runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2003-05-23:
Jeg skal gøre et sidste forsøg, men jeg tror ikke, det lykkes.
I rammeberegningerne og i fremskrivningen ligger en PL-regulering, der dækker den faktiske lønudvikling på det private arbejdsmarked.
Hvis man husker, at der er et efterslæb på det offentlige, dækker den også her, for det lægges ind i budgetterne.
Det kan godt være, at man vælger at bruge pengene til andre ting, men det afgøres i virkeligheden decentralt gennem de forhandlinger, man fører, og det har noget at gøre med, hvordan alderssammensætningen på medarbejdersiden er.
I virkeligheden er det en teknisk gennemgang, når man ser på, hvad grundlaget for lønudviklingen det næste år er set i forhold til indeværende år.
Det er altså rimelig enkelt.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-23:
Hr. Kristian Jensen siger, at han ikke kender formanden for Kommunernes Landsforenings beretning.
Det kan undre mig lidt, at hr. Kristian Jensen ikke har sat sig ind i den, for den har efter sigende givet anledning til en meget stor debat i Venstre, og statsministeren skulle have skældt denne Venstremand, som kom til at sige sandheden, meget ud.
Derfor må jeg også spørge hr. Kristian Jensen, om han fuldstændig blankt vil afvise det, når formanden for KL, som er Venstremand, siger i en sammenfatning af den økonomiske situation for kommunerne: »Det er ikke en holdbar situation.
Konsekvensen bliver ikke et fremskridt, men et tilbageskridt for velfærdsservicen
Det ses allertydeligst i de 100 kommuner, der i år har budgetteret med negativ vækst med den konsekvens, at borgerne har oplevet besparelser på serviceområderne, for at skatten kan holdes i ro«.
Det er klar tale fra den mest fremtrædende kommunalpolitiske Venstremand, men indtil nu har det være umuligt at vriste en kommentar til en så massiv, fundamental og præcis kritik ud af Venstres finanspolitiske ordfører.
Hr. Kristian Jensen kan jo godt undvige en sidste gang, for jeg har ikke flere spørgsmål tilbage, så jeg kan ikke skyde mere på hr. Kristian Jensen med det, der er blevet sagt.
Men for tredje, fjerde eller femte gang vil jeg bede hr. Kristian Jensen om anstændigvis at forholde sig til den kritik, der er fremsat.
Ole Stavad (S), 2003-05-23:
Jeg vil godt gøre en indledende bemærkning til det sidste svar, hr. Kristian Jensen gav hr. Klaus Hækkerup: at den sidste del af det forslag til vedtagelse, hr. Kristian Jensen præsenterede, kun har betydning, hvis det er kommunerne selv, der stiller krav om det.
Det kan jeg kun fortolke på den måde, at man vil have alle de andre kommuner til at betale, og at regeringen ikke vil være med til at løse opgaven.
Men jeg vil gerne vende tilbage til et andet punkt i hr. Kristian Jensens ordførertale.
Hr. Kristian Jensen talte om kollektive aftaler, og her synes jeg faktisk vi har et fælles udgangspunkt, for i Socialdemokratiet er vi enige i, at de rammer, vi kan bevæge os indenfor rent samfundsøkonomisk, nødvendiggør, at man også skal have hele den kommunale og amtskommunale økonomi med i bliiedet, hvis der skal være styr på tingene.
Men hvordan kan det så være, at efter at regeringen har indgået en sådan kollektiv aftale, har den udformet skattestoppet og straffeekspeditionerne sådan, at hvis den synes, man overskrider det, kommer den ud med individuelle straffe til de 271 kommuner?
Den kollektive aftale medfører individuelle afstraffelser af de enkelte kommuner, og mener hr. Kristian Jensen ikke, det er et reelt problem, som regeringen bliver nødt til at forholde sig til?
Kristian Jensen (V), 2003-05-23:
Hr. Villy Søvndals konklusioner er lige så meget vrøvl som de konklusioner, hr. Villy Søvndal forsøgte at drage sidste år, hvor han snakkede om nedskæringer og massefyringer.
Klokken 11.52 - jeg skrev tidspunktet ned - svarede hr. Villy Søvndal, at løntilpasningsklausulen også bliver regnet ind, når man laver det udgangspunkt, kommunedrøftelserne starter fra.
Derfor tager hr. Villy Søvndal fuldstændig fejl, når han påstår, at det er noget, der skal trækkes fra realvæksten, og derfor kan hr. Villy Søvndal ikke få et bekræftende svar, selv om han spørger igen og igen og igen.
