runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Det sidste er der jo desværre ikke taletid til her.
Jeg skal give hr. Morten Østergaard en større pædagogisk forklaring.
Det her handler faktisk om, at man ser på den samlede familie, og det handler ikke om, at den ene skal gå hjemme.
Det handler om, at familien, begge ægtefæller, der er på kontanthjælp, skal være aktive, og at det skal kunne betale sig at blive aktiv.
Men jeg ser jo frem til i de kommende debatter og forhandlinger, vi skal have undervejs, at hr. Morten Østergaard kan blive klædt bedre på og forstå alle detaljerne i det her.
Når hr. Morten Østergaard siger, at integrationsloven er som i 1999, så vil jeg da gerne gøre hr. Morten Østergaard opmærksom på – nu ved
jeg godt, at hr. Morten Østergaard er nyvalgt – at der er sket utrolig meget siden 1999.
Der er netop lavet så meget om, at det er svært at kende den indsats, eller nærmere manglende indsats, S og R gjorde i 1990'erne.
Der er netop gjort en indsats.
Vi ser, at det nu begynder at virke, så jeg vil gerne lige have bekræftet af hr. Morten Østergaard, at der altså rent faktisk er lavet utrolig meget om på integrationsloven, og at der rent faktisk også er kommet 14.000 flere tosprogede i beskæftigelse.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Først vil jeg sige, at jeg ikke har oplevet, at regeringen har foreslået, at vi skal afskaffe integrationsloven fra 1999, men det er muligvis, fordi jeg ikke har fået læst papirerne grundigt nok.
Jeg ved, at V og K ikke stemte for integrationsloven af 1999, men jeg har ikke oplevet, at der har været forslag om, at den skulle afskaffes.
Tværtimod har man jo travlt med at evaluere og fremhæve de gode resultater af kommunernes indsats, som er baseret på integrationsloven fra 1999.
Men der må ordføreren jo efterfølgende korrekse mig, hvis det skulle læses sådan, at man ville afskaffe integrationsloven.
Det har jeg forstået på regeringen at den ikke ønsker.
Vi skal ikke passivisere, og man skal ikke blot kunne læne sig tilbage og få ydelser.
Derfor er det, vi siger, at det ikke er godt nok at sige til folk, at de ingen ydelse får, men det gør deres ægtefælle, for det er jo det, der er tilfældet her.
Regeringen vil jo heller ikke give en ydelse til den ægtefælle, der går derhjemme.
Det bliver til den anden, som får et tillæg til sin kontanthjælp, og derfor er det sådan set en lidt kunstig problemstilling at forsøge at trække op.
Irene Simonsen (V), 2005-05-12:
Jeg synes, det var dejligt at høre hr. Morten Østergaards tale her, for der er jo ingen tvivl om, hvor Det Radikale Venstre står.
Hr. Morten Østergaard sagde: Det, vi gjorde i 1990'erne, var det rigtige.
Det synes jeg er meget interessant, når jeg på tv kan se fru Anne-Marie Meldgaard sige, at vi tog fejl i 1990'erne, og at vi ikke gjorde det, der var nødvendigt.
Så jeg kan jo igen konstatere, at der er den der brede uenighed.
Det er i hvert fald svært at få afklaret, hvordan man får Socialdemokraterne og De Radikale til at samarbejde.
Vi er ikke i tvivl om, hvor vi har De Radikale.
Dejligt for det.
Når hr. Morten Østergaard siger, at man ikke går ind for at udvide forklædeordningen, så vil jeg også sige, at jeg tror, vi skal have en nærmere drøftelse, for det er jo helt andre ting, det drejer sig om.
Det her drejer sig ikke om en forklædeordning, tværtimod.
Fru Elsebeth Gerner har her til morgen i morgen-tv udtrykt, at de slet ingen ydelse skulle have, hvis ikke de står til rådighed for arbejdsmarkedet, så skal de ingen penge have.
Så vil jeg gerne spørge hr. Morten Østergaard, om ikke det er det samme som at sige, at nu skærer vi i de sociale ydelser.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-05-12:
Det er interessant, at ordføreren er i stand til at stå på Folketingets talerstol og imødegå den redegørelse, som regeringen selv har givet for hele det her område, men jeg synes ikke, at der er nogen grund til at træde mere i det.
