runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddy Dam (V), 2003-11-11:
Regeringens lovforslag går ud på at lukke to huller i reglerne om sambeskatningen mellem udenlandske datterselskaber.
For det første skal det fremover ikke være muligt for et udenlandsk selskab at hæve værdien i dette gennem skattefri omdannelse, umiddelbart inden selskabet kommer ind under dansk sambeskatning.
Forslaget forhindrer således, at aktiver, som der én gang er afskrevet på i udlandet, på ny kan danne grundlag for afskrivninger i Danmark, idet det fastslås, at adgangen til afskrivning på udenlandske aktiver skal være den samme, som hvis den skattefri omstrukturering ikke havde fundet sted.
Det bliver heller ikke muligt at omdanne ikkeafskrivningsberettigede aktiver til aktiver, der kan afskrives, alene ved gennemførelse af en skattefri omstrukturering.
For det andet handler lovforslaget om lempelse for udenlandsk skat.
Udenlandske selskaber kan have en interesse
i at udskyde skattemæssige afskrivninger, som de normalt ville foretage for at nedbringe den udenlandske beskatning mest muligt.
På grundlag af danske sambeskatningsregler opnår det udenlandske selskab nedslag i den danske skat for den skat, som er betalt i udlandet.
Ved at udskyde de skattemæssige afskrivninger efter udenlandske regler kan koncernen opnå dobbeltfradrag for de skattemæssige afskrivninger, nemlig fradrag både i udlandet og i Danmark.
Forslaget fastslår derfor, at der højst kan gives nedslag for den udenlandske skat, der ville være opkrævet, hvis der var afskrevet maksimalt efter udenlandske regler.
Venstre anerkender, at det er nødvendigt at justere reglerne om international sambeskatning, i takt med at de eksisterende regler har vist sig at være uhensigtsmæssige eller har vist sig at kunne udnyttes på en uhensigtsmæssig måde.
Stiig Wæver (KF), 2003-11-11:
Da den konservative ordfører på området, fru Gitte Seeberg, desværre ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne sige følgende fra Det Konservative Folkeparti: Vi medvirker gerne til en forenkling af skattelovgivningen, og i tilfælde af uhensigtsmæssigheder i nuværende lovgivning er det klart, at vi også gerne medvirker til at stoppe sådanne huller. Netop dette lovforslag har jo set dagens lys som følge af en konkret sag i Ligningsrådet.
I medfør af den nuværende lovgivning har det nemlig vist sig, at en koncern som følge af interne omstruktureringer har haft mulighed for at øge sit afskrivningsgrundlag med indtil flere milliarder kroner.
En sådan mulighed mener vi naturligvis ikke kan have sin rigtighed, og det har heller ikke været intentionerne med lovgivningen.
Bl.a. derfor kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget, som umuliggør at afskrive mere end faktisk afholdte udgifter eller konvertere ikkeafskrivningsberettigede aktiver ved en skattefri omstrukturering.
Endvidere sikrer forslaget også, at den særlige genbeskatning ikke udhules vilkårligt, idet der fremover kun gives nedslag for den del af den udenlandske skat, der ville være opkrævet, hvis der var afskrevet maksimalt efter udenlandske regler.
I Det Konservative Folkeparti ser vi derfor frem til, at sagen skal til behandling i Skatteudvalget, hvor vi med stor interesse vil studere høringssvarene og skatteministerens svar på samme.
Freddy Dam (V), 2003-11-11:
Jeg vil sige, at som udgangspunkt glæder jeg mig over, at der nu er taget skridt til effektivt at få lukket det hul, der faktisk er i skattelovgivningen.
Jeg glæder mig over, at man ikke kun har fået gennemført det forslag, som tidligere har været fremsat som L 61, men at man i højere grad har sørget for, at der gøres op med de her forhold.
Det tilkommer efter min opfattelse ikke mig at vurdere, om det kunne have været gjort lidt hurtigere eller lidt langsommere.
Jeg har jo forstået, at lovforslaget blev fremsat den 23. oktober 2001, det er jeg helt sikkert enig i, men jeg har bare endnu ikke fået svar på, hvor lang tid der så er gået forud for den 23. oktober, hvor regeringen, om jeg så må sige, med fuld viden ikke har foretaget sig noget som helst.
Jeg er da enig i, at tingene udvikler sig.
