runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2004-01-29:
Jeg vil kommentere forslaget om tilgængelighed.
Jeg citerer: »Regeringens overordnede målsætning med handicappolitikken er det tilgængelige samfund.«
Derefter kommer der en lang række meget præcise formuleringer om, hvad handicappede skal have ret til i vores samfund, såsom et liv, hvor man kan vælge, hvor man vil bo, et liv, hvor man har mulighed for at arbejde og forsørge sig og sine, et liv, hvor man kan gå på museer, på biblioteker osv., og det ville regeringens handicapplan sikre.
Jeg syntes, det var en god tale, jeg syntes, det var en tale, der skabte forventninger, men jeg vil sige, at holdt op over for de relativt begrænsede - erkendt - forbedringer, der ligger i det her forslag, som dog er af lidt mere uforpligtende og uklar karakter, synes jeg faktisk næsten, man kan tale om et løftebrud, og det synes jeg er utrolig trist.
Erhvervsbyggeri til administration og service og offentligt tilgængelige bebyggelser skal sikres
bedre tilgængelighed, såfremt ministeren skønner det er nødvendigt, og såfremt omkostningerne ikke overstiger 12,5 pct. af byggesummen. Helt ærligt, det synes vi er for lavt et ambitionsniveau, vi synes ikke, det er godt nok.
Alle borgere i dette land har en ret til at færdes i vores byrum, institutioner, offentlige forvaltninger og butikker, uden at ministeren med en bemyndigelse i hånden skal kunne gå ind og vurdere, om det nu også er nødvendigt, og om det nu også er for dyrt.
Man må spørge, hvorfor ministeren ikke følger de givne løfter op med politisk handling.
Er det skattestoppet?
Er det mulighederne?
Er det angsten for, at byggebranchen, arkitekter, bygherrer osv. ikke bliver så glade?
Jeg vil godt sige, at i modsætning til tidligere er grundlaget for en byggelovgivning, der hviler på reel tilgængelighed for alle,
til stede, netop fordi der er blevet udarbejdet en standard 3028.
Den standard blev udarbejdet på baggrund af en debat i Folketinget, hvor et meget bredt flertal inklusive de to partier, der nu bærer regeringsansvaret, bakkede op om at sætte standardarbejdet i gang med det klare formål, at det skulle implementeres i lovgivningen, og at det skulle have nogle retlige forpligtelser og bindende virkninger for bygherrer.
Vi er sådan set
Det skal være min opfordring.
Vi støtter de forslag, som har at gøre med undersøgelsesarbejdet ved større ulykker, hvor der er mange mennesker.
Jeg var ikke særlig aktiv i Boligudvalget, da det blev behandlet, men jeg har forstået på mine kolleger, at da var ministeren sådan meget uvillig til at sætte en undersøgelse i gang.
Så jeg vil sige om det her forslag: Bedre sent end aldrig.
Jeg synes, det er udmærket, at en minister har en bemyndigelse til virkelig at tage fat i sådan noget, som ikke er i orden byggemæssigt, så de dele støtter vi.
De andre dele i forslaget om husbåde og parkeringsforhold har vi nogle spørgsmål til, men vi vil arbejde positivt i udvalget med det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-01-29:
Jeg mener, det er klogt, at vi i denne her sammenhæng holder os til det, som det her lovforslag omfatter, og så lad os hen ad vejen se på, om der er andre sider af DS 3028, som det kan være rimeligt og meget fornuftigt at arbejde med.
Det er jo ikke første gang, at den nuværende regering har ladet sig inspirere af de ting, der står i DS 3028, til at forbedre handicaptilgængeligheden.
Det er jo sket adskillige gange.
Det viser, at der er en vilje til det.
Jeg synes, det er rigtigt, at vi tager det hen ad vejen på en måde, så alle har sjælen med.
Morten Homann (SF), 2004-01-29:
Det er svært at være uenig i, at DS 3028 er meget omfattende, og jeg tror ikke, der er nogen her, som forestiller sig, at man skal i gang med den store kopimaskine og kopiere siderne fra standarden over i bygningsreglementet. Mit ambitionsniveau i mit spørgsmål var også langt lavere end det.
