Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Kristendemokraterne vil have børnene sat på dagsordenen i forbindelse med dette års finanslovforhandlinger.
Det har vi også gerne villet de foregående år, hvor vi har forhandlet finanslov med den nuværende regering, men i år tror vi i hvert fald, at det bliver muligt at sætte det tema på dagsordenen, dels på baggrund af den regeringsrokade, der har fundet sted, som har ført til oprettelse af et Familieministerium, som vi vil hilse velkommen, og dels fordi der allerede nu fra regeringens side er lagt op til forhandlinger om fire gange 100 mio. kr. til forbedringer for børn i de kommende år.
Men uanset at vi må sige, at temaet i år bliver sat på dagsordenen, er der lang vej igen.
For et er, at temaet er på bordet, noget andet er, hvilke midler regeringen har sat af, og hvilket indhold man ønsker at give den pulje, de midler, som bliver afsat til forbedringer for børnefamilierne.
Vi finder hverken, at de 100 mio. kr., der er afsat hvert år de næste 4 år, eller det indhold, nemlig at de sidste 25-30 kommuner skal med på en pasningsgaranti, er det indhold, man skal give børnene og deres forældre, hvis man for alvor vil flytte noget for børnefamilierne.
Vi finder ikke, at det er interessant at spendere 100 mio. kr. på en pasningsgaranti.
Det kan selvfølgelig være godt nok i sig selv, men det mener vi at kommunerne selv må tilvejebringe uden indgreb fra Folketingets side.
Derimod må det være Folketingets opgave at være med til at skabe muligheder for, at forældre kan få mere tid sammen med deres børn.
Det er det, børnefamilierne først og fremmest efterspørger.
Forældre har brug for at få tid til at være sammen
med deres børn i forbindelse med sygdom.
Det er det, vi lægger op til i det forslag om at oprette en tidskonto for forældre, som de kan trække på f.eks. i forbindelse med børns sygdom, eller når man ønsker en lidt længere orlovsperiode end det, som den fleksible barselorlov giver mulighed for.
Det er det, vi ønsker at sætte fokus på i forbindelse med dette års finanslovforhandlinger.
Hvis vi skal tage fat på daginstitutionsområdet, så synes vi, det er vigtigt at tale om bedre kvalitet i pasningen end længere åbningstider eller for den sags skyld en pasningsgaranti for alle kommuner, sådan som regeringen lægger op til.
Vi ønsker også, at man får indført modulordninger for betalingen af det ophold, som børn har i daginstitutionerne, og så vil vi gerne have, at Folketinget beslutter sig for, at alle virksomheder skal udarbejde en familiepolitik på arbejdspladsen.
Det er nogle af de ideer, vi bringer med, når der bliver kaldt til forhandlinger specielt om den del, der vedrører børn og familier i relation til finanslovforslaget for 2005.
Vi håber, at vi kan sætte ord og ikke mindst handling bag nogle af de ideer, som den tidligere socialminister og nuværende familieminister er kommet med i løbet af det sidste års tid, hvor det faktisk er blevet til en hel del løse ideer og højttænkning i pressen - så meget, at det næsten må siges at være sådan, at nok har vi fået en familieminister, men altså også en minister for forbrug af tomme løfter på familieområdet.
Det vil vi have ændret på, når regeringen for alvor kalder partierne sammen til at forhandle på det her område.
Vi skal have et rammeløft, og vi skal have et andet indhold.
Et andet område, som vi ønsker at prioritere i forbindelse med dette års finanslovforhandlinger, er integrationsområdet.
Vi synes, at det grundlæggende er vigtigt at få hævet starthjælpen og introduktionsydelsen til kontanthjælpsniveau, så vi ikke klientgør dem, der i dag er på starthjælp og introduktionsydelse.
Så vil vi gerne være med til at løfte de socialt belastede boligområder.
Vi synes, at det er nødvendigt, at der bliver sat flere penge af til den opgave, end regeringen - ret skal være ret - har afsat.
Det kan være med til, at vi får løst nogle af de problemer, der er i relation til integration.
På social- og sundhedsområdet synes vi at der er flere ting at tage fat på.
Vi vil godt pege på, at der efter vores opfattelse er et slip i forhold til den indsats, der er nødvendig på handicapområdet, når det gælder tilgængelighed.
Vi vil også godt hjælpe regeringen og måske ikke mindst - jeg havde nær sagt Dansk Støtteparti - Dansk Folkeparti, som jo støtter regeringen.
Når jeg kom til at fortale mig, er det, fordi jeg kom til at tænke på hospiceområdet, som jo har været et fokusområde - det skal de have - for Dansk Folkeparti, men hvor man jo hvert eneste år, når vi begynder på en ny finanslovdebat, må konstatere, at det, som man fik aftalt med regeringen forrige år, altså ikke var godt nok.
Og sådan har det også været i år. Den sag må bringes på plads.
Mennesker, som er døende, har ikke tid til at stå på venteliste og har ikke tid til at vente på, at det for alvor lykkes for Dansk Folkeparti og regeringen at nå frem til noget.
Så der tilbyder vi os gerne med hjælp.
