runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 1997-11-04:
Det vigtigste ved dette lovforslag er udvidelsen af muligheden for at deponere biologisk materiale af enhver art, altså også levende organismer, og da vi i princippet er imod patentering af det levende liv i det hele taget, er vi selvfølgelig også imod dette lovforslag.
Patentering af levende organismer fører nemlig til, at et firma kan holde andre fra at benytte eller forædle organismer, som naturen har frembragt, og det er en misforståelse at tro, at det kun er de ændringer, som firmaerne selv har udført, som patenteres.
Konkret viser det sig nemlig, at der er mange gamle danske grønsagssorter, som ikke uden videre kan forædles, fordi de i dag ejes af frøfirmaer.
Og vi ved også, at befolkningen i de tropiske lande på grund af patentering fratages retten til at benytte mange af deres egne dyr og planter.
Og gensplejsning er jo også en del af problematikken, for også her udtages der jo patenter, som er så omfattende, at andre afholdes fra at benytte sig af naturens skatkammer.
Og den måde at stjæle dele af naturen på og gøre dem til et grundlag for økonomisk gevinst er vi ikke tilhængere af at hjælpe med til.
Så selv om det i den forbindelse selvfølgelig er et beskedent lovforslag i forhold til, hvad der ellers er vedtaget, vil vi i konsekvens af vor generelle holdning ikke støtte forslaget.
Kim Behnke (FP), 1997-11-04:
Ministeren skal bestemt have tak for dette lovforslag, hvormed der foretages en række nødvendige moderniseringer.
For vi ved jo, at der i vore dage kræves meget omfattende dokumentation for de patentansøgninger, der indleveres, og derfor kan det altså være en stor lettelse, at dette kan gøres elektronisk.
Men hvad der ikke står så meget om i forslaget eller dets bemærkninger, er, hvordan holdningen til den elektroniske aflevering er hos de andre europæiske medlemmer af Den Europæiske Patentorganisation.
Er det sådan, at det anerkendes, når tingene afleveres elektronisk i Danmark?
Og er der andre af landene, som også er gået over til den elektroniske aflevering? Vi skulle jo nødigt bringe en dansk virksomhed i den situation, hvor den tror sig på sikker grund, når der er sket en elektronisk aflevering, men hvor det så viser sig, at der samtidig i bogform er indleveret en patentansøgning i München, for hvilken af dem kom så først?
Det står der ikke så meget om, og nogle gange kan det jo blot være et spørgsmål om timer, der afgør, hvem der kom først med en patentansøgning, og derfor vil jeg godt have, at ministeren forholder sig til det problem.
Endelig har jeg en anbefaling til ministeren i forbindelse med, at denne elektroniske afleveringsmulighed nu skal etableres.
Jeg læser nemlig forslaget sådan, at det ikke kun drejer sig om, at man kan aflevere en diskette, som tingene ligger på, men at man også kan sende det over f.eks. Internettet eller på anden vis.
I bemærkningerne til lovforslaget er det gjort gældende, at Justitsministeriet er blevet bedt om at vurdere, om en vedtagelse af denne lovændring vil kunne kræve fem sjettedeles flertal i Folketinget.
I den forbindelse kan jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Og skulle udvalgsarbejdet resultere i, at der alligevel er et krav om fem sjettedeles flertal, vil Fremskridtspartiet medvirke til at fremskaffe de fem sjettedele.
Kjeld Rahbæk Møller (SF), 1997-11-04:
Ja, så ryger der endnu en lille stump af dansk suverænitet, idet tilladelsen til at udlevere og deponere biologisk materiale i forbindelse med europæiske patenter med virkning for Danmark ikke længere skal gives af de danske patentmyndigheder, men af den fælleseuropæiske patentmyndighed i München.
Men det får os nu ikke til at gå imod forslaget, for det er faktisk en ret, som ingen nogen sinde har brugt.
I det hele taget drejer dette forslag sig jo blot om en række pragmatiske ændringer af lovgivningen om intellektuelle rettigheder, som vi kan støtte.
Vi støtter altså lovforslaget.
Elisabeth Ehmer (KF), 1997-11-04:
Da den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke har mulighed for at være til stede i Folketinget i dag, skal jeg på vegne af Det Konservative Folkeparti fremlægge vores synspunkter: Lovforslaget indeholder en tilpasning af patentlovgivningen, så der bliver mulighed for at indlevere dokumenter i elektronisk form til Patentdirektoratet, og i tilknytning hertil en bemyndigelse til ministeren til at fastlægge retningslinjer for den elektroniske kommunikation. Hertil kommer en række mindre ændringer, som primært er begrundede i ønsket om at tilpasse de danske patentregler til de seneste ændringer i den europæiske patentkonvention.
