Per Stig Møller (KF), 2002-04-18:
Som statsministeren netop var inde på, er de nødvendige rammer for at håndtere alle typer af spørgsmål mellem USA og EU på plads, og lad mig kort skitsere denne struktur til at håndtere de spørgsmål, der er mellem EU og USA.
Den såkaldte nye transatlantiske dagsorden blev etableret i 1995 og samler alle dele af samarbejdet mellem EU og USA.
Dialogen med USA finder sted på alle niveauer fra topmøder over udenrigsministermøder, et betydeligt antal møder på højt embedsmandsniveau til utallige ekspertmøder på teknisk niveau.
Der er en række specialiserede dialogfora såsom den transatlantiske erhvervsdialog, den transatlantiske forbrugerdialog og den transatlantiske miljødialog, der bygger bro mellem virksomheder og forbrugere.
Samlet omfatter den transatlantiske dialog et vidtstrakt netværk og spænder over alle sagsområder på det politiske, økonomiske og handelspolitiske område, såvel retlige som indre anliggender.
Det er en særdeles ressourcekrævende og afgørende vigtig opgave for ethvert formandskab at sørge for, at alle disse kanaler bliver fuldt udnyttet.
Det omfatter også en early warning-mekanisme, der tidligt skal identificere potentielle problemområder.
Det er regeringens hensigt at udnytte disse redskaber til fulde under det danske formandskab, hvor vi selvfølgelig skal være talerør for det samlede EU og loyalt vil fremføre den fælles politik.
Som statsministeren netop nævnte, er der jo behov for en åben og konstruktiv dialog mellem EU og USA på en række områder.
Det gælder bl.a. Mellemøsten, hvor EU og USA har forskellige roller, men hvor vi grundlæggende forfølger de samme mål og interesser.
Konfliktens parter står over for store og også smertelige kompromiser, hvis der skal skabes en varig fred i Mellemøsten.
USA's engagement er afgørende for at bringe parterne til at indgå en sådan holdbar fredsaftale.
EU og USA har en fælles interesse i aktivt at medvirke til at fjerne de årsager, som får Mellemøsten til at udvikle sig til arnested for terror og ustabilitet.
De seneste amerikanske udspil efter præsident Bushs tale den 4. april er jo et godt eksempel på, at vi lytter til hinanden tværs over Atlanten.
Vi må heller ikke glemme, at det var på amerikansk foranledning, at den historiske sikkerhedsrådsresolution nr. 1397 blev vedtaget den 12. marts i år.
Resolutionen bekræftede jo visionen om en region, hvor to stater, Israel og Palæstina, lever side om side inden for sikre og anerkendte grænser, som der står i resolutionen.
Det svarer jo netop til EU's erklærede politik på området siden 1999.
Der er også behov for en åben og konstruktiv dialog på klimaområdet.
EU's kritiske, men afbalancerede og konstruktive reaktion på præsident Bushs klimaplan er et godt udgangspunkt for en sådan dialog.
Det ottende partsmøde under klimakonventionen finder sted under det danske formandskab.
En intensiveret klimadialog over Atlanten vil bl.a. på denne baggrund have høj prioritet under formandskabet.
Målet med en sådan dialog er selvfølgelig set med EU's og danske øjne, at USA før eller siden kobler sig på Kyotoprocessen.
Danmark arbejder jo sammen med de øvrige EU-lande aktivt for, at Kyotoprotokollen ratificeres af et tilstrækkeligt antal lande, således at protokollen kan træde i kraft i forbindelse med verdenstopmødet i Johannesburg i september.
Det tredje område, jeg vil nævne, er handelsområdet, hvor regeringen lægger vægt på et godt og troværdigt samarbejde med USA til gavn for os begge.
Et sådant samarbejde er et vigtigt fundament for håndteringen af emnerne på den handelspolitiske dagsorden.
Regeringen vil også på det handelspolitiske område udfylde formandskabsrollen med størst mulig neutralitet i forhold til de øvrige lande for at skabe en fælles holdning og derved gennemføre et konstruktivt formandskab til gavn for alle parter på tværs af Atlanten.
