Lene Garsdal (SF), 2002-11-01:
Jeg vil gerne takke ministeren for redegørelsen, men noget skuffet er jeg jo, fordi jeg synes, der var mange pæne ord, men ikke nogen bud på, hvordan det rent faktisk skal foregå.
Ministeren talte i sit indlæg meget og varmt om Arbejdstilsynet.
Jeg vil gerne høre, hvordan ministeren forestiller sig, at Arbejdstilsynet skal kunne opfylde alle de krav, når man nu laver det om til fire store centre, og en stor del af de ansattes arbejdstid skal gå med at køre i bil fra den ene ende til den anden.
Der bliver færre besøg ude på virksomhederne, så jeg vil gerne høre, hvordan det hænger sammen.
Ja, det skal jeg jo så beklage.
I SF har vi det synspunkt, at ord alene ikke er nok.
Der er fortsat over 55.000 mennesker, der bliver udsat for arbejdsskader om året, og senest har Arbejdsmiljøinstituttet i en ikke offentliggjort rapport peget på, at arbejdsmiljøet er dyrt.
Det fremgår, at cirka en tredjedel af sygefraværet på de danske arbejdspladser skyldes dårligt arbejdsmiljø.
Prioriteringsudvalget har nu peget på fire væsentlige områder, der skal arbejdes med frem til 2005 i forbindelse med handlingsplanen »Rent arbejdsmiljø år 2005«: psykisk arbejdsmiljø, ensidigt gentaget arbejde, alvorlige ulykker, herunder dødsulykker, og tunge løft.
Det er efter SF's opfattelse væsentlige områder, men samtidig er det vigtigt for os at understrege, at de øvrige 14 ud af 18 prioriterede arbejdsmiljøområder, som udvalget har peget på, ikke må blive glemt.
I øjeblikket er der meget fokus på stress og psykisk arbejdsmiljø, ikke mindst i forbindelse med Den Europæiske Arbejdsmiljøuge, hvor stress var hovedtemaet.
Skal vi komme i gang med at modvirke stress og psykisk dårligt arbejdsmiljø, må der efter SF's opfattelse sættes ind på to områder: hvordan arbejdet organiseres, og hvordan folk har det med hinanden.
Vi ved, at det særlig er det offentlige område, der her er i fokus.
Da begrebet blev indført for ikke så mange år siden, var der megen mystik om, hvad psykisk arbejdsmiljø var for en størrelse.
Sådan er det ikke mere.
Nu er der sat ord på, og der er udviklet målemetoder, som virksomhederne kan bruge i deres egen indsats for at forbedre det psykiske arbejdsmiljø.
Der er seks områder, som med sikkerhed påvirker arbejdsmiljøet i negativ retning, bl.a. manglende indflydelse på eget arbejde og for høje krav, f.eks. stort arbejdspres og stor arbejdsmængde.
Mange inden for social- og sundhedsområdet vil nikke genkendende til den beskrivelse.
Det har også vist sig, at der er store omkostninger ved dårligt psykisk arbejdsmiljø i form af meget fravær, og derfor vil mange menneskelige lidelser og mange for tidlige udstødelser fra arbejdsmarkedet kunne undgås ved en indsats inden for dette område.
Bedriftssundhedstjenesten er en kvalificeret rådgiver inden for det psykiske arbejdsmiljø.
Mange af de offentlige arbejdspladser, som kender til problemet, er ikke omfattet af Bedriftssundhedstjenesten.
Derfor finder vi i SF, at en fortsat udbygning af BST er af stor betydning for løsningen
af de psykiske arbejdsmiljøproblemer.
I SF finder vi det derfor vigtigt, at Arbejdstilsynets kompetence på området ikke bliver glemt, og at Arbejdstilsynet ikke bliver udelukket fra at medvirke til, at virksomhederne kan løse deres psykiske arbejdsmiljøproblemer, og fra at føre kontrol.
Her ønskede parterne selv at løse problemerne for nogle år siden ved at lave en handlingsplan, men det lykkedes ikke.
Over en 5-års periode frem til år 2000 er EGA ikke reduceret på afgørende områder, f.eks. på svineslagterierne, selv om målsætningen var en halvering af det belastende arbejde.
På det område er frivillighed altså ikke nok.
Der må handling til, og vi kommer aldrig nedslidningsskaderne til livs, hvis vi ikke afgørende formår at nytænke og komme med initiativer, som sikrer, at EGA tages alvorligt. På de tungeste områder løses problemerne ikke ved at udtynde det belastende arbejde.
SF ønsker, at Danmark bliver et foregangsland for udvikling af arbejdsmiljøvenlig teknologi, men vi ved også, at EGA hænger sammen med tempo og den ansattes indflydelse på eget arbejde.
I dag går mennesker ikke kun på arbejde for at tjene en løn, men stiller også krav om personlig udvikling under en eller anden form.
Skal virksomhederne med belastende EGA-arbejde også fremover kunne tiltrække arbejdskraft, er det bydende nødvendigt med nytænkning af den måde, arbejdet organiseres på. Der er behov for politiske tiltag, som sikrer, at virksomhederne får incitamenter til at tage fat på de prioriterede områder, som er emnet for dagens arbejdsmiljøforespørgsel, og jeg vil gerne slutte mit indlæg med på vegne af Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre og Enhedslisten og selvfølgelig SF at fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Folketinget kan med tilfredshed konstatere, at et enigt Prioriteringsudvalg under Arbejdsmiljørådet har fastlagt konkrete mål for reduktion af anmeldte alvorlige arbejdsulykker, psykosociale risikofaktorer i arbejdsmiljøet, ensidigt gentaget arbejde samt skader som følge af tunge løft inden år 2005.
Folketinget opfordrer derfor regeringen til at sikre, at der senest 1. februar 2003 fremlægges en handleplan, som sikrer, at de opstillede mål kan nås.
Folketinget konstaterer, at disse mål for et bedre arbejdsmiljø ikke kan forventes nået uden en række nye politiske tiltag.
Derfor opfordrer Folketinget regeringen til inden 1. februar 2003 at fremlægge forslag til sådanne politiske initiativer, herunder forslag til forstærkede incitamenter til at lave et bedre arbejdsmiljø, en forstærket kontrolindsats fra Arbejdstilsynet samt iværksættelse af en fortsat udbygning af BST-dækningen«.