Til hr. Nicolai Wammen: Jeg er ked af, at hr. Nicolai Wammen ikke har fundet ud af, at skattepakken er finansieret ved nedjusteret vækst.
Det står rent faktisk i det oplæg, der kom, da den blev præsenteret, det står i den pjece, som er udgivet i forbindelse med skattelettelserne, jeg har sagt det åbent og ærligt hele vejen igennem, og jeg har naturligvis også sagt det her fra talerstolen igen og igen og igen.
Jeg er ked af, at hr. Nicolai Wammen ikke har opfattet det tidligere, men næste gang, vi laver store aftaler, skal jeg gøre en særlig indsats for, at hr. Nicolai Wammen også bliver informeret.
Til fru Marianne Jelved
: I »Danmark 2010« er der, så vidt jeg husker i hovedet, et råderum på ca. 0,75 pct. eller måske 1 pct. - der bliver nikket til de 0,75 pct.
Det er sådan, at hvis skattestoppet bliver vurderet efter de samme kriterier som på daværende tidspunkt, vil det tage 0,5 pct.
af BNP, og det vil sige, at der er et lille råderum til rest. Vi har genvurderet råderummet igen og igen og igen ud fra præcis de sammen kriterier, som der lå i »Danmark 2010«, og når man sammenligner restdelen med det ekstra råderum, der kommer, fordi væksten nedjusteres i 2004 og 2005, er skattelettelserne fuldt ud finansierede.
Alt andet ville være uforsvarligt, og det vil vi naturligvis ikke foreslå.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-23:
Jeg takker finansministeren for svaret.
Jeg er helt enig, det er fantastisk enkelt, og derfor er der sådan set heller ingen grund til, at finansministeren roder sig så langt ud.
Jeg har selv en fortid som kommunalpolitiker, og jeg har siddet og lavet budgetter som medlem af et økonomiudvalg.
Vi beregnede, hvor meget vi troede, lønningerne ville stige det næste år, og en del af stigningen var det, der hedder løntilpasningsklausulen i det offentlige, og som erfaringsmæssigt er 0,5-0,6 pct.
For det første skal man forlods trække løntilpasningsklausulen fra - det er 0,5 pct. for at sætte det lavt, og så er vi nede på 0,2 pct.
Når regeringen så selv skriver i det blå notat, at demografien, altså den ændrede alderssammensætning, koster 0,3 pct., kan jeg ikke forstå, at finansministeren ikke bare vil komme herop og sige: Det er rigtigt, vi er taget med bukserne nede.
Vi har forsøgt at præsentere et billede, men det overlevede ikke én times debat
i Folketinget.
Vi beklager over for offentligheden, at vi har været med til at snyde, for dermed placerer vi de kommunale folk i den yderst ubehagelige situation, at de skal tage ansvaret for de beskæringer, vi har gennemført sammen med støttepartiet Dansk Folkeparti.
Tak for debatten!
Aage Frandsen (SF), 2003-05-23:
Hr. Kristian Jensen besidder et talent, som ikke er helt usædvanligt blandt politikere, nemlig at når man bliver stillet et spørgsmål, prøver man at sige noget andet, for så er man fri for at svare på det.
Jeg synes, hr. Nicolai Wammen havde et glimrende spørgsmål, da han henviste til KL's formands udtalelse på KL's årsmøde om, hvor meget der efter KL's opfattelse er brugt på forhånd på grund af det, Ejgil W. Rasmussen kaldte den demografiske udvikling, nemlig at hele beløbet på 0,7 pct. var brugt på forhånd.
Jeg regnede også med, at det var det, KL gik til forhandlingerne med, mens finansministeren selvfølgelig gik til forhandlinger med en helt anden forudsætning.
Hr. Kristian Jensen må altså forholde sig til, om det var noget sludder, Ejgil W. Rasmussen sagde.
Jeg ved godt, at Ejgil W. Rasmussen ikke er økonom, men jeg har tiltro til folk med den sunde fornuft, Ejgil W. Rasmussen besidder, uanset at han formentlig ikke har haft meget mere end 7-8 års skolegang.
Der må være noget om snakken, for ellers ville han aldrig have sagt det.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Jeg synes, at fru Line Barfod gør hr. Poul Nødgaard uret, for jeg hører egentlig hr. Poul Nødgaard sådan, at vedtagelse af forslaget om ikke at lukke de små sygehuse altså også betyder, at regeringen under økonomiforhandlingerne skal gå ind og sikre, at det kan lade sig gøre, altså at forslaget om at holde fast ved de små sygehuse betyder, at amterne også dækkes ind på den måde.
