runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jo, men det, som jeg sagde i mit ordførerindlæg, og som også står i Strukturkommissionens betænkning, er, at det er meget nødvendigt, at der er en regional forankring af planlægningen.
Hvis det er sådan, at man kan putte flere ting ind i dem, naturbeskyttelsen generelt, sammenhængende vådområder, grundvandsbeskyttelse, større trafikanlæg, og så også gøre det juridisk bindende, fuldstændig ligesom Strukturkommissionen har sagt, så kan jeg sagtens se mange perspektiver i de regionale udviklingsplaner.
Men det, der jo er vigtigt at vi gerne skulle have ud af det her, er en forstærket planlægning, der kan sikre Danmark og sikre det åbne land i forhold til nogle af de udfordringer, vi står over for i de kommende år.
Det får vi ikke ud af det her, der får vi en svagere planlægning.
Og der synes jeg, det er synd og skam, at man ikke griber chancen, når den er der.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-31:
Det er jo dybt forstemmende at høre hr. Torben Hansen holde denne her dundertale imod det nye forslag til planlov og beskrive det, som om beskyttelsesniveauet bliver lavere, borgernes inddragelse bliver mindre osv. osv.
Nu er Socialdemokratiet jo glade for, at noget skal placeres i regionerne, og her ligger der jo altså et plankompleks, som regionerne skal tage sig af, nemlig de regionale udviklingsplaner.
De regionale udviklingsplaner skal jo være en paraply over kommunernes planlægning, og kommunernes planlægning må ikke stride imod de regionale udviklingsplaner.
De regionale udviklingsplaner er ikke bindende for kommunerne, men skal beskrive erhverv, bolig, kultur, infrastruktur osv.
Det er dog trods alt en opgave, som er vigtig for regionsrådene at påtage sig, og som er selvstændigt finansieret, og som er behandlet i loven og dermed giver regionerne en opgave.
Synes hr. Torben Hansen ikke, det er en god opgave for regionerne at løse?
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Jeg bemærkede jo, at man altså ikke, om man så må sige, er gået hele vejen.
Man lægger jo de regionale udviklingsplaner, som i min optik hverken er fugl eller fisk, for det binder jo ikke kommunerne til noget, men det er sådan en slags hyggebeskæftigelse, regionerne kan lave for sig selv.
De kan heller ikke påklage noget.
Og det undrer mig lidt, for det viser jo, synes jeg, at man godt har vidst, at hvis ikke man gjorde et eller andet, lagde noget på regionalt plan, så blev det her i virkeligheden en centralisering og ikke en decentralisering, og jeg tror egentlig, at både Venstre og De Radikale kunne blive enige om, at man gerne vil fremme en reel decentralisering.
Derfor er mit spørgsmål, for nu efterlyser hr. Vesselbo konkrete åbninger og spørgsmål: Kunne man forestille sig, at dele af planloven – jeg ved godt, at vi ikke kan flytte det hele, hvis jeg hører ordføreren ret – i hvert fald det, der vedrører det åbne land og naturen, den overordnede naturbeskyttelse, prøver vi at lægge decentralt, nemlig i regionerne?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Vores politiske opfattelse er, at det ligger bedst i det decentrale system.
Det er begrundelsen, og der er sådan set ikke andre begrundelser.
Torben Hansen (S), 2005-03-31:
Jo, men nu har vi jo en gang imellem herinde været enige om, at man skal forsøge at lave politiske løsninger på så vel et fagligt som et sagligt grundlag.
Det, som Venstres ordfører egentlig står her og siger, er, at der godt nok er nogle, der har sagt, at de sad i 1½ år og skrev om, hvad der er bedst for Danmarks udvikling på hele strukturreformens område lige præcis med hensyn til regionplanlægning –
jeg vil gerne citere fra betænkningen: »Det kan konstateres, at der er en række forhold, som tilsiger, at der uanset størrelsen af kommuner vil være behov for en regional planlægning«, og så kommer hele listen – og så får vi bare at vide, at det er et valg, som man har foretaget.
Det vil sige, at man rent faktisk har foretaget et politisk valg, som ikke på nogen som helst måde er fagligt eller sagligt funderet.
