Ove Hygum (S), 2001-03-13:
Jeg havde egentlig ikke forestillet mig at skulle trække nogen principielle linjer op i forhold til det lovforslag, der her er fremsat, men da flere ordførere har været inde på mere principielle spørgsmål, føler jeg mig kaldet til det.
Men inden da vil jeg godt takke for den positive modtagelse, som det egentlige lovforslag har fået.
Jeg er enig i det synspunkt, at det her ikke bare er teknik.
Jeg synes, der er grund til at svare hr. Knud Erik Kirkegaard.
Selv om hr. Knud Erik Kirkegaard ikke længere har mulighed for at være til stede i salen,
vil jeg alligevel svare på spørgsmålet om den midlertidige pensionsopsparing. Jeg tror, at Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, kom til at stille spørgsmålet: Hvorfor blev den særlige pensionsopsparing ikke overført?
Det har nu aldrig været inde i billedet, men derimod er det rigtigt, at der har været overvejelser om den fremtidige placering af den midlertidige pensionsopsparing.
Vi har i regeringen valgt at afvente det udredningsarbejde, som parterne har sat i gang, uden at vi på den måde forlods tilkendegiver nogen tilslutning eller det modsatte i forhold til den konklusion, parterne måtte nå frem til.
Men vi har fundet, at den strukturændring, som en anden placering af den midlertidige pensionsopsparing kunne være udtryk for, må afvente udredningsarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter.
Jeg synes derudover, at der er grund til at minde om, at ATP ikke er nogen egentlig arbejdsmarkedspension.
ATP tjener i dag et formål, der er væsentlig bredere end det, man kunne kalde en egentlig arbejdsmarkedspension.
Der er omkring 1 million mennesker i Danmark, der indbetaler ATP-bidrag, som ikke er omfattet af nogen arbejdsmarkedspension.
Der er 1,9 millioner mennesker, der er omfattet af såvel ATP som af en arbejdsmarkedspension, men af de 1,9 millioner mennesker er der 400.000 mennesker, der i kortere eller længere perioder i løbet af 1 år ikke bidrager til en arbejdsmarkedspension, men fortsat bidrager til ATP.
Det er fraværsperioder på grund af sygdom, barsel, arbejdsløshed eller andre forhold, der gør sig gældende.
Jeg nævner de her tal for at understøtte argumentet om, at ATP tjener et væsentlig bredere formål end en egentlig arbejdsmarkedspension.
Så vil jeg også godt minde specielt de borgerlige ordførere om, at den strategi, der blev formuleret mellem den daværende borgerlige regering i 1989 og arbejdsmarkedets parter, en trebenet pensionsstrategi, byggede på den forudsætning, at folkepensionen lagde grunden.
ATP var en tillægspension, og ovenpå byggede man arbejdsmarkedspensioner.
Det var en ret principiel enighed, der blev opnået dengang, for netop de to hjørnestene, folkepension og ATP, skulle der skabes den maksimale tillid til og opbakning til for at få den fornødne baggrund for, at man kunne opbygge forståelsen for etableringen af supplerende arbejdsmarkedspensioner.
De begrundelser og forudsætninger, der dengang lå til grund for den principielle beslutning om en trebenet strategi, er efter min opfattelse ikke forandret i dag, tværtimod, kan man sige, på grund af det bredere hensyn eller formål, der er blevet med ATP siden da.
Som sagt havde jeg ikke regnet med, at vi skulle tage sådan en mere principiel diskussion i dag.
Jeg skal slutte her med en enkelt bemærkning til dem, der har været inde og omtale protokollatbestemmelsen mellem DA og LO.
Det lyder på nogle af ordførerne, som om man oversætter den protokollatbestemmelse til, at DA og LO har forpligtet sig til at udrede, hvordan man kan integrere ATP i arbejdsmarkedspensionerne.
Jeg vil blot stilfærdigt gøre opmærksom på, at det ikke er tilfældet.
Det, der er enighed om, er at lave en udredning.
Der er ikke på forhånd taget stilling til, hvad en konklusion skal være, og hvad formålet er med udredningen.
Vi afventer den her udredning i relation til eventuelle overvejelser om f.eks. den midlertidige pensionsopsparing.
Det anser vi også for at være en uhyre vigtig opgave for ATP fremover.