Frode Sørensen (S), 2000-11-24:
Det læser man i Erhvervsministeriets seneste rapport »Erhvervslivet og reguleringen 1999/2000«.
Her dokumenteres det, at det administrative besvær i ministeriets såkaldte modelvirksomheder stagnerer.
Vi kan altså sige, at bøtten er vendt.
Jeg vil nøjes med at slå fast, at der er flere centrale omdrejningspunkter for begrebet administrative byrder.
Det er ikke i sig selv antallet af nye love og forordninger, som gør administrationen besværlig.
Nej, det er også nødvendigt at se på, hvordan de gældende regler bliver administreret, og på, hvor gode virksomhederne selv er til at planlægge det administrative arbejde.
Allerede i april i år kunne Erhvervsministeriet og Skatteministeriet fremlægge projekt LetLøn.
Ved hjælp af moderne informationsteknologi lettes mindre og mellemstore virksomheders administrative byrder.
Hovedideen, som Socialdemokratiet synes er fremragende, gør det muligt for virksomhederne, at de oplysninger, som virksomhederne alligevel behandler ved opgørelsen af lønsedler, kan indberettes direkte til et fælles modtagecenter.
Man undgår så senere enten månedsvis eller kvartalsvis at skulle behandle disse oplysninger igen på modtagecentret; de har dem jo.
En væsentlig fordel opnås også ved, at indberetninger, som i dag skal ske til forskellige myndigheder - noget, som ofte er blevet udsat for kritik - ja, f.eks. disse statistiske indberetninger går nu også fremover til det fælles modtagecenter, som så fordeler dem til rette modtager.
LetLøn er et tilbud, et tilbud, man kan benytte sig af, eller man kan lade være.
Men vælger man LetLønnen - og mon ikke rigtig mange virksomheder vil gøre det - jamen så er det obligatorisk, at indberetninger og betalinger sker gennem det fælles modtagecenter. Beløb, som skal tilbageholdes til det offentlige, skal afregnes gennem centret, det vil sige eksempelvis A-skat, arbejdsmarkedsbidrag, ATP og FerieKonto.
Beløb og indberetninger til eksempelvis private, det kan være pensionskasser, brancheorganisationer og lign., bliver et tilbud, som man kan benytte sig af, eller man kan lade være
, men mon ikke rigtig mange vil tage imod dette tilbud med kyshånd? LetLøn skal administrativt ligge under Told og Skat, idet Told- og Skattestyrelsens tilbud bedst opfyldte de opstillede kriterier. Ud over det førnævnte modtagecenter får virksomheder stillet beregningsmodul til deres rådighed samt et såkaldt datawarehouse.
Beregningsmodellen klarer beregninger af de forskellige beløb på baggrund af de modtagne oplysninger, og datawarehuset samler indberetningerne og stiller dem til rådighed eksempelvis for offentlige myndigheder og statsanerkendte a-kasser.
LetLøn er opbygget efter en såkaldt fra vugge til grav-model, hvor man indhenter oplysningerne i den ene ende og videregiver dem til relevante modtagere i den anden.
Når systemet er fuldt udbygget, er det eneste, virksomheden skal indberette, løn, timetal og specifikationer. LetLøn er ikke noget, der skal konkurrere med private serviceløsninger, der vil stadig væk være opgaver som dannelsen af lønsedler til lønmodtagerne, og det sker, hvor det sker i dag.
Det vil indebære mange fordele for de mindre virksomheder, siger eksempelvis Advokatsamfundet.
Dansk Arbejdsgiverforening taler om, at en reduktion af virksomhedernes indberetningsbyrde er inden for rækkevidde.
Jeg er dog lidt overrasket over, at Dansk Handel & Service og Finansrådet tilsyneladende ikke mener, at man skal lette virksomhedernes administration, idet det kan gå ud over udbyderne, der i dag løser denne opgave.
Dertil er kun at sige, at der fortsat vil være opgaver at løse for de private serviceudbydere, idet LetLøn ikke er et lønadministrationssystem.
Men da det fortsat er Socialdemokratiets mening at lette virksomhedernes administrative byrder, vil disse bekymringer næppe medføre forslag til ændringer.