Sådan hørte jeg hr. Poul Nødgaard sige.
Derfor synes jeg måske nok, at Enhedslistens ordfører gør Dansk Folkeparti uret lige nu.
Men jeg vil da gerne have det præciseret af ordføreren for Dansk Folkeparti.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Jeg har fuld forståelse for, at hr. Poul Nødgaard ikke kan Dansk Folkepartis forslag om sygehusene udenad, men det var hr. Poul Nødgaard, der selv bragte det op, og jeg har studeret det forslag meget nøje, for jeg mener, det er utrolig vigtigt, at vi kan gøre noget for at sikre, at der fortsat er et godt sundhedsvæsen også lokalt, for det er jo en af de ting, der er vigtige for et lokalområde, at der er et godt sundhedsvæsen.
Derfor irriterer det mig i den grad, at Dansk Folkeparti i pressen stiller sig op og siger, at man gerne vil være med til at sikre sygehusene, men når det kommer til realiteterne, vil man ikke være med til at sikre penge.
For hvis man vedtager et forslag om, at amterne ikke må lukke sygehusene, uden at der følger nogen penge med, så betyder det jo, at der skal skæres et andet sted.
Så betyder det f.eks., som vi har set, at nogle amter nu begynder at tage initiativer til, at de handicappede skal flyttes tilbage til store institutioner og anbringes under elektronisk overvågning.
Det vil vi ikke være med til.
Derfor er det vigtigt for os, at man sikrer penge til sygehusene.
Jeg vil derfor gerne igen spørge, hvad Dansk Folkeparti vil gøre for, at der kommer penge ud, så vi kan få en offentlig vækst, der består af mennesker, der kan være med til at passe syge, ældre, børn og gamle, i stedet for som i øjeblikket en offentlig vækst, der består i, at flere bliver syge.
Kim Sejr (RV), 2003-05-26:
Når hr. Poul Nødgaard betegner regeringens forslag om at indføre det nye forhøjede befordringsfradrag som en måde at styrke regionalpolitikken på som genialt, så kunne jeg godt tænke mig at vide, om hr. Poul Nødgaard har kendskab til særlige dokumenter i den her sag, der ligesom dokumenterer, at det vitterlig er genialt, eller om det er en vurdering, der står helt for Dansk Folkepartis egen regning.
Og det er jo ikke blevet bedre af, at man med Dansk Folkepartis hjælp har fået gjort det oprindelige forslag til iværksætterfonden endnu mere bredt og mindre målrettet.
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Det er faktisk komplet umuligt at svare på alle de spørgsmål
på 2 minutter.
Jeg skal prøve at gøre det, så godt jeg kan.
Hr. Kim Sejr nævner noget om befordringsfradraget.
Jeg synes stadig væk, det er genialt ud fra, at det giver nogle muligheder for at få folk, der måske ikke før ville bo ude i et yderområde, til at flytte ud i ledige huse, lejligheder osv.
Det kan også være et svar til hr. Jens Peter Vernersen, der spørger, om det er særlig genialt, at folk skal køre så langt på arbejde.
Der er altså nogle, der måske gerne vil bo i et naturskønt område og lignende, og det er jo ikke noget, man tvinger folk ud i.
Det er et tilbud, man giver, nemlig at man kan give nogle øgede befordringsfradrag i en sådan situation.
Jeg synes stadig væk, at det er utrolig godt at afprøve det.
Det samme synes jeg også er svaret til hr. Kim Sejr med hensyn til støtte til virksomheder, hvor hr. Kim Sejr siger, at der er nogle eksperter, der siger, at det slet ikke er noget, der virkelig giver resultat.
Folketinget er nu engang landets øverste myndighed.
Flertallet har bestemt, at man skal afprøve nogle modeller, og så må det stå sin prøve.
Jeg synes stadig væk, det ville være utrolig godt, at man kunne få gang i noget erhvervsudvikling, også ved nogle statslige medinitiativer.
Så lige til hr. Touborg
: Med hensyn til udflytning af statslige arbejdspladser kan vi finde hinanden, sådan forstod
jeg det.
Der kan jeg da godt også sende det signal til indenrigs- og sundhedsministeren, hvis han nu ville skrive det ned, at jeg tror, at regeringen skal gøre noget ud af det der.
