runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-02-24:
Når jeg kommer ind på spørgsmålet, er det bare, fordi jeg refererer til holdninger, som fru Pia Kjærsgaard tidligere har givet udtryk for i et læserbrev sidste sommer, og som var et angreb på hr. Frank Jensen og den tidligere integrationsminister.
Fru Pia Kjærsgaard kalder det pinligt, at diskussionen om 24-års-reglen bliver til en diskussion om tvangsægteskaber eller ej, og fru Pia Kjærsgaard skriver direkte, at stramningerne først og fremmest blev indført for at få sat en stopper for den tilstrømning af udlændinge, som var ved at tvinge hele vores velfærdssamfund i knæ.
På den måde bliver der taget afstand fra, at det har noget at gøre med tvangsægteskaber, men at det er et spørgsmål om at få lukket grænserne for de folk, som gifter sig med en udlænding, og derfor refererer jeg bare til den holdning og spørger: Hvad vil man gøre for at gøre noget reelt ved problemet med tvangsægteskaberne?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Jeg er ikke sikker på, at jeg helt forstod spørgsmålet, men jeg skal alligevel prøve at gøre mig umage for at besvare det.
Må jeg først sige, at vi aldrig har sagt, at der ingen sammenhæng er mellem 24-års-reglen og tvangsægteskaber.
Tværtimod har vi sagt, at der er rigtig mange indvandrerorganisationer og indvandrerkvinder, som er tilhængere af 24-årsreglen.
De mener, den er god, fordi de ikke længere kan blive tvangsgift med eller anden fjern fætter fra hjemlandet.
Der er mange indvandrerkvinder, der er glade for det, det har de sagt klart og tydeligt, og det vil jeg godt gentage her.
Jeg tror, man misforstår det, fordi Dansk Folkeparti heller aldrig har lagt skjul på, at en anden ting, som bestemt også er væsentlig for Dansk Folkeparti, er at få begrænset antallet af familiesammenføringer til Danmark i medfør af tilknytningsreglen og i forbindelse med tvangsægteskaber.
Her tror jeg, hr. Arbo-Bæhr går lidt galt i byen.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-02-24:
Nu kunne jeg jo sige meget ondt om Dansk Folkepartis asociale politik, men det kan jeg umuligt nå i løbet af 1 minut, så derfor vil jeg i stedet referere til ordførerens holdning til sammenhængen mellem 24-års-reglen og kampen mod tvangsægteskaber.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Undskyld.
Jeg tror, vi skal fokusere meget på, at i denne periode er kommunerne langt mere oppe på mærkerne med hensyn til, hvad de ældres behov er, og kan der på nogen måde rettes ind, så de ældres behov bliver bedre tilgodeset, end de har været i den hidtidige periode, synes jeg, vi skal gøre det, uanset hvilke midler der skal til.
Det er også derfor, jeg siger, at tesen med bare at lægge alt over til det kommunale selvstyre, jo i virkeligheden ikke har været så god, som man egentlig burde forvente.
Men lige præcis på ældreområdet har det ikke været gjort særlig godt, og derfor tror jeg egentlig, at når pengene bliver delt ud, skal Folketinget meget mere ind i billedet med hensyn til, hvordan pengene bliver brugt.
Det, det drejer sig om, er, om de ældre, der i dag har frit valg-ordningen, er tilfredse eller ej.
Det er vores indtryk, at rigtig mange ældre, der benytter frit valg-ordningen, er tilfredse, og vi ser gerne, at der kommer flere ind under frit valg-ordningen, hvis det er sådan, at de ældres forhold bliver ordentligt tilgodeset.
Jeg synes altså, at det primære må være, hvordan de ældre har det med frit valg-ordningen, hvordan kommunerne har det, og hvordan det kan gøres bedre i fremtiden.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-02-24:
Jo tak – fint nok.