Regeringen støtter generelt, at transatlantiske handelstvister søges løst uden unødvendig konfrontation, dels for ikke at gribe forstyrrende ind i den igangsatte frihandelsrunde, dels for ikke at underminere tilliden til WTO's regelsæt.
Regeringen arbejder derfor i stålsagen for, at EU fortsat søger at bringe USA til forhandlingsbordet.
I henhold til WTO's regler er det nødvendigt, at EU for at kunne beskytte sine interesser inden den 20. maj har udarbejdet lister over de amerikanske produkter, som eventuelt kan blive omfattet af europæiske modforanstaltninger.
Der er ikke taget stilling til, hvornår iværksættelse af foranstaltningerne i givet fald skal finde sted.
Det skal der ikke tages stilling til nu.
Fra dansk side lægger vi vægt på, at håndteringen af denne sag ikke udvikler sig til en transatlantisk handelskrig, og vi arbejder aktivt for at sikre, at alle EU's tiltag er proportionale og i overensstemmelse med WTO's regler.
Også i FSC-sagen - altså den skattepolitiske sag - lægger vi vægt på, at sagen ikke udvikler sig til en transatlantisk handelskrig.
Derfor arbejder vi i EU for, at USA gives den fornødne plads til at gennemføre de nødvendige og ganske omfattende tekniske lovændringer, der kan bringe USA's skattelovgivning i overensstemmelse med WTO's regler.
Med hensyn til genmodificerede organismer gør det samme sig gældende.
Vi ønsker sagen løst uden unødvendig konfrontation og arbejder derfor i drøftelserne på, at USA og EU finder et rimeligt kompromis, der tilgodeser EU's bekymringer og imødegår USA's ønske om at eksportere genmodificerede produkter.
Det danske EU-formandskab vil med ildhu videreføre bekæmpelsen af terrorisme.
Situationen efter den 11. september byder nye muligheder for et globalt samarbejde til løsning af fælles problemer.
Det skal vi udnytte, så vi får fastholdt og udbygget den globale alliance ikke blot mod terror, men også mod verdensfattigdommen.
Vi må få USA med i en Global Deal i Johannesburg.
Det bliver den mest værd af.
Den hidtidige succes kan og skal også bruges som et springbræt til at pleje og udbygge de transatlantiske forbindelser.
Det kan også bruges som løftestang til at styrke EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, så vi bliver endnu stærkere partnere i den dialog med USA, hvor vi bl.a. vil arbejde for, at USA tiltræder statutten for den internationale straffedomstol og ratificerer atomprøvestoptraktaten.
Udviklingen af den europæiske sikkerheds- og forsvarsdimension bidrager ligeledes til at styrke det transatlantiske forhold, så vi i Europa kan klare en række opgaver, mens USA til gengæld kan koncentrere sig om andre, og vi i atter andre tilfælde kan virke sammen.
Det er beklageligt, at Danmark på grund af forsvarsforbeholdet ikke vil kunne bidrage til militære EU-ledede indsatser.
Det er jo netop her, at USA ønsker et større europæisk engagement.
I de problemstillinger, som altid vil dukke op i så snævert og nært og intensivt et forhold, skal vi altid søge pragmatiske løsninger med udgangspunkt i, at der ikke er nogen iboende modsætninger mellem EU og USA.
Vores samfund bygger jo på de samme værdier og har de samme mål.
I disse og andre spørgsmål bliver Danmarks fremmeste opgave under formandskabet at fremme Europas interesser og bygge bro mellem amerikanske og europæiske synspunkter.
Udgangspunktet for regeringen vil være, at det grundlæggende værdi- og interessefællesskab mellem EU og USA nu som før danner basis for konkrete løsninger på konkrete uoverensstemmelser.
Danmark vil derfor arbejde for fortsat konstruktivt transatlantisk samarbejde sammen med de øvrige EU-lande, når vi overtager formandskabet.
Forhandling