runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Jeg hørte flere gange, at Vandfonden ikke fungerer optimalt.
Den kan ikke finde ud af at bruge alle sine penge, og derfor skal den nedlægges.
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Dohrmann: Hvis bevillingen havde været på 26 mio. kr., ville Vandfonden så blive opretholdt? Dernæst vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti, hvordan partiet ser på, at man får en reel afgiftsforøgelse på drikkevand på ca. 3 pct., når man fjerner Vandfonden, nemlig fordi forbrugerne af vand betaler ca. 1,5 mia. kr. i årlig vandafgift, og man kan betragte fonden som en tilbageførsel
af dele af den grønne afgift til forbrugerne
Hvordan ser Dansk Folkeparti på den afgiftsforøgelse?
Endelig vil jeg spørge Dansk Folkepartis ordfører: Hvis man forestillede sig en opdeling af lovforslaget, kan hr. Jørn Dohrmann så se noget som helst fornuftigt i nogen af de aktiviteter, som er blevet støttet af eksempelvis Den Grønne Fond?
Lad mig nævne Grøn Information.
Er alt dårligt, hvad der ligger i det her, eller ville Dansk Folkeparti kunne støtte visse aktiviteter eller nogle af ordningerne?
Torben Hansen (S), 2002-03-11:
Det er i den samme boldgade som hr. Jørn Jespersen, og det er også om argumentationen.
Jeg regner med, vi får et svar i den kommende runde.
Hvis vi går tilbage til oktober 2001, var der rent faktisk et forslag til ændring af lovgivningen om Vandfonden, og Dansk Folkeparti så meget positivt på at bevare den decentrale vandforsyning.
Man sagde: »Det er et klart løft til mindre, almene vandværker og en hjælp til de borgere, der værdsætter at beholde og drive deres private vandforsyning.
Ja, for nogle er det ligefrem en kultur, at man samles til den årlige generalforsamling i det lille vandværk og hygger sig med det også.
Så lad os så vidt muligt beholde den decentrale vandforsyning.
Derfor kan vi helt klart støtte forslaget.«
Det sagde Dansk Folkepartis ordfører her fra talerstolen den 10. oktober 2001, og derfor må det naturlige spørgsmål nu være: Hvad har ændret sig i Dansk Folkepartis verden siden den 10. oktober 2001, og hvordan kan man lige pludselig begynde at bruge den argumentation om huspriserne?
Det er da ganske udmærket, at det gør indtryk på Venstres ordfører, og at Venstres ordfører tidligere har givet tilsagn om at kigge på det her.
Men da man åbenbart ikke ønsker det - man vil nedlægge Vandfonden, og så vil man oprette en ny i en eller anden ændret form - kunne det da være interessant, om Venstres ordfører fra Folketingets talerstol vil løfte sløret for, hvad det så er, man gerne vil i stedet for, og hvor det er, det halter.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Jamen jeg vil bare sige, at i fraværet af argumenter fra regeringspartiernes side foretrækker jeg klart De Konservative, som kommer ud over problemet ved at gøre talen så kort som muligt.
Det kan jeg godt forstå, det er jo gået dårligt for dem, der har prøvet at lave en lidt længere tale og komme med argumenter.
Sagen er, at det ikke er mere end ganske få måneder siden, at de selvsamme partier syntes, det var glimrende at have den her Vandfond, at man syntes, det var glimrende at sikre den decentrale vandforsyning, at man syntes, det var glimrende at beskytte grundvand og drikkevand, og at man syntes, det var fint at hjælpe folk, der uforskyldt var kommet i problemer.
Det synes man ikke længere, og så henviser man til råd, nævn og puljer.
Jamen det her er jo ikke centrale papirnusserordninger! Det er støtte til almindelige mennesker, der uden egen skyld har fået ødelagt deres drikkevand og nu ønsker at få noget rent drikkevand.
Det afskaffer man med den konsekvens, at de nu må bære hele udgiften selv, på trods af at de er uden skyld i problemet.
Det er jo samfundet, der ikke har sikret en ordentlig regulering af det her område, det er samfundet, der har tilladt sprøjtemidler, som man troede var sikre, men som nu viser sig at ødelægge grundvand og drikkevand.
