runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-10-29:
Ja, men lige præcis den del er jo så noget af det nye, hvor man kan sige, at der har vi måske brug for at grave dybere, hvorimod nogle af de andre tilbud, som vi ønsker iværksat med selve forslaget, er velkendt stof, om man så må sige, hvor man umiddelbart kunne skride til handling
Det er derfor, vi har nævnt det i beslutningsforslaget, og også fordi andre herhjemme, altså Dialog mod vold, har nævnt, at det måske var en vej, man rent faktisk kunne gå.
Men det skal ikke undskylde, at hovedsigtet med de tre pinde, vi har forsynet vores beslutningsforslag med, er kendt stof.
Spørgsmålet er til syvende og sidst, om Folketinget vil gøre det her ordentligt til gavn for voldsofrene, men også til gavn for voldsudøverne, sådan at de ikke laver tosserierne igen, eller vi vil negligere de store tal, der er på det her område: 40.000 kvinder, 29.000 børn og adskillige tusinde mænd ligeså.
Det er det, det drejer sig om, og derfor er det her problem altså kanonstort, og det bør tackles noget anderledes, end jeg synes regeringen har lagt op til det her i dag.
Afstemning
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-29:
Da den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende om L 42: Lovforslaget er en opfølgning af forårets kommuneaftale mellem regeringen og de kommunale organisationer vedrørende mindre ændringer i den kommunale udligning.
Tilskuddet til visse økommuner forhøjes med 12,5 mio. kr., og tilskuddet til Bornholm forhøjes med 20,5 mio. kr.
Desuden vil det generelle løft af ældreplejen, som med hjemmel i de årlige finanslove har haft virkning siden 2002, blive lovfæstet.
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Line Barfod (EL), 2004-10-29:
Fru Charlotte Dyremose svarer ikke på det, jeg spørger om.
Jeg spørger til selve den tilrettelæggelse, som regeringen har krævet i lovgivningen, og som fru Charlotte Dyremose og Dansk Folkeparti og Venstre har stemt for, hvor kommunerne skal gøre det hele op i minutter, skal fastlægge ældrepleje og omsorg som en vare, så private leverandører kan komme ind.
Så siger fru Charlotte Dyremose, at det i sig selv er godt, at private leverandører kan komme ind.
Men når det stadig er tilrettelagt ud fra minuttyranniet – og når vi f.eks. hører, at direktøren for Plus Service, der gik konkurs for nylig oppe i Holbæk, siger, at man ikke kan effektivisere det her område, at det, der er behov for, er mere tid, ikke mindre, fordi det handler om omsorg for mennesker –
hvorfor vil fru Charlotte Dyremose så slet ikke gå ind i debatten om, hvorvidt det her handler om tid og omsorg, eller om det hele skal gøres op i minutter, som om det var maskiner, man skulle skifte olie på, og ikke mennesker, der har krav på at blive behandlet med værdighed?
Jeg vil gerne først sige, at jeg synes, det er helt urimeligt over for dem, man sender forslag i høring hos, at man sender et forslag i høring den 30. september med en svarfrist den 8. oktober.
Især når vi snakker udligning, hvor det er nogle komplicerede regnestykker, folk skal finde rundt i, er det altså en uacceptabel kort høringsfrist, som jo også betyder, at mange slet ikke når at behandle sagen og afgive et kvalificeret høringssvar, som kan bruges i den videre behandling af forslaget.
Så er jeg meget enig med Kommunernes Landsforening, når de siger, at der her er tale om lappeløsninger og problemer, fordi regeringen ikke har levet op til sine tidligere løfter om at sikre en udligningsreform.
Problemerne viser sig jo tydeligere og tydeligere; der er meget store behov for at få lavet en udligningsreform.
Og det her lapper så lidt rundtomkring.
Derudover er jeg også enig med Kommunernes Landsforening, når de siger, at den pulje, der er sat af til vanskeligt stillede kommuner, efterhånden bliver så stor, at det er et problem og betænkeligt, som KL udtrykker det, med den nuværende skønsmæssige fordeling.
Derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-10-29:
Kristendemokraterne støtter naturligvis det her forslag, sådan som det ligger, om end det, som den tidligere ordfører også var inde på, er en lappeløsning.
Men det er klart, at for de områder og de kommuner, som det her kommer til gode, er det selvfølgelig en fordel, og det vil vi gerne være med til at støtte.
Men som også den tidligere ordfører var inde på, havde vi jo hellere set, at der var sat endnu mere skub under udligningsreformen, så kommunerne generelt vidste, hvad de kunne regne med, og hvad de havde at rette sig efter.
Det er selvfølgelig væsentligt, at netop de kommuner her får et løft også ud fra den betragtning, at vi må regne med, at når strukturreformen falder på plads, så vil den i den grad komme til at koste kommunerne, selv om det skal være udgiftsneutralt – det er der jo efterhånden heldigvis ikke ret mange der tror på – men det her kunne så være med til at ruste disse få områder til at modtage den strukturreform, som tilsyneladende kommer til at koste en hel del penge.
Det her er jo meget kendt stof for kommunerne, al den stund det sådan set baserer sig på de aftaler, vi har indgået med kommunerne.
Jeg synes ikke, at hr. Arne Toft skal være så vemodig.
Jeg synes, hr. Arne Toft skal glæde sig over, at denne regering i kontrast til den tidligere har øget de beløb, der er til de vanskeligt stillede kommuner ganske, ganske markant.
Så kalder man det lappeløsninger, fair nok for mig, så må jeg bare konstatere, at der aldrig har været brugt så mange hundredlapper, som denne regering har brugt.
Men jeg er selvfølgelig helt på det rene med, at på et tidspunkt skal disse hundredlapper da sys sammen i et mere gennemtænkt permanent tæppe, og det vil jo ske på det tidspunkt, hvor vi kender resultatet af de sammenlægningsovervejelser, der er i kommunerne i øjeblikket.
For jeg tror ikke, der er nogen, der kan være uenig i, at man først meningsfuldt kan lave en permanent tilretning af finansieringssystemet, når man ved, hvad det er for en geografi, det skal virke i, og når man præcis ved, hvad det er for en detaljeret opgavefordeling, der skal være.
Jeg har noteret mig, at nogle af ordførerne, der ellers stiller sig positivt til det her, bl.a. fru Margrethe Vestager, har nogle spørgsmål.
Dem glæder jeg mig til at svare på, og det håber og tror jeg også at jeg kan gøre på en så betryggende måde, at de partier, der er afventende positive, vil ende med at støtte forslaget her.
Så jeg glæder mig til udvalgsarbejdet, der nu går i gang.
Arne Toft (S), 2004-10-29:
Det er rigtigt, at vi før har taget diskussionen om øgede bevillinger.
Jeg ser de øgede bevillinger som værende givet, fordi de fattige kommuner har endnu større problemer, end de har haft tidligere.
De problemer bliver større og større.
Men det var ikke det, jeg ville spørge om.
Jeg ville spørge ministeren om de 161 mio. kr. – vi ved alle sammen, at de 430 mio. kr. er delt ud allerede i juni måned.
Men hvad angår de 161 mio. kr., er det så rigtigt, at Indenrigsministeriet har ringet rundt til de kommuner, der har varslet en skattestigning, og tilbudt dem penge i stedet for, at de satte skatten op?
Har man været i kontakt med de kommuner og sagt: Hvis I vil undlade at sætte skatten op, så får I del i puljen?
Det har jeg haft lejlighed til at redegøre ret grundigt for i Folketingets spørgetid, og det, man vel kort kan sige, er jo, at individuelle ansøgninger behandles individuelt.
Til brug for det er der kommuner, der har haft møde med mig på mit kontor, på deres forespørgsel; der er kommuner, der ved deres administration har haft møde med min administration på deres forespørgsel; der er kommuner, der har henvendt sig telefonisk; der er kommuner, vi har henvendt os telefonisk til for at få supplerende oplysninger.
Det er sagt af Flemming Eskildsen, formand for Det Skæve Danmark, på nuværende tidspunkt kandidat til Folketinget for Venstre i Skivekredsen.
