runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Der var jo mange af de overordnede betragtninger, som fru Pia Gjellerup gjorde i sin tale, som jeg kan være enig i, men når det gælder, hvordan det står til omkring daginstitutioner, så er jeg meget uenig med den socialdemokratiske ordfører.
Hvis man ser tilbage på SR-regeringen og Nyrup-regeringer i det hele taget, så er det jo en kendsgerning, at der under Nyrup-regeringer som følge af meget fokusering på pasningsgaranti blev skabt 150.000 nye pasningspladser, men at disse i høj grad blev etableret ved, at man stuvede flere børn ind i de samme daginstitutioner, sådan at man reelt må sige, at kvaliteten i daginstitutionerne i dag ikke er, hvad den har været.
Når jeg bringer det frem her i dag, så er det, fordi fru Pia Gjellerup klandrer regeringen for ikke at ville skabe mere valgfrihed for børnefamilierne.
Det forstår jeg nu ikke, for de har under den nye regering, og det er en af de positive ting må man sige, faktisk fået flere valgmuligheder, og det er vi glade for i Kristeligt Folkeparti.
Det er den ene ting.
Den anden ting, jeg bringer frem, er, at Socialdemokratiet rent faktisk stemte imod Kristeligt Folkepartis ændringsforslag i fredags, eller undskyld, de støttede i hvert fald ikke vores ændringsforslag om at forbedre kvaliteten i daginstitutionerne ved at sætte en pulje af på 800 mio. kr. de næste 3 år. Hvorfor kunne Socialdemokratiet ikke støtte det forslag?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Altså jeg havde det virkelig sådan, mens jeg hørte fru Pia Gjellerup tale, at det må have gjort ondt på fru Pia Gjellerup at holde talen, for man kan ikke bruge så meget tid på at forklare, at samfundet fuldstændig knækker sammen, når det går så rigtig, rigtig skidt.
Vi har i øvrigt også den mest liberalistiske model af alle, kunne man forstå, her efter en 11-12 måneder med en anden regering og et parlamentarisk støtteparti, der skal kritiseres for, at der nu indføres en ældrecheck til pensionisterne.
Vi skal vel også kritiseres for retskrav på de personlige tillæg, vi skal kritiseres for det ene og det andet, for en pulje på 1,5 mia. kr. til bekæmpelse af ventelister til sygehusene.
Alt sammen vel noget, der virkelig er udtryk for liberalistisk politik.
Nej, altså sandheden er, at det var en noget fordrejet tale, fru Pia Gjellerup holdt.
Det spørgsmål, der bringer mig herop, er nu slet ikke noget, som fru Pia Gjellerup nævnte, det er efterlønsspørgsmålet.
Vi har set i en af aviserne, at der er fra socialdemokratisk side er rejst det spørgsmål, om efterlønnen er en ordning, der også skal holde fremover, eller om der er en udløbsdato på den, om man ønsker et opgør med efterlønnen på et tidspunkt.
Jeg ønsker, at fru Pia Gjellerup her under debatten i dag fortæller Folketinget, hvad Socialdemokratiets holdning er til efterlønnen.
Hvor lang tid består den?
Er der en udløbsdato?
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen siger, at det ikke er regeringens skyld, når det går dårligt, det er udefrakommende ting, og det kan vi jo ikke gøre noget ved.
Men når der til gengæld er noget, der går godt, så er det selvfølgelig regeringens fortjeneste.
Det er en meget underlig opfattelse af tingene.
Sådan er det jo selvfølgelig ikke.
For man brugte det jo som argument at sige, at nu har vi gennemført konkurrenceevnepakken, det er for at modvirke den stigende mangel på beskæftigelse.
Vidste man det allerede?
Det er jo næsten 1 år siden, at man kom med den plan, at man ville fjerne arbejdsmiljøet.
Det tror jeg faktisk at jeg vil sige, for hr. Kristian Jensen bliver så skuffet, hvis jeg ikke nævner dét.
Derfor handler det om, at de flere ledige, der bliver, koster 1,8 mia. kr. til næste år, hvilket belaster i en negativ retning.
Hvad er det for nogle nye arbejdspladser, der skal skabes for at modvirke den dér negative udvikling, som vi ser, fordi der skal bruges flere penge til passive overførsler?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Slå op på side 167.
