runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Christiansen (DF), 2006-01-20:
Lovforslaget gennemfører jo endnu et EF-direktiv i dansk lovgivning og derudover en række andre ændringer.
Direktivet handler som udgangspunkt, som de øvrige ordførere også har været inde på, primært om, at man ikke kan befordre flere personer i en bil, end der er sikkerhedsseler til, dog med visse nationale fravigelser.
Det er en fornuftig lovændring, som er med til at øge sikkerheden og mindske antallet af trafikdræbte.
Det er der jo ikke nogen, der kan have noget imod.
En af undtagelserne er bl.a., at frem til 2009 må man godt befordre eksempelvis fire børn på bagsædet, selv om der kun er sele til de to; en regel, som jeg gerne havde set fjernet med det samme, for hvad skal man gøre?
Skal man trække lod mellem børnene?
Skal man til at prioritere mellem sine egne børn, hvem skal være fastspændt?
Som forælder vil jeg sige: Ikke nogen af delene.
af, at hvis man nu kører med to børn, som har sikkerhedssele på, men den ene løsner sin sele under kørselen, og man efterfølgende bliver standset af politiet, ja, så koster det et klip i kørekortet.
Men det gør det ikke for barn nummer fire, for der er jo kun sele til tre.
Så jeg synes, at det er noget lovmakværk, som vi måske kan prøve at kigge på efterfølgende under udvalgsarbejdet.
Til gengæld vil Dansk Folkeparti gerne have fritaget taxaer for, at det er chaufførens ansvar, at børn under 15 år er fastspændt.
Det er og bliver et forældreansvar efter vores opfattelse, at børn under 15 år er fastspændt.
Det er fornuftigt at fastspænde børn i taxaer og busser, vi siger ikke andet, men ligefrem at true et erhverv på levebrødet mener vi ikke er rimeligt.
Det synes vi heller ikke at læreren skal bøde for.
Der er det om taxaer, at de i stigende grad bliver brugt til kørsel med børn til skoler og andre institutioner i kommunalt og amtsligt regi, og der synes vi som sagt ikke, det er rimeligt, at chaufføren skal overtage forældreansvaret.
Så er der lovforslagets del om stramning af regler for personligt sikkerhedsudstyr, herunder reflekser, både hvad angår kvalitetsstandarder, salg og markedsføring.
Det synes vi er en rigtig god ting, da dårlige reflekser giver en falsk tryghed.
Som en naturlig opfølgning på, at vi nu også har fået større kommuner, gives der jo også mulighed for, at man på tværs af kommunerne kan samarbejde om parkeringskontrol.
Vi synes måske, det kunne være medvirkende til en mere rationel drift, når opgaven samles i større enheder.
Ganske fornuftigt.
Sluttelig er der sådan en lille sjov del af lovforslaget: man må ikke have hunde ved siden af sig, når man kører på knallert, er ridende eller i hestekøretøj.
Jeg kan ikke læse mig til nogen steder, at cykler skulle være omfattet af det.
Der gælder tilsyneladende helt specielle ting om cykler, det er åbenbart ikke så farligt at cykle som f.eks. at trække en hund ved siden af en hest.
Alt i alt er det et fornuftigt lovforslag, godt nok med mange elementer, men med forslag til småjusteringer kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Karsten Nonbo (V), 2006-01-20:
Jeg er glad for mange af hr. Kim Christiansens bemærkninger.
Jeg vil bare spørge med hensyn til det med mange børn på bagsædet.
Det er vel fornuftigt, at vi også tager det sociale hensyn, at en familie ikke skal splittes op i to biler, hvis vi vedtager det her lovforslag i løbet af et par måneder.
Men sikkerhedsmæssigt er vi enige om, at det ville være det bedste.
Kim Christiansen (DF), 2006-01-20:
Jeg er da fuldstændig enig med hr. Karsten Nonbo i, at det nok er nødvendigt, og det må vi så acceptere, for at en del ikke skal ud og skifte biler her og nu.
Jeg påpegede bare det ulogiske i det set i sammenhæng med andre ting i lovgivningen og lige sådan også sikkerhedsansvaret.
Men det er jo selvfølgelig stadig væk forældrenes ansvar, om de vil lade deres børn sidde fire i en lille bil eller købe en større bil.
