runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Nødgaard (DF), 2004-02-05:
Jeg vil også godt lige tage fat i de ting, som hr. Khader fremførte om bestyrelsen.
Jeg forstår ikke rigtig indlægget, det med Radioavisen fra 10 til 7 minutter.
Det må jeg forstå som et signal om, at Danmarks Radios bestyrelse efter hr. Khaders opfattelse bør gå til direktionen, der har lavet den ændring, og sige: Den der går altså ikke.
Det er, som om man spiller på flere heste.
Bestyrelsens opgave i sådan en erhvervsvirksomhed er jo at lægge nogle overordnede linjer for, hvordan direktionen i en erhvervsvirksomhed skal drive virksomheden.
Jeg forstår ikke, hvorfor hr. Khader nærmest hellere ser, at der slet ikke var nogen bestyrelse i Danmarks Radio.
Man er rigtig stor tilhænger af privatisering af TV 2, sagde hr. Khader, og så var det ellers en lang oplæsning af et stort kulturpolitisk indlæg, der kunne være holdt i en eller anden forening et eller andet sted.
Reelt er Det Radikale Venstre tilhænger af den medieaftale, der er indgået, men i solidaritetens hellige navn med de andre partier valgte man at sige nej.
Er det ikke den historiske sandhed?
Mette Frederiksen (S), 2004-02-05:
Det interessante er jo, om vi politisk kan bidrage til, at der bliver flere ting at vælge imellem.
Hr. Jens Rohde nævner i sin ordførertale, at dagbladene er vigtige, og det er de ikke mindst for den journalistiske fødekæde.
Derfor kan det selvfølgelig også undre, at man fra regeringens side nærmest har slagtet alle de fagblade, tidsskrifter og udgivelser af magasiner, der tidligere modtog portostøtte, men lad nu det ligge.
Er hr. Jens Rohdes eneste bud i forhold til dagbladenes fremtid, at dagbladene skal smelte sammen med andre medier?
I så fald synes jeg personligt, at det er et meget fattigt bud, for der er jo ikke noget nyt i, at man nu kan høre Berlingskes nyheder i radioen; dem kan man jo også læse i avisen.
Der er jo heller ikke noget nyt i, at man kan få Ritzaus telegrammer med lyd via Sky Radio.
Det nye ville bestå i, hvis hr. Jens Rohde sammen med Venstre og De Konservative og alle os i Folketingssalen, der gerne vil det her, kunne skabe reelle alternativer til den danske befolkning, i stedet for at de blot gentager det, vi i øvrigt kan finde andre steder.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-05:
Statsministeren brugte udtrykket, at venstrefløjen var imod at bryde Danmarks Radios monopol.
Er det ikke mere rigtigt at sige hele sandheden, nemlig at man var imod at bryde den under de betingelser, det drejer sig om?
Jeg synes, at vi, når vi omtaler andres synspunkter, skal være meget opmærksomme på, hvordan vi forholder os til de pågældende synspunkter.
Så sagde statsministeren, at betingelserne for TV 2's public service er de samme som også gælder for Danmarks Radio.
Det er de jo selvfølgelig abstrakt set, men det er de vel ikke i virkelighedens verden.
Har vi og har statsministeren ikke en forventning om, at Danmarks Radios public service er på et andet niveau? Når man kalder det niveau, skal det forstås på den måde, at når det drejer sig om drama, og når det drejer sig om magasinprogrammer, så har vi nogle bestemte forventninger til Danmarks Radio.
Har statsministeren en forventning om, at TV 2 nu i fremtiden skal sende dyre serier svarende til »Krøniken« og også lave de der forskellige magasinprogrammer?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Det svar, som hr. Naser Khader henviser til, strider jo ikke på nogen som helst måde mod det, jeg har svaret her.
Det er da rigtigt nok, at der findes nogle i og for sig fleksible rammer for aktiviteter.