Det var, om ikke vi i fællesskab kunne pille de tre-fire-fem vigtigste ting ud, hvor jeg forestiller mig, vi kunne være fuldstændig enige om, at der her er nogle forbedringer i DS 3028 sammenlignet med bygningsreglementet, om ikke vi kunne være enige om lige at få de fire-fem små steder føjet ind i bygningsreglementet, så man faktisk kombinerer det bedste fra de to verdener.
Der, hvor bygningsreglementet er det bedste, fastholder vi det, og på de punkter, hvor alle kan være enige om, at en inkorporering af DS 3028 i bygningsreglementet ville skabe bedre tilgængelighed og bedre vilkår for bygherren, finder vi i fællesskab ud af det.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-01-29:
Nu er det jo således, at DS 3028 er et meget omfattende værk, og det er jo meget, meget detaljeret.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-01-29:
Lovforslaget her vedrører handicaptilgængelighed og adgang til at iværksætte undersøgelser af alvorlige ulykker, traditionelle ændringer vedrørende husbåde samt mulighed for at fastsætte regler om ombygning, om offentligt/privat samspil, om kommunalbestyrelsers dispositioner og om bidrag til en kommunal parkeringsfond.
Der er en revisionel ændring vedrørende husbåde, hvor kommunen får tydelig hjemmel til at kunne stille krav, og den er Dansk Folkeparti positivt indstillet over for.
Det samme gælder ministerens adgang til at iværksætte
offentlige undersøgelser i forbindelse med alvorlige ulykker som f.eks. Siemens Arenas kollaps.
Der ville det have været rart at have en undersøgelseskommission parat til at rykke ud.
Vi kan lave en havarikommission, som selvfølgelig skal have adgang til alle tekniske data og uden dommerkendelse skal kunne kræve adgang til ulykkesstedet. Når det drejer sig om handicaptilgængelighed i bestående bygninger, gives der med lovforslaget mulighed for, at ministeren ved ombygninger kan fastsætte regler om, at tilgængelighedsbestemmelserne også kan finde anvendelse til f.eks. indgangspartier, selv om ombygningen ikke berører indgangspartiet.
Bemyndigelsen kan fastsætte nærmere regler om anvendelse af følgende af bygningsreglementets tilgængelighedsbestemmelser, nemlig krav om etablering af niveaufri adgang til bebyggelsen, krav om etablering af handicapparkeringsplads ved bebyggelsen, krav om indretning af handicaptoiletter i bebyggelsen og krav om installation af en elevator i bebyggelsen.
Det er Dansk Folkeparti meget positivt indstillet over for, dog mener vi, at der her er tale om endnu en lap til kludetæppet, og vi ønsker, at ministeren ville nedsætte et udvalg, der kunne se på, hvordan man i nybyggeri og ombygninger kunne gøre brug af dansk standard 3028, så vi fik indarbejdet plads i køkkenet, toilet i nybyggeri, så vi, når vi engang bliver ældre, kunne blive boende i vores bolig.
I den forbindelse kunne jeg også godt tænke mig at spørge ministeren, om ministeren vil oplyse, hvorvidt han er indstillet på at lade sine embedsmænd drøfte en prioriteret liste over tilgængelighedsforslag med handicaporganisationerne.
Når det gælder offentligt og privat samspil om kommunale parkeringsfonde, ønsker vi, at ministeren nærmere uddyber bestemmelserne om kommunalbestyrelsens adgang til at indgå en aftale med private aktører om, at de private aktører kan disponere over en parkeringsfonds midler og etablere parkeringspladser, og om fastsættelse af reglerne for private aktørers adgang til at opkræve parkeringsafgifter.
Med disse ord er Dansk Folkeparti positivt indstillet over for forslaget.
Morten Homann (SF), 2004-01-29:
Jeg hæftede mig ved, at hr. Flemming Damgaard Larsen i sit ordførerindlæg lagde meget positivt og pragmatisk op til den standard for tilgængelighed, der hedder DS 3028, hvor jeg sådan set var meget enig i Venstres pointer med, at i nogle sammenhænge er de regler, der er i bygningsreglementet i dag, tilstrækkelige, og i nogle sammenhænge ligger der nogle bedre forslag i DS 3028.
Derfor vil jeg spørge Venstre, om ikke vi kunne give hinanden tilsagn om i udvalgsarbejdet at kigge nærmere på, hvilke steder det er, at DS 3028 indebærer nogle forbedringer af det eksisterende bygningsreglement, så man faktisk får noget tilgængelighed, som også fungerer i virkeligheden, som jeg ved at hr. Flemming Damgaard Larsen også hørte om under DSI's foretræde i Boligudvalget.