Jeg er enig i, at det nok kræver en overgangsperiode.
Om taxachaufførerne vil jeg godt sige til hr. Karsten Nonbo, at taxachauffører, der kører kommunal skolekørsel, jo kan vælge i stedet for deres privatbil, hvor de har det her ansvar og dermed kan straffes på deres erhvervskørekort, at tage deres tipersonersbil i stedet, og så kan ungerne muntre sig og sidde uden at være fastspændte, for det er der nemlig givet dispensation til.
Det er derfor, jeg mener, vi måske på tværs af partierne alle sammen seriøst burde kigge på, om ikke vi kunne gøre det her lidt bedre.
Karsten Nonbo (V), 2006-01-20:
Allerførst synes jeg, der er grund til at glæde sig over den retning, som det går med hensyn til kvæstede og dræbte i trafikken.
Jeg synes godt, vi kan ønske hinanden tillykke med, at tallene i de sidste 4 år er faldet fra 460 til 430 til 365 til 335, som er det antal dræbte, vi nu er nede på, og antallet af kvæstede er faldet med ca. 1.000 i forhold til for 4 år siden.
Nu er det sådan, at der er mange i befolkningen, der synes, at vi er meget restriktive osv., og det har jo nok noget at gøre med, at det er lidt svært at sætte navne på dem, der ikke bliver dræbt, og alle mener jo, at de er udødelige i trafikken.
Så folk opfatter det nogle gange som restriktioner i stedet for at fryde sig over det lavere antal, men det synes jeg vi godt kan tillade os at gøre.
Så går vi i gang med det her lovforslag, som netop handler om yderligere sikkerhed i trafikken.
Der er nogle punkter, som egentlig burde være ret selvfølgelige, og som vi nogle gange kan spørge os selv, hvorfor vi dog ikke har fundet på for længe siden.
Bl.a. er det for mig et helt indlysende punkt, at et barn ikke i dag skal sidde fastspændt, når det sidder på skødet af en person, som sidder fastspændt.
Altså, sådan groft sagt oplevede jeg af og til, da jeg var ude i det virkelige liv i politiet, at forældre rent faktisk brugte deres barn som airbag, når barnet sad på skødet af dem i den her bil på gule plader, fordi de skulle aflevere barnet i dagplejen.
Så den bestemmelse er jeg glad for at vi får.
Det er for øvrigt et direktiv fra EU, som vi kan være glade for.
Der er også et par andre selvfølgeligheder.
Nu skal man have anbragt barnestolen således, at den airbag, der sidder i en bil, ikke kommer til at virke som en katapult for barnestolen.
Det er også ret nyttigt, mener jeg.
Så er der endelig forslag om, at børn under 135 cm enten skal anbringes i barnestole eller på selepuder.
En anden del af lovforslaget er, at man, hvad der også burde være selvfølgeligt, ikke må annoncere med materiale, altså sikkerhedsudstyr, som man i og for sig ikke må handle med.
Der er også en bemyndigelse til trafikministeren om, at trafikministeren ved anvendelse af bekendtgørelser kan fastsætte nogle personlige sikkerhedskrav, altså noget ekstra udstyr, enten for gående eller ridende.
Det er ikke sådan, at trafikministeren har noget på bedding, og han har da erklæret, at hvis han måtte have noget på bedding, så får vi en drøftelse af det, så vi ikke bare får en bekendtgørelse uden at vide noget på forhånd.
Det er vi også glade for.
Endelig er der en mulighed for, at en kommunal myndighed kan få en anden kommunal myndighed, altså nabokommunen, til at overtage p-kontrollørkorpset.
Dog kan man ikke frasige sig det myndighedsansvar, man har som kommune, det kan man ikke udlicitere.
Med de bemærkninger vil vi fra Venstres side absolut sige ja til det her lovforslag fra justitsministeren.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-20:
Jeg vil også godt tage udgangspunkt i det samme, som hr. Karsten Nonbo gjorde i sit indlæg, nemlig glæden ved, at til trods for at der kommer mere og mere trafik på vejene, går ulykkestallene heldigvis i den rigtige retning.
Der er jo mange ting i det her forslag, der også underbygger, at det er noget, vi gerne vil fortsætte med.