Men det er jo ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er, at man kan få penge til de aktiviteter, og der er forudsætningen for at få penge altså, at der er en selvstændighed, at der er et økonomisk råderum for TV 2, og det kræver efter vores opfattelse en privatisering af TV 2. Og det er derfor, at en privatisering ikke er et mål i sig selv, men et middel til at skaffe de penge frem, der skal give mulighed for udvikling af TV 2, så vi fortsat i Danmark kan have en reel konkurrence på public service.
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Så forstår jeg ikke det svar, som kulturministeren har givet hr. Christian Lund Jepsen fra Venstre, som har overskriften »30-04«, hvor der står: TV 2 Danmark har således i medfør af loven adgang til at udøve anden virksomhed end medievirksomhed, så længe denne anden virksomhed er beslægtet med eller relaterer til medievirksomhed.
TV 2 Danmark A/S er hermed indrømmet ganske vide rammer for de aktiviteter, som selskabet kan udøve.
Det vil sige, at muligheden for at tiltrække kapital er der nu - allerede nu som aktieselskab.
Hvordan ville statsministerens reaktion være?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
Jeg tror, at det allerede har været berørt i debatten så udmærket af Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, som netop anførte, at af de indtægter, som TV 2 i dag har, er det så forsvindende lille en del, der kommer fra licensbetaling, at der ikke er ret meget at hente til fortsat økonomisk udvikling, så ad den vej kan man ikke hente penge.
Så spørger hr. Naser Khader: Hvem forhindrer nogen i at skyde penge ind i TV 2, sådan som det er nu?
Jo, men man må spørge: Hvem har en forretningsmæssig interesse i det med den konstruktion, der findes i øjeblikket?
Det er vores klare opfattelse, at forudsætningen for at kunne tiltrække en kapital til udvikling af TV 2 er en privatisering af TV 2.
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Jeg forstår bare ikke, hvorfor regeringen vælger den lille model med fire kanaler og ikke tager skridtet fuldt ud og digitaliserer helt.
Det er det ene spørgsmål.
Mit andet spørgsmål går ud på, at hovedbegrundelsen og hovedargumentet, som ikke kun statsministeren, men også V og K har gentaget, for at privatisere TV 2,
er, at det er for at tiltrække risikovillig kapital.
Det er i hvert fald det, jeg hører har været hovedbegrundelsen.
Vi har jo en lovgivning, der faktisk giver TV 2 Danmark vide rammer for de aktiviteter, som selskabet kan udøve.
Hvad er det, der hindrer TV 2 med den nuværende konstruktion i at tiltrække risikovillig kapital?
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Nu synes jeg ellers, jeg har særdeles gode pædagogiske evner, og at jeg siger tingene meget tydeligt.
Det er jeg egentlig også kommet ind på i dag.
Det kan man godt hos Dansk Folkeparti synes er en lille ting, men for os betyder det faktisk ret meget.
Det kan godt være, at man bliver forvirret, men jeg synes, det er ren tale - og klart.
Poul Nødgaard (DF), 2004-02-05:
Nu er det det andet parti, der går på talerstolen - først var det Det Radikale Venstre, der faktisk var varm tilhænger af en privatisering af TV 2, og nu fru Bodil Kornbek, og det er et eller andet med betingelserne, man skal se på osv. Jamen det kunne fru Bodil Kornbek jo have været med til, hvis hun havde valgt at være med i det medieforlig.
Jeg har siddet og lyttet med stor interesse til den tale, fru Bodil Kornbek har holdt, og der finder jeg altså ikke nogen afgørende ting i medieaftalen, som Kristendemokraterne er uenige i.
Er det sådan bare for sjovs skyld, at man har valgt at stå uden for medieforliget, eller fordi man synes, at man ikke vil ind i den kreds, der indgik medieaftalen?
Nu var fru Bodil Kornbek ikke med den nat, vi forhandlede, det var hr. Jann Sjursen, men jeg kan fortælle fru Bodil Kornbek, at hr. Jann Sjursen faktisk var lige så indstillet på at gå ind i den medieaftale, som jeg kan forstå at fru Bodil Kornbek var og er nu, men hvorfor er hun så ikke med?
