runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2002-11-12:
Over for hr. Keld Albrechtsen kan jeg klart dementere det, hr. Keld Albrechtsen siger.
Hvis man skal se, hvor pengene kommer fra, så er det ikke nogen, der tages af et eller andet hul i statskassen.
De er sådan set finansieret, og det er de over de omlægninger, der sker på andelsboligbyggeriet, som er en anden form for privat boligbyggeri.
Til hr. Homann kan jeg sige, at han ikke helt kan have fulgt med i historien.
Det skal jeg ikke undskylde, han har den fordel i modsætning til mig, at han er så ung.
Hvis vi tager pensionskassebyggeriet, dengang vi havde langt højere procenter på realrenteafgiften, inden vi omlagde den til en lav 15 pct. - også den skat fik vi jo sat ned, i øvrigt i fællesskab - var subsidierne til pensionskassebyggeriet langt større, end de er i det forslag, vi har her, og da var der også fri huslejefastsættelse.
Hvis det er sådan, at hr. Homann har ret i, at det giver en vældig indtjening, for det må jo være resultatet, så er det gode ved det, at de beskattes med de samme procenter, som man får i fradrag, når man opfører.
Det er derfor, jeg mener, at der er en balance, vi godt kan leve med.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Hr. Ole Stavad mener ikke, at der føres penge over fra boligselskabernes Landsbyggefond.
Det har man jo snedigt teknisk konstrueret på følgende måde, og det vil jeg godt bede hr. Stavad bekræfte
Så tager man en anden milliard - det var den, hr. Homann var inde på -
og putter over i de private udlejere, og så påstår man selvfølgelig, at de to beløb intet har med hinanden at gøre.
Uha nej, den milliard, man tager ekstra fra Landsbyggefonden, og som bliver en statslig besparelse, er da ikke den, man giver de private udlejere, det er så en anden milliard, man finder nede i statskassen.
Men, vil jeg sige til hr. Stavad, det er jo hokuspokus.
Det korte af det lange er, at man tager 1 mia. kr. op af Landsbyggefondens opsparede midler, som lejerne har indbetalt, og flytter dem over til støtte for de private udlejere.
Det er jo den enkle sammenhæng.
Det vil jeg godt høre om hr. Stavad skulle være i stand til at bestride.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Jeg vil gerne takke hr. Ole Stavad for oplysningen om, at der har været fri huslejedannelse i de sidste 10 år.
Det er sådan set rigtigt nok - om det er en god idé, er en anden diskussion, som vi kan tage en anden god gang - men det, der er forskellen på de byggerier, der er lavet i de sidste 10 år, hvor man ikke har kunnet holde nogen som helst snor i lejen, og så det her, er, at man med Socialdemokratiets hjælp binder en milliard skatteyderkroner i enden af det her byggeri. Man giver altså en milliard skatteyderkroner til noget byggeri, hvor man ikke har nogen som helst kontrol med, hvor stor huslejen bliver, og ikke nogen som helst sikkerhed for, at der nogen sinde bliver så meget som én ekstra bolig til skolelæreren og sygeplejersken ud af det.
Det er det, der er forskellen, og sådan har det ikke været de sidste 10 år.
Aase D. Madsen (DF), 2002-11-12:
Jeg har ikke på noget tidspunkt gjort mig illusioner om, at ministeren vil ophæve lex NESA.
Det er der jo et stort flertal her i Folketinget der ikke vil, men det kan undre mig, at regeringen ikke vil, for jeg står her med bemærkningerne til elreformen, og der står jo, at det forhold, at disse bestemmelser videreføres - det er altså lex NESA - ikke betyder, at Venstre og De Konservative med indgåelsen af reformaftalen har tilsluttet sig disse bestemmelser.
Alligevel benytter ministeren dem i den snuptagsløsning, som jeg siger det var, da Energitilsynet fastsatte forholdet mellem bunden og fri og egen kapital.
Ministeren benytter sig alligevel af § 20, som er lex NESA-paragraffen på trods af, at man undsiger den i elreformen. Hvad ligger der bag det?
Hvad ligger der bag, at ministeren får røde ører, hver gang han hører om en ophævelse af lex NESA?