Synes ministeren ikke, det er påfaldende, at de, der har fået de sidste 161 mio. kr., faktisk falder sammen med dem, der har varslet en skattestigning?
Hvis man fører det til torvs, må der jo også være en reference på det.
Men lad nu det være.
Der er ikke sådan et sammenfald.
Nu er jeg lidt besværet af, at det sådan set ikke er det tema, vi behandler her i dag, og min hukommelse har kun en vis given kapacitet.
Men hvis jeg ikke husker meget galt, er der 130 kommuner, der har søgt om at få andel i den sidste del af puljen.
Det er efter min hukommelse.
Det kan være, at det er 129, og det kan være, at det er 132.
Jeg husker det som værende omkring 130.
Hvis jeg ikke husker helt galt, er det omkring halvdelen af de kommuner, der har fået et beløb.
Hvis man ser den liste over kommuner, der har fået andel i den sidste pulje, vil man finde kommuner, der har sat skatten op, og man vil finde kommuner, der ikke har sat skatten op.
Sådan er det.
Det afspejler jo virkeligheden i det kommunale landskab, hvor der er kommuner, der i år har sat skatten op, og der er kommuner, der har sat skatten ned.
Det, man heldigvis sammenfattende kan sige om det, er jo, at kommunerne meget fint har respekteret regeringens skattestop.
Der har været en samlet stigning i det kommunale skatteprovenu på 151 mio. kr., som skal ses i forhold til, at kommunerne samlet har et skatteprovenu på 152 mia. kr.
Så med mindre end 1 promilles nøjagtighed har kommunerne ramt bull’s eye i den skive, man har taget sigte efter.
Det synes jeg er ganske flot.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-10-29:
Da Venstre og De Konservative overtog regeringsmagten, kunne vi konstatere, at der var store grænsehindringsproblemer mellem Danmark og Sverige, og et af de grænsehindringsproblemer var skatteproblematikken for grænsegængerne, altså de danskere, der arbejdede i Sverige og boede i Danmark, og omvendt.
Det problem tog vi fat på og fik løst, og det blev løst med en skatteaftale mellem Danmark og Sverige den 5. december 2003.
Nu kommer så den tekniske følgelovgivning, som er dette lovforslag om de kommunale indkomstskatter, for nogle af de skatter, vi indkræver fra dem, der arbejder i Danmark, er kommuneskatter.
Det er det, det her lovforslag drejer sig om.
Det er, hvordan man udligner det skatteprovenu, der skulle være tilført bopælskommunen, men nu skal tilføres en bopælskommune i et andet land.
Skatteaftalen er ren teknik, og den er ganske enkel og ganske rimelig.
Derfor vil jeg på Venstres vegne anbefale, at vi bakker op om loven, så vi kan få det gjort endnu nemmere, og så vi kan få gang i den integrationspolitik mellem Danmark og Sverige, så det bliver nemt for den enkelte at bo det ene sted og arbejde det andet sted.
Det er den eneste måde, man får en rigtig positiv effekt af, at vi har fået broen og trukket en linje over Øresund.
Venstre anbefaler lovforslaget varmt.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-29:
Også Det Radikale Venstre deler bekymringen over, at der er så forholdsvis mange vanskeligt stillede kommuner.
En stor del af lovforslaget her handler jo om spørgsmål af mere redaktionel karakter, samtidig med at forskellige tilskud foreslås forhøjet, således at tilskud til vanskeligt stillede kommuner forhøjes med 75 mio. kr.
Tilskuddet til tre forskellige øer foreslås også forhøjet, ligesom tilskuddet til Bornholms Kommune foreslås forhøjet.
Herudover indgår det i lovforslaget, at der skal ske en lovfæstelse af det tilskud, der siden 2002 er ydet til kommunerne til et generelt løft af ældreplejen.
Tilskuddet har karakter af et varigt tilskud til kommunerne, og det foreslås derfor, at det af ordenshensyn indarbejdes i lovgivningen.
