runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Sagt til hr. Carsten Hansen: Hvordan får vi de unge til at komme i arbejde, og hvordan får de en uddannelse?
Det er jo lige præcis det, hele lovforslaget går ud på.
Det er jo det, det går ud på.
Det er EUD+, som er den nye opfindelse, som jeg synes er strålende, og der er de korte uddannelser, som ikke er halve uddannelser.
Nu bliver jeg nødt til at pointere det én gang til
: De korte uddannelser, der her er tale om, er kompetencegivende uddannelser, som er selvstændige, og det er lige præcis det, der er hele fidusen i det her, nemlig at man kan se en overskuelighed i uddannelsesforløbet og komme tilbage igen, altså af- og påstigning.
Efter 6 måneders erhvervserfaring kan man komme tilbage igen.
Men de uddannelser, som Socialdemokraterne ynder at kalde halve uddannelser, er hele og kompetencegivende uddannelser, som bare er kortere.
Desuden vil det også være sådan med uddannelsesaftalerne.
Det er jo lige præcis det, der er hele formålet med det her.
Det er faktisk også samme svar, som jeg er nødt til at give hr. Thomas Adelskov.
Det er den samme beskrivelse, for det er lige præcis det, der skal til.
Og så kommer en anden væsentlig del af det: Man har været vant til, at arbejdsgiverne bare har kunnet læne sig tilbage.
Hvis arbejdsgiverne vil have den rigtige arbejdskraft, de rigtige, der skal ind på det marked, som man har brug for, så er man også selv nødt til at være aktiv medspiller på banen.
Derfor er vi simpelt hen nødt til at få dem med.
Det er et spørgsmål om at få dem med.
Hvis det virkelig er så dårligt, som det er på nuværende tidspunkt, hvad mange også mener det er, så er det jo en af grundene til, at vi også er gået med ind i det for at få ryddet op. Så vil jeg bare spørge: Hvis systemet er så ringe, som hr. Carsten Hansen nu siger, hvordan kan det så være, at han ikke selv har gjort noget ved det på det tidspunkt, hvor hr. Carsten Hansen selv havde mulighed for det?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-12-02:
Nu tager jeg chancen, og så er jeg nummer tre, der stiller spørgsmålet, så kan det være, jeg er den første, der får svar.
Jeg vil gerne vide, hvad Socialdemokratiet mener om, at
Man kan sige, at det er sådan noget for noget,
for skolernes ledelse belønnes for, at de laver en målrettet indsats for at øge antallet af praktikpladser.
Hvad mener
Socialdemokratiet helt konkret om det forslag?
Så kan jeg bare bifalde fru Marianne Jelveds spørgsmål, det var jo også det, jeg stillede: Hvad mener Socialdemokratiet med hensyn til at have kortere uddannelsesforløb i forhold til længere uddannelsesforløb?
Er man for, eller er man lodret imod?
Jeg vil sådan set bare konstatere, at hr. Torben Hansen ikke kender sit eget partis uddannelsespolitik.
Ja, det er sådan, at Socialdemokratiet i september 2002, det er godt et år siden, kom med et meget fint oplæg, der hed »Vi er alle egnede - Socialdemokratiets bud på fremtidens uddannelsespolitik«.
I dag bliver skolerne belønnet, hvis eleverne kommer i skolepraktik i stedet for i et praktikforløb i virksomhederne.
Det skal selvfølgelig være omvendt, så derfor må jeg formode, at Socialdemokratiet går ind for et praktikpladstaxameter på 3.150 kr.
Det fremgår også fuldstændig klokkeklart af Socialdemokratiets oplæg, at det skal være muligt at kombinere erhvervsuddannelser på tværs af vante skel og fag og på forskellige faglige niveauer.
Jeg vil sådan set
bare opfordre til, at hr. Torben Hansen sætter sig ind i, hvad Socialdemokratiets uddannelsespolitik tilsyneladende er.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-02:
Hr. Torben Hansen vil måske være så venlig at fortælle mig, hvor i lovforslaget det fremgår, at nogle er tvunget til at »nøjes med« en delkompetence, som det bliver kaldt.
Hvoraf fremgår det?
Tværtimod er der lavet flere nye muligheder, som ikke var opfundet, dengang Socialdemokratiet endnu deltog i uddannelsespolitikken på erhvervsuddannelserne.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokratiet er glad for ikke at være med og skulle have stemt for det, der ligger på bordet, hvilket jo er en fantastisk erkendelse fra Socialdemokratiets side.