Endvidere foreslås det, at kun Den Europæiske Patentorganisation får kompetence til at udlevere deponeret materiale til tredjemand vedrørende europæiske patenter eller patentansøgninger.
Hidtil har også Danmark kunnet bekræfte eller certificere en anmodning om udlevering vedrørende europæiske patenter med gyldighed for Danmark
, men denne adgang har efter oplysningerne i lovforslagets bemærkninger ikke været brugt i praksis. I Det Konservative Folkeparti anser vi det for vigtigt hele tiden at sørge for, at lovgivningen moderniseres i takt med bl.a. den teknologiske udvikling og udviklingen i det internationale samarbejde, og derfor er vi i udgangspunktet positive over for ministerens bestræbelser for med dette forslag at modernisere patentlovgivningen.
Men vi vil under udvalgsarbejdet dykke nærmere ned i detaljerne og herunder studere de mange høringssvar, og vores endelige stillingtagen til de enkelte elementer i forslaget vil afhænge af udvalgsarbejdet, som vi deltager i med åbent sind og med en positiv grundindstilling som udgangspunkt.
Jacob Buksti (S), 1997-11-04:
Socialdemokratiet er enig med ministeren i, at testpanelet er et godt redskab i arbejdet med at lette virksomhedernes administrative byrder.
Vi støtter derfor også arbejdet med at produktudvikle testpanelet, så dets arbejde bliver mere brugbart i lovgivningsprocessen.
Vi er imidlertid også enig med ministeren i, at der er problemer forbundet med testpanelets arbejde, og dermed også i, at det ikke vil være hensigtsmæssigt at gøre testpanelet til en obligatorisk vurderingsinstans i forbindelse med erhvervsrelevant lovgivning, således som Venstre og De Konservative foreslår med dette beslutningsforslag.
Det betyder imidlertid ikke, at Socialdemokratiet ikke er optaget af at lette de administrative byrder for virksomhederne mest muligt.
Vi arbejder faktisk meget seriøst med det, også på baggrund af den dagsorden, Folketinget vedtog med et meget bredt flertal den 30. april i år, hvorefter regeringen forpligtede sig til at lade samtlige relevante lovforslag indeholde en opgørelse af, hvor meget mere/mindre arbejde loven og de deraf følgende regler giver virksomhederne.
Venstre og De Konservative søger imidlertid med dette og andre forslag at skabe det indtryk, at de især er optaget af at lette virksomhedernes administrative byrder, mens regeringen ikke gør noget alvorligt ved problemerne.
Det er imidlertid ikke rimeligt, og det er heller ikke rigtigt.
For det første må man til V's og K's generelle bemærkninger om deregulering og lettelse af administrative byrde spørge: Betragter V og K alle regler som administrative byrder og alle byrder som bøvl? Gør man det, nedbryder man retssikkerheden og åbner mulighed for ny skattespekulation og omgåelse af reglerne.
Men urimelige og unødvendige regler og byrder må naturligvis afskaffes.
: I hvilken udstrækning skal sådanne meningsmålinger, som der jo er tale om, være afgørende for Folketingets arbejde, og hvornår skal Folketinget i givet fald se bort fra testpanelets vurderinger?
Som gamle Hørup sagde: »Intet over og intet ved siden af Folketinget.«
Vil en obligatorisk anvendelse af testpanelet ikke betyde, at høring af erhvervsorganisationerne må afskaffes, eller hvad skal der ske, når meningerne strider mod hinanden? Og endelig for det tredje: Hvordan kan det være, at Venstre og De Konservative i deres store iver for at lette virksomhedernes administrative byrder ikke ville lytte til virksomhederne og deres repræsentanter i forbindelse med gennemførelse af den ekstra ATP-opsparing for nylig?
Hvorfor insisterede V og K på en model, der med sikkerhed vil skabe kaos, og som vil betyde maksimalt administrativt bøvl for virksomhederne?
Hvorfor?
Måske handler det slet ikke om lettelser af de administrative byrder, men om noget helt andet.
Der er i hvert fald ikke sammenhæng i V's og K's politik på området, og i stedet for billige politiske markeringer på området skulle man hellere gå med i det arbejde, som faktisk foregår.
