Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Nu har vi brugt en del timer på sådan en nærmest rituel dans, der jo altid foregår, når vi skal have den her type debatter.
Først kommer Venstres ordfører og fortæller os, at det hele er bragende godt.
Så kommer Socialdemokratiets ordfører og fortæller, at det hele er noget værre skidt.
Og så kommer Dansk Folkepartis ordfører for at fortælle, hvordan det i virkeligheden ser ud.
Men det er jo ikke så mærkeligt, og det er jo sådan et privilegium, jeg har, i og med at jeg er ordfører for et parti i opposition, men selvfølgelig et parti i meget nært samarbejde med den siddende regering.
Det har vi det ganske fortrinligt med, og det ønsker vi også at udnytte i forbindelse med forhandlingen om finansloven for 2005.
Vi forventer, at vi får nogle konstruktive forhandlinger, hvor vi finder ud af, hvordan vi kan forbedre vilkårene for nogle udvalgte grupper, som vi føler der er særligt behov for at sætte fokus på, og som jeg skal komme tilbage til.
Det er jo også i det lys, vi har læst finanslovforslaget fra regeringen.
Jeg synes, der på en række områder er gode takter i det, men synes selvfølgelig også, der på en række andre områder mangler noget.
I forhold til tidligere år er der måske ikke
så mange områder, hvor man umiddelbart kan sige, der er nogle stygge ting, vi skal have helt pillet væk, og det kan jo skyldes - altså kan jo skyldes - at vi går ind i et folketingsår, hvor alle regner med, at der kommer valg.
Det gør sådan set da heller ikke noget.
Hvis det er sådan, at forhandlingerne bliver lidt nemmere af, at der ikke er en masse tidsler, der først skal barberes væk eller fjernes, som vi har set tidligere, så er det da ikke i sig selv noget skidt.
Så er det da ganske udmærket, og så kan vi jo i højere grad bruge vores muligheder for indflydelse til at sikre en større indsats på de områder, hvor vi rent faktisk føler der skal ske en større indsats.
Finansloven for 2005 opererer med en afmålt offentlig vækst.
Det er selvfølgelig for at kunne se en sammenhæng med den langsigtede planlægning.
Den opererer med et skattestop - ikke uvæsentligt at understrege i den her skattedebat, der har været indtil nu - fortsat.
Det betyder tryghed for borgerne i en tid med store, høje oliepriser, at det eksempelvis ikke vil være De Radikales forslag om at hæve benzin- og dieselafgiften med op mod 4 mia. kr., der vinder fremme.
Vi synes da egentlig, det er ganske glimrende, at folk i landet har den tryghed, at det er sådan.
Vi vil gerne være med til at sikre, at der er flertal bag et skattestop også i 2005.
Det giver så en ramme for den offentlige økonomi, som vi har at operere ud fra.
Det, der tidligere har gjort, at vi har kunnet sige ja til skattestop og den offentlige udgiftsvækst, er selvfølgelig, at man fra regeringens side har været villig til at prioritere de offentlige udgifter.
Så selv om vi har haft det her udgangspunkt med skattestop og afmålt offentlig vækst i økonomien, har vi stadig væk kunnet bruge flere ressourcer på nogle af de områder, vi synes er særlig vigtige i en finanslovforhandling.
Derfor bliver jeg også nødt til at sige til regeringen, at i et eller andet omfang bliver vi jo nødt til at lave samme øvelse i år.
Vi bliver altså nødt til at lave en øvelse, hvor vi også i år kan prioritere nogle områder, som vi vælger ud som særlig vigtige, og det vil vi i hvert fald gøre vores til.
Vi har i lighed med andre karakteriseret
regeringens finanslovforslag lidt som sådan en støvregn, hvor man godt nok kan se det regner, men man kan ikke rigtig mærke det bliver vådt, når man går ud i det, og vi synes egentlig, det kunne være helt godt, at nogle kan mærke, at der sker noget med en finanslov.
Derfor har vi udvalgt fire områder, som vi vil gøre en særlig indsats for i finanslovforhandlingerne.
Det er ikke det samme som at sige, at der ikke er en mængde andre områder, vi også vil have øje for i finanslovforhandlingerne. Vi vil også have ørene på rubrik lyttelap for at høre, hvad der ellers måtte blive bragt frem i debatten.
Men det betyder, vi har udvalgt fire hovedprioriteringer, som vi vil gøre en særlig indsats for at fremme i forhandlingerne.