Det kan vi jo også se her.
På det tidspunkt, hvor lovforslag nr. L 61 faktisk fremkommer, forstår jeg, at ministeren her har sat tiltag i værk, der skulle føre til en fornuftig sambeskatningsordning, men jeg må bede om igen at få et svar på: Hvor lang tid gik der forud for den 23. oktober 2001, hvor vi havde de samme regler, og hvor den daværende regering havde kendskab til problemstillingen, men ikke foretog sig noget?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-11:
Når hr. Freddy Dam spørger på den måde, så kunne man jo få det indtryk, at hr. Freddy Dam var bekendt med, at der skulle have været sager, der har givet de her store fradrag, før den 23. oktober 2001.
Der vil jeg godt sige til hr. Freddy Dam: Mig bekendt har der ikke været sådan nogle sager før det tidspunkt. Men det må hr. Freddy Dam jo mene, siden hr. Freddy Dam mener, at det her skulle have været klaret på et tidligere tidspunkt.
Det synes jeg er en rimelig måde at tage fat i tingene på, men forskellen på det, og så det, der skete efter valget, var, at vi fik en regering, der sagde, at det her ikke interesserede den, og det har foreløbig kostet et fradragsbeløb måske på 7 mia. kr. Hvis det er 7 mia., så er det 2 mia. ud af kassen, det her drejer sig om.
Forsømmelserne ligger ét sted, de ligger hos den nuværende regering, og de ligger hos hr. Freddy Dam!
Mikkel Dencker (DF), 2003-11-11:
Lovforslaget har, som det jo vist allerede har været nævnt, til formål at lukke to huller i lovgivningen.
Det ene af de to huller - det har vi været inde på - som skal lukkes, har som bekendt medført, at et stort dansk selskab har opnået et stort fradrag, der reelt ikke har været grundlag for, ved at oparbejdet goodwill er blevet konverteret til erhvervet goodwill, hvorved der så er opnået fradragsret.
Lovforslagets anden del vedrører den mulighed, som udenlandske datterselskaber har for at udskyde skattemæssige afskrivninger med henblik på, at koncernen som helhed kan opnå dobbelt fradrag for afskrivningerne.
I Dansk Folkeparti går vi selvfølgelig ind for, at alle skal betale deres skat, og ingen skal have mulighed for at smyge sig udenom, blot fordi man har været kreativ og har opdaget et hul i lovgivningen.
Derfor er vi også indstillet på at stemme for dette forslag, som har til hensigt at lukke de to huller.
Ole Stavad (S), 2003-11-11:
Jeg synes ikke, der er grund til at klandre hverken hr. Mikkel Dencker eller Dansk Folkeparti for, at der ikke er sket noget i den her sag.
Man må have en forventning om, at det er et ansvar, der ligger hos regeringen.
Men nu har Dansk Folkeparti jo siddet i finanslovforhandlinger her de seneste dage, har måttet været med til at gennemføre ting, som jeg kunne forestille mig, at Dansk Folkeparti også synes er ubehagelige, og som rammer ganske mange almindelige mennesker, for at hente beløb, der er væsentlig mindre end det, som skatteministeren med sin forsømmelse har kostet det danske samfund.
: Hvad er Dansk Folkepartis reaktion på det forløb, vi kan se her?
Mikkel Dencker (DF), 2003-11-11:
Jeg er da glad for, at hr. Stavad hverken forsøger at give mig eller Dansk Folkeparti ansvaret for, hvad der måtte være sket.
Det sætter jeg da pris på.
Det var ellers tilfældet med hr. Freddy Dam, som jo skulle have skyld for alt i denne verden.
Men når vi når dertil, må man konstatere, at der har været den her konkrete sag, som så har været omtalt i dagspressen, og vi ved ikke, hvor mange penge det drejer sig om.
Aviserne oplister nogle tal, men hvem siger, at de tal er fuldt ud korrekte?
Det kan jeg ikke tage stilling til her.
Men man må konstatere, at det her selskab har fået nogle fradrag, som det ikke burde have haft, og at det har kostet nogle penge.
Men jeg er fuldt ud overbevist om, at ministeren har gjort det, som ministeren fandt rigtigst at gøre.
Ole Stavad (S), 2003-11-11:
Jeg synes jo, at det godt, at hr. Mikkel Dencker har en meget stor tillid til regeringen og ministeren.