Jeg har erkendt, at jeg ikke kan få det igennem, men derfor må vi da se på sagerne alligevel.
Lissa Mathiasen (S), 2002-11-12:
Stadig væk vil jeg sige: Jeg forstår godt, SF synes, det er ærgerligt ikke at have været med til at sikre, at der kommer mere byggeri.
Men jeg vil godt spørge hr. Morten Homann: Er man ikke fra SF's side enig i, at hvis vi får væsentlig mere byggeri op at stå, så er boligmangelen det mindre? Er SF så ikke enig i, at det også vil komme til at afspejle sig i forhold til, hvad det er muligt at få for de her lejligheder?
Hvis der er mangel på boliger - det er det, vi ser for øjeblikket - er der stort set ingen grænser for, hvad folk er parate til at betale, fordi de mangler tag over hovedet.
Det er en ubehagelig, uacceptabel situation.
Men netop det at sikre, at de her boliger kommer op at stå, er med til at presse prisen og er en fordel for de mennesker.
Er man ikke enig i det fra SF's side?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-11-12:
Jeg kan forstå, at ministeren har meget stor tillid til, at kommunerne vil lytte til regeringen, i fald de vælger at sælge et af deres elforsyningsselskaber.
Er regeringen så parat til at gå et skridt videre og sige, at for de kommuner, der ikke lytter, er det mankoen mellem en gæld og nettoprovenuet, som skal deponeres?
Det vil jeg meget gerne have et ja- eller et nejsvar på.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Men Enhedslisten har fremsat et lovforslag - det håber
jeg så Socialdemokratiet kan støtte - om, at hvis der tages små boliger ud af cirkulation, skal kommunen samtidig sikre en erstatningsbolig for den pågældende bolig. Men det kan jo ikke hjælpe i denne her sammenhæng, for der fjerner man dem jo, der tager man nogle boliger ud af den almindelige almene del og bruger dem til ungdomsboliger, men det vil vi altså ikke være med til fra Enhedslistens side.
Så prøver man at løse ét boligproblem ved at skabe et andet.
Det er der altså ikke meget perspektiv i, vil jeg sige.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-11-12:
Som jeg nævnte tidligere, da jeg havde en ordveksling med Venstres ordfører, er halvdelen af boligerne i Københavns Kommune på to værelser eller derunder.
Det, der er behov for, er i realiteten flere og større familieboliger.
Det, der er tale om her, er at tage nogle boliger, som ikke er velegnede, som ikke er tidssvarende familieboliger,
og tage et mindre antal af dem ud til at tilgodese nogle af de mange unge uddannelsessøgende, som heller ikke har noget at bo i. Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at det, der er behov for her i byen, og det gælder formentlig også andre steder i landet, er et mere varieret udbud af boliger både i størrelse og måske også i ejerforhold, så vi kan få en mere fornuftig sammensætning. Konsekvensen af en afvisning af forslaget er et signal til unge mennesker om, at vi ikke vil give dem den mulighed her for at få boliger.
Der er vores signal, at selv om det ikke er ideelt for os, går vi med, fordi vi ikke vil sende et andet signal, end at der skal flere boliger til unge uddannelsessøgende.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg vil godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen om det der med ommærkning, som nu er kommet ind i det, altså at man laver små almene lejligheder om til ungdomsboliger: Bekymrer det ikke Socialdemokratiet, at det er endnu et skridt hen mod at mindske antallet af små lejligheder, der står til rådighed f.eks. i Københavns Kommune, hvor man i forvejen fjerner dem ved at lægge lejligheder sammen?
Det betyder altså, at den dårligst stillede befolkningsgruppe her i landet får endnu vanskeligere ved at få en bolig.
Det er faktisk det, man er ved at gøre, så vidt jeg kan høre, også når hr. Claus Larsen-Jensen åbenbart vil have endnu flere med i den ordning.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Jeg vil bare sige, at jeg synes, vi skal se på det, men sådan lige i erindringen mener jeg at kunne huske et tal, der hedder 5.500 boliger under 50 m2 bare i København.
Og det er da som udgangspunkt også en del boliger at tage fat på.
