runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2004-03-23:
Jeg er da enig i, at det bestemt kunne være et godt redskab, men omvendt synes jeg også, at vi går meget detaljeret ind i kommunernes måde at tilrettelægge arbejdet på ved i givet fald at kræve, at de skulle gøre det.
Men det er en god idé.
Jeg har jo taget initiativ til et samarbejde med FOA og KL netop for at skabe, ja, bedre ledelse i hjemmeplejen, men det skulle også gerne føre til, at det på længere sigt giver et bedre image, så man kan tiltrække folk, der gider at arbejde der og fastholde dem der.
Det kræver selvfølgelig god ledelse, og det er da bestemt noget af det, man kunne prøve at udvikle og eventuelt hjælpe kommunerne i gang med at bruge.
Men jeg synes måske lige, det er at kamme over at vedtage det herfra.
Margrethe Vestager (RV), 2004-03-23:
Vi har lige hørt, at Venstres ordfører sagtens og meget troværdigt kan forestille sig at blive 80 år.
Det synes jeg gør det relevant at spørge, på hvilken måde Venstre finder, at det lokale demokrati skal have indflydelse på ældreplejen.
Hvis det er en konkret forestilling hos borgerne, at de kan komme i den situation, at de får brug for hjælp, så synes jeg ikke, at det er sådan helt taget ud af luften, at det er en del af det lokale demokratis ret og pligt at forholde sig til, hvordan ældreplejen faktisk skal være.
Fra Venstre hører vi kun om den enkeltes frie valg, den enkeltes fleksibilitet og den enkeltes rettigheder, men har man ikke også som borger i et demokratisk samfund en pligt til at forholde sig til, hvordan ældreplejen skal være i den kommune, hvor man selv engang bliver gammel?
Eller skal man være ligeglad med kommunen, fordi man jo kan vælge den leverandør, man vil? Man kan bare bevæge sig ud på markedet, og derfor er kommunen i virkeligheden ligegyldig.
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Det, beslutningsforslaget lægger op til, er, at ligesom kommunen i dag har pligt til at give praktisk hjælp, personlig hjælp, så er der også pligt til at yde social hjælp, hjælp til de sociale relationer, som nogle altså ikke har.
Og vi skriver faktisk i beslutningsforslaget, at det netop skal være som den brobygger, der hjælper med at følge ned i dagcentret eller til de mange, mange aktiviteter, som foregår i pensionistforeninger, eller øver gåturen, sådan at man selv bliver sikker på, at »det kan jeg faktisk godt, jeg kan faktisk godt selv gå ud og få den friske luft«.
Jeg kan ikke forstå, at man får det til at lyde, som om at vi vil lave et lovforslag, der siger, at for det første må man ikke være ensom, og for det andet kan man få en offentlig ven.
Så synes jeg altså, at man med vilje læser beslutningsforslaget helt, helt forkert.
Og jeg tror, at det er, fordi man ikke har gode argumenter for at afvise det, der rent faktisk står i beslutningsforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2004-03-23:
Det synes jeg ikke var noget særlig klart svar.
Hvad er det vigtigste?
Hvad ser Venstre som den vigtigste ting i forhold
til at få en stadig bedre kvalitet i vores ældrepleje?
Er det, at den enkelte vælger mellem, hvilket ansigt den ældre vil se i sit hjem til at udføre den visiterede ældrepleje, eller er det den demokratiske proces, som er med til at fastlægge et niveau og indhold og form inde under den udmærkede servicelov, som vi har vedtaget her i Folketinget? Hvad er det vigtigste? Er det den enkeltes frie valg på et marked, eller er det borgernes diskussion af, hvordan niveauet skal være, hvordan man vil finansiere det, og hvordan forholdene skal være for dem, som faktisk skal udføre det?
Villy Søvndal (SF), 2004-03-23:
Jeg er ikke sikker på, at fru Charlotte Dyremose hørte, hvad jeg sagde, men det kan skyldes, at hun var ved at forberede sit næste indlæg, da jeg talte.
Det, jeg sagde, var, at jeg er optaget af, hvor meget hjælp den enkelte ældre får.
Det er rigtigt, at man giver 500 mio. kr. med den ene hånd, men når man med den anden hånd klemmer kommunerne så voldsomt, som den nuværende regering gør i forhold til stramme kommuneaftaler, så mister man pengene igen.