Jeg forstår det ikke.
Prøv at forklare det med jævne danske ord.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Det lyder lovende!
Poul Nødgaard (DF), 2004-02-05:
Jeg er faktisk forvirret på et højere plan.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Nu har jeg jo ikke på noget tidspunkt - ej heller i dag -
sagt, at vi overhovedet ikke vil have en privatisering.
Jeg har tværtimod sagt, at vi jo også er meget optaget af det, som statsministeren var inde på, at se på, hvordan man kan sikre den kvalitet, som man hele tiden siger man vil arbejde for.
Det er vi interesseret i også i fremtiden, så jeg har ikke på noget tidspunkt taget afstand fra det.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at jeg skal være enig i de udbudsbetingelser, regeringen vil komme med, og det vil vi ikke være eksempelvis på reklameområdet.
Jeg kan svare ganske klart på - jeg ved ikke, hvad de andre oppositionspartier siger, og vi er heller ikke med i det forslag til vedtagelse, der ligger fra gruppen, eller hvad man skal kalde det lige nu - hvad min holdning er
: Kan man ikke sikre, at TV 2 ved en privatisering fastholder et højt public service-krav osv., osv.
Det er også et spørgsmål om prioritering, og sådan er det jo.
Det synes jeg egentlig er meget klart.
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Nu er Kristendemokraterne jo ikke dem, der har været mest hard core-modstandere af privatisering.
Det fremgik også af fru Bodil Kornbeks tale.
Men jeg synes alligevel, når man nu går imod den her privatisering eller i hvert fald ikke rigtig vil være ved den og stemme for den under de givne betingelser, at oppositionen skylder et svar på, hvordan man vil sikre TV 2 fremover. Jeg går ud fra, at vi er enige om, at et af de helt store temaer fremover i forhold til at kunne sælge attraktivt fjernsyn ud over det, man selv producerer, er køb af rettigheder, som bliver dyrere og dyrere.
Og det er nødvendigt, hvis man skal have en kanal, som også kan tiltrække nogle seere, at man har rettighederne til de interessante ting. I den forbindelse skal man jo notere sig, at licensandelen til TV 2 kun udgør 5 pct. af TV 2's samlede omsætning, resten går til regionerne, og derfor er det jo helt urealistisk, at en licensandel på de 5 pct. vil kunne løfte den opgave for TV 2 fremover.
Så spørgsmålet må være: Hvis det er sådan, at man ikke ønsker at privatisere TV 2 og give dem øgede indtjeningsmuligheder på andre medier fremover, hvordan vil man så sikre, at TV 2 fremover med licensstøtte kan være en attraktiv kanal i et kommende meget mere konkurrencepræget landskab?
Altså hvor mange flere penge i licens er man villig til at give stationen, for det bliver nødvendigt ...
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Jeg er klar over, at der selvfølgelig er en gradsforskel.
Jeg mener heller ikke, at jeg helt satte lighedstegn imellem det. Så er det i hvert fald udtrykt uklart.
Jens Rohde (V), 2004-02-05:
Fru Bodil Kornbek medgiver, at der er en meget stor forskel på det at stille nogle kvantitative krav, som man har gjort med hensyn til, hvor mange minutter der skal være på den femte radiokanal, og så de meget klare public service-forpligtelser, man udstikker for et kommende privatiseret TV 2, i øvrigt også det nuværende TV 2.
Jeg siger det, fordi der lå en sammenligning af de to ting i fru Bodil Kornbeks tale.
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Under medieforhandlingerne påpegede jeg rent faktisk, at der var lande, der havde en noget anden standard end den, vi så har sat her, og som blev accepteret.
Det kunne være en mulighed.
