for at det går op i en højere enhed, så går det hårdt ud over arbejdsmiljøet i Danmark.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2001-04-19:
Må jeg ikke først sige til hr. Ole Sohn, at når man kan stå her fra Folketingets talerstol og sige, at det udtrykkeligt står i vores beslutningforslag, at vi vil sætte det kommunale selvstyre ud af kraft, så læser man det altså, som en vis herre læser biblen.
Dermed har man sådan set også karakteriseret, hvad man i øvrigt selv har sagt i den samme korte bemærkning.
Det er jo heller ikke rigtigt, når det bliver sagt,
at de elementer, der indgår i begge de to forslag til vedtagelse, der er fremsat, er nogle, som ikke har haft vores støtte.
Det svarede hr. Knud Erik Kirkegaard jo så glimrende på tidligere i debatten.
Derfor også til hr. Bjarne Laustsen, når der bliver spurgt til, hvad det er for initiativer, vi vil støtte: Det står jo ganske klart i det forslag til vedtagelse, vi har fremsat, at de initiativer, der er lagt op til her, sådan set er fornuftige nok.
Den afgørende forskel er: Skal man kun være optaget af problemer i relation til de medarbejdere, der udfører offentligt finansierede opgaver i privat regi, eller skal man være lige så optaget i relation til dem, der gør det i offentligt regi? Fru Jette Gottlieb stod jo heroppe på talerstolen i starten af debatten og sagde: Til kamp mod udlicitering.
Det var bevæggrunden for Enhedslisten til at stille det her forslag.
Det støtter regeringen så.
Derfor mener jeg sådan set, at vi hjælper regeringen ved at bløde indledningen op og sige, at denne her kamp er en kamp mod dårligt arbejdsmiljø, uanset om det er offentlige eller private arbejdspladser.
Må jeg ikke henvise til den rapport, som blev lavet af Rådgivende Sociologer ApS, som indgik i den tidlige debat i foråret, hvor statsministeren netop tog den rapport frem, og hvor det jo konkluderes, og jeg citerer: »Det ser altså ud til, at arbejdets karakter er af større betydning for oplevelsen af nogle væsentlige arbejdsklimatiske elementer, end om man er udliciteret eller ikke, selv om der på enkelte områder er forskelle mellem udliciterede og omstillede«.
Det er sådan set det hele i en nøddeskal.
Det er dér, vi skal tage fat.
Og det er også derfor, vi synes, at nogle af de initiativer, der står her, om at se på, hvordan man undgår ensidigt gentaget arbejde, hvordan man kan lave erfaringsopsamling, er gode.
Jeg kan som sådan et eksempel, man kunne tage ved lære af, nævne projektet fra Frederiksborg Amt, som er udviklet sammen med FOA, hvor man på netop hospitalsområdet har forsøgt at lave et mere udviklende arbejde ved at se rengøringsarbejde og portørtjeneste under et.
Må jeg så endelig sige til hr. Frank Aaen - nu lyser den
røde lampe - at når det konkrete eksempel fra Hvidovre nævnes, så kan jeg ikke gå ind i det; det kender jeg ikke godt nok.
Jeg vil foreslå, at man i stedet henvender sig til den socialdemokratiske amtsborgmester, Vibeke Storm Rasmussen, som jo har ansvaret i så henseende.