runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2002-10-08:
Dette er et fuldstændig uforståeligt forslag.
Nu har vi i mange, mange år haft den meget fornuftige ordning, at der er en automatisk regulering af en hel række almindelige gebyrer, fordi prisen på ydelsen selvfølgelig stiger med den almindelige løn- og prisudvikling.
Det er derfor en decideret dårlig idé at ophæve den automatiske regulering, som ministeren foreslår her. Når det kommer til parkerings- og biblioteksbøder eller afgifter, er det direkte absurd, at niveauet skal fastfryses.
Er disse afgifter, parkerings- og biblioteksbøder, skat?
Nej, det er de sandelig ikke.
De er sanktioner over for personer, som ikke overholder samfundets regler.
Det Konservative Folkeparti plejer at føre en stram retspolitik, hvor bøder skal forhøjes og straffene skal forlænges osv., osv., men her vil man fastfryse afgifterne, fordi det er synd for folk, at de skal betale for meget for at parkere forkert eller for at aflevere bøgerne for sent på biblioteket.
Hvis man synes, man betaler for meget for at parkere forkert eller for at aflevere sin bog for sent på biblioteket, er der en meget, meget enkel måde at nedbringe udgifterne på, nemlig ved at overholde reglerne.
Så får man ingen udgifter overhovedet, og så kommer der ingen indtægter i bibliotekets bødekasse eller til parkeringskassen i kommunen.
Så enkelt er det.
Hvorfor skal man lave det her vanvittige forslag om at fastfryse niveauet for noget, som er en sanktion over for en overtrædelse af samfundets regler?
Det er faktisk pinligt, som SF også sagde.
Det synes Det Radikale Venstre også at det er.
Line Barfod (EL), 2002-10-08:
Jeg skal starte med at sige, at Enhedslisten kan støtte den del af forslaget, der handler om gebyrerne for tinglysning.
Men ellers er det et forslag, der udstiller, hvor fuldstændig tilfældigt man mener skattestoppet.
Som flere andre ordførere også har været inde på, er det altså besynderligt, at man lige har valgt gebyrerne for biblioteksafgift og parkeringsafgift, hvorimod man ikke mener, at taksterne på daginstitutioner, betaling for uddannelse, voksenuddannelse, betaling for aftenskolerne, taksterne i den kollektive trafik osv. skal være omfattet af skattestoppet.
Alle de steder, hvor folk ikke har særlig mange penge og virkelig kan mærke på deres pengepung, når taksterne stiger, og alle de steder, hvor det faktisk har betydning for samfundet, må taksterne godt stige.
Normalt synes vi ellers, at det kan være fornuftigt, at børn kommer i daginstitution f.eks. i forhold til integrationen, men her må taksterne altså godt stige.
Vi synes også, at det er vigtigt, at folk tager en uddannelse, også at voksne, der ikke har fået en grunduddannelse, tager en uddannelse, men alligevel må taksterne godt stige der.
Vi synes også, at det er fornuftigt, at der er flere, der bruger den kollektive trafik, men her er taksterne heller ikke omfattet af skattestoppet. Så hvad er begrundelsen?
Jeg håber, at ministeren vil fortælle os, hvad begrundelsen er for, at lige præcis parkeringsafgifter og biblioteksafgifter er omfattet af skattestoppet, når alt muligt andet ikke er omfattet.
Det kan være fornuftigt nok at gennemgå de mange gebyrer, der bliver opkrævet af offentlige myndigheder, og se på, om nogle af gebyrerne er for høje og nogle af gebyrerne er for lave, og om man skal regulere på dem.
Men så skal det være, fordi man laver en gennemgang af dem og reelt mener, at der skal ske en forhøjelse eller en sænkning. F.eks. mener vi i Enhedslisten, at rykkergebyrerne er alt for høje, og vi vil gerne være med til at sænke rykkergebyrerne, men noget mere end bare dette her stop for pristalsregulering, som ministeren lægger op til.
Hvis det er, fordi regeringen virkelig mener, at afgifterne på parkeringsafgift og biblioteksafgift er for høje, må man jo komme med et reelt bud på, hvad man så mener, niveauet skal være.