Socialdemokratiet mener ikke, at de kunne have gjort det bedre ved at sidde med ved bordet.
Det giver virkelig stof til eftertanke.
Så havde Socialdemokratiet også været nødt til at tage det her.
Det synes jeg alle i erhvervsuddannelseskredse skal notere sig.
Tina Nedergaard (V), 2003-12-02:
Nu koncentrerer jeg min taletid om et eneste spørgsmål, for jeg har ikke fået svar på mere end et ud af fire hidtil.
Vil hr. Torben Hansen ikke godt gøre det klart for mig, hvordan man vil straffe danske tømrerfirmaer over det ganske land for, at de ikke tager alle de elever, der lige netop søger tømreruddannelsen.
Jeg synes jo, det er relevant ikke bare for virksomhedslederne, men også for de andre ansatte på tømrervirksomhederne, hvordan deres virksomhed skal straffes, fordi de måske kun har en elev ud af hver femte medarbejder.
Altså en ret høj frekvens kan jeg oplyse om.
Men hvordan vil man straffe tømrerfirmaerne?
Jeg synes, det er relevant.
Vi kunne også bruge murerfirmaerne eller den lille bagermester, som i København ikke kan skaffe en elev, men faktisk gerne vil have en.
Jeg vil bare gerne høre helt præcist, hvilken størrelsesorden i kroner og øre vi taler om, og hvordan man helt præcist vil udmønte denne straf over for de små danske virksomheder?
Torben Hansen (S), 2003-12-02:
Reform 2000, som vi var med i, og som vi rent faktisk også synes er en god reform, lægger netop op til, at der også er mulighed for at erhverve sig de delkompetencer; men det er netop et frivilligt instrument, som ligger ude i de faglige udvalg.
Så vi har i princippet ikke noget imod de frivillige instrumenter, der ligger der og har heller ikke noget imod nogle af delkompetencerne.
Men det, vi også kan se, er, at de delkompetencer ikke er svaret på alle bønnerne i det her praktikpladsproblem.
Uden at jeg kan huske alle tallene, vil jeg tro, at der er maks. 1.000 ud af de 20.000, der er på de tekniske skoler, der går på de uddannelser, der har delkompetencer, så er det ikke træfagenes bygningsuddannelser, så er det i stedet for drejere.
Det kan jo være, at det netop siger noget om, hvor interesserede både de unge og erhvervslivet er i den form for delkompetence.
Men nu er instrumentet der fra Reform 2000, og det synes vi er fint nok, det er bare ikke svaret på alle de her bønner.
Nu taler fru Marianne Jelved meget om det tal, jeg kan ikke huske, om det er 35 eller 80 mio. kr., det kan vi nu tage rimelig afslappet.
Men jeg vil sige, at når man ser på det, der ligger i dag, så er vi glade for, at vi ikke var med dengang.
Vi havde heller ikke været med til at fjerne uddannelsesgarantien, som reelt er det, man er i gang med med det her lovforslag.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-02:
Jeg kan forstå, at Socialdemokratiets smertegrænse ligger mere eller mindre omkring 35 mio. kr., sådan husker jeg tallene; det er vigtigere med Socialdemokratiets smertegrænse end hele erhvervsuddannelseskompleksets fremtid.
For 35 mio. kr. holder Socialdemokratiet sig udenfor, og så laver vi andre en aftale, som indeholder alle de kendte instrumenter, som Socialdemokratiet igennem årenes løb selv har været med til at introducere og stemme for undtagen et, og det ene er en helt ny uddannelse, vi kalder EUD+.
Men jeg fik ikke noget svar på, om Socialdemokratiet er gået bort fra deres egen indstilling om, at det er rigtigt at have flere forskellige typer uddannelser og længder på uddannelser, sådan som Reform 2000 blev gennemført med.
Torben Hansen (S), 2003-12-02:
Først til fru Tina Nedergaard om lige præcis HK-området.
Der synes jeg, at hvis man bl.a. læser HK's høringssvar til L 84, kan man se, at antallet af skolepraktikanter inden for det her område er faldet fra 1.200 til 400. Hr. Bjarne Laustsen har tidligere på dagen, tidligere på aftenen om man vil, for 10-15 minutter siden, fortalt om og gennemgået et eksempel fra Nordjylland, som jo også er tilgået Folketingets Uddannelsesudvalg nu, på, at man netop inden for det handelsområde har gode resultater.
