runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2005-05-18:
Jeg synes egentlig, det er rart at være med til at vedtage en lovgivning som denne her, som giver nogle væsentligt udvidede beføjelser til det færøske folk.
Det er en modernisering af hjemmestyreloven fra 1948, og man kan sige, det jo så heller ikke er for tidligt, det sker.
I Danmark ved vi bedre end nogen, hvad det vil sige at reducere sin suverænitet.
Her tænker jeg naturligvis på Danmarks medlemskab af EU.
Samtidig med at en stor del af Folketingets partier arbejder for en yderligere stavnsbinding af Danmark i forholdet til EU, er det da glædeligt, at regeringen har forståelse for at udvide omfanget af Færøernes hjemmestyre, om end det kan synes som en underlig form for dobbeltmoral.
De færøske myndigheder vil således kunne overtage samtlige sagsområder med undtagelse af de områder, som skal vige af hensyn til rigsenheden og de særlige bestemmelser i grundloven, og som allerede er omtalt af de foregående ordførere.
Samtidig med overtagelsen af en sag eller sagsområder overtages de udgifter og reelle aktiver, der er forbundet hermed, og der skal jeg så lige i den forbindelse nævne til hr. Høgni Hoydals orientering, at det drejer sig om totalt set 127 mio. kr.
Det er dog også en slags penge.
Lovforslaget åbner også mulighed for, at de færøske myndigheder kan overtage lufthavne samt ansvaret for driften af dem.
Når der sker overtagelse af sagsområder, vil det naturligvis også rejse nogle spørgsmål om ansættelsesforholdet – det er den anden del af det her lovforslag – for det personale, der hidtil har varetaget opgaverne.
Disse personalemæssige spørgsmål behandles i lovforslaget L 170, og jeg vil ikke gå ned i detaljer med det, men blot konstatere en vis tilfredsstillelse ved, at der er garanti for, at de ansatte, det være sig tjenestemænd eller overenskomstansatte, ikke stilles ringere hverken lønmæssigt eller overenskomstmæssigt.
Jeg skal ikke gå nærmere ind i hr. Høgni Hoydals frihedskamp, men blot konstatere, at der jo har været bred opbakning i det færøske Lagting til den her lovgivning.
Det er Dansk Folkepartis holdning, at det her er et meget stort skridt i den rigtige retning, og vi har stor respekt for det færøske folks ønske om større selvbestemmelse, og som alle øvrige partier stort set har udtrykt tilkendegivelse af, så er Dansk Folkeparti naturligvis også positiv, hvis der skulle komme et politisk flertal fra Færøerne, der ønsker en total løsrivelse fra Danmark, men jeg synes, at hr. Høgni Hoydal skal tage den frihedskamp på Færøerne.
Men Dansk Folkeparti bakker naturligvis op om begge forslag.
Høgni Hoydal (T), 2005-05-18:
Hr. Kim Christiansen skal være velkommen til at deltage i frihedskampen, hvis han har lyst.
Men det var mere Dansk Folkepartis ordførers bemærkninger om det økonomiske.
Jeg håber ikke, at jeg skulle forstå det sådan, at Færøerne skulle betale for at overtage de reelle aktiver, der følger med en overtagelse.
Det er da helt naturligt i enhver proces, hvor der overtages et område, at man selvfølgelig også overtager de reelle aktiver.
Jeg er lidt ked af, at der også står her i det her lovforslag, at færøske myndigheder skal betale for en del af de præstegårde, der er blevet bygget til de færøske præster.
Der synes jeg, at regeringen et gået for langt, for selvfølgelig må princippet være, at overtager man områder og også driften af dem, så overtager man også de reale aktiver, og disse værdier er jo skabt på Færøerne gennem mange år.
Vi har jo været igennem det her flere gange, og vi kommer måske ikke så meget videre med præcis den diskussion, undtagen at jeg er helt uenig med statsministeren.
Når statsministeren også i en erklæring nu har talt om den færøske selvbestemmelsesret i henhold til folkeretten, så betyder det ikke blot, at man siger, at så må vi bare rejse, når vi har lyst, så betyder det også, at vi kan få en organiseret proces hen imod selvstændighed, at vi har en international rolle osv. osv.
