Bente Dahl (RV), 2006-11-15:
Jeg vil også ligesom Det Konservative Folkeparti starte med at glæde mig over, at vi lever længere, og at vi er sundere, det synes jeg også er en positiv ting.
Det er positivt, og det skal vi huske, for det at blive ældre er som udgangspunkt en samfundsmæssig ressource og ikke et socialt problem.
I fremtidens Danmark bliver borgerne over 65 år eller 67 år ikke betragtet som en ensartet masse, der skal hjælpes igennem systemet, men som mennesker med vidt forskellige behov og vidt forskellig formåen.
Vi så i Det Radikale Venstre gerne efterlønnen helt afskaffet, det er ingen hemmelighed.
Vi vil gerne have den udfaset over en længere årrække, så det ikke kommer bag på nogen, og vi vil gerne have, at der i stedet for skulle gives adgang til en seniorpension for nedslidte.
Vi må jo ikke glemme, at efterlønnen i starten også var indført, for at de nedslidte på arbejdsmarkedet skulle have en mulighed for at leve uden for arbejdsmarkedet med en ordentlig løn.
Vi vil også gerne stadig væk hjælpe og lave ordninger, så de nedslidte får et ordentligt liv.
Vi kalder det seniorpension.
Vi ser gerne pensionsalderen følge udviklingen i danskernes gennemsnitlige levealder.
L 57 og L 58 er led i udmøntningen af velfærdsforliget, som Det Radikale Venstre er en del af.
I L 57 foreslås det, at folkepensionen gradvis forhøjes til 67 år i perioden fra 2024 til 2027.
Det foreslås endvidere, at folkepensionsalderen fremover indekseres, så folkepensionen reguleres hvert femte år, første gang i 2015, hvis levetiden stiger set i forhold til.
Endelig foreslås det, at der i loven indsættes en bestemmelse om, at socialministeren i 2015 fremsætter forslag om revision af den bestemmelse i loven, der fastsætter folkepensionsalderen og indekseringsmekanismen.
L 58 gennemfører en række konsekvensændringer i relevante love som følge af L 57.
Det foreslås, at efterlønsalderen gradvis forhøjes fra 2019, så den bliver 62 år i 2023, og endvidere foreslås det, at efterlønsalderen indekseres.
Det Radikale Venstre havde, som jeg tidligere nævnte, gerne set en mere omfattende reform i forbindelse med ændringen af pensionsalderen.
Vi havde også gerne set, at ændringerne trådte i kraft tidligere.
Der er en række grunde til, at det ville være hensigtsmæssigt, hvis L 57 og L 58 trådte i kraft tidligere.
For det første mangler vi allerede nu flere hænder på arbejdsmarkedet, der er masser af stillinger, som ikke bliver besat, fordi der ikke er hænder nok til at besætte dem.
For det andet er det ikke rimeligt, at det offentlige betaler raske og rørige mennesker for ikke at arbejde.
For det tredje er det mentalt et forkert signal at sende, at vi har ret til at høste frugterne af et langt livs skatteindbetalinger, når vi først er blevet 65 eller 67 år.
Vi har en generationsaftale, og denne generationsaftale truer med at blive udhulet, hvis de yngre generationer ikke længere synes, at den er relevant og ikke vil betale til de velbjærgede ældre.
Altså, hvis der bliver alt for mange velbjærgede blandt de ældre, bliver det tydeligt for de yngre, f.eks. børnefamilierne, som har en presset hverdag, og så sætter de spørgsmålstegn ved, om de skal være med til at betale til de velbjærgede ældre.
Også derfor haster det med at få ændret lovgivningen om folkepensionsalderen.
Så ser jeg det som en svaghed, der er indbygget i L 57, at den indeksering af folkepensionsalderen virker med 15 års respit.
Alt andet lige kan der altså ske meget i løbet af 15 år, forudsætningerne for at øge pensionsalderen kan være ændrede.
Der bliver arbejdskraft og milliarder af kroner frigjort ved vedtagelsen af lovforslagene.
Vi behøver begge dele.
Velfærdssamfundet er afhængigt af, at flere hænder kommer i arbejde.
Lovforslagene gør, at flere ældre bliver på arbejdsmarkedet; det er i hvert fald hensigten, og det ser også ud til at kunne lykkes med lovforslagene.
De milliarder, der frigøres, ville vi i Det Radikale Venstre foreslå at man kunne bruge til behovsbestemte tillægsydelser til folkepensionen.
Der er mange ældre, der har brug for meget mere omsorg og pleje, end der er mulighed for at give dem med den nuværende fordeling af midler.
Begge lovforslag kommer os i møde.
Vi er en del af forligspartierne bag velfærdsforliget og har været med til at sætte vores aftryk på dette forlig.