runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne Baastrup (SF), 2006-01-24:
Venstres ordfører forholder sig jo slet ikke til min konstatering af, at den eneste begrundelse, som vi i hvert fald har hørt her, for, at SPF, Statens Forsøgsskole, skal nedlægges, er, at man vil bruge 8 mio. kr. til at sprede rundt til samtlige 1.700 skoler i Danmark, og så skal man lave forskellige typer forsøg.
Hvor meget forsøg kan man få for de 8 mio. kr.?
Nu satte jeg det i relief i forhold til dengang, vi lavede det storstilede projekt »Folkeskolen år 2000«, hvor vi brugte adskillige flere kroner.
Hvad er det Venstre vil? Venstre vil bare forhindre, at der kommer til at ske noget som helst alternativt, nogen som helst udviklende nytænkning på den her skole, som har været bannerføreren for mange af de tanker, der i øvrigt har præget den danske folkeskole.
Venstre er simpelt hen bare bange for, at der kommer til at ske noget, som Venstre ikke kan styre.
Det er den reelle begrundelse.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Jeg er da glad for at få et forholdsvis præcist tilsagn fra miljøministeren om, at de her problemer skulle kunne være løst, sådan at tingene kan komme i gang inden for et års tid.
Sådan opfatter jeg svaret på begge spørgsmål, og det synes jeg selvfølgelig er godt.
Men er miljøministeren ikke også enig med mig i, at hvis det virkelig skulle være sådan, at man ikke kan indføre miljøzoner, så vil det give meget store problemer for det grundprincip, vi har for vores miljølovgivning i Danmark, nemlig at forureneren skal betale?
Vognmændene er jo ikke den første erhvervsgruppe, der udsættes for store udgifter i forbindelse med, at der skal ryddes op og gennemføres miljøtiltag, der gør, at der ikke forurenes til skade for menneskenes sundhed.
Hele min familie kommer fra renseribranchen, og jeg kan forsikre miljøministeren om, at dér kender man også til at have fået store udgifter i forbindelse med det her.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Jeg kan om det første om brændeovne sige, at det er meningen, at EU’s luftstrategi skulle kunne komme til politisk vedtagelse til juni, altså om ganske få måneder.
Derudover har jeg altså som sagt i den kommende uge et møde med branchen med henblik på at se, hvor langt vi kan komme med frivillige aftaler.
Så jeg mener, at vi faktisk er rigtig godt i gang der, og jeg tror også, at branchen er interesseret i at indgå i en fornuftig dialog om de her ting.
Hvad angår det andet om, hvornår miljøzonerne kan oprettes, har jeg i en udtalelse i fredags meget klart tilkendegivet: Vi gør alt, hvad vi kan fra Miljøministeriets side for at prøve også at være konstruktive omkring løsninger.
Det er klart, at statsretseksperterne i Justitsministeriet kan hverken hr. Per Clausen eller jeg sådan diktere rundt med, og de er altså bekymret for ekspropriationsaspektet.
Men det, jeg håber, og det, vi i den grad arbejder for, og det ved jeg også at justitsministeren gør, og det er regeringens politik, er, at vi her i foråret får fundet den hjemmel med henblik på, at loven meget, meget hurtigt, da alle partier jo er enige, kan vedtages i efteråret.
Og det vil sige, at så burde det være muligt inden for et års tid at få zonerne i gang, hvis ellers Københavns Kommune så til den tid også er interesseret.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Nu ligger det mig fjernt at bebrejde miljøministeren, hvad der sker i Justitsministeriet, selv om jeg nu alligevel synes, det er lidt forunderligt, at man i 2003 kan lave en redegørelse, hvor der ikke er nogen problemer, og så nu her i 2006 finder ud af, at det slet ikke kan lade sig gøre.
Det, der står tilbage, er, om miljøministeren har et bud på, hvornår vi får den her stramning af de standarder, der er for brændeovne – for det er jo det, der skal til – sammen med den rådgivning og vejledning i, hvordan man skal fyre, som miljøministeren har nævnt, snarere end en lidt fantasifuld idé om også her at anvende partikelfiltre.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Jo, jeg synes, det er ærgerligt, at der blev begået en fejl.