Det skal ikke bare blive ved snakken, som jeg sagde i min ordførertale, for der skal handling bag de ord.
Det er noget, den tidligere regering intet gjorde ud af.
Den nuværende har dog nu foreløbig sendt Sikringsstyrelsen til Esbjerg.
Det var vældig godt.
Der vender man formentlig tommelfingeren nedad.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-26:
Jeg vil godt spørge hr. Poul Nødgaard, om hr. Nødgaard synes, at den måde, man nu definerer de udkantområder på, er rigtig.
Morsø Kommune bliver defineret, men Thisted og Sydthy, der ligger længere ude og længere væk fra store arbejdspladser,
er eksempelvis ikke med i ordningen.
Det er da en tilfældig måde at gøre det på.
Anderledes kan det vel ikke forstås.
Jeg går da ud fra, at hr. Nødgaard ved, som det skrives af Økonomi- og Erhvervsministeriet, at det provenutab som andre ligningsmæssige fradrag vil skulle finansieres af de der fattige kommuner, og det vil sige, at de selv kommer til at betale det her.
Det er sådan set virkeligheden, og det bidrag har jeg med.
Så det synes jeg egentlig også man skal forholde sig til, når man er så glad for det, som det nu tilkendegives her.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Poul Nødgaard.
Det er en helt absurd situation, at der, når Danmark er et af de rigeste lande i verden, bliver nedlagt sygehuse; at der bliver skåret ned over for børn, ældre, syge og handicappede.
Det burde da være omvendt.
Vi burde da i en situation med stigende arbejdsløshed i stedet for
sørge for at ansætte nogle flere til at tage sig af børn, ældre, syge og handicappede og skabe glade mennesker i stedet for flere syge mennesker. Dansk Folkeparti ved udmærket godt, at vi lige siden finanslovdebatten i september sidste år har forsøgt at få Dansk Folkeparti med i et flertal for at sikre, at der kom penge til amterne, så sygehusene kunne bevares.
Vi har lige siden finanslovdebatten i september sidste år forsøgt at få Dansk Folkeparti med i et flertal, så vi kunne forhindre, at amterne sælger sygehusene.
Men det har Dansk Folkeparti ikke villet, for det er ren retorik fra Dansk Folkepartis side.
Man vil gerne stå her og sige, at man vil sikre sygehusene, men man vil ikke være med
til at skaffe pengene sammen med det flertal, der er i Folketinget for det.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Der er dog ét sted, hvor Dansk Folkeparti synes, at det er for dårligt.
Det er i spørgsmålet om konkretiseringen af vedtagelsen tidligere om udflytning af statslige arbejdspladser.
Jeg vil da gerne hilse velkommen, at Dansk Folkeparti har den opfattelse.
Det må vi så se om vi kan udmønte i noget mere konkret.
Så siger Dansk Folkeparti, at man ikke vil være med til, at man nedlægger sygehusene, og at man er imod, at de små og velfungerende sygehuse skal nedlægges.
Jeg vil godt helt konkret spørge: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre ved det? Jeg tror ikke, at amtsrådsmedlemmerne nedlægger de velfungerende og små sygehuse, fordi de er onde mennesker.
Jeg tror, de gør det, fordi de er nødt til at finde nogle midler.
Vil Dansk Folkeparti være med til at sikre de midler, så vi kan opretholde de små sygehuse, eller hvad mener Dansk Folkeparti egentlig med det?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-26:
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti støtter en række af de synspunkter, der er i den regionalpolitiske redegørelse.
Er Dansk Folkeparti af den opfattelse, for så er det i hvert fald modsat socialministeren, at det, når regeringen henviser til ældrepakken - altså i forhold til hjemmehjælp -
skulle give mere service på ældreområdet?
Jeg må sige, at indtil nu har jeg egentlig troet, at det kun var regeringen, der troede på den skrøne.
Af de meldinger, vi får ude fra kommunerne, fremgår det jo klart, at kommunerne er af den opfattelse, at det her ikke giver mere hjælp til fru Petersen og fru Jensen, der skal have noget hjemmehjælp; det giver mulighed for, at nogle andre kan overtage arbejdet med hjemmehjælpen, men det er ikke noget, der giver mere til den ældre.
Jeg går ud fra, at man også i Dansk Folkeparti er enig i, at det er en aldeles dårlig idé.
