runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-09:
Jeg forstod på hr. Carsten Hansen, at Socialdemokratiet er enig i, at der er brug for at få bygget nogle flere boliger, og at kommunerne skal gøre noget mere.
Men jeg hørte egentlig kun stort set en snak om penge og lidt om ghettoer, og jeg har en fornemmelse af, at hvis vi skal løse problemet, skal vi også have fat i de kommuner, der spekulerer i ikke at ville bygge almene boliger.
Det er et benhårdt sorteperspil, der foregår kommunerne imellem for at undgå beboere, der har boligsociale problemer og er på overførselsindkomster, og det er en af grundene til, at kommunerne ikke bygger.
I hvert fald efter vores opfattelse er det derfor vigtigt, at vi får fat i nogle mekanismer, som kan sikre, at de kommuner, der nu slipper udenom, også er med til at bygge.
Det er en forudsætning for, at vi overhovedet kan få bygget noget mere rundtomkring.
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-09:
Næh, det har jeg da ikke sagt med et ord.
Jeg siger bare, at man må være klar over, at det også har nogle minusser.
At arbejde hjemme er ikke udelukkende et plus. Der er også problemer i det, og det synes jeg ikke man skal underkende.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-05-09:
Jeg tror nu ikke, der ville ske meget ved, at det her forslag først blev vedtaget efter sommerferien, altså i en ny folketingssamling.
Men nu får vi muligheden for forud at diskutere det, og det er jeg sådan set meget tilfreds med, men jeg vil opfordre ministeren til at oversende et forslag til udvalget, der tilkendegiver, at man virkelig vil lave en aktiv indsats for at nedbringe sagsbehandlingstiden for alle de klagesager, der kommer ind.
Man må altså beslutte sig.
Hvis man vil lovgive, så der er mulighed for klager, så skal der også være penge til, at man kan behandle dem, og så vi ikke kommer op på så lange sagsbehandlingstider, som vi har set.
Henriette Kjær (KF), 2000-05-09:
Jeg havde lidt håbet, at vi kunne få den her debat i udvalget, sagligt og seriøst.
Ikke fordi debatten her ikke er seriøs, men jeg bliver lidt ked af det, når ministeren siger, at de borgerlige dybest set ikke ønsker at stemme for Århuskonventionen, for det gør vi.
Vi har så nogle ankepunkter, vi gerne vil have imødekommelse på.
Det er bl.a. en mere effektiv sagsbehandling, hvor jeg ikke synes, at vi har fået et godt nok håndslag. Det håber jeg at vi kan finde ud af.
Og ellers: Lad os da være lidt konstruktive i stedet for at kaste mudder på hinanden, som vi gør nu.
Svend Auken (S), 2000-05-09:
Hr. Kalnæs gjorde en rigtig betragtning.
Han sagde, at det, vi siger heroppe, bliver skrevet ned, og dér vil jeg sige til fru Henriette Kjær: Hvis hun læser mit første indlæg, så pointerede jeg kritisk i forhold til hr. Kalnæs, at jeg havde noteret mig, at der var andre partier, der havde haft en mere åben holdning blandt de borgerlige, men som med rette havde været bekymrede over sagsbehandlingstiderne i forbindelse med Naturklagenævnet, og gav tilsagn om, at det ville jeg gerne være med til at drøfte.
Det var mit første indlæg, men siden hen kom der jo alle mulige, ret aggressive indlæg mod selve lovforslagets indhold, altså dette med, at vi går langt videre end Århuskonventionen osv. osv.
Det var på den baggrund, jeg sagde, at hvis man har den holdning, så er det jo ikke kun et spørgsmål om sagsbehandlingstider.
Så er det et spørgsmål om, at man er imod selve lovforslaget, og så er det jo lige så ærligt - men det var ikke nogen opfordring til, man skulle sige nej - så at sige nej.
Det var kun det, jeg prøvede at sige.
Hvis fru Henriette Kjær kan acceptere det forslag, der ligger, eller i hvert fald store dele af det, men er sagligt optaget af at effektivisere arbejdet i Naturklagenævnet, så er det fint nok.
Men indtil hun kom op her på talerstolen, lød der jo nogle andre toner, og selv mit umusikalske øre havde svært ved at tolke det på anden måde, end at det var en ret massiv afvisning af forslaget.
Men lad os nu ikke gøre det her vanskeligere, end det er.
Regeringen er glad for det forslag, der ligger, er glad for de partier, vi har samarbejdet med.
