runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2002-04-16:
Til hr. Jacob Buksti kan jeg sige, at det da er rigtigt, at hvis der ikke er nogen, der køber miljøvenlige motorcykler, har det selvfølgelig ingen effekt.
Det er derfor, jeg bl.a. i min ordførertale taler så kraftigt om, at det er vigtigt, at det enkelte individ i vores samfund også tager ansvar og handler miljøbevidst; det er ikke nok, at vi herindefra lovgiver. Med hensyn til skattestoppet er det rigtigt, at vi har indgået et regeringssamarbejde.
I det regeringssamarbejde har vi lavet et skattestop, som vi nu er ved at udmønte, og det bakker vi selvfølgelig op om.
Det er også rigtigt, at noget af det råderum så skal bruges til skattestoppet.
Det har så til gengæld givet en vis tryghed for, at skatterne ikke stiger.
Og ja, skatten på arbejde vil vi gerne have ned, det har vi ikke lagt skjul på på noget tidspunkt.
Det kan også godt være, at vi, hvis Det Konservative Folkeparti havde 90 mandater, så havde fået skattelettelser, det skal jeg ikke kunne sige, eller rettere: Det er jeg ret sikker på at vi nok havde.
Men nu har vi jo ikke 90 mandater, og derfor er vi indgået i et regeringssamarbejde, og i det regeringssamarbejde har vi lavet et skattestop, som vi nu er ved at have gennemført.
Det er vi stolte af, og så er vi i øvrigt på vej til de skattelettelser, som skal komme i 2004.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-16:
Jeg kan ikke lade være med at spørge fru Charlotte Dyremose, om hun tror, det er en tilstrækkelig tilfredsstillelse for befolkningen at få at vide, at fru Charlotte Dyremose kan bekræfte, at Det Konservative Folkeparti går ind for at sænke skatten på arbejde, når der ikke sker noget.
Vi får at vide den ene dag efter den anden, at man har
et skattestop, og så skal vi ellers se, engang i fremtiden kan det være, og jeg ved ikke hvad, at der så bliver plads til at sænke skatten på arbejde.
Den der form med det ene løftebrud efter det andet!
Hvorfor ikke bare melde sig ind i Venstre og sige: Det er
det - mere indflydelse kan vi ikke få?
Aage Frandsen (SF), 2002-04-16:
Fru Charlotte Dyremose sagde, at De Konservative gik ind for skattelettelser.
Er det ikke sådan, at der skønnes at være et råderum både i forhold til den gamle regerings plan og den nuværende regerings på ca. 15 mia. kr., og er det ikke sådan, at de 12 mia. kr. bruges til skattestoppet, og at der er 3 mia. kr. tilbage - skatteministeren sagde i sidste uge 3½ mia. kr. - til skattelettelser, og er det ikke sådan, at af de 3½ mia. kr. har man med det her forslag og med andre forslag allerede brugt de ca. 2 mia. kr.?
Det fremgår af et svar, som skatteministeren har givet mig, og som jeg har modtaget i dag.
Er det ikke sådan, at det, der i virkeligheden er tilbage til skattelettelser, er godt 1 mia. kroners penge?
Det var ikke ret meget at få indkomstskattelettelser for; mellemskatten kan da i hvert fald ikke flyttes ret meget.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-16:
Det kunne jeg også godt tænke mig at følge op på.
Jeg mener også, at der da efterhånden må være et alvorligt problem for Det Konservative Folkeparti.
Vi har tidligere i dag diskuteret, om man var en brølende kronhjort eller en dikkende lammehale i forhold til Dansk Folkeparti, men det samme må da efterhånden gøre sig gældende for Det Konservative Folkeparti.
Undervejs i valgkampen og op til valgkampen fik vi at vide, hvor meget man skulle gøre for bilerne fra De Konservatives side.
Der fik vi at vide, at Det Konservative Folkeparti forlangte at få skatteministerposten.
Så vidt jeg kan se, er det ikke en konservativ skatteminister, vi har siddende i salen i dag.
Vi skulle også have skatten på arbejde ned, og det skulle være her og nu.
Der sker heller ingenting på det område.
Kan det virkelig være rigtigt, at Det Konservative Folkeparti også bare er blevet til en dikkende lammehale i forhold til det bærende regeringsparti, nemlig Venstre?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-16:
Jeg vil gerne knytte an til den sidste ærede taler.
Der er små, gode elementer i lovforslaget, men de er pakket sammen med store dårlige ting.
Og det er selvfølgelig en god anledning til igen at foreslå, at vi får lovforslaget opdelt.
Jeg tror bare ikke rigtig, at der er nogen af os fra oppositionspartierne, der gider foreslå det, for vi ved bare, at det ikke kan lade sig gøre, fuldstændig som hr. Keld Albrechtsen siger.
Det er jo ikke nogen ny skik, at regeringer pakker mange lovforslag sammen.