Det, der er afgørende for den enkelte ældre, er ikke alt det her bogholderi frem og tilbage.
Det er: Får jeg den hjælp, jeg har brug for, og lever regeringen op til det løfte, regeringen gav om at yde bedre hjælp til de ældre?
Og svaret er nej, for set fra den enkelte ældres synspunkt - nu kan jeg se, fru Charlotte Dyremose er i gang med at forberede sit næste indlæg, så nu hører hun igen ikke efter - så er alle mellemregningerne stort set uinteressante.
Det interessante er: Får jeg det løfte opfyldt, som nogen gav mig, om at de vil forbedre min hjemmehjælp?
Og svaret er nej, og det er en selvstændig begrundelse for, at regeringen har de problemer, regeringen har.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-23:
Jamen så handler det jo om noget helt andet.
Så handler det om, at der bare ikke er noget nyt under solen.
Man forsøger jo at læse det, som er der noget nyt i det her, eller er der ikke?
Og så må jeg konstatere, at så er det bare et af de punkter, som der allerede er mulighed for med den nuværende lovgivning.
Jeg er da glad for, at fru Sandy Brinck og jeg er enige om, at man jo desværre ikke kan lovgive mod ensomhed.
Det er i dag allerede sådan, at kommunerne sagtens må tilbyde som en del af deres hjælp, at de netop formidler de kontakter til de frivillige.
For det er altså min meget håndfaste tro, at det er væsentligt rarere, hvis man er ensom, at man får formidlet en kontakt til en frivillig person, der ønsker at være en besøgsven, end en hjemmehjælper, der er betalt på timebasis for at skulle være der.
Så derfor mener jeg altså, at det er et af de her områder, hvor vi netop skal nyde godt af, at vi i Danmark har et stort og på mange områder fintmasket frivilligt organiseret system, som netop er en langt bedre hjælp for den ensomme ældre, end en hjemmehjælper på timebasis måtte være det.
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Jeg kan ikke huske at have skrevet noget om, hvad det gode liv er.
Men når jeg tænker lidt over det, så vil jeg da godt give et bud på, hvad det gode liv ikke er.
Det gode liv er ikke at være ufrivilligt ensom, hvis man måske ikke har nogen kontakt med andre mennesker ud over sin hjemmehjælp.
Det kan godt være, at det ikke kvantitativt er det største sociale problem, vi har her i landet, men der er ældre, som sidder fuldstændig alene.
Og jeg kan ikke forestille mig noget værre. Og nej, så kan vi ikke skrive i lovgivningen, at mennesker ikke må være ensomme, men vi kan gøre noget i lovgivningen for, at vores hjemmepleje rent faktisk arbejder målrettet for at hjælpe den ældre til at have sociale kontakter.
Det, der står i det her beslutningsforslag, er i høj grad hjælp til selvhjælp, men nogen skal påtage sig ansvaret for at give den hjælp til selvhjælp.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-23:
Det er jo svært at være uenig i de gode intentioner i Socialdemokraternes forslag.
Det er sådan set heller ikke svært at være uenig i, at borgeren godt må betragtes som en aftalepartner, en der tager aktivt del og er en del af tildelingen af hjælpen.
Det er jo allerede i dag sådan, at kommunerne har en pligt til at tilbyde den nødvendige hjælp til den ældre.
Og det er også sådan, at kommunerne har en pligt til at have en dialog med borgeren om borgerens behov og ønsker.
Det er sådan, at der skal laves en helhedsvurdering, og heldigvis er det jo sådan, at borgeren med det nye, frie valg har mulighed for at vælge den leverandør, borgeren selv ønsker.
Man har mulighed for at være den kritiske bruger og ikke bare en passiv modtager af det, som vi nu herindefra har fundet ud af er det rette.
Der er altså blevet indbygget væsentlige valgmuligheder, og samtidig har vi indført, som vi også tidligere har været inde på under det sidste punkt, en væsentlig fleksibilitet i hjemmehjælpen, hvor, som jeg også brugte som eksempel tidligere, man har mulighed for at vælge en anden slags hjælp, når nu svigersønnen har været forbi dagen før og har støvsuget hele lejligheden.