I Norge har de også nogle andre restriktioner, end vi har her, så jeg mener rent faktisk, det ville have været muligt, og det mener jeg stadig væk, at komme med nogle restriktioner i forhold til børn og unge på nogle specifikke områder.
Men det kan godt være, at hvis man har de restriktioner - men det vil jeg trods alt arbejde for til hver en tid - så er det ikke så attraktivt at byde ind på køb af TV 2.
Men så er det bare ærgerligt, for har man nogle holdninger, og er der nogle regler og nogle købsbetingelser, så må man også sørge for, at det er det udgangspunkt, man har.
Og det vil vi i hvert fald ikke give køb på, når det angår reklamer.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Det sidste synes jeg er en klar melding, som jeg bestemt kvitterer for.
Hvis ikke Kristendemokraternes reelle krav til reklameregler kan blive opfyldt til punkt og prikke, så bliver der ikke noget salg af TV 2 med Kristendemokraternes støtte.
Det er fair nok, for jeg ville jo netop have spurgt fru Bodil Kornbek, om der findes noget land i verden, hvor den model, som Kristendemokraterne har argumenteret for, er blevet gennemført. Findes der noget land i verden, hvor man har private tv-kanaler, som lever efter en høj etisk standard og ikke reklamerer for øl og ikke reklamerer for cigaretter og ikke reklamerer målrettet mod børn osv., osv.?
Eksisterer der sådan et sted i verden, for så kunne det være, at vi skulle tage derhen og lære af de erfaringer?
Bodil Kornbek (KD), 2004-02-05:
Nu har det aldrig været et mål for Kristendemokraterne specielt at kæmpe for en privatisering, vi siger bare, at vi ikke var imod en privatisering.
Det er klart, at når vi taler reklamer, så accepterede vi også en vis liberalisering af reklamer, men vi lagde meget vægt på, at når det drejede sig om børn og unge, var vi meget imod, at f.eks. alkoholreklamer skulle vises på visse tidspunkter, medicinreklamer osv., osv.
Vi ønsker nogle specifikke begrænsninger målrettet mod en bestemt gruppe.
Men vi accepterede, det indrømmer jeg, en vis liberalisering, men ikke bare helt bredt og frit. Det kan godt være, at hr. Søren Søndergaard har ret i, at det kan betyde, at det så måske ikke er så attraktivt at investere i en tv-station som køber, men så er det bare det.
Vilkårene bliver jo sat herfra.
Så må man forholde sig til de købsbetingelser, der nu engang er.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Det lyder jo tilforladeligt, når Kristendemokraterne udtaler sig om TV 2, men undskyld jeg spørger, er det ikke hamrende urealistisk?
På den ene side siger man, at man vil privatisere, det vil sige, at der også skal skabes penge til, at private ejere kan tjene penge, men på den anden side vil man ikke give dem mulighed for at tjene penge, fordi man ikke vil give dem mulighed for at få flere reklamer der, hvor der virkelig er reklamepenge at hente, nemlig ved reklamer rettet mod børn og reklamer for alle mulige usunde ting og sager.
Hvordan hænger det sammen?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå det. Er realiteten ikke, at hvis man ønsker en privatisering af TV 2, hvis man ønsker, at der skal være private ejere, der kan gå ind og tjene lige så meget, som de kan ved at investere i tandbørster eller i hvad som helst andet - for ellers vil de jo investere deres penge der - hvis de skal kunne tjene penge på at lave TV 2, så skal der også åbnes op for lempeligere reklameregler?
Er det ikke sådan, de faktiske forhold i jernindustrien er?
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Det vil vi.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Jeg er glad for, at hr. Naser Khader ikke bekræfter den historiske ukorrekthed, som hr. Nødgaard fremlægger.
Bl.a. ved hr. Naser Khader jo - det er selvfølgelig derfor, at han ikke bekræfter den usandhed - at Enhedslisten havde forladt forhandlingerne allerede på et tidligere tidspunkt, fordi vi havde en analyse af, hvor det bar hen.
Men lad det nu ligge.