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at vi i Det Konservative Folkeparti går meget ind for det personlige ansvar, men der er heller ikke nogen tvivl om, at der er områder som her, hvor vi er nødt til at sige, at der er nogle rent sikkerhedsmæssige ting i trafikken, vi må sikre, at folk overholder, og der overtager vi så mere eller mindre det personlige ansvar.
Jeg tænker her på fastspænding af børn i bilerne.
Jeg synes, det er et utrolig godt forslag, at vi nu med den overgangsordning, som også er blevet nævnt, får sikkerhed for, at vi ikke har løse børn i bilerne.
Det er bl.a. legekøretøjer som små knallerter og den slags, der kan sælges og markedsføres, sådan som det er nu, men som ikke er lovlige i trafikken.
Der mener vi også, at det rent sikkerhedsmæssigt er en god ting, at man nu ligesom får lagt fast, at her må man hverken sælge eller markedsføre ting, der ikke lovligt kan anvendes.
Der ligger også nogle andre gode ting i det her forslag, som alt i alt må siges at være en samling elementer, der alle virkelig er gode for trafikken.
Der ligger også nogle rent praktiske ændringer i forslaget.
Alt i alt er det et forslag, som vi fra konservativ side fuldt og helt kan støtte.
Lene Espersen (KF), 2006-01-20:
Jeg vil sige til hr. Kim Christiansen om det med sikkerhedsudstyret, at det er noget, der løbende bliver godkendt, herunder også, hvilket sikkerhedsudstyr der skal være i busserne.
Der er jo en lang række momenter, der skal afvejes mod hinanden, og som man skal tage hensyn til her.
Til det andet spørgsmål om taxachaufføren vil jeg sige, at taxachaufføren hverken er dårligere eller bedre stillet end alle andre, der fører en bil.
Det vil sige, at der er præcis den samme færdselsmæssige risiko for en taxachauffør, som der er for alle andre førere, i at sikre, at alle er fastspændt.
Det overblik er noget, som jeg tror bl.a. erfaring og meget andet kan være med til at sikre.
Vi har i hvert fald synes, at det vil være vanskeligt at argumentere for, at en taxachauffør skulle have sværere ved at have overblik over førerkabinen end andre førere af et køretøj.
Man kan jo nærmest sige, at en taxachauffør, der trods alt har en bil som arbejdssted mange timer i døgnet, sådan set nok har et endnu bedre overblik end andre, når han fører en bil.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Kim Christiansen (DF), 2006-01-20:
Nu fik jeg ikke så meget svar på mit spørgsmål, nemlig om justitsministeren mener, at det er mere sikkert at befordre børn i en bus frem for i en personbil.
Da reglerne tilsyneladende er forskellige, må det jo være mere sikkert at fragte dem i en bus.
Så også sådan et lille sidespørgsmål: Mener justitsministeren ikke, at det kunne gå ud over trafiksikkerheden, hvis en taxachauffør af hensyn til frygten for at få et klip konstant skal sidde og kigge om på bagsædet for at holde øje med, om de børn, der sidder deromme, er fastspændte eller ej?
Det kunne jo også være et trafiksikkerhedsmæssigt problem.
Jeg mener, at det vil være formålstjenligt, hvis taxachaufføren som udgangspunkt kigger ud af forruden, når han kører bil.
Blot som indledende bemærkning: Det er ikke altid, at justitsministeren er så fremsynet og lader loven træde i kraft sådan på længere sigt.
Jeg kan da huske, at da klippekortordningen og den nye lovgivning om spirituskørsel, promillekørsel, trådte i kraft den 1. september, var der i hvert fald en del, som havde fået frataget deres kørekort med udsigt til at kunne generhverve det lidt tidligere end beregnet, som blev stillet i en meget dårlig situation, fordi det løfte bortfaldt.
Men det var bare en lille sidebemærkning.
Jeg vil gerne spørge justitsministeren, om justitsministeren mener, at de bløde trafikanter er bedre beskyttet i en tipersonersbus, som bliver brugt til skoletransport, hvor der ikke er pligt til at fastspænde dem, end de er i en personbil, hvis man eventuelt gav den samme mulighed for ikke at fastspænde dem.
Hvad er forskellen på at køre i en skolebus og køre i en personbil?