Og de fire områder vil jeg selvfølgelig nævne nu.
Det første område er sundhedsområdet.
Vi har jo sammen med regeringen i de seneste år gjort en særlig indsats for at bekæmpe ventelister, fordi vi synes, at noget af det skrækkelige er at stå med en alvorlig sygdom og samtidig være på venteliste til behandling.
Vi har afsat ekstra ressourcer
Vi har også lavet om på principperne, så man, hvis man skal vente i mere end 2 måneder, får en rettighed til at tage penge
med videre til et andet behandlingssted
for at kunne blive behandlet, når det offentlige ikke kan levere den her helt berettigede service, der ellers skal leveres helt berettiget fra borgernes synspunkt at se. Vi synes, det er helt afgørende vigtigt, at vi kommer videre ad den vej Der har ikke været så meget fokus på det.
Regeringen har afsat et beskedent beløb til ventelistepuljen, til at bekæmpe ventelister, men vi mener, at der skal mere til.
Så vi vil meget gerne afsætte ekstra ressourcer.
Vi har foreslået, at man finder op mod en halv milliard til en ekstra indsats på den her del af sundhedsområdet.
Det er selvfølgelig også, fordi vi ved, at der i forhold til de ældre medicinske patienter er et klart behov for at gøre mere.
Vi er såmænd enige i, at det ikke nødvendigvis er, fordi der mangler ressourcer, men måske mere en bedre planlægning, men det er så noget, vi skal have undersøgt i forhandlingerne.
Vi afsætter i hvert fald ressourcer til, at vi kan gøre en ekstra indsats på den her del af sundhedsområdet.
Der er også andre dele af sundhedsområdet, som mere specifikt er vigtigt at sætte fokus på.
Vi har nævnt emnet sundhedscentre igennem de sidste år, fordi vi mener, det er nødvendigt, at staten påtager sig et engagement i forhold til at få oprettet sundhedscentre.
Man kan vel nok sige, at efter at debatten er afsluttet omkring strukturreformen - og selv om der er røster fremme om, at dele af den skal laves om, så tror vi ikke, de har så meget på sig, det er nok mere teatertorden - kan vi lige så godt indrette os på, at nu er strukturreformen på plads, nu skal den udmøntes i den kommende folketingssamling.
Og så drejer det sig selvfølgelig om, at vi også får skubbet den udvikling i gang, så der bliver etableret sundhedscentre som noget, borgerne kan føle en tryghed ved at have i deres lokalområde.
I særlig grad er der selvfølgelig behov for sundhedscentre der, hvor der er nedlagt små sygehuse,
fordi man har været vant til, at der i de områder har været en lokal tryghed i form af et hold af uddannet personale, der kan træde til, når man har behov.
Derfor mener vi, at staten skal gå foran og afsætte penge til, at der kan etableres sundhedscentre.
Vi vil meget gerne gå foran og sætte penge
af, der kan hjælpe med det.
Det har også været lidt fremme på det seneste.
Vi har igennem de sidste 2 års finanslove fået afsat penge til en udbygning af hospiceområdet, men vi må jo sige, at det går alt for trægt.
Når man snakker ventelisteproblematik, er det måske det mest vanvittige sted at snakke ventelisteproblematik, når vi taler om en plads for døende i et trygt hjem, som et hospice jo er.
Derfor skal vi have sat mere fokus på udbygningen af hospiceområdet, og vi foreslår igen i år, at staten overtager ansvaret for hospiceområdet.
Da vi foreslog det sidste år, led det en krank skæbne umiddelbart i forhandlingerne, fordi regeringen sagde, at det ville være at foregribe forhandlingerne om en strukturreform, og det kunne man selvfølgelig have som synspunkt.
Vi har så diskuteret det med regeringen flere gange siden, og vi vil meget gerne have sat skub på udviklingen.
Vi foreslår altså, at det foregår ved, at staten overtager ansvaret og selvfølgelig også i næste års finanslov afsætter de fornødne penge til en udbygning af hospiceområdet.
Vi foreslår 25 mio. kr.
Vi har de seneste 2 år afsat 20 mio. kr., men vi mener, at der er behov for en større indsats.
Så har det været nævnt, at der mangler initiativer, og at der mangler pladser til de børn og unge, der måtte have særlige behov, specielt i relation til overvægtsproblemer.