Der kan man se ikke bare en enkelt post omkring selskabsskatten, men de samlede selskabsskatter og udviklingen i dem, og så vil hr. Søren Søndergaard jo vide, at den udvikling, som hr. Søren Søndergaard tegnede, er helt forkert, og dermed er også forudsætningerne for de spørgsmål, han stillede, forkerte. Til hr. Carsten Hansen, som jeg glemte i første omgang, vil jeg sige, at Odense AMU-Center har kendt det aktivitetsniveau, der har været lagt fra start af, og nu har de ramt loftet på aktivitetsniveauet.
I Venstre mener vi, at det ikke er i overensstemmelse med god erhvervspolitik at pålægge arbejdsgiverne ekstra skatter og afgifter, og derfor har vi stoppet det, der populært kaldtes AUF-skatteskruen og i stedet anvendt aktivitetslofter og en minimal kursusbetaling, altså en efterspørgsel frem for skatter.
Til hr. Anders Samuelsen: Ja, tid til forandring, det er bl.a., at vi er stoppet med altid at hæve de grønne afgifter.
Igen og igen og igen under den tidligere regering blev de grønne afgifter hævet.
En af de andre ting, vi har indført, er tilskud til høreapparater, og måske skulle hr. Anders Samuelsen anskaffe sig et sådant, for der er ikke heroppefra fra min side blevet sagt, at nu lægges der op til mere centralisering.
På nogle enkelte områder er der skabt en klarhed over, hvad der skal leveres, på en lang række andre områder er langt mere blevet overladt til kommunerne. Der er blevet indført en lang række frihedsområder i kommuner og amter, der er blevet givet mere frihed til universiteterne, der er blevet givet frihed til, at man kan gå ind og prioritere selvstændigt på en lang række områder.
Og så ville jeg bare sige: Vi har helt klart fra start af sagt, at hvis udgangspunktet er de 85.000, arbejdsstyrken skal vokse med, så er man nødt til at regne alle de initiativer med, der er sket, siden »Danmark 2010« udkom.
Og der er der indtil videre gennemført svarende til 30.000. Noget af det er gennemført under denne regering, andet er gennemført under den anden regering.
Til hr. Morten Helveg Petersen vil jeg bare sige: Vi skammer os overhovedet ikke over det meget flotte bidrag, vi giver i ulandsbistand fra dansk side.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Forud for den endelige vedtagelse af finansloven synes jeg, det også er vigtigt at kaste lys over den del af forslaget, der vedrører Danmarks internationale engagement, og her må vi konstatere, at den midlertidige nedskæring på udviklingsbistanden, som VK-regeringen lagde ud med, på det nærmeste er blevet permanent og lidt til, fordi man kører videre med de samme tal for næste år, som man kører med i år.
Og det andet er: De penge, man i år skulle bruge til at forbedre forholdene i sygehusvæsenet og nedbringe ventelisterne - det var det, de 1,5 mia. kr. skulle klare - hvor forsvinder de penge hen næste år?
Hvad skal besparelserne på udviklingsbistanden bruges til næste år?
Frode Sørensen (S), 2002-12-09:
Vi vender lige skolepraktikken en gang mere.
Vi erkender, at job som skrædder, buntmager og modist er små erhverv, men små erhverv kan også være vigtige erhverv, og små erhverv har altså af økonomiske årsager og måske også lidt på grund af forskellighederne færre muligheder for at tilbyde praktikpladser.
Jeg kan berolige med, at på Erhvervsskole Syd i Sønderborg uddanner man ikke til arbejdsløshed.
Alle eleverne får arbejde, mange af dem går endda videre på designskolerne, og jeg vil gøre Venstres ordfører opmærksom på, at her er adgangskravet en gymnasial uddannelse eller en erhvervsuddannelse.
Såfremt skolepraktikken slettes, og såfremt disse unge ikke kan få praktik ude i det virkelige liv, hvad skal man så gøre, for at de kan fortsætte i de kreative fag, når de ikke har taget en gymnasial uddannelse? Så vender vi tilbage til dér, hvor vi startede, for Venstre og Socialdemokratiet er jo helt enige om, at der skal skabes grobund for iværksætteri.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-09:
Vi har ikke set et regeringsprogram med overskriften »Flere ledige« endnu, men vi har set en hel masse blå pjecer, der er kommet i en lind strøm fra regeringen, og som alle sammen har haft til formål at fortælle, hvor god regeringen er.
Men alle tiltag har trukket i den forkerte retning, for vi får flere arbejdsløse. Samtidig bryster regeringen sig af, at den vil skaffe flere i arbejde; men her går det også den gale vej.