Jeg vil gerne have lov til at kvittere for, at Det Konservative Folkeparti har højere ambitioner end Venstre, men jeg er nødt til at sige, at det selvfølgelig er godt nok, at man har fået gang i nedsættelsen af skat på arbejde, men målet med at ændre skattesystemet og få skatten ned på arbejde er jo – i hvert fald for Det Radikale Venstre – at få løst nogle problemer på beskæftigelsesområdet, og det synes jo ikke lige at være tilfældet i den forgangne periode.
Før belærte fru Pia Christmas-Møller fru Marianne Jelved højt og flot om, at der var brug for mere iværksætteri.
I Det Radikale Venstre er vi meget fokuseret på iværksætteri, på kreativitet, på opfindsomhed, det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Men jeg vil gerne spørge fru Pia ChristmasMøller: Hvad er det lige, regeringen har gjort for at øge iværksætteriet i de forgangne 3 år?
Pia Gjellerup (S), 2005-02-24:
De skattelettelser, der gives via skattestoppet, er asocialt fordelt, og det har Dansk Folkeparti også understreget tidligere.
Men vi kan forstå af svaret på hr. Frank Jensens spørgsmål, at alligevel vil Dansk Folkeparti ikke gøre noget ved skattestoppet.
Man vil finde på et eller andet andet uvist.
Så har vi også hørt, at de merudgifter, som kommunerne og amterne har budgetteret med, og som de har målrettet en indsats for folkeskolen, ældreområdet og sygehusene, går ud over den grænse, som regeringen har sat.
Derfor er det jo et interessant spørgsmål, om der sker det, regeringen plejer at gøre med Dansk Folkepartis stemmer, nemlig at tvinge kommunerne og amterne tilbage til og ned under det niveau, der er fastlagt, og derfor spørger vi her i dag: Vil Dansk Folkeparti tvinge kommuner og amter til at reducere de udgifter, de har budgetteret med, og som skal finansiere de ældre, folkeskolen og sygehusene?
Det kunne vi ikke få bare et principielt svar på fra Dansk Folkeparti før, men jeg vil gerne give fru Pia Kjærsgaard en chance til for at give os et svar.
Rune Lund (EL), 2005-02-24:
Så skal vi en tur til udlandet, for i Enhedslisten har vi sat os ned og kigget på, hvor meget regeringen har afsat til ulandsbistand indtil nu, og hvor meget den har tænkt sig at bruge frem til 2009, altså hvor meget vi skal bruge de næste 4 år.
Det tal har vi så sammenlignet med, hvor meget ulandsbistand der ville have været, hvis regeringen aldrig nogen sinde var kommet til magten i 2001, og det regnestykke er faktisk temmelig skræmmende, for det viser, at ulandene frem til 2009 vil blive snydt for ikke mindre end 47 milliarder danske kroner.
Der dør 30.000 børn af sult og underernæring hver dag.
30.000 børn!
Hvordan har fru Pia Christmas-Møller det?
Er fru Pia ChristmasMøller stolt af at være en del af Det Konservative Folkeparti, som er en del af en regering, som skærer ned på ulandsbistanden, samtidig med at man laver skattelettelser til de rigeste her i landet?
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Ja, men jeg tror, alle partier går ind for folkestyret.
Det er ikke kun Venstre og Det Radikale Venstre, der kan tage æren for det.
Jeg vil også gerne bekræfte, at Venstre og De Konservative har fået bekræftet deres mandat, og jeg vil gerne sige tillykke med det.
Jeg synes, det er så forkert at lave et skattestop for anden valgperiode.
Jeg hørte endda hr. Jens Rohde sige, at det skattestop skulle vare evigt.
Jeg undlod at sige noget om det – jeg mener, at det var hr. Jens Rohde, der sagde det – for det vil ende galt.
Det vil ende hamrende galt med underskud på de offentlige finanser, og det vil formentlig ske allerede i denne valgperiode.
Det Radikale Venstre vil søge indflydelse på skolepolitik, miljøpolitik, energipolitik, sundhedspolitik, socialpolitik, beskæftigelsespolitik, på al politik.
Regeringen slipper ikke for Det Radikale Venstre, og det var både et løfte og en trussel.
