runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2000-12-12:
Det skal Dansk Folkeparti være velkommen til, men det er for så vidt ikke nødvendigt, fordi vi gør det her helt af egen drift.
Men det er da fint, at der så er nogle, der hakker af i sidelinjen, når tingene faktisk lykkes.
Jeg synes, det kunne blive meget mere spændende at holde øje med Dansk Folkeparti, der, så vidt jeg har forstået, vil pege på en borgerlig regering, som har en hovedmålsætning om at beskære de offentlige udgifter.
Hvem tror fru Aase D. Madsen skal lægge ryg til det, hvis ikke det bliver de store områder på det kommunale serviceområde?
Det er bl.a. ældreområdet.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-12-12:
Jeg vil gerne starte med at komplimentere fru Aase D. Madsen.
Endnu en gang lykkes det at bruge mange penge.
Det går med raske fjed med at få brugt de ca. 150 mia. ufinansierede kroner, som Dansk Folkeparti har lovet den danske befolkning.
Fru Aase D. Madsen gør ved hvert eneste lovforslag alt, hvad hun kan.
Jeg vil gerne sige i forhold til den debat, der har været omkring fleksibel hjemmehjælp, at det, regeringen jo i realiteten gør her, er to ting: For det første fastholder vi ansvaret, hvor ansvaret skal være, nemlig ude i kommunerne, som ikke blot har ansvaret, men også retten til at kræve skat op hos deres borgere for at kunne sikre en ordentlig service for ældre mennesker.
For det andet sikrer vi så med lovforslaget, at der kan blive brug for og mulighed for yderligere fleksibilitet.
Det er en af de ting, som mange ældre, men også mange kommuner har været optaget af, at der skulle være mulighed for.
Og med finanslovforliget her sikrer vi så i realiteten begge dele, nemlig at der bliver mere fleksibilitet, at den enkelte ældre i sin hverdag kan opleve det, og at ansvaret bliver holdt der, hvor det skal, nemlig hos kommunerne.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-12:
Nu stod ministeren sådan set og skosede Dansk Folkeparti lidt, for ministeren sagde: Jamen det koster jo penge.
Ja, det koster penge, og vi vil gerne skaffe dem.
Jeg har lige siddet og tjekket de ændringsforslag af til finansloven, som vi er i gang med i øjeblikket, og der kan ministeren tage nogle af de penge, som vi f.eks. vil tage fra ulandshjælpen. Så det koster penge, og Dansk Folkeparti er indstillet på, at det skal koste penge, og vi vil meget gerne med i forhandlinger om, hvor vi skal tage pengene fra, men det kommer vi jo desværre ikke.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-12-12:
Jeg kunne næsten have lyst til at give en service til fru Aase D. Madsen og Dansk Folkeparti, som kunne resultere i, at vi ovre i ministeriet sådan med en kugleramme holdt øje med, hvor mange milliarder der bliver bliver brugt, hver gang fru Aase D. Madsen er på talerstolen.
Så kunne vi jo advare, når vi nærmer os de 150 ufinansierede milliarder.
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-12:
I den korte tid, jeg har været ordfører på socialområdet, har det været ministerens mantra: Hvor skal vi tage pengene fra, hvor vil Dansk Folkeparti tage pengene fra?
Så har jeg haft sådan en stabel af steder - nu har jeg den ikke med - hvor jeg kunne tjekke af, og så har jeg spurgt ministeren: Vil ministeren gerne høre her fra denne talerstol, hvor vi skal tage dem fra, for så kan vi lave sådan et lille aftjek?
Men det har ministeren ikke ønsket.
Ministeren har lynhurtigt afsluttet debatten.
Hver gang er ministeren kommet med dette mantra.
Else Winther Andersen (V), 2000-12-12:
I Venstre er vi ikke i tvivl om, at grundskyld på produktionsjord er en væsentlig økonomisk belastning for de erhverv, det rammer, her specielt landbruget.
Derfor har Venstre sammen med De Konservative, Dansk Folkeparti og FRI stillet ændringsforslag om, at grundskyldpromillen skal fastsættes til 8 promille som et loft, den samme, som blev indført i 1999.
Det er ikke rimeligt, at landbruget skal betale en ekstra skat i en periode, hvor deres indtægter oven i købet er vigende.
Til regeringens ændringsforslag om en forlængelse af loven, så de 12 promille også omfatter år 2002, stemmer Venstre blankt, da vi ønsker vores eget forslag med 8 promille.