Skal det forstås sådan?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Jeg vil da gerne takke hr. Martin Lidegaard for at blive konkret i sine spørgsmål, men vi kan jo ikke stå og forhandle her.
Jeg vil da bare sige, at vi er åbne over for at forhandle om de forskellige ting i de forskellige love, også på planlovsområdet.
Jeg vil sige til hr. Martin Lidegaard, at det, jeg synes er centralt her, er, at man har fået de regionale udviklingsplaner, som ligesom hæver sig lidt op og giver nogle pejlemærker for, hvad der skal ske lokalt, men at det er det lokale decentrale led, der bestemmer, hvad man skal bruge arealerne til.
Det har vi fundet meget vigtigt.
Men jeg vil godt sige, at hr. Martin Lidegaard og De Radikale skal være hjertelig velkomne i forhandlingerne, og så må vi se, hvor langt vi kan nå.
Jeg synes, det er fint med nogle forslag.
Nej, det skal det ikke.
Men vi har taget det politiske valg, at vi ville gå konstruktivt ind i det her arbejde med at få lavet en kommunalreform.
Og sådan som jeg kan høre det, har Socialdemokratiet og hr. Torben Hansen valgt det modsatte, nemlig at sidde og sige: Vi vil ikke være med til noget som helst.
Hr. Torben Hansen er jo flere gange blevet bedt om at komme med nogle konkrete bud på, hvad Socialdemokratiet kunne tænke sig at komme med af ting, så man kunne komme til at stemme for denne her lovgivning, men det eneste, hr. Torben Hansen siger hele tiden, er: Vi vil ikke være med, for vi kan ikke lide denne her kommunalreform.
Det er jo en ærlig sag, men så sætter man sig også uden for indflydelse.
Men det har jo ikke noget at gøre med, at det, vi andre laver, ikke er fagligt og sagligt korrekt og i øvrigt godt politisk funderet, for det er det, der er tilfældet her.
Det har vi ikke hørt.
Vi har bare hørt tom kritik.
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg husker ikke hr. Eyvind Vesselbo som så uvenligt et menneske, så der må være et eller andet mellem ham og hr. Torben Hansen, men det er der jo ikke så meget at gøre ved, det kan jeg i hvert fald ingenting gøre ved.
Jeg vil nævne et enkelt eksempel for hr. Eyvind Vesselbo, som jeg synes at Venstre skulle gøre sig nogle overvejelser over.
Det drejer sig om de her VVM-undersøgelser.
En af de gode ting ved dem er jo, at man kan få undersøgt alternativer.
Ganske ofte vil det være uhyre fornuftigt at finde nogle alternativer, der fysisk er placeret uden for den kommune, hvor det oprindelige projekt ligger.
Det er jo ikke umiddelbart muligt med den ændring, man laver nu.
Og er det ikke et godt, konkret eksempel på, at indimellem ville det være meget fornuftigt at have et regionalt niveau?
Hvorfor kan man ikke gøre det i nogle tilfælde?
Er det i virkeligheden, fordi denne her aftale kun kunne laves med Konservative og Dansk Folkeparti, hvis man sørgede for, at regionerne stort set ikke fik noget indhold?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Hvis det ligger uden for kommunen, ligger det jo i en anden kommune, og så kan den kommune jo lave de undersøgelser.
Så jeg har lidt svært ved at se, hvad problemet egentlig er.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Det glæder mig meget, at hr. Jørn Dohrmann lagde stor vægt på, at regionerne altså har de her regionale udviklingsplaner, og at de får ganske stor betydning, hvis det står til hr. Jørn Dohrmann.
Jeg tænker på, at man f.eks. inden for naturbeskyttelse og åbent land måske kunne give planerne lidt flere tænder.
Man kunne eventuelt gå ind og kigge på, om amterne skal have mulighed for at spille sammen med kommunerne i forhold til at udmønte de her planer i praksis og kunne skubbe her og der, selv om hr. Jørn Dohrmann siger, at det økonomiske er helt afklaret omkring det her.
Det har jeg lidt svært ved at se ud af lovteksten, men det kan være, at hr. Dohrmann ved noget, jeg ikke ved.
Mit spørgsmål er egentlig et åbent og positivt spørgsmål: Er Dansk Folkeparti til at snakke med om, hvorvidt der måske kan lægges lidt mere ind i de her regionale udviklingsplaner, end der umiddelbart er lagt op til i forslaget?