Kim Andersen (V), 2005-02-24:
Det Radikale Venstre er jo ligesom Venstre kendt for at være en stor tilhænger af folkestyret.
Vil fru Marianne Jelved ikke nok være så venlig at bekræfte, at VK-regeringens mandat netop er blevet bekræftet af befolkningen, efter at man har fremlagt en klart formuleret politik?
Det Radikale Venstre er også kendt for at søge indflydelse i parlamentet, og historisk har man faktisk også haft overordentlig stort held med at få den indflydelse.
Vil fru Marianne Jelved ikke gøre det klart for os her i aften, om det er en strategi og en linje, som Det Radikale Venstre agter at fortsætte, eller om man vil anlægge en anden strategi?
Hvis man agter at fortsætte den historiske strategi om at søge indflydelse, kan fru Jelved så ikke nævne bare tre hovedområder inden for indenrigspolitikken, hvor Det Radikale Venstre ønsker at søge indflydelse i den kommende valgperiode?
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Hvis jeg nu lover at lytte godt til, hvad SF ønsker omkring tilskud og den slags ting, så kunne vi måske også få et løfte fra hr. Holger K. Nielsen om at prøve at forstå den måde, vi prøver at tænke på i Det Radikale Venstre.
Det, vi gerne vil have, er et marked, som fungerer ligesom alle andre arbejdsmarkeder, som ikke hviler på tilskud, men som hviler på, at der er borgere og offentlige virksomheder og private virksomheder, som efterspørger en arbejdskraft.
Det er det, der er vores målsætning.
Vi kan bare se, at med den måde, skattesystemet i dag er indrettet på, bliver den regning, man får for udført service, meget, meget stor.
Hvordan kan vi få den ned?
I stedet for at give tilskud til den, skulle man måske finde ud af at indrette skattesystemet på en anden måde, så man opkræver skatten på en anden måde.
Vi taler jo ikke om, at der skal mindre skatteindtægter ind.
Det er den diskussion, vi gerne vil have, fordi vi ikke vil have et tilskudsmarked.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-02-24:
Jamen den diskussion er vi helt med på, men for os drejer det sig også om at få en ordentlig fordelingsprofil i hele skattepolitikken.
Når det handler om at skabe nye job, er spørgsmålet, om denne skattepolitik, som De Radikale står for, er så effektiv, er så hensigtsmæssig, som man gør den til.
For der er jo ingen som helst garanti for, at de her store skattelettelser, der bliver givet til især højtlønnede grupper og til andre, bliver brugt til at skabe mere service.
De kan da blive brugt til alt muligt andet: Man kan tage en ekstra tur til udlandet, man kan lave alt muligt andet, købe sig en ekstra bil osv.
Man er nødt til at have langt mere målrettede tiltag i forhold til det.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at Det Radikale Venstre i den grad har forelsket sig i, at man skal ændre skattesystemet for at få opfyldt det formål, som vi er enige i, at der skal skabes flere servicejob.
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Vores skatteforslag står og falder ikke med, at det lige netop er det beløb på det niveau.
Det er slet ikke det, der er interessant.
Læg det væk.
For min skyld, læg det væk.
Det, jeg synes er interessant, er at få en diskussion om, hvordan vi indretter vores skattesystem, således at vi får en skat på arbejde, der gør, at den regning, vi får som forbrugere, når vi køber service, ikke er så afskrækkende, som den er i dag.
Vi bryder os ikke om hjemmeserviceordningen.
Vi bryder os ikke om særlige fradragsordninger.
Vi gør faktisk meget for at undgå Tilskudsdanmark og undgå fradrag i skattesystemet, fordi fradrag i skattesystemet bare betyder, at man skal øge marginalskatten for at få det samme ind.
Vi vil meget hellere have en flad måde.
Det er ikke skattelettelser, jeg taler om, men hvordan vi opkræver skatterne på en måde, der gør, at skat på arbejde kommer meget langt ned.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-02-24:
Jeg vil godt vende tilbage til den radikale skattepolitik.