Det er jo international folkeret, vi henviser til, og så er det ikke dansk statsret, men det virker på mig, som om statsministeren kun taler inden for en dansk statsretlig opfattelse og ikke ud fra det, som jeg opfatter som det færøske folks rettigheder i henhold til international lovgivning.
Jeg vil bare stille et enkelt spørgsmål: Vil den her lovgivning f.eks. give Færøerne mulighed for at optræde selvstændigt i IWC, altså Den Internationale Hvalfangst Kommission?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Nu kan jeg ikke huske alle detaljerne i sagen om den militærlovgivning, som delvis også er fra tiden, før denne regering trådte til.
Men det er jo sådan, at militær lovgivning er et rigsfællesskabsanliggende.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-18:
Fra Enhedslistens side har vi aldrig haft nogen problemer med at støtte et lovforslag, som giver indfødsret til nye danskere på de betingelser, der nu engang er gældende.
Derfor kan vi selvfølgelig også støtte dette forslag, og det på trods af, at det er et forslag, hvor en række personer, som vi mener burde være med på denne liste, ikke har fået tildelt dansk statsborgerskab.
Det rejser efter min mening nogle spørgsmål om den måde, vi behandler ansøgninger om dansk statsborgerskab på, for der er nogle mennesker, som får et afslag på en ansøgning uden at få at vide, hvorfor de får afslag.
Det rejser spørgsmålet: Hvordan skal disse mennesker kunne forklare sig?
Hvordan skal de kunne opnå basis for, at en afgørelse kan ændres?
Hvordan skal de ændre deres egen situation, deres egen gøren og laden til en måde, så de kan opnå en borgerrettighed i det her land, nemlig den borgerrettighed, der hedder et dansk statsborgerskab, som betyder, at de f.eks. kan opnå stemmeret til Folketinget?
Jeg mener, at vi i fremtiden må have en diskussion af, hvordan det her system er skruet sammen, så vi sikrer, at der rent faktisk er en fornuftig og rimelig sagsbehandling, når folk søger om dansk statsborgerskab, for ellers kommer vi i den situation, hvor en del af vores lovgivning administreres på en måde, hvor det er fuldstændig lukket land for nogle af de mennesker, som bor i det her land, at få at vide, hvad det er for rettigheder, de har, og hvordan de kan opfylde kravene til en ansøgning om f.eks. at få dansk statsborgerskab.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-18:
Selvfølgelig har det da betydning for Danmark, men det er altså en lov om færøske myndigheders overtagelse af sager og sagsområder.
Derfor skal man følge proceduren i hjemmestyreloven og høre de færøske myndigheder.
Så siger hr. Høgni Hoydal, at med dette lovforslag fastlåses situationen for tid og evighed.
Det er jo ikke rigtigt.
Jeg er faktisk meget enig i de udtalelser, som hr. Anfinn Kallsberg kom med, nemlig at det her er en lov, som omfatter en række ting, og så står der i § 1, stk. 2, at loven ikke omfatter følgende sager og sagsområder.
Det gælder om den her lovgivning.
Så der er jo ikke noget, der bliver fastlåst.
Men nu vedtager vi altså en lovgivning, der her og nu fastsætter en ramme, inden for hvilken Færøerne kan overtage alt, hvad Færøerne vil, inden for rigsfællesskabets rammer.
Det er da meget vidtgående.
Ønsker Færøerne en dag at gå længere end det og sprænge de rammer, så må et flertal i det færøske folk eller i det færøske Lagting fremsætte ønske om det.
Og jeg har lyttet mig til i dag, at så er et flertal her i Folketinget også parat til at efterkomme det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Jeg vil starte med at takke for indlæggene og opbakningen til lovforslaget.
Når vi taler om indfødsret, er det jo en særlig lov i forhold til alle andre love, hvor der dels ligger et helt andet arbejde til grund i Indfødsretsudvalget, dels ligger, som det er blevet nævnt af flere, et cirkulære, som er blevet til på baggrund af en politisk aftale.
Nu har vi så i denne her omgang været i en situation, hvor vi har haft et valg inde midt i optagelsen af ansøgere i det her lovforslag.