Per Clausen (EL), 2005-03-31:
Jeg tør jo ikke garantere, at jeg er i stand til at oplyse problemet i dag for hr. Eyvind Vesselbo, men så må vi bruge noget udvalgstid på det.
Sagen er, at VVM-undersøgelserne skal laves i kommunalt regi.
Der laver man en undersøgelse af projekter, som ligger i kommunen – det må vi gå ud fra – men ganske ofte vil alternative løsninger på de fysiske ting, man snakker om i en VVM-undersøgelse, det kan være vejanlæg eller sådan noget, være at lave noget i en anden kommune.
Men kommunen er jo begrænset i sin VVM-undersøgelse af, at det er i ens egen kommune, man skal lave de her ting.
Hvis jeg har misforstået det fuldstændig, vil jeg gerne have det at vide, og så vil jeg vide: Hvad er alternativet i et sådant tilfælde til at overlade det til staten, for jeg forstod faktisk ikke, at staten automatisk overtog den slags opgaver?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Jamen så havde jeg jo forstået hr. Per Clausen rigtigt.
Men jeg mener ikke, at man skal have ret meget fantasi til at forestille sig, hvis der er to kommuner, der ligger ved siden af hinanden, og de har et problem, at så kunne de jo måske samarbejde om at få løst det her og få lavet en VVMundersøgelse både i den ene og den anden kommune.
Fordi der bliver færre kommuner, mener jeg da ikke, at der skulle være noget problem i, at de skulle kunne samarbejde også i fremtiden.
Der mener jeg, at to kommuner, der ligger ved siden af hinanden, velsagtens kan få et fornuftigt samarbejde – også tre kommuner eller fire kommuner, hvis der er noget, der bevæger sig igennem de fire kommuner.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-31:
Jeg kunne godt tænke mig at følge lidt op på hr. Torben Hansens spørgsmål med fare for at blive kaldt for ikkekonstruktiv og konservativ.
Det kan jeg forstå er det værste, man kan være, i miljøministerens mund.
Jeg er ikke spor forandringsbange, skulle jeg hilse og sige; jeg tror sådan set, at jeg er parat til at gennemføre flere større reformer af det her samfund, end Venstre i øjeblikket er, men jeg synes, det er fair nok at spørge: Hvad er egentlig begrundelsen – netop fordi Strukturkommissionen anbefalede det stik modsatte – af at lægge det ud i kommunerne?
Det er jo interessant for os at høre, og det er ikke for at genere hr. Eyvind Vesselbo, at jeg spørger til den politiske begrundelse, om jeg så må sige, for, at man ønsker at lægge planlægningen derud, hvor ingen af dem, der har kompetencen, altså hverken Miljøstyrelsen eller Strukturkommissionen eller andre, mener den bør ligge.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-31:
Tværtimod tror jeg selvfølgelig, det er for at få en dialog om de her ting, og det vil jeg også meget gerne have.
Hvis hr. Martin Lidegaard har nogle punkter i det her lovforslag eller i andre, som hr. Martin Lidegaard gerne vil fremme i forhandlingerne, er vi meget åbne.
Men svaret på spørgsmålet om, hvad det er, der har gjort, at det er landet, hvor det er landet, er, – og det var også det, jeg svarede hr. Torben Hansen – at vi gerne ser den kommunale struktur decentraliseret i så høj grad som overhovedet muligt, sådan at kommunerne får så meget indflydelse på lokalplanlægningen, som det overhovedet er muligt.
Og der, hvor der er nogle overordnede hensyn, ser vi gerne, at staten kommer ind.
Så har vi jo gjort det, og det må vel egentlig glæde hr. Martin Lidegaard og andre, der vil have det regionale led, at her er der også et regionalt indslag, nemlig med de regionale udviklingsplaner.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Det kan godt være, at hr. Mikkel Dencker er tryg ved situationen, men jeg synes ikke, der er kommet noget som helst fra skatteministeren, som giver grundlag for den tryghed.
Hvis vi kigger på de undersøgelser, der er lavet, kan vi jo se, at det kun er halvdelen af virksomhederne, som er i stand til at lave fyldestgørende dokumentation.