Kan vi ikke give hinanden det tilsagn?
Jytte Andersen (S), 2004-01-29:
Det er trist at erfare, at det meget positive kropssprog, der var i sidste uge, ligesom har ændret sig lidt i forhold til De Danske Invalideorganisationer, fordi de netop lagde op til en meget pragmatisk håndtering af tilgængelighed.
Selvfølgelig er det dyrt, og selvfølgelig kan man ikke hente månen eller solen ned på jorden, uden at det koster rasende mange penge.
Men det, de peger på, er, at man ved nyt byggeri skal tænke tilgængeligheden ind i planlægningen fra starten, og det koster sådan set ikke de beløb, som har været i cirkulation.
Jeg har et andet spørgsmål, nemlig i forbindelse med det, Kommunernes Landsforening siger, at det kommer til at koste meget i administration.
Der siger ministeren så i det høringspapir, vi har fået, at så kan man jo bare lægge det på byggesummen og på gebyret.
Vil det ikke støde imod Venstres skatteloftønske, at man simpelt hen den vej rundt får lagt udgifterne på bygherrerne?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-01-29:
Nu er det således, og det fremgår jo også af høringssvarene, at DSI og andre meget gerne vil gå langt videre end det, der er lagt op til her.
Og det er helt klart, at vi aldrig kan komme langt nok, men det er det, vi til stadighed må arbejde med og få implementeret på en hensigtsmæssig og fornuftig måde hen ad vejen.
Og det her er et godt skridt i den rigtige retning.
Så finder vi også ud af, at der er andre sider, der skal arbejdes med omkring handicaptilgængelighed.
Det synes jeg vi gør fornuftigt, og det er jo også det, regeringen her tager fat i.
Jeg synes, det er rigtig godt, at vi til stadighed arbejder med det.
Vi bliver aldrig færdige.
Vi bliver aldrig nogen sinde færdige, lige meget hvor godt vi gør det.
Med hensyn til det med de 12,5 pct. er det helt rigtigt, at det også kom frem i høringssvarene, at der er et problem omkring det.
Men jeg har fået forsikret, at man vil tage det op i ministeriet med de vejledninger, der skal laves, således at man minimerer den risiko.
Jytte Andersen (S), 2004-01-29:
I sidste uge havde vi et besøg i Boligudvalget af De Samvirkende Invalideorganisationer, og der bed jeg mærke i, at Venstres ordfører meget interesseret lyttede til de synspunkter, som organisationernes Stig Langvad kom med.
Jeg vil på den baggrund spørge, om Venstres ordfører virkelig synes, at det her er tilstrækkeligt til at imødekomme DSI's ønsker, og om det ikke gør spor indtryk på Venstres ordfører, at både handicaporganisationerne, Kommunernes Landsforening, Københavns Kommune og Advokatrådet problematiserer den grænse på 12,5 pct. af byggesummen, hvor der peges på, at man kan omgøre den, at man der kan tænke kreativt, så det krav om tilgængelighed i virkeligheden bortfalder.
Er retskravet i det her lovforslag godt nok efter Venstres opfattelse?
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-01-29:
Venstre støtter lovforslaget.
Lovforslaget omhandler jo flere elementer, men det er især to hovedelementer, der påkalder sig opmærksomhed, nemlig at skabe øget tilgængelighed i det eksisterende byggeri og at give adgang til at iværksætte undersøgelser om alvorlige ulykker i byggeri.
Venstre hilser med glæde, at der nu tages fat på også at forbedre tilgængeligheden i det eksisterende byggeri, nemlig ved ombygninger.
Det er meget vigtigt, at vi hele tiden holder os for øje, hvordan vi flest mulige steder kan forbedre handicaptilgængeligheden.
På visse områder kan det være hensigtsmæssigt at implementere DS 3028 i lovgivningen, men på andre områder kan det være fornuftigt at se på, om DS 3028 kan inspirere til at finde
alternative løsninger
Den mangfoldighed skal vi hele tiden arbejde med.
Hvis en sådan grænse ikke indføres, vil mange ombygningsplaner formentlig aldrig blive ført ud i livet, hvorved vi vil stå i den situation, at bygninger med dårlig handicaptilgængelighed slet ikke vil få forbedringer.