Vi har nu et nyt Folketing, vi har et nyt Indfødsretsudvalg, og jeg er også ny minister på området.
Derfor vil jeg også lægge op til og indlede nogle drøftelser om det fremadrettede, så vi får kigget på cirkulæret.
Jeg vil gerne kvittere over for Socialdemokratiet, som er med i denne omgang, og derudover også kvittere specielt Dansk Folkeparti for, at vi kan tage drøftelserne op igen.
Det, som jeg har identificeret, og som jeg har indtryk af at der er enighed om, er hele denne diskussion om: Hvad er det for et sprogkrav, som vi stiller?
Det er et nyt Indfødsretsudvalg og jeg er ny minister, og derfor er det vigtigt, at vi får sikret, at vi har et fælles grundlag for og indsigt i, hvad de her sprogtest egentlig indeholder.
Jeg vil foreslå, og jeg har også indtryk af, at det har man drøftet i Indfødsretsudvalget, at vi får sikret, at vi har et fælles grundlag, for det mener jeg er det bedste grundlag til at sikre, at vi forhåbentlig kan blive enige om i så bred en kreds som muligt, hvilke krav vi skal stille.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at når vi fra regeringens side vil indlede de her drøftelser, er det altså ikke for at slække på de krav, der er i dag.
Vi synes, det er helt rimeligt, at der stilles en række krav for at blive dansk statsborger.
Det er en meget seriøs ting at blive dansk statsborger.
Derfor bør vi også kunne stille en række krav, bl.a. helt grundlæggende, at man taler, forstår og kan skrive det danske sprog
Det er helt elementært i forhold til at kunne få dansk opholdstilladelse, og det vil vi blandt de mange andre krav fastholde.
Men jeg vil indlede en række drøftelser og se, om vi kan blive enige om et grundlag at arbejde videre på i forhold til den næste indfødsretslov, som vil komme i den næste samling.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-18:
Årsagen til, at jeg tager ordet, er for at bede ministeren om at kommentere den artikel fra Information, som jeg refererede til i min ordførertale.
Jeg mener, at vi har at gøre med et principielt stort problem i forhold til administrationen af den her lovgivning, når der, som det også fremgår af artiklen, ikke bliver givet nogen informationer til de mennesker, det drejer sig om, når de får et afslag på deres ansøgning om dansk indfødsret.
Derfor vil jeg bare bede ministeren om at kommentere det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Vi har særlig efter indførelsen af terrorloven og de situationer, der har været i den forbindelse – og regeringen mener stadig væk, at der er mulighed for, at de opstår – fundet det nødvendigt at lave en sikkerhedsvurdering af de personer, som søger dansk indfødsret, for at sikre, at de ikke på nogen måde udgør en trussel for det danske samfund.
Der må vi have tillid til, at den vurdering kan PET foretage, og det giver sig selv, at der er situationer, hvor det ikke er noget, som man kan gå ind i dialog med den enkelte om.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-18:
I forlængelse af det bare to spørgsmål: Vil det sige, at vi altså har mennesker, der bor i det her land, som kan komme i den situation, at de ikke får nogen som helst mulighed for at forklare sig, forsvare sig over for myndighedernes afslag?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, om man på baggrund af sådan nogle sager vil sige, at terrorlovgivningen kan medvirke til, at vi griber ind den almindelige retssikkerhed, som vi ellers bruger i al mulig anden lovgivning, om det er den vej, man går med terrorlovgivningen på det her område.
Og endelig: Er det sådan, at de mennesker bliver vurderet som farlige som danske statsborgere?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Det er klart, at der er en helt særlig situation i forhold til at give folk et statsborgerskab.
Som jeg var inde på tidligere, er det en meget stor ting, og det har også en række konsekvenser at få et dansk statsborgerskab med de muligheder, som det giver.
Det er Folketinget og Indfødsretsudvalget, som vurderer sagerne, også de andre sager.
Heller ikke her er der mulighed for, at man kan sige, at det vil man i øvrigt gerne lige drøfte.
Det er en vurdering, som ligger, og som Folketinget har ret over.
