Per Stig Møller (KF), 2004-04-13:
Jeg synes, det virker, som om man søger en polarisering i det danske Folketing, som forekommer mig temmelig absurd, for den giver indtryk af, at vi er dybt splittede i vores opfattelse af Tjetjenien.
Der kommer spørgsmål fra SF og Enhedslisten, som giver indtryk af, at der nogle, det er SF og Enhedslisten, der forsvarer tjetjenerne, og så er der andre, der ikke gør det.
Det har jeg forstået på hr. Søren Søndergaard at han også mener.
Jeg synes faktisk, at der foregår en polarisering, som ikke er til gavn for tjetjenerne, for det giver jo indtryk af, at der kun er et lille mindretal, der forsvarer tjetjenernes ret, og det er jo ikke rigtigt.
Når jeg hørte på alle ordførertalerne, er alle jo enige om, at tjetjenernes ret skal respekteres.
Man har ønsket en polarisering, som jeg synes er urimelig, og som jeg også synes er urimelig over for tjetjenerne, for vi står jo alle sammen og siger, at tjetjenerne skal have deres menneskerettigheder, og at den autonomi, som er blevet stillet dem i udsigt, skal indfries.
Hvad gør man så for at nå det?
Ja, man gør mange ting.
Man gør det, at man tager det op i EU i ruslandsmøderne - der er et i morgen - man tager det op i FN's Menneskerettighedskommission, og det er ikke populært i Rusland, at der er blevet lavet en tekst i FN's Menneskerettighedskommission, som er meget stærk og meget klar; man har i EU genovervejet hele ruslandspolitikken og strammet den op, således at der er mere konsekvens i ruslandspolitikken, end der var før.
Det er bl.a. på den danske regerings initiativ, at der er taget initiativ til en mere konsekvent ruslandspolitik i EU.
Jeg har heller ikke hørt - jo, det kom lige pludselig fra fru Margrete Auken, men ikke fra hr. Søren Søndergaard - forslag til sådan mere konkrete handlinger over for Rusland
end dem, vi har foretaget, og som jeg her har nævnt.
Så nævner man Europa-Parlamentets tekst.
Jamen Europa-Parlamentet opfordrer præcis til den politik, som regeringen fører.
Hvis vi tager punkt 12, så anbefaler Europa-Parlamentet Rådet at genoplive og udvikle tosporstilgangen, ifølge hvilken EU aktivt skal sørge for eller arbejde for, at Ruslands politik ændres i forhold til Tjetjenien, samtidig med at man fortsætter samarbejdet med Rusland på alle andre områder.
Der står altså ikke i punkt
12, at man skal gennemføre økonomiske sanktioner, som fru Margrete Auken sagde, samtidig med at hun sagde, at hun støttede EP-teksten.
Europa-Parlamentet anbefaler præcis den politik, det store flertal i Folketinget her har stået og forklaret og forklaret og forklaret. I Strasbourg er der er en menneskerettighedsdomstol, som afsiger de første domme her inden sommerferien.
Lad os dog se de domme.
Så morer man sig med et citat fra mig fra den 17. maj
, men man glemmer jo, at der siden da er kommet en forfatning, der er lovet autonomi, der er kommet et præsidentvalg, som vi efterlyste, og der kommer det parlamentsvalg, som vi efterlyste.
Vi er ikke tilfredse med den måde, forfatning og autonomi er udøvet og udmøntet på, men det skal jeg hilse og sige at Putin heller ikke er, for han synes faktisk, ifølge de oplysninger jeg har, at Kadyrov tager lidt for meget selvstyre i Tjetjenien for øjeblikket i forhold til, hvad Putin havde forestillet sig. Der er altså åbenbart mulighed for at tage noget autonomi, som man ikke havde ventet, og det vil sige, at man bevæger sig i en retning, som formelt set var den, vi gerne ville have.
Med hensyn til Maskhadov, og hvad der så menes med fordømmelsen af terroren: Der menes præcis, som hr. Jann Sjursen sagde, hele siden, for den består af mange elementer, der overhovedet ikke har kontrol over hinanden, men hvoraf nogle udøver terror.
Jeg må sige, at når jeg har siddet her og læst Sakajevs tekst fra Politiken igen, er det ikke et sandt billede, hr. Søren Søndergaard giver af den tekst, nemlig som fordømmelse af terror.
Der står: Det, som Kreml kalder terrorisme.
Nå, det er det måske så ikke i virkeligheden?
Og der står: Hvis den beskylder tjetjenerne for at anvende terroristiske metoder.
Det er altså åbenbart bare en beskyldning.