Beskæftigelsesstyrken falder, og det er sidste års finanslov, der er grunden til, at vi får flere arbejdsløse, og den finanslov, man laver i år, følger også op på det: vi får flere arbejdsløse.
Den sidste redegørelse, regeringen er kommet med, bekræfter, at der kommer 14.000 flere arbejdsløse.
Hvilke initiativer vil regeringen tage for at få flere i arbejde?
Den reform, vi har lavet, »Flere i arbejde«, bringer jo ikke rent umiddelbart flere i arbejde, men hvad er det for nogle erhvervspolitiske eller andre initiativer, regeringen kan diske op med som modvægt imod, at der kommer adskillige tusind flere ledige?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Til fru Bodil Kornbek: Jeg er ked af, at fru Bodil Kornbek opfattede det, jeg sagde, som en accept af, at vi nu skulle være et centralistisk parti, og at den folkeskole, vi får lavet med den nye folkeskolereform, skulle være en centralistisk folkeskole.
Jeg er meget uenig.
Jeg mener, at der på nogle ganske få, men meget markante punkter er stillet nogle klare mål op, men på en lang række af de øvrige områder, f.eks. spørgsmålet om, hvor mange timer der skal være, og hvordan metoden skal være i skolerne, er der den nødvendige frihed til, at både kommunalbestyrelsen og også de enkelte lærere kan vælge frit.
Hvis man endelig skulle gå ind på fru Bodil Kornbeks tankegang, kunne man sige, at de omstillingsreserver, der er på uddannelsesområdet, er udtryk for centralisme, hvorimod alt andet ikke er centralisme.
Så må der være 2,6 pct. centralisme, men 97,4 pct. decentralisme, for det er jo kun en meget, meget lille del, omkring 2,5 pct., der styres centralt, mens resten lægges ud decentralt, og de tal må selv fru Bodil Kornbek give mig ret i, at vi har en altovervejende decentral indstilling til uddannelsesområdet.
Der er allerede vedtaget og planlagt reformer, der gør, at der kommer 30.000 flere i beskæftigelsesstyrken, og hvis man bliver bedre til integration, er det muligt at få 60.000 ekstra.
Det er bedre, hvis man kan få de unge hurtigere gennem uddannelsessystemet og få 15.000 ekstra i arbejdsstyrken, og hvis vi kan blive en lille smule bedre til at holde de ældre på arbejdsmarkedet, vil det også være muligt at få 10.000 ekstra.
Så er der alle de andre tiltag.
Hvis det lykkes regeringen
at skaffe råderum til en skattelettelse, kan det give et positivt bidrag, og hvis det lykkes os at få bekæmpet sygefraværet, vil det også give et godt bidrag, osv. osv. Så må jeg sige, at både universiteter og kommuner har fået langt større frihedsgrader.
Til fru Pia Gjellerup: Det er sådan, at denne regering har gennemført både bidrag til den jysk-fynske it-satsning og 80 mio. kr. til en lang række regionale vækstmiljøer, der 11 steder rundtomkring i landet er med til at sætte gang i den regionale vækstpolitik.
Vi har sat handling bag ordene og ikke brugt tomme ord, som den tidligere regering gjorde.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Nu har hr. Kristian Jensen både i dag og i fredags gentagne gange fra denne talerstol brugt den beskrivelse af regeringens indsats, som øjensynlig også skal være den, der dækker den meget vanskelige beskæftigelsessituation med stigende arbejdsløshed, at der er jo blevet etableret en stribe nye regionale vækstmiljøer.
De godkendte teknologiske serviceinstitutter reduceres med 12 pct., centerkontrakter med 10 pct., udviklingskontrakter med 100 pct. og innovationsmiljøer med et par pct., 3 pct. I alt en beskæring på innovationspolitikkens område med 20 pct. Det kan hr. Kristian Jensen ikke blive ved med at rejse
rundt med
, og han kan slet ikke tillade sig at sige her fra talerstolen, at udviklingen skulle gå den anden vej.
Det er ikke i overensstemmelse med sandheden.
Det er en af grundene til, at regeringen også på længere sigt risikerer at cementere en dårlig beskæftigelsesudvikling, en ringe uddannelsesudvikling og en længere vej med det, hr. Kristian Jensen med en floskel kaldte »vejen fra forskning til faktura«.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Jeg noterer mig på baggrund af det svar, jeg fik før, at regeringen ingen politik har, der kan sandsynliggøre, at man kan nå målsætningen med 85.000 flere i arbejde i 2010.