Jeg vil gerne sige tak til hr. Kolstrup - det er jo så sjældent, vi roser hinanden - for det saglige arbejde, han har lavet i forbindelse med udformningen af det her forslag.
Lise Hækkerup (S), 2000-05-09:
Det er hr. Ebbe Kalnæs' udsagn her fra talerstolen, som kalder mig op.
Hr. Ebbe Kalnæs påstår, at der kun er 20 pct. Århuskonvention tilbage i dette forslag.
Hvad er det for en
usandhed?
Siden hvornår har NGO'er ikke repræsenteret borgerne?
Jeg synes, det er synd og skam, at et godt forslag, som er til gunst og til gavn for miljøet, bliver stemt ned af den borgerlige fløj, at den borgerlige fløj ikke vil være med.
Og så lige en enkelt bemærkning til CD: Siden hvornår har CD ikke keret sig om internationale konventioner?
Jeg synes, at det er en kovending fra CD's ordfører og en kovending i CD's øvrige politik, at man ikke vil stemme for en implementering.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-09:
Jeg vil da gerne sige tak til hr. Carsten Hansen og i øvrigt også til ministeren, fordi der kommer en tilkendegivelse fra Socialdemokratiets og regeringens side af, at der faktisk er et problem at diskutere.
Jeg vil godt spørge hr. Carsten Hansen, om det ikke også i Socialdemokratiet giver anledning til bekymring, at der kommer mange beregninger i øjeblikket, som tyder på, at der i øjeblikket bygges for lidt i forhold til det behov, der vil være på f.eks. ældreboligområdet i de kommende par årtier, hvis vi ikke på en eller anden måde får sat byggetakten op.
Jeg håber da, at ministeren har ret i, at det direkte fald er stoppet, så vi måske kan undgå at komme under de 6.000 nye almene boliger om året.
Men jeg vil godt spørge hr. Carsten Hansen, om han ikke er enig i, at det faktisk er for lidt til at opfylde det boligbehov, der ligger foran os.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-09:
Man skal altid passe på med procentregning.
Lad mig så udlægge det på en anden måde: Der er hundrede procent Århuskonvention i det, men der er formentlig tohundredeoghalvtreds procent andet i det også.
Men det, man gør, er, at man misbruger den, og selve processen har været ligesådan.
Det kan godt være, at der har været høringer på området, men det var meget begrænset, hvad der var af tid.
Alle havde en forventning om, at Århuskonventionen, som den lå, stort set skulle implementeres, og så bliver den misbrugt til alt muligt andet.
Margot Torp (S), 2000-05-09:
Det undrer mig meget, at hr. Ebbe Kalnæs tager på vej, som han gør.
Er det helt forbigået hr. Kalnæs' opmærksomhed, at f.eks. alle de mange, som interesserer sig for, hvor der skal placeres højspændingsmaster, med denne her lov nu får en meget bedre mulighed for at få indsigt i f.eks. netdata?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-09:
Den ret har vi i forvejen, den ret har borgerne i forvejen.
- statsfinansierede NGO'er en særlig demokratisk ret, som går længere, end de berørte borgere, der er tale om.
Det, der er det væsentlige i denne sag, er jo, at vi sagde, at selvfølgelig er vi for en Århuskonvention.
Den var på mange måder ganske fornuftig og et ganske godt samarbejde om en ophjælp eller capacity building for nogle østeuropæere eller andre, som skulle have ordentlige forhold.
Det er vi enige i, men det, der er det forfærdelige i de her sager, er, at ministeren benytter sig af en Århuskonvention eller et EU-direktiv og overimplementerer hver gang.
Hvis der er 20 pct. Århuskonvention i dette lovforslag, så er det flot sagt.
Derfor er det en overimplementering, og det sagde vi ved førstebehandlingen.
Vi støtter meget gerne Århuskonventionen.
Så der er selvfølgelig også mulighed for at dele lovforslaget på en eller anden facon.
Det har vi jo set før.
Karen J. Klint (S), 2000-05-09:
Lovforslag nr. L 176 er et af de lovforslag, der har haft en ualmindelig god udvalgsbehandling, hvor vi i fællesskab er nået frem til nogle ændringer, som skal til afstemning i dag.
Det eneste, jeg skal sige ud over tak for det gode samarbejde, er, at vi ikke har kunnet nå at beregne, hvad det vil betyde, at kørestolene nu ændres til at være personlige hjælpemidler, men dog skal afleveres igen til kommunen, og det beklager vi.