Vi vil også godt have sikret parrådgivning, som kan være med til at få parforhold repareret, så man måske kan undgå skilsmisse, eller så man kan vælge at blive skilt på et mere afklaret grundlag, end man måske ellers ville have gjort, ikke mindst til gavn for børnene.
Vi synes, at man skal forbedre i stedet for at have den nuværende ordning.
Vi vil også godt være med til at give folkeskolen et løft.
Det lykkedes ikke på det helt generelle plan i forhold til det folkeskoleforlig, regeringen har indgået.
Men vi synes, især når det gælder lærernes efteruddannelse og også det at udvikle lokalt tilpassede - og vel at mærke lokalt tilpassede - evalueringsinstrumenter, at der er brug for og også burde være forståelse for hos regeringen, at her skal der gives et nøk, før vi når i mål. Miljøområdet har været et vigtigt tema i denne her debat og af god grund. Dels synes vi også, det er vigtigt, at vi får annulleret de besparelser, som regeringen har pålagt miljøministeren at gennemføre næste år, dels synes vi også, at debatten må handle om mere end det. Vi synes, det er vigtigt at få sat fokus på den vedvarende energi, som vi ser som en styrkeposition for Danmark, ikke alene set i et miljømæssigt perspektiv, men faktisk også i et erhvervsperspektiv.
Her burde vi gå nye veje og sætte flere penge af, så vi kan få udviklet nye VE-teknologier, der kan blive lige så store succeser som det, vi f.eks. har oplevet på vindmølleområdet. Vi vil godt have, at man også ser specielt på brugen af biobrændstof og får diskuteret det i relation til de rammedirektiver, der er givet på det område i en EU-sammenhæng.
På kulturområdet synes vi at det er beskæmmende at konstatere, at de beskæringer, regeringen gjorde sidste år,
for så vidt angår portostøtten, har ramt skævt.
Det står desværre nok ikke til at gøre fuldstændig om igen, men man kan dog sætte et plaster på såret ved at forøge den kompensationspulje, som var aftalt i den sammenhæng, til uge- og månedsblade.
Vi mener, at det beløb, der blev afsat af regeringspartierne og Dansk Folkeparti sidste år, er for ringe til blot at lappe på nogle af de skader, man gjorde sidste år.
Endelig vil jeg nævne udviklingsbistanden, som jo for os er en vigtig sag.
Det Konservative Folkepartis ordfører er jo tidligere i debatten blevet spurgt, hvornår man når en smertegrænse for Det Konservative Folkeparti i den sammenhæng, og hr. Lars Barfoed har jo indrømmet, at der er en smertegrænse, og at den nås.
Hvis regeringens fastfrysning af ulandsbistanden, som kun vil blive reguleret med pristallet, bliver videreført i de kommende år, vil vi om føje år ramme de 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten.
Vi synes, det vil være vigtigt, ikke bare fordi vi skal holde os pænt over det tal, men også fordi der er god brug
for den danske bistand i forhold til, at vi kan være med til at få andre lande til at øge deres andel, så vi kan nå 2015-målene, at vi retter op her
Og vi har afsat 1,5 mia. kr. i alt i vores finanslovudspil til det.
Det er i øvrigt et finanslovudspil, som er fuldt finansieret.
Jeg skal ikke nævne alle indtægts- og finansieringsforslagene her, men blot for god ordens skyld nævne, at vi i vores finanslovudspil også har indregnet indtægter for en PL-regulering af ejendomsværdiskatten, af den grønne arveafgift, af vægtafgiften og også af registreringsafgiften.
Dermed har jeg jo sådan set også sagt, at Kristendemokraterne ikke er til sinds at følge skattestoppet fuldstændig til dørs - for nu at sige det mildt.
Vi vil dog ikke rette op på de konsekvenser, der har været af skattestoppet så langt som til dato, men vil altså fra næste år regulere disse skatte- og afgiftssatser, som jeg her har nævnt, med pris- og lønudviklingen, sådan som vi gør det for en lang række andre afgifter og for den sags skyld også for indkomstskatten.
Regeringen har som de tidligere år lagt op til, at der kan forhandles, også på trods af skattestop, om delforlig.
Vi har også noteret os, at regeringen i år har lagt særlig vægt på at invitere partierne bredt og måske især Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne til at indgå delforlig.
Vi vil selvfølgelig ligesom de foregående år gå fordomsfrit til forhandlingsbordet med henblik på at få forbedret regeringens udspil, også på de delområder, som man har tænkt sig at lave delaftaler på, og især er vi selvfølgelig forhåbningsfulde med hensyn til, at man på familie- og børneområdet kan nå videre.
Men det kræver, som jeg sagde indledningsvis, at regeringen så også er villig til at drøfte både rammer, altså størrelsen af, hvor meget der skal gives mere til børnefamilierne, og så hvilket indhold man får givet de rammer.
Der er stadig væk en god vej at gå, før man når - på det område så vel som på andre områder - et aftalegrundlag, som kan virke attraktivt for Kristendemokraterne. Men som nævnt: Delaftaler vil vi kunne indgå med regeringen, og vi ser således frem til at få konstruktive drøftelser i gang om de temaer, som regeringen har bragt på banen, og som passer os bedre i år, end de har gjort de foregående år.