Men hr. Per Clausen ved jo også udmærket, at jeg på EU’s miljøministermøde allerede før jul tog sagen om brændeovne op i forbindelse med luftkvalitetsdiskussionen i miljøministerkredsen og dér bad Kommissionen om at komme med et bud på, hvordan vi kan få fælles EU-regulering og en strammere regulering af brændeovnes udslip.
Kommissionen gav oven i købet tilsagn om, at man gerne ville have det indarbejdet i det.
Så det er dog et eksempel på, at vi tager det alvorligt; det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad hr. Per Clausen siger.
Men vi må jo så omvendt acceptere, og det må hr. Per Clausen også, at vi altså mangler at finde det sted.
Juristerne i Justitsministeriet har problemer med at finde hjemmelen, men jeg kan garantere for, at vi skubber på alt det, vi overhovedet kan fra Miljøministeriets side, og håber, at der meget, meget snart, og det vil sige i løbet af ganske få måneder, i det her forår, findes den løsning, vi alle sammen gerne vil have.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Men synes ministeren alligevel ikke, at det er lidt ærgerligt og lidt bekymrende, at man må sige, at regeringens initiativer på to meget afgørende områder i forbindelse med at bekæmpe partikelforureningen har slået fejl?
Det ene er, at man i årevis går rundt og har en opfattelse af, at der kan etableres miljøzoner i de store byer som forsøgsordning, indtil man så finder ud af, at det ikke kan lade sig gøre, og så bliver man nødt til at lave en ny lov.
Det andet er, at der tilsyneladende kan foregå en proces i EU omkring standarder for brændeovne, uden at det giver nogen reaktion fra Miljøministeriet, selv om det, man vedtager, faktisk forhindrer, at man kan komme igennem med nogle standarder, som ville have en meget, meget stor effekt på løsningen af det her problem.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Det gør der jo næsten hele tiden.
Det er sådan, at den nye viden, vi har fået om partikelforureningen, bl.a. den, der kommer fra brændeovne, ikke mindst er kommet til veje via Miljøministeriet og via det, at vi er gået ind og har satset midler på at få mere viden frem.
Det har så også resulteret i en række ting, bl.a. at den bekendtgørelse, som hr. Per Clausen nævner, jo også tager andre ting med, bl.a. om kedler.
Den del er uberørt, der kommer en indsats mod partikler der.
Der er en øget informationsindsats omkring, hvordan man fyrer rigtigt; der er øget information til dem, der køber nye brændeovne; og så har jeg også her i den kommende uge et møde med brændeovnsbranchen med henblik på at prøve at få skærpet kravene til nye brændeovne – også selv om der er en særlig EU-problematik – i en frivillig aftale.
Vi er jo enige om, hvad målet er, nemlig at antallet af partikler skal nedsættes.
Det er så i øvrigt også derfor, vi i regeringen her sammen med Dansk Folkeparti i finanslovaftalen valgte at afsætte 300 mio. kr. over de næste 4 år til at nedsætte afgiften på partikelfiltre, plus, som hr. Per Clausen jo udmærket ved, at vi også har en pulje stående i Miljøministeriet til at hjælpe med opfyldelse af ønsket om partikelfiltre til de lastbiler og dieselbiler, som der er ønske om skal monteres med partikelfiltre.
Det er altså faktisk sådan, at selv om det endnu ikke er lykkedes at finde en juridisk løsning på miljøzoneproblemet, der holder, så er der faktisk mennesker, der også her inden for de seneste måneder har søgt om at få støtte til montering af partikelfiltre, så der er altså en række forskellige initiativer i gang.
Per Clausen (EL), 2006-01-24:
Det, som jeg godt ville benytte lejligheden til at høre om jeg kunne få et svar på, er, om miljøministeren kan løfte sløret for, hvornår hun forventer, at der bliver igangsat en effektiv indsats for at stoppe den partikelforurening, som er et stort helbredsmæssigt problem.
Når jeg rejser spørgsmålet, er det, fordi der er to ting, som er gået lidt galt her på det sidste: For det første er det spørgsmålet omkring partikelforureningen fra dieselkøretøjer, hvor regeringen jo har haft det som sin politik siden 2002-2003, at der skulle indføres forsøgsordninger.
Det har vist sig, at det ikke kan lade sig gø re, og man afviser at støtte et forslag fra oppositionen om at gøre det til en permanent ordning, men varsler så, at man vil komme med et nyt forslag.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvornår får det gennemslag i virkelighedens verden?
