Ulla Tørnæs (V), 2002-04-24:
Det er jo lige præcis det, der er målet.
Når vi taler om, at unge skal hurtigere igennem uddannelsessystemet, er det jo ikke nødvendigvis et spørgsmål om at afkorte uddannelseslængden, men så er det et spørgsmål om at hindre et fravalg og også dermed også et frafald.
Og der tror jeg på, at vores initiativer med en bedre vejledning vil få en væsentlig betydning. Så vil jeg sige til hr. Aage Frandsen, at som jeg sådan set allerede har nævnt det, har jeg ikke på nogen måde lagt mig fast på, hvad evalueringen skal munde ud i, i og med at evalueringen rent faktisk ikke er kommet i gang endnu.
Men jeg kan i hvert fald understrege, at hr. Aage Frandsens forslag om decideret adgangsbegrænsning på ingen måde indgår i min tankeverden.
Det ville være helt i strid med, hvad det netop er, man skulle bruge 10. klasse til.
Der er jeg meget enig i det, som hr. Frank Jensen var inde på, og som jeg egentlig også lyttede mig til var hr. Aage Frandsens budskab, nemlig at 10. klasse skal bruges til, at de, der ikke har truffet et valg, så får afklaret, hvad er det for et valg, man ønsker at træffe efter 10. klasse.
Hr. Aage Frandsen har bedt mig uddybe mit svar på spørgsmål S 1718, som jeg tidligere har besvaret skriftligt. Spørgsmålet fra hr. Aage Frandsen lyder nu: »Hvordan vil regeringen arbejde på, at 10. klasse målrettes elever, der har særligt behov for et ekstra år i folkeskolen for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse?«.
Baggrunden for ændringerne i folkeskoleloven for 10. klasses vedkommende i 1999 var det forhold, at op mod 70 pct. af en ungdomsårgang valgte 10. klasse, inden de gik videre til en ungdomsuddannelse, dette på trods af at ungdomsuddannelserne med nogle enkelte undtagelser er indrettet på, at eleverne kan starte direkte efter 9. klasse.
Under behandlingen af lovforslaget i 1999 var der i Folketinget bred enighed om, at 10. klasse skal ses som et supplement i overgangen mellem grundskolen og ungdomsuddannelserne netop for de elever, som ikke er afklarede i deres valg af ungdomsuddannelse.
Derfor var det hensigten at målrette 10. klasse netop mod denne gruppe elever.
Dette skoleår er således mere end blot et supplement i overgangen til ungdomsuddannelse, som der ellers var enighed om i Folketinget at det skulle være.
I bemærkningerne til lovforslaget fra 1999 er det nævnt, at regeringen vil følge udviklingen af 10. klasse og efter 2 år vurdere virkningerne af 10. klasses funktion og udformning, herunder dens virkning som forberedelse for de unge til ungdomsuddannelserne.
Jeg ser det derfor som regeringens forpligtelse at iværksætte en evaluering af 10. klasse i løbet af i år.
Den evaluering er helt afgørende for, at der tilvejebringes et sikkert grundlag for at vurdere, om skoleårets funktion og udformning lever op til de forventninger, som lovændringen i 1999 sigtede imod.
Som det fremgår bl.a. af regeringsgrundlaget, har regeringen en målsætning om, at de unge skal hurtigere igennem uddannelsessystemet, en målsætning, vi i øvrigt deler med den tidligere regering.
I en demografisk situation, hvor der er små ungdomsårgange og en stor afgang fra arbejdsmarkedet, udgør enhver unødig forlængelse af de unges uddannelsesforløb et samfundsøkonomisk problem.
En række initiativer er sat i værk i relation til at forbedre folkeskoleelevernes grundlag for at vælge ungdomsuddannelse efter 9. klasse.
Her tænker jeg især på, at arbejdet med uddannelsesplanlægning nu begynder allerede i 6. klasse, og på den reform af hele vejledningsområdet, som er på vej.
Endvidere forventes regeringens initiativer med henblik på at styrke fagligheden i folkeskolen at resultere i, at eleverne er bedre fagligt udrustede til at fortsætte i en ungdomsuddannelse efter 9. klasse.
Det er derfor regeringens helt klare forventning, at disse initiativer vil resultere i, at langt flere af grundskolens elever kan gå videre i en ungdomsuddannelse direkte efter 9. klasse. I forlængelse deraf vil regeringen arbejde for, at 10. klasse virkelig målrettes de elever, som har behov for et ekstra år for at kunne gennemføre en ungdomsuddannelse.
Det er elever, som har behov for at styrke deres faglige eller personlige kompetencer for derved at opnå større sikkerhed med hensyn til valg og gennemførelse af ungdomsuddannelse.
Når resultaterne fra evalueringen, der er under forberedelse i Undervisningsministeriet, foreligger, vil jeg komme med et konkret udspil om, hvordan denne målretning af 10. klasse kan gennemføres.