Nu er det de enkelte mennesker, der tilfældigt - helt tilfældigt - bliver ramt af den manglende regulering, der selv skal bære hele udgiften.
Det er det centrale i det.
Og så synes jeg, det er ubehageligt at høre den ene gang efter den anden, at det skal finansiere sygehuse eller ældrepleje osv.
De penge har man jo argumenteret for tusinde
andre steder i forvejen.
Dertil kommer, at løftet til sygehuse, som nogenlunde svarer til, hvad der er kommet af løft hvert år, uden at man har lavet de her dramatiske besparelser på miljøområdet, er en engangsforeteelse,
hvorimod nedskæringerne på miljøområdet er for altid, mens den her regering sidder.
Så det er en ualmindelig dårlig argumentation.
Det er en nedskæring, som rammer miljø, det er en nedskæring, der rammer almindelige mennesker, og man har ingen ordentlige argumenter for det.
Det er kendsgerningerne om det.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Jeg tror, der er nogle, der ikke helt har forstået, at vi ønsker at rydde op i de forskellige råd, nævn og puljer sammen med Vandfonden her.
Vi har jo gennemgået det her én gang.
Til det der med oprettelsen af Vandfonden må vi sige, at Vandfonden ikke har formået at delegere de penge godt nok ud.
Dansk Folkeparti vil gerne være med til at dele ansvaret ud til den enkelte borger i Danmark, så derfor er vi med til at nedlægge Vandfonden. Samtidig med at vi nedlægger Vandfonden, vil vi understrege, at vi er med til at sikre de her 3 mio. kr. til forskning og andre projekter, som kan bevare Danmarks fremtidige gode vandforsyning, herunder den decentrale vandforsyning, så vi beholder noget godt drikkevand. Vi skal jo alle sammen være med til at forbedre og bevare miljøet og tage et ansvar for, hvad det er, der sker - hvad vi eksempelvis bruger af vaskemidler og opvaskemidler, og hvordan vi kommer af med de forskellige kemikalier og olier.
En af grundene til, at vi ønsker at nedlægge Vandfonden, er, at den ikke har formået at leve op til opgaven med at fordele de her penge rigtigt.
Ud af målgruppen på de 33.000 enkeltmandsvandværker er det knap 3.300 af disse vandværker, der har fået det her tilskud.
Det er knap 10 pct.
Hvis man ser på de der knap 700 små vandværksforeninger med flere forbrugere, så er det 271 af dem, som har opnået det her tilskud, altså næsten 40 pct.
Man kan også gå ind og se på afsætningen af midler fra Vandfonden, og der er der sket et tilbageskridt fra 2001 på ca. 3 mio. kr., og det er et helt tydeligt tegn på, at de ikke formår at administrere ordentligt.
Hvordan ville man kunne garantere, at der ville ske en helt retfærdig fordeling
af de her midler fra Vandfonden?
Vi har hele tiden sagt, at fordi man kan søge om de her penge fra Vandfonden, er det ikke sikkert, at man får penge fra Vandfonden.
Det er simpelt hen ikke godt nok med den Vandfond her.
Vi har sagt, at vi gerne vil være med til at finde de penge, som vi skal bruge til at nedbringe de her ventelister og give en bedre hjemmehjælp, så vi virkelig kan hjælpe de svage i samfundet.
Vi må ikke glemme, at det er den ældre generation, der har arbejdet hårdt for det samfund, vi har i dag, så vi skal simpelt hen være med til at prioritere
anderledes.
Vi mener også, at befolkningen selv skal være med til at tage et ansvar. Vi kan ikke støtte det her forslag om at opretholde Vandfonden.
Helge Mortensen (S), 2002-03-11:
Kun for god ordens skyld vil jeg spørge hr. Vesselbo, om ikke det er rigtigt, at det er statsministeren, Venstres formand, der i forbindelse med nedlæggelse af råd og nævn har brugt udtrykket, at man ikke har brug for smagsdommere.
Det, jeg har efterlyst, er, hvilke årsager der er til at nedlægge Naturrådet, for der må jo være et af statsministerens, Venstres formands værdiladede begreber i sorteringen omkring det her, og det er det, jeg har efterlyst.
Jørn Jespersen (SF), 2002-03-11:
Nu er vi igen ved det dér med: Hvad er et argument?
