runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-04-25:
Dette lovforslag om at øge beboerdemokratiet i de almene boligafdelinger er en utrolig fornuftig tanke.
Derfor vil vi heller ikke afvise, at en løsning, der ligner dette forslag, vil blive indarbejdet i den endelige udgave af det lovforslag, der i øjeblikket pågår udvalgsarbejde omkring i forbindelse med en forberedelse af salg af almene boliger til lejerne. Jeg vil gerne rose forslagsstillerne for, at man udtænker nye løsningsmuligheder i forhold til etablerede systemers alt for etablerede tankegange og kulturer.
Jeg vil gerne tilføje, at vi er enige i de problemstillinger, der er opridset i forslaget vedrørende beboernes ønsker over for boligselskabernes.
Det bliver ofte den store mod den lille.
Dog vil jeg bede om, at vi afventer det udvalgsarbejde, jeg tidligere nævnte, vedrørende salget af de almene boliger, da jeg mener, at det på nuværende tidspunkt vil være forkert, hvis vi lægger os fast på en ændring af almenboligloven, inden vi kender udfaldet af udvalgsarbejdet.
For Venstre er det vigtigt, at vi gennemarbejder lovforslagene ordentligt og med en rimelig tidsfrist til regeringen for gennemførelse.
Derfor synes jeg, der vil være mere ræson i, at vi afventer udvalgsarbejdet og ser samlet på tingene.
Derfor vil Venstre for nuværende ikke støtte forslaget, men anerkende, at SF's ønske om at tilføre beboerne i de almene boligafdelinger mere reel indflydelse er et ønske, som vi deler i Venstre.
Martin Lidegaard (RV), 2002-04-25:
Tak til ministeren for svarene.
Jeg vil godt være helt sikker på, at jeg har forstået ministeren korrekt, når hun siger, at hun ikke kan forestille sig andet, end at der vil komme udsving i forhold til de tal, der er budgetteret med.
Jeg håber, at ministeren mener udsving nedad, altså at der ikke skal spares mere end det, der står i overslagene for Fødevaredirektoratet.
Når jeg er lidt optaget af det, skyldes det selvfølgelig, at selv om jeg er ganske opmærksom på, at budgetterne er sammensatte, og der er særbevillinger osv., vil ministeren vel give mig ret i, at hvis vi forestiller os, at man skar 100 mio. kr. i de næste 4 år, kunne man altså ikke undgå, at det kom til at ramme antallet af mikrobiologiske prøver, tilsyn, overvågningsprogrammer osv., osv.
Det vil være umuligt at undgå reduktioner, hvis man skal skære i den størrelsesorden.
Kan ministeren bekræfte det, uden dermed være sagt at hun vil gøre det?
Jeg er med på at holde sovsen samlet, men jeg er ikke ligeglad med, hvad det er for en sovs, vi ender med.
Morten Homann (SF), 2002-04-25:
Jeg glæder mig da selvfølgelig over, at Venstre er positiv over for de tanker, der er om at give demokratiet, altså ikke bare enkeltindivider, men faktisk demokratiet i boligforeningerne større spillerum.
Alligevel kan jeg ikke undgå at undre mig over, at man, når man har et konkret forslag liggende på bordet, som styrker demokratiet og styrker den almene sektor,
så alligevel vil afvente og siger, at det vil man koble op på regeringens ideologiske skoleridt om, at man absolut skal sælge ud af de almene boliger.
Så jeg vil da godt spørge: Er grunden til Venstres bekymring for at støtte det her forslag lige nu ikke, at man, hvis man nu laver den her styrkelse af demokratiet i den almene sektor, så i virkeligheden vil stå dårligere, den dag man skal til at sælge ud af de almene boliger; at jo dårligere man kan gøre den almene boligsektor i den mellemliggende periode, jo bedre chancer har man for at få solgt ud?
Er det ikke det, der i virkeligheden er Venstres skjulte dagsorden bag det her?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-04-25:
Til SF's ordfører må jeg sige, at det er oprigtigt ment, når vi er positive over for dette forslag.
Men som ministeren også omtalte i talen, er der en del ukonkrete aspekter i det her lovforslag, en del områder, som vi mener bør gennemarbejdes bedre.