Som den radikale ordfører også var inde på, virker det altså mærkeligt, at det skal komme fra en regering, der normalt går ind for højere straffe, at man så, lige når det gælder parkeringsafgifter, mener, at straffen skal være lavere.
Det håber jeg ministeren kan komme med en forklaring på.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-08:
Jeg kan også fra begyndelsen meddele, at Kristeligt Folkeparti absolut heller ikke kan støtte det her forslag.
På linje med andre ordførere mener vi, at det her simpelt hen er et absurd udslag af regeringens skattestop.
Til en regering, der i øvrigt vil bryste sig af, at man skal afbureaukratisere, at man skal sørge for ikke at belemre Folketinget med flere lovforslag end nødvendigt, er der jo at sige, at når biblioteks- og parkeringsafgifterne efterhånden har nået et sådant niveau, så selv regeringen måtte mene, at nu kunne det være tiden at sætte dem op, skal man altså fremsætte et nyt forslag, hvor man så ændrer på nogle ganske få takster.
Det er i sandhed et forslag, som er med til at gøre Folketingets arbejde mere bøvlet, end godt er.
Jeg tror også, at borgerne vil have svært ved at forstå at lige præcis de sanktioner, der vedrører f.eks. forkert parkering og for sen tilbagelevering af bøger på biblioteket, skal være nogle, som man, som tiden går, skal slippe billigere for, end man gør i dag.
Det er mildt sagt temmelig ulogisk i forhold til den måde, som regeringen normalt ser på straf og sanktioner.
Så jeg hører til de ordførere, der meget gerne ser en solid augmentation fra regeringens side for, hvorfor skattestoppet lige præcis slår ned på det her område.
Jeg kunne tage et andet eksempel fra justitsministerens område, og det er vores retsafgifter.
Hvorfor ikke lade skattestoppet gælde nominelt for vores retsafgifter?
Det kunne da være med til at fremme retssikkerheden, som regeringen jo ved festlige lejligheder taler om.
Lene Espersen (KF), 2002-10-08:
Jeg må starte med at takke for den meget brede støtte, der er
Under udvalgsbehandlingen vil vi naturligvis gerne besvare alle spørgsmål om »Skattestoppets ABC«, såfremt flere af ordførerne ønsker at indgå i nærmere studier af, hvorfor visse områder blev udvalgt, og hvorfor andre områder ikke bliver udvalgt som områder, som er omfattet af skattestoppet.
Jeg må sige, at jeg synes faktisk, at lovforslaget giver meget grundlag for, at man måske går ind og ser på den automatik, hvormed alting tidligere har været pristalsreguleret.
Det kunne være på nummerplader eller på mange af de andre initiativer, der ligger her.
her i Folketinget, som ikke er store tilhængere af skattestoppet og den måde, som det bliver ført ud i livet på, men det her er en del af regeringens skattestop.
I forbindelse med udvalgsbehandlingen besvarer vi gerne spørgsmål om de enkelte områder.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-10-08:
Jeg synes jo godt, at ministeren kunne have gjort sig lidt umage med at besvare alle de mange spørgsmål, der var fra adskillige af ordførerne.
Til det med skattestoppet kan man så godt sige, at o.k
., så suspenderer vi den automatiske regulering af visse af de gebyrer, som man betaler, f.eks. for kørekortfornyelse.
Men de to afgifter, som flere af ordførerne har været inde på, der handler om parkeringsafgifter og bøder for at aflevere bøger for sent på biblioteket, kan da ikke have noget med skattestoppet at gøre, især ikke når Det Konservative Folkeparti har gjort sig til bannerfører for højere straffe og længere afsoningsmuligheder og alt muligt.
Det må vi så bare konstatere.
Det er det bare, og det har ministeren ikke noget svar på.
Anne Baastrup (SF), 2002-10-08:
Det er lidt i forlængelse af fru Elisabeth Arnolds eksempel:
Hvad er forskellen på, at amterne må lade afgifterne til den kollektive trafik stige, hvorimod et gebyr for ikke at aflevere en bog er omfattet af skattestoppet?