Og det højeste, hr. Vesselbo kan svinge sig op til, er at sige: Jamen der er ikke brug for Naturrådet. Hr. Vesselbo siger, at der ikke er brug for Naturrådet. Så efterlyser jeg bare et argument for, at der ikke er brug for det.
Det kunne være, at hr. Vesselbo mener, at den danske naturtilstand er god nok, som den er, at der ikke er nogen problemer med naturtyper, der forsvinder osv.
Det kunne være ét argument.
Er det dét, der gør sig gældende?
Det kunne også være, at man havde anden uafhængig rådgivning, som man kunne trække på, og som varetog den opgave med at lave vismandsrapporter, med at lave et samlet overblik over, hvor problemerne er med hensyn til naturtyper, planter og dyr, der forsvinder, osv., komme med konkrete løsningsforslag.
Er det dét, der er argumentet?
Hvem er det ellers, der løfter den her opgave?
Det kunne også være noget helt tredje, som jeg ikke har tænkt på
Jeg efterlyser bare en konkret begrundelse, et argument fra hr. Vesselbos side for, at vi ikke har brug for Naturrådet.
Jeg synes i høj grad, vi har brug for det.
Derfor beder jeg bare om, at hr. Vesselbo, der nu står for nedlæggelsen via fratagelse af midler, argumenterer for, hvorfor der efter Venstres opfattelse ikke er brug for det.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Til hr. Christian Brix Møller vil jeg sige, at det her jo er et spørgsmål - som jeg også sagde i mit tidligere svar - om en prioritering af indsatsen på miljøområdet.
Og der mener vi altså ikke, at Naturrådet har ydet et så vigtigt bidrag, at vi vil finansiere det med 5 mio. kr. Derimod mener vi, at Institut for Miljøvurdering vil have en helt anden funktion, nemlig at kunne bruge den viden, opsamle den viden, der ligger på andre institutioner, forskningsinstitutioner, og komme med forskellige input og rapporter, som vi kan prioritere ud fra som politikere.
Til hr. Helge Mortensen vil jeg sige: Jeg understregede bare, at jeg ikke på noget tidspunkt i denne sag og i denne debat her har brugt ordet smagsdommere.
Det er kun hr. Helge Mortensen, der har gjort det på nuværende tidspunkt i denne her debat. Hvad der er sagt andre steder, skal jeg ikke tage stilling til her. Årsagen til, at vi ikke ønsker at opretholde finansieringen af Naturrådet, er, at vi mener, at pengene kan bruges bedre et andet sted, nemlig på Miljøinstituttet, og der bevilger vi så 10 mio. kr. til det område.
Og det er jo egentlig det samme svar til hr. Jørn Jespersen: Jeg mener overhovedet ikke, at Naturrådet har haft en gigantisk indflydelse på udviklingen i det danske miljø, det ville nok også være at slå et lidt for stort brød op.
Derfor mener jeg heller ikke, at det vil få nogen konsekvenser for den rene luft eller vandet eller havområderne, at vi nedlægger Naturrådet.
Det tror jeg ikke.
De mennesker, som i forvejen yder en stor indsats på området med at forske og med at undersøge området, er jo DMU, det er GEUS og det er Skov- og Naturstyrelsen og en række andre.
De fortsætter jo, så derfor har vi ikke mere brug for Naturrådet til at yde den indsats, de har gjort.
Men i øvrigt har de jo selv sagt, at de fortsætter, så hr. Jørn Jespersen kan jo bruge dem som rådgivere fremover.
Det kan jo være, det vil være en fordel for det fremtidige arbejde her.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Med hensyn til beslutningsforslag B 69 mener Dansk Folkeparti, at natur varetages lige så godt af lokalpolitikere som af Naturrådet.
De såkaldte naturvismænds opgaver mener vi lige så godt kunne varetages af kommunalpolitikere, så vi ser derfor ingen grund til, at miljøet vil tage skade af, at Naturrådet bliver nedlagt, eftersom vi ønsker, at det er folk, der bor i lokalområdet, der skal tage stilling til, hvad der skal ske. Vi skal væk fra, at det er dem, der sidder langt væk, der skal bestemme det hele, og jeg har heller ikke læst i nogen udenlandsk avis, at man er forarget over, at Danmark vil nedlægge Naturrådet, som det påstås i beslutningsforslaget.