Men det er også derfor, at jeg lukker op for, at det her kan blive en del af det lovforslag, som kommer til at ligge omkring salget af de almene boliger.
Og det har ikke noget som helst at gøre med, om vi står dårligt, hvis vi gennemfører yderligere beboerdemokrati nu.
Tværtimod synes jeg, det er meget relevant, at man ser det hele i en helhed, derfor beder jeg bare om, at vi venter med at se på forslaget til den tid.
Morten Homann (SF), 2002-04-25:
Det vil altså betyde, at Venstre ikke vil lave nogen forbedringer for lejerne i den almene sektor, så længe man venter på, at embedsmændene bl.a. i Økonomiministeriet får lavet arbejdet omkring det her færdigt.
Så må lejerne i den almene sektor
pænt sidde og trille tommelfingre, mens embedsmændene får nosset sig færdig, og så må vi så vente til den tid med at få lavet nogen forbedringer - om overhovedet nogen.
Er det ikke et spørgsmål om, at man må tage det her forslag, som er en forbedring, og forholde sig til det, og så må man tage den anden diskussion, om man nu skal sælge eller ej, når den tid kommer, men sørge for, at lejerne kan få en forbedring så længe?
Pernille Falcon (EL), 2002-04-25:
Det, SF forslår, er jo mulighed for skift fra en almen boligorganisation til en anden.
Det er ikke et forslag om privatisering og salg af de almennyttige boliger.
Og det er et meget vigtigt principielt spørgsmål i den her forbindelse.
Jeg vil høre, om den demokratiholdning, der ligger bag, er den, man fra Venstres side kan støtte i SF's forslag, eller om det alene er, fordi man øjner en mulighed for at bruge det her forslag som løftestang for et fremtidigt salg.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-04-25:
Også jeg vil gerne takke for debatten.
Endnu en gang skulle vi høre, hvordan regeringen henviste til den tidligere regering og ikke ville påtage sig det ansvar, som den nuværende regering har for den vedtagne finanslov, men det kom da heldigvis ikke til at fylde hele debatten.
En anden lidt interessant ting var, at en af dem, der havde ordet, nemlig hr. Jens Kirk, i dag virkelig gik i brechen for eksperter, og i hvor høj grad vi skulle lytte til ekspertise.
Jeg sidder her med statsministerens nytårstale, hvor statsministeren siger: »Vi behøver ikke eksperter og smagsdommere til at bestemme på vore vegne ...«, og længere henne i talen siger statsministeren: »Der er tendenser til et eksperttyranni, som risikerer at undertrykke den frie folkelige debat.«
Det var jo helt anderledes fornuftige og ræsonnable toner, hr. Jens Kirk anslog her i dag.
Hr. Henrik Vestergaard understregede meget ønsket om det brede samarbejde fra Venstres side, og det vil vi da hilse meget velkommen.
Som bekendt var det sådan, at hverken Socialdemokratiet eller De Radikale eller SF fik nogen som helst invitationer i forbindelse med finansloven.
Man kunne jo bruge
Det er derfor, der er uenighed og har været uenighed i debatten i dag.
Vi er simpelt hen ikke enige i de prioriteringer, der ligger i den finanslov, som regeringen overhovedet ikke søgte nogen form for bredt samarbejde om.
Om selve indholdet af debatten skal jeg også beklage, at ministeren på trods af udsagnene om at interessere sig for restkoncentrationer af pesticider i frugt og grønt alligevel skærer ned på antallet af prøver og ikke vil følge den tidligere regerings forslag om pr. 1. januar 2003 at sikre, at der simpelt hen ikke forekommer pesticider i grønsager og frugt fra udlandet.
Vi kan ikke støtte forslaget til vedtagelse fra regeringen, men som hr. Martin Lidegaard også har nævnt, står der jo ikke noget, man kan være imod, så derfor vil vi undlade at stemme.
Men vi har svært ved at forstå, hvorfor regeringen ikke hellere ville understrege sin vilje til det brede samarbejde og stemme for vores vedtagelse.
Lad også mig slutte med at sige, at der har været talt meget om sovs under debatten i dag.
