runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2004-06-02:
Tak for orienteringen, som imidlertid omhyggeligt undgik at svare på det centrale spørgsmål.
Det er jo rigtigt, at i henhold til Genèvekonventionen har Danmark en forpligtelse til, når vi overdrager fanger til et andet land, ikke alene at sikre os, at de har viljen, men også at de har evnen til at behandle dem, vi overdrager i henhold til konventionen.
Det drejer sig om, er det 37 personer?
Det er jo en relativt simpel besvarelse: Ja, vi kan garantere, at ingen af de 37 er blevet udsat for tortur.
Det er det svar, jeg efterlyser, og det er det svar, jeg gerne vil have nu.
Da den nuværende udenrigsminister, den tidligere hr. Per Stig Møller, bl.a. sammen med mig besøgte det kinesiske diktaturs fængsel i Lhasa, gav det os heller ikke nogen anledning til at drage i tvivl, at de mennesker, der var der, blev behandlet ordentligt.
Vi fik oven i købet oplyst, at rationerne i fængslet var bedre end uden for fængslet, så der var nærmest et ønske om at komme ind i fængslet for at få adgang til de her fantastiske rationer.
Eksemplet viser bare, at det selvfølgelig er absurd at lægge til grund, hvad en myndighed siger om sig selv.
Den eneste måde, man kan få det afklaret på, er ved at spørge de pågældende 37 personer, om de har været udsat for noget, og hvis man har spurgt de pågældende 37 personer og de siger, at de ikke har været udsat for noget, så kan ministeren garantere det.
Så enkelt er det.
Og hvad værre er: Ministeren vil ikke undersøge det.
Ministeren vil ikke tage kontakt med de 37 personer, fordi man er bange for, hvad man får at vide.
Man har spurgt briterne: Nu torterer I dem vel ikke?
Og briterne siger: Nej, vi torterer dem ikke.
Og så er man tilfreds; man finder ingen anledning til at gå videre.
Jeg synes, at f.eks. hr. Jeppe Kofod fra Socialdemokraterne eller hr. Niels Helveg Petersen fra Det Radikale Venstre skulle slutte op om det krav, at det rent faktisk bliver undersøgt ved at snakke med de 37 personer om, hvad de har været udsat for.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-02:
Jeg takker for svaret, men det var, som om statsministeren kun fik læst den første side af svaret op, han nåede ikke frem til det konkrete.
De mange, mange tilfælde af menneskerettighedskrænkelser, som de vestlige regeringer desværre har gjort sig skyldig i efter 11. september, forholdene på Guantánamobasen f.eks. med tidsubegrænset tilbageholdelse uden dom, den tortur, vi har set i fængslerne i Irak, og andre overgreb,
danner jo noget systematisk.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Når vi nu har en samlet rapport, der viser, at der altså er en forråelse hos os selv, hos vores egne regeringer, i vores eget samfund, en forråelse, der gør, at man for at bekæmpe ondskaben selv begynder i alt for høj grad at benytte sig af den, var det så ikke værd at rejse den diskussion?
statsministeren jo tomhændet hjem fra præsident Bush uden løfter om nogen som helst forbedring på det her område
Var det ikke værd at rejse en debat i den vestlige verden om det spørgsmål, inden vi bliver alt for barbariske?
Søren Søndergaard (EL), 2004-06-02:
Jeg er naturligvis glad for, at regeringen erkender, at Danmark har et ansvar for de fanger, som vi har afleveret til de britiske besættelsesstyrker, men jeg bliver nødt til at sige, at det simpelt hen ikke er godt nok, at man mener, man kan klare det med en besvarelse gående ud på, at man har været henne at se til dem, og at de så ud til at have det meget godt, og derfor kan man så afslutte den sag. Vi vil blive ved med at forlange, at hver enkelt af de 43 personer bliver kontaktet, så der kommer en afklaring af, om nogen af de 43 personer har været udsat for tortur eller anden ydmygelse, og vi vil fastholde, at det er regeringens ansvar at sørge for det.
Det vil vi fastholde i dag, det vil vi fastholde i morgen, det vil vi fastholde i den kommende valgkamp, det vil vi fastholde i al fremtid, at regeringen har en forpligtelse til at undersøge, hvad der er sket med de 43 personer, som er udleveret til engelsk varetægt i en situation, hvor der er kommet dokumentation frem om, at englænderne har mishandlet deres fanger.
