runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2002-04-04:
Det var sammenligningen mellem folkeskole og privatskole, som kaldte mig op, for den sammenligning kan måske godt bruges i forbindelse med a-kasserne, for det er jo sådan, at folkeskole og privatskole er underlagt samme regler og samme forpligtelser.
På den måde vil man jo få nogle fair betingelser, og derved kommer vi over til det, der for mig er det centrale, og det er ikke angsten for konkurrence, men ønsket om en fair konkurrence.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-04-04:
Jeg vil gerne sige til hr. Ole M. Nielsen, som på et tidligt stadium i debatten rejste spørgsmålet, om f.eks. forsikringsselskaber kunne være fristet af at etablere a-kasser, at det mener jeg er udelukket af et par grunde, for en a-kasse er jo en medlemsforening, som udbetaler offentlige midler. Der er derfor ikke tale om, at det skulle være sådan en egentlig forsikringsvirksomhed.
Herudover kan man jo ikke tjene penge på at drive en a-kasse.
Pengene kan ikke føres ud, og derfor er der ikke noget kommercielt interessant for private virksomheder ved at gå ind og drive a-kasser.
Så vil jeg godt vende mig lidt til hr. Ole Vagn Christensens - nu er jeg jo ikke så velbevandret i Folketingets forretningsorden med hensyn til, hvad man kan tillade sig at sige og ikke sige, men lad mig sige det diskret - vrangforestilling om, at denne regering er drevet af en ubændig trang til at ødelægge den danske fagbevægelse.
Jeg tror, at hr. Ole Vagn Christensen har misforstået det en lille smule.
Det, denne regering er optaget af, er at give borgerne nogle valgmuligheder, at give flere valgmuligheder, at give mulighed for at indrette sig, som man selv vil, uden formynderi og uden tvang.
Opgaven i dag er at kombinere velfærdssamfundets tryghed med en større mulighed for de enkelte mennesker til at indrette sig, som de vil.
Når denne her regering derfor går ind for, at de ældre skal have mulighed for at vælge mellem mad leveret fra den kommunale service eller fra den lokale kro eller en hjemmehjælp fra et privat firma eller en fra kommunen, skal det ikke ses som et angreb på kommunerne, så er det et led i at give borgerne nogle flere valgmuligheder.
Når vi vil give patienter, der står på venteliste, mulighed for at vælge et andet hospital end det, der er i amtet, et privat hospital eller et hospital i udlandet, er det ikke et angreb på amterne, men et ønske om at give
borgerne en større valgmulighed.
Det er jo det samme, der gælder folkeskolen, hvor man kan vælge at sende sit barn på en privatskole.
Det er jo ikke et angreb på folkeskolen, for vi ønsker en god og velfungerende folkeskole, men det er, fordi vi vil give forældrene større valgmuligheder.
Det er såmænd bare i al sin enkelhed det, vi også ønsker, for så vidt angår a-kasse.
Så vil jeg også takke hr. Ole Vagn Christensen for det store tilsagn, som han på Socialdemokratiets vegne giver, om at styrke virksomhedernes konkurrenceevne i det her land.
Det er en bekymring, som vi deler fuldt ud.
Vi skal vide at drage nytte af det tilsagn, hr. Ole Vagn Christensen har givet, om at værne om konkurrenceevnen i danske virksomheder, så vi kan få endnu flere i beskæftigelse.
Jeg vil godt takke for tilslutningen til forslaget, og jeg vil naturligvis bistå med at besvare alle spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-04:
Jeg ønsker ikke systemer, som man kan gå og gemme sig i.
Det tror jeg også fremgik tydeligt af min ordførertale.
Og jeg vil gerne medvirke til, at vi får det her lovforslag indrettet sådan, at det forhindrer og modvirker det så godt, det overhovedet kan lade sig gøre.
Så vil jeg gerne sige, at det ikke var mig, der brugte statistikken med, at Kristelig A-kasse hurtigere havde skaffet sine folk tilbage i arbejde.
Det var ikke mig, der brugte den, men det er helt rigtigt, at det er klart, at det har man en chance for, når de mennesker i forvejen har gået ledige længere.
Det er jeg helt enig i er noget statistik, men man kan ikke altid bruge statistik.
Til gengæld har jeg fået læst den her statistik, og der viser det sig, at HK f.eks. og Nærings- og Nydelsesmiddelforbundet, SiD og Kvindeligt Arbejderforbund - for at tage nogle af de meget store - ligger højere i administrationsbidrag end Kristelig A-kasse.