Så står der også, at Vesten er mere skyldig end Rusland, og det gentages også i slutningen, og at Vesten har denne situation på samvittigheden.
Jamen undskyld mig, nu synes
jeg, at jeg har meget dyb sympati for tjetjenernes ret til selvbestemmelse i deres hus, men det er simpelt hen urimeligt at føre dette ind i debatten, som hr. Søren Søndergaard gjorde.
og der kom også hjælp til Tjetjenien fra den danske regering, en hjælp, som vi har fortsat.
Hvem ødelagde den fred?
Hvem gik ind i Dagestan og gav anledning til den anden tjetjenske krig?
Det gjorde Basajev, som Maskhadov ikke havde kontrol over.
Hvem har siden udført terrorhandlinger i Moskva?
Det har Basajev, som Maskhadov ikke har kontrol over.
Der var jo en masse kidnapninger mellem 1996 og 1999.
Var det Vesten?
Jeg synes faktisk, at når man bringer den artikel ind i debatten, skal man læse den ordentligt, for den er utrolig urimelig.
Den fratager Sakajev, som på det tidspunkt var en ledende politiker, medansvaret for, at han ikke kunne holde styr på Tjetjenien fra 1996, og derved kom han i den situation, at Rusland fik en anledning til at gå ind i 1999.
Det skal man altså have med i billedet, når man vil forstå, hvad det er, der foregår.
Det betyder ikke, at Rusland må gøre det, de gør, og det har vi undsagt, og det gør vi i alle de samtaler, vi har haft med dem.
Vi har igen sat det på dagsordenen i EU, hvor det var taget væk af Spanien under deres formandskab.
Hvad er det så med menneskerettighederne, spørger hr. Lars Kramer Mikkelsen, som vi nævner skal respekteres?
Jeg kan nævne nogle eksempler, f.eks. den måde hvorpå folk pludselig forsvinder, de tages af russiske soldater og forsvinder; de udenretlige eksekutioner i stedet for at føre rettergang; torturen og den manglende presse- og ytringsfrihed.
Det er menneskerettighedskrænkelser, som jeg mener at man skal tage afstand fra og fordømme.
Metoden er, som hr. Niels Helveg Petersen og hr. Langballe var inde på, igen og igen og igen at tage det op over for russerne.
Det er måden at gøre det på.
Der er heller ikke anvist andre midler under den debat, vi har haft i dag, ud over - medmindre jeg har misforstået det - økonomiske reaktioner, som altså ikke anbefales af Europa-Parlamentet. Så spørger hr. Niels Helveg Petersen, og jeg forstår godt spørgsmålet på baggrund af dagens debat, til de tjetjenske flygtninge i Danmark.
Jeg har forhørt mig i Integrationsministeriet, hvorunder sagerne hører.
Jeg kan naturligvis ikke udtale mig om enkeltsager, men jeg kan give følgende statistiske oplysninger:
Der var i 2003 269 asylansøgere fra Rusland.
Af disse var 123 tjetjenere.
I de første 2 måneder af 2004 var der 47 asylansøgere fra Rusland, hvoraf de 32 var tjetjenere.
Jeg kan endvidere oplyse, at tjetjenske asylansøgere som udgangspunkt får meddelt opholdstilladelse i Danmark.
En del personer har i den senere tid fået afslag, primært fordi de var i besiddelse af opholdstilladelse i Polen.
Nogle tjetjenske asylansøgere har fået afslag, fordi der var uoverensstemmelse mellem, hvad de havde oplyst i Polen og her.
Udsendelser af sådanne personer vil efter en konkret afgørelse lyde på udsendelse til Rusland.
Jeg har ingen oplysning om, i hvilket omfang udsendelserne er blevet effektuerede.
Og så skal jeg selvfølgelig for god ordens skyld minde om, at Flygtningenævnet er suverænt, og at det er det, der træffer afgørelserne.
Så tror jeg faktisk, at jeg har været de emner igennem, som debatten har givet anledning til.
Men igen vil jeg altså godt minde om, at det, der burde stå tilbage efter denne debat, er, at vi alle sammen ønsker, at Tjetjenien skal få den lovede forfatning til at fungere, at Tjetjenien skal få den autonomi, der ligger i forfatningen, at Tjetjenien skal have et frit og fair valg af en præsident for en delrepublik, og at Tjetjenien får et frit og et fair parlamentsvalg, således at der er en politisk legitim side at forhandle med også fra Ruslands side, at vi alle sammen finder det fuldstændigt uacceptabelt, at menneskerettighedssituationen ikke forbedres, men tværtimod på nogle områder forværres, og at vi alle sammen tager afstand fra den tortur, som Rusland og russiske borgere jo også har krav på og ret til at være fri for.