runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2000-01-20:
Jeg har et kort spørgsmål til hr. Gjellerod, som jeg synes, det er meget vigtigt i hvert fald for SF at få afklaret.
Der er to punkter, der for mig at se strider lidt imod hinanden i det her forslag til vedtagelse.
Jeg læser hr. Gjellerods udkast sådan, at der åbnes for muligheden af at diskutere og gennemføre økonomiske sanktioner mod Rusland.
Sådan må man læse afsnit 2, hvor der står, at man opfordrer til at arbejde for iværksættelse af sanktioner, som EU, Europarådet, OSCE og FN anbefaler.
Og jeg må tilstå, at når man hørte ministeren før, så var det jo én lang afvisning af sanktionsmuligheden.
Jeg blev ret overrasket, må jeg sige, da jeg hørte udenrigsministerens redegørelse på det punkt. Jeg forstår ikke, at han så monumentalt afviste, at sanktionsmuligheden kunne komme ind i billedet.
Eller med andre ord: Betyder det her udkast til vedtagelse, at der lukkes for muligheden af økonomiske sanktioner, eller at der åbnes for muligheden af økonomiske sanktioner mod Rusland?
Peter Skaarup (DF), 2000-01-20:
Jeg synes, hr. Henning Gjellerod som ordfører for Socialdemokratiet i stedet for at diskutere alle mulige detaljer om, hvorvidt man kan pålægge Europarådets danske delegation nogle småting eller ej, burde forholde sig til det helt klare spørgsmål, som Dansk Folkeparti har rejst her, og som jo simpelt hen går på, om der ikke er et eller andet galt med Socialdemokratiets og regeringens holdning, når man i den grad har involveret sig i en krig i Kosovo med følger 5-10-20-50 år frem i tiden og nærmest overhovedet ikke løfter et øjenbryn i forhold til Tjetjenien.
Er der ikke et problem i, at man på den ene side siger, at nu gør vi en hel masse ting i forhold til Kosovo og på den anden side ikke vil gøre noget og stort set ingenting har gjort i forhold til Tjetjenien endnu. Og må jeg så ikke spørge: Er mord og lemlæstelse bedre i Tjetjenien, end det er i Kosovo?
Det må jo være den klare konsekvens, medmindre regeringen begynder at ændre signaler og siger: Vi gør altså noget ved det på det diplomatiske område.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-25:
Jeg må jo sige, at nu forstår jeg pludselig, hvorfor det ikke lykkedes for fru Birthe Rønn Hornbech at besvare det enkle spørgsmål, om man ville stemme for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, for det er jo i virkeligheden lykkedes Venstre og De Konservative at overtrumfe Dansk Folkeparti i ultrakonservatisme og hysteri.
Det er jo helt klart det, der var årsagen, og nu ser jeg billedet.
Man er simpelt hen i konkurrencen om at appellere til frygt og fremmedhad kommet til at overhale Dansk Folkeparti højre om med det forslag, man her har stillet, og det sætter jo sagen i relief.
Jeg behøver næsten ikke at spørge hr. Helge Adam Møller, om Det Konservative Folkeparti stemmer for Dansk Folkepartis forslag, for selvfølgelig gør man det, eftersom man selv har stillet et, der er endnu mere rabiat.
Man kunne jo vælge at sige nogle morsomheder om det, men det, vi er vidne til i dag, er faktisk ikke ret morsomt.
Det er skabelsen af en ultrakonservativ blok i dansk politik, men det giver da i hvert fald resten af partierne i dette Folketing den fælles opgave at gå imod dette galimatias.
Claus Larsen-Jensen (S), 2000-01-25:
Jeg har sådan set meget stor sympati for faste grænser og klare regler og konsekvens; det er ligesom i børneopdragelse.
Men der mangler en anden halvdel, som jo netop handler om, at der bliver givet nogle muligheder, at man bliver vist noget tillid, at man bliver taget alvorligt, at man får et ansvar, at man får nogle rettigheder, og at man har nogle pligter.
Det, jeg hører hr. Helge Adam Møller sige, er jo i virkeligheden, at man koncentrerer sig ensidigt om straffeforanstaltninger, altså at hugge til, når det er gået galt.
Det, vi sådan set er lige så meget optaget af, er den anden vej rundt: Hvordan undgår vi, at det går galt?
Derfor vil jeg gerne høre hr. Helge Adam Møllers og De Konservatives bud på: Hvad gør vi konkret i de områder i landet, hvor der rent faktisk er risiko for, at ikke mindst unge mennesker bliver inddraget i volds- og andre kriminelle handlinger?
