Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-06:
Jeg skal starte med at konstatere, at forespørgslen er rettet til statsministeren.
Jeg vil godt på Venstres vegne udtrykke stærk misbilligelse over, at det ikke passer statsministeren at være til stede her i Folketingssalen under hele debatten.
Det er ikke første gang, det sker, at vi her i Folketinget må efterlyse statsministeren.
Nogle gange dukker han så op, og nogle gange dukker han altså ikke op.
Det er en mangel på respekt for det danske Folketing, som er aldeles uacceptabel.
Jeg skal så, i modsætning til mine bemærkninger til statsministeren, takke forespørgerne for, at denne forespørgsel er blevet rejst, og at den udtrykkelig er blevet rejst for debattens skyld og ikke bare for at få vedtaget en alenlang udtalelse, sådan som Folketinget ellers har for vane.
Venstre har heller ikke noget ønske om, at debatten skal slutte med en vedtagelse.
Denne demokratiske kontrol er helt nødvendig, hvad enten vi taler om EU, nationale myndigheder eller kommunale myndigheder, men offentlighedsprincippet skal naturligvis afvejes over for f.eks. privatlivets fred. Der skal ikke gå så meget offentlighed i konkrete sager, at borgere afholdes fra at få deres ret hos en myndighed, fordi de slet ikke tør klage af angst for at blive hængt ud i pressen eller på den kommunale hjemmeside.
Det er naturligvis først og fremmest, som det også har været nævnt, Folketinget, der har ansvaret for, at offentlighed sikres gennem lovgivningen.
Men hvis befolkningen, der skal udøve retten til den demokratiske kontrol, ikke kan overskue lovgivningen, er den ikke meget værd.
Derfor er offentlighedslovgivning, som også justitsministeren var inde på, ikke blot et spørgsmål om, hvad lovgivningen skal indeholde, men et spørgsmål om lovkvalitet.
Jeg synes, det er lidt pinligt, at ikke engang Justitsministeriets lovafdeling f.eks. i forbindelse med behandlingen af den vanskelige lov om personoplysninger har været i stand til fyldestgørende at redegøre for forholdet mellem registerlovgivning og offentlighedslovgivning.
Vi finder i Venstre, at det er meget afgørende, at den demokratiske kontrol først og fremmest reguleres i selve offentlighedsloven, men vi er naturligvis enige i de bemærkninger, der er faldet om, at der kan være konkrete områder, hvor en anden ordning er mere hensigtsmæssig.
Men netop derfor vil en samlet redegørelse for området give Folketingets Retsudvalg mulighed for at vurdere, om fordelingen mellem bestemmelser i den generelle offentlighedslov og specialbestemmelser har været den mest hensigtsmæssige.
Med hensyn til offentlighed vedrørende selskaber og udlicitering og privatisering vil jeg gøre følgende principielle betragtning
: Når det drejer sig om myndighedsudøvelse, må borgernes mulighed for demokratisk kontrol - ved udlicitering og omdannelse til selskaber osv. - naturligvis ikke kunne unddrages. Men mange af disse omdannelser og udliciteringer og privatiseringer er jo ikke udtryk for myndighedsudøvelse, og når en virksomhed omdannes til et selskab og det er udtryk for, at opgaverne skal løses på markedsvilkår, så er det naturligvis en helt anden sag, og så henhører det under selskabslovgivningen.
Men det er jo sådan lidt blandet gods, og jeg synes, der er nogle af lovforslagene, hvor jeg er nødt til at sige, at det ikke er det, vi i Venstre forstår ved demokratisk kontrol.
Der er bl.a. tale om nogle love, hvor man har indført en slags gabestoksmodel.