Hvis man ser på det radikale skatteforslag, så vil f.eks. statsministeren få en skattelettelse på næsten 70.000 kr.
Det synes vi ikke han har fortjent, hvis vi skal være helt ærlige.
Hvis det her handler om, at der skal skabes mere service og servicejob, er der da nogle måder, der er langt mere effektive og langt mere direkte frem for at gå ad den her meget omvendte vej, hvor der ikke er nogen som helst sikkerhed for, at der bliver skabt de her servicejob.
Hvad med mere målrettede fradragsmuligheder omkring boligerne, så man fik fradrag, hvis man fik lavet boligvedligeholdelse hvidt i stedet for sort?
Der er da mange flere og andre direkte måder at gøre det her på end med det her skatteforslag, der giver statsministeren denne kæmpestore skatterabat.
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Vi vil gerne gå ind og regulere.
Og hvis de regler, der er gældende i dag, ikke er gode nok, så vil vi da arbejde på at lave dem om.
Hvis der er et problem, vil vi prøve at finde en løsning på det.
Det er det, pragmatisme betyder.
Vi prøver at finde løsninger, men vi opgiver ikke kampen for den rigtige vej.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-02-24:
Jeg vil da gerne følge op og høre, om der ligger noget i, at Det Radikale Venstre gik ind for en teknisk handelshindring på fødevareområdet, eller om vi stadig væk kan forvente, at Det Radikale Venstre går ind for frihandel på det her område.
Det synes jeg da jeg vil følge op, sådan at fru Marianne Jelved kan få lov til at svare på det.
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Jeg kan ikke forstå, at fru Ellen Trane Nørby synes, det er for galt, at jeg bruger min taletid til at forfægte radikal politik.
Det har jeg faktisk haft rimelig meget held med.
Så det har jeg tænkt mig at blive ved med.
Jeg synes, det er meget, meget specielt, at jeg forventes at holde en tale sådan ud af intet og til intet.
Det er ikke det, Det Radikale Venstre plejer at gøre.
Det gør vi heller ikke i fremtiden.
Der skal være klare linjer.
Alt det andet mudder er uinteressant.
Vi går ikke ind for tekniske handelshindringer.
Vi går ind for at kæmpe for det, som vi synes er det rigtige.
Og vi synes ikke, det er rigtigt, at der er nitrit i økologiske fødevarer.
Det synes vi er for dårligt.
Det vil vi lave om på.
Vi vil prøve at finde nogle løsninger på det, så borgerne ved, hvad det er for en mad, de køber ...
Ellen Trane Nørby (V), 2005-02-24:
Jeg tror, der er mange radikale vælgere, der så må sidde tilbage med en besk smag i munden, efter at fru Marianne Jelved så kategorisk her i sin tale har afvist enhver form for samarbejde på en række områder.
Det lyder da godt, for så kan vi da have et håb om, at de kommer tilbage til de partier, der er resultatorienterede.
Men det, der også fik mig til at tage ordet, var, at hr. Per Clausen fra Enhedslisten spurgte fru Marianne Jelved, hvordan de så på tekniske handelshindringer på fødevareområdet, og hvor fru Marianne Jelved støttede, at man gik ind og lavede fødevareregler, sådan at man ikke kunne have total frihandel på området.
Vil fru Marianne Jelved ikke forklare mig, hvordan det hænger sammen med Det Radikale Venstres meget frihandelsorienterede politik, specielt i forhold til at samhandle med ulandene også på fødevareområdet?
Er det tekniske handelshindringer, eller er det frihandel, Det Radikale Venstre står for?
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Så vil jeg prøve at uddybe det omkring skolespørgsmålet, og jeg skal have SF's ordfører til at bekræfte det, jeg siger her.
Den er lavet her for et år siden, tror jeg det er, allerhøjst 2 år, af det statslige evalueringsinstitut.
Den siger jo, at prøverne fuldstændig smitter af på den daglige undervisning.