Socialdemokratiet afventer regeringens initiativer om fornyelsen af testpanelet, og vi kan derfor ikke støtte forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 1997-11-04:
Det overordnede formål med denne lovændring, nemlig at sikre de administrative forbedringer, som en øget anvendelse af informationsteknologi kan medføre, kan vi selvsagt kun være enige i, for det ligger jo helt på linje med de initiativer, som vi selv har taget og har arbejdet for, så det kan vi naturligvis kun have plusord tilovers for.
Herudover indeholder lovforslaget så en række mindre, tekniske ændringer, som det nok vil være mest hensigtsmæssigt at se nærmere på under udvalgsarbejdet, og jeg skal derfor indskrænke mig til en principiel tilslutning til det mere overordnede princip om de administrative forenklinger.
Pernille Sams (KF), 1997-11-04:
Jeg kan svare hr. Jacob Buksti meget præcist: Vi valgte den ordning, fordi vi sagde nej til Socialdemokratiets ønske om forøget bruttoskat for befolkningen.
Det ønskede vi absolut ikke.
Vi ønskede en reel opsparing, og derfor endte det så, som det gjorde - for at skåne folk for en forhøjelse af bruttoskatten.
Sonja Mikkelsen (S), 1997-11-04:
Dette lovforslag kan vi fra Socialdemokratiets side anbefale til vedtagelse.
For det første bliver det muligt at indlevere dokumenter i elektronisk form til Patentdirektoratet, og det er helt klart i tråd med regeringens IT-politik, som vi fra Socialdemokratiets side bakker op.
Et andet element i forslaget vedrører den måde, som man kan beskrive sin opfindelse på, og hvor man her får mulighed for ikke bare at beskrive den med ord, men rent faktisk også at indlevere f.eks. det biologiske materiale - hvis det er det, der er tale om at man søger patent på - og det er en følge af den ændring af patentkonventionen, som vi tidligere har tilsluttet os her i Folketinget, og det medvirker vi gerne til at også at gennemføre her i Danmark.
Endelig er der ifølge forslaget mulighed for, at Patentdirektoratet også kan tilbyde de serviceydelser, som det på nuværende tidspunkt kan gøre med hensyn til patenter, varemærker og brugsmodeller, på mønsterbeskyttelsesområdet, og det er vi helt indstillede på.
På samme måde som vi er indstillede på at imødekomme ønsket om en ændring af kravet med hensyn til indleveringstidspunktet, sådan at man nu også kan bruge tidspunktet for indleveringen af brugsmodelansøgningen som egentligt indleveringstidspunkt.
Med disse få bemærkninger skal jeg anbefale lovforslaget til hurtig vedtagelse.
Jan Trøjborg (S), 1997-11-04:
Jeg skal forsøge at runde af af hensyn til manges øvrige program for dagen.
Der er jo heller ikke så mange tilhørere, der løngere er opmærksomme på debatten.
Men jeg vil gerne sige til fru Sonja Albrink og hr. Svend Erik Hovmand, at regeringen har fremlagt sit notat og har fremsat konkrete forslag til initiativer, der kan lette virksomhedernes administrative byrder.
Det er omdelt til Folketinget, og jeg vil gerne anbefale, at man gør sig den ulejlighed at studere ideerne og forslagene, idet der i disse forslag indeholdes nogle elementer til en revolution og lettelse af de administrative byrder for virksomhederne, og jeg tror nok, det kunne være formålstjenligt, hvis vi koncentrerede os om konkrete forslag, der kunne lette virksomhedernes administrative byrder.
Det er nemt at tale om testpanel osv. og flere administrative byrder, men at gøre noget konkret ved at lette virksomhedens administrative byrder er straks betydeligt vanskeligere, og jeg vil påstå, at det er betydeligt vanskeligere for både regeringen og oppositionspartierne at finde de rigtige forslag hertil.
Jeg har nu fremlagt en lang række initiativer, som gerne skulle udmøntes i praktisk handling,
og jeg vil påstå, at hvis de gennemføres, som der er lagt op til, er der tale om noget, der minder om en revolution af hverdagen for især de små og mindre virksomheder i Danmark.
Pernille Sams (KF), 1997-11-04:
Med formandens tilladelse er jeg nødt til at tage ordet efter hr. Jacob Bukstis meget gunstige signalement af, hvordan regeringens samlede erhvervspolitik havde virket.