Så har vi indført det her kapitel, hvor PET har mulighed for at gå ind, fordi vi skal have sikret os, at vi ikke giver statsborgerskab til nogen, som udgør en trussel over for det danske samfund, og det synes jeg sådan set er helt reelt.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-18:
Jeg vil springe lidt i emnet, men dog stadig komme ind på det med indfødsret.
Ministeren er ny, udvalget er nyt, får vi at vide, men de krav, der stilles, skal der måske ligefrem strammes på, kan vi så høre.
Det Radikale Venstre kan i hovedtræk acceptere de krav, der er i øjeblikket.
Der er nogle ting omkring opholdstilladelse – hvornår man skal have varig opholdstilladelse og alt sådan noget – hvor vi er uenige, men de grundlæggende krav, også det om, at man skal have et ordentligt dansk, er regeringen og Det Radikale Venstre og, så vidt jeg forstår, også Socialdemokraterne fuldstændig enige om.
Derfor undrer det mig, at når jeg som radikal ordfører spørger lidt ind til dispensationsreglerne og er meget imødekommende i forhold til, at vi kan finde ud af noget omkring dispensationsreglerne, så hører jeg kun en imødekommenhed fra ministerens side over for Dansk Folkeparti, men ikke over for Det Radikale Venstre.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Det er et klart signal fra regeringens side om, at vi ikke mener, det er tid til at lempe på kravene til indfødsret.
Med hensyn til dispensationsreglerne vil jeg sige, at det jo i høj grad er op til flertallet i Indfødsretsudvalget, hvordan og i hvilket omfang man vil benytte denne her dispensationsmulighed.
Det er sådan set ikke noget, jeg er inde over.
Men det har jeg taget til efterretning.
Vi har siden haft en aftale med Socialdemokraterne, og det er klart, at der må vi jo finde ud af, hvordan vi fremadrettet får indrettet det.
Jeg tager gerne en drøftelse med Det Radikale Venstre, men der skal ikke være forventninger om, at vi løsner op i forhold til de krav, der bliver stillet i forbindelse med indfødsret.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-18:
Jeg er glad for, at ministeren gerne vil tage en drøftelse med Det Radikale Venstre, så er vi da kommet så langt.
Ministeren siger, at det ikke er tid til at lempe på de generelle krav.
Den betingelse som udgangspunkt for en drøftelse af dispensationsreglerne vil Det Radikale Venstre gerne acceptere.
Vi er ikke enige, men vi accepterer den politiske virkelighed, sådan er vi i Det Radikale Venstre.
Men jeg kunne godt tænke mig at høre, om man dog ikke kunne udvise en større grad af imødekommenhed over for – nu er vi jo nogle, der i modsætning til ministeren oplever behandlingen i Indfødsretsudvalget – om man måske ikke kunne komme i en situation, hvor man kunne finde enighed mellem VK og S og R, nu hvor Dansk Folkeparti har svigtet regeringen og svigtet den aftale, de har lavet, og hvor vi andre byder ind.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Nu er det ikke så meget kabalen, der er vigtig, det er lige så meget indholdet.
Og som sagt tager jeg gerne en drøftelse også med Det Radikale Venstre, men jeg må bare understrege og holde fast i over for Det Radikale Venstre, at regeringen ikke lægger op til, at der skal gives dispensation i endnu flere tilfælde, end der bliver gjort i dag.
Det er regeringens holdning.
Så kan Det Radikale Venstre have deres indgang til det, men det er altså ikke kabalen, som her er afgørende for Venstre og for regeringen, det er indholdet.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-18:
I tidligere samlinger i Folketinget var det jo sådan ved flere lejligheder, at Dansk Folkeparti ikke ville stemme for indfødsretsloven, og der var vist også nogle enkelte gange, hvor Socialdemokraterne heller ikke ville.
Og derfor undrer det mig, at ministeren i sin tale takker for samarbejdet med Socialdemokraterne og takker for samarbejdet eller mangelen på samme fra Dansk Folkepartis side, men overhovedet ikke ulejliger sig med i det mindste at sige tak til de partier, der faktisk støtter ministerens lovforslag – og ikke kun denne gang, men har gjort det gang efter gang efter gang, på trods af at regeringen har lavet stramninger og har lavet cirkulæret med Dansk Folkeparti.
