Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Ja, man kan vist roligt sige, at forslaget fik det, man kalder en lidt ublid medfart, fra Folketingets partier.
Jeg talte op, og det var ikke særlig besværligt at tælle, for det var faktisk kun det sidste parti, Frihed 2000, som ville bakke forslaget op.
Det kan vi selvfølgelig begræde i Dansk Folkeparti, for vi havde håbet på, at man var villig til at lade befolkningen blive inddraget i beslutningsprocessen i forhold til den fremtidige udlændingepolitik her i landet, men det er man
altså stort set ikke fra nogen partiers side, og det er drønærgerligt.
Som jeg tidligere har gjort i debatten, vil jeg efterlyse, hvad det så er for temaer, som de partier, der går ind for flere folkeafstemninger, vil være med til.
Jeg hører aldrig her i Folketinget noget forslag om, hvad det er, man vil stemme om.
Jeg ved, at der er flere partier, Enhedslisten, Det Radikale Venstre, SF, der ønsker flere folkeafstemninger, men man kommer ikke med nogen temaer, og man vil ikke støtte et forslag som det her, og det undrer mig i og for sig meget. Så skal jeg takke fru Birthe Rønn Hornbech for en hel del bemærkninger, som jeg kan være meget enig i.
Dansk Folkeparti er enigt i de opstramninger, som også Venstre nævnte fra talerstolen og brugte meget af tiden på i forbindelse med debatten.
Ordførertalen fra Venstre gik meget på de stramninger, og dem er vi enige i.
Vi håbede så selvfølgelig, at Venstre også ville give opbakning til, at vælgerne kunne få lejlighed til at diskutere det her via en folkeafstemning.
Vi kan ikke se nogen problemer i, at vælgerne får lov til det, men det kan Venstre åbenbart.
Vi må så håbe på, at det kommende folketingsvalg vil vise en ny situation, sådan så det bliver muligt at gennemføre nogle af de opstramninger, som vi også har nævnt i forslaget ville blive resultatet, hvis en folkeafstemning endte med et ja til, at man er imod et multietnisk samfund.
De Konservatives ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, mente, at det her så var, hvad Dansk Folkeparti kunne mande sig op til af forslag, og hertil vil jeg da gerne sige, hvis det skulle være hr. Knud Erik Kirkegaard ubekendt, at vi masser af gange har fremsat forslag her i Folketinget til opstramninger af den førte udlændingepolitik og vil gøre det igen ud over det her forslag. Men vi synes egentlig, det ville være rigtigt, at borgerne fik lejlighed til at komme med på råd, så det ikke bare er os herinde i Folketinget, der diskuterer det hen over hovedet på borgerne.
og vi må nok sige, at de ændringer eller de såkaldte opstramninger, som regeringen kommer med, jo reelt ikke er noget, der får nogen indflydelse på antallet af flygtninge og familiesammenføringer til Danmark, der er omkring de 15.000.
Det viser sig at være meget få udsving, det medfører, og derfor er der brug for et klart signal fra Folketinget på det her område.
Dér er vi altså ikke enige med De Konservative.
Hr. Knud Erik Hansen har jeg kommenteret rigeligt; der var ikke rigtig nogen åbninger hos SF i forhold til folkeafstemning heller her, og igen hører vi aldrig, hvad det er, SF vil holde folkeafstemning om -
jeg har i hvert fald ikke hørt det fremsat i Folketinget.
Men det kan da være, at det kommer, på hvilke områder man vil fremsætte forslag om folkeafstemning.
CD og hr. Ebbe Kalnæs skal jeg heller ikke komme meget mere ind på.
Jeg var inde på nogle af de ting, som det er helt tydeligt, at vi ikke er enige om, og jeg kan bare sige, at med den holdning, man har i CD og også blandt det store flertal herinde på Christiansborg, så vil der simpelt hen ske det, at det multietniske samfund, som vi ser begyndelsen på i øjeblikket, vil fortsætte, og man er ikke villig til at lave noget indgreb.
Det vil sige, at med de 15.000, der kommer hvert år, så vil det betyde, at man i løbet af ret kort tid får det, som professor P.C. Mathiessen har nævnt i Jyllands-Posten, nemlig et meget mere multietnisk samfund, som vil komme til at revolutionere vores hverdag, hvor der vil være flertal i byråd rundtomkring af personer af fremmed herkomst, og hvor de byråd kan gennemføre ting, som man f.eks. ser i Storbritannien, hvor ungdomsskoler ikke kan opnå offentlig støtte, hvis ikke de adskiller piger og drenge.