Men jeg synes, vi skal snakke færdig i udvalgsværelset og finde ud af, om vi kan finde en enighed om det her.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-11-12:
Jeg vil gerne takke fru Inge-Lene Ebdrup for et halvt tilsagn om, at man vil se på grænsen.
Sagen er jo, at man ikke skal omdanne alle de små lejligheder til at være ungdomsboliger.
Jeg tror i øvrigt også, kommunerne ville betakke sig, for det ville jo give et voldsomt skatteproblem i forhold til de pågældende kommuner.
Men mon ikke den halvdel ud af de knap 300.000 boliger, der er alene i denne kommune, som er på to værelser eller derunder, hvoraf en del lige ligger i overkanten med nogle få m2 større end de 50 m2, godt kunne være en anledning til, at man kan overlade det til Københavns Borgerrepræsentation og andre kommuner at håndtere det her på en rimelig fornuftig måde, så vi netop kan få det varierede udbud af boliger?
Jeg vil gerne spørge fru Inge-Lene Ebdrup, om ikke man kunne få opbakning fra Venstre til, at vi kunne kigge lidt på den grænse på 50 m2 for boliger. Kigger vi på en by som København, er halvdelen af boligerne på to værelser eller derunder, og en række af boligerne er altså lige i overkanten af de 50 m2, uden at vi taler om et meget stort skred.
Kunne der ikke være en vis fleksibilitet til at overlade det til kommunen i givet fald at vurdere i det enkelte tilfælde?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Lovforslag nr. L 56 sætter virkelig gang i byggeriet af boliger til unge uddannelsessøgende.
Det er meget vigtigt med gode boliger til unge, for at de kan få det optimale ud af deres uddannelse og få en god hverdag.
Regeringen har med det her udspil, som heldigvis blev en del af boligforliget, sat fokus på et område, der har været syltet i mange år.
Hvert år ved studiestart har ordene og løfterne været mange, men lidt er blevet gjort.
Det rettes der op på nu: 3.000-4.000 nye boliger oven i dem, der opføres privat og som almene boliger.
Jeg håber meget, at de massive problemer, der ses især i København og Århus, kan afhjælpes med dette forslag.
Sammen med forslaget om, at kommunen får mulighed for at ommærke små almene boliger til ungdomsboliger, er mulighederne for at løse det her problem i hvert fald til stede.
Jeg vil da også opfordre de unge til at se positivt på bomulighederne lidt uden for centrum i de store byer.
Men jeg ser frem til, at de unge nu får flere boliger.
I forhold til L 55 får kommunerne nu med det her forslag bedre muligheder for at ommærke små almene familieboliger under 50 m2 til ungdomsboliger.
Forudsætningen er, at huslejen er den samme.
Den anden del af L 55 giver selvejende ungdomsboliginstitutioner mulighed for at få støtte til at udvide, uden at alle almenboliglovens regler kommer til anvendelse.
For eksempel får institutionerne mulighed for at beholde deres oprindelige bestyrelsessammensætning.
Dette forslag vil sikre, at der fortsat vil være et bredt udbud af ungdomsboliger, og vi støtter meget begge forslag.
Tove Videbæk (KRF), 2002-11-12:
Kristeligt Folkeparti er helt med på, at via dette forslag aftrappes den offentlige støtte til andelsboligområdet, således at nybyggede andelsboliger fremover i højere grad bliver bygget uden direkte offentlig støtte efter de mere enkle regler for ustøttede andelsboliger.
Så efter 2004 vil det alene være muligt at opføre andelsboliger med offentlig støtte i form af kommunal garanti.
Andelsboliger er en meget populær boligform for alle aldre, både unge og gamle, og derfor bør der naturligvis også fremover bygges det nødvendige antal andelsboliger.
Fra Kristeligt Folkeparti vil vi være med til at følge processen nøje for at sikre os, at der bygges det antal, som vi går og regner med, og som der er brug for. Med den lille bemærkning kan jeg tilsige forslaget Kristeligt Folkepartis støtte.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Det forslag, som ligger her, er et af de elementer i boligforliget, som er indgået mellem flertalspartierne i Folketinget, som kan vise sig at gå hen og føre til et mindre boligbyggeri, ligesom det man har lavet på det almene område.
Derfor er det klart, at vi er meget skeptiske over for forslaget.