Jeg har et konkret spørgsmål til hr. Naser Khader for at få det på det rene: Vil Det Radikale Venstre være med til efter et kommende valg at genforhandle hele den lovgivning, der ligger om TV 2?
Efter et kommende valg, hvor vi får et nyt flertal, hvor ingen er bundet af den gamle aftale, er Det Radikale Venstre klar til i den situation at genforhandle hele spørgsmålet om privatisering af TV 2 sammen med os andre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-05:
For det første må jeg sige, at realiteten er den, at hr. Aage Frandsen og hans parti var imod etableringen af TV 2.
Det bekræfter hr. Aage Frandsen også.
Så siger hr. Aage Frandsen: Jamen det var bare på grund af de betingelser, der blev stillet op. Nå jo, men det var jo den mulighed, der var for at bryde monopolet.
Man skulle jo også have skaffet nogle penge til det, og det var gennem reklamefinansiering.
Og det var venstrefløjen imod, den venstrefløj, som nu kæmper for at bevare det, man i sin tid var imod.
Jeg noterer det bare.
Naser Khader (RV), 2004-02-05:
Det har intet at gøre med, at enten siger alle ja eller alle nej.
Vi har de sidste 2 år indgået mange aftaler med regeringen alene, så det har ikke noget at gøre med, at enten siger alle ja eller alle nej.
Det har noget at gøre med, at vi var uenige om, hvordan man skulle forholde sig til fortolkningen af de rapporter, der skulle komme, og som skulle afgøre eller være udgangspunkt for en eventuel privatisering af TV 2.
Vi var uenige i, at det var kulturministeren, der skulle have det sidste og afgørende ord. Når man indgår forlig, burde alle partierne have haft noget at skulle have sagt og vetoret.
Det er faktisk det, der gjorde, at vi sagde nej.
Aage Frandsen (SF), 2004-02-05:
Når statsministeren siger, at det parti, jeg repræsenterer, var imod at bryde Danmarks Radios monopol, så er det fuldstændig ukorrekt. Man var imod den lov, der blev fremsat vedrørende TV 2.
Hvis vi giver os til at argumentere på den måde, at fordi man er imod noget, som en foreslår, men i øvrigt også er for nogle bestemte ting, og vedkommende så siger, at vi så er imod det generelt, så ender vi i en rigid politisk diskussion.
Jeg synes, at statsministeren skulle holde sig for god til at sige, at mit parti har været imod at bryde Danmarks Radios monopol.
Det er decideret ukorrekt.
Så har jeg et spørgsmål vedrørende digitaliseringen.
Hvad får statsministeren til at tro på, at markedet kan løfte digitaliseringen?
Erfaringen nogle steder fra viser, at det er meget svært.
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
Nu vil jeg nødig tale på hele venstrefløjens vegne, ligesom jeg går ud fra, at statsministeren nødig vil tale på hele højrefløjens vegne eller gøres ansvarlig for alt, hvad højrefløjen har gjort gennem tiderne, men lad det nu ligge.
Jeg vil bare sige, at en del af venstrefløjen var imod et reklamefinansieret TV 2, fordi vi sagde, at det er en glidebane: Hvis man laver reklamefinansieret TV 2 nu, fører det i sidste ende til, at det vil blive privatiseret.
Hovsa, hvem fik ret?
Statsministeren kan jo overveje det.
Så prøver statsministeren at fremstille det, som om det bare gælder om, at der skal være en enkelt lille kanal, som kan hamle op med monopolerne i Danmarks Radio.
Det er muligt, at statsministeren har hørt det, men jeg har ikke hørt nogen i den her sal foreslå nedlæggelse af TV 3, nedlæggelse af TV 3+, nedlæggelse af TvDanmark 1, nedlæggelse af TvDanmark 2, nedlæggelse af dk 4, nedlæggelse af Eurosport, nedlæggelse af osv., osv.
Har statsministeren hørt nogen, der har foreslået
De skal selvfølgelig fortsætte.