Så længe man ikke gør det, så længe man nægter at gøre det, vil vi fastholde, at det åbenbart må være, fordi der er noget, man ikke ønsker frem.
Vi håber som sagt
, at både Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet og andre vil gå med til en fælles opfordring til, at denne her sag bliver undersøgt til bunds, og at de 43 bliver kontaktet.
Alt andet vil være fuldstændig uacceptabelt.
Peter Skaarup (DF), 2004-06-02:
Jeg har jo ikke sagt, at alt er perfekt i Irak, og at alt går fremad, jeg har bare sagt, at vi har to muligheder, og den ene er, at vi kan sige: Nu må irakerne sejle deres egen sø - som hr. Villy Søvndal gør.
Og det er så det, Danmark har besluttet.
Det er ikke Dansk Folkeparti, der har indledt nogen krig; det er flere lande, der har været enige om, at man ville sætte en stopper for det, Saddam Hussein havde gang i.
Og hr. Villy Søvndal ved jo altså ikke noget om, hvad der ville være sket, hvis Saddam Hussein havde siddet ved magten.
Det mest sandsynlige, der ville være sket, er, at Saddam Hussein ville have fortsat det rædselsregime, som vi har set igennem årene, og som har betydet, at alt det, man skulle tro hr. Villy Søvndal var imod, altså kvindeundertrykkelse, vold mod civile og giftgasangreb, ville fortsætte.
Det er ikke fortsat takket være, at man har sat en stopper for hans aktiviteter.
Så fremskridt er der bestemt sket, vil jeg gerne sige til hr. Villy Søvndal.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Hr. Peter Skaarup sagde, at Dansk Folkeparti havde indledt denne her krig for at bekæmpe terroren.
Jeg ville godt spørge: Bekymrer det ikke hr. Peter Skaarup at have været med til at lave et centrum for terror i det omfang, vi ser i Irak i dag?
Der er folk, der har besøgt Irak, der mener noget andet.
Da vi havde høringen her i Folketinget, var Hans von Sponeck, som er tidligere FN-udsending i Irak, til stede, og han kan den stik modsatte historie fra de kontakter, han har i Irak, og det er, at dagligdagen ikke fungerer, at elektriciteten ikke fungerer, at ingenting fungerer.
Så hvor har hr. Peter Skaarup sit billede fra?
Peter Skaarup (DF), 2004-06-02:
Jeg tror, alle er enige om, at ikke alt det, der foregår i Irak, er godt, tværtimod foregår der også mange negative ting med terrorhandlinger, men det gør der også andre steder rundtomkring i verden.
Det, vi så kan vælge fra dansk side, er at sige
: Vi vil ingenting have med det at gøre, de må sejle deres egen sø - som hr. Villy Søvndal gør.
Eller man kan sige, som Dansk Folkeparti har gjort: Jamen nu har vi den situation, der er, og så må vi tage udgangspunkt i at hjælpe dem, som er i problemer, og så må vi sørge for, at de, der er fordrevne, de, der er flygtninge, de, der er kommet til Danmark, og som gerne vil tilbage, men ikke kan få lov til det, vender tilbage.
Det er noget af det, vi har skrevet fyldigt om i vores betænkningsbidrag.
Det er så ikke lykkedes SF at få skrevet noget ned om, hvad de mener, i betænkningsbidraget.
Det er lykkedes Det Radikale Venstre, og det er i øvrigt også lykkedes Enhedslisten og andre partier at skrive noget om, hvad man mener, og det synes vi da er godt, men jeg kan bare ikke forstå, at vi skal bruge Folketingets tid på at diskutere, at partier ikke tager ordet, når hr. Villy Søvndal udmærket godt ved, hvad Dansk Folkeparti står for.
Det er ærgerligt, at vi skal bruge tid på det, men vi kan godt gøre det, jeg skal nok svare på de spørgsmål, der er.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Tak til hr. Peter Skaarup, fordi det lykkedes ham at overvinde den der voldsomme uvilje mod at diskutere Irak, efter at det går skidt.
Det er jo bemærkelsesværdigt, så svært det er at få Dansk Folkeparti overhovedet til at vedkende sig det ansvar, som aldrig var blevet til noget, hvis ikke Dansk Folkeparti sammen med regeringspartierne havde kastet Danmark ud i den her krig.