Jeg mangler et samlet bud og vil gerne spørge, om De Konservative er enige i den indsats, som er foreslået fra regeringens side.
Jeg kan forstå på hr. Helge Adam Møller, at hovedforslaget egentlig er at nedsætte koncentrationen i visse boligområder med en meget stor koncentration af folk med udenlandsk baggrund, og så er alle problemer løst.
Det er da klart, at det i sig selv kan være et problem, men det andet er vel at få de pågældende områder til at fungere, og jeg er ikke helt overbevist om, at det nødvendigvis er den løsning, der løser alle problemerne.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er hr. Helge Adam Møller ikke enig i, at den respekt, som De Konservative ønsker at skabe hos unge mennesker, ikke nødvendigvis i alle tilfælde kun kan opnås ved straffeforanstaltninger, men rent faktisk også ved en række andre og mere positive tiltag?
Jeg håber, at man også set i relation til egne erfaringer med kontakt med unge mennesker kan konkludere det, og derfor vil jeg også gerne spørge: De mange forslag, regeringen er kommet med, og som jo netop handler om en konkret indsats - SSP, SSP Plus, indsatsen for truede grupper eller udsatte grupper af unge - er det noget, De Konservative vil lægge større vægt på, eller er det kun inden for straffeforanstaltningerne?
Lissa Mathiasen (S), 2000-01-25:
Jeg sad også og lyttede meget nøje til det, der blev sagt fra hr. Helge Adam Møllers side.
Der blev sagt, at nu skal der ske en udbygning af det forebyggende arbejde.
Jamen hvad er det rent konkret i de enkelte boligområder?
Hvilke konkrete muligheder er der set fra De Konservatives side ikke allerede taget fat i?
Så blev det sagt fra hr. Helge Adam Møllers side, at nu skal der konsekvens til, og nu skal der ske noget, første gang der bliver begået kriminalitet.
Jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller: Hvad er det egentlig i regeringens initiativer over for de utilpassede unge, De Konservative og hr. Helge Adam Møller er uenige i?
Er der ikke netop den konsekvens i dem, som bliver efterlyst?
Eller kan vi få helt konkret at vide, hvad forskellen er på det forslag, som socialministeren skal drage omsorg for, og det, De Konservative mener?
Helge Adam Møller (KF), 2000-01-25:
Først til hr. Keld Albrechtsen, der beskæftiger sig med både den ene og den anden vedtagelse: Den vedtagelse, Dansk Folkeparti har skrevet, er altså bortset fra et enkelt punkt, nemlig den kriminelle lavalder, en afskrift af det konservative partiprogram, som det har set ud de sidste 20 år.
Hvis hr. Keld Albrechtsen vil være med til noget fornuftigt, må hr. Keld Albrechtsen også meget gerne lægge navn til. Hr. Claus Larsen-Jensen spørger: Hvad har Det Konservative Folkeparti af forslag med hensyn til boligområder med mange sociale problemer, hvad enten det er med danskere eller indvandrere?
Det er vel i og for sig hip som hap, problemerne bliver ikke større eller mindre af det.
Jamen vi har jo lagt konkrete forslag frem, som desværre blev stemt ned her i salen for 2 år siden.
Det var vores store integrationsforslag, hvor vi ønskede at give kommunerne den mulighed, at hvis der i et særligt kvarter eller i et særligt boligområde eller i en særlig boligblok var et stort antal mennesker med sociale problemer eller med en anden etnisk baggrund, kunne kommunen med loven i hånden få lov til at sige: Her kan vi ikke have mere end 25 eller 30 pct. af den gruppe, for netop af hensyn til, at vi skal hjælpe mennesker, skal der helst være både stærke og svage.
Sætter man kun svage mennesker sammen, er det altså lidt svært for dem at hive sig selv op ved hårrødderne, sådan som vi meget gerne vil, og det forslag står stadig ved magt. Til fru Lissa Mathiasen om det forebyggende arbejde
: Det er utrolig vigtigt, og det var også derfor, jeg nævnte det som den første pind af de fem.
Fru Lissa Mathiasen spørger også om de utilpassede unge, og hvor vi er uenige i det, regeringen foreslår.
Jeg tror, det er 40 sider, og jeg har 20 sekunder til at svare på, men utrolig meget af det, der står i den rapport, er vi da enige i, meget enige.