Jeg skal så også sige, at det er noget, som jeg også har fra hukommelsen, fra det, jeg husker fra førstebehandlingen, og det er muligt, at man så har stemt for forslaget i sidste ende.
Men årsagen, til, at jeg tog det her op, er sådan set en undren over, at man laver et cirkulære, nogle retningslinjer, for statsborgerskabstildelingen med Dansk Folkeparti efter forrige valg, hvor man dannede flertal sammen med Dansk Folkeparti.
Det er så, hvad det er; sådan er det nu engang med de præmisser, der er.
Derefter siger Dansk Folkeparti, at de ikke vil stemme for forslaget, fordi de ikke vil støtte op om den aftale, man laver med regeringen på det område, og det vil sige, at de ensidigt trækker sig ud af aftalen.
Men sådan som jeg hører ministeren i dag, siger ministeren, at den videre tildeling af statsborgerskab bliver på det samme grundlag som det, man lavede med Dansk Folkeparti.
Det vil sige, at selv om Dansk Folkeparti faktisk ensidigt har trukket sig ud af aftalen og ikke vil støtte lovgivningen, er det stadig væk Dansk Folkeparti, der bestemmer, hvordan det skal foregå.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Sådan som jeg ser det, er det ren historie.
Regeringen har sådan set hele tiden været tilfreds med den aftale, som vi har lavet med Dansk Folkeparti.
Den er vi stadig væk godt tilfreds med, og derfor er det da naturligt, at det er vores udgangspunkt for de videre drøftelser.
Og så er det da selvfølgelig også naturligt, at vi har drøftelser med Dansk Folkeparti, som vi har et tæt og fornuftigt samarbejde med.
Det synes jeg er helt naturligt.
Hvad forløbet har været tidligere, er historie.
Jeg er optaget af som ny minister på området, at jeg nu får sikret en aftale og nogle rammer for de fremtidige indfødsretslove.
Og der har jeg ingen intentioner om på forhånd at afskære Dansk Folkeparti.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-18:
Det er måske lidt anmassende af mig at ville pålægge ministeren særlige pædagogiske forpligtelser, men tror ministeren ikke, at det på en eller anden måde var muligt at forklare hr. Simon Emil Ammitzbøll, at det, han foreslår om en administrativ afgørelse af dispensationssager, er noget, der overhovedet ikke kan lade sig gøre, fordi det ville være grundlovsbrud?
Det er jo ikke sådan, at Folketinget eller udvalget afgør dispensationssagerne, og så afgør ministeriet resten.
Det er jo i virkeligheden Folketinget, der ifølge grundlovens § 44 afgør alle sager.
Det vil sige, at det kun er de sager, hvor ministeriet er i tvivl om, hvad Folketingets afgørelse vil være, som så går til dispensationsudvalget.
Men det ville være rent grundlovsbrud, at man lod tingene afgøre administrativt.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Det er korrekt, som hr. Jesper Langballe siger, at de retningslinjer, som så også ligger administrativt, er nogle, der er fastsat af et flertal i Folketinget, og det er så dem, der administreres efter af rent praktiske grunde, så folketingsmedlemmer ikke sidder med alle sager.
Jeg har noteret mig det radikale synspunkt.
Jeg deler det ikke, men ved jo også godt, at Det Radikale Venstre generelt ønsker en ændring af grundloven.
Og jeg har ikke lige noteret mig, om det er et element i den samlede grundlovsændring fra Det Radikale Venstre, men det ser vi så forskelligt på.
Det er fastsat i § 44 i grundloven, at det er Folketinget, og at man kun kan få dansk indfødsret ved lov, og det holder regeringen fast i.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-18:
Jeg takker ministeren for det meget klare svar.
Men så kunne jeg godt have lyst til lige uddybende at sige, at alle forvaltningsretlige fremstillinger indskærper, at det, der hedder delegationsforbuddet, er det en meget alvorlig forseelse at overtræde.