Hvis nu hr. Holger K. Nielsen er enig i denne betragtning, så kunne vi måske få en beskrivelse af, hvad det vil sige at få test, der er nationale, fra 2. til 4. til 8., og obligatoriske standarder og alt det, der står.
Hvordan virker det på undervisningen?
Jeg er for en gang skyld fuldstændig enig med fru Pia Kjærsgaard.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-02-24:
Jo, men det er jo præcis det, som er problemet med det der testhysteri, som er kommet
Der er jo ingen her, der har noget imod test.
Som jeg sagde tidligere, ved alle, der har haft børn i skolen, at det sker i øjeblikket.
Men med regeringspolitikken vil det jo være testene og ikke børnene, der bliver udgangspunktet.
Statsministeren sagde, at det skal være mennesket før systemet, men det, man laver her, er systemet før mennesket.
Det er simpelt hen hovedproblemet, og det giver en dårlig pædagogik.
Pædagogik er jo netop samspillet mellem mennesker.
Hvis man teknokratiserer det, som man gør gennem det her testhysteri, så får man en dårligere undervisning.
Vi er jo alle sammen enige om, at der er problemer i folkeskolen.
Det er da utilfredsstillende, at der er for mange, som læser for dårligt.
Men det, som jo er problemet her, er, om det testhysteri, som Det Konservative Folkeparti har kørt sig ind på, løser det her problem.
Igen tror jeg, at det er langt, langt vigtigere, at man tager udgangspunkt i den enkelte elev og samspillet mellem den enkelte lærer og den enkelte elev.
At der på de enkelte skoler bliver – for min skyld gerne – større viden om, hvordan de enkelte elever klarer sig, ja, men jeg mener, at det foregår mange steder i øjeblikket.
Som sagt, hvis man selv har børn i folkeskolen, og det har jeg, så ved man, at det sker i øjeblikket i høj grad.
Men det er vi da med på.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-02-24:
Jeg tror ikke, at det er nogen chokerende ny oplysning, jeg giver her.
Jeg oplever det sådan, at der i Folketinget er meget bred enighed om, at det er det færøske folk og det grønlandske folk, der bestemmer farten i den her proces.
Det, vi blot er nødt til at føje til, er, at hvis der skal være realitet i talen om mere selvstyre, er det også nødvendigt, at det ledsages af et større økonomisk ansvar.
Ikke mindst i forhold til Grønland indebærer det jo, at den grønlandske økonomi i højere grad bliver selvbærende.
For når man er afhængig af tilskud udefra, ja, så får selvstyret selvfølgelig en noget anden karakter, end hvis man i højere grad selv er i stand til at klare økonomien.
Derfor tror jeg egentlig, at kræfterne med stor fordel kunne bruges på først og fremmest at prøve at se på, hvordan man kan gøre den grønlandske økonomi mere selvbærende.
Afstemning
Hermed sluttede åbningsdebatten.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-02-24:
Jeg vil bare lige kvittere for statsministerens oplysning om, at det er regeringens ønske, at rigsfællesskabet fremover skal fortsætte i solidaritet og i samarbejde mellem tre ligeværdige parter, og at grundloven ikke sætter nogen grænser, at grundloven ikke sætter nogen begrænsninger.
Vil statsministeren sørge for, at den dansk-grønlandske fælleskommission tilflydes tilsvarende oplysninger?
Anfinn Kallsberg (FF), 2005-02-24:
Der er nok mange, der spørger, hvorfor Færøerne skal have to medlemmer i det danske Folketing.
Det spørgsmål er også forståeligt, for Færøerne har sit eget parlament og sin egen regering, er en lovgivende og udøvende magt og behandler en stor del af sagerne vedrørende Færøerne – og dog, vi har nogle fælles anliggender, hvor lovgivningen og den udøvende myndighed ligger i Folketinget og hos regeringen i København.
Dette gælder f.eks. udenrigs- og forsvarspolitik, penge- og valutapolitik, udlændingepolitik osv.
Derfor har vi repræsentation fra Færøerne her i Folketinget.