Men jeg savner én ting, nemlig det, som har været en konservativ mærkesag i de sidste 10 år: at der også bliver mulighed for at gribe ind med nogle sanktioner, som en ung dreng på 12, 13 eller 14 år har respekt for.
Henrik Svane (RV), 2000-01-25:
Fru Birthe Rønn Hornbech talte om omsorgssvigt, og jeg tolker det i retning af, at det er vigtigt, at samfundet gør en målrettet indsats for at undgå omsorgssvigt, hvor den end måtte forekomme.
Når De Konservative nu går hånd i hånd med Venstre med hensyn til fasthed og stramninger og Venstres ordfører ikke havde nogen løsningsforslag til at gøre en målrettet indsats for den gruppe medborgere, der har nogle af disse problemer, vil jeg spørge, om hr. Helge Adam Møller på Det Konservative Folkepartis vegne her i dag kan fortælle Folketinget, hvilke forslag man har til f.eks. at undgå omsorgssvigt ved at give den gruppe medborgere bedre og mere direkte muligheder for adgang til arbejdsmarkedet.
Anne Baastrup (SF), 2000-01-25:
Somme tider er det meget rart at se tingene lidt i en sammenhæng.
Dengang hr. Helge Adam Møllers nye partiformand trådte til, var hans store udmelding, at der skulle være strengere straffe for tyveri, og jeg kan forstå, at nu skal der også være strengere straffe for grovere vold.
Hvordan er det egentligt samlet set, Det Konservative Folkeparti ønsker, at straffene skal være?
Er der én eneste forbrydelse, som Det Konservative Folkeparti ikke synes skal straffes strengere?
Skal den relative strafforhøjelse for tyveri, som hr. Bendt Bendtsen lægger op til, være større end den relative strafforhøjelse for grov vold?
Helge Adam Møller (KF), 2000-01-25:
Jeg er skuffet over justitsministerens indlæg, for jeg mener, justitsministeren har en så god hukommelse, at han udmærket godt ved, at forslaget her har været fremsat adskillige gange af De Konservative og Venstre.
Justitsministeren har selv behandlet det, og jeg har aldrig hørt det argument, at der skulle være tale om en nedsættelse af den kriminelle lavalder. Lad mig henvise til B 25, som blev fremsat den 27. oktober 1998.
Justitsministeren deltog selv i debatten i flere timer, og til slut stod der udtrykkeligt om ungdomssamfundstjeneste, som vi netop har sat i gåseøjne i vedtagelsen: »Det skal understreges, at forslagsstillerne ikke ønsker at sænke den kriminelle lavalder.
Frihedsberøvelse og andre foranstaltninger for unge under 15 år må ske med hjemmel i det socialretlige regelsæt.«
Det havde vi en lang debat om dengang for 2 år siden.
Hver eneste gang har vi fremhævet - og det ved justitsministeren godt - at vi ikke ønsker at sende de 12-, 13- eller 14-årige unge i fængsel, men ønsker nogle sanktioner uden for det kriminelle regi, som ikke er fængsel, men gør det muligt, at de unge kan mærke på deres krop, at de har begået noget ulovligt.
Vi er nemlig ligesom mange af de mennesker, der professionelt beskæftiger sig med disse unge, overbevist om, at den bedste måde at få dem ud af kriminaliteten er, at de på deres krop mærker, at den har nogle konsekvenser. Så det var en skuffelse, hr. justitsminister.
Frank Jensen (S), 2000-01-25:
Allerede ved behandlingen af B 25 tilkendegav jeg, at hvis, såfremt, ifald Det Konservative Folkeparti mente, at der skulle indføres ungdomskontrakter for unge under 15 år, ville det være det samme som en ophævelse af den kriminelle lavalder.
Jeg har svært ved at se, hvad forskellen er mellem det, som de to forslag fra henholdsvis Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti nu foreslår, men jeg ved ikke, om fru
Birthe Rønn Hornbech, som nu er kommet tilbage i salen, kan være med til at kaste lys over det, for jeg hørte fru Birthe Rønn Hornbech understrege meget kraftigt, at efter Venstres mening ligger den kriminelle lavalder fast.
Hvis det, som V og K tænker på i forslaget til vedtagelse - og det kan man så håbe - ikke er den ungdomskontrakt, som blev indført under den konservative ledelse af Justitsministeriet, men noget helt andet, ville det være rart at få kastet lys over det.
Det er en strafferetlig sanktion, og derfor er jeg nødt til at sige, at hvis vi ikke får en anden forklaring end den, hr. Helge Adam Møller har givet nu, har jeg meget svært ved at se andet, end at det er et ryk bort fra V og K's opfattelse af, at den kriminelle lavalder skal fastholdes.