Og der er det påfaldende, at alle disse fremstillinger peger på Folketingets lovgivning, indfødsretslovgivning, som skoleeksemplet.
Der ville det være et virkelig alvorligt brud på grundloven, hvis man uddelegerede det fra Folketinget til en anden myndighed.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Jeg må blankt erkende – og det kan selvfølgelig være farligt – at jeg ikke har været rundt om alle de studier, men jeg vil blot forsikre hr. Jesper Langballe om, at regeringen ikke har nogen planer om at ændre ved de forhold, som der er i dag, og den måde, som det fungerer på i dag.
Jeg vil starte med at sige velkommen til de mennesker, der har opfyldt de skrappe krav og har fået ret til at få dansk statsborgerskab – velkommen i samfundet!
Vi Socialdemokrater har selvfølgelig den holdning, at vi stiller krav til de mennesker, der skal have dansk statsborgerskab.
Et af kravene er sprogkendskab.
Men vi ved også, at der er nogle, der, selv om de vil, ikke kan opfylde det krav; der er nogle, der gerne vil lære dansk, men ikke kan det.
Nu har ministeren sagt, at det godt kan være, at man skal sætte sig ned og drøfte dispensationsmulighederne, men vi synes, at dispensationsmulighederne er stramme nok i forvejen.
Jeg vil spørge ministeren for god ordens skyld: Kan vi risikere, at man strammer reglerne og dispensationsmulighederne, f.eks. for ordblinde, for handicappede, for de mennesker, der har været udsat for tortur, mere, end man har gjort indtil nu?
Jeg tror sådan set ikke, tiden er til, at vi går ned i de detaljer nu.
Nu tager vi en drøftelse, og jeg vil også tage – det synes jeg er helt relevant – en meget grundig drøftelse med Socialdemokraterne om, hvor det er Socialdemokraterne mener at balancen skal ligge i forhold til dansk indfødsret.
Men jeg vil blot sige, at regeringen som udgangspunkt ikke mener, at der er grundlag for – det er i hvert fald ikke regeringens indspil til det her – at der skal ske nogen lempelser i forhold til de retningslinjer, der er i dag.
Igen vil jeg sige med hensyn til den aftale, der er lavet, at indholdet er regeringen sådan set meget godt tilfreds med, og vi synes, det er rimeligt, at der i særlig grad bliver stillet krav til danskkundskaber, for at man kan få et dansk statsborgerskab, og jeg synes sådan set også, at der skal meget til, før man kan få en dispensation.
Jeg kan bare konstatere, at Socialdemokraterne jo bakker op og i enighed har fundet ud af, hvad det er for nogle, man mener skal optages på det her lovforslag, inklusive dem, som skal have dispensation.
Det har der været enighed om mellem regeringspartierne og Socialdemokraterne i denne omgang, og det er jeg tilfreds med.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-05-18:
Jeg synes, det er lidt ved siden af, når hr. Høgni Hoydal udtaler, at der har været en udemokratisk tilgang i den her sag.
Så kom der anden behandling og tredje behandling, og det blev endeligt besluttet den 14. maj.
Men jeg kan sige, at debatten om dette forslag tog omkring 5 timer, og det var altså både ved første behandling og ved anden behandling, det tog 5 timer hver gang.
Ved tredje behandling uden noget ændringsforslag tog det 2½ time.
Så i hvert fald har hr. Høgni Hoydal haft den taletid til dette her forslag hjemme på Færøerne, som han og hele hans parti ifølge forretningsordenen kunne opnå.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-05-18:
Nu indledte jeg sådan set med at takke alle de partier, som støttede op om lovforslaget, og det inkluderer SF og også Det Radikale Venstre, og sådan set også Enhedslisten, som jo også har sagt, at de vil stemme for lovforslaget.
Men det er jo ikke nogen hemmelighed, at der har været et særligt samarbejde med Socialdemokraterne i forbindelse med det her spørgsmål, som er gået ind på de betingelser, der har ligget, og det synes jeg sådan set er helt fair at en minister også kvitterer for.
Så det er ikke sådan, at regeringen i den tidligere samling alene var afhængig af SF og Det Radikale Venstre.
Men det er helt ud fra hukommelsen.