Den er ikke spor sund, og den er ikke anbefalelsesværdig.
Morten Homann (SF), 2002-04-25:
Jeg vil godt takke socialdemokratiets ordfører for de pæne ord om tankerne bag forslaget, men jeg kan ikke undgå at være en smule ærgerlig over, at man, når man så har et forslag, som vitterlig styrker demokratiet, så alligevel vægrer sig, når det sådan kan blive alvor, og man faktisk kan lave noget, der væsentligt styrker demokratiet.
Så jeg kan ikke undgå at blive lidt ærgerlig over, at man ikke også tør give det ansvar til demokratiet i de almene boligafdelinger, når det kommer til stykket.
Det kan godt være, der er nogle komplikationer.
Det kan godt være, der er nogle besværligheder.
Vi må jo så se at få renset ud og få løst de problemer, der måtte være.
Men jeg vil holde fast i, at jeg grundlæggende synes, der er behov for, at man demokratiserer.
Jeg har stor tillid
til, at hvis man demokratiserer, så skal folk nok vise sig den opgave moden og det ansvar voksent.
Hvis det virkelig er den der demokratitanke, der ligger i det her forslag, som man i Venstre er så begejstret for, har jeg meget svært ved at begribe, hvorfor man så ikke vil bruge den tid, der er nu, til at lave udvalgsbehandling, få stillet spørgsmål, osv. osv., og få behandlet det her forslag, så man kan få sat de her demokratitiltag i værk, frem for at forhale det, til det ministerielle udvalg er færdig med sit arbejde.
Hvis det virkelig er demokratitanken, som spiller så stor en rolle, så forstår jeg ikke, Venstres stillingtagen er, at man absolut vil vente.
Jeg bliver stadig mere og mere overbevist om, at det, det i virkeligheden drejer sig, er, at Venstre vil opstille et umuligt valg og sige: Enten får man både salg af de almene boliger, og så kan det være, at det, der eventuelt måtte blive tilbage, kan blive demokratiseret, eller også får man ingenting.
Er det det valg, Venstre vil lave?
Det valg, vi gerne vil lave i SF, er, at vi vil tage stilling til: Skal vi demokratisere den almene sektor eller ej?
Så kan vi bagefter tage diskussionen, om vi skal sælge, eller vi skal lade være.
Men er det ikke Venstres skjulte dagsorden, at man bare vil have sat de her to ting sammen for at kunne komme hurtigere igennem med sin sag?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-04-25:
Og der er det altså bare, at vi gerne vil se det her i en helhed.
Men jeg vil gerne give tilsagn til SF's ordfører om, at den her tanke er en, vi vil arbejde meget videre med, når vi kommer til at arbejde med det lovforslag, der kommer ud af udvalgsarbejdet.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-04-25:
Fru Lissa Mathiasen betegner det her arbejde med, at man kan få lov at overtage sin bolig på ejer- eller andelsvilkår, som en tikkende bombe under lejerne.
Jeg vil gerne bede ordføreren om at forklare mig, hvordan det kan være en tikkende bombe under lejerne, at man fremover får størst mulig valgfrihed, nemlig friheden til selv at vælge, om man vil være ejer eller lejer.
Det udvalgsarbejde er jo ikke et spørgsmål om at ophæve lejeloven.
Det var jo næsten det indtryk, man kunne få af Socialdemokratiets ordfører.
Ingen bliver smidt ud.
Lejeloven gælder stadig, men man får størst mulig valgfrihed.
Hvordan kan det være en tikkende bombe?
Pernille Falcon (EL), 2002-04-25:
Jeg vil gerne høre fru Lissa Mathiasen, om det ikke er korrekt, at det, man henviser til, er, at hvis man går ud og privatiserer en stor del af lejerboligmassen, så de mennesker, som ikke har mulighed for at købe deres egen bolig, fremover får deres muligheder begrænset, er det, der blev sigtet til i forhold til det forslag, der ligger fra regeringens side.
Det er en markant forringelse for ganske almindelige mennesker, som ikke har pengepungen i orden.