Altså sådan nogle middelalderlige tilstande skal vi åbenbart have her i Danmark.
Så sagde hr. Børge Klit Johansen fra Kristeligt Folkeparti, at man nok ikke burde holde en folkeafstemning på det her tidspunkt, og så kan jeg jo så spørge Kristeligt Folkeparti, om man så vil være med til forslaget - og der rystes så desværre på hovedet - hvis vi ændrer tidspunktet til en anden dato, så vi får debatten og oplysningskampagnen på et andet tidspunkt.
Men det ser det heller ikke ud til, at man vil, og derfor er problemet jo altså, at fingeren ligefrem bliver vendt nedad i forhold til det.
Problemet er altså, at det kan heller ikke tilfredsstille Kristeligt Folkeparti, og derfor vil vi ikke fremsætte nogen ændringsforslag til det her. Ja, det skulle så lige være, at ændringsforslaget kan være, at afstemningen i stedet for bliver den 28. september, hvor vi alligevel skal til stemmeurnerne.
Det vil måske være relevant at gøre det.
Og så må jeg igen sige til Kristeligt Folkeparti, at det kan da godt være, der er problemer i den danske kultur, at vi ikke i tilstrækkelig grad holder den danske kultur i hævd, det kristne samfund osv., men det bliver jo altså ikke bedre af, at man nu i de her år diskuterer det meget.
Og grunden til, at man diskuterer det meget, det med det kristne livssyn, som er nævnt i grundloven, er jo altså, at det er under pres, at der kommer religioner og befolkningsgrupper udefra, som ikke bare er et lille mindretal, som nogle taler om, men som meget hurtigt er blevet et meget, meget stort mindretal, og som derfor sætter religionen og grundloven under pres, sætter Folketinget under pres hele tiden for at gennemføre lovændringer, der tager hensyn til denne her nye udvikling.
Det er jo inden for alle områder, vi her i Folketinget er nødt til at se på, hvad der skal ændres i lovgivningen for at komme de her nye personer, der kommer til Danmark,
i møde.
Og det er spørgsmålet, om vi kan blive ved med det, eller vi vil ændre på det.
Vi mener vel det sidste, at vi skal ændre på det og gøre noget ved det i stedet for bare at lade stå til. Frihed 2000 skal jeg takke for, som jeg lidt allerede har gjort, at man er enig i forslaget.
At Frihed 2000 så mener, at det måske endda er for sent at begynde at regulere på det multietniske samfund, er en anden sag, men det mener
vi altså ikke, det er.
Så er der nogle, der siger: Jamen hvorfor skal vi have de her evindelige diskussioner?
Skal vi ikke bare lade Folketinget bestemme?
Vi kunne da godt sige til borgerne: Jamen det skal I ikke bekymre jer om, vi er gode nok her i Folketinget til at bestemme de her ting, og der er ingen grund til, at I involverer jer i det.
Men problemstillingen er, at man hver eneste dag ude omkring i samfundet fra danskeres side bliver konfronteret med de her ting, og jeg kan sige, at vi i Dansk Folkeparti får utrolig mange henvendelser fra borgere, der føler, at der sker en forskelsbehandling, der bliver taget mere hensyn til udenlandske statsborgere og flygtninge, indvandrere, der kommer til Danmark, end der bliver til de statsborgere, der har levet her i Danmark i mange år.
Der er også ældre personer, der har behov for en bedre hjælp, end de får i dag.
Men de fleste eksperter ved jo udmærket godt, at det her emne nok er det emne, der kommer til at blive diskuteret mest i det århundrede, vi er på vej ind i nu, fordi de strømme af flygtninge, der kommer fra andre områder af verden end Europa, nemlig Afrika, Asien og andre steder fra, bliver meget store, og det bliver noget, som Folketinget og de forskellige parlamenter rundtomkring i Europa kommer til at debattere meget, fordi strømmene er i øjeblikket mindre, end de vil komme til at blive fremover.
Derfor er det altså relevant at diskutere, at Folketinget også tager en stilling til, om man vil bremse den udvikling, eller man bare vil lade stå til.
Jeg opfatter det desværre sådan, at Folketinget ikke er indstillet på at bremse den udvikling.