Og det er helt rigtigt, som hr. Søren Søndergaard sagde, at Metal ligger en anelse under.
Så er der en, der hedder EL, men jeg tror nu ikke, at Enhedslisten har sin egen a-kasse.
Har de det?
Jeg kan ikke lige huske, hvad det er for én.
Jeg har ikke indtil for nylig kunnet bekræfte hr. Søren Søndergaards påstand om, at Metal er billigere end Kristelig A-kasse.
Det kan jeg, hvis jeg fra talerstolen får tid til at læse det her.
Jeg tænker, at hr. Søren Søndergaard har ret.
Jeg betvivler slet ikke hr. Søren Søndergaards sanddruhed, hvis der er noget, der hedder det.
Jeg tror nu ikke, at kirketjenere og bedemænd har egen a-kasse, som hr. Søren Søndergaard antydede.
Det tror jeg ikke.
Jeg kan jo anbefale det her skrift, som jeg har fået bragt i hånden nu.
Med hensyn til benchmarking i arbejdsløshedskasserne tror jeg nok, at min oprindelige påstand om, at Kristelig A-kasse er konkurrencedygtig i forhold til a-kasser, som de kan sammenlignes med, holder.
Men lad det nu være.
Jeg kan anbefale at kigge i det skrift dér, så tror jeg, at man kan få det bekræftet. Så ved jeg ikke rigtig, om jeg anerkendte hr. Ole Vagn Christensens interesse for konkurrenceevne.
Altså det blev udtrykt sådan, at jeg ikke var helt sikker på, at det sådan var hovedargumentet for hr. Ole Vagn Christensens aversion mod lovforslaget, at det gik ud over konkurrenceevnen.
Det føler jeg mig ikke helt overbevist om er begrundelsen.
Men jeg anerkender i høj grad den indsats, som er gjort i det hjørne af Jylland, hvor hr. Ole Vagn Christensen har gjort sin faglige indsats, altså i Thy og på slagteriet Tican, og det kan også godt være baggrunden for, at hr. Ole Vagn Christensen har et lidt forskønnet syn på hele sagen. Det kan godt være, at slagteriet i Thisted, som jo helt rigtigt klarer sig godt, er sådan lidt af en solstrålehistorie, og sandsynligvis fordi man også har godt forhold til medarbejderne.
Det tror jeg meget, meget gerne.
Men det tror jeg bare at man også kan opnå under andre systemer.
Det er min opfattelse.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Jeg vil godt lige sige til fru Lone Møller, og det kan så også blive et indirekte spørgsmål til sundhedsministeren: Jeg går ikke ud fra, at vi har ændret sprogbrugen så meget, at vi siger, at det kun er det, der foregår hos lægen, vi kalder kunstig befrugtning.
Altså insemination er kunstig befrugtning. Når jeg synes, at Kristeligt Folkepartis forslag er noget vrøvl, så er det, fordi enhver kan lave det der, og det bliver jo også sagt i andre sammenhænge, at det bliver fuldstændig umuligt at have med at gøre, hvis vi siger, at det må de ikke. Det kan vi have meninger om osv., men det kan vi ikke lovgive om, og derfor er det vigtigt at fastholde, at det, som lesbiske får lavet, når de arrangerer sig - der, hvor jeg synes, det personligt, menneskeligt er forsvarligt, er der, hvor det er sikkert, at der også er en far et eller andet sted i det system, som barnet kan få kendskab til - meget sjældent ikke er kunstig befrugtning. Det er meget sjældent.
Efter det kendskab, jeg har til det, vil jeg sige, at de metoder, de bruger, i øvrigt alt andet lige er mindre sundhedsrisikable end dem, vi andre har brugt.
Det hører også lige med i det billede, ikke?
Men der er ikke tale om, at der er noget i vejen med dem.
Det er par, vi behandler for barnløshed, og til et par skal der jo en mand og en kvinde.
Jeg går ud fra, at fru Lone Møller sådan set er enig med mig i, at der skal både en mand og en kvinde til, før der kommer et barn ud af det.
Det er par, vi behandler for barnløshed, og det der med, at man ikke har en mand med, er ikke en barnløshedsindikation.
Lone Møller (S), 2002-04-04:
Der er ingen tvivl om, at vi har forskellige opfattelser af naturens vej og ikke naturens vej.