Lissa Mathiasen (S), 2002-04-25:
Det sidste spørgsmål kan jeg aldeles bekræfte, men jeg vil også godt sige: Hvis nu man selv stod i den situation som lejer og fik at vide, at det i løbet af det næste år kunne være, at der kom nogle meget omfattende ændringer i forhold til ens boligsituation - hvis jeg stod som lejer og fik det svar, eller hvis jeg stod som lejer og godt ville flytte, fordi jeg f.eks. var i gang med jobskift eller hvad det måtte være - så er det ikke en rar situation at være i.
Så er det usikkerhed, uacceptabel usikkerhed.
Det betyder altså også, at hvis jeg står og skal flytte, er der færre boliger til rådighed.
Det må der nødvendigvis være, hvis man begynder at sælge ud.
For den, der står i boligkøen, er der altså alt andet lige færre boliger at få fat i.
Så man må sige, at det er den situation, man har bragt folk, som ikke er i stand til at købe, i.
Har man penge, så har man langt flere muligheder.
Har man ikke mulighederne for at købe, så er det en uacceptabel situation at sige, at der nu sådan lige er et års tid, og så pyt med lejerne.
Til hr. Morten Homann: Det, jeg synes er problemet, er, at man rent faktisk på den ene side taler om, at det, der her bliver muligt, er skift af administration.
Hvad er det, man mener?
Der er nemlig en verden til forskel på det.
Og det er derfor jeg siger, at det må man have afklaret.
Men ingen skal være i tvivl om, at fra Socialdemokratiets side støtter vi den demokratiseringsmulighed, der ligger i skift af administration, og vi synes, det kunne være en sund konkurrence, som jeg også sagde før.
Pernille Falcon (EL), 2002-04-25:
Jeg vil gerne høre fru Lissa Mathiasen, om det ikke er korrekt, at det har udløst et voldsomt pres på den almennyttige sektor i Københavns Kommune, efter at Københavns Kommune valgte at sælge sine kommunale lejligheder.
Det var 19.000 lejligheder, der røg ud af lejerboligmassen, og det har udløst et voldsomt pres.
Det har udløst en meget stor social skævvridning i Københavns Kommune.
Så vil jeg godt høre, om det, man henviser til i SF's forslag, ikke i virkeligheden handler om, at det, SF har sikret i forslaget, er, at man kan skifte administrator til en anden almen boligorganisation, for det er faktisk det, der fremgår af forslaget.
Og der er jo en principiel forskel på det, og så hvis man havde foreslået, at det bare var en eller anden tilfældig advokat, der kunne administrere selskabet.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-04-25:
Er fru Lissa Mathiasen ikke enig med mig i, såfremt man vil sælge de her almennyttige boliger, at det ikke sker over en nat, og såfremt man udbyder dem til salg, bliver det til de mennesker, der bor i dem?
Er fru Lissa Mathiasen ikke også enig med mig i, at hvis vi sælger de lejligheder til de mennesker, der bor i dem, så får vi mulighed for frigørelse af kapital til at bygge nogle flere lejligheder med, og at vi dermed ikke får færre, men flere lejligheder?
Lissa Mathiasen (S), 2002-04-25:
Jeg er nødt til at sige til hr. Freddie Madsen, at uanset hvordan man prøver at gøre det her op, om man tager en boligmasse på de 500.000, eller hvor mange det er, vil der, uanset hvor stor en del af dem, man sælger ud, altid være det færre af lejeboliger. Det er vist et meget enkelt
regnestykke.
Det vil sige, at de mennesker, der står og ikke har anden mulighed end at søge en lejebolig, altså har færre valgmuligheder.
Det er ikke at give noget.
Mig bekendt ligger der ikke nogen udmeldinger om, at man samtidig siger: Og så er der i øvrigt en garanti for, at der bliver bygget X antal boliger.
Så vil jeg da godt videre sige til Enhedslistens ordfører: Vi er faktisk i den situation, at vi ikke bare i København - jeg er enig i, at der er store problemer i København - men på landsplan, hvis vi prøver at se, hvordan boligmangelen ser ud, har en katastrofal situation, hvor unge står og har svært ved at få en bolig, når de skal i gang med uddannelse.
