Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Lad os starte med at slå fast, at vi alle sammen er klar over, at erhvervsuddannelser er et område, der skal gøres en hel del ud af, idet der alt for længe har været en, hvad jeg vil kalde akademisering af de unge mennesker, hvor det har været mere comme il faut at tage en gymnasial uddannelse end en erhvervsuddannelse.
Det skal heller ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti har været blandt dem, som har talt varmt for, at man skulle optimere kendskabet til hhx og htx, for man skal være opmærksom på, at der er mange i det gymnasiale uddannelsessystem, som i virkeligheden ikke hører til der, men ville kunne bruge deres evner meget bedre - tifold mere - hvis de tog en erhvervsuddannelse.
Der har været en rumlen over, at man vil, hvad jeg vil kalde omlægge en del af skolepraktikken, men jeg anser det for at være en helt ansvarlig disposition, idet hele problemstillingen omkring skolepraktikken jo »kun« uden at forklejne nogen drejer sig om 10 pct. af alle unge, der bliver uddannet i erhvervsskolesystemet.
Sådan er det jo altid, når man laver ting om: Menneskets natur bryder sig ikke om forandring, vi føler os mest trygge ved det kendte. En af intentionerne i dette forslag har været, at eleverne, der bliver uddannet i skolepraktikordningen, skal kunne opnå samme beskæftigelsesfrekvens som elever, der er uddannet i en ordinær uddannelsesaftale.
Det har jo ikke været tilfældet hidtil.
Der har været uddannelser, hvor der har været en høj beskæftigelse, selv om det har været unge mennesker i skolepraktik, men der har så sandelig også været uddannelser, hvor man efter min bedste overbevisning har brugt skolepraktikken som en form for opbevaring
, fordi man ikke har vidst, hvad man skulle gøre ved de unge mennesker. Dette tror jeg at der bliver dæmmet op for nu ved at få arbejdsgiverne bedre på banen.
Det næste spørgsmål vil så blive: Hvordan får man det?
Det er et spørgsmål om holdningsændring.
Hvis erhvervslederne vil have unge mennesker, der er gearet til lige netop deres firma, er de også nødt til selv at være aktive medspillere.
Desuden skal det jo ikke kun gå ud over arbejdsgiverne.
Tværtimod skal de unge mennesker vænne sig til, at det kræver mobilitet både fagligt og geografisk at få en uddannelse nu om stunder.
Eleverne skal derfor reagere aktivt på tilbudte praktikpladser, som eleverne har adgang til med det gennemførte grundforløb, uanset hvor praktikpladsen findes.
Hvis dette ikke fører til indgåelse af uddannelsesaftale, skal det unge menneske reagere på tilbudte praktikpladser, som eleven har adgang til efter supplerende undervisning i et tilstødende fagligt område efter højst 10 uger, ca. 2 måneders supplerende undervisning på grundforløbet.
Det er jo positivt, for man kan jo blive sporet ind på et område, som man egentlig ikke i første omgang havde troet kunne have interesse, men fordi det har været et modefag.
Hvis det heller ikke virker, så er sidste mulighed, at eleven skal modtage vejledning med tilhørende tilbud om en anden relevant og beslægtet grundlæggende erhvervsrettet uddannelse, herunder f.eks. SOSU, landbrug eller eventuelt egu og agere aktivt herpå.
Når man siger aktivt, menes der, at der selvfølgelig kan siges nej, men så vil man jo heller ikke positivt og aktivt gå ind i et uddannelsesforløb.
Skolerne skal gives bedre muligheder for at kunne bistå elever og virksomheder med at indgå uddannelsesaftaler og give skolerne bedre muligheder for at bidrage til opdyrkningen af nye praktikpladsområder, når man tænker på, at der jo sker en brancheudvikling, som det så moderne hedder.
Der bliver jo udviklet mange nye teknologier, der er nye områder, hvor man ikke har haft uddannelser før, men som eksempelvis er opstået gennem de sidste 5-10 år, og den udvikling vil fortsætte.
Det er også første gang, at man har stillet krav om, at de unge mennesker skal melde sig til praktikpladser, for at man kan se, at de er praktikpladssøgende.
Jeg må indrømme, at jeg personlig er meget begejstret for www.praktikpladsen.dk, og den venter jeg mig en hel del af. Man har desuden besluttet, at skolen vil få et praktikpladstaxameter på 3.150 kr. for hver indgået ordinær uddannelsesaftale. Alt i alt tror jeg på, at dette vil give bedre muligheder for de unge mennesker, der trods alt er vores fremtid.
Så må jeg prøve en gang til.
Helt konkret, hvordan vil hr. Torben Hansen og dermed Socialdemokraterne måske ikke ligefrem straffe, men så få de små virksomheder op af starthullerne?
Der må jo ligesom være nogle sanktioner, som hr. Torben Hansen har udtænkt,
vi kan jo ikke bare lade stå til på det her område.
Derfor må hr. Torben Hansen have en idé til, hvad man kan gøre.