Det er jo sådan, at i bund og grund vil Venstre hellere være med til en aftrapning af grundskylden over år.
Vi vil stemme for lovforslaget med de af mindretallet stillede ændringsforslag, og så vil jeg bede om, at lovforslaget kommer tilbage i udvalget.
Henning Grove (KF), 2000-12-12:
Vi har været med til at stille ændringsforslag om at fastholde grundskylden på de 8 promille, men der skal da ikke være tvivl om, at vi gerne på længere sigt vil have den sat ned.
Man må sige, at det her er et led i det finanslovforlig, der er lavet til venstre i salen, som koster dansk landbrug en 500-600 mio. kr.
Alene det her forslag, som det lægges op her,
koster landbruget omkring 250 mio. kr.
Det gør man på et tidspunkt, hvor landbruget ikke har muligheder for at øge deres indtjening, snarere tværtimod.
Man beskatter landbruget af produktionsjorden, og det er rigtigt, at værdien af produktionsjorden er steget, og derfor bliver det endnu dyrere for landbruget, men årsagen til, at den stiger, er jo de miljøkrav, vi stiller.
Derfor er de nødt til at skulle have mere for overhovedet at overleve og udvide deres besætning, og det gør det dyrere.
Men de har jo ikke mulighed for at sætte mælkekvoten i vejret.
Den er lagt fast.
Kornprisen er lagt fast af EU.
Der er ikke øgede indtjeninger, og derfor bliver det kolossalt dyrt, samtidig med at energipriserne stiger.
Alt bliver dyrere for landbruget, og derfor får de svært ved det.
Oveni kommer selvfølgelig den katastrofe med BSE, som også koster landbruget en milliard kroner eller derover.
Derfor ville det være fornuftigt af Folketinget i det mindste at stemme for vores ændringsforslag, hvor vi fastfryser de 8 promille.
Det ville da være en håndsrækning til landbruget.
Derfor håber jeg, man stemmer for det i Folketinget, og så vil vi stemme for lovforslaget.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-12:
Ja, for at få lidt hold på det her, er det jo ganske rigtigt, som den socialdemokratiske ordfører siger: at der var et toårigt aftalegrundlag, som gav 8 promille som loft over landbrugets grundskyld.
Det udløb, og vi stod altså over for 24 promille, og det, det drejede sig om, var at gå ind i den forhandling og prøve at undgå, at promillen steg.
Der er vel ingen, der er i tvivl om og kan være i tvivl om efter CD's liv og levned i mangetyve år, at vi har haft det og har det her som et af vore væsentligste områder.
Det kan der vel ikke være tvivl om hos nogen.
Der er så forskel på, hvordan man går til den slags opgaver.
Og det er klart, at CD jo ved sin facon og sin måde at agere på i dansk politik altid har sagt, at hvis de andre, som vi ikke er enige med, har 90 mandater, så er der ingen mening i at sætte sig hen i en krog og være sur.
Vi er nødt til at prøve at nå det bedst mulige.
Trangen til at lægge armene over kors og sige, at det hellere må gå ad h til end lykkedes for de forkerte, er ikke en trang, der sådan presser sig meget på hos CD i den måde, vi agerer på. Vi gik altså ind med vores 8 mandater i et finanslovforlig, som denne gang var meget klart defineret.
Vi ved for hver eneste krone, hvad vi har været med til at finansiere, og vi ved for hver eneste krone, hvad vi har været med til at bruge af penge.
Og det, det drejer sig om her, er 137 mio. kr., som bliver brugt til at holde loftet, ganske rigtigt i de kommuner, der har en grundskyldpromille, der er over 12. Det er det, vi bidrager med i denne sammenhæng, og det er det, vi stilfærdigt har sagt, at hvis der havde været lidt flere, der havde lagt skulder til i disse forhandlinger, som de har gjort det i nogle andre, så kunne vi muligvis være nået til et bedre resultat. De, der nu stiller ændringsforslag om, at den skal være lavere, har partiet i sin inderste sjæl naturligvis stor, stor sympati for, men det er også klart, at vi har indgået et forlig for at sikre, at den ikke blev mere end 12. Så det er helt normalt i denne sag, at vi stemmer imod de ændringsforslag, og så håber vi, at resten er klar til at stemme for det næstbedste.