Nogle stikprøver, der er lavet, har medført ganske voldsomme forhøjelser, så der er al mulig grund til at tro, at der er meget mere at hente, hvis man sætter ressourcerne ind på det.
Men så er spørgsmålet jo, om man vil sige: Nå, skidt med at der er nogle, som slipper for at betale skat i Danmark år ud og år ind – eller om man vil sige: Det vil vi faktisk ikke finde os i.
Vi synes, det er rimeligt, at en almindelig lønmodtager betaler skat, og at bageren på hjørnet betaler skat, men vi synes sådan set også, det er rimeligt, at de allerstørste virksomheder betaler skat.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Men vil ordføreren så ikke give mig ret i, at der både kan føres penge ind i landet og ud af landet?
Det er jo ikke sådan, at pengene bliver ført ud af landet.
Nu er selskabsskatten jo oven i købet blevet sat ned, og det gør jo også, at det faktisk er lidt mere attraktivt at lægge sin aktivitet her i Danmark.
Så på den baggrund kunne man jo forestille sig, at der netop var en provenuneutralitet i det, der kommer ud af lovforslaget, så det ikke udelukkende er en beskatning eller en overskudsudførelse fra Danmark.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg tror i så fald, at hr. Jacob Jensen er det eneste medlem af det her Folketing, som ikke tror på, at der rent faktisk er penge at hente.
De økonomiske vismænd har anslået, at der er penge at hente; Skatteministeriet har anslået, at der er penge at hente.
Så derfor er den eneste grund til, at man kan ende op med nul på bundlinjen, vel at man er meget i tvivl om, om de redskaber, man har valgt at bruge, er kraftige nok.
SF deler til fulde den tvivl om, hvorvidt det her er barsk nok til at få fat i de her meget store og meget stærke virksomheder, som altså i årtier har formået succesfuldt at unddrage sig beskatning i Danmark.
Jacob Jensen (V), 2005-04-01:
Nu bliver der af ordføreren her henvist til, at lovforslaget lægger op til, som der står i bemærkningerne, at det er provenuneutralt, og det er man bekymret for.
Kunne ordføreren ikke give mig ret i, at formålet med lovforslaget netop ikke i udgangspunktet er at skulle sikre ekstra skattebetalinger, men at sikre en ordentlig dokumentation, og at det netop er det, lovforslaget lægger op til, sådan at man får den dokumentation og dermed for fremtiden sikrer, at det, der bliver betalt i skat, også er det, der skal betales i skat?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Lovforslaget har til formål at sikre, at alle, så vel private som selskaber, skal betale den skat, de er forpligtede til i Danmark og ikke via mellemregninger flytte fortjenesten.
Jeg er ligesom de tidligere ordførere skuffet over provenuet i lovforslaget.
Det manglende provenu kan måske være et udtryk for, at skatteministeren ikke mener, at det i dag sker, at der unddrages skattebetaling på grund af fusk i afregningspriserne, men det kan jo være et fejlskøn fra ministerens side.
Egentlig er det et positivt lovforslag, men i udvalget må begrundelsen for, at virksomheder med mellem 50 og 249 ansatte er fritaget, klarlægges.
Vi vil gå positivt til udvalgsarbejdet, og med nogle korrektioner i lovforslaget kan vi stemme for det.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
I dag behandler vi et forslag om at indføre bøder, og jeg er af den overbevisning, at sådan som bødeniveauet bliver, vil det være et rigtig godt redskab til, at virksomhederne ikke tør andet end at overholde reglerne.
Det er muligt, hr. Homann mener, at man i stedet skulle ansætte nogle flere medarbejdere til at kontrollere.
Vi kunne også have nogle flere politibetjente på gaderne, bare for at holde øje med om folk gik over for rødt lys.
Der er en holdningsforskel her, men jeg tror, at det, vi gør nu, er det rigtige.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Jeg har kun taget stilling til indholdet i det, EU kommer med, og det, EU kommer med her, er, at hvis vi vil have nogle regler, der kan beskytte os mod, at multinationale selskaber snyder i skat, skal vi også indføre akkurat de samme regler for de selskaber, der pr. definition ikke kan snyde i skat, fordi de kun opererer indenlands.