Jeg synes, at det, der er brug for, er at kigge frem.
Som sagt er vi fra radikal side optaget af at bidrage til integrationen på alle de måder, vi overhovedet kan.
Men det er da også klart, at det fra radikal side vil være meget, meget svært at være med til et forslag, som går på, at vi skal kunne parkere kvinder på en forklædeydelse, uden at de overhovedet behøver at stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Jeg mener: Mange kvinder herinde har kæmpet de sidste mange år for ligestilling mellem kønnene.
Regeringen gør selv opmærksom på, hvor vigtig ligestillingen er som værdi for det danske samfund, og så kommer man med et forslag, som er den rene borgerløn.
Kan fru Irene Simonsen forklare, hvordan en borgerlønstankegang svarer overens med Venstres ideologi og med principperne om ligestilling?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-05-12:
Så fik vi konstateret, at Socialdemokraterne og De Radikale stadig står sammen, også i integrationspolitikken.
Denne her gang er der jo så ikke en risiko for Socialdemokraterne.
Det her forslag bliver ikke vedtaget, fordi der ligger et forslag fra Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative, som jo kan samle flertal.
Men jeg vil godt lige høre fru Anne-Marie Meldgaard, for jeg hørte talen lidt som en tale, jeg synes, jeg plejer at høre fra Socialdemokraterne, altså hvor man tyer til bortforklaringer, hvor vi skal bebrejde os selv her i Danmark, at vi ikke har været flinke nok til at få integrationen i gang, at vi bare er dårlige til det hele, at det er vores skyld, at det er os, vi skal kigge på og spørge, hvorfor vi ikke gjorde det bedre.
Må jeg godt spørge fru Anne-Marie Meldgaard om den sidste pind, der står i det forslag til vedtagelse, som ligger fra et flertal her i Folketingssalen, hvori der står, at al integration forudsætter, at den enkelte indvandrer selv tager et ansvar og viser vilje til at lade sig integrere: Kunne det ikke godt have stået hos Socialdemokraterne, De Radikale og SF?
Altså, hvorfor udelader man dog trods alt så væsentlig en betragtning, at det i allerhøjeste grad drejer sig om for den nytilkomne eller lidt længere tilbage tilkomne, at det er en positiv velvilje, der skal vises i forhold til integration?
Morten Østergaard (RV), 2005-05-12:
Ja, hr. Eyvind Vesselbo kan jo diskutere metoden.
Det, jeg tager udgangspunkt i, er det, som regeringen for så vidt selv har lagt frem.
Og det, som ganske rigtigt viser sig, er, at når vi snakker ledighed, så gik det stærkt i 1990'erne, og så er kurven fladet ud, og vi ligger på nogenlunde samme niveau som i 2001.
Det, der er det store problem, og det, vi kan diskutere, er, hvad vi gør med erhvervsfrekvensen, for næsten halvdelen står uden for arbejdsmarkedet.
Der må vi sige, at der heller ikke er sket noget på den front siden 2001, og derfor er det, vi siger, at vi synes, det er spændende at få de her diskussioner.
Vi vil ikke være med til at passivisere yderligere i form af forklædeordninger, men vi vil meget gerne være med til at lave en handlingsplan for, hvordan vi får taget hul på den problemstilling.
Hr. Eyvind Vesselbo kan jo ikke blive ved at stå og insinuere, at der ingenting skete i 1990'erne, når regeringens egne tal, som er lagt frem, viser noget andet, og så derefter sige, at det er, fordi jeg snakker udenom.
Så må hr. Eyvind Vesselbo læse indenad i regeringens egne papirer, inden han stiller op til debat i salen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-05-12:
Jo, men er fru Anne-Marie Meldgaard ikke enig i, at vi hele tiden må lægge øre til fra Socialdemokraterne – jeg tror, det bliver endnu værre, når De Radikale får ordet for slet ikke at tale om SF – at det alene er vores skyld alt sammen
Det var det også i den tale, fru Anne-Marie Meldgaard holdt.
Altså, hvor er forpligtelsen for den, der kommer til Danmark?
Hvor var det i fru Anne-Marie Meldgaards ordførertale?
Hvor står det i forslaget til vedtagelse?
Så kan man komme med nok så mange hensigtserklæringer, som jeg lidt opfatter, at der er i den vedtagelse.