Martin Lidegaard (RV), 2006-01-20:
Jeg skal ikke trætte Tingets medlemmer med at gennemgå lovforslaget en gang til, men bare sige helt kort på vegne af De Radikales ordfører, der desværre ikke kan være til stede i dag, at Det Radikale Venstre kan støtte forslaget, der jo går ud på at styrke færdselssikkerheden på forskellig vis.
To kommentarer til den debat, der har været indtil nu: Vi tror ikke, at det er mangel på god vilje fra forældrene, der gør, at de nogle gange – om jeg så må sige – sætter barnet forrest som en form for airbag, som Venstres ordfører var inde på, men vi tror, at det nogle gange er mangel på viden, og derfor tror vi, det er helt afgørende, at det lovforslag, der ligger i dag, bliver bakket fuldt op af en oplysningsindsats for den nye lovgivning.
Vi har haft den diskussion før, om vi samtidig med, at vi beslutter den her slags lovgivning, også sætter penge af til den.
Det gjorde vi i gamle dage.
Det har ikke været tradition nu, og derfor kunne det være spændende at høre, om ministeren kan love os, at der bliver sat et beløb af til at sikre, at folk også får at vide, hvordan reglerne er, og at der er en grund til, at reglerne er, som de er, om jeg så må sige.
Det tror jeg der skal til for at få den rigtige gennemslagskraft.
Vi glæder os jo som alle andre over, at antallet af ulykker og dødsfald falder i øjeblikket i Danmark.
Der er jo ingen tvivl om, at det skyldes den mere stramme lovgivning på området.
Det skyldes også bedre skiltning.
Det eneste, jeg savner for alvor i det her lovforslag, er det lille forslag om at få indført en automatisk fartkontrol på motorvejene, som vi har drøftet mange gange, og som jeg er sikker på vil have en yderligere gunstig effekt i den rigtige retning.
Karsten Nonbo (V), 2006-01-20:
Som næstformanden sagde, er det et spørgsmål om, at Lovtidende overgår fra papirform til elektronisk form.
Det kan vi i Venstre helt tilslutte os.
Driftsudgifterne bliver oven i købet halveret.
Og så er det justitsministeren, der skal stå for driften, og hun har indtil videre vist sig særdeles driftssikker, så vi kan helt tilslutte os lovforslaget.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
Jeg vil ikke begive mig ud i her fra talerstolen at stå og opremse rækken af de steder, hvor der er brugerbetaling i sundhedsvæsenet, men jeg vil blot konstatere, at i Det Konservative Folkeparti har vi ikke nogen planer om at indføre yderligere brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Vi mener, det er passende, som det er på nuværende tidspunkt.
Men det er heller ikke os, der har rejst problematikken omkring brugerbetaling, og det var derfor, jeg stillede spørgsmålet før til Socialdemokratiets ordfører.
Lone Møller (S), 2006-01-24:
Fru Helle Sjelle siger, at det ikke er nødvendigt at lave alverdens analyser.
Og fru Helle Sjelle sagde også tidligere i debatten i spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, at det da måtte være rimelig simpelt at finde ud af, hvordan man nu skulle flytte rundt på de der brugerbetalingsområder.
Jeg vil gerne bede fru Helle Sjelle som sundhedsordfører for De Konservative om at fortælle mig, hvilke områder der i dag er brugerbetaling på.
Det må fru Helle Sjelle jo vide, når nu det er rimelig simpelt.
Jeg vil glæde mig til at høre fru Helle Sjelles svar.
Birthe Skaarup (DF), 2006-01-24:
Det er da rigtigt nok, at der i det her land er nogle, der har en bedre uddannelse end andre.
Men vi er hele tiden gået ind og har kigget på, at alle grupper i det her land skal have en bedre uddannelse.
Vi har en lavere arbejdsløshed nu, men når jeg taler frit valg, og hvem der bruger frit valg, så er det da rigtigt, at mange af dem, der er bedre uddannede, bruger det her område.
Der er det, at det behandlende sundhedsvæsen skal yde den indsats, som det faktisk er blevet pålagt, nemlig at alle skal have oplysninger og vejledning om: Hvordan bruger vi det her sundhedsvæsen optimalt?
Det er også tidligere blevet sagt, at det er derfor, vi har lavet patientkontorer og vi har skabt kontaktpersoner rundtomkring.