Men det er ikke lovsjusk, det er kun, fordi vi blev enige om ændringsforslaget så sent.
Mogens Andreasen (DF), 2000-05-09:
Jeg skal indlede med at sige, at vi i Dansk Folkeparti er positive over for dette lovforslag.
Jeg mener dog, der er nogle mangler i forslaget.
For det første mener jeg, det er helt afgørende vigtigt, at alle lønmodtagere, også dem uden for overenskomstaftalerne, får mulighed for at aftale overførsel af ferie til det efterfølgende år.
Dansk Folkeparti er derfor medforslagsstiller sammen med de øvrige borgerlige partier til et ændringsforslag, der sikrer denne mulighed.
For det andet er vi i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at det af loven bør fremgå, når loven bliver vedtaget ved tredjebehandlingen, at feriegodtgørelse udbetales af arbejdsgiveren sammen med lønudbetalingen på en speciel konto til lønmodtageren, som den pågældende kan trække på imod dokumentation for afholdelse af ferie.
Dokumentationen udstedes af arbejdsgiveren, a-kassen eller andre bemyndigede.
Dansk Folkeparti vil stille ændringsforslag om dette til lovforslaget.
Helle Degn (S), 2000-05-09:
Lige nu foregår der på regeringsplan i virkeligheden de allervæsentligste forhandlinger til mødet i New York, der hedder Beijing +5.
Danmark skal være godt klædt på til disse møder.
Et større forberedelsesarbejde har været kørt herhjemme.
Denne forespørgsel er Folketingets bidrag til denne proces.
Den religiøse højrefløj mobiliserer kraftigt og finder nye veje til kvindeundertrykkelsen.
Vedtagne formuleringer
under de tidligere kvindekonferencer forsøges omgået f.eks. i New York og i virkeligheden i Zimbabwe og Uganda.
Afsnittet i handlingsplanen om afskaffelse af vold mod kvinder forsøges omgået.
Magtfulde kredse har held med at køre via retsvæsenet, via domstolsafgørelser baseret på den gamle sædvaneret, hvorved f.eks. arv af jord går, ikke til enken, men til enkens bror, frem for at man bruger den moderne arveret, hvor jord naturligvis går til enken; eller hvor domme er uhyrligt milde for mænd, som udøver den groveste form for vold, den seksuelle vold mod kvinder og børn.
Tendensen til tilbageslag er mærkbar.
Vi ser i Zimbabwe f.eks. direkte hadekampagner mod kvindeorganisationer, vold mod kvinder.
Salg af mennesker er nu genstand for stor opmærksomhed blandt kvindeorganisationerne ikke alene i Danmark, men over hele kloden.
Her må man sige, at Internettet er en stor gave til kvinderne.
Stigende udbredelse af rå, grov vold i hverdagen, sex med børn, voldtægt, tvangssex med skolepiger, alt det er vi vidne til, og det kommer tættere og tættere på os.
Den stilles nemlig sådan, at det er et spørgsmål om mænd mod kvinder, og det er jo en stor fejl.
Det tjener til at fastholde gamle fjendebilleder.
Det, der i virkeligheden er sagen, er, at fattige mænd er ganske udsatte mænd. Derfor må vi gribe til andre løsninger.
Det, der er udfordringen, er individualiseringen, der gør os svage, gør den fattige mand i Zimbabwe svag og gør den fattige mand i Danmark svag.
De bliver alle individualiserede, skræmt og angste, ofre for den værste form for tyranni: vold.
I både New York og i København har vi vores arbejde at gøre.
Derfor denne debat på vores vej til møderne i New York.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-09:
Jeg synes, det var en meget flot ordførertale, den konservative ordfører holdt, og jeg synes, det var en fornøjelse at høre, at Det Konservative Folkeparti støtter det forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Nu gik det meget hurtigt med vagtskiftet mellem Venstre
og De Konservative, men jeg vil gerne appellere til Venstres ordfører om, at man overvejer sin stilling til vedtagelsen, netop fordi der er så mange fremadrettede og udmærkede ting i den, som handler om ulandsbistand og om kvinder i fremmede lande. Jeg synes, det er meget svært at se, at det kan være et problem, at der står, at den danske ligestillingsminister skal arbejde for at gennemføre »Platform for Action«'s mål også i Danmark, og jeg synes, det ville være rart, hvis der i dag stod et enigt Folketing bag en beslutning, vi kan tage med os til New York.