Også her gælder det, at ethvert skridt i den rigtige retning er bedre end slet intet skridt.
Det er også helt rigtigt, som lovforslaget sigter på, at ombygningen skal ses som en samlet pakke, så vi ikke står i den absurde situation, at tilgængelighed bliver skabt for at komme ind i en bygning, men ikke for at komme rundt i bygningen, eller at toiletforholdene ikke er handicapegnede. Med hensyn til at iværksætte undersøgelser af alvorlige ulykker i byggeriet har det jo sit udspring i Siemens Arena-sagen.
Den alvorlige ulykke har lært os, at der er behov for at skabe klarhed for, at de offentlige myndigheder, ja, i det hele taget offentligheden skal have adgang til oplysninger om de tekniske årsager til ulykken, hvis disse undersøgelser foretages af private.
Ligeledes skal det være muligt at iværksætte offentlige undersøgelser, hvor det drejer sig om alvorlige ulykker i bygninger, som er samlingssted for mange mennesker.
Det er vigtigt at understrege, at det ikke er meningen, at oplysningerne eller undersøgelserne skal anvendes til at fastlægge ansvarsforhold, men at fastslå et begivenhedsforløb samt de tekniske årsager til selve ulykken.
Herved kan myndighederne anvende oplysninger til at modvirke, at lignende ulykker sker i fremtiden, altså at vidensindsamling kan anvendes til regelfastsættelse. Den metode, som lovforslaget lægger op til, er rosværdig.
Her bliver det muligt at tilrettelægge en undersøgelse, der er rettet direkte mod den konkrete ulykke.
Det er langt bedre end at nedsætte en permanent havarikommission
Det er jo sådan, at alvorlige ulykker i byggeriet, som vi heldigvis ikke har mange af, er meget forskelligartede.
Derfor er det bedst at sætte ind direkte mod den konkrete problemstilling ved den pågældende ulykke.
Tove Videbæk (KD), 2004-01-29:
Dette forslag vedrørende uafhængig gældsrådgivning for private mener vi hos Kristendemokraterne er et godt forslag.
Vi ved, at det for øjeblikket er meget let at få lån på sit glatte ansigt i nogle banker og i indkøbscentre, hos finansieringsinstitutter og mange andre steder.
Tilgængeligheden til lån er nærmest total i dag.
Disse personer skal bruge pengene til at tilfredsstille deres manier, deres trang til at spille eller deres trang til narkotiske stoffer, og disse personers gæld vokser og vokser og vokser, de har ikke så meget nytte af alt det, der står med småt i kontrakterne og i reglerne omkring låntagning.
Selv hvis de på et tidspunkt kommer ud af deres misbrug, ud af ludomanien, og skal til at opbygge eller genopbygge et normalt familie- eller arbejdsliv, ja, så er gældsfælden smækket i for dem, og de står med en gæld på måske hundredetusinder eller millioner af kroner.
Fra Center for Ludomani hører vi om adskillige ludomaner, der kommer med gæld på flere millioner kroner.
Alt for få af dem har mulighed for eller får hjælp til at klare deres gæld, og det bevirker desværre, at nogle af dem falder tilbage i misbruget eller i ludomanien, fordi de pludselig ser deres egen situation klart, og den ser totalt håbløs ud.
En uoverskuelig gæld kan have store menneskelige omkostninger, gælden kan faktisk føre til både skilsmisse, nye misbrugsproblemer, endog selvmord. I dag får kun 30 pct. af de gældsramte mulighed for gældssanering i Danmark.
Resten må leve videre under en ulidelig gældsbyrde, som de tynges ned af hver dag og måske aldrig helt bliver kvit.
Henvender de sig til banker, er disse måske slet ikke så interesseret i at hjælpe dem, og skal de have advokat- eller revisorhjælp, ja, så ringer kasseapparatet, og det har de naturligvis ikke råd til, men opgiver.
I Sverige får 64 pct. af de gældsplagede gældssanering, og man har en kommunal budgetrådgivning.
Svenskerne kan få gratis hjælp hos budgetrådgivningen, som findes i alle større svenske byer, til at lægge budget, kontakte kreditorer og forberede eller gennemføre en gældssanering.
I Danmark er der ingen gratis hjælp til mennesker med en håbløs gæld før en eventuel indledning af gældssaneringen.