Poul Nødgaard (DF), 2000-12-12:
Jeg har tænkt mig måske at tage lidt stærkere ord i anvendelse, end V og K har gjort, ved at sige til ministeren, at jeg synes, det her lovforslag simpelt hen er et slag i ansigtet på landmændene og på gartnerne.
Nu havde de mere eller mindre indstillet sig på den promille på 8, som blev fastsat for skatteåret 1999 og for 2000, altså indeværende skatteår.
Jeg tror ikke engang ministeren måske selv har været inddraget i det.
Det er sikkert finansministeren som sædvanlig, der har siddet sammen med de her forligspartier og sagt: Vi giver lige landbrug og gartneri en tand ekstra og sætter promillen op til 12. Så kunne man spørge sig selv: Hvad så når man skal lave finanslov om 2 år?
Skal man så til at tale om grundskyld på 16, 20 eller 24 promille eller noget andet?
Jeg synes, at landbruget har krav på, at regeringen, inklusive CD, der har været med til den her famøse finanslovaftale med at hæve promillen fra 8 til 12 for landbrug og gartneri, giver en forklaring.
Jeg synes, at CD, der ellers går så meget ind for, at der ikke skal lægges den slags skatter på erhvervsjord, har et enormt forklaringsproblem i den her sag.
Jeg synes, som det blev foreslået, også fra de forrige ordførere her, at regeringen skulle trækker det her forslag tilbage og eventuelt, som det også er begæret, tage det tilbage til udvalget, og at man dér går ind for det ændringsforslag, der er stillet om, at man bevarer promillen på maksimum 8, så man fortsætter den lovgivning, der er gældende for 1999 og 2000.
Der er og bliver ingen forklaring på det, regeringen og CD har foretaget sig over for landbruget i en tid, hvor landbruget stadig væk slås med økonomiske problemer og lignende.
Jeg synes nok, at det er en - ja, jeg ved ikke, men når det er landbruget, så må jeg godt sige, at det er en svinestreg.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-12:
Jeg vil gerne lige komme med en kort bemærkning, inden jeg kommer tilbage som ordfører.
Hr. Nødgaards måde at argumentere på i den her sammenhæng er noget af det mest vanvittige, jeg har hørt længe.
Når vi går ind og vover pelsen og skal høre om røde forlig, og jeg ved ikke hvad, for i hvert fald at skærme landbruget mod, at de får en promille på 24, er det fantastisk at høre fra hr. Nødgaard, at vi er ude efter landbruget. Vi gik ind i det her med det formål ikke mindst at have den her ting med.
Havde vi ikke fået den med, var vi slet ikke gået ind.
Det afgørende var, at det ikke var noget rødt forlig.
Det var noget, andre måtte betale for, at vi sad med ved bordet.
Jeg synes, det er fantastisk, at man kan bidrage til debatten på denne måde.
Poul Nødgaard (DF), 2000-12-12:
Det er derfor, han gearer sig så højt op, som han gør.
Det vil så sige, at regeringen kan komme herop nu og fortælle det undrende Folketing, at regeringen, hvis ikke CD havde været der, havde indført en grundskyldpromille på 24 for landbrug og gartneri.
Det synes jeg er en interessant oplysning, en utrolig interessant oplysning.
Jeg synes faktisk, at vi skylder at få nogle socialdemokrater her op på podiet og fortælle Folketinget, om det var det, der var kommet ud af det.
Hvis det er rigtigt, som man siger, at der var kommet en promille på 24, så kan jeg måske give CD en lille smule ros, en lille smule, men heller ikke ret meget mere.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-12:
Så vil jeg da om hr. Ebbe Kalnæs' sindstilstand her på talerstolen sige, at det jo ikke er svært at blive ophidset, når man bliver svinet til fra talerstolen.
Jeg vil godt stille det spørgsmål, om det ikke er korrekt, at hvis ikke regeringen havde indgået denne her aftale, så havde grundskyldpromillen nu været på 24 og ikke på de 12, som er i forslaget, og hvordan ville Dansk Folkeparti have stillet sig, hvis de i øvrigt ellers havde været villige til at være med til at medfinansiere det her forslag?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-12:
Hr. Nødgaards sædvanlige facon med at tale om facon eller ophidselse kan hr. Nødgaard da komme langt med en gang imellem, når man ikke har nogen argumenter.
Det, der er afgørende i denne sag, er, at CD er anderledes.
Når de andre med et andet synspunkt har 90 mandater, så sætter vi os ikke hen i en krog og er fornærmede i 4 år.
Så siger vi, at vi må gøre det bedst mulige.