Vi har en katastrofal situation for familier med børn, som ikke er i stand til at få tag over hovedet, for folk, der er blevet enlige, som ikke er i stand til at finde et sted at bo, for ældre, der ikke har et sted at bo.
En katastrofal situation. Det er jo også grunden til, at vi har været dybt bekymrede, da vi så de sidste tal, der kom fra BYG, som klart kunne påvise, at den forventede forøgelse af nybyggeri af almene boliger ikke blev som forventet på de 11.000, men nærmere under 6.000.
Det er dybt katastrofalt, og det får altså nogle konsekvenser for en række almindelige mennesker, som jeg mener, vi også herindefra, i det mindste regeringen er nødt til at tage ansvaret for.
Det er stadig væk regeringen, det er finansministeren, der har valgt at pålægge kommuner en besparelse midt i et budgetår.
Og dermed er det altså os, den selvsamme regering og finansminister, der har et ansvar for, at der rent faktisk kommer penge ud til kommunerne igen, så den stoppen op i byggeriet ikke kommer til at ske.
Vi har brug for, at der bliver bygget meget i de kommende år.
Hvis vi skal leve op til de forventninger, der faktisk er, så er det noget med 30.000 om året.
Det ved jeg godt vi ikke får bygget de næste år, men vi skulle i hvert fald meget gerne op på helst over de 11.000, som har været berammet, af almene boliger pr. år.
Ellers er det ikke godt nok.
Og det er det, vi forventer, at regeringen også på et tidspunkt vil give os en løsning på.
Morten Bødskov (S), 2002-04-25:
Jeg skal også takke for ministerens positive tilsagn om en videre debat om, hvordan vi kan forbedre fødevaresikkerheden.
Det ser Socialdemokratiet meget frem til, og det håber jeg også, vi har givet udtryk for i de forskellige indlæg, der har været her i dag.
Besparelserne er praktiseret ved - og det er dét, som også gør Socialdemokratiet nervøst - at der er slækket dramatisk på målsætningerne, når det handler om økologi.
Man kan jo bare lave en sammenligning mellem den tidligere regerings nationale strategi for bæredygtig udvikling og den reviderede udgave, som den nuværende regering har lagt frem.
Der er sådan set ikke så meget at undre sig over.
Fødevareministeren ønsker ikke, at det valg, som økologien er, skal accelerere, og det beklager Socialdemokratiet.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-04-25:
For Dansk Folkeparti er det naturligt, at beboerne har indflydelse på deres dagligdag og på udviklingen i deres boligområde.
Der er gennem en årrække sket en forbedring af loven, som har sikret en udvikling i retning af mere beboerdemokrati, f.eks. reglerne om afdelingsbestyrelse eller kompetence for afdelingsmøderne, bare for at nævne et par af de forbedringer.
Det var ikke en selvfølge omkring 1970, men i de senere år med lovændringerne i l977 er der sket en udvidelse af beboerdemokratiet, bl.a. med godkendelse af driftsbudgetter og afdelingsmøder.
Vi ved fra en undersøgelse, der foreligger, at der er en stor tilfredshed med at bo i det almennyttige boligbyggeri.
Det viser rapporten fra Statens Byggeforskningsinstitut i 1999.
Men beboerdemokrati er ikke en engangsforanstaltning; det er en vedvarende proces, hvor det gælder om ikke kun at have formelle demokratiske rammer i orden, men også om at der hos beboerne er en interesse for og en levende deltagelse i beslutningerne.
Her viser undersøgelsen, at det ikke er så let at trække alle aldersgrupper og alle beboergrupper ind i beslutningsprocessen.
Hvis man skal præge udviklingen inden for det almene byggeri, så beboerdemokratiet fortsat udvikler sig i en positiv retning, skal der sandsynligvis sættes ind med flere forskellige initiativer.
Det, som forslagsstillerne går ind for her med L 184, er måske et skridt i den rigtige retning.
Umiddelbart virker det rigtigt, at beboerne i de enkelte afdelinger selv kan få lov til at bestemme deres interesser.
Det er imidlertid et spørgsmål, om forbedringen bør gennemføres isoleret, eller om den bør indgå i en større samlet forbedring af lovgivning om almene boliger.