Det andet er jo spørgsmålet omkring brændeovne, hvor Miljøstyrelsen sådan set var klar med nogle nye retningslinjer og nye standarder, men man opdagede så, at Danmark havde accepteret nogle ændringer af EU-reglerne, der betød, at de standarder var i strid med EU-reglerne.
I begge tilfælde står vi altså i en meget uafklaret situation, og jeg håber, at miljøministeren kan løfte sløret for, hvornår der sker noget effektivt.
Lone Møller (S), 2006-01-24:
Jeg tror, der er noget, ministeren har misforstået, når ministeren prøver at udlægge det, som om Socialdemokratiet ønsker mere brugerbetaling i det danske sundhedsvæsen.
Det er aldrig fremkommet fra Socialdemokratiets side, men vi må vel konstatere, at vi er et af de lande i EU, som har den største egenbetaling inden for sundhedsområdet pr. borger, og det er måske værd at se på, hvordan det virker på folkesundheden.
Ministeren siger selv, at noget er indført af historiske grunde, og noget er mere eller mindre tilfældigt.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Er de områder, hvor der i dag er egenbetaling inden for sundhedsområdet, alle sammen sundhedsfagligt vurderet, sådan at man kan sige, at det her er rigtig forsvarligt og sundhedsmæssigt godt?
I Fyens Stiftstidende den 11. januar 2006 udtaler fru Lotte Bundsgaard: »Der er ingen tvivl om, at det er en rigtig god idé at se på hele brugerbetalingen inden for sundhedsydelser.
Der er mange steder, hvor man kan spørge: Hvorfor skal vi egentlig betale for netop det, mens andet er gratis?
Men der er ingen tvivl om, at vi ikke synes, det skal koste penge at gå til praktiserende læge.«
Det er så lige det felt, der bliver stående, ikke?
I Jyllands-Posten den 30. december 2005 står der i en artikel om Det Radikale Venstre: »De Radikale har tidligt markeret sig som varme fortalere for en reform af brugerbetaling på sundhedsområdet, og partiets sundhedsordfører, Charlotte Fischer, siger, at partiet snart vil komme med konkrete forslag om kulegravning på området.
« Og jeg kunne jo blive ved.
Nu er man så kommet i opposition, og nu skal vi videre ad den vej: Noget mere brugerbetaling.
Jeg kan da ikke være den eneste, der har fået det indtryk.
Jeg må bare så sige, at regeringen melder fra.
Vi ønsker ikke yderligere brugerbetaling i sundhedsvæsenet.
Mette Gjerskov (S), 2006-01-24:
Mit spørgsmål ligger faktisk en del i forlængelse af den tidligere spørgers, og det går på brændeovne.
Så vidt jeg har forstået, har vi 700.000 brændeovne i Danmark, og det er jo ikke så lidt, men så vidt jeg også har forstået, er der hvert år 3.400 mennesker, der faktisk dør på grund af små partikler, og halvdelen af de små partikler, vi har i luften, kommer fra brændeovne.
Det vil sige, at vi faktisk står med et ganske seriøst problem.
Jeg forstår, at ministeren har sendt spørgsmålet om de her partikelfiltre til brændeovne til eksperternes undersøgelse for at finde ud af, hvad der er mest miljøøkonomisk.
Der blev nævnt noget med, at det godt kunne være, det kostede 10.000 kr. for sådan et partikelfilter.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om hun kan sige, hvor smertegrænsen er.
Hvor er smertegrænsen for, hvad et partikelfilter må koste, for at ministeren vil stille krav om, at der skal partikelfiltre på alle brændeovne?
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Jeg må altså først sige, at det er ganske mange misforståelser, der er i ét spørgsmål.
For det første er der ikke 3.400 om året, der dør på grund af partikelforurening.
Men der er 3.400 danskere, mener forskerne, der dør for tidligt.
Det er altså noget andet, men det ændrer ikke ved, at problemet er alvorligt nok.
For det andet er det heller ikke rigtigt, at halvdelen af partiklerne kommer fra brændeovne.
Langt de fleste af partiklerne kommer til os udefra af en lang række andre grunde og over grænser osv.