Det mener vi også at vi skal have kig på som et særligt område inden for sundhedsområdet i forhandlingerne med regeringen.
Og psykiatrien har vi mange gange været inde på i folketingssammenhæng.
Vi foreslår 50 mio. kr. ekstra afsat.
Det andet hovedpunkt, jeg vil nævne, som er særligt prioriteret for os,
er selvfølgelig ældreområdet.
I virkeligheden har det været lidt beskæmmende i den debat, der har været indtil nu, at ældreområdet har fyldt så uendelig lidt.
Jeg tror, at det i Socialdemokratiets ordførertale lige kunne snige sig ind nærmest som sådan en indskudt sætning, at der da også var afsat nogle penge til at gøre lidt på ældreområdet.
Jeg tror, det er 200 mio. kr, som Socialdemokratiet mener er fuldt tilstrækkeligt til det område.
Det føler vi ikke det er.
Vi har jo født det barn, der hedder ældreydelsen.
Det var ikke noget, der fandtes, da vi gik ind i den her valgperiode.
Før, da det var en anden regering, der sad,
Nu er ældrechecken her, og vi mener, den skal udbygges endnu mere, end den er blevet de seneste par år, hvor vi har fået sat stadig flere penge af til ordningen og har fået stadig flere pensionister til at være en del af ordningen. Vi har nu 150.000 pensionister, som er oppe på at få den beskedne fulde ydelse før skat, men vi vil meget gerne højere op.
Vi vil gerne have, at vi i finanslovforhandlingerne får lagt en plan for en udbygning af ældreydelsen.
Vi mener, den skal op på et udgiftsrum på ca. 2 mia. kr., når den er fuldt udbygget, og vi mener, der skal tages en god bid i forbindelse med forhandlingerne næste år.
Der er jo to måder, man umiddelbart kan forholde sig til en forhøjelse af ældreydelsen på.
Den anden mulighed er selvfølgelig at forhøje ydelsen til dem, der modtager.
Det tredje hovedområde, jeg vil nævne nu, har forbindelse med retsområdet.
Vi indgik sidste år en flerårsaftale for fængselsvæsenet og jo også politiet med regeringen, som afsatte utrolig store ekstra midler til området.
Det var helt nødvendigt, fordi der i den grad trængtes til at ske en oprustning på kriminalforsorgens område og også politiets område, og det sikrede vi med flerårsaftalen sidste år.
Vi har fulgt op på den aftale, ved at vi i sommer sammen med regeringen har afsat 175 mio. kr. mere til en udbygning
af fængselsvæsenet for at få etableret flere pladser
, fordi vi ikke vil se på de stigende ventelister.
Vi mener, i lyset af at der er lavet strafskærpelser, der selvfølgelig også har en effekt i forhold til, hvor mange der venter på at komme ind og afsone, at der er behov for en større indsats endnu, og derfor vil vi gerne tage initiativ til en diskussion i forhandlingerne om finansloven om, hvordan vi sikrer en større fængselskapacitet, så de, der dømmes til afsoning, jo ikke står på venteliste til fængselsvæsenet, men er inde at afsone for den kriminalitet, de har begået.
Vi mener, det er nødvendigt, at der afsættes flere midler.
Vi foreslår en ramme på 200 mio. kr. ekstra til det formål.
Et fjerde område, jeg vil nævne her, er så selvfølgelig udlændingeområdet.
Det er jo, fordi jeg ved, der tidligere år var nogen, der sagde: Hvad har det dog med finansloven at gøre?
Men jeg tror, det er erkendt af de fleste her i salen, at det har endog meget med finanslovområdet at gøre.
Vi har jo i finansloven kunnet se de faldende udgifter, der er til udlændinge som følge af den stramme udlændingepolitik, som regeringen og Dansk Folkeparti har ført i fællesskab, og det er jo et glædeligt faktum, at der er markant faldende udgifter på statens område til udlændinge i Danmark, at der er behov for færre udgifter, fordi der kommer færre hertil og der er færre, der får asyl.
Men et af de punkter, hvor vi føler der er et behov for at gøre noget ekstra, er noget, vi allerede fik indskrevet i finanslovaftalen for i år, og det er selvfølgelig, at de afviste asylansøgere, altså de, der kommer hertil og søger asyl, men bliver afvist efter en lang behandling, ikke konsekvent sendes hjem.