Vi har jo så ydermere den indvending, som også hr. Homann var inde på, at man har tænkt sig at bruge provenuet, den besparelse, der kommer som følge af, at man nedskærer støtten til andelsboligerne, til formål, som vi bestemt ikke støtter.
Derfor vil vores indfaldsvinkel til det her forslag være, at vi ikke kan støtte det, medmindre naturligvis at man kan få en garanti for, at byggeriet ikke falder.
Der har jeg hørt, at man fra nogle af forligspartiernes side vil iagttage og følge udviklingen meget nøje, men det er efter min mening ikke nok.
Det vil jo betyde, at man så først kommer til at gribe ind lang tid efter, at byggebeslutningerne er truffet, og det vil sige, at vi kan risikere en periode, hvor byggeriet rent faktisk falder.
Der synes jeg altså, at der er for mange områder i det boligforlig, hvor påstanden om, at der bliver mere boligbyggeri, bygger på meget spinkle antagelser og forhåbninger om, hvordan det nok vil udvikle sig.
Det er altså meget optimistisk, at man hævder, at man vil kunne få et uændret byggeri, samtidig med at man afvikler støtten. Så vores holdning til det her forslag er, at vi er enige med SF i, at selvfølgelig skal man kigge meget omhyggeligt på, hvad man bruger den offentlige støtte til.
Men det her forslag minder betænkelig meget om et forslag, der mindsker og ikke øger byggeriet.
Niels Helveg Petersen (RV), 2002-11-12:
Vi finder, at som andelsboligbyggeriet har udviklet sig, er dette her et meget fornuftigt forslag.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
I SF har vi ikke den holdning, at man bare skal bruge støttekroner på byggeri uden at skele til, hvordan de virker, så derfor synes jeg, det er fornuftigt at spørge sig selv, når man har en støtteordning som f.eks. denne her til andelsboligområdet: Virker det her efter hensigten?
Det er forligspartiernes opfattelse, at man, når man flytter rundt på de her poser med penge, vil give den pose penge, man får kradset ind på den her front, til udlejere, som vil opføre privat udlejningsbyggeri, som vi diskuterede for et øjeblik siden.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at det ikke er et formål, som SF støtter, men det er klart, at der er andre dele af boligpakken, som vi synes der kan være fornuft i.
Vi deltager gerne i byggeriet af flere ungdomsboliger.
Vi håber også, at forventningerne om, at der bliver bygget mere alment byggeri, holder stik. Så set i det lys kan vi godt støtte det overordnede mål om, at man afvikler støtten til andelsboliger, men jeg synes, der er behov for, at vi i løbet af udvalgsarbejdet får afklaret: Kan det her lade sig gøre på en måde, så det ikke nævneværdigt påvirker den samlede mængde af de byggede andelsboliger?
Kan vi også gøre det på en måde i forhold til de bekymringer, der blev udtrykt i nogle af høringssvarene omkring byggekvaliteten, sådan at denne ikke bliver berørt, er vi villige til i SF at gå positivt ind i det her og støtte de grundlæggende ideer i det.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-11-12:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen: Nu handler det her jo om et enkelt hjørne af en samlet aftale omkring bygning af boliger.
Det, det går ud på, er, at vi samlet skal have et varieret udbud af boliger: ejerboliger, privat udlejning, almene boliger, ungdomsboliger osv.
Derfor skal det jo ses i sammenhæng med, at der i den anden sammenhæng også bliver bygget nogle flere almindelige familieboliger, så det ikke betyder, at vi samlet set får færre boliger, men at vi samlet set får flere boliger, og at vi kan målrette dem mere i størrelse osv. i forhold til de forskellige målgrupper, der skal have opfyldt de her ting.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Det vil jeg så vende tilbage til, når vi en af de kommende dage skal drøfte Enhedslistens lovforslag.
Så har jeg et andet spørgsmål til hr. Larsen-Jensen, som jeg også tidligere har været inde på.
Hvis en pensionskasse bygger ungdomsboliger, kan den friholde 20 pct. af disse boliger til børn af medlemmerne i kassen.
Der vil jeg godt spørge, om ikke man dér kommer man ud i noget helt principløst.