Svend Auken (S), 2000-05-09:
Det er jo svært at både skælde ud på et forslag og så demonstrere forhandlingsvilje.
Og jeg vil heller ikke sige, at det helt lykkedes for hr. Kalnæs.
Nu vil jeg lige citere fra førstebehandlingen - nu er der oven i købet flere tilhørere, end der var ved førstebehandlingen - hvad hr. Kalnæs sagde - han sagde jo, at vi skulle se det på tryk:
»Så derfor er min umiddelbare betragtning om nr. L 170 - det er det forslag, vi taler om her - at det er noget af det mest overflødige tidspunkt, jeg har set et lovforslag fremsat på overhovedet.
Det er fuldkommen vanvittigt at fremsætte et lovforslag som det her.
Der er ingen grund til, at vi skal lade os trække foran i denne her situation.
Der er ingen grund til, at vi skal bidrage til ministerens mulighed for at rejse ud i verden og fortælle, at vi er foran alle de andre og har lagt linjen for EU i stedet for at gå ind i et fællesskab omkring det her... osv.«
Altså man må meget undskylde mig.
jeg ved ikke hvor mange udmærkede ting, synes jeg, sammen med hr. Kalnæs.
Men at hr. Kalnæs nu vil bebrejde mig, at han tordnede løs mod det her forslag og tidsplanen og alt det andet, synes jeg altså ikke, at jeg skylder ham nogen undskyldning for.
Han var negativ, han er negativ, derfor stemmer han nej, og det er der ikke noget at gøre ved, så må vi jo tage den diskussion i forhold til vælgerne.
Og jeg forstod også, at det var en ret blank afvisning fra Venstres side.
Nu skulle vi i Danmark alene tage en FN-konvention og sige, at hvis ikke den udtrykkeligt er fastslået i Århuskonventionen, så kan vi ikke gøre noget mere i det her lovforslag.
Sådan har vi da aldrig arbejdet med internationale konventioner, EU-regler osv.
Vi har jo altid vurderet, hvordan det her skal tilpasses dansk lovgivning og lagt os på det niveau, vi gerne vil have.
Her har der været et meget omfattende juridisk og politisk forarbejde med kommuner, med amter, med industrien, med juridisk sagkyndige, med grønne organisationer, med alle, der har arbejdet med dette.
Og jeg er godt tilfreds med resultatet.
Med hensyn til at gå ind i en drøftelse af at effektivisere arbejdet i vores klagenævn har jeg allerede lovet, at det er jeg parat til, men jeg forstår, at det jo ikke er nok.
Man skal have ændret forslaget på alle afgørende punkter, så det er i overensstemmelse med det, man selv forstår ved Århuskonventionen.
Og det er jo i realiteten at opgive vedtagelsen her inden sommerferien og lave en tilretning af forslaget, og det anser jeg ikke for at være nogen farbar vej.
Hvorfor siger man ikke bare nej, når man er imod?
Svend Aage Jensby (V), 2000-05-09:
Efter at det i dagspressen har været fremført, at ca. 160 soldater, der gjorde tjeneste i Golfen under krigen dér, ikke har kunnet få anerkendt deres men som arbejdsskader,
Jeg vil blot spørge ministeren: Kan der siges noget om, hvornår de mennesker får en afklaring på deres problem?
Hans Hækkerup (S), 2000-05-09:
Jeg kan sige til hr. Svend Aage Jensby, at det er fuldstændig rigtigt, at Arbejdsskadestyrelsen i en lang række tilfælde ikke har villet godkende de sygdomme, som soldater, der har været i Golfen, har pådraget sig, som stammende fra opholdet i Golfen.
Det, vi afventer nu, er altså, at Arbejdsskadestyrelsen, på trods af at man ikke mener, der er tale om nogen årsagssammenhæng, fastsætter en mengrad, som skal være baggrunden for forsvarets muligheder for at udbetale erstatning til de pågældende over erstatningsordningen.
Sagen afventer altså behandlingen i Arbejdsskadestyrelsen, hvor mengraden skal fastsættes, og det vil sige, at de soldater, der mener, at de har pådraget sig skader i Golfen, skal rette henvendelse til Arbejdsskadestyrelsen for at få fastlagt mengraden.