Men den gamle regering var dog lidt mere imødekommende med hensyn til at få dem pakket op igen. Det var selvfølgelig også, fordi den ikke havde et helt sikkert flertal, hvad denne regering har.
Vi må nok erkende, at sådan er politik, men det er ærgerligt, for der er jo helt klart elementer i forslaget, som er fornuftige, men hovedsagen i lovforslaget er et rigtig trist udslag af en uhensigtsmæssig idé, nemlig skattestoppet.
Det er rigtigt, som tidligere ordførere har gjort opmærksom på, at det simpelt hen går i den forkerte retning, at bilerne bliver dyrere i anskaffelse og billigere i brug.
Vi har længe ment, og jeg har forstået, at De Konservative mener det samme, at vi skulle lave en omlægning af registreringsafgiften, så de miljøvenlige, de energirigtige biler blev billigere og de uhensigtsmæssige biler blev dyrere at købe, og så skulle vi i øvrigt gøre bilerne dyrere at køre i, så vi havde et øget incitament til at bruge den kollektive trafik dér, hvor den fungerer. Men det her går i den anden retning.
Det ændrer da selvfølgelig ikke så meget det første år, men det er jo en linje, der skal føres videre.
Altså misforholdet bliver jo værre og værre, jo længere tid man undlader at hæve vægtafgifterne eller den grønne ejerafgift, som den hedder nu om dage.
Så det er utroligt.
Så er der det med skattestoppet.
Nu ved jeg ikke, hvor mange gange, vi har fået at vide, når vi skulle lave besparelser på forskellige områder, at vi skulle have finansieret regeringens prioritering.
Det er det her med hofter og knæ, og dem har vi fået finansieret mange gange.
Her bruger man altså 265 mio. kr. på noget helt andet, og dem kunne man da have fået lavet mange hofter og knæ for og så have undgået nogle andre nedskæringer.
Det her er uheldigt.
Det er uheldigt med hensyn til CO2-udledningen på længere sigt.
I det hele taget vil vi gerne drøfte hele den omlægning af beskatningen på bilerne,
også dieselbilerne, som der jo er bred tilslutning til at gøre noget ved i praksis, men som man altså ikke af forskellige politiske og taktiske hensyn kan få gjort noget ved.
Vi kan desværre ikke støtte forslaget her.
Vi synes, at det er rigtig uhensigtsmæssigt, og de småting, der er deri, som vi kunne stemme for, må vi lade være med at stemme for, fordi vi sandsynligvis ikke kan få det opdelt.
Vi foreslår ikke det her lovforslag opdelt, for hvis regeringen synes det, kan den jo foreslå det opdelt.
Vi har opgivet den trafik.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg undskylder, hvis det er mig, der er sådan lidt tungtopfattende, men hvordan synes fru Charlotte Dyremose det lyder, når det er sådan, at man går ind for skattelettelser - og det er jo dokumenterbart her - men den mest umiddelbare virkning ude i det åbne landskab er, at når folk skal hen og købe en bil, er den dyrere fra den 1. januar 2003?
Hvordan tror fru Charlotte Dyremose, at det kan forklares ude i det åbne land, at det er konsekvensen af skattestoppet, fordi man er så tåbelig på sine egne præmisser, at man ikke også regulerer knækket?
Hvorfor gør man ikke det?
Konsekvensen er, at når folk skal hen og købe en bil, er den dyrere fra den 1. januar 2003, og det er især den lille mands bil, der er dyrere.
Hvordan synes fru Charlotte Dyremose, det stemmer overens med, at man står her og går ind for skattelettelser, når den mest umiddelbare konsekvens er, at bilerne bliver dyrere?
Morten Homann (SF), 2002-04-16:
I SF medvirker vi meget gerne til, at man får moderniseret og fornyet Post Danmarks organisation.
Det gør vi ud fra den grundforudsætning, at postbetjening ikke er det samme som bare at handle med cornflakes eller bananer.
Det er et eller andet sted en fundamental del af infrastrukturen i et samfund.
Derfor er det også vigtigt at indse, at det ikke er en service, som kan klares af markedskræfterne alene.
Det er vigtigt at stille nogle krav, som går ud over det, og derfor er det også fornuftigt at holde fast i et Post Danmark, som er underlagt en væsentlig grad af politisk og offentlig styring. En tidligere ordfører nævnte, at vi inden for det næste stykke tid kan forudse, at der kommer 60 filialer af den amerikanske virksomhed Mail Boxes i Danmark.
Det illustrerer i virkeligheden meget godt, hvad problemet er omkring postbetjening, nemlig at hvis man skal oprette en rentabel postvirksomhed i et land som Danmark, så er det i størrelsesordenen 60 eller lidt flere eller lidt færre posthuse, som der måske kan være et rentabelt grundlag for at drive i de store byer og de tætbefolkede områder.
Men i tyndtbefolkede områder er der ikke nødvendigvis nogen økonomisk ræson i at drive et posthus, og det er selvfølgelig grunden til, at Mail Boxes har meldt ud, at man ønsker at oprette i størrelsesordenen 60 posthuse, fordi man er i branchen for at tjene penge.