Det vil jeg stærkt beklage, og jeg håber, det kan siges fra begge ordføreres side her i dag,
at der går grænsen stadig for V og K.
Helge Adam Møller (KF), 2000-01-25:
Jamen jeg ved ikke, hvor meget klarere justitsministeren vil have det.
Vi har skrevet i det forslag, som har været fremsat adskillige gange, vi har sagt under samtlige debatter, jeg sagde det for 2 minutter siden, jeg gentager det gerne, og jeg ved, at den holdning også er et enstemmigt Venstres holdning: Vi ønsker ikke den kriminelle lavalder sænket med så meget som én dag eller ét år i forhold til 15 år.
Kan jeg sige det klarere?
Vi ønsker det ikke!
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Ja, jeg er også lidt forundret over justitsministeren.
Jeg synes, der går for meget politik i, at man absolut vil pådutte andre noget, der ikke er sagt.
Vi har både dengang og nu omhyggeligt forklaret, at vi ikke ønsker den kriminelle lavalder nedsat.
Men det, der ligger i det her,
er naturligvis, at der er mulighed for sociale foranstaltninger, også af en vis tvangsmæssig karakter, for unge kriminelle under 15 år, selv om de formelt ikke kan straffes, og var det så ikke en idé at forsøge at fremme deres ansvarsfølelse ved at indgå en slags kontrakt? Vi kan da godt ændre ordet, hvis justitsministeren gerne vil have et andet ord, men meningen er da tydelig nok: unge mennesker under 15 år skal ikke drages til strafansvar, men derfor skal de da ikke være fuldkommen ansvarsfri og behandles som mennesker uden ansvar og dermed uden frihed og selvstændighed.
Frank Jensen (S), 2000-01-25:
Ingen er ansvarsfri, det er børn og unge under 15 år
heller ikke.
Men det er den kriminelle lavalder, der afgør, om man kan stilles for en dommer og dømmes efter strafferettens regler.
Sådan som jeg hører V og K nu, er den ungdomskontrakt, der tales om, ikke den ungdomskontrakt, vi kender i strafferetten i dag, hvor man stilles for en dommer og får et tiltalefrafald, som jo er en strafferetlig afgørelse, på vilkår af ungdomskontrakt.
Det er en ny ungdomskontrakt - sådan må jeg forstå det - inden for den sociale lovgivning, hvor socialministeren har hjemmel til at træffe foranstaltninger.
Der er også udstedt bekendtgørelser, der gør det muligt at anbringe børn under den kriminelle lavalder på en lukket social institution eller en anden form for social institution til socialpædagogisk opdragelse og påvirkning af adfærd og normer osv. Hvis det er det, der er tale om, er det bare et meget, meget, meget uklart forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Det er ikke det, De Konservative i sin tid fik vedtaget, og som under den nuværende regering er blevet gjort til en permanent sanktion, nemlig ungdomskontrakt, som politi og anklagemyndighed kan bringe i anvendelse, når der kan indgås en aftale med den pågældende unge og hans eller hendes forældre og de sociale myndigheder, hvorefter sagen kan bringes for en dommer.
Hvis det er sådan, tror jeg, vi er på vej tilbage igen, men så skal man bare lade være med at skrive det i et forslag til vedtagelse i Folketinget.
Det er bare med til at forvirre, ikke bare os her i Tinget, men også udenfor.
Jeg hørte både fru Birthe Rønn Hornbech, som nu har forladt salen, og hr. Helge Adam Møller sige på et tidligere tidspunkt i debatten, at det, der adskilte Dansk Folkeparti og de to store borgerlige partier, var spørgsmålet om nedsættelse af den kriminelle lavalder.
Den skulle efter Venstres og De Konservatives mening ligge fast. Når jeg så hører den konservative ordfører oplæse forslaget til vedtagelse fra de to pågældende partier, bliver jeg virkelig forvirret, for heraf fremgår det jo, at der skal være strafferetlige sanktioner for unge under 15 år, nemlig ungdomskontrakter.
Enhver ved - og i hvert fald ved Det Konservative Folkeparti det, for ungdomskontrakten blev indført under en konservativ justitsminister - at den er en strafferetlig sanktion.
Man bliver stillet for en dommer, man får et tiltalefrafald på vilkår af ungdomskontrakt.