Men så er det rigtigt, at omkring 40 pct. af de partikler, som Danmark bidrager med over Danmark, kommer fra brændeovne, og derfor er det selvfølgelig en problemstilling, som vi tager alvorligt.
For det tredje har jeg på intet tidspunkt sagt noget om en pris – jeg tror ikke, der er nogen, der kan give et fornuftigt svar på, om det koster 10.000 kr. eller 3.000 kr. eller 7.200 kr. at montere partikelfiltre på brændeovne, og foreløbig er de slet ikke udviklet.
Det er derfor, jeg har sagt, at Miljøstyrelsen er i gang med at undersøge: Kan man det overhovedet, giver det mening?
Dernæst har jeg sagt – og det var så på baggrund af det konkrete spørgsmål – at så må der selvfølgelig også laves en samfundsøkonomisk vurdering: Giver det overhovedet mening?
Mette Gjerskov (S), 2006-01-24:
Jeg siger tak for svaret.
Selvfølgelig er der forskel på, om man dør, eller om man dør for tidligt.
Vi dør jo alle sammen for tidligt – de fleste af os i hvert fald.
Men jeg synes stadig væk ikke, at jeg fik svar på mit spørgsmål.
Der må jo være en smertegrænse et eller andet sted, når ministeren siger, at der skal kigges på de samfundsøkonomiske og de miljøøkonomiske vurderinger.
På den ene side har vi altså en masse mennesker, som er bekymrede over de her små partikler og luftvejssygdomme osv., og på den anden side sidder der selvfølgelig også 700.000 brændeovnsejere derude, der gerne nogenlunde vil vide, hvad man kan forvente fra miljøministerens side.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
Evaluering og styring kan jeg ikke se hænger helt sammen.
Evaluering og fleksibilitet hænger godt sammen.
Det er det, vi ønsker, og det er den vinkel, vi gerne vil bruge her.
Anne Baastrup (SF), 2006-01-24:
Det er bedrøveligt, når Venstres ordfører på området har så kort en hukommelse.
Frem mod år 2000 satte vi »Folkeskolen år 2000« i gang.
Det var et storstilet projekt, der vedrørte samtlige landets kommuner, og vi brugte adskillige millioner kroner.
Det er den type forsøg, der kan flytte noget.
Ingenting, men det er bare for at sikre, at der ikke er en skole i Danmark, som kommer til at få nogle forsøg, der har nogle resultater, som generer Venstre.
Det er udelukkende et forsøg på at styre folkeskolen, således at der intet kommer til at ske, som Venstre ikke har helt styr på.
Det kunne være, man fik en god idé; Venstre vil bare ikke have nogen gode ideer.
Det kunne være, man kom til at udvikle folkeskolen; Venstre vil ikke have udviklet folkeskolen, Venstre vil styre.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
Vi ønsker at få pengene ud at arbejde, hvor der kan laves evalueringer.
Vi ønsker at få fleksibiliteten ind, og det har vi ikke i øjeblikket.
Så det altså der, vi har sagt: Vores fokus skal være et andet sted – og det er også det, der er lagt op til i lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2006-01-24:
Jeg er helt sikker på, at det falder tilbage på mig, men jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er for en helhed, ordføreren taler om, for samtidig med at der nu bliver talt om helhed og helhed og helhed, så oplever vi, at samtlige regeringens initiativer går ud på opsplitning og opsplitning og opsplitning i de små, i mellemtrin og i udskolingen.
Her har vi så faktisk en institution, som gennemprøvet forsøger sig med at finde en hensigtsmæssig, moderne og tidssvarende måde at afvikle de seneste skoleår på, sådan at eleverne har et fundament for deres ungdomsuddannelse.
Det er jo en helhedsorientering af det, eleverne står over for, men selvfølgelig er det ikke en helhed, fordi der jo ikke er nogen forsøg, der strækker sig fra børnehaveklassen til 10. klasse.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
Som jeg sagde, har vi stadig væk et ønske om at tage mere målrettede initiativer til at styrke kvaliteten på folkeskoleområdet, og det var måske et forkert ordvalg at sige bremseklods – det var ikke min intention.
Men at opleve, at man har et område, som kun omhandler en lille del af den samlede folkeskole, giver ikke en helhed.