Men det, som ministeren i den her sag så har fundet rigtigst at gøre, kan vi så konstatere kommer til at koste det danske samfund et voldsomt stort beløb.
Jeg går ud fra, at vi under udvalgsbehandlingen kan få oplyst beløbets størrelse, uden at vi skal ned og grave i en enkelt virksomheds konkrete sager, og også kan få oplyst, om der er andre sager, som vi ikke har kendskab til. Hvis det er sådan, at vi kan konstatere under den udvalgsbehandling, at skatteministeren har truffet nogle afgørelser, som han måske har syntes var rigtige, men er stærkt kritisable, hvad er så Dansk Folkepartis reaktion på det?
Vil Dansk Folkeparti sammen med vi andre gå ind i det her udvalgsarbejde med en nøgtern, men også kritisk holdning for at få den her sag grundigt og ordentligt belyst og forlange, at alle oplysninger kommer på bordet, inden vi når frem til tredjebehandlingen?
Mikkel Dencker (DF), 2003-11-11:
Jeg kan oplyse hr. Stavad om, at det naturligvis altid er Dansk Folkepartis interesse at få alle oplysninger frem på bordet, at vi kan få alting belyst.
Men Dansk Folkeparti vil ikke deltage i den her form for jagt, der foregår, hvor man vil forsøge at hænge konkrete personer ud for at have undladt at gøre noget i nogle bestemte situationer.
Vi tillægger ikke nogen, hverken ministre eller andre folketingsmedlemmer, at være synske eller have andre lignende evner til at kunne forudse, hvad der end måtte være undervejs af konkrete sager, som man af god grund ikke kan have kendskab til.
Så den galej hopper vi ikke på.
Men vi vil selvfølgelig meget gerne have belyst alt, hvad der er foregået i denne her sag.
Ole Stavad (S), 2003-11-11:
Jeg vil godt takke hr. Mikkel Dencker for det - sådan som jeg opfatter det - klare, uforbeholdne tilsagn om, at når den her sag nu sendes i udvalg om et øjeblik, så er der et klart flertal, der vil forlange, at ministeren giver os alle relevante oplysninger i den her sag, så vi får et retvisende grundlag at vurdere hele forløbet i hele sagen på.
Det takker jeg for.
Det andet, jeg så er lidt bekymret over, er, at nu er det jo ikke sådan, at hr. Mikkel Dencker forlods frikender ministeren for at have gjort noget, der er kritisabelt.
Jeg går ud fra, at hr. Mikkel Dencker kender ministeransvarlighedsloven, som det er Folketingets opgave at holde ministrene fast på og stille til ansvar over for.
Det her er jo ikke et spørgsmål om at være synsk; det er et spørgsmål om, at der var et hul i skattelovgivningen, som var velkendt, hvorfor den tidligere regering fremsatte et lovforslag, som den nuværende minister på trods af spørgsmål fra Folketinget nægtede at følge op på.
Mikkel Dencker (DF), 2003-11-11:
Der var to dele i hr. Stavads indlæg.
Den første del drejede sig om, hvorvidt jeg kunne give tilsagn om at deltage i udvalgsbehandlingen for at få alting frem.
Jeg vil da sige, at jeg ikke tror, der er nogen, der er interesseret i at holde noget skjult i denne sag og heller ikke i andre sager, så det er der da et tilsagn om.
Men jeg er fortsat overbevist om, at det, der er sket, og de afgørelser, man har truffet i ministeriet, har man truffet ud fra bedste overbevisning.
Der er ikke nogen, der har interesse i at gøre andet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-11:
Nej, men der er et spørgsmål, som jeg godt synes hr. Mikkel Dencker kan forholde sig til, og det er, at regeringen og skatteministeren i det svar til Folketinget, der kom i foråret 2002, siger, at regeringen ikke prioriterer det problem, som var påpeget af den tidligere regering.
Jeg synes, hr. Mikkel Dencker bør forholde sig til - og det tror jeg faktisk også hr. Mikkel Dencker vil - at man meddeler, at det ikke prioriteres.
Der står så videre i svaret, at man vil se på det.
Men sagen er jo, at i skattespørgsmål er det jo ikke sådan, at man kan se på det. Hvis det er noget, man ikke prioriterer, så har man jo dermed erkendt, at man udskyder problemet. Jeg vil så godt sige til hr. Mikkel Dencker: Der er vel ingen tvivl om, at vi skal have oplyst, hvor stort beløbet er i denne her sag; det vil hr. Mikkel Dencker bidrage til.