Så vil jeg gerne sige til fru Margrete Auken, at jeg ikke på noget tidspunkt har kaldt lesbiske syge.
Jeg sagde, at jeg var dybt beskæmmet over, at vi i dette Folketing havde nægtet én gruppe, én gruppe, nemlig enlige og lesbiske, lægelig behandling.
Det vil sige, at hvis man ønsker at få en læge til at medvirke ved både insemination og kunstig befrugtning, som vi jo havde det, før vi fik denne her lov, ja, så kalder man det en behandling.
Det er jo ikke ensbetydende med, at man er syg, og jeg mener bestemt ikke, at hverken bøsser eller lesbiske er syge.
Det var ikke mine ord.
Når man siger, at man ikke vil afskære nogen fra at få en lægelig behandling i sundhedsvæsenet, var det jo rent faktisk det, vi vedtog.
Det var det, vi vedtog, da vi behandlede denne her lovgivning sidst.
Jeg kender altså mange mennesker, som konsulterer deres private læge uden at være rigtig syge sådan i fysisk forstand med, at de har en byld, eller de har ondt i maven, men de har nogle andre problemer.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-04-04:
Jeg vil tage fat i den samme formulering, nemlig det, at fru Lone Møller var så ked af at have været med til at afskære nogle grupper fra at få lægelig behandling.
Lidt tidligere i ordførertalen sagde fru Lone Møller, at kunstig befrugtning var til for mennesker, som ikke ad naturens vej kan få børn.
Hvem er det af de der grupper, vi afskærer fra at få lægelig behandling, som ikke ad naturens vej kan få børn?
Og hvad er det så for en naturens vej, fru Lone Møller taler om?
Jeg er ikke sikker på, at det er den samme som den, jeg forstår ved naturens vej.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Nu hører jeg jo til dem, der jo i øvrigt, skal jeg så lige understrege, er et mindretal i SF's gruppe, som går ind for, at når det er staten, der tager ansvaret, behandler vi kun par, hvor der på en eller anden måde er både en far og en mor.
Jeg synes ikke, samfundet skal lave faderløse børn.
Det er ikke en sygdom at være lesbisk.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi holder fast i her, at lesbiske ligesom bøsser ikke er syge.
Jeg kender faktisk lige så mange bøsser, for hvem det er en stor sorg ikke at have børn, det vil jeg også godt lige sige her, en meget stor sorg, og jeg føler altså med dem.
Men det er ikke noget, som vi går behandlende ind i, for der er ikke noget i vejen med dem.
Det skal så også lige være sagt til fru Lone Møller, at der ikke er tale om, at vi nægter syge mennesker behandling, fordi de har en speciel seksuel orientering.
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-04:
Jeg vil sige til fru Lone Møller, at fru Lone Møller ikke behøver undre sig over, at vi fremsætter det igen.
Vi fik jo faktisk forslaget vedtaget for næsten 2 år siden, og hele loven faldt jo så, fordi der var nogle, der mente, de havde fået stemt forkert.
Derfor er det klart, at vi nu ønsker at få det vedtaget, og derfor fremsætter vi det igen.
Da loven om kunstig befrugtning blev vedtaget i 1997, var Kristeligt Folkeparti ikke i Folketinget.
Da var der tre socialdemokrater, der fik indføjet § 3, og det synes jeg var godt gået af de tre socialdemokrater.
Jeg vil da spørge fru Lone Møller, om hun ikke er enig med os i, at grundlæggende var loven om kunstig befugtning jo et tilbud til de ufrivilligt barnløse par.
Er fru Lone Møller ikke enig i det?
Lone Møller (S), 2002-04-04:
Da vores ordfører på området, fru Grete Schødts, ikke kan være til stede, skal jeg udtale følgende: Jeg vil starte med at berolige fru Tove Videbæk ved at sige, at Socialdemokratiet til enhver tid vil respektere alle internationale aftaler og alle mulige undersøgelser, som giver nogle praj om, hvad der er bedst.
Der er heller ikke nogen tvivl om, at Socialdemokratiet er af den opfattelse, at det at leve i en familie og det at få børn er noget, som man da ønsker skal ske ad naturlig vej.
Men Socialdemokratiet er også realistisk, og sådan ser virkelighedens verden jo ikke ud.
Der er jo nogle, som ikke ad naturlig vej er så beriget at kunne få børn.
Vi har i dag i vores sundhedssystem nogle muligheder for at afhjælpe de problemer, og vi har også adoptionsmuligheder.