Det er jo så ikke rigtigt, når hr. Peter Skaarup siger, at der ikke sker noget nyt.
Jo, der sker hele tiden noget nyt.
Det er en uges tid siden, at 41 mennesker fejrede et bryllup i Irak ovre imod den syriske grænse; det gik godt, indtil de blev bombet; så døde der 41 mennesker.
Det er bl.a. hr. Peter Skaarups ansvar, at sådan noget sker, for hr. Peter Skaarup har været med til at starte denne her krig, er med i besættelsesstyrken.
Der sker hele tiden noget nyt.
Derfor synes jeg, det er helt underligt, at et parti, der har så centralt et ansvar for at have ført Danmark i krig, vælger tavsheden.
Den blev altså brudt nu, men der skulle godt nok meget opfordring til.
Peter Skaarup (DF), 2004-06-02:
Nu er det jo sådan her i Folketinget, at man under førstebehandlingen klart fortæller: Hvad er det egentlig partiets holdning er?
Dukker der så noget nyt op, som man af den ene eller den anden grund ikke har haft fremme,
Dansk Folkeparti har brugt tid på meget klart at tilkendegive vores holdning i betænkningsbidraget, hvad SF i øvrigt ikke har, der er ikke en linje fra hr. Villy Søvndal og SF i betænkningsbidraget, men Dansk Folkeparti har afgivet et meget fyldigt betænkningsbidrag, hvor vi vejer forskellige argumenter for og imod det, der foregår i Irak i øjeblikket.
Ca. 40 linjer har Dansk Folkeparti skrevet i det betænkningsbidrag.
Kort fortalt handler det om, at vi synes, at der ikke er
nogen alternativer til, at Danmark fortsat yder en indsats, fordi vi mener, at danske styrker hver dag gør gavn i forhold til den irakiske civilbefolkning, noget, som hr. Villy Søvndal aldrig seriøst er gået ind i en snak eller debat om
, for hr. Villy Søvndal er bare imod.
Hvad med de mange ting, der trods alt er kommet i orden i det irakiske samfund, siden Saddam Hussein blev smidt af pinden?
Har hr. Villy Søvndal slet ikke observeret, at der faktisk sker fornuftige fremskridt for civilbefolkningen i Irak, at det bliver muligt - og det er også noget af det, vi har skrevet om i betænkningsbidraget fra Dansk Folkepartis side - at flygtninge kan vende tilbage til det område, de er flygtet fra, at det bliver muligt at få en række forsyninger op at stå, som aldrig har fungeret under Saddam Hussein og det styre, han stod for?
Det er, som om det går fuldstændig hen over hovedet på hr. Villy Søvndal og SF, hvad der egentlig er opnået af fremskridt.
Vi kan så alle sammen have et håb om, at terrorhandlingerne holder op, og at de terrorister, der har fundet et nyt hjemsted og gerne vil udøve terrorisme, stopper deres forehavende, men det er vi jo ikke herrer over, vi kan bare gøre, hvad vi kan for at stoppe det, der foregår, og for at sikre, at der kommer nogle fornuftige fremskridt.
Men hr. Villy Søvndal interesserer sig overhovedet ikke for det.
Hr. Villy Søvndal har åbenbart ikke læst betænkningen, hvor Dansk Folkeparti altså over meget lange stræk argumenterer for vores holdning.
Hr. Villy Søvndal og SF har ikke skrevet en linje i den betænkning, vi har afgivet
i Forsvarsudvalget.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Man skal jo altid være forsigtig, når man udfordrer de nærmeste venner til hr. Helge Adam Møller.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt, at vi har en debat af den her art, som ikke drejer sig om et hvilket som helst forslag, men om et forslag om at sende danske soldater ud i en forlænget operation med de risici, de løber, uden at det parti, der oprindelig sammen med hr. Helge Adam Møller og Venstre var med til at starte det her, overhovedet vælger ved andenbehandlingen under en 2 timer lang debat at tage ordet en eneste gang.
Men nu kan jeg se, at den dårlige samvittighed har nået Dansk Folkepartis udenrigsordfører, som nu er på vej herop, så debatten har jo på den måde nyttet; man kan alligevel pirke til det.
Helge Adam Møller (KF), 2004-06-02:
Se, alle, der er til stede i denne her sal, ved jo godt, at det, hr. Villy Søvndal lige sagde, ikke er korrekt.