Uanset hvor enig man kan være i de gode intentioner om at forsøge at forebygge f.eks. også ensomhed og slisken nedad, altså at man bliver ældre og derfor svagere, ja, så er det jo desværre ikke altid, at det offentlige kan løse alle problemer. Som ministeren også sagde det, kan vi jo desværre ikke lovgive mod ensomheden, uanset hvor dejligt det ville være, hvis sådan noget kunne lade sig gøre.
Som vi også har været inde på tidligere i debatten, må det frivillige også være en aktiv del her.
der er det jo allerede i dag, sådan at kommunerne selvfølgelig kan og skal være medhjælpelige til at formidle den slags kontakter.
Derfor skal vi passe på, at vi ikke, som vi var inde på tidligere, kommer til at lave for stive regler oppefra for hjemmeplejen, sådan at vi dræber kommunernes mulighed for at tænke i nye baner og løse opgaverne på forskellige måder.
Derfor må jeg overordnet konstatere, at vi fra konservativ side er meget enige i mange af de intentioner, der ligger i forslaget, og mener dybest set, at meget af det er dækket ind af den lovgivning, vi allerede har i dag.
Dog mener vi, at der er en lille smule ideologisk slagside ved det, at vi som konservative og som borgerlige ikke mener, at vi herindefra så håndfast skal definere, hvad det gode og rigtige liv er, men at vi gerne netop vil lade det være op til den enkelte ældre, den enkelte borger i dialog med den, der skal visitere til hjemmehjælpen.
Så kort og godt: Vi er enige i mange af intentionerne, som vi netop også selv har været med til at implementere gennem årene, men vi kan ikke støtte dette forslag.
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Der vil jeg da sige, at vi selvfølgelig ikke er tilfredse med, hvis fleksibiliteten ikke virker.
Vi var heller ikke tilfredse med, at der f.eks. ikke kom erstatningshjælp i nogle kommuner.
Men det viste sig jo, at grunden til, at man ikke var begyndt at udmønte denne her lovgivning, var, at mange borgere slet ikke havde fået at vide, hvad ældrepakken handlede om.
De havde ikke fået at vide, at de havde krav på at få erstatningshjælp.
De havde heller ikke fået at vide, at de selv kunne få medbestemmelse over de ydelser, der skulle laves i deres hjem.
Så jeg synes ikke, at man allerede på nuværende tidspunkt kan sige - og det ved jeg at Socialdemokraterne har sagt flere gange - at ældrepakken er en fiasko.
Lad den nu få lov at virke, og lad borgerne blive gjort opmærksomme på, at denne her ældrepakke er kommet, og hvad den indeholder.
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Jeg er enig så langt, at det ikke er alle og enhver, der kan arbejde som hjemmehjælper, det er ikke alle og enhver, der har et naturligt talent for at arbejde med mennesker.
Men ud over det naturlige talent ligger der jo også en faglighed, og den har vi heldigvis fået øget.
Det kigger vi på under
udvalgsarbejdet
Jeg hører Dansk Folkeparti sådan, at de gerne vil være med til at kigge på omsorgstiden.
Men jeg kunne godt tænke mig at spørge om noget andet, for jeg skal ikke lægge skjul på, at noget af baggrunden har været, at vi faktisk ikke er helt tilfredse med den fleksibilitet, som vi alle sammen i fællesskab har prøvet at indføre i den nuværende lovgivning.
Jeg skal blot spørge, om Dansk Folkeparti er tilfreds med resultatet.
Jeg synes ofte, vi fra enkelte borgere hører om konkrete tilfælde, hvor det ikke fungerer, men vi kan også se det i Ældre Sagens undersøgelse af hjemmeplejen.
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Nu var det forebyggelse, jeg talte om, som vi godt vil se på under udvalgsarbejdet.
Det kunne være interessant at se, hvordan det ser ud i amter og kommuner med forebyggelsesindsatsen på ældreområdet.
Som jeg sagde, er der nogle amter, der har forebyggelsesråd, men det er jo ikke lovpligtigt, det er frivilligt.
Men det kunne være interessant at få oplyst, hvor i landet man har de ting. Med hensyn til omsorgen: Selvfølgelig - og det kom jeg også ind på i min ordførertale - skal der ikke visiteres så stramt, at den hjælper, der kommer i hjemmet, siger goddag, fru Hansen og farvel, fru Hansen.
Der skal selvfølgelig også være tid til, at man kan sætte sig ned og sludre med den ældre, når man er i det pågældende hjem.