Hvordan kan det være, at undervisningsministeren må lade afgifterne for at gå til undervisning på VUC stige, hvorimod at alt det her, som i øvrigt er i lovforslaget, er omfattet af skattestoppet?
Det er simpelt hen dén logiske sammenhæng, jeg ikke forstår, for det er da også en slags afgift at tage toget
eller bussen, det defineres det da i hvert fald som.
Tina Nedergaard (V), 2002-10-08:
Samtidig vil lovforslaget give mulighed for, at også unge i de tyndt befolkede områder får adgang til det fornuftige tilbud og gode tilbud, som egu'en har vist sig at udgøre i forhold til de unge, som ellers er i risikozonen for enten ikke at kunne videreuddanne sig eller ikke at komme ud på arbejdsmarkedet som uddannede.
Venstre støtter derfor forslaget, som vi ser som et godt element i regeringens indsats for at skabe bedre uddannelser
for alle vores unge.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2002-10-08:
Da mit partis ordfører, hr. Helge Adam Møller, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans og den konservative folketingsgruppes vegne udtale følgende: Lovforslaget kan ses som en forlængelse af regeringens skattestop og betyder, at en række satser og gebyrer inden for færdselsloven og biblioteksloven ikke som hidtil forhøjes to gange om året.
De fastlåses på det niveau, de er på i dag.
Det er et skridt, om end lille skridt, til, at den enkelte dansker og den enkelte familie får lov til at administrere lidt flere af de penge, de selv tjener, og det synes vi Konservative er en god idé, så vi støtter forslaget.
Lovforslaget betyder jo bl.a., at gebyret for at gå til køreprøve, gebyrer for at køre til syn med sin bil, prisen for at få udstedt en ny nummerplade eller afgiften for at parkere sin bil et par minutter for længe, ja, at alle disse afgifter og gebyrer nu kun kan ændres ved et lovforslag.
Den samme regel kommer til at gælde ved betaling af gebyrer, hvis man overskrider lånetiden på biblioteket.
I dag kan gebyret maksimalt være 120 kr., hvis overskridelsen er mellem 7 og 30 dage, og maksimalt 230 kr., hvis overskridelsen er på mere end 30 dage.
Det kan vi tilslutte os.
Endelig medfører lovforslaget, at offentlige myndigheder nu får adgang til alle relevante tinglysningsdata uden at betale for det under forudsætning af, at de fremskaffer oplysningerne elektronisk, og at det ikke sker i erhvervsmæssigt øjemed.
Dette vil fremme udbredelsen af den digitale forvaltning, og det er der behov for.
Samtidig er det kun ret og rimeligt, at når man ikke påfører en anden offentlig myndighed nogen egentlig udgift, skal man heller ikke betale gebyrer.
Så også denne del af lovforslaget kan vi tilslutte os.
Lene Jensen (S), 2002-10-08:
Vi er som udgangspunkt positive over for forslaget, fordi det sigter mod at give flere tilbud til de unge, som er mest sårbare i forhold til det almindelige uddannelsessystem, og det vil vi selvfølgelig gerne medvirke til. Men en betingelse for, at det kan blive til noget, er jo, at de rigtige omstændigheder er til stede.
Der er vi en lille smule bekymrede for, om det nu også kan lade sig gøre at finde de praktiksteder, som skal bruges for at få egu til at forblive den vekseluddannelse, som den skal være.
Praktikpladssituationen er jo i forvejen ganske katastrofal, og derfor er vi nødt til at tænke kreativt med hensyn til, hvordan vi sikrer, at de her unge, der jo på mange måder ofte er i en svær situation, får en relevant praktikplads.
Et andet eksempel på en rammebetingelse, der skal være i orden, før vi klapper af det her forslag, er, at der skal være de nødvendige muligheder for, at de produktionsskoler, som skal være backinggroup for de unge, også har en reel mulighed for at følge de unge til dørs og yde den vejledning, som er nødvendig for, at de her elever kan komme igennem et egu-forløb. Der kan være noget økonomi i det, der kan faktisk også være nogle andre ting, men som udgangspunkt er vi positive over for forslaget, idet vi har en række spørgsmål, som vi vil bede om at få afklaret i løbet af udvalgsarbejdet.