Blot for referatets syns skyld synes jeg i hvert fald ikke, det kan stå uimodsagt, specielt ikke når man ser på nogle af de andre objektive forhold.
Jeg konstaterer bare, at siden Nyrupregeringen trådte til i 1993, det ved vi jo alle sammen, lagde man med skattereformen en linje, hvor man hvert eneste år siden da
har pålagt de danske virksomheder nye afgifter og nye skatter for milliardbeløb, og at der aldrig nogen sinde er indkrævet så mange skatter og afgifter fra erhvervslivet som i dag.
Jeg ved godt - og det benytter hr. Jacob Buksti lejligheden til at fortælle i mange sammenhænge - at formueskatten også er afskaffet, og at man gjorde det, fordi man gerne ville imødekomme et af vores ønsker, hvilket vi selvfølgelig er glade for.
Men i sammenhæng med de milliarder af kroner, man i øvrigt netto yderligere nu har pålagt dansk erhvervsliv i skatter og afgifter, er det for intet at regne, må jeg sige til hr. Jacob Buksti.
Den internationale konkurrenceevne er faldet under den nuværende regering.
Det vil jeg bare lige have stående for en sikkerheds skyld, så det ikke er hr. Jacob Bukstis konklusion på konkurrenceevnen, der står.
Svend Erik Hovmand (V), 1997-11-04:
Jeg håber sandelig, at vi kan holde debatten på sporet.
Når hr. Buksti nu går ud i de makroøkonomiske argumenter,
skal jeg efter formandens seneste bemærkninger ikke tage den diskussion op, men kun sige, at jeg så mange gange har hørt repræsentanter fra regeringen sige: Jamen vi har jo også i vores tid lettet erhvervslivet for nogle byrder.
Selv statsministeren er meget optaget af den argumentation.
Men det, man helt glemmer, er, at man i samme periode har gennemført byrder mindst ti gange så store som dem, man har afskaffet, bare se på CO2, bare se på de grønne afgifter.
Det er tonsvis af byrder - for nu at blive ved det malende sprog - man har pålagt, i forhold til dem, man har lettet. Igen vil jeg sige til hr. Buksti: Tag imod den udstrakte hånd, som denne debat er udtryk for.
Lad os nu høre, om Socialdemokratiet er hjemme, og lad os høre, om ministeren er hjemme.
Lad os høre, om der er basis for, at vi går ind i en konstruktiv dialog om dette forslag.
Vi imødeser meget gerne reaktionen fra regeringspartierne.
Jacob Buksti (S), 1997-11-04:
Hvor er det pauvert.
Hvor er det pauvert, som hr. Svend Erik Hovmand sagde.
Her står Venstre og De Konservative endelig for en gangs skyld og kan gøre noget, som batter for at lette virksomhedernes administrative omkostninger, og hvad gør de så?
De vælger den i særklasse mest kaotiske ordning.
Det synes jeg er pauvert, og det er ikke bare, fordi jeg har fundet et eksempel, det er bare, fordi det understreger hulheden i det, de står og siger heroppefra.
Så kan jeg til trøst for hr. Svend Erik Hovmand sige, at jeg har haft en timeseddel i hånden, jeg har sågar haft flere, jeg har endda haft nogle helt ude på en almindelig arbejdsplads, sådan en timeseddel, ikke en månedsseddel, med det hele.
Det ved jeg ikke om hr. Svend Erik Hovmand nogen sinde har haft.
Så vil jeg bare sige, at det, der yderligere understreger hulheden i det her, er, at V og K alene ser på omkostningssiden.
De ser ikke på konsekvenserne af regeringens politik, hvad den har lettet erhvervslivet for.
Man kan se, at i perioden fra 1995 til 1998 er effekten af de indgreb, der er sket på arbejdsmarkedet og med skattereformen, at lønstigningstakten er dæmpet mindst fem gange mere, end den ny lovgivning i perioden har medført af omkostninger.
Man kan regne ud, at fra 1998 skønnes de gunstige strukturvirkninger af regeringens politik isoleret set at være tre gange større end de øgede direkte omkostninger.
Hvordan vil man have det indregnet?
Det kan man jo ikke indregne, og derfor bliver det byrder og bøvl alt sammen.
Niels Jørgen Langkilde (KF), 1997-11-04:
Hr. Buksti er meget glad for at tale om ATP-ordningen i dag.