Men tiden synes jeg er meget, meget svær at afsætte til omsorg.
Man kan ikke visitere omsorgstid, for man kan f.eks. sige i en kommune, at man giver en time til en hjemmehjælper
om morgenen, men hvis den hjemmehjælper ikke har et omsorgsgen, så kan han eller hun ikke yde omsorg over for den ældre, hvorimod en, der er i et hjem i et kvarter og har omsorgsgenet, kan yde en meget, meget stor omsorg over for den ældre.
Så det er ikke altid tiden, det handler om.
Sandy Brinck (S), 2004-03-23:
Først vil jeg godt kvittere for, at fru Pia Kristensen syntes, at der var mange gode ting i det her.
Særlig synes jeg, det er interessant, at fru Pia Kristensen åbner op for, at vi under udvalgsarbejdet kan se lidt nærmere på, hvor den der omsorg blev af.
Jeg tror faktisk i modsætning til Dansk Folkeparti, at det netop kræver mere tid og specifik tid sat af til den omsorg, som f.eks. handler om at forebygge ensomhed.
Der peger fru Pia Kristensen også på de mange frivillige, og derfor vil jeg spørge, om fru Pia Kristensen også har læst den del, hvor vi peger på en omsorgstid, der kan bruges til at bygge bro til de mange gode aktiviteter, der sker ude i pensionistforeninger og i forbindelse med besøgsvenner, der hvor der er et aktivt liv.
Kunne det ikke være måden, at man i en kortere periode faktisk fik lidt ekstra hjælp og støtte til at deltage i de mange aktiviteter, som faktisk allerede er der, så man ikke behøver at sidde og være ensom og blive deprimeret?
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Jeg tror, at Enhedslisten nok sammen med flere andre her i Folketinget har det problem, at når man kun vil have, at folk kan vælge kommunalt, kan man godt se, at det nok er en lidt grå og trist verden, og derfor må man have denne lidt grå og triste verden til at blomstre på en eller anden måde.
Det synes jeg også er al respekt værd.
Derudover ønsker vi i Venstre, og regeringen har gennemført det, at der også er mulighed for at få nogle private leverandører, hvis den enkelte ældre synes, at det er det rigtige for vedkommende.
Det kan godt betyde, at der kommer et positivt samspil mellem de private leverandører og de kommunale.
Det kan være, at de kommunale lærer noget af de private leverandører.
Det er en udmærket vekselvirkning, som vi ser mange andre steder i vort samfund, og det er faktisk en del af vores demokrati, at der er dette samspil.
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Jamen jeg kan forstå, at det eneste, hr. Flemming Oppfeldts fantasi og visioner rækker til, når vi skal diskutere borgernes mulighed for indflydelse og bedre vilkår for de ældre fremover, er, at man skal kunne vælge imellem den ene eller den anden leverandør, ligesom når man går ned i et supermarked og vælger, om man vil have det ene eller det andet mærke tandpasta.
Ideer om, at man kunne indrette samfundet anderledes, at man kunne vælge at sige, at i lokalsamfundet prioriterer vi helt anderledes, der prøver vi at bruge nogle ressourcer på at få de ældre til at mødes og lave noget sammen eller lave noget sjovt sammen med nogle andre i kommunen eller andet, indgår overhovedet ikke i hr. Flemming Oppfeldts overvejelser om, at man kunne have nogle andre mål og andre måder at organisere tingene på, hvis vi brugte alle de mange engagerede mennesker, der arbejder på det her område, og de mange ældre offensivt i forhold til at bruge et demokrati til at træffe beslutninger - i stedet for kun at gå op i, om man skal lege supermarked og vælge det ene eller det andet mærke.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Vi har jo indført den fleksible hjemmehjælp, og den gælder også for en privat leverandør.
De skal naturligvis også leve op til loven.
Hvis nu borgeren er blevet tildelt noget, som man vælger at få igennem en privat leverandør, men hvor man siger, at man godt vil have denne ydelse sammensat på en anden måde, fordi man har det behov, som fru Line Barfod lige har skitseret, så gælder loven også for en privat leverandør. Det er altså noget, vi har gennemført, at man inden for den pakke, man har ret til at få tildelt, kan bytte om på elementerne.