Først derefter kan forsvaret foretage en udbetaling af erstatninger fra vores særlige ordning.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-05-09:
Jeg ønsker ikke at gøre det til en lang debat, vil blot konstatere, at dette forslag er fremsat i nøje overensstemmelse med FN's manual for, hvordan man skal lave bæredygtighedsforslag, med OECD's rapport om, hvordan man skal gøre det, med Brundtlandrapportens forslag til, hvordan man skal gøre det, og med regeringens egne finansfolk, der sidder og vurderer finansloven.
Alligevel må vi konstatere, at end ikke regeringen kan støtte, at de ting, som er tiltrådt udeomkring, bliver skrevet ind i dansk lovgivning.
Jeg synes, det er på grænsen til, at det er pinligt.
Vi har på et samråd direkte spurgt, hvilke ændringsforslag der skulle til, for at regeringen, SF eller Enhedslisten kunne tilslutte sig, og jeg må sige, at svaret blafrer i vinden, det er i hvert fald aldrig kommet til vores kendskab.
Jeg synes ganske enkelt ikke, at Danmark kan være bekendt, at vi ikke kan gå foran med en bæredygtighedsvurdering, og jeg må sige lige ud til ministeren, at jeg kan ikke forstå det, og jeg har ikke fået nogen forklaringer på, hvad der skal til, for at regeringen vil gå med på det, kun den ene konstatering, at regeringen fortsat agter at komme med sit eget forslag om 2 år.
Jeg undres.
Svend Auken (S), 2000-05-09:
Danmark har lavet en pionerindsats med hensyn til miljøvurdering, ikke bare af lovforslag og beslutninger, men også takket være initiativer fra partier her i salen af hele finansloven og af den økonomiske politik, i øvrigt et arbejde, der selvfølgelig kan gøres bedre, og vi arbejder fortsat med det. Det her forslag lyder jo besnærende: bæredygtighedsvurdering.
Det har ingen afvist at diskutere, men det, der er krumtappen, eller det, der er den tydelige hensigt med forslaget, er alene at lave bæredygtighedsvurderinger af miljøforslag.
Det vil altså sige, at forslag, der tager sigte på at forbedre miljøet, skal underkastes en omfattende vurdering ud fra bæredygtighedssynspunkter, mens derimod alle andre forslag ikke skal. Bare tag et eksempel: Når man foreslår at nedsætte beskatning på personbiler, hvilket har vidtgående virkninger på bæredygtighed herhjemme, så skal det ikke ifølge forslagsstillerne undergives en bæredygtighedsvurdering.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-05-09:
Jeg er jo nødt til at citere direkte fra beslutningsforslagets indledning: »Beslutningsforslaget har overordnet til hensigt at sikre, at lovforslag og handlingsplaner søges at fremme et bæredygtigt samfund. Det vil i praksis kræve en række vurderinger af de forslag, der fremsættes i Folketinget.«
Hvad er det i grunden helt ærligt, miljøministeren har problemer med?
Hvorfor kan miljøministeren ikke her fra talerstolen sige, at de og de ændringsforslag skal der til, for at regeringen kan støtte forslaget?
Er det ikke, fordi ministeren har gravet sig ned og sagt: Vi vil under ingen omstændigheder være med til det, når det kommer fra den side af Folketingssalen?
Ellers vil jeg gerne bede ministeren komme herop på talerstolen og bekræfte, at hvis vi ændrer det til, at det er alle forslag, kan ministeren støtte det.
Altså hvis vi fremsætter nøjagtig det forslag, ministeren lige har bedt os om, betyder det så, at ministeren kan støtte det? Ved førstebehandlingen sagde ministeren, at hvis vi gjorde det, ville det blive så bureaukratisk, at det ikke var til at have med at gøre. Vi må jo sige til ministeren, at ministeren kritiserer forslaget for, at det ikke er omfattende nok.
Når vi så vil gøre det omfattende, siger ministeren, at det er alt for omfattende, nu bliver det bureaukratisk.
Hvad er det i grunden, ministeren vil?
Kan ministeren bekræfte her fra talerstolen, at ministeren vil støtte forslaget, hvis vi nu følger hans eget forslag om at gøre det gældende for alle forslag?
Lis Greibe (S), 2000-05-09:
Hr. Hans Christian Schmidt har haft meget svært undervejs under forhandlingerne ved at bortforklare, at det, det handlede om for Venstre, i virkeligheden var at sætte en bremse på den udvikling, vi har inden for vores miljøpolitik.
Vi har sagt, at vi gerne vil være med i den proces, vi tager den dialog med befolkningen, der er nødvendig for den proces.