I nogle situationer er det jo, fordi hjemlandet lægger hindringer i vejen, og i de situationer, de gør det, vil vi simpelt hen ikke finde os i, at vi er til grin for egne penge, i den forstand at vi samtidig sender bistandsmidler til de pågældende lande.
Derfor mener vi, der skal laves en sammenkædning ikke bare i forhold til finansloven for 2005, men selvfølgelig også i forhold til at regeringen efterlever den aftale, vi har for i år, og at der bliver sat handling bag ordene, og at der ikke kun bliver truet med det, men at man selvfølgelig mister økonomiske ydelser fra Danmark, hvis man nægter at hjemtage sine egne statsborgere.
Samtidig vil vi gerne i forhandlingerne, når det handler om udlændingeområdet og det handler om at sikre, at folk hjælpes i nærområdet i stedet for her, have diskussionen genoptaget omkring asylansøgningscentre lokalt, altså at man laver danskstøttede centre i flygtningenes nærområder, hvor en asylansøgning kan behandles, og hvor man også kan opholde sig i givet fald, til man kan vende tilbage.
Det er en idé, som såmænd ikke alene er fostret i Dansk Folkeparti, men jo også diskuteres meget i England, og som den engelske regering har haft fat i og i samarbejde med bl.a. Holland har forsøgt at dyrke.
skal være foregangsland for på udlændingeområdet.
Det er de fire områder, der selvfølgelig sammen med andre, der kommer ind i forhandlingerne, vil udgøre vores hovedprioriteringer, og som jeg selvfølgelig derfor særskilt vil nævne her i min ordførertale nu.
Så vil jeg bare lige afslutningsvis sige med hensyn til et af de områder, regeringen har brugt meget krudt på, nemlig forskningsområdet, at vi dér har nogle særskilte kommentarer.
Regeringen har jo foreslået, at der bliver afsat 3 mia. kr. til fonden for højteknologisk forskning.
Det er jo noget af en ambition.
Vi mener, at vi skal have kigget på, om en så stor satsning er mulig, og om der er midler nok til rådighed til at putte ind i fonden, men ikke mindst synes vi også, at der er behov for, at vi får set på, om grundforskningen lider skade under en så massiv satsning på specielt højteknologisk forskning.
Der har vi jo slået til lyd for, at fonden for grundforskning løber tør for midler i løbet af en årrække, og at vi derfor skal se på, hvordan vi får fyldt penge i den fond, i stedet for at alle pengene ryger i den nye fond for højteknologisk forskning.
Det er jo tankevækkende, at det, hr. Jann Sjursen ser som tom snak, er det, som andre her i Folketingssalen er meget ivrige efter at citere mig for i læserindlæg.
Hvis det i så høj grad var tom snak, den øvrige opposition her føler jeg er kommet med, så ville man nok ikke bruge det i diverse læserindlæg.
Det er selvfølgelig, fordi det ikke er tom snak, og det ved hr. Jann Sjursen også godt.
Selvfølgelig er det utrolig indholdsrig snak at tale om, hvorvidt man binder sig til den konkrete udformning af skattestoppet, som vi kender det nu, i de kommende eventuelle 4 år i en ny valgperiode, eller om man ikke gør.
Det er jo ikke tom snak, og det ved hr. Jann Sjursen selvfølgelig udmærket godt.
Jeg vil ikke herfra nu binde mig til en konkret ny definition, for det, det handler om for os, er at skabe tryghed for borgerne, så de ved, at deres skatter ikke stiger, og det er, at man forud for et valg præcis ved, hvordan det her skal se ud, sammenholdt med, at vi altså har et hensyn, der hedder social lighed, og det betyder, at den stigende ulighed, der vil kunne forekomme, hvis man bare fortsætter, vil vi have instrumenter til at modvirke, og det skal vi så have en diskussion med regeringen om, hvis regeringen ønsker at få vores støtte forud for et valg til et skattestop i en kommende valgperiode.
Men det er jo regeringens valg, om den vil det, eller om den vil gå til valg uden at have den sikkerhed i det, den siger udadtil om skattestop. Hr. Jann Sjursen talte så om børnefamilier.
Vi mener, at vi har været med til at lave en række forbedringer for børnefamilierne, skabe større fleksibilitet, større mulighed for, at også folk, der ikke tjener så frygtelig meget, kan være hjemme på den udvidede barselorlov, større fleksibilitet med hensyn til, at man kan passe børnene hjemme.
Det kan vi se at der er andre der vil smadre, men det ønsker vi at holde fast på.