Altså, der er stillet nogle mål op, som man ikke rigtig kan redegøre for, hvordan man vil nå, der er overhovedet intet om økonomi i den ordførertale, som fru Anne-Marie Meldgaard kom med – heller ikke i det oplæg, som Socialdemokraterne kom med for en 14 dage, 3 uger siden.
Jeg må sige til Socialdemokraterne, at man er nødt til også at vende blikket mod indvandrerne, mod udlændingene, mod dem, der er kommet her til Danmark, og sige: Det drejer sig i allerhøjeste grad og i første omgang om jer selv.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Altså, det er jo en banalitet.
Jeg vil så godt lige sige det, som jeg blev bremset af formanden i før, at også det her problem om det ulykkelige, som vi er fuldstændig enige om, det behøver vi ikke at gentage mere, i, at unge indvandrere altså ikke har det så nemt som danskere, når de skal i job, jo er skabt af den syndflod af indvandring, som De Radikale og Socialdemokratiet har sat i gang siden 1983.
Og så er det simpelt hen eskaleret op gennem 1990'erne.
Der er noget af det, vi ikke rigtig har kunnet få svar på i dag.
Det er det, at det er så pinligt at skulle se i øjnene, at integrationsmulighederne har med antallet at gøre.
Der kniber det lidt med at få en helt klar bekendelse.
Men det har selvfølgelig med antallet at gøre.
Troels Ravn (S), 2005-05-12:
Ja, det er klart.
Jeg vil gerne alligevel spørge hr. Jesper Langballe: Flere politikere har på talerstolen i dag slået til lyd for, at vi skal have en åben, fri og fair debat omkring integrationen af flygtninge/indvandrere i Danmark, og at flygtninge/indvandrere bør betragtes som en positiv ressource i det danske samfund.
Og for at den kan blive det, er det så ikke nødvendigt at betragte flygtninge/indvandrere som en positiv ressource?
Jeg vil bare understrege, at det jo netop viser sig, at efterkommere af flygtninge/indvandrere ikke har eller får de samme muligheder som etniske danskere.
Jeg vil også godt vende tilbage til, at du til Mette Gjerskov udtalte, at positive ressourcer i forbindelse med indvandrere og flygtninge var en frase.
Jeg vil alligevel godt spørge dig, fordi der er flere ...
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Jo, det er et problem, og jeg er mig udmærket det problem bevidst, og jeg har ikke sagt, at unge indvandrere ikke har større problemer end unge danske.
Det, jeg sagde, var noget andet.
Det var, da hr. Arac spurgte mig om, hvad den unge indvandrer, som har en uddannelse, som har viljen til at få job, viljen til at komme videre, skal gøre.
Og dertil svarede jeg, at det skal han såmænd nok komme.
Det er jeg ret overbevist om.
Men jeg har ikke sagt, og desværre vil jeg ikke være i stand til at sige, at det vil han have lige så let ved som en ung dansker.
For det tror jeg generelt og gennemsnitligt bestemt ikke at han ville.
Og det er da problematisk.
Men jeg vil også sige, at der jo igen er tale om et af de problemer, som De Radikale og Socialdemokraterne har skabt siden 1983 med den indvandrerpolitik, der er ført ...
Troels Ravn (S), 2005-05-12:
Jeg bemærkede, at hr. Jesper Langballe i sit svar til hr. Hüseyin Arac postulerede, at unge indvandrere præcis har samme vilkår som etniske danskere.
Vil det sige, at hr. Jesper Langballe ikke er vidende om og ikke mener, at det er et problem, at efterkommere af flygtninge/indvandrere i mange tilfælde oplever at blive chikaneret og diskrimineret, når det handler om at komme til jobsamtale, opnå beskæftigelse, at de eksempelvis må skifte fremmedklingende navne ud med Hansen og Sørensen og Langballe osv. for overhovedet at komme til samtale, at de bliver chikaneret og afvist ved diskoteksdøren?
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Det kan jeg ikke svare på.
Det kan simpelt hen ikke besvares, det spørgsmål.
Hvis der kommer et menneske af anden etnisk herkomst til Danmark, som er et dynamisk, et glad, levende menneske, der tager hensyn til andre og er en gevinst for alt, så er det en ressource.
Hvis han er en forbryder, der tilbringer det meste af tiden i fængsel, så er han det ikke.