Der er forskellige ordninger, som vi så kan benytte os af.
En gang imellem må man jo undres, når man er i politik.
Det her er jo ikke en ny debat.
Vi har haft den mange gange i de år, jeg har siddet i Folketinget, og senest for ca. 2 år siden.
Da skete der det
, at vi for første gang i Danmark virkelig diskriminerede en gruppe mennesker.
Vi vedtog i dette Folketing - jeg skammer mig stadig væk over det - at der var én gruppe, som skulle afskæres fra at få lægehjælp.
Det var flovt, jeg skammer mig som sagt stadig væk over det, men det var der et flertal, der vedtog.
Derfor kan man jo undres.
Oven i at man har fået vedtaget i dette Folketing, at læger ikke må medvirke til insemination af enlige og lesbiske, er der nu pludselig et andet forslag, som går ud på, at kun når der er læger indblandet, vil det være lovligt.
Der står i forslaget, at intentionerne i loven ikke er opfyldt.
Jeg har gjort mig den ulejlighed at kigge lidt tilbage.
Nu er det jo ikke sådan, at det kan komme bag på hverken Kristeligt Folkeparti eller nogen andre, hvad det var, der blev drøftet.
Det blev meget, meget klart sagt i dette Folketing fra denne talerstol, at det forslag, der blev vedtaget, medførte, at alle andre end lige nøjagtig læger var fritaget fra den lovgivning, som vi lavede.
Derfor mener jeg - og jeg ved ikke, om man må sige det, hr. formand, jeg siger det alligevel - at det er lidt hyklerisk og dobbeltmoralsk, at man nu fremsætter et forslag som det, man selv fik vedtaget som et ændringsforslag - meget imod min vilje, men sådan er demokratiet - og når man nu oplever, at der sker noget andet, vil man have vedtaget det forslag, som man i første omgang var meget opsat på. Socialdemokratiet kan ikke støtte dette forslag.
Vi er for alle internationale aftaler, og vi mener også, at børn har krav på både en far og en mor; det skal der ikke herske tvivl om.
Jeg skal på Det Radikale Venstres vegne, som ikke kan være til stede, meddele, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget.
Kim Andersen (V), 2002-04-04:
Jeg vil gerne sige til fru Tove Videbæk, at vi i Venstre naturligvis respekterer FN's børnekonvention.
Jeg er sikker på, at det arbejde, som de to ministre sætter i gang, også vil tage højde for FN's børnekonvention.
Det Etiske Råd er ifølge det, der er oplyst over for mig, jo heller ikke entydigt i sit syn på dette spørgsmål, tværtimod er man jo delt, og det er naturligvis også et aspekt, der skal tages højde for i det udredningsarbejde, som ministrene vil barsle med formentlig senere på året.
Kim Andersen (V), 2002-04-04:
Jeg vil gerne sige til fru Tove Videbæk, at Venstre fortsat lægger stor vægt på de værdier, der er forbundet med familien og familiens liv og det, at børn vokser op i trygge familierammer.
Det skal der på ingen måde være tvivl om.
Jeg vil også gerne medgive, at vi i dag ser mere nuanceret på den problemstilling, som beslutningsforslaget her er udtryk for, end vi måske har gjort ved tidligere lejligheder.
Det er jo ikke forbudt at blive klogere, det er derimod en kvalifikation at kunne nuancere sit synspunkt og sin indstilling, og det er det, vi har ønsket at signalere med meldingen fra Venstres folketingsgruppe omkring Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag.
Det er også derfor, vi ser frem til og er fortrøstningsfulde i forhold til det arbejde, som indenrigs- og sundhedsministeren og socialministeren har sat i gang for netop at tage udgangspunkt i barnets tarv, uanset på hvilken måde det er kommet til verden, eller hvor det i øvrigt kommer fra.
At se det i en sammenhæng, nuanceret, må jo virkelig være godt for barnets tarv, og om der sker regulering på det her område et halvt år før eller senere, er nok mindre afgørende end måden, hvorpå der reguleres af hensyn til barnets tarv, men også i forhold til det enkelte menneskes personlige integritet.
Margrete Auken (SF), 2002-04-04:
Det der grå marked er det, vi andre kalder mænd.
Jeg synes, det er meget at kalde mænd for et gråt marked.
Jeg vil godt have lov til virkelig at gøre indsigelse imod den der formulering.
