Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-02-07:
Med dette lovforslag sikres et forbud mod direkte og indirekte forskelsbehandling på grund af race og etnisk herkomst.
Der er altså tale om en forbedret beskyttelse, der yderligere sikres ved regler om delt bevisbyrde og regler om godtgørelse, typisk altså en godtgørelse for ikke-økonomisk skade.
Endelig åbnes der adgang for, at Institut for Menneskerettigheder kan behandle klager over overtrædelse af forbuddet mod forskelsbehandling.
Det er vigtigt at anføre, at denne lovgivning skal betragtes som et supplement til den allerede gældende lovgivning og endvidere ses i sammenhæng med det lovforslag, som beskæftigelsesministeren har fremsendt om ligebehandling på arbejdsmarkedet.
Venstre støtter forslaget og udtrykker et fromt håb om, at loven viser sig ikke at være nødvendig.
Det bør naturligvis være en selvfølge, at der ikke er personer, der på grund af race eller etnisk oprindelse behandles ringere end andre i sammenlignelige situationer.
På den anden side skal det også fremhæves, at dette lovforslag, der har sit aktuelle udspring i et EU-direktiv, ikke betyder, at der skal være millimeterretfærdighed, eller at alle skal behandles ens.
Vi er ikke ens.
Men jeg går ud fra, at også modstandere af denne lovgivning er enige i, at der i Danmark ikke bør ske forskelsbehandling, der har sit udspring i den enkeltes herkomst eller race.
Med formuleringen om, at loven beskytter alle, indebærer lovens beskyttelse, at enhver enkeltperson så vel som gruppe er beskyttet af lovforslaget, altså også personer, der tilhører flertallet.
På samme måde er der med kravet om, at ingen må forskelsbehandles, klart sagt, at enhver skal overholde forbuddene.
Det er altså en total misforståelse at opfatte dette forslag som et krav til f.eks. forretninger om at behandle alle ens med hensyn til, hvem de vil handle med, eller at forslaget stiller krav til offentlige myndigheder om, at man skulle behandles bedre, fordi man tilfældigvis tilhører en bestemt race eller etnisk gruppe.
Derfor gælder den delte bevisbyrde også kun i de situationer, hvor de faktiske omstændigheder kan begrunde en formodning om, at der foreligger en sådan forskelsbehandling.
Endelig skal det nævnes, at Venstre deler den opfattelse, at det er det almindelige retssystem, der bør behandle overtrædelser af den kommende lov om ligebehandling, men vi støtter, at personer har adgang til at få undersøgt klager og kan henvende sig til Menneskeretscenteret, og at Menneskeretscenteret får lejlighed til at udtale sig om disse spørgsmål.
Men jeg vil godt sende en hilsen til Menneskeretscenteret og udtrykke håb om, at Menneskeretscenteret nu forstår at anvende denne lov, som den er tænkt.
Vi ser meget gerne, at Menneskeretscenteret gør sig umage for at forebygge anmeldelser og for at forebygge konflikter; at Menneskeretscenteret fremstår som en objektiv rådgiver og ikke som en politisk korrekt meningsdanner.
Det er da også værd at fremhæve i disse tider, hvor netop retsvæsenet er begyndt at diskutere mediation og mægling.
Så jeg betragter altså Menneskeretscenterets opgave
i disse sager som først og fremmest konfliktforebyggende.
Det ser vi frem til at centeret lever op til.
Med disse bemærkninger kan Venstre tilslutte sig forslaget.