Fuldstændig som det er tilfældet med danskere.
Spørgsmålet er simpelt hen meningsløst.
Med hensyn til det sidste, at vi vil stå sammen med andre om at løse problemerne, så fremgår det da vist af vores deltagelse med Venstre og De Konservative i det vedtagelsesforslag, der foreligger.
Sådan er det.
Det vil vi.
Når jeg har sagt, at problemerne nærmest var uløselige, så skal min eftersætning høres.
De skal jo løses, og vi ved af erfaring, at det skal vi ikke forvente fra S og R. De kan skabe problemerne.
Vi andre må løse dem.
Og det forsøger vi så på uden at foregøgle os, at det er let, og uden at jeg synes, det er særlig spændende så at skulle høre: Hvorfor har I ikke løst dem endnu?
Mette Gjerskov (S), 2005-05-12:
Jeg synes, det er meget interessant at høre hr. Jesper Langballes svar, for det lyder, som om hr. Jesper Langballe i dag alene har talt og overhovedet ikke lyttet.
Fra Socialdemokratiets side har vi netop vedgået os historiske kendsgerninger, vedgået os, at integrationen også kunne have været bedre, dengang vi havde ansvaret.
Så derfor er vi overhovedet ikke historieløse fra Socialdemokratiets side.
Næh, det, jeg gerne ville have og efterlyser fra Dansk Folkepartis side, er en afvejning, det er både det, at vi ser tilbage og ser, hvad vi kunne have gjort bedre, men i høj grad også skuer frem og er med til at stå sammen om løsningen af problemerne i Danmark i fællesskab.
Jeg fik heller ikke svar på mit spørgsmål om, hvorvidt hr. Jesper Langballe er enig i integrationsministerens udtalelse om, at mennesker med en anden etnisk baggrund end dansk er en ressource for Danmark.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Jeg kan ikke tro, at man skulle have en moralsk forpligtelse til at svare på noget, som simpelt hen bare er fraser.
Mennesker kan være ressourcer, de kan også være det modsatte, og det har ikke nødvendigvis noget at gøre med, af hvilken etnisk herkomst de er.
Jeg synes, det meste af, hvad der blev sagt, simpelt hen er fraser, som jeg har svært ved at forholde mig til.
Men der var da en lille kerne i det.
Det er jo så moderne at sige, at man altid skal skue frem, fuld fart fremad, lad være at beskæftige dig med fortiden.
De mennesker, der taler sådan, er mennesker, der aldrig nogen sinde tør vende sig om, aldrig nogen sinde tør gøre status, aldrig nogen sinde tør spørge: Hvor tog jeg egentlig fejl?
Derfor er de i virkeligheden i deres fuld fart frem-brusen
Det at tænke sig om er faktisk at se lidt tilbage.
Mette Gjerskov (S), 2005-05-12:
Jeg vil gerne starte med at opfordre Dansk Folkeparti til at skue en lille smule frem i denne her diskussion.
Jeg synes, at det, vi har været vidne til i diskussionen i dag fra Dansk Folkepartis side, har været en skuen tilbage, det har været at pålægge skyld, at finde syndere.
Det har ikke drejet sig om syndsforladelse, og det har overhovedet ikke drejet sig om at se ret meget frem.
Dansk Folkeparti har skrevet under på vedtagelsen i dag, og jeg håber, at det betyder, at man er parat til at være med til diskussionen fremover.
Jeg håber, at det også betyder, at man er enig i integrationsministerens ord om, at mennesker med en anden etnisk baggrund end dansk er en ressource.
Det ville jeg i hvert fald meget gerne have svar på fra hr. Jesper Langballe.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Det ville fremme lødigheden i debatten, hvis hr. Arbo-Bæhr ikke på sådan pseudoracistisk vis begyndte at tale om hudfarve.
Jeg vil godt citere, hvad Martin Luther engang har sagt: Hvis man ser på, hvad kirurgen foretager sig sådan isoleret set, så vil man sige, hvor er han dog brutal, han skærer en arm af patienten.
Men hvis man ser på, hvorfor han gør det, så er han jo ikke brutal, så er det jo en kærlighedshandling, for der var måske koldbrand i armen, og manden blev reddet ved det.
På samme måde her.
Det virker brutalt, at folk, der i forvejen ikke har så meget, nu skal have endnu mindre.