Sagen er jo her, at der ellers ville være bøvl for tusindvis af lønmodtagere med den ordning, der var foreslået, hvor man opkrævede latterligt små beløb, som folk skulle have tilbage.
Men alt det her bøvl kunne jo være undgået, hvis der var grebet ind i tide, som Det Konservative Folkeparti og Venstre foreslog; så havde vi ikke haft alt det her bøvl med den tvungne opsparing.
Se, det havde været den rigtige løsning.
Svend Erik Hovmand (V), 1997-11-04:
Hvor er det pauvert, hvor er det dog pauvert.
Nu har hr. Buksti endelig fundet én enkelt lillebitte ting, han kunne hænge sin hat på, og den skal vi så høre igen og igen misbrugt ud over alle grænser. Jeg vil gerne sige til hr. Buksti, at hvis vi taler om de helt konkrete belastninger for den enkelte virksomhed, vil jeg anbefale hr. Buksti at tage fat i en almindelig timeseddel.
Jeg ved ikke, om hr. Buksti kender en timeseddel,
men det er sådan noget, man bruger ude på de almindelige arbejdspladser.
Her vil hr. Buksti kunne se, at de lønrelaterede poster, som man skal sidde og beregne som arbejdsgiver, er tredoblet i den periode, hr. Nyrup Rasmussen har været statsminister.
Her taler vi ikke om en enkelt lille post.
Her taler vi om en stigning fra 3-4 poster til omkring 15 poster.
Jeg vil gerne gøre hr. Buksti opmærksom på, at der her er tale om en byrde, som rammer dem, der er allermest sårbare, de mindste virksomheder, enkeltvirksomhederne, hvor konen og manden hjælper hinanden med at føre regnskabet langt ud på aftenen eller i weekenden og skal bøvles med beregninger, som er næsten umulige.
Lad mig så i øvrigt bare sige, at hvis hr. Buksti savner flere eksempler, kunne han jo kaste et blik på hele det morads, regeringen har gennemført omkring de grønne afgifter.
I beregningen af dem, administrationen af dem, retfærdigheden i dem vil hr. Buksti kunne se eksempel efter eksempel på administrativt bøvl, så det virkelig klodser.
Så lad os nu holde op med det her.
Lad os nu tage hinanden i hånden og sige, at vi vil ikke mere.
Vi vil have det begrænset.
Jeg ved godt, at vi ikke kan fjerne alle 22 mia. kr., men vi kan da gøre en helhjertet indsats, og hvis regeringen har mod, vilje og evne til at leve op til det, regeringen selv har sagt ved hver eneste højtidelige lejlighed her i Folketinget - når Folketinget åbnes, statsministeren holder sin åbningstale osv. - så er oppositionen med på det.
Så lad os tage hinanden i hånden og gøre noget ved det.
Jeg er overbevist om, at tusindvis af virksomheder i dette land venter spændt på, om regeringen er parat til at gå ind i en konstruktiv dialog om denne sag.
Jacob Buksti (S), 1997-11-04:
Nej, tværtimod.
Nu er det vel lige før, at det begynder at lyde helt fornuftigt.
Når jeg reagerede, var det, fordi hr. Svend Erik Hovmand netop omtalte de 22 mia. kr. som byrder, men der står, at det er det, indberetningerne koster.
Det er de 22 mia. kr., vi har at slås imod, og vi har klart sagt, at vi er villige til at se på en hvilken som helst regel, som er overflødig, urimelig osv.; alt andet ville jo være fuldstændig åndssvagt.
Når jeg ikke kom længere før, var det, fordi min taletid var udløbet, men det eneste, jeg ville sige, var, at jeg synes, det klinger hult, at både Venstre og De Konservative står heroppe og taler om, hvordan regeringen forøger de administrative bryder, når de så selv insisterer på den mest groteske og kaosskabende ordning med ATP-opsparingen, man kan forestille sig.
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Erik Hovmand, hvordan det kan være, at de ikke lyttede til disse fornuftige folk ude i byen, disse besindige typer, der i Dansk Handel & Service, Håndværksrådet osv. klart anbefalede, at man tog regeringens model og ikke den administrativt bøvlede ordning, som Venstre og De Konservative gik ind for.
Pernille Sams (KF), 1997-11-04:
Hr. Jacob Buksti går her op og forsvarer de 22 mia. kr., som hvert år pålægges danske virksomheder i indberetningsomkostninger, og spørger, om vi synes, at enhver byrde er bøvl.