Ordenshensyn har vi ikke noget imod, og vi har heller ikke noget imod, at vanskeligt stillede kommuner bliver tilført midler.
Vi har nogle få spørgsmål i forhold til finansieringsmåden, nemlig om den er sædvanlig eller ej.
Indtil disse er afklaret, forholder vi os afventende positivt, men jeg håber bestemt, at vi vil komme til at forholde os klart positivt.
Carsten Bo Jensen (S), 2004-10-29:
Indledningsvis skal jeg sige, at da SF’s ordfører, hr. Kristen Touborg, er forhindret i at deltage i dagens forhandling, har man bedt mig om at holde ordførertalen på vegne af både SF og Socialdemokraterne.
Og lad mig indledningsvis fastslå, at begge partier som udgangspunkt er enige om at støtte lovforslaget.
Socialdemokraterne glæder sig over, at Folketinget den 5. december sidste år – omsider – vedtog grænsegængeraftalen mellem Danmark og Sverige, der fjerner de skattemæssige barrierer, som tidligere har været med til at blokere for en væsentlig del af den nødvendige udvikling af Øresundsregionen.
Som det vil være Folketinget bekendt, pressede allerede SR-regeringen hårdt på for at få en sådan aftale i stand med Sverige, ligesom der siden regeringsskiftet har været en i hvert fald på dette område tæt og god kontakt mellem Socialdemokraterne og regeringen om spørgsmålet.
Socialdemokraterne vedstår naturligvis de aftaler, der tidligere er blevet indgået, og selve loven, som vi stemte for her i Folketinget sidste år.
Da dette forslag, der alene er en teknisk opfølgning på den lov, som vi allerede tilsluttede os sidste vinter, ikke ændrer grundlæggende ved de gode intentioner om en styrkelse af den fremtidige Øresundsregion og ikke har nogen provenumæssige konsekvenser, kan Socialdemokraterne og SF derfor i udgangspunktet støtte lovforslaget, og vi stiller os positive over for forslagets videre behandling.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-29:
Da den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende om L 43: Forslaget er en teknisk opfølgning af skatteaftalen mellem Danmark og Sverige om beskatning af grænsegængere.
I praksis betyder det, at der vil ske en udveksling af det primærkommunale skatteprovenu fra personer, der arbejder i det ene land, men bor i det andet land.
I Det Konservative Folkeparti ønsker vi den højest mulige grad af integration af arbejdsmarkedet på begge sider af Øresund.
Vi er overbeviste om, at det vil være til stor fordel for hele regionen og dermed også for hele Danmark.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2004-10-29:
Det Radikale Venstre stemte for det grundlæggende og principielle forslag, som det her lovforslag er en udløber af.
Lovforslaget handler jo om provenuudvekslingen vedrørende det primærkommunale skatteprovenu ifølge grænsegængeraftalen mellem Danmark og Sverige.
Da vi har støttet det grundlæggende principielle lovforslag, kan vi naturligvis også støtte dette forslag.
Line Barfod (EL), 2004-10-29:
I Enhedslisten støtter vi det store arbejde, der bliver gennemført fra Nordisk Råds side for at fjerne grænsehindringer, så folk kan flytte frit på tværs af landene i Norden.
Vi synes, det er utrolig vigtigt at fjerne de mange hindringer, der er for borgerne i Norden.
Derfor er vi også glade for, at det lykkedes at få forhandlet en aftale på plads om beskatningen mellem Danmark og Sverige, hvad angår Øresundsregionen.
Der er en række elementer i den konkrete aftale, som vi er uenige i, derfor stemte vi også imod selve aftalen, men det, at det lykkedes at få en aftale, synes vi er vældig positivt.
Vi mener, det er en fordel for hele Norden og også for hele Danmark, at folk kan flytte frit imellem de nordiske lande.
Men derfor undrer det os også noget, at det ser ud til, som forslaget umiddelbart fremlægger det her, og sådan, som det fremgår af høringssvarene, at det kun bliver de berørte kommuner, der skal bære byrden i forhold til den aftale, der er indgået.
Københavns Kommune skønner i sit høringssvar, at det vil være 75-120 mio. kr., som Københavns Kommune kommer til at mangle.