Så det ser ud til, at det problem, man havde omkring handelsskoleeleverne, handelsskolerne og skolepraktikken for 3-4 år siden, rent faktisk er ved at blive løst nu.
Det kan man se på tallene, og det synes jeg man skulle tage at glæde sig over.
Til fru Marianne Jelved, som spørger, hvorfor vi ikke var med dengang.
Nu var det ikke mig, der forhandlede, men det står i hvert fald klart, at det, vi syntes var for dårligt og for ringe i den, simpelt hen var de økonomiske aspekter også generelt for hele erhvervsskoleområdet i 2004 og 2005.
Der kommer jo en smertegrænse for alle, og vores smertegrænse blev overskredet der.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
Det er selvfølgelig i orden, at fru Louise Frevert synes, at det er et godt forslag.
Men mener fru Louise Frevert selv, at der er givet et svar på, hvad der er i det her forslag, som gør, at arbejdsgiverne opper sig noget mere end hidtil?
Så siger fru Louise Frevert: Nu skal de jo gøre en hel masse for at få den bedst mulige arbejdskraft.
Men er der noget nyt i det?
Hvad er der i det her forslag, der gør, at flere unge mennesker siger til sig selv: Jeg skal have en erhvervsuddannelse, det er lige noget for mig.
Og så fravælger man f.eks. det almene gymnasium på baggrund af det her forslag?
Jeg forstår det ikke, og derfor synes jeg, også af hensyn til fru Louise Freverts argumentation andre steder eventuelt, at det ville være værd at prøve på at bruge argumenterne i stedet for nogle slagord.
Så jeg beder om, at vi får svar på de to meget simple spørgsmål, jeg nu har stillet, og jeg tror, at hvis ikke der bliver svaret på dem nu, så gentages de spørgsmål, for det er en metode til ligesom at nå frem til det rigtige resultat på på et tidspunkt, altså at man ligesom arbejder med det.
Tina Nedergaard (V), 2003-12-02:
Jeg er altså nødt til igen at spørge, hvordan Socialdemokraterne vil sikre, at der skabes et match mellem elevernes uddannelsesønske og så de praktikpladser, som virksomhederne stiller til rådighed.
Jeg er også nødt til at gentage spørgsmålet om, hvordan det er, at Socialdemokraterne vil straffe virksomheder, f.eks. tømrervirksomheder over det ganske land, fordi de ikke tager samtlige tømrerlærlinge, der stilles til rådighed.
Sluttelig skal jeg høre, om hr. Torben Hansen mener, at det er skolepraktikken i sig selv, der har løst problemet på HK-uddannelsen, eller om det måske netop er, at der har været fokus på en uddannelse, at der er blevet taget hånd om det.
Faktisk i forlængelse af den tidligere regerings eget merkantile arbejde har denne her regering taget hånd om at få skaffet nogle løsninger om praktikpladsformidlingen og skærpede EMMA-kriterier.
Så hr. Torben Hansen skylder måske en forklaring på, om ikke det er denne regerings initiativer, der startede sidste år og forrige år, der har ført til, at der en opblødning af HK-problemet.
Thomas Adelskov (S), 2003-12-02:
Jeg fik i hvert fald ikke noget svar på, hvordan man mener, man kan sige til de unge ude i landet: Nu skal I bare vælge de faglige uddannelser i stedet for at vælge gymnasiet,
fordi vi har skåret i mulighederne for at få praktikpladser og skolepraktik, vi har lavet noget adgangsbegrænsning og sat kvoter op, og vi har lavet nogle halve uddannelser, som betyder, at I ikke har de samme muligheder på arbejdsmarkedet, hvis I skulle ryge ind i dem.
Jubiii og tak for det!
Jeg stillede også et andet spørgsmål - det vil jeg godt prøve at gentage: Hvem er det, der får praktikpladser?
Er det de ganske almindelige unge, hvis forældre ikke har et netværk, og som kan gå ud og skaffe dem pladserne, altså menneskene fra de sociale boligmiljøer; dem, hvis forældre måske er arbejdsløse, har været det gennem nogle år eller er på kontanthjælp eller på førtidspension; dem, som vi taler om herinde vi gerne vil have til at bryde den negative sociale arv?
Er det dem, der går ud og så lige finder en praktikplads?