Men formålet er jo ikke, at de skal have endnu mindre, formålet er, at de gerne skulle få noget mere, fordi det simpelt hen skulle loppe dem op, så de kom i gang og begyndte at forsørge sig selv og dermed få en bedre tilværelse både menneskeligt og økonomisk.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-05-12:
I virkeligheden blev jeg bekræftet i, at jeg tror, hr. Jesper Langballe har misforstået, hvad det her drejer sig om, for de mennesker, det drejer sig om, er ikke specielt flygtninge og indvandrere, det er jo i lige så høj udstrækning danskere.
Det, vi snakker om, er nogle sociale nedskæringer for nogle bestemte mennesker, nemlig folk, der står meget, meget langt uden for eller på kanten af arbejdsmarkedet, og som har nogle sociale problemer.
Lovgivningen på det her område skelner ikke mellem hudfarve eller navne eller statsborgerskab eller noget som helst andet.
Det er nedskæringer, som rammer flygtninge, indvandrere, danskere.
Hr. Jesper Langballe skal bare være klar over, at det er sociale nedskæringer, vi snakker om, og ikke noget, der specielt skal gå ud over nogen, som har en anden hudfarve end den, hr. Jesper Langballe har.
Jeg kunne godt tænke mig at tage en anden del af regeringens integrationsudspil og spørge lidt til, hvad hr. Jesper Langballes holdning er til det, nemlig hele det spørgsmål, der handler om at skære i de sociale ydelser, altså dels de forslag, der ligger om nedskæringer på kontanthjælpen både for unge og for folk, som ikke har tilstrækkelig meget arbejde, dels de nedskæringer, som handler om børnefamilieydelsen for forældre, der ikke får afrettet deres børn ordentligt.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, om de her nedskæringer i de sociale ydelser er noget, Dansk Folkeparti bakker op om, om man har den indstilling til folk, der er i social og økonomisk nød, at det er rimeligt, at de skal beskæres endnu mere og blive endnu fattigere af hensyn til regeringens bestræbelser på at give folk incitamenter.
Jeg vil høre, om det også er Dansk Folkepartis politik.
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Jeg vil ikke drømme om at skjule, at med hensyn til det grundlæggende i indvandrerpolitikken og også i de integrationsbestræbelser, der er lagt frem nu, står vi last og brast med regeringen.
Der skal overhovedet ikke herske nogen tvivl om, at vi i det grundlæggende står last og brast med regeringen, på samme måde som fru AnneMarie Meldgaard jo i virkeligheden grundlæggende står last og brast med De Radikale og med venstrefløjen, idet hun selv har trukket den streg i sandet, som deler de to sider, ligesom vi selv har trukket den.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-05-12:
Min undren går selvfølgelig lige præcis på det, hr. Jesper Langballe gentager her: Det her er jo ikke nogen lov, der binder et flertal, men det er en forespørgsel – altså sådan noget lidt let noget – og det er jo en vedtagelse, som skal til forhandling i forbindelse med finansloven osv.
Hvorfor gælder det kun for Dansk Folkepartis og regeringens vedtagelse?
Hvorfor gælder det ikke også for de andre vedtagelser, som vil blive fremsat her i dag?
Nu har man lige skudt på både den radikale ordfører og på mig selv som Socialdemokratiets ordfører og sagt, at nu har vi lige vist vores sande jeg, og nu har vi bundet os sammen med SF os sådan noget.
Hvorfor vil hr. Jesper Langballe ikke vedstå, at han også har bundet sig op på det her, også har et ansvar for det sammen med regeringen?
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
... et ødelagt land.
Det er noget andet at sige, at der er nogen, der har ødelagt landet.
Jamen fru Anne-Marie Meldgaard har slet ikke forstået, hvad det drejer sig om.
Jeg har prøvet at forklare hr. Morten Østergaard, at det her jo ikke er en lov, hvor man binder sig til et flertal.
Vi har i øjeblikket en forespørgselsdebat, som hr. Morten Østergaard har rejst, og der er regeringen så kommet til at sætte dagsordenen med sit integrationsudspil, og det diskuterer vi, og der vil blive en løbende diskussion i fremtiden.
Så har vi lavet en vedtagelse sammen med regeringen, hvor vi siger, at det grundlæggende i det her synes vi er meget fint og meget, meget påkrævet.