Det, der er spørgsmålet, er: Skal vi opretholde en stærk offentlig public service-sektor inden for det her område?
Det er det, der er spørgsmålet; ikke om der skal være alle mulige private kanaler.
Selvfølgelig skal de da være der, medmindre statsministeren ønsker at forbyde det.
Kristen Touborg (SF), 2004-02-05:
Naturligvis er der tale om svindel, hvis man sprøjter, selv om man har lovet ikke at gøre det.
Men vi har jo set, at der er altså nogen, der gør det, og det er baggrunden for mit spørgsmål.
Derfor vil jeg stadig væk godt have svar på: Tror
Venstre, der kunne være en sammenhæng?
Tror Venstre, det er sådan, at den ekstra tildeling af kvælstof, der gives til brødkorn, er sat rigelig højt, så man bedre kunne undgå at bruge stråforkorter, og det var lettere at undgå snyd, hvis den ekstra kvælstofkvote blev sat ned?
Søren Søndergaard (EL), 2004-02-05:
For det andet siger hr. Jens Rohde, at alt skal gives frit, og at folk skal have lov til at lytte til, hvad de vil.
Så har jeg flere gange spurgt: Hvad så med den naziradio nede i Greve, gælder det også den?
Men han er måske på vej ud ad døren i en fart?
Statsministeren gør meget ud af, at der er nogle, der tager sorgerne på forskud.
Nej, vi tager ikke sorgerne på forskud, men det er rigtigt, at vi har en opfattelse af, at hvis man skal undgå, at der bliver solgt til Berlusconi, hvis man skal undgå, at der kommer flere reklamer, så skal man være meget klar i sine krav.
Det er statsministeren ikke, og derfor kan statsministeren heller ikke undgå, at der bliver solgt til Berlusconi, og derfor kan statsministeren heller ikke undgå, at der kommer flere reklamer.
For hvis statsministeren kunne undgå det, så kunne han jo gå herop og sige det.
Der var da ikke noget lettere for statsministeren end at gå herop og sige: Dansk TV 2 bliver ikke solgt til Berlusconi; der kommer ikke flere reklamer i dansk TV 2. Intet ville være lettere for statsministeren, men statsministeren kan ikke gøre det, fordi statsministeren har været med til at lave en lovgivning, der betyder, at muligheden for at sælge til Berlusconi er til stede, plus at det er stensikkert, at der vil blive flere reklamer i TV 2.
Det er selvfølgelig ikke nogen god sag for statsministeren, for statsministeren har også læst den gallupundersøgelse om TV 2, der viser, at noget af det, folk er mest utilfredse med i forhold til TV 2, lige præcis er reklamerne, og derfor er det ikke nogen vindersag for statsministeren, og derfor undlader statsministeren at svare på et spørgsmål, som ellers burde være ekstremt let at besvare.
Jeg synes, der er et par ting, som fremstår uklart, og hvor jeg beklager, at hr. Jens Rohde som regeringsblokkens hovedordfører ikke har svaret på spørgsmålene. For det første afviste hr. Jens Rohde hånligt, at der var nogen, der skulle gøre sig til smagsdommer over indholdet i programmerne.
Det var jo noget, seerne og lytterne afgjorde, og kan 1 million lyttere i forhold til Sky Radio tage fejl? Jeg forstår udmærket tankegangen, men så forstår jeg bare ikke, når jeg så læser det forslag til vedtagelse, som hr. Jens Rohde har været medforfatter til, at der står, at man skal arbejde for at give borgerne et kvalitetsorienteret og mangfoldigt medieudbud. Hvad betyder kvalitetsorienteret?
Jeg synes, hr. Jens Rohde skal forklare, hvad kvalitetsorienteret betyder.
Når man ikke kan måle kvalitet, hvordan kan man så give et kvalitetsorienteret udbud?
Det synes jeg vi må få et bud på ...
der er ikke gået 4 minutter, det er der altså ikke.