Eller er det datteren og sønnen af tømrermesteren, af købmanden, af virksomhedsejeren, den lille eller den store, som har et netværk, og som kan skaffe praktikpladser til sine børn?
Helle Sjelle (KF), 2003-12-02:
I Det Konservative Folkeparti har vi stærk fokus på, at alle mennesker skal have adgang til en uddannelse af høj kvalitet.
For os bidrager uddannelse til livskvalitet og selvværd, men det er i høj grad også betingelsen for at kunne klare sig i et samfund, hvor mange fag og brancher kræver stadig mere viden og en større kunnen.
Skabelsen af en sådan balance er et væsentligt element i den aftale, som blev indgået mellem regeringspartierne, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre den 5. november 2003 om erhvervsskolerne, og som det her lovforslag så følger op på.
Udmøntningen af aftalen indebærer for det første, at der sker en fornyelse af vekseluddannelsesprincippet, og at der findes nye løsninger på skolepraktikken.
Målet er, at mulighederne for at få en uddannelse forbedres, og at der skal skabes flere og mere målrettede praktikpladser.
I praksis skulle aftalen gerne medføre, at flere elever gennemfører deres erhvervsuddannelse med en uddannelsesaftale, og at der er færre elever, der bliver henvist til skolepraktikken.
Der er en forventning om, at elever og virksomheder vil indgå flere uddanelsesaftaler end i dag.
Det andet element i udmøntningen af aftalen indebærer en finansieringsomlægning, som ændrer på statens og arbejdsgivernes finansieringsansvar.
Fremover skal staten finansiere driftstilskuddet til uddannelserne samt godtgørelsen til unge og voksne uden uddannelsesaftale, mens arbejdsgiverne finansierer godtgørelsen til unge beskæftigede og bidrager til finansiering af godtgørelse til voksne beskæftigede.
Det er en mere logisk og klar fordeling end tidligere af selve finansieringsansvaret, hvor staten bidrager til dem uden for arbejdsmarkedet og arbejdsgiverne til dem, der er i beskæftigelse.
Endelig indebærer aftalen også, at produktionsskolerne skal reducere i produktionsskoleydelsen i tilfælde af, at eleverne har fravær uden lovlig grund, hvilket vi synes er ganske fornuftigt.
Der skal således ikke være tvivl om, at Det Konservative Folkeparti støtter det her lovforslag.
Vi håber, det kan være med til at skabe nogle bedre muligheder for, at så mange mennesker som muligt dels kan få deres uddannelsesønsker opfyldt, dels kan omsætte de opnåede kompetencer i en relevant beskæftigelse.
Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Derfor vil de personer, som er i ordningen nu, den nuværende ordning, jo fuldstændig fortsætte på samme konditioner, som der er nu.
Der vil være dem, der er i grundforløbet.
De kommer så ind i den nye praktikordning.
Så ellers vil de, der vil være her, være i fuldstændig samme situation, som dem, der er der
Og så er vi jo i den heldige situation, selv om det kun er en bibemærkning, at konjunkturen gudskelov er stigende.
Men for lige at vende tilbage til det med EUD: Det er jo ikke et spørgsmål om, hvor de skal gå hen - det har jeg lige svaret på - det her er jo simpelt hen et spørgsmål om, hvad de kan blive uddannet til.
Det er en af grundene til, at vi har lavet denne her EUD+, vi har simpelt hen sagt, at der er et grundforløb, der er en delkompetenceuddannelse, der er en erhvervspraktik, erhvervserfaring, i 6 måneder, og man kan komme tilbage igen, og det kræver ikke, at man har en uddannelsesplads at komme tilbage igen på trin 2.
Jeg har været privat erhvervsdrivende, og der er man altså nødt til at stille op, og der bliver også stillet nogle krav. Men det er jo klart, at de fleste herinde overhovedet ikke ved, hvad det vil sige at være ude på det private arbejdsmarked og ikke kender de præmisser, man har som privat arbejdsgiver.
Derfor er det klart, at man godt kan tillade sig at sige, som vi også gør, at det er en holdningsændring, og at arbejdsgiverne må se at komme til at få de elever.
Hvis de gerne vil have nogle bestemte elever, må de også selv komme ud med, hvad det er for nogle elever, de vil have, og hvilke uddannelser de skal satse på.
Hvis virksomhederne skal have elever, må de jo også selv være oppe på mærkerne.
Alting skal jo ikke overlades til skolerne eller til eleverne.