SF er imod det her forslag, det er vi i enighed, og det er vi af lidt andre grunde.
Men at sige, at f.eks. de mange lesbiske, for hvem det har været en vigtig sag, at deres barn også havde en far - og dem er der mange af - har været ude på det grå marked, fordi de har gjort det, som jeg synes er ansvarligt!
Det er ikke noget, vi lovgiver om her, men jeg synes, det er ansvarligt menneskeligt og holdningsmæssigt, at man ser sig godt for, når man skal vælge sit barns far.
Jeg hørte også hos sundhedsministeren, at det er sådan lidt småfarligt med de der mænd.
Der er ingen kvinder, der er blevet smittet.
Vi har de her problemer med Bo Warmings trafik og sådan noget, men det er en helt anden historie.
Der er ingen kvinder, der er blevet smittet i den trafik, de havde, og som var meget organiseret i begyndelsen af 1980'erne - ingen af dem.
Det spurgte jeg om, sidste gang vi drøftede det her.
Jeg synes, det er fantastisk groft, at man siger om hele den store gruppe, som har opført sig ansvarligt, at de har været ude på det grå marked.
Lone Møller (S), 2002-04-04:
Jeg mener ikke, at det her er nedvurderende af ministeren, tværtimod vil jeg gerne rose ministeren for en meget flot tale.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om det ikke er sådan, at hvis dette forslag bliver vedtaget, vil det i henhold til den lovgivning, der er på området i dag, gøre samtlige borgere i dette land til potentielle kriminelle.
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-04:
Ministeren nævnte her, at der er børn, der er født via insemination, som var blevet fjernet på grund af omsorgssvigt osv.
Jeg er helt enig i, at der burde være mange flere betingelser for kunstig befrugtning, end der findes i dag, både over for hiv-smittede, pædofile, voldsforbrydere osv.
Det er spørgsmål, der slet ikke er blevet taget stilling i det her forslag.
Det drejer det her forslag sig slet ikke om, men det er klart, at det må vi tale om, og det vil Kristeligt Folkeparti selvfølgelig være med til at støtte senere.
Så taler ministeren om nogle stakkels børn fra en afghansk flygtningelejr osv., osv.
Ministeren blander en hel masse ting ind i det, som det her forslag overhovedet ikke drejer sig om.
Og jeg må sige, at jeg må tage afstand fra ministerens tale om det med kontrolvirksomhed og politimæssige opgaver, og at vi faktisk lægger op til en lovgivning, som skal tjekke, på hvilken måde en kvinde er blevet befrugtet.
Jeg må simpelt hen tage afstand fra det.
Det er en nedvurdering af et forslag, som ren og skær drejer sig om, at den form for kunstig befrugtning, der hedder insemination, skal vi have ind i loven om kunstig befrugtning.
Er ministeren ikke enig i det?
Tove Videbæk (KRF), 2002-04-04:
Til hr. Kim Andersen
: Jeg vil gerne spørge, hvad hr. Kim Andersen mener der er sket med forslaget siden sidst, da Venstre jo faktisk støttede det.
Så vil jeg også sige til hr. Kim Andersen vedrørende det
her med de sundhedsfaglige regler: Jamen det er jo ikke alene at sikre sæden, det er også at sikre, at der er et vist antal kvinder, som en donor kan give til, at der er geografisk spredning osv. osv.
Der er rigtig mange regler, der skal tages hensyn til.
Aage Frandsen (SF), 2002-04-04:
Jeg er ikke blevet helt klar over, hvad det nye er i, at man skriver en hel del om den europæiske menneskerettighedskonvention, og heller ikke at man allerede i formålsparagraffen nævner menneskerettighederne.
Den europæiske menneskerettighedskonvention blev implementeret i dansk lovgivning i 1992, og det betyder jo, at man er forpligtet til at overholde disse bestemmelser.
Det er jeg, det er de frie skoler, det er vi alle sammen.
Men hvad betyder det så i forhold til gældende ret, at man skriver det ind i loven?
Jeg beder altså om at få svar på, hvad det nye er i forhold til den eksisterende lovgivning.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Der hersker ingen tvivl om, at Socialdemokratiet ønsker en offensiv indsats.
Det har den tidligere udenrigsminister stået for, og det står den nuværende udenrigsminister tilsyneladende også for.
Men de midler, der skal sættes i anvendelse, er forskellige, og det er jo en politisk holdning, man kan have lov at have.