Det er da urimeligt, at i støttet byggeri skal man, fordi man er barn af en bestemt befolkningsgruppe, have et boligmæssigt fortrin.
Det synes jeg altså er helt principløst.
Jeg vil godt spørge, om ikke Socialdemokratiet kan gøre et forsøg på i det mindste at få taget den del af det ud igen.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-11-12:
I al anden privat udlejning er det altså udlejeren, der bestemmer på det her område, og det er velkendt, at hvis man har pensionskassebyggerier, er mange af boligerne i realiteten i større udstrækning - 20 pct. - forbeholdt medlemmer af de pågældende pensionskasser. Det kan man diskutere, for jo mere man lukker sammen i den slags eksklusive kredse, jo vanskeligere bliver det for folk, som ikke hører til i en pensionskasse eller har forbindelser til private udlejere, at få en bolig.
Det forværres jo så oven i købet i den sidste ende, for hvis man også prøver at sælge almene boliger fra, bliver det meget vanskeligt for en ny gruppe at komme ind. Men det her er altså en medbetingelse som led i den samlede pakke.
Man kan lide den eller ej.
flere ungdomsboliger, uanset den detalje
Det tror jeg ikke optager unge uddannelsessøgende, som mangler at få et sted at bo.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-11-12:
Dansk Folkeparti vil fornyelse og vækst på boligområdet, derfor har Dansk Folkeparti indgået et boligforlig mellem regeringspartierne og Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og Kristeligt Folkeparti om flere og bedre boliger, en samlet
boligpolitisk indsats, som skal bidrage til at tilvejebringe en bedre balance på boligmarkedet.
Der er enighed om en 4-årig indsats for at skaffe flere boliger til unge, flere boliger til yngre og handicappede, flere private udlejningsboliger og flere almene boliger, herunder ældreboliger.
Målet er, at der i de kommende 5 år påbegyndes over 20.000 boliger om året.
Hensigten med aftalen er at imødegå efterspørgslen efter boliger til unge under uddannelse og medvirke til at sikre boliger til den gruppe.
Jeg henviser her også til udvekslingsstuderende, der opholder sig i Danmark, og deres mulighed for at få en bolig, da det også er en forudsætning for, at danske studerende i udlandet kan få en bolig.
Ansøgningerne sammenlignes med henblik på at udvælge de projekter, der lever op til de stillede krav, og som under hensyntagen til kvalitet, beliggenhed og huslejeniveau kan bygge til lavere støtte.
Der afsættes 1 mia. kr. over de næste 5 år, og pengene fordeles således: 100 mio. kr. i 2003 og 225 mio. kr. i 2004-2007.
Til lovforslag nr. L 55: Der vil vi også gerne være med til at lette adgangen til ommærkning af almene boliger og give mulighed for udvidelse af selvejende ungdomsboliginstitutioner.
Forslaget om at lette adgangen til ommærkning af almene boliger muliggør, at kommunerne efter aftale med almene boligorganisationer kan beslutte at omdanne almene familieboliger på op til 50 m2 til almindelige ungdomsboliger.
Forslaget forventes især at medvirke til et større udbud af ungdomsboliger i Københavns Kommune.
Dansk Folkeparti vil støtte begge forslagene.
Martin Lidegaard (RV), 2002-11-12:
Jeg vil gerne gøre det helt klart, at fru Aase D. Madsens store livsdrøm om at få afskaffet NESA-loven godt kan lade sig gøre.
Jeg bidrager gerne til et sådant flertal, hvis vi vel at mærke får et bredt flertal, der på en anden måde løser det problem, som vi er enige om er der, nemlig at samfundsmilliarder fosser ud i samfundet, uden vi har nogen som helst kontrol.
Det er måske så en deponeringsordning?
Jeg hører sådan set ministerens svar på fru Anne Grete Holmsgaards spørgsmål om deponering sådan, at det ikke er helt forstået.
Modellen er, at de godt må bruge pengene til at betale deres gæld ude i kommunerne, resten ser vi gerne deponeret.
Det vil belønne alle de kommuner, der har stiftet stor gæld, og straffe dem, der ikke har.
Det er jo sund politik på den måde.
Eller hvordan skal det forstås?