Han angreb et parti, Dansk Folkeparti, for ikke at ville redegøre for deres stilling og ikke gøre klart, hvorfor de støtter det her forslag ligesom et stort flertal.
Men nu sidder der jo også hundred tusinde seere, og de kunne jo tro, at hr. Villy Søvndal helt undtagelsesvis fortalte noget, der var rigtigt.
Lad mig så minde om, at det her forslag var til første behandling sidste onsdag - det er altså nøjagtig 7 dage siden - og jeg hørte Dansk Folkeparti meget klart og meget tydeligt redegøre for sin stilling, og de gjorde det også i adskillige bemærkninger.
De har redegjort meget omhyggeligt under udvalgsbehandlingen og i betænkningen, så det er klart og tydeligt fastslået, hvad samtlige otte partier mener om det her forslag.
Så det er ikke fair, vil jeg gerne sige til hr. Villy
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
På mange måder er det jo en bemærkelsesværdig dag.
Nu forlænger et flertal styrkebidraget i Irak i den krig, som Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative valgte at Danmark skulle deltage i.
Der er kun ét parti, der indtil nu ikke har deltaget i debatten.
Jeg kan se, at Dansk Folkepartis forsvarsordfører nu er i salen - her tænker jeg på hr. Søren Krarup - og jeg kan se, at Dansk Folkepartis udenrigsordfører, og her tænker jeg på hr. Peter Skaarup, nu er på vej ind i lokalet.
Dansk Folkeparti er jo et af de partier, der ikke alene har ansvaret for, at Danmark kom i krig, men som også har ansvaret for besættelsen og i dag ansvaret for, at besættelsen forlænges i en situation, hvor der på grund af de amerikanske styrkers opførsel over for fanger og hårdhændede behandling af irakerne også er en større risiko for danske soldater, og det vil måske være rimeligt bare sådan af hensyn til almindelig anstændighed, at et parti som Dansk Folkeparti - jeg kan se, at udenrigsordføreren, hr. Peter Skaarup, nu er på vej helt herop, og jeg kan også se hr. Søren Krarup sidde dernede - der er villig til at tage så stort et ansvar, også er villig til at delagtiggøre offentligheden i, hvad det er for overvejelser, der ligger bag.
Nu har vi andre redegjort for vore synspunkter.
Jeg synes, det er imponerende, at et parti, der nu har sat sig ned med armene over kors, et parti, som har påført os en krig, som var bygget på løgne og bedrag, fortsætter en besættelse i en situation, hvor situationen bliver stadig mere skærpet, men vælger den arrogante holdning end ikke at redegøre for sit standpunkt.
Søren Gade (V), 2004-06-02:
Indledningsvis en lille forbrugeroplysning: Der er tale om, at der er overdraget 43 irakere til Storbritannien, og de 43 er alle løsladt, og den sidste blev løsladt medio maj.
Jeg er nødt til at sige igen, at vi jo har ført inspektioner med de pågældende tilbageholdte, vi har været ude på stedet, vi har sågar lavet en aftale med de britiske myndigheder om, at vi kommer på uanmeldte inspektioner.
Og jeg er nødt til at sige til hr. Søren Søndergaard, at vi ikke har fundet anledning til at bemærke noget omkring de tilbageholdte.
Det, vi har set, har været jævnfør Genèvekonventionen og den aftale, vi har lavet med de britiske myndigheder på stedet, og vi har ingen grund til at betvivle, at briterne følger den aftale, vi har indgået med de britiske myndigheder.
Det, jeg kan sige til hr. Søren Søndergaard, er følgende: Vi har ført tilsyn med de irakere, vi har overladt til britiske styrker.
Vi har ikke observeret noget, som ikke har været i henhold til Genèvekonventionen.
Vi har bedt de britiske myndigheder om at undersøge den episode, der var med vores to sygepassere.
Vi har ingen som helst grund til at tvivle på, at de britiske styrker behandler de tilbageholdte rigtigt.
Her var en episode, som skal undersøges, og briterne har sagt, at al information med hensyn til den episode vil blive stillet til vores rådighed.