Det kunne f.eks. være i Forbrugerrådets regi, men andre modeller kan også bruges.
Der er nævnt forskellige muligheder allerede her under behandlingen, og det vil vi hos Kristendemokraterne ikke lægge os fast på.
Men lad os dog se på nogle forskellige løsningsmodeller under udvalgsarbejdet.
Hovedsagen er, at der kommer gang i en gældsrådgivning, og at den er uafhængig.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-29:
Ja, det er selvfølgelig ærgerligt, at man må trætte de andre ordførere.
Jeg forsøgte at definere en målgruppe i min ordførertale, nemlig dem, der gerne vil hjælpes, dem, der opsøger støtten; dem tror jeg godt man kan hjælpe hundrede procent, dem tror jeg godt man kan nå.
Men jeg tror ikke, man kan nå alle mennesker i dette land, der har gæld.
Det er heller ikke meningen, for hovedparten af dem, der har gæld, har fuldstændig styr på det.
Men til dem, der vil hjælpes, og som faktisk ikke bliver hjulpet i dag, fordi bankerne ikke yder dem rådgivning, og som ikke vil gøre sig selv til sociale klienter, har vi faktisk ingenting. Hvis jeg må henvise til ministeren, så havde ministeren, som han selv sagde, en ikke udtømmende liste af initiativer, som var med til at sikre den enkelte.
Det lød meget, som om den enkelte er Venstres ordfører og undertegnede og de øvrige her tilstedeværende, som faktisk forsøger at få det til at køre.
Men hvad med dem derude?
Som statsministeren sagde: Prøv at kigge ud ad vinduet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2004-01-29:
Til det sidste kan jeg svare nej.
Det er jo den mulighed, man har i kommunerne, at når man vil have en ydelse, så må man også betale for den.
Og det er det, det handler om.
Til det første spørgsmål vil jeg lige præcisere, at det, vi taler om i det her lovforslag, jo er ombygning af eksisterende byggeri, det er ikke nybyggeri.
Og vi skal, som jeg også i både min ordførertale og også senere her har været inde på, til stadighed arbejde med denne problematik.
Det gør vi i bygninger, det gør vi ude i naturen, og det gør vi i det åbne rum og alle steder.
Vi skal arbejde med denne her problematik, så vi hele tiden får de bedste løsninger.
Carina Christensen (KF), 2004-01-29:
I Det Konservative Folkeparti er vi glade for, at regeringen nu tager initiativ til at øge handicappedes tilgængelighed også i eksisterende bygninger.
Jeg kan forstå, at nogle mener, at regeringen burde være gået længere, end den gør i det her lovforslag.
Til det er der efter min mening kun at sige, at tilgængelighed i eksisterende byggeri er en omkostningskrævende post, og det er derfor helt, helt nødvendigt, at man foretager nogle prioriteringer.
Der er tale om en balancegang.
På den ene side skal vi tage hensyn til handicappedes behov for tilgængelighed til det eksisterende byggeri, på den anden side skal vi sikre, at bygningsejerne ikke pålægges nogle meget store udgifter i forbindelse med ombygning af deres ejendomme, og vi mener, at der er fundet en god balance.
Med lovforslaget får økonomi- og erhvervsministeren også bemyndigelse til at iværksætte offentlige undersøgelser af alvorlige ulykker i bebyggelser med henblik på at klarlægge den konkrete ulykkes begivenhedsforløb og tekniske årsager og også for at indsamle erfaringer, der kan forebygge, at der skulle ske lignende ulykker.
Byggeloven giver i dag ikke mulighed for at iværksætte offentlige undersøgelser af årsagerne til en ulykke eller til at kræve indsigt i andres undersøgelser.
Så offentliggørelse af årsagerne til sådan nogle ulykker afhænger i dag alene af de private parters velvilje.
Der er behov for at sikre mulighed for at iværksætte offentlige undersøgelser af ulykker i bebyggelser, hvor mange mennesker samles eller opholder sig, eller for at kræve indsigt i andres undersøgelser, og det er vi selvfølgelig positive over for at der nu gives mulighed for.