Margrethe Vestager (RV), 2006-01-24:
Det er ikke for at øve unødig trætte, for så vidt jeg ved, er der ikke noget ændringsforslag at debattere her ved andenbehandlingen, men det er alligevel interessant, når vi nu igen skal høre om, hvordan pengene skal ud at arbejde, og at vi skal høre om de forsøg og den helhed, der skal være i folkeskolesynet.
Så vidt jeg ved, skal de her penge gå til at lave helt ensartede nationale test, som der bestemt ikke er noget forsøgsorienteret ved.
Tværtimod må man sige, at pengene skal gå til en ensretning og en statsstyring, som er udtryk for det stik modsatte af det, ordføreren lige har givet udtryk for.
Det andet, som jeg vil spørge ordføreren om, er, hvad det er for en bremseklods, SPF har været for folkeskolens udvikling.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-01-24:
Det bliver ikke nødvendigt at trække dette lovforslag tilbage eller ændre det eller behandle det i en anden sammenhæng.
Det er jo sådan, at det her drejer sig om, at vi gerne vil have omprioriteret midlerne, og at vi ser folkeskolens område som et helhedsområde.
Så kan det ikke hjælpe, at vi har nogle delområder, der får særligt fokus.
Vi ønsker at få pengene ud at arbejde i folkeskolen.
Der er så mange steder, hvor man har gode ideer, man har gode tiltag, man har områder, man ønsker at lave noget mere forskning inden for eller undersøge inden for og lave undervisningsforløb af forskellig art om, og intet af det er muligt i øjeblikket, fordi der hele tiden ligger en bremseklods.
Til gengæld har vi her mulighed for at få udviklingen til at brede sig ud, og vi har mulighed for at få lavet et meget spændende arbejde.
Så jeg er stadig væk af den overbevisning, og Venstre er af den overbevisning, at vi gerne vil have pengene ud at arbejde andre steder, og at vi hermed lægger dette lovforslag frem, som det er, og bakker op om det, som det er.
Kim Mortensen (S), 2006-01-24:
Som vi har redegjort for i betænkningsbidraget, er vi uenige med regeringen i forslaget om at nedlægge Statens Pædagogiske Forsøgscenter i Rødovre.
Derfor stemmer vi også imod det her lovforslag og vil godt bruge lejligheden her ved andenbehandlingen til at opfordre regeringen til at trække forslaget tilbage af følgende grunde: SPF er et forsøgscenter, der retter sit udviklingsarbejde mod folkeskolens ældste klasser, herunder den 10. klasse, som alle er enige om er vigtig, og som fremover bliver en afgørende indgang til de efterfølgende uddannelser.
Regeringen foreslog at nedlægge 10. klasse i den samme lovpakke, som man foreslog at nedlægge Statens Pædagogiske Forsøgscenter i Rødovre.
Den tidligere undervisningsminister har også fremsat forslag om at nedlægge SPF.
Der er også stillet en evaluering i udsigt – en evaluering, der aldrig er blevet lavet – og beslutningen om at nedlægge SPF træffes derfor efter vores opfattelse ud i den blå luft af rene ideologiske årsager.
En tredje årsag er, at der ikke i lovforslaget er afsat penge nok til, at Ungdomsbyen kan fortsætte under de nuværende, tilstrækkelige økonomiske rammer, hvilket stiller spørgsmål om hele det økonomiske og indholdsmæssige grundlag, denne beslutning træffes på.
Vi skal derfor opfordre regeringen til at behandle det her lovforslag i sammenhæng med diskussionen om 10. klasse og udskyde den endelige beslutning.
Anne Baastrup (SF), 2006-01-24:
I betænkningen står der, at vi vil redegøre for vores stilling ved andenbehandlingen.
Men en af grundene hertil var naturligvis, at vi ikke havde styr på, hvad det var for et ændringsforslag, ministeren kom med, fordi vi jo ikke havde et overblik over omfanget.
Vi havde ikke en viden
Men med de høringssvar, vi har fået, må vi efter omstændighederne sige: Det er så o.k. Og i øvrigt har hr. Bjarne Laustsen jo meget nøje redegjort for det fælles betænkningsbidrag, som vi i øvrigt ville være kommet med, hvis vi havde skrevet betænkningen på det tidspunkt.
Så vi har ikke yderligere at tilføje.