Helle Sjelle (KF), 2002-10-08:
I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på forslaget
de tilstrækkelige faglige eller sociale kompetencer til at kunne fortsætte i en af de generelle kompetencegivende uddannelser eller til at få et arbejde.
Det håber vi at erhvervsgrunduddannelserne med deres fleksibilitet og mulighed for individualitet kan være med til at ændre.
Vi lægger nemlig i Det Konservative Folkeparti stor vægt
Men vi lægger også vægt
på, at kompetencerne målrettes og om nødvendigt tilpasses, så de rent faktisk kan bruges til noget.
Målet er jo, at alle skal kunne benytte deres uddannelse til at få et arbejde, som svarer til de opnåede kompetencer.
Der er ikke meget ved, at vi tilbyder nogle uddannelser, der rammer ved siden af og ikke giver en ordentlig, varig adgang til arbejdsmarkedet.
Det her er med andre ord et forslag, som sætter fokus på det enkelte menneskes behov for individuelt tilpassede løsninger.
Det har vi stor sympati for, og det er med baggrund heri, at vi varmt støtter det fremsatte forslag.
Anne Baastrup (SF), 2002-10-08:
Da mit partis ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre SF's synspunkter.
SF er afgjort positive over for, at produktionsskolerne får mulighed for at tilbyde egu-forløb.
En af de vigtigste uddannelsespolitiske opgaver er at sikre, at så mange unge som muligt - helst alle - får en ungdomsuddannelse og en kompetencegivende uddannelse.
Da det er en kendsgerning, at ikke alle unge umiddelbart efter folkeskolen er i stand til at gå i gang med en egentlig ungdomsuddannelse, er det vigtigt, at der er forskellige tilbud, så der er noget for alle.
I den forbindelse er det vigtigt, at der også er tilbud til de unge, der ikke er specielt bogligt orienterede.
Det er bl.a. i den forbindelse, egu skal ses.
Behovet for forskellige tilbud til unge er også blevet øget med folketingsflertallets vedtagelse af den fri ungdomsuddannelses afskaffelse - en vedtagelse, som SF beklager meget.
På denne baggrund sætter SF naturligvis ikke spørgsmålstegn ved behovet for, at produktionsskolerne kan tilbyde egu.
Derimod sætter vi spørgsmålstegn ved, om der er tilstrækkeligt med tilskyndelser til, at ordningen vil blive en succes.
For det første mener SF ikke, at det er klogt, at egu-skoleydelsen skal være et kommunalt anliggende.
I det hele taget sætter SF spørgsmålstegn ved, om det er fornuftigt
at lade egu være et rent kommunalt anliggende.
For det andet mener SF, at det er helt forkert at lade tiden på egu være en del af den samlede tid, hvor et ungt menneske kan være på en produktionsskole.
Hvis en produktionsskole skal gennemføre et egu-uddannelsesforløb for unge, vil der i mange tilfælde være behov for en del tids forberedelse, inden egu'en går i gang.
Derfor vil det ikke altid kunne klares inden for 1 år.
For det tredje mener SF, at det skal være nødvendigt med mere favorable ordninger, hvis arbejdsgiverne skal tage egu-eleverne i praktik.
Her vil vi godt pege på AER-modellen, der fungerer som både gulerod og pisk for arbejdsgiverne.
Med de bemærkninger vil vi gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet med henblik på at forbedre lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-08:
Det Radikale Venstre synes, at dette forslag er et rigtig fint lille forslag, og oplever det i virkeligheden som en håndsrækning fra regeringen til de unge, som har svært ved at komme ind i det ordinære uddannelsessystem eller i det hele taget har svært ved at komme i gang med en uddannelse, og som fik vanskeligere vilkår, da Folketinget sidste forår afskaffede den fri ungdomsuddannelse.
Jeg er enig med fru Lene Jensen, der har peget på praktikpladsproblemet.
Derfor vil jeg også gerne komme med et par bemærkninger om den situation, for jeg er enig i, at der er det problem, som Socialdemokratiets ordfører påpegede.