Så siger hr. Kristian Jensen, at Venstre er et decentralt parti.
O.k., jeg har lige stået og noteret ned, hvad jeg sådan kunne huske, der er sket her inden for den seneste tid: Universiteterne statsliggøres, reguleres centralt fra.
Kommunerne gør det i folkeskolen ved hjælp af folkeoplysning, hvor kommunerne ikke må gøre
Man styrer, hvordan kommunerne skal løse opgaverne.
Man styrer kommunernes og amternes skatteudskrivning.
Man styrer amterne ved, at de skal tage deltagerbetaling på VUC, et meget omfattende område.
Og man styrer amterne ved hjælp af fordelingen, bureaukratiet omkring de 1,5 mia. kr. til sygehusene.
Kunne hr. Kristian Jensen fortælle mig og de undrende borgere: Hvor har regeringen overhovedet decentraliseret henne i den tid, den har siddet?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-12-09:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Kristian Jensen for det meget klare og præcise svar, jeg fik på første del af mit spørgsmål.
For vi har altså ikke længere en kommunal, lokal forankret skole, vi har en statsskole.
Der er altså ikke længere tale om, at det er decentralisering, der hersker, men det er altså en centralisering af folkeskolen.
Men når det så drejer sig om bedre uddannelser, fik jeg ikke noget svar.
Er det den samme holdning, der også her træder tydeligt i karakter, altså at man egentlig ønsker at centralisere, når det drejer sig om uddannelsesområdet?
Vi har altså bedre uddannelser fra næste år og en række år frem, hvor man så tager nogle midler fra uddannelsesinstitutionerne og dernæst siger: I kan eventuelt få disse bevillinger tilbage, retur, hvis I gør følgende, altså det, som staten, som regeringen nu engang stiller op som krav.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg skal beklage, at jeg ikke fik svaret fru Pernille Rosenkrantz-Theil på spørgsmålet om de 1,7 mia. kr.
Det kunne bl.a. skyldes, at det er fuldstændig vrøvl, det, der bliver sagt.
Det er ikke sådan, at der bliver kigget på, hvor stor ligningsindsatsen er, og hvor meget man så regner med at få ind i skatter og afgifter.
Det er, som om fru Pernille Rosenkrantz-Theil er den eneste i denne sal, der ikke har opdaget, at det ikke går så godt, som det har gjort, for det danske erhvervsliv.
Den anden halvdel af oppositionen er meget aktive med at sige, at der bliver færre ansatte, og der er færre i beskæftigelse.
Og så er sandheden jo også, at der er et mindre overskud i de danske virksomheder, og derfor er de 1,7 mia. kr. alene et konjunkturudviklingsskøn gående på, hvordan man tror, at overskuddet vil blive i de danske virksomheder. Og der er det sådan, og det er jeg ret sikker på at fru Pernille Rosenkrantz-Theil også ved, at man ikke går ind og sætter alle konjunkturskønnene på plus- og minussiden op mod hinanden og siger: Kan vi så bruge nogle flere penge, eller er der færre penge til rådighed? Man kigger på, hvad det er, der er politisk bestemt, og det, der så er konjunkturbestemt, kan man hverken bruge til udgifter eller gå ud og kræve besparelser på.
Til fru Karen Jespersen: Jeg har endnu ikke set nogen undersøgelse, der reelt har givet regeringen dumpekarakterer.
Jeg har set nogle overskrifter, hvor der stod dumpekarakter, men ingen undersøgelser overhovedet, der har givet regeringen en karakter på 6 eller på 5 og derunder, som i virkeligheden skulle være dumpekarakter.
Det, der er sandheden, er nemlig, at der ikke er negativ vækst.
Der er rent faktisk en positiv vækst, når man ser på: Hvor store er udgifterne i kommunerne, på socialområdet, hvor stor er væksten i amterne? Og når man ser på netop ældreområdet, på det kommunale område, så er det sådan, at der bliver brugt flere penge.