Så må vi have det næstbedste.
Og hvis hr. Nødgaard og hr. Nødgaards parti lagde lidt op til den stil, så kunne det være, vi var nået længere end de 12 promille.
Poul Nødgaard (DF), 2000-12-12:
Jeg forstår simpelt hen ikke indlægget fra hr. Kalnæs, og jeg forstår specielt ikke indlægget fra hr. Kramer Mikkelsen
Skulle det, hr. Kramer Mikkelsen sagde, forstås sådan - jeg fik ikke fat i det - at Socialdemokratiet og dermed regeringen, SF og Enhedslisten var parate til at lave en grundskyldpromille for skatteåret 2001 og nu senere også for 2002 på 24 promille?
Det synes jeg er interessant.
Det må da kunne besvares med et ja eller et nej, eller også må ministeren, som formentlig har deltaget i disse forhandlinger, frem på banen.
Jeg synes, at man helt forbigår, hvad denne her sag drejer sig om: at landbrug og gartneri er hårdt pressede erhverv, der bestemt ikke har brug for, at man laver en lovgivning, der i den grad ødelægger deres fremtidsmuligheder.
Det er det, der er sagen.
Grundskylden, den afgift, de skal af med hvert år, stiger med 50 pct.
Det kan enhver regne ud.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-12:
Det kan måske være en oplysning, som jeg er nødsaget til at stille som et spørgsmål: Har Dansk Folkepartis ordfører ikke læst finanslovindstillingen, hvor det jo netop viser sig, at det her ville være udløbet? Der ville jo have været en 24 pct. grundskyldpromille, hvis regeringen ikke havde indgået en aftale med andre partier, som nu danner et flertal i Folketinget.
Så jeg vil godt spørge: Er det, fordi man simpelt hen ikke læser de ting, der bliver fremsat her i salen, at man kan stille sig op og sige sådan noget fra talerstolen, som Dansk Folkepartis ordfører gør i dag?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-12:
Jeg vil sige, at jeg føler kun trang til med det sidste svar fra ordføreren at sige, at det, at man udtrykker, at man ikke kan forstå, hvad hr. Kalnæs siger, kan jeg altså ikke drages til ansvar for i denne her situation.
Poul Nødgaard (DF), 2000-12-12:
Hør nu her - og det er til hr. Kramer Mikkelsen - vi ved udmærket, at den lovgivning, der gjaldt om de 8 promille, var gældende - det sagde jeg i indledningen af min tale - for skatteåret 1999 og 2000.
Når den lovgivning udløber ved udgangen af det her kalenderår, altså om ganske få dage, så har man frit slag med hensyn til grundskyldpromillen, og der er mit spørgsmål, som jeg ikke får svar på: Var det så planen bare at sige, at så er den lovgivning færdig, og så kører vi med en grundskyldpromille på 24?
Jeg synes faktisk, at Socialdemokratiet skylder et svar på, om det var udgangspunktet i forhandlingerne.
Har CD virkelig har ret i, at det var dem, der reddede dansk landbrug og gartneri, havde Socialdemokratiet virkelig disse planer sammen med deres forligspartier?
Jeg synes simpelt hen ikke, at vi kan ikke gå fra den her talerstol, uden at vi har fået det helt på det rene.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-12:
Jamen jeg skal bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, hr. Poul Nødgaard, om han kan bekræfte, at hvis ikke det forslag, vi skal stemme om nu, havde ligget her, så havde grundskyldpromillen fremover været 24?
Nu stiller regeringen et forslag om, at den skal være 12.
Henning Grove (KF), 2000-12-12:
Jeg synes, vi skal have det her helt klaret, og derfor vil jeg gerne spørge indenrigsministeren: Er det ikke korrekt, hvis en kommune har fastsat grundskylden til 8 for det næste år, så er den stadig væk 8, uanset hvad den her lov siger?
Har den fastsat den til 16, så er den 12.
Derfor kan den jo aldrig blive 24 som konsekvens af det her.
Man kan redde landbrugene i de kommuner, hvor grundskylden er større end 12 promille.
Er det ikke korrekt?