Helle Sjelle (KF), 2002-03-11:
Som allerede tidligere nævnt støtter vi i Det Konservative Folkeparti, at regeringen foretager en omprioritering af statens midler, og der bliver ryddet op i mængden af råd, nævn og puljer.
Derfor støtter vi heller ikke det her forslag om at fastholde støtten til Naturrådet.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-11:
Visse forhold i samfundet er så vigtige, at der er en hævdvunden tradition for uafhængig videnskabelig rådgivning, fordi lovgiverne inderst inde godt ved, at de er dybt afhængige af fagligt kvalificerede kritiske stemmer.
Traditionelt er lovgiverne jo ikke så exceptionelt kloge som partierne bag den lige for tiden siddende regering.
To af de områder er økonomi og miljø.
Derfor har vi nu gennem mange år haft henholdsvis Det Økonomiske Råd og Naturrådet, hvis tradition stammer helt tilbage fra den første naturfredningslov fra 1919, hvor der blev etableret et uafhængigt, videnskabeligt baseret råd, som skulle rådgive regering og administration om forvaltning af naturfredningen.
Naturrådet, som regeringen nu vil nedlægge bevillingen til, skal bl.a. sikre, at de vitale miljøpolitiske emner får samme placering i samfundsdebatten som f.eks. økonomi.
Men det ønsker den nuværende regering åbenbart ikke.
har behovet for Naturrådets kritiske stemme vel næppe været større.
At det er nødvendigt med den kritiske stemme, som kan give kvalificeret modspil til den til enhver tid siddende regering, understreger netop den nuværende regering.
For Det Radikale Venstre er det dybt forstemmende, at en lang dansk tradition for at støtte en uafhængig institution som Naturrådet nu bliver ødelagt, fordi der er brug for et par håndører i en finanslov, og fordi Naturrådet ikke pr. definition altid er enigt med regeringen.
Hvis det er intentionen internationalt at markedsføre Danmark som et land, der er ligeglad med miljøpolitikken, ja, så går det jo bare derudad.
Men vi støtter det her forslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
I Kristeligt Folkeparti har vi bestemt ikke altid været enige med Naturrådet, ligesom vi ikke altid har været enige med Det Økonomiske Råd eller for den sags skyld Transportrådet.
Alligevel foreslår vi de institutioner opretholdt.
Vi vil dog ikke afvise at bidrage til at redde nationens økonomi, hvis det kan lade sig gøre, så da vi hørte, at Naturrådet ikke ville lade sig nedlægge, men fortsætte uanset offentlige tilskud, så tænkte vi, at det da godt kunne ske, at de fik for stor bevilling.
Derfor har vi i vores finanslovforslag indstillet, at Naturrådet får bevilget 3 mio. kr. i støtte imod de 5,3 mio., som de har været vant til hidtil; så har vi da bidraget med 2,3 mio. kr., og dem kan vi få mange hofter og knæ for, eller hvad vi nu kan lave for dem.
Vi synes bare, det er en dårlig idé at nedlægge de her råd, som tillader sig at mene noget andet end de politikere, der sådan tilfældigvis og skiftende sidder og administrerer vort land.
Vi mener, at de råd har været med til at kvalificere samfundsdebatten herhjemme på væsentlige områder.
Vi synes rent ud sagt, det er for dumt.
Den aversion mod eksperter, aversionen mod folk, der ved noget om et område, som ligger til grund for de besparelser her, så vidt jeg kan se,
kan vi slet ikke tilslutte os.
Vi mener, at vi i så velhavende et samfund som det, vi har her, har råd til at have den her slags institutioner, så derfor: Vi ønsker Naturrådet opretholdt, men kan dog ikke støtte det forslag her, fordi vi som sagt i vores finanslovforslag har indstillet en bevilling på 3 mio. kr. Men kunne vi komme igennem med et ændringsforslag til det forslag her ligesom til det tidligere, så er vi selvfølgelig med på det.
Helge Mortensen (S), 2002-03-11:
Jeg vil gerne takke for den tilslutning, der ligger fra SF og Enhedslisten, De Radikale og også fra Kristeligt Folkeparti.