Det er noget, hr. Hans Christian Schmidt åbenbart ikke vil lytte til.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-05-09:
Hvis det er fru Lis Greibes problem, hvorfor har fru Lis Greibe så ikke tilkendegivet det i møderne i Miljø- og Planlægningsudvalget eller ved førstebehandlingen hernede?
Jeg spurgte ordret på det møde, vi havde i Miljø- og Planlægningsudvalget: Hvilke ændringsforslag skal der til, for at regeringen kan støtte det?
Der kom ingen svar.
Nu har fru Lis Greibe et svar, det synes jeg er fint nok, nu er det bare for sent, nu skal vi til at stemme.
Jeg synes, det er ærgerligt, at fru Lis Greibe ikke har tilkendegivet det her noget før.
Sagen er den, at vi behøver ingen bortforklaringer, vi har ingen grund til at bortforklare.
Vi synes, det er helt udmærket, hvis vi tager alle forslag.
Hvis det er det, vi skal, så lad os få en debat om det, og hvis det er det, der kan siges i dag, så vil vi til gengælde love, at vi fremsætter det igen i den nye folketingssamling.
Svend Auken (S), 2000-05-09:
Det er lykkedes under diskussionen her i Folketinget at gøre det
lysende klart for alle, at det her handler om at bremse miljølovgivningen i Danmark.
Det tror jeg ikke nogen kan være i tvivl om, og hvis man kunne have en anden holdning, så ville forslagsstillerne jo selv kunne have bortvejret den tvivl ved at have ledsaget deres egne forslag af en tilsvarende bæredygtighedsvurdering.
Det her forslag kom til behandling samtidig med det skatteforslag, jeg nævnte før, fra Det Konservative Folkeparti.
Det Konservative Folkeparti er medforslagsstiller.
Hvorfor startede man ikke med at lave
denne meget, meget omfattende bæredygtighedsvurdering?
Jeg skal bare nævne nogle af de ting, som man vil have undersøgt, når man kommer med et konkret forslag: Den økonomiske udvikling, hensynet til bruttonationalproduktet, opsparingsraten i samfundet, produktivitet, finansiel status, udlandsgæld, arbejdsløshed, uddannelsesniveau, sundhedstilstand, indkomstfordeling og fattigdom, klimaændringer, luftforandringer, biodiversitet, vandressourcer, skovressourcer, fiskeressourcer, osv. osv. Alt det vil man have undersøgt, når det drejer sig om miljøforslag, men når det drejer sig om f.eks. skatteforslag på trafikområdet eller alle andre forslag, har man overhovedet ikke ledsaget det af nogen form for bæredygtighedsvurdering.
Men det her forslag er ikke noget velegnet udgangspunkt for en sådan drøftelse.
Lis Greibe (S), 2000-05-09:
Jeg vil gerne oplyse hr. Hans Christian Schmidt om, at når jeg ikke fandt anledning til at kommentere en af hr. Hans Christians Schmidts mange bemærkninger på mødet i Miljø- og Planlægningsudvalget, så var det faktisk, fordi jeg troede, at hr. Hans Christian Schmidt havde hørt min ordførertale under førstebehandlingen, hvor jeg udtrykkelig gjorde opmærksom på, at vi ønskede en dialog med befolkningen for at sætte de mål, der kunne definere, hvad det var, vi talte om, når vi snakkede bæredygtighed i vores samfund.
Hans Christian Schmidt (V), 2000-05-09:
Jeg er ked af, at man ikke i højere grad tager hensyn til det, der bliver sagt på møderne.
Det ville have hjulpet fru Lis Greibe meget i denne her sag.
Jeg må konstatere, at sandheden jo er, at det her forslag åbenbart kommer på tværs af, hvad regeringen arbejder med.
Det er da fair nok, så sig det.
Regeringen er selv i gang med at arbejde med noget af det, og det her vil virke forstyrrende på det arbejde.
Sig det, så er det i orden.
Jeg må sige til miljøministeren, og her skal miljøministeren høre godt efter: Det er ikke rimeligt at give mig ros for at have fundet på de her indikatorer, det er ikke rimeligt.
Det er direkte afskrift af OECD og FN.
Så hvis miljøministeren vil rose nogen for de indikatorer, der skal til en bæredygtighedsudvikling, så må han sende brev til FN og OECD.
Jeg fortjener ikke rosen, det er direkte afskrift.