Men det er jo meget svært for mig at stå her og give
hr. Søren Søndergaard en garanti, jeg har ikke selv været dernede, jeg har ikke gået rundt og hilst på de tilbageholdte, der har været i britisk varetægt, men vi har ingen indikationer af, at de ikke er blevet behandlet korrekt.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Jeg synes alligevel, det er imponerende, at hr. Helge Adam Møller ikke er i stand til at vise den respekt for kendsgerningerne, at han vil bekræfte, at hele SF's dannelse havde at gøre med opgøret imod, at ét land, nemlig Sovjet, ville diktere andre lande deres udviklingsmønster, og at det var derfor, SF blev dannet i 1958.
Det tror jeg at enhver der er optaget af historiske studier er opmærksom på, og måske hr. Helge Adam Møller også vil nå til den erkendelse på et tidspunkt.
Men det, jeg savnede fra hr. Helge Adam Møller, var: Synes hr. Helge Adam Møller, at han og højrefløjen har et problem i forhold til at have fostret typer som Saddam Hussein, der var en nær ven og allieret af det vestlige system op igennem 1980'erne?
Eller skal vi glemme alle de der ting, for at man kan få en så enøjet historieskrivning, at hr. Helge Adam Møller kan fortsætte med at blive rigtig vred, og måske også så vred, at han fuldstændig glemmer at tænke sig om i forhold til de historiske kendsgerninger?
Det sidste er jeg sådan set enig i, det der med, at det er godt, der er sommerferie, og jeg synes bestemt, at det er rart, der er ting, man kan samles om.
Men jeg vil godt spørge hr. Ulrik Kragh: Skulle vi ikke lade det være op til befolkningen at afgøre, hvad befolkningen synes?
Befolkningen er meget velorienteret om, hvad der sker, og også meget velorienteret om, at ikke en eneste central begrundelse, hr. Ulrik Kragh fremførte for at gå med i krigen, holdt vand, og jeg tror, det er grunden til, at befolkningen tager den stilling, den tager. Jeg bliver altså også næsten øm om hjertet, når jeg hører mennesker, der imod FN gik i krig, omklamre FN i et patetisk forsøg på at købe aflad for den krig, der aldrig nogen sinde var begrundet noget som helst sted i FN, tværtimod; det er en kendt sag, at der netop var et flertal i FN's Sikkerhedsråd, der ikke ville stemme for denne her krig.
Så jeg vil godt sige til hr. Ulrik Kragh: Vær lidt forsigtig med at omklamre FN.
Ulrik Kragh (V), 2004-06-02:
Hvor er det godt, at der snart er sommerferie for det danske Folketing, for når man hører en tale som den, hr. Villy Søvndal holdt for et øjeblik siden, ved en anden behandling, hvor vi har haft en grundig drøftelse under førstebehandlingen, så er det godt nok på grænsen til, hvornår befolkningen synes at nu bliver nok nok.
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal: Er det ikke på tide at finde en ny plade, en plade, der kan spille en melodi om, at man ønsker at tage et ansvar, og at man ønsker at gøre en forskel, en plade, der kan spille en melodi om, at når man har et ønske om, at FN skal være en central spiller, så bakker man op om FN?
Og dermed også, når FN siger i resolution 1511: ... vil så mange som muligt af medlemslandene hjælpe med at sikre situationen, så vi kan genopbygge et demokratisk og frit Irak.
Men hvor er SF?
Der er ikke vilje til ansvarlighed, og der er ikke vilje til at gøre en forskel.
Det er sørgeligt, men det er godt, det snart er sommerferie.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Jeg synes, hr. Per Kaalund er lidt forsigtig i vurderingen af de spanske socialister.
Der har jo været en voldsom hetz mod dem fra dele af højrefløjen herhjemme.
Jeg synes, det er flot, at et nyvalg betyder, at der også kommer en ny politik, og at et parti, der er gået til valg på at ophøre med at deltage i krig og besættelse og har en tilslutning fra over 80 pct. af den spanske befolkning, tager konsekvensen og står fast på sit standpunkt.
Derfor synes jeg, Socialdemokraterne er lidt valne i det her spørgsmål, på samme måde som jeg synes, hr. Per Kaalunds svar var meget nølende på spørgsmålet om en fælles EU-strategi.
Det synes jeg heller ikke FN-svaret var.
Hvad betyder en stærkere rolle?
Betyder det den fulde kontrol over økonomi, over politik, over militær, eller er det nok med hjørner, for at Socialdemokraterne vil føle sig tilfredsstillet?