Jeg er da fuldstændig enig med fru Anne-Marie Meldgaard i, at Danmark er et godt land at leve i.
Det er det da især blevet efter november 2001, men altså, Danmark er grundlæggende et godt land at leve i.
Jeg ville aldrig bruge udtrykket ...
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-05-12:
Jeg er ikke sikker på, at der er ret mange i den danske befolkning, der er enig med hr. Jesper Langballe i, at vi har et ødelagt land.
Jeg tror faktisk, der er mange, som mener, at det er meget, meget lang tid siden, det har været så godt at leve i Danmark, som det er nu.
Jeg har endda hørt, at regeringen bryster sig af, at det er den politik, der bliver ført, der er årsag til, at det går så godt her i Danmark.
Så kan det undre mig, at det skal kædes sammen med integrationsindsatsen, og at det er folkelige forbrydelser, vi er udsat for her.
Der har jeg et spørgsmål til hr. Jesper Langballe om de der udmeldinger, der kom fra Dansk Folkeparti i forbindelse med lanceringen af integrationsudspillet fra regeringen.
Den første udtalelse kom fra hr. Peter Skaarup, som sagde, at man vil bruge pengene til at tilbagesende asylansøgere og dem, der ikke har indfødsret her i Danmark.
Så blev det modereret og vendt til, at det var til kræftsyge og til ventelister.
Så ser vi her i dag, at man bakker fuldstændig op om regeringens politik, og det vil sige de 580 mio. kr., som skal være en del af finansloven.
Nu har hr. Jesper Langballe godt nok sagt, at det jo er til forhandling osv. osv., men vi har af tidligere ordførere fået at vide, at hvis man nu skriver under på sådan en vedtagelse, så er det også den, der gælder.
Hvorfor gør det ikke det for hr. Jesper Langballe?
Jesper Langballe (DF), 2005-05-12:
Det er sådan en mærkelig formallogisk måde at nedfælde den vinkelrette på.
Jeg synes, der er sådan noget underligt, jeg vil næsten sige følelsesafstumpet i det.
Nej, det ord vil jeg ikke bruge, det var et grimt ord.
Herregud, vi fik en grundlov i 1953.
Da indførte man kvindelig arvefølge, og der var så ikke nogen, der lige tænkte på, at man skulle have lavet den der kvindelige arvefølge sådan helt hundrede procent.
Det har vi så levet med siden, og ingen af os har set noget stort problem i det.
Pludselig bliver det et kæmpe problem, og hvorfor gør det det?
Det er selvfølgelig ikke, fordi hr. Kamal Qureshi interesserer sig for det, men fordi man så kan få åbnet grundloven og få den plastret til med SF's sociale rettigheder.
Det er da klart, at det er det, der er formålet med det.
Det er altså blevet et kæmpe problem, i hvert fald siden 1953.
Måske er det egentlig bare blevet det, siden kronprinsesse Mary blev gravid.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-12:
Nu tror jeg da, at læger trods alt har mere forstand på biologien i, hvorvidt det er kvinder eller mænd, der kan føde, end præster har.
Så det er sådan set ikke nogen ny viden for mig, at det er kvinder, der føder børn, og at det også er kvinder, der ammer børn.
Det, der bare er min pointe, er, at når hr. Søren Krarup udlægger de biologiske fakta om kvinder som en begrundelse for, at kvinder ikke er egnede til at være regenter i Danmark, vil jeg sige, at det da er i strid med de ligestillingstanker, vi i Danmark gør os.
Det er da i strid med den ligestilling, vi gerne vil have i det danske samfund.
Det er da i strid med ligestillingslogikken, hvis man sætter kvinders biologi som en hæmmende faktor for, at de er i stand til at bestride det hverv at være dronning i Danmark eller for den sags skyld være statsminister eller have andre ledende hverv.
Ja, det er kvinder, der føder børn, men skal det være en begrundelse for, at de ikke egner sig til at være regent i Danmark?
Det er det, der er problemet, og det er det, mit spørgsmål går på: Hvordan harmonerer det med et ønske om at fremme ligestillingen i det danske samfund, når Dansk Folkepartis folketingsmedlem hr. Jesper Langballes egen partifælle hr. Søren Krarup udtaler, at det, at kvinder føder børn, er en hæmsko for, at de kan passe regenthvervet?