Jeg vil derfor ikke gå aktivt ind i sager, der ikke er gældende for Færøerne.
Derfor bliver det fællesanliggender, der er gældende både for Danmark og Færøerne, som jeg særligt ønsker at påvirke og få sat mit fingeraftryk på.
Det gælder først og fremmest udenrigs- og forsvarspolitik.
Verden ændrer sig hele tiden.
I den nærmeste fremtid skal den danske befolkning tage stilling til EU-traktaten.
Hvilke ændringer medfører den?
Det er selvfølgelig et spørgsmål, som vi stiller på Færøerne, og vi er meget interesseret i, hvad der sker her.
Det er derfor af stor betydning, at disse ændringer også tager hensyn til, at Færøerne står uden for EU, mens Danmark bliver en mere og mere integreret del af fællesskabet.
Dette forudsætter, at landsstyret og regeringen får en aftale på plads, således at når dele af udenrigs- og forsvarspolitiske områder bliver flyttet fra København til Bruxelles, bliver det, der vedrører Færøerne, flyttet fra København til Tórshavn.
Globaliseringen kommer også i fremtiden til at stille store krav til vores samfund.
Det bliver nødvendigt hele tiden at omstille sig og udvikle nye metoder og forske på alle områder for økonomisk at kunne følge med i konkurrencen og opretholde vores velfærdssamfund.
Færøernes landsstyre og regeringen har i de seneste år arbejdet med en ny overtagelseslov, der indebærer overtagelse af samtlige sagsområder, og at overtagelsen af nye ansvarsområder skal gå hånd i hånd med det økonomiske ansvar.
Disse forhandlinger er ikke kommet på plads endnu, men jeg forventer, at vi i nærmeste fremtid får en afslutning på forhandlingerne, således at selvstyreprocessen bliver et internt færøsk anliggende.
Det vil også i fremtiden medføre en positiv udvikling mellem Færøerne og Danmark.
Jeg har valgt at have min egen gruppe som valgt af et færøsk borgerligt selvstændighedsparti.
For at have mulighed for at besørge mit mandat på en ordentlig måde har jeg indgået en teknisk samarbejdsaftale med Det Konservative Folkeparti, der går ud på at servicere mig på det administrative plan.
Derudover har jeg indgået valgforbund med den konservative folketingsgruppe i forbindelse med konstitueringen af Folketinget, herunder også udvalgsfordelingen.
Men jeg indgår ikke i gruppen og er heller ikke med i clearingsaftalerne.
Til sidst vil jeg sige, at jeg håber, at jeg får et godt samarbejde med alle medlemmerne i Folketinget samt regeringen.
Jeg vil gerne bidrage med at formidle oplysninger om færøske forhold, hvor dette ønskes.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-02-24:
Flere timer i dansk er vi da helt med på.
Men lad mig bare lige gøre opmærksom på, at det foregår i kommunerne i øjeblikket mange steder.
Der er i en avis i dag en artikel om, at de penge, man vil give til flere dansktimer i indskolingen, risikerer at blive brugt på alle mulige andre ting, fordi adskillige kommuner i dag faktisk giver flere dansktimer end det, de er forpligtede til.
Det, som jeg tror er problemet, er, at vi simpelt hen vurderer de der test forskelligt.
Lærerne ved da godt, hvem de svage elever er.
Man behøver da ikke flere test for at kunne identificere de elever, der har svært ved at følge med.
Det, som er problemet, er, at man tilsyneladende ikke har ressourcer nok til at få dem med, bl.a. på grund af mangel på tolærersystemer mange steder, måske også manglende forskning på området.
Jeg er bestemt tilhænger af, at man opprioriterer forskning i f.eks. læsefærdigheder på DPU og andre steder.
Det skal vi have.
Det er en debat, vi også har haft.
Efteruddannelsen af lærerne skal også med og også ordentlige fysiske rammer.
Det er en kompleks helhed, vi skal have fat på her.
Det med test løser altså ikke problemerne.