Sikke en gang vrøvl at sige, at vi skulle synes det.
Jacob Buksti (S), 1997-11-04:
Det, der bringer mig herop, er den konservative ordførers bemærkning om, at regeringen bare snakker og ikke gør noget ved det.
Det var jo det, jeg forsøgte at antyde, at det mener Venstre og De Konservative jo altså at man gør.
Så bliver jeg nødt til igen at spørge: Hvordan kan det så være, at man, når man har chancen for at undgå administrativ bøvl og byrder, vælger det i særklasse mest belastende for virksomhederne?
Man gør det på trods af henvendelser fra Dansk Handel & Service og fra Håndværksrådet til Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg.
Det er en ordning, som med garanti vil skabe kaos, og hvor regeringen har foreslået en helt enkel model, der vælger Venstre og De Konservative - af årsager, som må stå hen i det uvisse - en ordning, som virkelig giver bøvl.
Svend Erik Hovmand (V), 1997-11-04:
Naturligvis er det ikke det.
Det har jeg aldrig hævdet, og det tror jeg heller ikke hr. Buksti vil kunne finde belæg for noget sted.
Naturligvis har vi aldrig nogen sinde sagt, at vi ikke skal have regler i vores samfund.
Hvad er dog det for en manipulation, hr. Buksti her gør sig skyldig i?
Selvfølgelig skal vi have regler.
Det, vi ikke skal have, vil jeg sige til hr. Buksti, er overflødige regler, og det er det, som det her drejer sig om.
Dertil kommer, at hr. Buksti også flere gange har været inde på, at vi skal rette os efter alt, hvad et sådant testpanel siger.
Det har vi ikke sagt.
Det, vi har sagt, er, at vi ønsker dets vurdering forelagt, inden Folketinget træffer sin suveræne afgørelse.
Ingen over og ingen ved siden af Folketinget, som flere har været inde på.
Til allersidst: Hr. Buksti lovede os i sin ordstrøm for et øjeblik siden at vende tilbage til det med stigningen i de administrative byrder i denne regerings tid.
Det hørte vi ikke så meget om.
Jeg vil gerne minde hr. Buksti om, at de faktisk er steget voldsomt, og jeg vil godt vende tilbage med nogle konkrete eksempler, hvis hr. Buksti ønsker at diskutere det punkt nærmere.
Sonja Albrink (CD), 1997-11-04:
CD ser positivt på forslaget, men jeg vil gøre opmærksom på, at det var her i salen i foråret i år, at vi fik vedtaget en dagsorden i forbindelse med en debat, som fru Mimi Jakobsen havde bedt om i forbindelse med det administrative bøvl.
Der var som sagt bred opbakning til dagsordenen, som pålagde regeringen at komme med konkrete forslag til at nedbringe bøvlet.
Erhvervsministeren var så venlig at fortælle, hvad dagsordenens første del var, og lad mig så fortælle, hvad resten af dagsordenen var.
Det var faktisk, at regeringen senest den 1. november
1997 skulle fremlægge konkrete forslag til initiativer, der kunne nedbringe det administrative bøvl bl.a. gennem en reduktion af love og regler og en reduktion og forenkling af indberetninger til det offentlige og ved at tilskynde virksomhederne til mere egenkontrol og de offentlige myndigheder til mindre detailregulering, en kortlægning af gebyrer, der især belaster mindre virksomheder, og et udredningsarbejde, der beskriver, hvorledes man kan skabe bedre og mere forståelige love og regler.
Denne dagsorden blev som sagt vedtaget med fuld opbakning fra samtlige partier undtagen ét, som dog ikke stemte imod.
Teksten synes vi i CD er klar og tydelig, og jeg vil da også gerne bede ministeren om et klart og tydeligt svar på, i hvilken udstrækning regeringen mener, at den inden den 1. november i år, altså i lørdags, har fulgt denne dagsorden op. Jeg vil da også gerne bede ministeren om et svar på, hvorfor der indtil dato ikke har været en opgørelse af de administrative omkostninger af noget lovforslag.
Jeg havde selv tre lovforslag i Skatteudvalget i sidste uge, hvor det havde været dejligt, hvis der havde været en opgørelse, som denne dagsorden pålægger.
Forslaget er et skridt i den rigtige retning, og det støtter vi i CD, og hvis det betyder, at lovforslagene endelig bliver behandlet for administrativt bøvl,
så er vi også meget tilfredse med det i CD.