Vi skal have oplyst, hvor mange andre virksomheder der kunne have gjort brug af denne her ordning; det tror jeg også hr. Mikkel Dencker vil bidrage til.
Jeg synes også, vi skal have oplyst, hvornår sagen er indbragt for Ligningsrådet af den her koncern, sådan at vi kan se, hvor lang tid den har ligget dér, og om der i den periode ville have været nogle muligheder for skatteministeren for at gribe ind.
Der er nogle helt klare ting, som skal frem i lyset, og jeg har i hvert fald flere spørgsmål, som jeg synes det er nødvendigt at få stillet, og dem går jeg ud fra at vi også har en fælles interesse i at vi får ordentlige svar på.
Mikkel Dencker (DF), 2003-11-11:
Nu skal jeg ikke stå og tage stilling til, hvad der i sin helhed har stået i et dokument, som jeg ikke lige for nylig har haft lejlighed til at læse eller til at læse fuldstændig igennem.
Men lad os da tage den udvalgsbehandling.
Lad os få stillet de spørgsmål, der skal stilles, og lad os få de svar, der skal komme.
Det er vi jo alle sammen interesserede i, og det er vi jo altid; så langt er vi da enige i hvert fald, kan jeg se.
Hos os har vi det ikke på den måde, at vi tror, at man i ministeriet har vidst, at der har været noget undervejs.
Der er jo ikke nogen, der har haft nogen interesse overhovedet i at påføre staten noget tab.
Det, man kan have gjort, er, at man åbenbart ikke har prioriteret denne sag, og der må man så bagefter konstatere, at det skulle man måske have gjort.
Men så langt er man nu, og det er der så ikke mere at gøre ved andet end at konstatere, at sagen er forløbet, som vi kan konstatere.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-11:
Det tjener nok ikke noget formål at blive ved med at henvise til det svar, som hr. Vernersen åbenbart ikke rigtig vil forstå, for nu siger hr. Vernersen, at ministeren overhovedet ikke ønskede at gøre noget ved den sag.
Jeg er altså nødsaget til en gang til at citere i hvert fald bare slutningen af svaret.
Der står: »Jeg vil i denne forbindelse gerne nævne reglerne for frivillig sambeskatning, jf. pkt. 1 i oversigten ovenfor.
Er det et udtryk for, at regeringen ikke ønsker at gøre noget ved denne sag?
Er det et udtryk for, at regeringen ikke ønsker at gøre noget ved denne sag, når jeg direkte fremhæver den problemstilling og siger: »Det er regeringens hensigt ...«, som jeg sagde før?
Jeg synes, man skal holde sig til det skrevne ord.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-11:
Det må jeg sige!
Skatteministeren siger herfra, at jeg ikke vil forstå.
Jo, jeg forstår udmærket, hvad det her går ud på, og jeg forstår også, at vi nu kan se konsekvenserne af det.
Der er to afsnit; det har vi gentaget gang på gang.
Det ene afsnit siger, at det er udtryk for en prioritering: Vi gør ikke noget ved det nu.
På trods af at problemet banker på døren, gør man ikke noget ved det.
Så vil vi »foretage en nærmere vurdering«, skriver man så i næste afsnit.
Det her skrev man altså i foråret 2002.
Det er jo ikke sådan, at man normalt arbejder langsomt i skatteministeriet.
så havde det været på lovprogrammet, da vi kom frem til oktober 2002, og det var det ikke; det her var ikke på lovprogrammet.
Jeg vil gerne sige til skatteministeren, at jeg altså ikke synes, det tjener noget som helst formål, at man gentager det, som faktisk er hele årsagen til problemet, det, som skatteministeren selv læste op.
Det er jo virkeligheden, skatteminister.
Jeg kan godt forstå, skatteministeren gør det for at aflede opmærksomheden og begynder at forklare, at vi andre ikke forstår det, men det her er altså beskrevet ret tydeligt.
Ole Stavad (S), 2003-11-11:
Skatteministeren siger, at han i sit svar - som rigtigt er - sagde, at han ville foretage en vurdering af sambeskatningsreglerne og behovet for ændringer.
