Morten Helveg Petersen (RV), 2001-04-25:
Globalisering og ny teknologi giver os store muligheder.
Mennesker løftes ud af fattigdom bl.a. i kraft af frihandel og investeringer på kryds og tværs af landegrænser, og frihandel har jo bidraget til, at der gennem de sidste årtier er bekæmpet fattigdom som vel aldrig før i verdenshistorien.
Alene i Kina taler man om, at op imod en halv milliard mennesker er løftet ud af håbløs fattigdom gennem de sidste 20-30 år, bl.a. i kraft af at økonomien har åbnet sig imod omverdenen.
Og på tilsvarende vis i andre ulande, hvor globaliseringen, ny teknologi og frihandel på kryds og tværs af landegrænser byder på en række meget store muligheder.
Ny teknologi kan anvendes til at give større gennemsigtighed på markederne.
Jeg hæftede mig ved, at statsministeren i sit indlæg talte om, at efter 5 minutter kunne man være i kontakt med New York og Randers.
Jeg synes, at 5 minutter til en e-mail lyder af meget, men det kan måske kalde på en bredbåndsforbindelse i Statsministeriet eller noget i den retning.
5 minutter er måske oven i købet lang tid i forhold til de fantastiske muligheder, vi har med den nye teknologi.
Men i samme åndedrag som muligheder opstår ved globalisering og ny teknologi, er der altså også effekter og konsekvenser, som man må forholde sig til.
Øget velstand bør bl.a. bruges på at hjælpe dem, som måske ikke er med på vognen.
Øget velstand bør bl.a. bruges til at afhjælpe miljøproblemer.
Øget velstand bør også bruges til at sikre en fordelingspolitik, der gør, at gevinsterne ved globalisering og ny teknologi kommer flere end de allermest privilegerede til gode.
Det vil selvfølgelig til syvende og sidst være et anliggende for de enkelte lande på kloden at afgøre, hvordan deres egen fordelingspolitik indrettes og udøves.
Men pointen må være, at for at sikre en bred folkelig opbakning til frie bevægelser for kapital, arbejdskraft, investeringer og ny teknologi må befolkningerne vel også føle, at gevinsterne vedrører flere end de helt få.
Det er vel stadig væk uklart, hvad bevægelsen egentlig står for.
Der florerer i hvert fald meget forskellige udlægninger af, hvad ATTAC står for i Frankrig i forhold til, hvad den eventuelt måtte stå for i Danmark.
Mig bekendt er den endnu ikke stiftet formelt. Fra Det Radikale Venstres side har vi det fint med, at man diskuterer globalisering.
Det er kun godt.
Men demonstrationer, der udarter sig voldeligt, er ikke en adfærd, vi sympatiserer med fra radikal side.
Det er helt i orden at diskutere og have en dialog om globaliseringens fordele og ulemper, men demonstrationer, der udvikler sig i skæv retning, tager vi selvfølgelig afstand fra. Den type demonstrationer synes jo egentlig også at misse pointen, i hvert fald hvis demonstrationer har som succeskriterium, at forhandlinger bryder sammen.
Og hvem er taberne i et sådant tilfælde?
Ja, det er netop de fattigste, netop de svageste.
Derfor bør skeptikere over for globalisering netop arbejde kraftigt for internationale aftaler, der sikrer vilkår og spilleregler, som vi er fælles om.
Og det synes jeg også på fin vis er understreget i det forslag til vedtagelse, der ligger på bordet i dag.
Til allersidst skal jeg sige fra radikal side, at vi selvfølgelig er tilhængere af en høj og flot ulandsbistand. Vi føler, at det er en vigtig moralsk opgave, at vi går i spidsen med en høj og flot ulandsbistand.
Vi udøver et godt stykke arbejde med hensyn til gældslettelse.
Og vi finder, at det er utrolig vigtigt, at det arbejde fortsætter.