Synes hr. Nødgaard virkelig, at i stedet for at sætte mere ind på at etablere arbejdspladser i områderne er det sådan set bedre, at man sender borgerne ud på en køretur af mere end 100 kilometers længde hver eneste dag for at finde job? Synes hr. Nødgaard virkelig, at det er den rigtige måde at gøre det på?
Jeg kan jo godt forstå, at hr. Poul Nødgaard ikke svarer på det spørgsmål, jeg stiller om betaling/finansiering af befordringsfradraget, for i det notat, som blev udleveret til journalisterne, da den indbudte kreds var indkaldt til pressemøde, står nemlig kun, at man har en udgift på 20-30 mio. kr.
Når man spørger ind til det, er der en oplysning, som var skjult af økonomi- og erhvervsministeren i det papir, der var udleveret, og der bliver så efterfølgende lavet en tilføjelse.
Det provenutab vil som andre ligningsmæssige fradrag skulle finansieres af de der fattige kommuner selv.
Det er sådan set virkeligheden.
Det er det, som man står inde for i Dansk Folkeparti.
Så må jeg sige til hr. Poul Nødgaard: Det hænger jo ikke sammen.
De der skatteforslag, der nu er indgået forlig om, indebærer jo netop, at amterne og kommunerne får milliardbeløb mindre til rådighed.
Det er jo virkeligheden.
Det er det, vi står over for.
Jeg håber, at hr. Poul Nødgaard også kan svare på det her.
Nu kan jeg se, at han får lidt vejledning, så hjælper det måske.
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Nu kan man ikke medbringe alle lov- og beslutningsforslag i sådan en debat, men hvis jeg husker Dansk Folkepartis beslutningsforslag om sygehusene, lyder det simpelt hen, at hvis man vedtager det beslutningsforslag, så pålægges det regeringen at optage samtaler med Amtsrådsforeningen, for at man ikke får nedlagt flere sygehuse.
I det er også underforstået, at regeringen og Amtsrådsforeningen også må snakke om økonomien i den forbindelse.
Vi har appelleret til dette Folketing om, at man skulle vedtage det i enighed, men man vil formentlig vende tommelfingeren nedad.
Jeg forstår det ganske enkelt ikke.
Hr. Vernersen taler om definitionen på yderområder.
Jeg må altså indrømme, at jeg ikke har siddet og fundet de vistnok 54 kommuner, der kommer ind under den her ordning.
Det har vi dels ministre til, der er fuldtidsbeskæftigede med det, dels deres dygtige embedsfolk, og de lader helt givet en lang række forskellige parametre tælle, når det afgøres, om den kommune eller den kommune skal med.
Jeg kunne da godt, hvis det kunne more hr. Vernersen, en dag sætte mig til at se efter, om jeg synes, at de 54 kommuner er de rigtige, og om Morsø Kommune også skulle med.
Det kunne hr. Vernersen i øvrigt selv tage at gøre og så skrive til erhvervsministeren.
Så kan han jo bringe det videre.
Så hvis der er en kommune, der er smuttet udenom, og det kan bevises, at der er argumentation for, at den kommune også skal være med, så går jeg da ud fra, at vi har nogle ministre, der lytter til Folketingets medlemmer og fornuftige argumenter, der kommer fra dem.
Mere har jeg såmænd ikke at sige om den sag.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-26:
Nu er jeg godt klar over, at hr. Poul Nødgaard ikke vil blande sig så meget i, hvad der er yderområder, og hvem der skal have osv., men jeg bemærkede dog, at hr. Poul Nødgaard nævnte, at det at flytte Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg var positivt.
Er det hr. Poul Nødgaards opfattelse, at specielt Esbjerg er et yderområde?
Det er den femtestørste by.
Der er et ret stort opland derovre, og der er faktisk på nogle områder rimelig gang i det.
Det vil jeg spørge om set i betragtning af, at Dansk Folkepartis erhvervsordfører mente noget ganske andet om udflytningen af Sikkerhedsstyrelsen.
Kim Sejr (RV), 2003-05-26:
Det er prisværdigt, at den konservative ordfører selvfølgelig også er bekymret over den regionale udvikling og over nogle af de svageste kommuner.
Mit spørgsmål er så, hvordan det hænger sammen med, at Det Konservative Folkeparti også er parat til at påføre de svageste kommuner et tab på 100 mio. kr. over de næste 5 år, for det tab på 100 mio. kr. er jo netop det, der er resultatet af det foreslåede befordringsfradrag.
Jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti er et bilglad parti, men derfra og så til, at denne bilglæde skal påføre de svageste kommuner et så stort milliontab, er der trods alt et stykke, og hvis man spurgte de berørte kommuner selv, om de var interesseret i at blive offer for det her befordringsfradrag eller ej, skulle vi så lade det være bestemmende for, om det forbedrede befordringsfradrag blev indført?
Kristen Touborg (SF), 2003-05-26:
Fru Else Theill Sørensen var i sit indlæg inde på bl.a. togtrafikken; en forbedring og en nødvendighed af, at der er tilgængelighed til området.
Jeg vil godt spørge De Konservative om, hvad det er for konkrete forbedringer.
Er der konkrete forbedringer, man arbejder med?
For indtil nu er det jo sådan, at vi kun har fået fornøjelsen af at have højere billetpriser, og så har vi fået Arriva, og det er jo ikke, fordi jeg synes, at det sådan set er noget at skrive hjem om.
Poul Nødgaard (DF), 2003-05-26:
Jeg svarer fru Line Barfod og hr. Kristen Touborg under et, for det drejer sig om præcis det samme emne, nemlig sygehusene.
Som jeg husker vores forslag - jeg tror, at jeg efterhånden husker det krystalklart - står der, at det, hvis det bliver vedtaget, pålægger regeringen at optage en forhandling med Amtsrådsforeningen om, hvordan den beslutning om at bevare sygehusene indtil videre bliver en forhandling mellem regeringen og Amtsrådsforeningen.
I det ligger der naturligvis præcis dét, ligesom Dansk Folkeparti her i Folketinget har været med til at bevilge 500 mio. kr. ekstra til forøget og bedre hjemmepleje i kommunerne, hvilket er givet til fordeling.
Min egen kommune fik 3 mio. kr. af pengene.
Og vi har også været med til at bevilge meget store beløb til afskaffelse af ventelisterne på vores sygehuse.
Jeg husker ikke tallene, men det er mange hundrede millioner.
På samme måde ligger der naturligvis det i forslaget, men jeg skal ikke sætte tal på.
Hvis man nu trykker på de grønne knapper, inden Folketinget går ind i den mødefri periode, er det regeringens pligt at optage den forhandling
med Amtsrådsforeningen, og så må den komme tilbage med et forhandlingsresultat.
Sagt til hr. Jens Peter Vernersen: Det der er jo en lidt akademisk diskussion.
Det er jo klart, at det provenutab, man lider ved at forbedre befordringsfradraget, skal findes et sted, men det er jo ikke alene de fattige kommuner, der betaler.
Nu ryster hr. Jens Peter Vernersen på hovedet.
Nu må jeg ikke stille spørgsmål den anden vej, men prøv alligevel på en eller anden måde at svare.
Det må jo være sådan, at tiltaget som sådan er godt nok.
Det kan ikke hjælpe noget, at man kvæler et godt tiltag ved, at man nu finder en eller anden lille paragraf, altså at den og den kommer til at betale for det der.
Pengene skal naturligvis findes et sted, men jeg synes stadig væk, at forslaget er godt og genialt.
Jeg tror, hr. Jens Peter Vernersen skal regne med, at der er mange mennesker, der bor ude i de områder, der er meget lykkelige for, at den her ordning kommer igennem Folketinget i løbet af efteråret, så den kan få virkning fra den 1. januar 2004.
Line Barfod (EL), 2003-05-26:
Hr. Poul Nødgaard forsøger stadig at sige, at det er os andre, der ikke vil være med til at forhindre, at de små sygehuse bliver nedlagt.
Nu har jeg personlig så mange gange kontaktet Dansk Folkeparti siden finanslovdebatten i september, for at vi kunne finde en formulering, så vi kunne få et flertal.
Det har ikke været mig muligt på noget som helst tidspunkt at få en tilbagemelding fra Dansk Folkeparti, der kunne sikre det flertal.
Hr. Poul Nødgaard mangler også stadig at sige, hvor pengene skal komme fra.
Hvis ikke vi sikrer pengene fra staten, der jo kan tage dem fra erhvervslivet og fra de multinationale og andre, der kan bidrage til fællesskabet, hvor skal amterne så finde pengene henne?
Er det de handicappede, der skal skæres ned over for?
Eller er det de andre syge, der skal skæres ned over for?
Er det medicinudgifterne?
Hvor er det, man skal skære for at bevare sygehusene, hvis ikke der kommer ekstra midler med fra staten? Det bliver man jo nødt til at forholde sig til.