Jamen det var jo på det her punkt lige nøjagtig den vurdering, der var foretaget under den tidligere regering, og som resulterede i, at den tidligere skatteminister, hr. Frode Sørensen, fremsatte et lovforslag, efter at man havde konstateret, at der var et problem.
Det vil sige, at hele det felt var afdækket.
Det var formuleret i paragraffer, hvordan man kunne undgå, at reglerne blev misbrugt.
Det havde været fremsat i Folketinget, men nåede ikke til endelig behandling på grund af valget.
Skatteministeren fremsatte stort set resten af det lovforslag, det indgik i, men valgte bevidst at tage det her element ud.
Nu kan vi konstatere, at det tilsyneladende koster det danske samfund milliardbeløb.
Synes skatteministeren ikke, at han har et stort problem?
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Den nemme udgave af det her kunne være at sige, at det er rart at se, at der nu bliver lukket et par huller i skattelovgivningen, gid dog, vi ville opleve mere af den slags fra skatteministerens hånd, og hvis han så bare kunne holde op med at lave nye huller i skattelovgivningen, så ville alting være godt.
Det ville være den korte udgave.
Men som debatten også har vist, er tingene ikke helt så lette, for det her er et ganske alvorligt problem.
Det drejer sig om utrolig store beløb, beløb, som kunne gøre utrolig meget godt, når det drejer sig om at få en finanslov til at hænge sammen og få vores velfærdssamfund til at hænge sammen, når det drejer sig om at investere i trafik, når det drejer sig om at nedbringe statens gæld osv.
Derfor er det højst besynderligt, som det også er fremgået af debatten, at der har kunnet gå så lang tid, uden at der har været taget initiativ. Når der oven i købet har ligget et fikst og færdigt forslag, som blot kunne være fremsat uden videre, er det besynderligt, at man har ladet stå til og på den måde kostet skatteyderne et endnu ukendt milliardbeløb.
Jeg tror, at skatteministeren er ved at gøre den tidligere skatteminister, den nuværende statsminister, rangen stridig som den dyreste skatteminister i landet gennem tiderne.
Det synes jeg selvfølgelig er ærgerligt, især når det ville have været så let at undgå det her problem.
Men selvfølgelig vil vi i SF gerne bidrage til at få lukket de her huller - det er selvfølgelig bedre nu end aldrig - men det kunne have været rart både for os, for skatteministeren og for de danske skatteydere, hvis man havde udvist rettidig omhu og havde løst problemet tidligere.
Jeg skal meddele, at Enhedslisten også vil se positivt på forslaget og kan tilslutte sig bemærkningerne om det højst kritisable i det sene fremsættelsestidspunkt.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-11:
Da Kristendemokraternes skatteordfører desværre ikke kan være til stede, skal jeg på Kristendemokraternes vegne fremføre følgende: Baggrunden for lovforslag nr. L 27 er jo et utilsigtet provenutab, der er opstået i forbindelse med, at der er et hul i den nuværende selskabsskattelov, der giver mulighed for et kunstigt skattefradrag.
Et sådant kunstigt skattefradrag er naturligvis ikke hensigtsmæssigt og er imod ånden i den vedtagne lov.
Det er dybt beklageligt, at vi nu står i en situation, hvor vi skal til at lappe - og det endda med tilbagevirkende kraft.
Men vi kan se nødvendigheden af dette forslag, og derfor kan Kristendemokraterne støtte det.
Samtidig skal jeg hilse fra Det Radikale Venstre og sige, at også de er positive over for L 27.
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-11:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at sige tak for en positive opbakning til dette lovforslag, og så skal jeg bare for en ordens skyld sige, at dette forslag ikke er identisk med L 61, som har været vendt og drejet nogle gange, fremsat i den tidligere regerings tid.
Eksempelvis ville afskrivningsgrundlaget kunne forhøjes ved skattefri omstruktureringer med faste driftssteder i udlandet.
Men under alle omstændigheder vender vi jo tilbage til en forhåbentlig grundig og positiv udvalgsbehandling.
Jeg siger tak for tilsagnene her.
Ole Stavad (S), 2003-11-11:
Jeg ville godt her, inden vi nu sender sagen i udvalget, spørge skatteministeren
Hvis vi skal kunne vurdere den her sag med det forløb, der har været, og også den i hvert fald for mig nye oplysning, som skatteministeren har givet i dag, at Ligningsrådet traf en afgørelse, som koster formentlig op i nærheden af et par milliarder kroner i den konkrete sag, imod den sagkyndige indstilling, så mener jeg simpelt hen, vi er nødt til at vide, hvad det er for et forløb.