Afstemning
Ændringsforslaget vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Nej, det kan jeg sige.
Nu mener jeg også, at vi skal bevare proportionerne.
Det her er relativt ny viden.
Der er forskellige ting, man kan gøre ved det.
Men jeg kan da fortælle fru Mette Gjerskov, at det faktisk er sådan, at en kommune i dag har mulighed for, hvis der er et særlig stort problem i et område, eller der er en, der bliver ved med at fyre helt umuligt til gene for naboen, at gå ind og stille nogle forskellige påbud.
Det er vi så i gang med ligesom at præcisere for kommunerne, for den hjemmel har de faktisk allerede i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Der var stillet 1 ændringsforslag i betænkningen.
Uden for betænkningen var der ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget og ændringsforslaget sattes til forhandling under et.
Forhandling
Mette Gjerskov (S), 2006-01-24:
Mit sidste spørgsmål i denne sag skal være at spørge ministeren, om hun vil indføre nogle adfærdsregulerende forbud mod at fyre i brændeovne f.eks. i byområder.
Kunne ministeren forestille sig sådan et forbud i et byområde?
Vi står med et stort problem, og det giver – uanset om det er, fordi man bare dør for tidligt eller dør i det hele taget – altså store problemer og åbenbart særligt i byområder.
Vil ministeren indføre et forbud mod at fyre i brændeovne i tæt befolkede områder?
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Jeg tror også, fru Mette Gjerskov vil kunne have set det, som jeg har set i en masse lokalaviser, for der er det materiale kommet ud, og derfor tror jeg, forskellen mellem at fyre med vådt brænde og tørt brænde står klart for flere og flere danskere: Det kan faktisk være ti gange så forurenende at fyre med vådt brænde som med tørt brænde.
Derfor mener jeg, at den diskussion, vi overhovedet har om det her, i sig selv er positiv, for jeg tror, at der er mange danskere, der bare inden for de seneste uger har fået øjnene op for, at det faktisk betyder noget, hvad de gør.
Det er igen det der med også ligesom at lade folk selv have et ansvar, men det kræver jo, at de har nogle fornuftige oplysninger at handle efter.
Så bliver der spurgt, om der er andet, man kan gøre.
Ja, det kan vi jo bl.a. ved, at Danmark er førende inden for at udvikle nye brændeovne.
Det er også derfor, det er interessant at have mødet med branchen i den kommende uge for at se, om vi ikke skulle prøve, om vi kunne komme længere frivilligt, hvad angår at stille krav til nye brændeovne.
Mette Gjerskov (S), 2006-01-24:
Jeg takker for svaret.
Mit næste spørgsmål går på oplysningskampagnen.
Ministeren siger, hun vil lave en oplysningskampagne – helt konkret om hvad?
Det, jeg kan forstå, er, at det er et meget større problem f.eks. at fyre med vådt brænde end med tørt brænde, det giver mange flere små partikler og sådan noget.
Men hvad går den oplysningskampagne ud på?
Handler det også om nogle specielle brændeovnstyper, eller er det kun brændetyper eller folk, der fyrer med husholdningsaffald?
Hvad er det egentlig helt præcis, ministeren gerne vil gå efter?
Det er mit ene spørgsmål.
Connie Hedegaard (KF), 2006-01-24:
Vi er bare langt ude i et hypotetisk spørgsmål, for som jeg også sagde til fru Mette Gjerskov, er det altså sådan, at der ikke er en løsning i dag.
Hvad betyder det i givet fald for brændeovnens levetid?
Kan det så bedre betale sig måske at købe en af de nye generationer af brændeovne?
Hvad er ligesom det miljøøkonomiske og det samfundsøkonomiske regnestykke i det?
Det må vel være rimeligt nok at have en forestilling om det.
Men ellers kan mit bud jo være lige så godt som fru Mette Gjerskovs, for der har vi vel begge en eller anden fornemmelse af, hvor stor en udgift vi tror familien Danmark går hen og får til en i øvrigt gammel brændeovn.
Der kan fru Mette Gjerskovs bud være lige så godt som mit.
Men jeg synes ikke, det er det, der er det mest interessante i første række.
I første række er det overhovedet at finde ud af: Findes der en fornuftig teknisk løsning?
Det er vi ved at prøve at finde ud af i Miljøstyrelsen.