Det er trods alt en slat penge.
Selv om det går bedre for København i dag, end det gjorde for nogle år siden, er det stadig væk penge, der er god brug for til en lang række opgaver i København.
KL skønner i sit høringssvar, at det er omkring 300 mio. kr., som det samlet vil koste kommunerne, og det er jo kommunerne i hovedstadsområdet, der kommer til at mangle disse skattekroner.
Der synes vi altså, at der burde ligge en garanti fra regeringen om, at det bliver hele landet, der kommer til at bære udgifterne ved den positive effekt, som man ønsker af, at borgerne kan flytte til Sverige og arbejde i Danmark.
Derfor ønsker vi altså ikke at støtte forslaget, som det ligger for nuværende.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-10-29:
Jeg skal meddele, at Kristendemokraterne støtter forslaget.
Vi synes også, det er vigtigt, ligesom tidligere ordførere har været inde på, at der sker en integration på arbejdsmarkedet.
I øvrigt synes vi, det er vigtigt, at der i det hele taget i vores samfund sker en integration.
Da det her drejer sig specielt om forholdet mellem Sverige og Danmark og specielt i Ørestadsregionen, så kunne man jo spørge, hvor meget den såkaldte 24-års-regel betyder i udgifter for Danmark ved, at der er mennesker, der bosætter sig i Sverige og fortsat arbejder i Danmark.
Jeg tror faktisk, at det er ret omkostningskrævende, også i det her lovforslag.
Men vi støtter det, fordi vi skal have arbejdskraftens frie bevægelighed.
Men alligevel kunne det jo være sjovt at få en beregning på det problem, jeg lige har nævnt.
Villy Søvndal (SF), 2004-10-29:
Jeg vil gerne starte med en konklusion.
Jeg synes, det er et prisværdigt godt forslag, som Kristendemokraterne her kommer med, og SF støtter det uden forbehold.
Jeg synes, det er underligt, når vi diskuterer store samfundsproblemer, at de partier, der normalt er stærke lov og orden-partier og tilhængere af, at ofrenes side skal tilgodeses, er så tilbagelænede i debatten.
Det er jo rigtigt, som hr. Jann Sjursen pegede på under en af de korte bemærkninger, at det her uden undtagelse er det største voldsproblem overhovedet i vores samfund.
Det er alvorligt for de voksne, men det er måske endnu mere alvorligt for børnene at være vidne til de her ting.
Det er rigtigt, som socialministeren var inde på i sin indledning, at satspartierne laver nogle ting i forhold til vold mod kvinder, som vi i sagens natur også støtter.
Det er bare underligt, når man har bedt Strafferetsplejeudvalget om at komme med anbefalinger og det lige præcis kommer med de her anbefalinger som de centrale, hvis man ikke bare vil vold og straf, men hvis man også vil forebyggelse, at det så lige præcis er dem, der spadseres uden om, for det er jo meget fornuftige forslag, der ligger her.
Det ene er tilbud om konkret hjælp og rådgivning til og beskyttelse af ofrene for vold i hjemmet, for vi ved, at den tid, der er den farligste, er den tid, der kommer umiddelbart efter en bortvisning.
Det er den periode, som den første tredjedel af forslaget retter sig imod.
Men det er også klart ud fra et retssyn, der hedder, at vi har en stor interesse i at forebygge vold, at den anden del af forslaget er vigtig, nemlig tilbud om behandling til personer, så vi sikrer, at man får rettet op på den situation, at de klarer bestemte situationer med vold.
Endelig synes vi, at forslaget om flere botilbud også er et godt forslag.
Socialministerens grund til ikke at kunne støtte det forslag var, at der også var andre, der stod og ventede på en bolig.
Det er rigtigt.
Men det var nærliggende, at regeringen var lidt mere ambitiøs på det punkt, der hedder at sikre, at der er betalelige boliger til mennesker, der har brug for det.
Som konklusion: Vi støtter forslaget, vi synes, det er et rigtig godt forslag, Kristendemokraterne er kommet med.