Jeg mener også, vi er nødt til at vide, hvad det er for et flertal.
Det kan godt være, at der er nogle af de oplysninger, som vi så må acceptere er fortroligstemplede. Men kan vi påregne, at skatteministeren vil udvise den velvilje, der skal til for at sikre, at udvalget og dermed Folketinget får maksimale muligheder for at gennemføre en grundig udvalgsbehandling, så alle oplysningerne kommer på bordet?
Svend Erik Hovmand (V), 2003-11-11:
Jeg vil også i denne sag stræbe efter at udvise så positiv en indstilling over for udvalgsarbejdet som overhovedet muligt, idet jeg dog er nødsaget til at rette mig efter de regler, der gælder, og den lovgivning, der gælder.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-11:
Blot for at det ikke skal stå uimodsagt.
Skatteministeren sagde, at det lovforslag, den tidligere skatteminister havde fremsat, L 61, ikke ville have lukket hullet fuldstændigt; det var det udtryk, skatteministeren brugte.
Jeg vil bare sige, at hvis lovforslaget var blevet fremsat, var blevet førstebehandlet og var blevet udvalgsbehandlet, så havde man helt sikkert med den interesse, der er omkring det her, også fået de hjørner med, som måske ikke var med i ministerens forslag - hvis der var nogen hjørner, der ikke var med.
Med den måde, vi sædvanligvis behandler forslag i Skatteudvalget på - jeg sidder der som formand og ser hele forløbet - er jeg helt sikker på, at de hjørner, der ikke er med, når et forslag bliver fremsat, kommer med undervejs, og det ville de også være kommet i L 61; det er jeg ikke et sekund i tvivl om.
Den tidligere regering havde faktisk lavet en række ændringer
på det her område
, men da der - som hr. Freddy Dam jo også må være vidende om - hele tiden sker en udvikling, så tager man spørgsmålet op i sommeren 2001 og beslutter, at der skal fremsættes et forslag, og det bliver fremsat i efteråret.
Det bliver fremsat i oktober, og med det forslag vil man så forsøge at lukke de huller, som så viser sig at være der.
Det er der ikke noget som helst mystisk i.
Ikke noget som helst mystisk.
Det er en helt normal proces i det her hus, at man gør det på denne her måde.
Og jeg vil også sige, at det også viste sig, at det jo sådan set var rettidig omhu.
Nej, det alvorlige er, og det ændres ikke ved, at hr. Freddy Dam forsøger at stille den slags spørgsmål, at da valget så er overstået, siger den nuværende skatteminister: Det dér interesserer mig ikke. Det synes jeg virkelig man skulle forholde sig til.
Og skatteministeren bortprioriterer at rejse det spørgsmål igen og bringe den nødvendige lovgivning frem.
Så går der fra marts 2002 og så frem her næsten til 2004, der går 1½ år, hvor der ikke sker nogen ting.
Der er jo også en statsminister i det her hus.
Morten Homann (SF), 2003-11-11:
Det er jo alt sammen meget fint.
Men det fremgår jo også af forslaget, at det ikke er uvæsentlige beløb, vi har med at gøre.
Det er faktisk ganske astronomiske summer, som er involveret i det her forslag.
Man har kendt til det her problem i 2½ år, lige siden Ligningsrådet afsagde sin kendelse i juni 2001, og den tidligere regering fremsatte et lovforslag om det her allerede før valget.
Derfor vil jeg gerne spørge, når det er så mange penge, der er i spil,
hvordan Venstres ordfører har det med, at der skulle gå 2½ år, før der skete noget yderligere i sagen, og med de mange penge, det jo må have kostet det danske samfund.
Freddy Dam (V), 2003-11-11:
Hr. Jens Peter Vernersen kritiserer regeringen for, at regeringen har ladet denne her retsstilling, som vi behandler i dag, være uændret fra den 23. oktober 2001 og indtil i dag.
Vil hr. Jens Peter Vernersen have ulejlighed med at oplyse, hvor lang tid forud for den 23. oktober 2001 den daværende regering har siddet stille uden at foretage sig noget med fuld viden om problemet?