Hvis man alligevel vil lave en deponeringsordning, hvorfor samler man så ikke et bredt politisk flertal bag sig, så man har sikkerhed for investeringerne osv.? Så vil jeg bare sige til allersidst, og det er min sidste bemærkning: Grunden til, at det her ikke kun er et kommunalt spørgsmål, er, fordi det lige præcis bliver elforbrugerne, der kommer til at betale det.
Elforbrugere i Herning og omegn skal nu én gang til betale for en forrentning af hele elsystemet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
I forhold til forslaget om støttede private ungdomsboliger omtalte hr. Keld Albrechtsen den efter i hvert fald hans mening skæve sociale profil.
Det omtales i forbindelse med reservationen af 20 pct. af boligerne til f.eks. pensionskassemedlemmers børn. Mener hr. Keld Albrechtsen dermed, at det ikke er almindelige mennesker og dermed almindelige børn, der er medlem af pensionskasser, og vil det derfor ikke være almindelige mennesker, almindelige børn, som har behov for en ungdomsbolig, som også ville komme i betragtning til de 20 pct., eller hvordan er det, hr. Keld Albrechtsen formulerer det her med den skæve sociale profil?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Med hensyn til ommærkning er det jo sådan, at lovgivningen i dag giver kommuner og boligselskaber muligheder for at lave projekter, hvor man tildeler boliger efter en anden målestok
end ventelisten i de situationer, hvor der f.eks. er grundlag for det, fordi man vil fremme løsning af sociale problemer.
Så de muligheder - hvor det er velbegrundet - er der allerede i forvejen, også endda lidt mere end, hvor det er velbegrundet.
Det er ikke alle kommuner, der gør det med lige stor begejstring, og der må staten altså efter min mening ind og sikre, at bunden ikke går ud af boligmarkedet, at der er boliger til rådighed for dem, der har sociale problemer. Det kan man altså ikke løse, hvis man bruger de boliger til andre formål, det er bare det, jeg gør hr. Claus Larsen-Jensen opmærksom på.
Hr. Claus Larsen-Jensen tror, at man kan bruge den samme bolig til at løse to boligsociale problemer med, men det kan man altså ikke.
Claus Larsen-Jensen (S), 2002-11-12:
Jeg synes, at det er ret interessant, at det signal, hr. Keld Albrechtsen på vegne af Enhedslisten sender til unge uddannelsessøgende i det her land, er, at da vi ikke kan få det lige nøjagtig, som vi gerne vil have det, så siger vi nej til 3.500-5.000 ungdomsboliger, og vi siger nej til, at vi kan ommærke et antal ungdomsboliger, som i øvrigt i størrelse er utidssvarende som almindelige familieboliger, til at være til uddannelsessøgende.
Det er et interessant politisk signal, og jeg vil gerne bede hr. Keld Albrechtsen svare på, om han synes, at det er det, de unge uddannelsessøgende har behov for.
Er hr. Keld Albrechtsen ikke enig i, at de forældre, som har penge eller kan belåne friværdien i et hus, nok skal sørge for, at deres børn ved forældrekøb eller andet kommer i besiddelse af en mindre ejerlejlighed.
Skal vi i virkeligheden ikke skabe luft til flere boliger med et samlet udbud, ommærkning, byggeri af private ungdomsboliger, øget satsning på generelt byggeri, både andels-, privat, alment, på en sådan måde, at vi kan dække fronten ind, så der totalt set bliver flere boliger til de forskellige målgrupper, vi taler om, herunder også de uddannelsessøgende?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Jeg vil spørge hr. Keld Albrechtsen
Jeg kan f.eks. nævne belastede områder, hvor det kunne være fornuftigt, at man får en blandet beboersammensætning ind, at man får unge mennesker blandet med måske socialt belastede enlige.
Der kan være områder uden for København -
vi må altså heller ikke glemme, at der også er et resten af Danmark - hvor man kunne forestille sig en situation, hvor man havde et ekstraordinært stort behov for ungdomsboliger, og derfor blev man frivilligt enige mellem kommunen og boligorganisation om, at det her er en god idé.
Er det virkelig rigtigt forstået, at den mulighed vil Enhedslisten ikke være med til at give kommunerne?