Jeg vil godt allerede nu tilkendegive, at om der kunne blive flertal for en bevilling på et andet beløb end de 6,6 mio. kr., ville vi være meget åbne over for det, for vi tror, det er utrolig vigtigt, at der fortsat er et Naturråd.
Et Naturråd, der i forhold til den opgave, det har nu, og som det også har været fremlagt her, bidrager grundlæggende til den politiske debat uanset partiskel, uanset organisation, uanset hvilket område man befinder sig inden for miljø og planlægning.
Det er noget andet end Lomborginstituttet, der jo er valgt på grund af, at den ledelse og den idé, som ledelsen i hvert fald har med Lomborg, lige præcis passer ind i regeringens og i hvert fald i miljøministerens terminologi om, hvad det er, det drejer sig om på miljøområdet.
Det er ikke rimeligt, at man alene har, om jeg så må sige, et partsindlæg i diskussionen her, og at vi er henvist til at skulle diskutere dette.
Så i den forbindelse mener vi for det første, at det er en provokation at nedlægge Naturrådet og oprette Lomborginstituttet, men det ville være en endnu større provokation, hvis man ikke kan se, at Naturrådet, også selv om vi har Lomborginstituttet, har en plads i vort land.
Men egentlig har det jo rødder tilbage til den danske naturbeskyttelseslov fra 1917, og der er hændt et par ting undervejs.
Men i hvert fald er der tradition for, at vi har - ligesom de allerfleste lande - en uafhængig, en uvildig rådgivning på miljø- og planområdet.
Det er den, man er ved at afskaffe, og det er sagt tidligere.
Hvad det så er for et selskab, vi dermed binder os op på i Europa?
Det er lande som Italien, Grækenland, Rumænien og Bulgarien.
Jeg vil godt sige, at miljøministeren er kommet med én fornuftig ting, mens han har været minister, nemlig udtalelsen til Erhvervsbladet den 8. februar om, at nu er det slut med dansk miljøpral.
Det er fornuftigt, minister, for med den udlægning, der er, både af miljøpolitikken med de vilkår man støtter sig til for fremtiden, og med de beskedne vilkår vi har for at diskutere miljøpolitik, så har vi ikke noget at prale af.
Så skulle jeg i øvrigt sige, at jeg meget beklager, at det møde er blevet aflyst, der var arrangeret af den europæiske sammenslutning af miljø- og naturråd.
Jeg mener, og jeg vil være meget opmærksom på den tilkendegivelse, der kom fra Kristeligt Folkeparti, at det ville kunne rette op på en lidt ramponeret miljøpolitik i Danmark, om vi i hvert fald kunne få et hjørne mere end Lomborginstituttet, nemlig Naturrådet, til at operere på dette her område.
Det ville tjene den danske debat godt.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-11:
Det var jo tanken, at Den Grønne Fond skulle hjælpe nyskabende lokale miljøaktiviteter i gang, og når de så havde fået fodfæste, skulle der vise sig at være villighed til at videreføre og sprede dem på basis af anden, herunder lokal, finansiering.
Det er i mange tilfælde ikke lykkedes.
De grønne guider er et eksempel på, at man lokalt ikke har prioriteret initiativet så højt, at der er blevet afsat tilstrækkelige midler til det.
Den må videreføres som forudsat på basis af alternativ finansiering i det omfang, der er opbakning hertil.
Herudover har fonden ydet støttet til driften
af en række landsdækkende organisationer, som arbejder med information og vidensformidling til befordring af miljøspørgsmål.
Jeg mener ikke, det er en statslig opgave at støtte driften af disse folkelige organisationer.
Det er min opfattelse, at de må basere sig på deres folkelige forankring, og at opbakningen til dem også må vise sig i form af befolkningens villighed til at bidrage til deres finansiering.
Regeringen vil derfor afvise beslutningsforslaget.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-03-11:
Jeg skal kort meddele, at vi ikke kan støtte beslutningsforslaget, og at jeg ikke har yderligere kommentarer til den her sag end de kommentarer, der er fremkommet i den tidligere debat i dag, hvor vi jo også har haft denne her sag på dagsordenen.
Carsten Hansen (S), 2002-03-11:
Vi har jo næsten ikke diskuteret det under de fem forslag.