Det har vi i hvert fald i vores parti me get stor sympati for, og det tror vi på også hjælper den gruppe.
Helle Sjelle (KF), 2006-01-24:
Det er naturligvis et paradoks, at vi bor i et af verdens rigeste lande, men samtidig oplever en forskel i sundhedstilstanden mellem de forskellige befolkningsgrupper og oplever, at de grupper, der i forvejen har det sværest, også er de mest udsatte, når det gælder sygdomme og usund levevis.
I Det Konservative Folkeparti mener vi derfor, at det er vigtigt, at vi er meget opmærksomme på, hvad det er for udfordringer, vi står over for i vores sundhedsvæsen.
Derfor er vi også af den opfattelse, at det er nødvendigt med en bred indsats, som fokuserer på mange forskellige sider af ulighed og sundhed, men vi mener ikke, at det ligefrem er nødvendigt at nedsætte en kommission, der så skal komme med alverdens analyser og forslag til, hvordan vi får gjort noget mere ved det her.
For os er det mere hensigtsmæssigt at fortsætte det gode arbejde med at forbedre vores sundhedsvæsen og nedbryde den negative sociale arv.
Regeringen har efter vores opfattelse allerede taget en række skridt i retning af at reducere den helbredsmæssige ulighed i befolkningen.
Først og fremmest kan nævnes rapporten »Sund hele livet«, hvor reduktionen af ulighed i sundhed er et af de overordnede mål, ligesom rapporten også retter fokus mod behovet for en særlig indsats over for udsatte grupper.
Samtidig har regeringen allerede iværksat en række initiativer mod særlig udsatte grupper.
Arbejdet er således efter vores opfattelse allerede i gang.
Når det drejer sig om det hotte emne brugerbetaling, vil jeg gerne her slå fast, at vi Konservative mener, at der skal være fri og lige adgang til sundhedsydelserne i Danmark.
Vi er f.eks. imod tanken om at indføre brugerbetaling hos egen læge.
Det skal være muligt for den enkelte at benytte sin egen læge, i det omfang vedkommende har behov for det, uden at det skal påvirke den enkeltes økonomi.
Det giver den tryghed, som vi mener at den enkelte har krav på.
Vi mener dog ikke, at løsningen er en omstrukturering af frit valg-ordningen, men at det handler om at hjælpe og informere den enkelte om vedkommendes muligheder.
Samlet set mener vi således, at regeringen allerede gør en stor indsats for at fremme sundheden i alle befolkningsgrupper, og vi mener derfor ikke, at der er et behov for at nedsætte kommissioner og udvikle strategier for at komme problemet til livs.
Vi støtter derfor ikke forslaget.
Birthe Skaarup (DF), 2006-01-24:
Der er opnået så mange gode ting i denne regerings tid, og vi i Dansk Folkeparti har støttet det meget – også frit valg.
Der er blevet opereret mange, mange flere patienter end hidtil, og det er altså ikke kun de bedst stillede, der er blevet opereret.
Vi har lavet mange ting vedrørende kronikere, og det er den ældre del af befolkningen.
Det er også mange af dem, der ikke har sørget for at forebygge i tide.
Når jeg siger, at vi ikke vil støtte kommissionen, som De Radikale foreslår, så er det, fordi vi hellere vil bruge vores penge aktivt til, at vi får hele den del af befolkningen med, der måske ikke omfattes af det, som fru Charlotte Fischer nævner, og bruge de sundhedsydelser på netop dem, der er i lavindkomstgruppen.
Det er et mål, vi har med at sidde i det danske Folketing.
Det er derfor, vi har et mål ved hver evig eneste finanslovforhandling om at prøve på at påvirke, at de svage i vores samfund får det bedre.
Charlotte Fischer (RV), 2006-01-24:
Det er jo rigtigt, at formelt har alle lige muligheder.
Jeg forstår bare ikke, at man ikke er interesseret i reelt at finde ud af, hvem det er, der bruger det frie valg, og det er jo egentlig det, det her handler om.
Det handler om, at vi ikke har den viden i dag, vi ved faktisk ikke, hvor stort et problem det er, og perspektivet er jo altså, at vi udvider det frie sygehusvalg næste år ved at skære grænsen ned til en måned, så der kommer mere af det.