Når man ikke kan se en vækst på 0,5 mia. kr. fra 2002 til 2003, skyldes det jo, som hr. Villy Søvndal udmærket ved, at der allerede i 2002 er blevet udbetalt 0,5 mia. kr. ekstra til kommunerne til indførelse og forberedelse af det frie valg og større indflydelse på privat hjemmepleje og privat valg af hjemmepleje, som denne regering har ønsket, til gavn for borgerne.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen bruger den teknik, når han skal svare på meget præcise spørgsmål, som er svære at komme uden om, at så begynder han at blive optaget af min persons psykiske habitus eller underholdningsværdi.
Det er fint nok, det er godt med sunde interesser, men jeg synes, problemet er, at på den måde lykkes det jo hr. Kristian Jensen at snakke uden om hver gang.
I forlængelse også af de sidste spørgsmål: Folk er meget opmærksomme på, fordi de læser avis, fordi de ser tv, at der bliver skåret rundtomkring, de kender folk, der bliver beskåret.
Jeg vil så bare tage et enkelt område, nemlig
ældreområdet.
Løftet var 500 mio. kr.; det blev det aldrig, det blev 100 mio. kr., men det blev det jo slet ikke alligevel, for som også hr. Ole Sohn gjorde opmærksom på tidligere, alene stigningen i ældrebefolkningens sammensætning gjorde, at man skulle have haft 250 mio. kr. ekstra.
i bureaukrati
Jeg vil bare referere, hvad Fabrin, som er borgmester i Søllerød, siger.
Det er helt vildt, siger han, hvad der er brugt af tid i kommunerne på det her.
Der kommer i hvert fald ikke flere hænder til de gamle.
Derfor burde regeringen nok have sagt, at de 500 mio. kr. var rettet imod at få hjulpet det private marked i gang.
Det er citeret fra Jyllands-Posten i fredags.
Det er en solid Venstremand, der siger det her.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Men hr. Kristian Jensen har nu fire gange fået spørgsmålet - dels fra mig, dels fra hr. Aage Frandsen - om, hvad Venstre har i sinde at gøre over for kommuner og amter, som nu står over for det problem, at de uforudset har fået 1 mia. kr. ekstra i omkostninger som følge af lønstigninger.
Der mener jeg, at det største regeringsparti bør have et svar til de kommuner, for alternativet er, at der må foretages yderligere nedskæringer i servicen på mellem 3.000 og 4.000 stillinger.
Jeg ved, at hr. Kristian Jensen har svært ved at få det over sine læber, men jeg tror alligevel, at jeg vil slutte af med at citere fra KL's bemærkning omkring ældreområdet, hvor Venstre jo lovede, at det skulle være 0,5 mia. kr. ekstra.
Men hvad er det, der er tilfældet?
Ja, det er, som KL siger, at en lang række kommuner samlet set har været nødt til at sænke serviceniveauet på ældreområdet i 2002-2003.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jamen det er glædeligt, det giver mig nemlig lejlighed til at svare på nogle af de misforståelser, der er.
Allerførst til hr. Ole Sohn om lønstigningerne i kommunerne.
Det er ganske rigtigt, at der er nogle røster fremme om, at der er højere lønstigninger på det kommunale område end det, der var forudsat.
Men der er det sådan, at de lønstigninger bliver taget med i de forhandlinger, der også kommer i de kommende års diskussioner.
Derfor er det, at man kan kigge på: Hvorledes har det så været, hvordan har det udviklet sig?
Man gør status, inden man tager økonomidrøftelserne for det kommende år, og siger: Hvordan har økonomien så været?
Har den udviklet sig, som vi havde forudsat?
Og hvis den ikke har det, lægger man det til grund for de kommende år.
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at der er rent faktisk, når man kigger på kommunerne under ét, udsigt til stigende kassebeholdninger. Der er udsigt til, at der ligger 300 mio. kr. ekstra i kommunernes kasser i det kommende år, og derfor tror jeg ikke, man kommer ind i det skrækscenarie, som hr. Ole Sohn forsøger at stille op.
Og når man er ved skrækscenarier, vil jeg sige, at det er næsten, som om Socialdemokratiet i dag forsøger at tale en arbejdsløshed op, sådan at man trods alt kan forsøge at glæde sig over, at der er kommet flere arbejdsløse. Med hensyn til AMU-centrene
Når vi kigger på beskæftigelsen som sådan, er der ganske rigtigt et fald i beskæftigelsen i 3. kvartal i år, men faldet kommer i den private sektor.
Faldet kommer, fordi erhvervslivet har problemer, og derfor har vi en klar løsning, nemlig den løsning at skabe endnu bedre rammer for det danske erhvervsliv.