Ole Sohn (SF), 2000-12-12:
Bare for forståelsens skyld: Er det sådan, at Venstre er enig med Socialdemokratiets ordfører, som jo meget klart tilkendegav, at nu har vi fået en lukkelov, som er fremtidssikret, eller er det Venstres opfattelse, at lukkeloven skal fjernes, sådan som det blev tilkendegivet under førstebehandlingen?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Kan Venstres ordfører bekræfte, at Forbrugerrådet, altså forbrugernes repræsentanter, detailhandelen, De Samvirkende Købmandsorganisationer og de ansattes organisationer alle har været imod liberaliseringen af lukkeloven, og kan Venstres ordfører bekræfte, at Dansk Supermarked som den store, stærkt ekspanderende kæde har været interesseret i at få liberaliseret lukkeloven for at få
en større markedsandel?
Flemming Hansen (KF), 2000-12-12:
Jeg vil bare ikke have, at nogen, der hører denne debat, skal være i tvivl, og derfor stiller jeg det klare spørgsmål til hr. Svend Erik Hovmand: Det er da således, at Venstre ønsker at afskaffe lukkeloven, ikke sandt?
Frank Aaen (EL), 2000-12-12:
Jeg kan se, vi spørger i nogenlunde samme retning, så jeg skal bare præcisere: Er det ikke korrekt opfattet, at Venstre, så snart det overhovedet er politisk muligt, vil stille forslag om og arbejde for en total afskaffelse af lukkeloven?
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-12:
Jeg har jo adskillige gange præciseret Venstres synspunkt her fra denne talerstol og i dagspressen, og jeg har ikke lagt skjul på, at vi er tilhængere af en liberalisering af lukkeloven.
Jeg anser det forslag, der foreligger nu, som et fremskridt, et skridt i retning af det, vi ønsker, og det er derfor, vi har lavet en aftale om det.
Men jeg er altså nødt til at sige SF's ordfører, at jeg kan ikke bekræfte, at alle disse organisationer er bastant imod.
Jeg står faktisk her med noget dokumentation, som viser, at det udspil, regeringen kom med, blev varmt modtaget af en række organisationer, også organisationer, som nogle måske ville være lidt overraskede over.
Og går vi helt tilbage i historien, må man jo sige, at der har været skiftende holdninger.
Jeg står her med et udklip helt tilbage fra 1984 fra Børsen, hvor købmændenes formand går ind for en liberal lukkelov.
Så man må nok sige, at der er sket meget, og at der er forskellige opfattelser i branchen, sådan som der også er det her i Folketinget.
Frank Aaen (EL), 2000-12-12:
Jeg tager svaret som en bekræftelse på, at Venstre ved først givne lejlighed vil arbejde for en fuldstændig afskaffelse af lukkeloven.
Når vi synes, det er lidt interessant at bore i her i dag, er det, fordi vi under førstebehandlingen sagde til regeringen, at man jo kunne vælge mellem, om man ville lave lukkelov sammen med de partier, der er enige i, at der skal være en lukkelov af hensyn til butiksstrukturen, de små butikker, af hensyn til personalet, eller man kan lave en lukkelov sammen med de partier, der ønsker at afskaffe lukkeloven, hvilket naturligvis turde være ret uklogt.
Og det er det, jeg gerne vil have frem i lyset i dag: Om ikke hr. Svend Erik Hovmand kan bekræfte, at ved først kommende lejlighed, hvor det politisk er muligt, vil Venstre arbejde for en total afskaffelse af lukkeloven.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-12-12:
Vi er sådan set ikke i tvivl om, at for Venstre er liberalisme, den frie markedsøkonomi, produktionen, den frie udfoldelse, nogle væsentlige ting.
Men alligevel kan vi ikke forstå det, for vi kender jo også Venstres bagland. Vi kan virkelig ikke forstå, at Venstre ikke kan se, at der i det med at give los for de frie markedskræfter, give los for liberalismen, også ligger er kulturtab.
Har Venstre overhovedet ingen forståelse for den tradition, den kultur, der ligger i, at der er forskel på ugens dage, at der er en dag om ugen, hvor samfundet ånder langsommere, hvor familierne har tid til at beskæftige sig med andre ting end at bekymre sig om, hvordan de nu får mest muligt for deres penge?
Det er forbrugersiden.
Så er der den anden side, den
med butikkerne, især dem med de mindre butikker med nogle relativt få medhjælpere, medarbejdere, skal de en enkelt dag om ugen ikke kunne få tid til at bekymre sig om noget andet end, hvordan butikken går?
Har Venstre overhovedet ikke sans for det kulturtab, der ligger dér?
Flemming Hansen (KF), 2000-12-12:
Jeg tror, vi skal installere en håndvask her ved talerstolen.
