Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-03:
Dette beslutningsforslag giver jo god mulighed for at drøfte Danmarks politik i forhold til Kina.
Det er Venstres klare opfattelse, at det, som Folketinget i fællesskab opnåede enighed om under den tidligere SR-regering i 1998 og siden også med V 82 fra den 31. marts 2004, er rammen omkring den fremtidige politik, for så vidt angår Danmarks forhold til Kina.
Kina og EU ser gensidigt hinanden som en attraktiv samarbejdspartner med en række fælles interesser på det økonomiske, men også i stigende grad på det politiske område.
Venstre støtter udbygningen af forholdet mellem EU og Kina.
Det er Venstres politik, at også forholdet mellem Danmark og Kina fortsat skal udbygges.
Danmark og EU kan bidrage til, at Kina lever op til sine internationale forpligtelser på de områder, hvorunder menneskerettighedsområdet også hører.
Efter lavpunktet i 1989 nåede forholdet mellem EU og Kina sin hidtidige kulmination i forbindelse med EU-Kina-topmødet i Beijing den 30. oktober 2003, hvor partnerne bekræftede et strategisk samarbejde.
Den kinesiske ledelse lægger vægt på at fortsætte den økonomiske og sociale udvikling, som skal udligne de store sociale uligheder og skævheder i den økonomiske udvikling mellem regionerne samt mellem land og by.
Kina fortsætter åbningen mod omverdenen.
Også på det udenrigspolitiske område vil Kina spille en mere aktiv rolle.
Kina ønsker at leve op til internationale forpligtelser og er mere engageret i at løse konflikten på den koreanske halvø.
I forbindelse med Folkekongressens møde i 2004 erklærede Kinas ledelse som noget nyt, at den vil gennemføre reformer ud fra en målsætning om at sætte befolkningen i centrum for udviklingen.
Det er baggrunden for, at Folkekongressen på sit møde i begyndelsen af marts 2004 indskrev respekten for menneskerettighederne og privat ejendomsret i forfatningen.
Men jeg vil også gerne understrege, at der er behov for yderligere initiativer til at forbedre bl.a. menneskerettighedssituationen.
Der slås stadig hårdt ned på handlinger, som af myndighederne opfattes som illoyale over for systemet.
Dødsstraf anvendes stadig i stort omfang, genopdragelseslejre findes fortsat, grundlæggende frihedsrettigheder som ytringsfrihed, religionsfrihed og foreningsfrihed er fortsat stærkt begrænsede – og særlig i Tibet – og udviklingen i overvågningen af internettet er dybt bekymrende.
Det er Venstres klare opfattelse, at EU’s menneskerettighedsdialog med Kina netop er et nyttigt redskab til at påvirke det kinesiske lederskab i en mere positiv retning.
Med det strategiske partnerskab vil dialogen blive styrket yderligere.
Det var alt sammen utænkeligt for blot 10 år siden.
Med hensyn til den mulige ophævelse af EU’s våbenembargo mod Kina vil jeg komme med et par bemærkninger: Våbenembargoen over for Kina blev indført på baggrund af den daværende kinesiske ledelses reaktion over for demonstrationerne på Tiananmenpladsen i foråret 1989.
Våbenembargoen er dermed den eneste tilbageværende del af de sanktioner, der i sin tid blev indført over for Kina.
EU og Kina har indledt et nyt og tæt partnerskab, og dette partnerskab omfatter også menneskerettighedsområdet.
EU vil blive ved med at presse på for reformer.
Jeg vil gerne understrege i dag, hvilket også udenrigsministeren har, at en eventuel ophævelse af våbenembargoen ikke vil medføre fri våbeneksport til Kina.
Anmodning om våbeneksport til Kina vil blive vurderet i lyset af EU’s fælles adfærdskodeks for våbeneksport på en sag til sag-basis af de enkelte medlemslande.
I Venstre lægger vi afgørende vægt på de dialoger, der i øjeblikket er i forhold til det kodeks, som er under udarbejdelse, og også de initiativer, der er taget.
Vi lægger vægt på at have en fælles EU-linje vedrørende en eventuel ophævelse af våbenembargoen.
Med disse bemærkninger skal jeg meddele, at Venstre ikke kan støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.