Nu kommer vi så ind på, at vi er nødt til at fremsætte beslutningsforslag punkt for punkt for at få debatten, og så vil man ikke tage debatten.
Det er jo lidt underligt.
Jeg skal spørge hr. Eyvind Vesselbo: Hvad med de 600 konkrete projekter, det er blevet til i Den Grønne Fond?
Hvad med de mere end 1.000 varige job, det er blevet til, mange af dem på det rummelige arbejdsmarked?
Hvad tror Venstre, at vores tredjestørste eksporterhverv, nemlig vindmølleindustrien, ville være blevet til uden Den Grønne Fond og de miljøtiltag, vi har iværksat? Berører det slet ikke Venstre, at man her fuldstændig fjerner grundlaget for nogle af de her ting?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Jeg vil gerne sige til beslutningsforslaget om at opretholde Den Grønne Fond, som er fordelt med 40 mio. kr. i perioden fra 2000-2002, at Socialdemokratiet jo må forstå, at det ikke kun gælder om at bruge en masse penge, men om at se, hvad man får for de her penge, og der finder vi er vigtigt at vurdere, hvor man får mest, hvad skal man sige, rent miljø for pengene.
Det er tydeligt at se, at for nogle bestemte folk gælder det kun om at bruge en masse penge, og så er de ligeglade med, hvad de får for de her penge.
Men i Dansk Folkeparti er vi meget opsatte på at få mest muligt miljø for de penge her. Den Grønne Fond skulle egentlig hjælpe lokale miljøaktivister i gang, men det er ikke lykkedes fuldt ud, så det kunne efter Dansk Folkepartis opfattelse have været gjort lige så godt af lokale og frivillige folk.
Men skulle vi tage fejl, ser vi gerne igen på sagen om en rum tid.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-11:
Jeg kunne for så vidt godt forstå den der med mest muligt miljø for pengene, men jeg må spørge hr. Dohrmann, hvor er det, at pengene er flyttet hen, så man har fået mere for dem?
Eller hvor er det, der er flyttet nogen som helst penge hen, så man får mere miljø for dem?
Kan vi få et eksempel på det?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-11:
Hr. Jørn Dohrmann havde en lille åbning på en kvart millimeter, hvor han sagde, at hvis der var taget fejl, var man villig til at se på sagerne igen om en rum tid.
Kan vi få et klart tilsagn her fra Folketingets talerstol fra hr. Jørn Dohrmann om, at hvis vi f.eks. om 3-4 år overhovedet ikke har flere grønne guider tilbage, at der ikke bliver etableret nogen nye der, hvor pengene løber ud, at der heller ikke bliver afsat flere penge fra kommunernes side, så mener Dansk Folkeparti, at det er et problem, som man i Folketinget er nødt til at gøre noget ved?
Carsten Hansen (S), 2002-03-11:
Der var da en lille åbning, som fru Pernille Blach Hansen sagde.
Hvad er det for folkelige initiativer, Dansk Folkeparti vil være med til at støtte?
Det kunne da være ganske interessant at høre.
Eller det interesserer måske ikke Dansk Folkeparti?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-03-11:
Som jeg sagde, vil vi gerne igen se på det, hvis vi skulle tage fejl, men det må vi så se til den tid.
Vi kan jo ikke stå og love alting.
Der er mange, der er kommet galt af sted med at stå og love en hel masse, så det gør vi ikke.
Vi siger, at vi gerne vil se på det igen til den tid.
Det er ikke noget fast løfte om, at så indfører vi en hel masse igen, som der har været for 100 år siden.
Det vil vi ikke stå og love herfra.
Men jeg sagde, om en rum tid kan vi se på, om vi skulle have taget fejl.
Det var såmænd dét.
Helle Sjelle (KF), 2002-03-11:
Vi har jo haft en større debat om hele miljøområdet i dag, så jeg skal ikke forlænge debatten yderligere, men blot sige, at vi selvfølgelig, som jeg har fremført tidligere, støtter den omprioritering, der sker af statens midler, og det, at der bliver ryddet op i denne her mængde af råd, nævn og puljer.
Derfor støtter vi heller ikke forslaget om at opretholde Den Grønne Fond.