Derfor er det for mig at se efterhånden kun et spørgsmål om kosmetik og ikke et spørgsmål om det reelle retspolitiske indhold, der adskiller Dansk Folkeparti fra Venstre og De Konservative.
Nu kan fru Birthe Rønn Hornbech jo ikke kaste lys over spørgsmålet, da hun har forladt salen, men jeg håber, at den konservative ordfører kan kaste lys over det.
Jeg vil være stærkt bekymret over en udvikling, hvor de to store borgerlige partier skrider længere og længere ud på højrefløjen, helt ud til det yderste højre, i et forsøg på at tilfredsstille det, man tror er et folkeligt krav.
Jeg vil gerne høre, om hr. Helge Adam Møller og også V og K er enige i, at man nu skal sænke den kriminelle lavalder.
Henrik Svane (RV), 2000-01-25:
Vi fulgte rådet fra indenrigsministeren, som sagde, at arbejdsmarkedet det første år, denne ydelse skulle bruges, endnu ikke viste sig rummeligt nok til at optage disse indvandrere og flygtninge på den måde.
Derfor blev den ændret.
Det er vi vældig tilfredse med.
De har jo netop »for modersmålet øre og for fædrelandet ild«.
Hvad vil Venstre gøre, for at få dem med ind på arbejdsmarkedet?
Jann Sjursen (KRF), 2000-01-25:
Det er vigtigt for mig at understrege i denne debat nu senest om konventionerne, at man selvfølgelig kan diskutere mangt og meget, men Kristeligt Folkeparti så vel som Venstre, også Venstre, har hidtil lagt vægt på, at vi i forbindelse med udlændingelovgivningen holdt os inden for konventionernes rammer.
Det har faktisk været Venstres synspunkt, og det har fru Birthe Rønn Hornbech også sagt fra talerstolen her i dag, så vidt jeg husker.
Jeg tillader mig alligevel at hæfte mig ved en, synes
jeg, lidt markant ændring i tonefaldet her i dag fra Ventres side.
Det er fair nok, når man diskuterer konventioner, men jeg håber, at hvis man vil det, adresserer man spørgsmålet
mere præcist, så vi ikke bare får sådan generelt, at konventionerne er bare liberale, og det gælder alt og alle osv., og det er dem, der er skyld i alskens ulykker her i Danmark.
Det har fru Birthe Rønn Hormbech i hvert fald ikke givet udtryk for hidtil, så det synes jeg er vigtigt at få understreget i debatten her i dag.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Jamen, det er utroligt, hvad Grundtvig kan blive brugt og navnlig misbrugt til.
Grundtvig siger, og det passer helt på Venstres ønsker om integration - »til et folk de alle hører, som sig regne selv dertil« - altså er solidariske over for det danske samfund - »har for modersmålet øre, har for fædrelandet ild«.
Det har man jo ikke, hvis man vil bevare sit dobbelte statsborgerskab og vil rejse hjem hele tiden.
Og hvad så med resten?
Det var dem, der ikke har for fædrelandet ild og for modersmålet øre, »... de er dragedukker, sig fra folket udelukker, lyse selv sig ud af æt, nægte selv sig indfødsret«.
Det er sådan set det synspunkt, der ligger til grund
for, at vi i Venstre siger, at der altså skal stilles nogle krav, man må være villig til at dyrke fællesskabet her i Danmark, man må vælge, hvor man hører til.
Så vil vi, jeg kan kun gentage det en gang til til hr. Larsen-Jensen, være med til på alle måder, der ikke er tvangsmæssige foranstaltninger, at få sluset unge ind på arbejdsmarkedet.
Det er og bliver den bedste kriminalitetsbekæmpelse, det er og bliver den bedste integration, det burde der ikke kunne være to meninger om.
Men jeg forstår, at fru Anne Baastrup foretrækker, at vi får en masse nye udlændinge, der er meget mere veluddannede og meget mere velfungerende, ind
, fordi Hans Skov Christensen ikke vil ansætte dem, der allerede er arbejdsløse i Danmark. Men det er så en ny politik fra SF, det skal jeg ikke blande mig i.
Og så vil jeg bare sige, at jeg pønser på at anlægge injuriesag mod hr. Keld Albrechtsen, der bliver ved med at snakke om, hvad jeg ikke tør.
Der er ikke ret meget, jeg ikke tør.
Lissa Mathiasen (S), 2000-01-25:
Man bliver jo helt glad, når man sidder og hører på fru Birthe Rønn Hornbech.
Når man hører udtalelser om vores integrationslov fra 1998, kan jeg forstå, den er god.