Det er da fuldstændig forrykt og i modstrid med al snak om, at vi skal undgå unødigt administrativt bøvl, at have et sæt regler vedrørende stop for snyd hen over landegrænserne, som også skal gælde for selskaber, der ikke har den mulighed for at snyde og derfor ikke behøver at have det samme regelsæt.
Det bør man altså kunne forstå.
Man kan ikke bare henvise til EU; den går altså ikke.
Vi må jo tage stilling til substansen, uanset hvor den kommer fra, og det tror jeg også Det Konservative Folkeparti synes.
Så vil jeg bare sige, at i den valgkamp, vi lige har været igennem, sagde i hvert fald alle de partier, jeg diskuterede det her med, at det er for galt, der ikke bliver betalt skat i det omfang, der skal betales skat, og at der skal ske noget.
Hele baggrunden for lovforslaget er jo også, at der skal ske noget på området, men er det så ikke lidt slapt at komme med et lovforslag, der ikke giver én ekstra krone overhovedet fra de multinationale selskaber, der ikke betaler skat?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Jeg er helt enig med hr. Frank Aaen i, at der skal betales skat af de overskud, der skabes her i Danmark, og det er også det, lovforslaget er med til at sikre.
Med hensyn til indholdet er det i virkeligheden meget mere administrerbart, at der er ens regler i EU.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Man kan forestille sig meget, især hvis man ikke er villig til at tage hårdt fat om de virksomheder, som år efter år, på trods af at de har en milliardomsætning, ikke har været i stand til at præstere at betale skat i Danmark.
Så jeg forstår godt, at hr. Jacob Jensen i sin angst for at lægge sig ud med nogle af de store virksomheder sagtens kan forestille sig, at det går lige op i det lange løb, og at vi ikke behøver at få nogle penge ud af det her.
Jeg tror helt ærligt ikke, der er mange mennesker i det her land, som tror på, at nogle af de største, mest magtfulde virksomheder i det her land, nogle af dem som har den største omsætning, som ikke har betalt skat i årtier, ikke, når det kommer til stykket, tjener så mange penge, at de kan betale bare lidt i skat herhjemme.
Det er SF’s udgangspunkt, at vi synes, at lønmodtagere skal betale skat, og vi synes, at selvstændige erhvervsdrivende skal betale skat.
Og så synes vi, det er dybt, dybt krænkende for retsbevidstheden og dybt, dybt krænkende for vores fælles velfærdssamfund, at nogle af de største virksomheder kan snyde sig uden om, og det har vi ikke tænkt os at acceptere.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
For at tage det sidste først vil jeg ikke stå her på talerstolen og afgøre, om det er en tilstrækkelig indsats at koncentrere ressourcerne i TP-centrene.
Men jeg mener, det er fornuftigt og tilstrækkeligt, at vi laver nogle regler, der sikrer, at der gives korrekt dokumentation for koncerninterne handler, og jeg mener også, som jeg også var inde på i min ordførertale, at forslaget ad åre vil vise sig ikke at være provenuneutralt.
Men lad mig lige slå fast, at formålet ikke nødvendigvis er at få sat en hel masse overskud til beskatning.
Formålet er, at tingene skal foregå korrekt, og forslaget her er et redskab til, at tingene kan foregå korrekt.
Om det så er forrykt, at der er forskellige regler for små virksomheder og store virksomheder, ved jeg ikke, for der bliver jo netop skabt ens forhold for alle virksomheder.
Jeg tror egentlig, hr. Frank Aaen tænkte på de indenlandske – jeg skal nok gøre det kort, fru formand – men vi er medlem af EU, og vi ønsker at følge EU-retten, og så er det her altså nødvendigt.
Længere er den ikke.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det er sådan set principielt underordnet, om Polar Is er omfattet af de nye regler eller ikke.
Det principielle er, at EU siger, at hvis vi vil have regler for Nestlé og Unilever, der er multinationale selskaber, skal akkurat de samme regler gælde for Polar Is, og det er jo det, der er forrykt.
Så vil jeg sige, at det er en vildfarelse; Danmark har ikke forskellige regler alt efter selskabernes nationalitet.