Det er for tidligt at svare på nu, men Dansk Folkeparti vil under udvalgsbehandlingen være positivt opmærksom på, at det ikke kun er formelle rammer, der bliver demokratiseret, men også at den enkelte husstand og den enkelte forbruger kan komme til at stå stærkere.
Dansk Folkeparti har således flere gange peget på, at den enkelte beboers råderet over den almene bolig bør styrkes, især når lejen gennem kontant indskud har bidraget til en større forbedring af boligen.
Dansk Folkeparti mener også, at beboerne af en almen bolig bør kunne omdanne deres bolig til en boligforening.
Men det er en debat, der rækker videre end det, vi her har gang i, og det lovforslag her.
Alt i alt kan jeg give tilsagn om, at Dansk Folkeparti
vil medvirke positivt til under udvalgsarbejdet at undersøge de spørgsmål, der rejser sig i tilknytning til lovforslaget, og vi vil derfor lægge stor vægt på at lytte til den op imod en million mennesker, der i dag bor i de almennyttige boligselskabers ca. 7.500 afdelinger.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-04-25:
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at det jo næsten lyder, som om det her udvalgsarbejde er noget, som skal pågå i det næste årti, og det er bestemt ikke tilfældet.
Meningen er, at udvalgsarbejdet skal være færdigt i starten af år 2003.
Med hensyn i øvrigt til hele den diskussion, vi har haft omkring lovsjusk, og at tingene skal kunne komme rigtigt i høring og andre ting, så mener jeg da, at det må være god latin, at vi lige ser tingene i en sammenhæng.
Derfor er det, at vi siger, vi gerne lige vil afvente og derefter prøve at indarbejde det her.
Så var der det andet spørgsmål vedrørende, om det var beboerdemokratiet, vi kunne støtte, eller om støtten gik på, at det så var nemmere at sælge de almene boliger.
Som jeg gjorde meget klart i min ordførertale, er det, at man styrker demokratiet lokalt, noget, som ligger os meget på sinde, og det er, som jeg også sagde før, en oprigtig støtte til den tanke, der ligger bag.
Vi vil bare gerne have et lidt bedre gennemarbejdet lovforslag, der ikke har de - som vi ser det - mangler, som ministeren også omtalte i sin tale.
Jørn Jespersen (SF), 2002-04-25:
Tak til ministeren for hendes tilsagn om at være positivt interesseret i en debat.
Det er helt gengældt.
Jeg har lige nogle enkelte ting, først om egenkontrollen.
Jeg er helt med på, at man i Danmark griber det an på den måde, at man tager udgangspunkt i brancherne.
Det synes jeg alt andet lige er fornuftigt, men jeg mener bare, at selv med den fremgangsmåde vil systemet vise sig at være alt for bureaukratisk, alt for bøvlet og alt for domineret af ekstraarbejde, merarbejde, blanketudfyldning osv.
Jeg er temmelig sikker på, at der vil komme massive protester fra mange små erhvervsdrivende, når systemet for alvor skal føres igennem, og derfor tror jeg, vi får lejlighed til at diskutere den sag ved flere senere lejligheder.
Så er der spørgsmålet om pesticider.
Ca. 2 pct. er jo altså også i tal ganske mange tilfælde af frugt og grønt med overskridende værdier, når man tænker på, hvad der bliver spist af frugt og grønt i Danmark, og jeg synes, det tal er alt for højt.
Det er jo også sådan, at hvis man ser på, i hvor mange prøver der kan påvises pesticidrester, uden at grænsen er overskredet, er det, så vidt jeg husker, 60 pct., der har pesticidrester, og derfor vil jeg spørge fødevareministeren: Er det virkelig udtryk for regeringens ambitionsniveau, at vi bare skal blive dér, hvor 2 pct. har overskridelser, og 60 pct. har indhold af pesticidrester, som efter vores opfattelse ikke burde være til stede?
Endelig er jeg glad for ministerens tilkendegivelse af, at budgetoverslagsårene ikke skal tages for mere, end de er, for det ville blive en katastrofe, hvis de tal viste sig at holde stik.
Jens Kirk (V), 2002-04-25:
Det er bare for at rette en misforståelse hos Jørn Jespersen