Lovforslaget indebærer også mulighed for at fastsætte bestemmelser om offentligt og privat samspil om kommunale parkeringsfonde, en mindre redaktionel ændring i byggeloven
vedrørende regulering af husbåde og endelig en ændring af ressortfordelingen i statsbyggeloven
Heller ikke de tre elementer har vi nogen problemer med, og alt i alt kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Louise Frevert (DF), 2004-01-29:
Det er bare et opklarende spørgsmål her i første omgang: Ved hr. Ole Sohn ikke, at fonde bliver beskattet?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-29:
Jeg vil gerne sige, at det her forslag jo hele tiden er afmålt efter, hvor meget øget tilgængelighed vi kan få for pengene i det eksisterende byggeri.
Jeg tror, at fru Jytte Andersen og mange andre også er enige med regeringen i, at det er nødvendigt at få taget hul på at øge tilgængeligheden i det eksisterende byggeri.
Alle ved også, at hvis man skulle begynde at anvende DS 3028 på trapper, elevatorer osv. i det eksisterende byggeri, så blev der ikke gjort ret meget.
Vi er selvfølgelig klar over, at der er kommet nogle indsigelser mod 12 pct.'s-grænsen.
Nu må vi høre, hvad der bliver sagt under udvalgsbehandlingen, men vi vil sørge for, at kommunerne sidder med nogle ordentlige redskaber, så man ikke kan snyde på vægten.
Hvor mange penge er der til rådighed?
Hvor mange penge skal staten aflevere ude i kommunerne, når vi kommer med et regelsæt om at gøre noget ved det eksisterende byggeri?
ikke skulle komme med en stor pose penge, det var det, der fremgik af fru Jytte Andersens tale.
Jytte Andersen (S), 2004-01-29:
Kan ministeren ikke se, at hvis man tænker tilgængelighed ind på den pragmatiske måde fra starten, som handicaporganisationerne beder os om, så vil det være et par procent af byggesummen, for at man kan planlægge sådan, at byggeriet kan blive tilgængeligt, såfremt det bliver nødvendigt?
Det er ikke sådan, at alle skal have handicaptoiletter.
Det er ikke sådan, at alle skal have flyvende køkkener, eller hvad det nu hedder.
Men vores bygningskonstruktioner skal være indrettet sådan, at det kan blive tilgængeligt.
Det kan aldrig nogen sinde blive 14 mia. kr. Så vil jeg godt rette en misforståelse.
Det, jeg har forholdt mig kritisk til, er det her forslag, som jeg ikke synes er godt nok.
Det er et stykke vej, men man kunne have gjort det bedre, og jeg synes, det er dybt problematisk, at det er så nemt, som det tilsyneladende er efter alle høringssvarene, at omgå de 12,5 pct., hvilket kan betyde, at der ikke kommer ret meget ud af det, hvad der ville være dybt beklageligt.
Jeg har ikke kritiseret regeringens indsats på handicapområdet generelt.
Jeg har forholdt mig til det her forslag.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-01-29:
Det er jo noget af et blandingsforslag.
Jeg kan uden videre på Det Radikale Venstres vegne sige ja til bemyndigelse til større indsigt i årsager til alvorlige ulykker i byggeriet, til ændring af byggeloven med hensyn til husbåde og til ændring i reglerne for kommunale parkeringsfonde.
Det ser alt sammen fornuftigt ud.
Det volder næppe de store vanskeligheder.
For så vidt angår handicapområdet, har Det Radikale Venstre den 13. januar fremsat et forslag til folketingsbeslutning, B 103, hvor vi foreslår en væsentlig, skal vi sige, hurtigere gang frem på handicapområdet, når det drejer sig om tilgængelighed.
Jeg vil henvise til det forslag, som bl.a. efterlyser kortlægning af det samlede boligbehov for alle grupper handicappede, som også omfatter en pulje på 200 mio. kr. over de næste 5 år til forbedring af tilgængeligheden på togstationer og andre kollektive trafikknudepunkter og indførelse af tilgængelighedskrav i forbindelse med ejerskifte i liberale erhverv, som f.eks. sundhedsklinikker, apoteker, praktiserende læger, speciallæger, tandlæger, advokater og kulturinstitutioner.
Ikke mindst det sidste var jo muligvis et element, som kunne og burde bringes ind i forbindelse med behandlingen af forslaget her.
Der er et særligt behov for at forbedre tilgængelighedskravene netop i liberale erhverv.
Vi vil i Det Radikale Venstre bruge behandlingen af dette forslag til at se, om vi ikke kan komme lidt længere, og så vil jeg da i øvrigt sige, at ministerens forslag under alle omstændigheder er en forbedring.