Forskellen er alene, at vi i dag har nogle regler, der gælder for multinationale selskaber, der handler hen over grænserne, fordi de i modsætning til ikkemultinationale selskaber, der ikke handler hen over grænserne, har mulighed for at flytte skat ud af landet.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor man synes, det er rigtigt og nødvendigt, at små danske og udenlandske ikkemultinationale virksomheder, der ligger i Danmark, skal have de samme regler som multinationale selskaber som f.eks. Coca-Cola, McDonald’s og Nestlé.
Det er mig komplet uforståeligt.
Så vil jeg lige spørge til sidst: Mener Det Konservative Folkeparti, at det er en tilstrækkelig indsats over for de multinationale selskaber, der ikke betaler skat, at gennemføre et lovforslag, der har et provenu på 0 kr. og altså ikke giver én eneste krone mere i skat fra de multinationale selskaber, der ikke betaler skat i dag?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
Så længe det modsatte ikke er bevist, er jeg egentlig overbevist om, at der er afsat tilstrækkeligt med ressourcer på det område.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Hvis vi tager provenuspørgsmålet først, og hvad regeringen har tænkt sig at gøre, vil jeg sige, at det netop er sådan, som jeg indledte mit indlæg her i debatten med at sige det var: Regeringen har faktisk taget en lang række skridt for at stramme op på kravene og kontrollen af transfer pricing netop for at sikre, at alle selskaber betaler den skat, de er pligtige til, i Danmark.
Jeg synes, det er dybt urimeligt, hvis nogle selskaber, som har en skattepligtig indkomst i Danmark, unddrager sig beskatningen, for det betyder, at beskatningen på alle andre selskaber er nødt til at være det højere, og at beskatningen på alle andre personer er nødt til at være højere, end den ville have været, hvis den korrekte skat blev betalt.
Derfor har vi et klart ønske fra regeringens side om at lave regler, der sikrer, at alle kommer til at betale den korrekte skat, og derfor er det, at vi har taget en række initiativer, hvoraf det her lovforslag er en del.
Hvad angår selskabsrevisionen, er det sådan, at vi har en stærk og dygtig selskabsrevision.
Vi er i gang med at lave en omlægning af ToldSkats virke, nemlig i forbindelse med den fusion, der skal være med de kommunale skatteforvaltninger, og vi vil naturligvis løbende sikre, at der bliver afsat de nødvendige ressourcer til at have en ordentlig ligning af alle selskaber, hvad enten det er små selskaber eller store selskaber.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
I 2003 blev der oprettet 114 sager, og i 2004 blev der oprettet 143 sager om godkendelse af transfer pricingændringer.
Det er naturligvis et antal sager, som dækker over en lang række virksomheder, der er blevet kontrolleret, men det er de her sager, der er blevet udvalgt til at få transfer pricing-afregningen ændret.
Så der har altså bare for 2003-2004 været en stigning i antallet af rejste sager på 23 pct., hvilket også viser, som jeg har sagt tidligere, at det her er et område, som regeringen har fokus på netop for at sikre, at der kommer til at ske en korrekt afregning af skatten, hverken mere eller mindre.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Hr. Mikkel Dencker ved vel også, at TP-ligningscentrene jo ikke omfatter alle de selskaber, som har transfer pricing-sager.
De største og de tungeste og de, man må forvente der er flest penge i, bliver jo lignet centralt i Told og Skats selskabsrevision, og hvad mener hr. Mikkel Dencker om ressourcerne her?
Skal vi ikke også sørge for at få sat lidt fokus på, hvordan det foregår med ligningen af de allerstørste selskaber i stedet for kun med de lidt mindre?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-04-01:
Da vi sidst havde en forespørgsel om sagen, lå der et bilag fra Skatteministeriet, der viste, at der var kontrolleret 186 virksomheder ud af disse 9.000.
Der var 50, som havde fejl, og hos disse 50 blev der lavet forhøjelser på 668 mio. kr.
Det er selvfølgelig stadig væk lige interessant at vide, hvor mange man kontrollerer hvert år, hvad forhøjelsen er på, i hvor mange tilfælde der bliver der forhøjet.
Og jeg spørger så skatteministeren: Vil ministeren sikre, at Skatteudvalget får oversendt en oversigt over, hvor mange der er kontrolleret, og hvor mange forhøjelser der bliver givet, sådan at vi kan følge med i, hvordan virkeligheden er på det her område?