Der er en del af de uddannelser, som egu giver mulighed for, som er offentlige arbejdspladser - daginstitutioner, social- og sundhedsområdet - og derfor vil jeg bare varsle, at vi under udvalgsbehandlingen vil drøfte med ministeren,
om man her kunne gøre en særlig indsats fra den offentlige sektors side og dermed give en håndsrækning til unge mennesker, som har vanskeligt ved at klare et uddannelsesforløb.
Den anden mulighed er - og jeg ønsker ikke noget svar i dag, for jeg vil ikke forskertse muligheden for, at man kunne udvikle noget -
er, om man måske kunne lave en kobling til skolepraktik, som jo i forvejen er en aflastning af, eller et sikkerhedsnet under, praktikdelen i erhvervsuddannelserne.
Jeg ved godt, at det er med blandede følelser, vi betragter skolepraktikken, men den er dog en sikring af, at uddannelserne kan få et rimeligt forløb i vekseluddannelsessammenhæng.
Jeg synes, det er noget, der skal undersøges, og derfor beder jeg ikke ministeren om at svare på det i dag, men varsler bare, at vi fra radikal side vil prøve at komme ind på det i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Endelig til sidst: Jeg tror, at kommunerne også her bør tages i hånden af regeringen, af ministeren, for at bruge denne mulighed for de svage unge, som jo i en eller anden sammenhæng alligevel vil være i det kommunale system.
Og her er der dog en mulighed for at skabe et forløb, der måske kunne bidrage til en bedre fremtid for nogle af de unge, som har svært ved at finde vej.
Tina Nedergaard (V), 2002-10-08:
Det er selvfølgelig meget positivt, at Det Radikale Venstre hermed tilkendegiver, at de synes, det er et fint lille forslag.
Det er vi jo enige i i Venstre.
Fru Marianne Jelved bringer så også en diskussion om praktikpladser på banen.
Det, vi i Venstre finder er det, der er interessant også ved egu'en, er jo netop, at man aktiverer nogle praktikpladser, som ikke kan anvendes i det ordinære erhvervsuddannelsessystem, fordi de ikke fuldt ud lever op til de bekendtgørelser.
Så vil jeg spørge fru Marianne Jelved, om hun ikke er enig i, at den smidighed, der ligger i egu'en, eventuelt også kan være noget, vi kan kigge på i forbindelse med en løsning
af praktikpladssituationen inden for erhvervsuddannelserne.
Marianne Jelved (RV), 2002-10-08:
Jeg er fuldstændig enig i det, fru Tine Nedergaard siger om praktikpladserne i egu-sammenhæng.
Men der står jo også i forslaget her, at vi gerne skulle frem til, at noget af den uddannelse, man kan få på egu, kan være meritoverførende, og derfor synes jeg, at det også er lidt vigtigt at være omhyggelig omkring praktikpladssituationen.
Det er jo noget, der også skal drøftes med arbejdsmarkedets parter.
Line Barfod (EL), 2002-10-08:
Da vores ordfører på området, fru Pernille Rosenkrantz-Theil, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dette lovforslag handler om at give produktionsskolerne mulighed for at lave egu-forløb, altså erhvervsgrunduddannelsesforløb. Tanken bag er at give flere af de unge, der bruger produktionsskolerne, mulighed for at komme i fornuftige uddannelsesforløb efter deres almindelige produktionsskoleforløb. I Enhedslisten synes vi, at det er et sympatisk lovforslag, som forhåbentlig kan give flere unge, der har det svært i det ordinære uddannelsessystem, nogle bedre muligheder.
Ikke mindst synes vi, det er glædeligt, at regeringen nu har fået øjnene op for, at produktionsskolerne faktisk kan nogle gode ting.
Venstre og De Konservative var jo ellers med til sammen med den tidligere regering at gøre deres bedste for at skære ned på produktionsskolerne tilbage i 1998. Der er dog et par elementer i lovforslaget, som vi er nødt til at spørge om.
I bemærkningerne til lovforslaget siges det på side 4, første spalte midtfor, at egu-elever på produktionsskolerne højst kan beregnes som 1-års elever, inklusive det tidligere produktionsskoleforløb.
Selv om der er mulighed for dispensation, forekommer det at være en ganske stram begrænsning, ministeren sætter på.