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Jeg forstår simpelt hen ikke det, hr. Flemming Oppfeldt siger om, at den måde, man får indflydelse på, hvilken hjemmepleje man kan få, er ved, at man har et frit valg.
Hvis det, jeg frit kan vælge imellem, er, om jeg vil have 4 minutters gulvvask af den ene leverandør eller 4 minutters gulvvask af den anden leverandør, så synes jeg ikke, at jeg har særlig stor indflydelse på mit eget liv, hvis det, jeg har mest behov for, er, at jeg selv sammen med en hjemmehjælper kan beslutte, at i dag vil jeg ud at gå en tur, fordi solen skinner for første gang i 1 måned, og derfor vil jeg hellere vente lidt længere med de dér 4 minutters gulvvask, eller at vi måske en helt anden dag, når mit barnebarn er på besøg, kan bruge 20 minutter på at sjaske rundt på gulvet og lege Pippi Langstrømpe.
Jeg forstår ikke, at hr. Flemming Oppfeldt synes, at det er det at kunne vælge den ene eller den anden leverandør, der giver borgeren indflydelse på eget liv.
Jeg synes, det er nogle lidt større beslutninger, borgeren skal være med til at træffe.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Altså jeg kan sige, hvad der ikke er det vigtigste.
Det vigtigste er ikke de standarder, vi lægger i Folketinget.
Det vigtigste er, at borgeren har noget at vælge imellem, men også at der er et kommunalt selvstyre, som kan udvikle hjemmeplejen.
Jeg synes, at det lokale demokrati skal spille en stor rolle, for i det lokale demokrati har man selvfølgelig en dialog om, hvilket niveau - ud over dette minimalniveau, som vi alle sammen finder indlysende - man vil benytte sig af, og hvordan man kan udvikle niveauet.
Det lokale demokrati er det, der tilvejebringer det, at man kan blive visiteret.
Men når man så har retten til nogle bestemte ydelser, så synes Venstre, det er fint, at man har frit valg til disse ydelser.
Man kan bruge kommunens ydelse, men man kan også vælge nogle andre.
Hvis man f.eks. som ældre er i tvivl om, hvorvidt arbejdsmiljøet er godt et bestemt sted, vil det jo være udmærket at vælge nogle, som også har et godt arbejdsmiljø for medarbejderne.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-23:
Vi kan altså desværre konstatere, at hr. Villy Søvndal benytter sig af ganske almindelig hr. Villy Søvndal-logik en gang til.
Enhver stigning er pr. definition
en drastisk beskæring ifølge hr. Villy Søvndal
, så når man tilfører området 500 mio. kr., og når man konstaterer, at der aldrig nogen sinde er blevet brugt så mange penge på det her område, som der bliver nu, så kalder hr. Villy Søvndal det altså en beskæring af området.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-03-23:
Men jeg tager det som et spørgsmål, og jeg vil sige, at selv hvis vi nu tog påstanden om, at der er blevet brugt nogle penge til opbygning af det frie valg, for at kommunerne kan, hvad skal vi sige, synliggøre, hvad det egentlig er, de render rundt og laver - det kan jo være meget godt en gang imellem at gøre status over det; det burde kommunerne i øvrigt have gjort for længst - for gode varer, så er det en engangsinvestering.
Nu er det på tredje år, at vi bruger 500 mio. kr. ekstra.
Det er altså penge, vi bruger ekstra til hjemmehjælp, og fru Grete Schødts var jo selv inde på, at hun nok mente, at man i hvert fald brugte 200 mio. kr. derude.
Det er da altid en indrømmelse.
Den er jeg glad for.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-03-23:
Hr. Villy Søvndal taler jo så utrolig meget om det her med at forholde sig til virkeligheden.
Derfor vil jeg bede hr. Villy Søvndal om at forholde sig netop til virkeligheden, altså f.eks. at der er blevet indført retskrav på erstatningshjælp, som der ikke har været før; at der er givet mulighed for, at hjemmehjælpen kan være mere fleksibel; at der er blevet givet mulighed for, at den enkelte kan vælge, hvilken leverandør man ønsker til sin hjemmehjælp; at der er tilført området 500 mio. kr. til at indføre det her; at tallene også viser, at ældreområdet får flere penge i 2003, end der nogen sinde er brugt på det her område før; at undersøgelsen, som tidligere blev omtalt, viser, at langt flere af dem, der arbejder i hjemmeplejen, er blevet langt mere tilfredse; at man samtidig, mens den her undersøgelse har været i gang, har gennemført de mest drastiske ændringer nogen sinde i ældreplejen, og at det derfor er meget svært at bruge den som sammenligningsgrundlag, og at Danmarks Statistik har erkendt de fejl, der har været, fordi man før i tiden ikke har haft et konkret skøn over antallet af hjemmehjælpstimer, men at vi nu med indførelsen af den nye pakke har sikret, at vi får nogle konkrete tal for, hvor meget hjemmehjælp der bliver gennemført i de enkelte kommuner.