Det er et spørgsmål om samspil.
Man kan ikke bare fralægge sig ansvaret.
Det er en triangel.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-02:
Jeg vil gerne kvittere for en meget nuanceret ordførertale
fra hr. Aage Frandsen, som faktisk peger på en lang række problemer og redskaber og muligheder for at løse nogle af problemerne.
Men jeg mangler lige et svar på, hvordan hr. Aage Frandsen egentlig vil nedbringe antallet af skolepraktikpladser, for jeg går ud fra efter den tale, hr. Aage Frandsen holdt, at antallet af skolepraktikpladser ikke i sig selv er et succeskriterium for SF.
Tina Nedergaard (V), 2003-12-02:
Jeg har nogle bette spørgsmål her.
Jeg vil gerne bede hr. Torben Hansen forklare, hvad Socialdemokraterne mener, der skal ske med f.eks. de mange hundrede, der går i skolepraktik inden for kontoruddannelsen.
Mener hr. Torben Hansen, at det er en god uddannelse, og at det ikke betyder noget, at de efterfølgende ikke får beskæftigelse?
Jeg vil også gerne spørge hr. Torben Hansen om, hvordan Socialdemokraterne mener, at man kan skabe en bedre match mellem antallet af de praktikpladser, der stilles til rådighed, og så elevernes valg af uddannelse.
Så et sidste spørgsmål: Hvordan vil Socialdemokraterne straffe f.eks. tømrermestrene?
Tømrermestrene må jo skulle straffes for ikke at tage alle tømrerelever, for der er jo en del tømrerelever i skolepraktik.
Så jeg vil gerne høre, hvordan Socialdemokraterne påtænker at straffe tømrermestrene over det ganske land, fordi de kun tager 20 pct. elever?
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Jeg noterede mig med glæde, at SF og hr. Aage Frandsen ikke var imod at se på uhensigtsmæssigheder i erhvervsuddannelsessystemet.
Men jeg vil godt have uddybet et spørgsmål om adgangsregulering: Hvad er det for nogle erfaringer, hr. Aage Frandsen i sit mangeårige virke har fået omkring adgangsregulering af uddannelser?
Så vil jeg kombinere det med det krav, som ligger i EMMA-kriteriet.
Hvad mener hr. Aage Frandsen, at det kommer til at betyde, når man adgangsregulerer kraftigt?
Vi kan jo forudse, at det bliver på tømreruddannelsen, HK-området, datafagteknik osv.
Hvad mener hr. Aage Frandsen bliver konsekvensen af regeringens, Det Radikale Venstres og Dansk Folkepartis forslag her?
Tina Nedergaard (V), 2003-12-02:
Jeg kan forstå, at SF lægger vægt på, at der også er nogle klare incitamenter for virksomhederne til at tage elever -
altså jeg forestiller mig sådan en incitamentsmodel, der går
i retning af, at virksomheder, der ikke tager elever, skal betale til dem, der tager elever
Vil hr. Aage Frandsen ikke prøve at skitsere en sådan model og måske også sige lidt om, hvilken størrelsesorden det beløb, som skal pålægges den lille tømrermester, når han nu ikke kan tage flere elever, end han nu har taget, ligger i?
Og så undrer jeg mig lidt.
Jeg studser i hvert fald over, at SF's ordfører nævner en lang række af de her tiltag i lovforslag, som de tilsyneladende er meget tilfredse med, men helt grundlæggende er de uenige i forslaget.
Jeg savner sådan set at se det helt grundlæggende strukturelle problem i lovforslaget, som hr. Aage Frandsen tager afstand fra
, så en
Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Jeg gentager det en gang til: I Dansk Folkeparti hylder vi frihedsprincippet, og vi vil ikke øge sanktioner imod arbejdsgiverne.
Vi henstiller til dem at bruge deres sunde fornuft, og det ved jeg eksempelvis som forhenværende privat arbejdsgiver, at de har ude i det virkelige liv uden for Christiansborgs mure.
Men så vil jeg gerne stille Socialdemokraterne et spørgsmål, for det var jo i princippet Socialdemokraterne, der indførte de her EMMA-kriterier.
De har jo egentlig ikke rigtig virket efter hensigten.
Jeg synes personlig, at det er vældig godt; det er et incitament både for arbejdsgivere og for elever.
Ja, jeg kan dårligt få mig selv til at sige det, men den er faktisk god.