Det drejer sig ifølge bemærkningerne om at undgå en »uønsket aktivitetsstigning«.
Jeg vil godt bede ministeren uddybe, hvor stor en »uønsket aktivitetsstigning« egentlig er.
Samtidig ville det være rart, om ministeren kunne fortælle, om ikke det er gavnligt med meget store aktivitetsstigninger, netop når det gælder unge på produktionsskolerne.
Desuden skal jeg bede ministeren oplyse, hvor mange af de unge, der nu måtte tage egu på produktionsskolerne, der må forventes at skulle have dispensation fra 1-års-reglen - ikke mindst set i lyset af, at kvoten af produktionselever, der kan dispenseres for, vist kun er 10 pct. Københavns Kommune rejser i sit høringssvar
nogle spørgsmål, som det ville være rart at få svar på - f.eks. at flere udbydere af egu vil komplicere samarbejdet mellem uddannelsesinstitutioner og virksomheder osv. Endelig er der spørgsmålet, om det er muligt at gennemføre loven i praksis, hvis ikke produktionsskolerne tilføres flere ressourcer.
Kan det f.eks. lade sig gøre at give den nødvendige vejledning, formidle praktikpladser m.m. uden ekstra ressourcer?
Vi tror det egentlig ikke.
Som sagt finder Enhedslisten forslaget sympatisk, men før vi støtter det, er der nogle elementer, vi gerne vil have afklaret.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-10-08:
Vi finder også forslaget særdeles sympatisk i Kristeligt Folkeparti.
Det at kunne fortsætte med vejledere, som kender dem og i det hele taget kan guide dem videre i et forløb, finder vi er positivt.
Det er også positivt, når nu man i sin tid nedlagde
netop den fri ungdomsuddannelse, at man har fokus på den gruppe unge, som har brug for at komme videre i et uddannelsesforløb.
Så vi er meget positivt indstillet over for dette lovforslag.
Ulla Tørnæs (V), 2002-10-08:
Jeg vil gerne takke Folketingets partier for den brede tilslutning til forslaget her.
Jeg er meget glad for, at partierne er enige i, at der er tale om et godt forslag.
Jeg tror, det var fru Marianne Jelved, der brugte ordene, at det er et fint lille forslag, og Enhedslistens ordfører benævnte det som et sympatisk forslag.
Så jeg er meget glad for, at Folketingets partier er enige med regeringen i, at der her er tale om et lille forslag, men med en meget væsentlig betydning for de personer, som forslaget omhandler, nemlig de unge, som ikke går den mere strømlinede vej igennem uddannelsessystemet.
Der skaber vi en ekstra mulighed, og det er jeg som sagt meget glad for at Folketinget er enig i.
Jeg lyttede mig til, at der var en række spørgsmål, som jeg selvfølgelig vil besvare undervejs i udvalgsarbejdet.
Der er blot én lille ting, som jeg gerne vil nævne.
Det var Enhedslistens ordfører, der spurgte, om forslaget overhovedet kunne realiseres, uden at det ville koste ekstra penge.
Nu var Enhedslistens ordfører meget nøjagtig i sin angivelse af, hvor i teksten man kunne finde de spørgsmål, som Enhedslistens ordfører rejste.
Derfor vil jeg også være meget nøjagtig i mit svar. Der står nemlig på forslagets side 4, anden spalte nederst: »De samlede offentlige udgiftskonsekvenser bliver herefter 9,6 mio. kr. i 2003« osv., osv. Det vil sige, at der selvfølgelig er tale om, at forslaget koster, og det er penge, som vi naturligvis fra regeringens side er parate til også at bruge på dette fine lille forslag, som - har jeg i hvert fald lyttet mig til - et flertal i Folketinget også kan bakke op om.
Sandy Brinck (S), 2002-10-08:
Jamen så bliver jeg nødt til at spørge: Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti, at prioriteringerne flyttes fra de sorte pletter, fra de områder, hvor det rent faktisk er bløde trafikanter, som oftest er mest udsatte?
Nu flyttes prioriteringen, politiets kontrol over på motorvejene.
Der er ikke ekstra penge med. Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti nu, når man får det oplyst?