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Nu er det altså ikke herinde fra Folketinget, vi kan sidde og visitere og tildele hjemmehjælp.
Det foregår decentralt, det er en kommunal forpligtelse at sørge for, at de ældre får den hjemmehjælp, de har behov for, ved en konkret individuel vurdering.
Line Barfod (EL), 2004-03-23:
Nu var der en lang debat om tal.
Jeg synes ikke, vi skal gå ind i alle de her mange forskellige tal.
Det, vi kan høre igen og igen, er, at mange ældre siger, at de har behov for mere hjemmehjælp.
Der er masser af undersøgelser, der viser, at det, de ældre allerhelst vil have, er mere hjemmehjælp.
Samtidig ved vi jo, at der er den her store strukturreform, der kommer til at koste milliarder, men at regeringen og Dansk Folkeparti fastholder, at der er skattestop, kommunerne må ikke bruge ekstra penge på omlægningerne i forbindelse med strukturreformen, så der skal skæres ned nogle steder for at få råd til strukturreformen.
Vi ved, at på trods af den panikpakke, som regeringen og Dansk Folkeparti har kastet sig ud i med milliarder til forbrugsfest, er der ikke sat flere penge af til det offentlige forbrug.
Har Dansk Folkeparti slet ikke overvejet, at der i sådan en situation kunne være behov for at sikre de ældre, at de i hvert fald ikke får skåret ned på hjemmehjælpen, når man nu ikke vil være med til at bruge nogen af de her mange milliarder til at få folk i arbejde som hjemmehjælp, hvor der virkelig er behov for det?
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Det kan jeg svare på meget tydeligt.
Da KL meldte ud - jeg tror, det var sidste år - at man syntes, at klagerådene skulle nedlægges, fordi de ikke havde en funktion, da meldte Dansk Folkeparti meget klart ud, at vi under ingen omstændigheder ville medvirke til at nedlægge klagerådene.
Jamen det er da rigtigt, og det er jo også derfor, klagerådene ikke virker, som de skal.
Ældre mennesker er beskedne mennesker, de klager ikke, de prøver at klare sig selv. Derfor vil Dansk Folkeparti, som jeg sagde i min ordførertale, meget gerne være med til at se på, om vi kan styrke klagerådene ved årlige, obligatoriske indberetninger, som skal gå direkte til klagerådene.
Det vil vi tage hul på under udvalgsarbejdet.
Grete Schødts (S), 2004-03-23:
Jeg vil godt spørge fru Pia Kristensen, om fru Pia Kristensen, hvis nu denne her regering kunne finde på at afskaffe loven om klageråd, så vil støtte os i, at klagerådene skal bestå.
Og skal jeg forstå tilkendegivelsen
om klagerådenes gode indsats sådan, at man også vil udvide deres kompetence på det her område, eller kunne det tænkes, at fru Pia Kristensen måske mere mente, at det var ældrerådenes kompetence, der skyldes styrkes, end klagerådenes?
Pia Kristensen (DF), 2004-03-23:
Nu synes jeg, det er at skyde kommunerne noget i skoene, som de måske ikke fortjener, for jeg gad vide, hvor mange kommuner, der egentlig har skåret ned på den konkrete hjemmehjælp.
Det kan da godt være, at man er gået ind og har lavet nogle besparelser på ældreområdet, men ikke lige på hjemmehjælpen.
Så vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at jeg tror på, at de visitationsteam, der er ude i kommunerne, er sig deres ansvar bevidst; de kan godt se, hvad en ældre har behov for, og som sagt handler det altid om, at visitationsteamene laver en konkret, individuel vurdering.
Villy Søvndal (SF), 2004-03-23:
Det kan de nemlig bruge til noget.