Ove Hygum (S), 1999-01-14:
Beslutningsforslaget om økonomisk støtte til nedsættelse af arbejdstiden tyder på, at de seneste 5-6 års udvikling på arbejdsmarkedet er gået sporløst hen over forslagsstillerne.
En gennemførelse af forslaget vil i den nuværende konjunktursituation være direkte skadelig for dansk økonomi og for situationen på arbejdsmarkedet.
Situationen på arbejdsmarkedet er den, at ledighedsprocenten nu er nede på 6, hvilket er mere end en halvering på bare 5 år.
For store grupper af faglærte og højereuddannede og i visse områder af landet er der reelt tale om fuld beskæftigelse.
Meldinger om mangel på arbejdskraft og flaskehalsproblemer bliver stadig hyppigere; der er stor risiko for, at mangelen på arbejdskraft kan bremse den økonomiske vækst og bidrage til et løn- og inflationspres, som kan skade den økonomiske udvikling.
Udviklingen risikerer at forstærkes i de kommende år, fordi befolkningsudviklingen medfører, at der bliver færre unge og flere ældre.
Regeringens politik tager derfor udgangspunkt i, at der er behov for at forøge udbudet af arbejdskraft.
De sidste års arbejdsmarkedspolitiske initiativer har alle haft som en rød tråd at bidrage til at forøge arbejdsudbudet, herunder det effektive arbejdsudbud.
Det gælder f.eks. stoppet for tilgang
til overgangsydelsesordningen; det gælder de seniorpolitiske initiativer; det gælder ændringerne i orlovsordningerne, og det gælder stramninger i rådighedsregler.
Et tilstrækkeligt arbejdsudbud er en nødvendig forudsætning for økonomisk vækst, der igen er en forudsætning for den videreudvikling af velfærdssamfundet, som er central i regeringens politik.
Beslutningsforslaget om økonomisk støtte til nedsat arbejdstid går stik imod de målsætninger, som jeg her har skitseret.
En gennemførelse af forslaget vil medføre stigende mangel på arbejdskraft, forøget lønpres og inflation, forøgede udgifter og en lavere økonomisk vækst, og det vil på sigt øge arbejdsløsheden og vanskeliggøre udbygningen af velfærdssamfundet.
Hertil kommer, at forslaget formentlig ville medføre meget store offentlige udgifter til personer, der under alle omstændigheder ville være gået ned i tid.
I løbet af en årrække ville arbejdsmarkedet have indrettet sig på støttemuligheden, så det ville blive normalt at modtage offentlig støtte i forbindelse med ansættelse på deltid.
Forslaget ville blive meget dyrt for det offentlige og i øvrigt have store skadevirkninger på arbejdsmarkedet.
Forslagsstillerne nævner i bemærkningerne til forslaget, at det også er hensigten at give inspiration til de kommende overenskomstforhandlinger.
Det synes jeg er en meget dårlig idé.
Det er aldrig hensigtsmæssigt, at Folketinget blander sig i de frie forhandlinger på arbejdsmarkedet.
Arbejdstidsspørgsmålet bliver, som alle ved, et af de centrale spørgsmål i forårets forhandlinger, og det vil være meget uheldigt, hvis Folketinget på dette tidspunkt udsendte signaler, der kunne opfattes som indblanding.
Det ville uden tvivl gøre forhandlingerne endnu sværere og vanskeligere, end de er i forvejen.
Jeg synes altså kort fortalt, at det er en rigtig dårlig idé, et rigtig dårligt beslutningsforslag, som der her er fremsat, og jeg vil opfordre Folketinget til at afvise forslaget.