Per Kaalund (S), 2004-06-02:
Spaniens stillingtagen er jo kendt af alle, men jeg mener, der er en forskel i Spaniens og Danmarks situation.
Danmark var direkte krigsførende og sendte direkte militær i de første aktioner, og dermed er vores position en anden end den spanske.
Med hensyn til den fælles EU-strategi er det vores håb, at EU kan tage sig sammen til at få en fælles strategi i forhold til Irak i hele den genopbygningsfase, der jo kommer til at strække sig over mange år.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Jeg er helt med på forskellen i det historiske udgangspunkt, nemlig at Socialdemokraterne og De Radikale ikke støttede krigen fra starten.
Men det, jeg synes må være afgørende at spørge de danske Socialdemokrater om, er, om man ikke synes, de spanske socialister traf en klog beslutning, dengang de kædede deres tilstedeværelse sammen med, at hvis der ikke var nået en aftale med FN inden en bestemt dato, så deltog Spanien ikke længere.
Det sker kun, hvis nogle er villige til at levere det nødvendige pres.
Det er jo ikke nok at sige, at FN skal ind i en stærkere rolle, vil jeg gerne sige til hr. Per Kaalund.
Det er ikke nok.
Det afgørende er, at FN kommer ind i den bestemmende rolle; det afgørende er, at FN kommer ind i en situation, hvor FN har den fulde kontrol og ikke kun får en smule mere, end de har i dag.
Jeg vil så spørge hr. Per Kaalund, om forudsætningen for Socialdemokraternes støtte er, at der er en fælles EU-strategi - sådan hørte jeg det - som alle EU-lande vil være i stand til at bakke op.
Er det en klar forudsætning fra Socialdemokraternes side?
Per Kaalund (S), 2004-06-02:
Efterfølgende har vi erkendt Danmarks rolle - Danmark blev ført ud i denne krig - som besættelsesmagt, og der har folkeretten nogle bestemmelser om, hvilke opgaver og pligter man har i den sammenhæng.
Vi noterer os, at der skal føres en fælles EU-strategi i Irak.
Det ligger også i vores stillingtagen, at vi kun ønsker at være til stede med dansk militær i Irak, såfremt vores tilstedeværelse er ønsket af den regering, der nu måtte komme i Irak.
Hvis vi ikke er ønsket der, så er der jo ingen grund til, at vi er der. Det er vores håb, at der snart bliver mere stabile forhold i Irak.
Villy Søvndal (SF), 2004-06-02:
Jeg tror ikke, hr. Helge Adam Møller ejer den genetiske evne, som f.eks. Powell har, til at sige: Jeg tog fejl!
Jeg tror, det er helt utænkeligt, at hr. Helge Adam Møller kan nå frem til den konklusion og sige den sætning, men sandheden er, at det hele jo byggede på fortielser, på fordrejelser, på usandheder.
Det var derfor, Powell i sidste uge sagde
: Jeg blev ført bag lyset.
Virkeligheden er, at hvis man havde villet, så kunne man have bygget den FN-styrke op, der var forudsætningen, og have ladet Blix afslutte det arbejde, han ikke fik lov til at afslutte, og man ville have konstateret, at en række af de argumenter, som hr. Helge Adam Møller også var med til at fremføre, da han stemte for krigen, var forkerte.
Argumentet om masseødelæggelsesvåben, argumentet om terrorforbindelse, argumentet om de drivende skyer, der ville komme ind over vore byer - alt sammen var forkerte argumenter.
Helge Adam Møller (KF), 2004-06-02:
Nej, det, der er sket, er, at der er nogle, der er blevet klogere.
Han kan kun sammenlignes med en Hitler eller en Stalin eller en Milosevic; det er jo op i den kategori, vi skal.
Men havde hr. Villy Søvndal haft magt, som han havde agt, så havde Saddam Hussein stadig væk siddet ved magten, og vi var ikke kommet længere, for nu siger hr. Villy Søvndal, at vi skulle have fulgt FN-sporet osv.
Lad mig minde om, at da den første resolution kom i 1991, fik han 6 uger til at opfylde resolutionen.
Der gik 132 måneder og 23 resolutioner!
Så hr. Villy Søvndal kunne rolig have taget ned og besøgt Irak, og den, der havde været hersker i dag, hvis det havde været hr. Villy Søvndals politik, der var blevet fulgt, var Saddam Hussein, og der havde stadig væk været det rædselsregime.