Så hvorfor i alverden har den ikke virket før? Det, vi gør med det her lovforslag, er i princippet bare at effektuere det, som Socialdemokraterne ikke selv kunne finde
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-02:
Nu drejer debatten sig jo derhen, hvor det er ret interessant at få vide, om Dansk Folkeparti har stillet det krav, at nogle lærepladser i Danmark ikke må besættes af andre end danskere.
Er det sådan, at Dansk Folkeparti nu vil straffe de arbejdsgivere, som går ind og ansætter folk fra østlandene?
Er det sådan, at Dansk Folkeparti ikke støtter den del? Det, der er interessant i den her sag, er jo, hvad der skal ske med de mennesker, der ikke kommer i uddannelse. Dansk Folkeparti må da forholde sig til, at her har vi et reelt problem med nogle mennesker, der ikke får et tilbud.
Så kan man da godt diskutere, hvordan og hvorledes man kan dele det, men man vil altså ikke stille et eneste krav til arbejdsgiverne.
Jeg spurgte før, om det også skulle være frivilligt, om man ville betale skat osv.
Det er da rimeligt, at de, der skal høste frugten efterfølgende af den uddannede arbejdskraft, der er, også er med til at klare opgaven og løse det uddannelsespolitiske opdrag, de nu har som arbejdsgivere.
Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Jeg tror, det er bedst at lave et fællessvar til de herrer hr. Bjarne Laustsen og hr. Torben Hansen.
Det er trods alt arbejdsgiverne, der skal ansætte elever.
Det er arbejdsgiverne, der frivilligt skal have de elever, de har brug for.
Hvis man f.eks. tager bagerne her i København, så er det sådan, at de ikke kan få nogen elever, og så kan det jo ikke nytte noget, at vi siger, hvor er det synd for de stakkels elever, der ikke kan få nogen pladser.
Nej, det, vi simpelt hen skal, er at bruge EMMA-kriterierne i fuld udstrækning, og det er lige præcis en af hovedhjørnestenene i lovforslaget, det er mobiliteten både geografisk og fysisk.
Den anden del af det er: Der bliver sagt her, at der ikke er nogen praktikpladser.
Jeg har ikke ført det på banen før nu, men det er faktisk en torn i øjet på mig.
Der er 855 praktikpladser inden for jordbrugsområdet, som er blevet optaget af østeuropæere, der er kommet hertil, elever fra Ukraine, Polen og Rusland.
Det er nøjagtig 855 pladser, vi taler om her.
Det vil sige, at der rent faktisk er praktikpladser i Danmark, men der er altså bare nogle andre, der har taget lige præcis de her.
Så er der nogle, der vil sige, at der skal være plads til alle. Ja, det kan da godt være, men primært er vi her for at varetage praktikpladserne for vores egne, der går på erhvervsskolerne.
Derfor er det et af de problemer, som vi altså må se at få ordnet i første omgang.
Men der er altså praktikpladser.
Men så vil jeg omvendt også gerne lige nævne for de
herrer, at det da ikke kan være rigtigt, at man bare tror, at man kan tvinge arbejdsgiverne til at tage nogle unge mennesker.
De unge mennesker har altså også pligt til at flytte sig, og det er det, det hele går ud på med EMMA-kriterierne.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
For at følge op på den sidste ærede taler, kan man vel sige, at under Schlüter var det sådan, at da kendte alle en, der var arbejdsløs.
Under hr. Poul Nyrup Rasmussen kendte alle en, der havde fået arbejde.
Nu skal alle kende en for at få en praktikplads, når det er Dansk Folkeparti og statsministeren, der laver uddannelsespolitik.
Det er da lidt betænkeligt, eller hvad siger fru Louise Frevert? Fru Louise Frevert går så voldsomt op i den der EUD+.
Ungdomsarbejdsløsheden er efterhånden ved at være temmelig voldsom.
På HK-området er den oppe på over 14 pct.
De unge mennesker, som får den her halve uddannelse, skal altså ud at konkurrere med deres kammerater, der har fået den hele uddannelse, fordi de ikke kendte den rigtige.
Hvor er det, de skal skaffe sig 6 måneders arbejde med en halv uddannelse?
Kunne vi ikke få det at vide?
Hvor skal de skaffe sig 6 måneders arbejde - og det skal jo være relevant arbejde i forhold til uddannelsen - når de nu skal konkurrere med de 14 pct. andre af den samme ungdomsårgang, der er ledige?