Uno Larsson (DF), 2004-10-29:
Lovforslag nr. L 43 indeholder udformningen af provenuudvekslingen og er alene en teknisk opfølgning på grænsegængeraftalen mellem Danmark og Sverige.
Lovforslaget er en opfølgning på lov nr. 974 af 5. december 2003 om skatteaftalen af 29. oktober 2003 mellem Danmark og Sverige om beskatning af grænsegængerne, hvorefter der skal ske en provenuudveksling vedrørende det primærkommunale skatteprovenu fra grænsegængerne – det var noget af en sætning – der bor i det ene land og arbejder i det andet land.
Udligningen skal ske senest den 1. oktober i året efter det aktuelle skatteår.
Det fremgår af bemærkningerne til L 59 fra folketingsåret 2003-04, at de to regeringer, den danske og den svenske, har fundet, at fordelingen af skatterne og udgifterne mellem landene ved den nuværende pendling er så uhensigtsmæssig, at det ville være rimeligt med en udligningsordning.
Ifølge aftalen skal der for de privatansatte udveksles et beløb svarende til den gennemsnitlige primærkommuneskat.
Den danske primærkommuneskat, der opkræves for grænsegængerne, skal således med aftalen sendes til Sverige.
Provenutabet som følge af udvekslingen bæres i 2004 af den danske stat.
Derfor går Dansk Folkeparti ind for lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-10-29:
Jamen nu sagde jeg, at værdierne har været kendt i 3 år.
Derudover er det netop sådan, at vi med det frie valg giver forskellige leverandører mulighed for at byde ind, så ikke bare kommunen, men forskellige leverandører kan tilbyde deres service til den enkelte ældre.
Det er også sådan, at vi nu har sikret, at kommunen er tvunget til at give en erstatningshjælp, så den ældre ikke skal sidde tilbage i sit hjem og ikke få den hjælp, vedkommende har krav på, og heller ikke få erstatning, hvis den valgte plejer har været syg, for det har vi desværre set at der har været nogle kommuner der gjorde.
Som jeg også sagde i min ordførertale, er der steder, hvor det ikke er godt nok.
Men der er også kommuner, som vi også har talt om tidligere i debatten i dag, hvor det går rigtig godt, og hvor man har udviklet nogle metoder, som netop tager hånd om og lægger vægt på de ældre og deres værdige liv.
Uno Larsson (DF), 2004-10-29:
Lovforslag nr. L 42 består af fem elementer, hvoraf de tre er en udmøntning af nogle punkter i regeringens aftale af 12. juni 2004 med KL og 11. juni 2004 med Amtsrådsforeningen.
For det første indebærer lovforslaget en forøgelse på 75 mio. kr. i tilskud til særlig vanskeligt stillede kommuner.
For det andet indebærer lovforslaget, at det tilskud, der siden 2002 er ydet til kommunerne til et generelt løft af ældreplejen, indarbejdes i lov om kommunal udligning og generelle tilskud til kommunerne og amtskommunerne.
Tilskuddet er for årene 2002-2005 med hjemmel i de årlige finanslove.
For det tredje indeholder lovforslaget en redaktionel ændring af bestemmelserne om boligstøtteudligning for kommunerne i hovedstadsområdet.
For det fjerde indebærer lovforslaget en forhøjelse på 12,5 mio. kr. af tilskudspuljen efter udligningslovens § 22, stk. 2, således at denne pulje bliver på 53,2 mio. kr. i 2005-pris- og -lønniveau.
Af denne pulje anvendes 52,8 mio. kr. til tilskud til kommunerne på Læsø, Samsø og Ærø.
De resterende 0,4 mio. kr. anvendes til tilskud til de kommuner med henblik på at støtte unge i uddannelse.
Tilskudsforhøjelsen består af den ovennævnte forhøjelse på 12,5 mio. kr., som overføres fra det kommunale bloktilskud.
Hele tilskudsrammen udgør 543,7 mio. kr. og reguleres i 2006 med satsreguleringsprocenten.
Dansk Folkeparti støtter selvfølgelig det her dejlige, gode forslag.