Jeg synes, der er mange, der vasker hænder - der er én derovre, ja, det er der også!
Han siger, han er tilhænger af en liberalisering.
Det er jo ikke noget særlig klart svar.
Men så er jeg glad for, at fru Eva Kjer Hansen i en række aviser - jeg har taget eksemplet fra Midtjyllands Avis, den 27. november - skriver, at man er ærgerlig over, at man ikke er kommet videre.
Næste gang skal loven simpelt hen afskaffes.«
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-12:
Når hr. Frank Aaen spørger mig, om det var et forkert valg, regeringen foretog i valget mellem forligspartnere til lukkeloven, må jeg sige: Det er en forkert adresse.
Jeg synes, hr. Frank Aaen må spørge regeringen om det.
Det kan jeg ikke drages til ansvar for.
Regeringen har altså valgt at indgå en aftale med os i denne sag, og det har vi sagt ja til, efter at vi har drøftet den sag, og efter at vi har fået gennemført nogle ændringer, som vi var tilfredse med.
Ingen diskussion om det.
Vi er også nogle stykker, som mener, at folk må have frihed til forskellighed.
Selv om Kristeligt Folkepartis ordfører og jeg er hundrede procent enige på det her område, kan der altså godt være nogle andre mennesker, som ikke har
helt den samme opfattelse, som Kristeligt Folkeparti og jeg har, og de skal efter min opfattelse også have deres frihed - frihed til forskellighed.
Hvis der ikke var nogen, der havde en anden opfattelse, hvordan kan det så være, at alle de tankstationer, som har åbent om søndagen, har så stor en omsætning, som tilfældet er?
Hvad er situationen?
Situationen er jo den, at der er tusindvis af forretninger her i landet, der allerede har åbent om søndagen.
Ole Sohn (SF), 2000-12-12:
Jeg vil først starte med at udtrykke min dybe respekt for Venstres ordfører, som jo også her fra talerstolen har tilkendegivet en dyb interesse for historien.
Den deler jeg.
Derfor var det selvfølgelig med meget stor lydhørhed, at jeg lyttede til hr. Svend Erik Hovmands citater fra købmandsorganisationerne fra 1984 om, at de ønskede liberalisering af lukkeloven.
Nu er historie en god ting at interessere sig for og holde fast i, men man må også godt følge med udviklingen.
Og De Samvirkende Købmænd er faktisk kommet til den erkendelse, at nu er man kommet dertil, hvor det kan brække over: Hvis man fortsætter liberaliseringen, er det ikke købmandens interesser, man varetager - heller ikke i landdistrikterne - så er det de store supermarkedskæders, og det er selvfølgelig også derfor, at de har været så stærke i deres lobbyvirksomhed, og at det er lykkedes dem at få Venstre overtalt. Det synes jeg man skal give dem en kompliment for, men det er en ny linje, at Venstre på den måde kører de store kæders interesser.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-12-12:
Hr. Svend Erik Hovmand er jo ikke sædvanligvis en type politiker, man beklager.
Jeg synes alligevel, at jeg har lyst til at beklage hr. Hovmand.
Når han står her og siger, at vi to er fuldstændig enige, synes jeg da, at det er yderst beklageligt, at hr. Hovmand skal forfægte og forsvare en politik, der overhovedet ikke er hans egen.
Jeg mener faktisk, at man er politiker for at forfægte sine egne synspunkter og de holdninger, man har.
Og så beskriver hr. Hovmand behovet for at holde åbent om søndagen ved tankstationernes succes.
Nu ved jeg ikke, hvad der er i vejen med, at tankstationer har succes.
Hvis tankstationerne er nutidens købmænd, ja, o.k., altså der er jo en udvikling i gang, det synes jeg da er fair nok.
Der er da ikke noget i vejen med tankstationer, og mange gange er det da også købmændene, der har tankstationerne, så det synes jeg da ikke er noget problem.
Men når der er så stor handel om søndagen, er det, fordi vi mennesker ikke altid handler ideelt. Vi handler ikke altid, ligesom vi selv tror at vi egentlig gerne vil.
Det kender vi vist alle sammen, tror jeg.
Så kan det godt ske, at man har nogle andre holdninger.
Men andre skal have frihed.
Selvfølgelig skal de da have frihed.
Der er frihed nu til at handle, men hvorfor skal vi give frihed til at sætte en kultur på spil - nogle holdninger på spil - som vi egentlig er enige om at vi står for?