Det er rent faktisk sådan, at når man også ser på, hvad Nationalbanken har sagt, så er deres kommentarer, at vores økonomi er robust nok til at holde sig på det spor, som vi har lagt, og som vi har ønsket, også selv om der er kommet en svag stigning og en meget beklagelig stigning i antallet af arbejdsløse.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Jeg ved ikke, hvorfor det lige skulle siges, før jeg skulle have ordet, men ... Regeringen har ingen planer om at skære i overførselsindkomsterne, sagde hr. Kristian Jensen tidligere, men presset lidt på maven tilføjer hr. Kristian Jensen så: Men der er lommer.
Altså vi har f.eks. fået afklaret, at det er en lomme, at 30.000 af dem, som i forvejen har mindst, får skåret ned på deres overførselsindkomst; det er en lomme.
Så har vi også fået afklaret, at alle flygtninge, der kommer hertil og søger asyl, fra nu af og så længe denne her regering er ved magten også skal have skåret dramatisk ned i det, de får, nemlig ned til de dér 1.400 kr, og det er uanset noget med uddannelse.
Det har intet med uddannelse at gøre, det er langt senere i asylsagsforløbet.
Men hvilke andre grupper er der?
Er det også den generelle kontanthjælp, som er en lomme?
Jeg vil bede hr. Kristian Jensen om et helt klart svar på det spørgsmål: Er den generelle kontanthjælp også en lomme?
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Ældrechecken er jo blevet vendt et par gange i løbet af dagen, og det med god grund, for man må sige, at der er meget forskellige meldinger på nuværende tidspunkt.
Vi har fået nærmest en garanti fra Dansk Folkepartis ordfører om, at det her er en permanent check.
På den anden side har vi Venstres ordfører, som siger: Nu har vi lavet en engangscheck, vi har nedsat et udvalg, og så må vi så se, hvad der kommer ud af det.
Venstres ordfører understreger samtidig, at man har fundet en målgruppe, og denne målgruppe er så dem, der skal have checken.
hvorfor har man så ikke permanentgjort den med det samme?
Hvorfor har man ikke lagt ordentlig forbinding på og så derefter taget fat på nye opgaver?
Det Radikale Venstre har givet et bud på, hvordan man kunne lave en løsning, som giver det samme beløb til nogenlunde den samme målgruppe, men gør det permanent i stedet for kun som en engangsforeteelse.
Hvorfor kommer Venstre ikke på banen med dét i stedet for?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Til fru Anne Baastrup: Jeg vil gerne starte med at sige, at det jo ikke nytter noget, man siger, at der ikke bliver svaret på spørgsmålet, når sandheden er, at man er bare er uenig i det svar, man får.
Jeg sagde ganske klart, at der selvfølgelig er forskel på det, der hedder et gebyr, og så det, at man fjerner et tilskud herfra.
Fru Anne Baastrups første spørgsmål gik på takstnedsættelsen i den kollektive trafik, og der er sandheden jo, at man har fjernet det tilskud fra staten, der er gået til regionale selskaber, i øvrigt ikke fra næste år, men først fra år 2004.
Når man fjerner et tilskud, har det naturligvis ikke noget med skattesystemet at gøre, og derfor må man bare sige, at der er svaret ganske klart på fru Anne Baastrups spørgsmål.
Gebyrpolitik og fjernelse af tilskud er to forskellige sider af den økonomiske politik, og derfor nytter det ikke noget, at fru Anne Baastrup er uenig i svaret; det er ganske klart.
Til hr. Anders Samuelsen: Det er ikke sådan, at jeg skal forhindre Dansk Folkeparti i at have den holdning, de nu måtte have til hele spørgsmålet omkring ældrechecken, eller hvad man skal kalde det, som officielt hedder en supplerende engangsydelse til de økonomisk svagest stillede pensionister, men det er sådan, at vi har indgået en aftale, der siger, at denne engangsydelse kommer i 2003, og samtidig laver vi en generel undersøgelse af vilkårene for de økonomisk svagest stillede pensionister.
Hvad kan der kigges på med hensyn til helbredstillæg, til personlige tillæg osv.?
Og skulle det vise sig, at der er en bedre løsning, en løsning, der måske er mere permanent, mere retfærdig, ja, så er vi åbne over for at kigge på dét.
Men vi lover ingenting ud over det, der ligger i aftalen, og det, der ligger i aftalen, er en engangsydelse for år 2003.