Betyder det også, at man fra Venstres side, fra fru Birthe Rønn Hornbechs side, har fortrudt, at man ikke stemte for den?
Men mere væsentligt - og det er det spørgsmål, jeg godt vil stille - betyder det, at man nu fra Venstres side er parat til at gå konstruktivt ind for at skabe en bedre integration af de mennesker, vi har her i dag?
Så kan jeg heller ikke lade være med at spørge
fru Birthe Rønn Hornbech i forbindelsse med de udtalelser, der er kommet her i dag om integration og om at komme ind på arbejdsmarkedet?
Hvor meget dækning har fru Birthe Rønn Hornbech egentlig?
For netop da vi sad og hørte på debatten, der foregik forud for den her forespørgselsdebat, hvor der var spørgetid til ministrene - der var i dag spørgetid til erhvervsministeren - kunne man høre fru Pia Larsen, hr. Kim Andersen og fru Charlotte Antonsen alle sammen meget klart give udtryk for, hvor negative de var over for det, fru Birthe Rønn Hornbech netop har sagt.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-01-25:
Jamen det er jo ved at være en bred debat, hvor Enhedslisten larmer over Venstre, og SF støtter Dansk Industris administrerende direktør.
Der er virkelig ikke rigtig styr på nogen ting længere overhovedet.
Det, som jeg godt vil have debatten tilbage til, er, at det ikke er frygt og fremmedhad, som hr. Keld Albrechtsen sagde, slet, slet ikke.
Denne debat drejer sig om indvandrervold og bandekriminalitet.
Og jeg skal så sige, at jeg synes, det var flot, at fru Birthe Rønn Hornbech i hvert fald ikke gjorde sig skyldig i citatfusk sådan som andre, der ellers burde være kyndige på bl.a. det her område.
De Radikale har gjort det tidligere med det samme citat. Men så vil jeg godt sige til fru Birthe Rønn Hornbech, som tør så forfærdelig meget: Tør fru Birthe Rønn Hornbech ikke fortælle, om man stemmer for eller imod det forslag til vedtagelse, som jeg fremlagde her, og hvor jeg ville tage den pind ud, som fru Birthe Rønn Hornbech ikke ville stemme for?
Jeg bliver da nødt til at få et svar på, om jeg skal ændre mit forslag til vedtagelse, da vi selvfølgelig ønsker så bred opbakning til vores forslag til vedtagelse som overhovedet muligt.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-01-25:
Jamen vi ved godt, at der er flere partier her i Folketinget, der ynder tvang.
Det undrer mig bare, at det nu også gælder De Radikale, og jeg kan kun blive ved med at gentage: Venstre har i sociale sammenhænge, i arbejdsmæssige sammenhænge, generelt i økonomiske sammenhænge altid sagt, at der er for mange på overførselsindkomster i Danmark, hvad enten de er danskere eller udlændinge.
Der skal ganske enkelt stilles større krav for overhovedet at komme på overførselsindkomster.
Det er det ene.
Dertil foreslår vi så et optjeningsprincip.
Vi kan, når vi ikke går ind for tvang, ikke andet end prøve at sætte debatten, pege på de ressourcer, udlændinge har, og prøve at gøre det lettere at konvertere
udenlandske uddannelser.
Vi vil ikke være med til tvang.
Og det er mere end citatfusk, det er direkte usandt, når man påstår, at mine partifæller i spørgetimen har sagt noget som helst andet. De har sagt præcis det, jeg siger nu: Venstre har jo aldrig været imod integration, tværtimod.
Og er der nogen, der har ført an - statsministeren bad om gode eksempler - så kan vi jo nævne Venstrekommunerne på Vestegnen og Farum Kommune, der tilsyneladende har gjort langt mere og har langt færre problemer end de socialdemokratiske kommuner.
Så kan man tage derud og se, hvordan man gør.
Hvordan man får folk i arbejde.
Det er jo lykkedes i de kommuner.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-01-25:
Retfærdigvis skal det vel også siges, at der er lidt forskel på antallet og ledighedstallene osv.
Men fru Birthe Rønn Hornbech mener ikke, at der burde være to meninger om, at de unge skal i arbejde.
Så kan jeg blot konstatere, at det er
der så tilsyneladende heller ikke to holdninger til i hvert fald hvad angår Venstre og Socialdemokratiet
Det er vi jo enige om.
Derfor er regeringen i færd med at gennemføre en række helt konkrete initiativer på beskæftigelsesområdet.