Det kan være fint nok, men vi ved ikke, hvordan det virker, og det synes jeg er mærkeligt man ikke vil finde ud af.
Så ville jeg bare lige spørge kort til brugerbetaling på tandområdet.
Skal jeg forstå Dansk Folkepartis ordfører sådan, at man stiler mod at finde en anden model for brugerbetaling inden for voksentandplejen, som ikke medfører mere brugerbetaling, men som medfører en omlægning inden for rammerne af voksentandplejen?
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-24:
Det var mig lidt uklart.
Det stod mig klart, at Dansk Folkeparti ikke ønskede mere brugerbetaling.
Om Dansk Folkeparti ønskede mindre, blev sovset lidt ind i, om der også var penge til forskning og gigtbehandling og sådan nogle ting, alle sammen vigtige elementer.
Men egentlig stillede jeg meget konkret spørgsmålet: Ønsker Dansk Folkeparti at afvikle brugerbetalingen?
Lad mig så prøve at stille et nyt spørgsmål: Ønsker Dansk Folkeparti som et skridt i den rigtige retning – i Enhedslistens optik i hvert fald – at afvikle brugerbetalingen for lavindkomstgrupperne i samfundet, førtidspensionisterne, pensionisterne, kontanthjælpsmodtagerne osv., dem, der generelt har lave indtægter?
Kunne man forestille sig, at det med hensyn til tandlægebesøg, medicintilskud osv. osv., faktisk var gratis for dem at modtage medicin, gå til tandlæge, modtage psykologhjælp osv.?
Birthe Skaarup (DF), 2006-01-24:
Egenbetalingen, som den ligger i øjeblikket, ligger udmærket.
Jeg sovsede ikke noget ind før.
Jeg gjorde bare opmærksom på, at vi kan se nogle grupper i det danske samfund, der måske ikke har så mange penge, og det er dem, vi er gået ind og har hjulpet, for at deres økonomi kan forbedres.
Vi betaler en hel del over skattebilletten, og det gør vi kollektivt, men det er da fuldstændig rigtigt, at der er kommet nogle beregninger over, at hvis man tager alt med inden for det danske sundhedsvæsen – og her taler jeg om medicintilskud og alle mulige andre ting – så er Danmark faktisk et af de lande i Europa, der har den højeste egenbetaling.
Derfor skal vi bestemt heller ikke have mere.
Nu er det jo sådan, at vi betaler over skattebilletten til vores sundhedsvæsen, og når jeg siger, at den egenbetaling, vi har i øjeblikket, ikke skal forhøjes, så er det det, Dansk Folkepartis politik går ud på.
Vi prøver med vores finanslovforslag og med den indflydelse, vi har på finansloven, at gå ind på de områder, som vi synes er relevante, og det kan være nogle forebyggelsesområder.
Nu har vi eksempelvis senere et punkt på dagsordenen om slidgigt, hvor vi også har været med til at bevilge nogle penge til forskning i slidgigt.
Vi har også set det på mange andre områder.
Jeg tænker på ældrecheck, jeg tænker på, at vi løfter den del af befolkningen, der ikke har råd til så meget, f.eks. førtidspensionister, og i hele debatten om influenzavaccinationer går vi jo også ind og hjælper en del af den befolkning, som vi ikke tror har penge til det her.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-24:
Det er lige for at følge op på det, fru Lone Møller stillede spørgsmål om.
Ordføreren præciserede rigtigt nok – sådan lød det – at Dansk Folkeparti ikke ønskede mere brugerbetaling.
Meget enkelt spurgt: Ønsker Dansk Folkeparti mindre brugerbetaling?
Er Dansk Folkeparti indstillet på, at vi skal afvikle brugerbetaling i det danske sundhedssystem?
Birthe Skaarup (DF), 2006-01-24:
Nu har Dansk Folkeparti jo ikke været med til at indføre al egenbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Jeg vil lige nævne medicintilskudsreglerne, som blev lavet, og det tror jeg nok Socialdemokraterne var med til, men vi ønsker ikke mere brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Det, vi vil gå ind at se på, er hele tandlægeområdet, og vi er i gang med at udrede, om tilskuddene ligger rigtigt i forhold til det, borgeren betaler.