Det, der er det interessante, synes vi, er at opleve Dansk Folkeparti i en alliance kæmpende for menneskerettigheder uden for Danmarks grænser.
Vores søgning er selvfølgelig i den sammenhæng, om man kunne få den holdning til at gennemsyre Dansk Folkepartis politik også på det indenrigspolitiske plan.
Ulla Tørnæs (V), 2002-04-04:
Jeg vil sige til fru Marianne Jelved, at pointen med forslaget jo er, at vi ved at udvide fagrækken også får et skærpet tilsyn, i og med at vi dækker et bredere spektrum af den undervisning, der foregår, altså at tilsynet også skal effektueres i andre fag.
Jeg er ikke helt sikker på, jeg har forstået fru Marianne Jelveds spørgsmål, så det er derfor, jeg er nødt til at svare på denne måde, men ellers må vi vende tilbage til det.
Det er i og for sig også et svar til hr. Aage Frandsen, der spørger, hvad konsekvensen egentlig er.
Det er en klar præcisering af, at den undervisning, som foregår på de frie skoler, naturligvis skal ske i respekt for de grundlæggende menneskerettigheder, og så er der en helt konkret reference til den europæiske menneskerettighedskonvention.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige, at jeg har absolut ingen intention om at blande mig i, hvilke pædagogiske metoder der bruges på de frie grundskoler
, og det ligger bestemt heller ikke i lovforslaget.
Tværtimod mener jeg netop, at lovforslaget, som jeg også har sagt tidligere, er udtryk for en respekt for den fornemme friskoletradition, vi har i Danmark.
Med hensyn til, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil er af den opfattelse, at en ophævelse af kommunernes obligatoriske pligt til at tilbyde modersmålsundervisning vil forringe integrationen i det danske samfund, er jeg ikke enig. Derudover vil jeg blot understrege, at pointen ved at skærpe tilsynet også over for de muslimske friskoler jo netop er at sikre en bedre integration og sikre bedre muligheder efterfølgende for de elever, som har gået på en muslimsk friskole.
Som det også står beskrevet i bemærkningerne, handler det om at ruste eleverne til at kunne begå sig i det danske samfund.
Peter Skaarup (DF), 2002-04-04:
Jeg må indrømme, at jeg har svært ved at se, hvad det er for nogle menneskerettigheder, der overtrædes i Danmark, som hr. Lars Kramer Mikkelsen ligesom prøver at sige her.
Hvis det er Dansk Folkeparti, der hentydes til, så overtræder vi bestemt ikke nogen menneskerettigheder.
Tværtimod kæmper vi for, at danske statsborgere har gode vilkår her i landet, og dér synes jeg måske, at Socialdemokratiet svigter på afgørende vis.
På hr. Jann Sjursens spørgsmål, om Dansk Folkeparti er enig i, at vi har tiltrådt konventionen, er svaret ja.
Det synes jeg at jeg sagde som svar til fru Elisabeth Arnold for lidt siden.
Det er vi enige i, og derfor skal vi også bruge nogle af de instrumenter, der er i den.
Og dér kan jeg forstå på debatten i dag, at hr. Jann Sjursen er med på, at vi her skal bruge det instrument.
Men jeg efterlyser, at Det Radikale Venstre, hvis man ønsker aktiv handling her, så også bruger et af de instrumenter.
Det kan jeg se, at de ikke vil, så jeg synes, at der er en meget kraftig dobbeltmoral i det, der bliver sagt her, når de ikke selv er villige til at agere.
Jeg synes stadig væk, at Det Radikale Venstre skal få vanten på og komme i gang med aktiv handling, i stedet for at blive ved med at tro, at man bare med ord kan påvirke situationen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-04-04:
Lidt i forlængelse af det vil jeg så sig til hr. Peter
Skaarup
: Nej, sagen er jo, at menneskerettigheder ikke er noget, der sådan kan defineres, alt efter hvilken partifarve man nu har.
Menneskerettigheder er noget, vi har tiltrådt i internationale konventioner.
Derfor er det interessant at høre, at der er himmelvid forskel på, hvordan Dansk Folkeparti definerer menneskerettigheder i Tjetjenien - det er så dejlig langt væk, og så er det nemmere at forholde sig til - og hvordan de definerer dem i andre sammenhænge.
De skal gælde i Danmark, men de skal tilsyneladende ikke gælde for alle.
Derfor synes vi, det er lidt forunderligt at møde Dansk Folkeparti i den her debat.