Så postvirksomhed er i SF's øjne andet og mere end bare en virksomhed, som skal være rentabel.
I lovforslaget bliver der lagt op til, at man omdanner Post Danmark til et statsligt aktieselskab.
Det er en virksomhedsform, som har flere ulemper.
For det første er det altså en af de mest lukkede og uigennemsigtige selskabsformer, som findes.
Det er altså ikke noget, som vil befordre den åbenhed, jeg også hørte bl.a. hr. Poul Fischer tale for.
Det vil i hvert fald være et skridt i retning af, at man får mere lukkede og mere uigennemsigtige forhold omkring postbetjeningen, og det synes vi er en dårlig idé i SF.
Vi synes, man skal have åbenhed og gennemsigtighed på så vigtigt et område.
Jeg synes også, der er flere uafklarede spørgsmål, først og fremmest med hensyn til koncessionen, som der også bliver rejst spørgsmål om i flere af høringssvarene.
Nogle af de personaleforhold, der også bliver rejst spørgsmål om i høringssvarene, er vi også meget kritiske over for, og vi vil også meget gerne gå ind og få uddybet nærmere, hvad der ligger i det.
Jeg vil sige, at på bundlinjen vil SF meget gerne være med til at modernisere postbetjeningen.
Vi synes, det er en meget væsentlig del af servicen i et moderne samfund.
Vi lægger vægt på åbenhed, på forsyningssikkerhed, på, at alle mennesker i det her land har krav på en grundlæggende ordentlig postbetjening.
Det synes vi ikke, at det her forslag lægger op til.
Det går i den forkerte retning, i retning af mere lukkethed, mere uigennemsigtighed, og derfor kan vi i SF ikke støtte forslaget om at omdanne Post Danmark til et statsligt aktieselskab.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Nu udmærker Det Konservative Folkeparti sig jo ved at være et
af de få partier, som har en - synes de selv - gennemtænkt politik på bilafgiftsområdet.
Jeg husker tydeligt, at Det Konservative Folkeparti fremlagde et helt program, hvoraf det fremgik, at bilafgifterne skulle sænkes med 15 pct. Så vidt jeg husker, indgik der også deri, at registreringsafgiften skulle sænkes, og det skulle gøres, fordi det skulle være billigere at købe og dyrere at bruge.
Nu kommer man altså med et forslag her, som er decideret det modsatte, hvor det nemlig er sådan, at det gøres dyrere at købe og billigere at bruge.
Jeg bliver fuldstændig rørt, når jeg hører fru Charlotte Dyremose stå her og tale om, hvordan og hvorledes De Konservative prioriterer miljøet, og at man derfor går ind for de der miljøvenlige motorcykler
når det er sådan, at det af selve lovforslagets bemærkninger fremgår med en sjælden klarhed: »Skattestoppet vil gøre det billigere at holde bil end ellers. Når det bliver billigere at holde bil, vil flere vælge denne trafikform end ellers, hvilket vil give en forøget udledning af CO2«
Om motorcyklerne står der: »... er det dog usikkert, i hvor høj grad dette vil slå igennem på luftkvaliteten.«
Er det ikke sådan, at lige præcis det her forslag forringer miljøet?
Det forringer miljøet, fordi det er gennemtænkt på principper, som er fuldstændig i modsætning til det, De Konservative er gået til valg på.
Martin Lidegaard (RV), 2002-04-16:
Omdannelsen af Post Danmark til et aktieselskab ligger i helt naturlig forlængelse af den udvikling, som Det Radikale Venstre har været med til at støtte og skabe for Post Danmark i de seneste år.
Det står ganske klart i dag, at for at overleve som et professionelt postselskab skal man kunne indgå strategiske alliancer med postselskaber i andre lande og indenlands, og man skal have den frihed, som aktieselskabskonstruktionen giver.
Man kunne faktisk sige, at det er forudsætningen for at kunne opretholde det serviceniveau, som jo ligger alle ordførere på sinde.
Det Radikale Venstre forudsætter for sin tilslutning, at de bekymringer, der er rejst i høringssvarene med hensyn til personale, er problemer, vi kan finde nogle fornuftige løsninger på under udvalgsarbejdet, og vi forudsætter også, at de 25 pct. af aktiekapitalen, som vi hermed giver ministeren bemyndigelse til at sælge, ikke uden videre vil kunne indgå i det store, sorte hul, som regeringens skattestop skaber, men netop vil blive brugt aktivt til at sikre strategiske alliancer, og at forligspartierne vil blive involveret i de beslutninger, der måtte blive truffet i forhold til Post Danmarks fremtid og om, hvordan disse midler skal benyttes.
Med disse forudsætninger kan Det Radikale Venstre tilslutte sig lovforslaget.
Helge Adam Møller (KF), 2002-04-16:
Det får ikke i sig selv konsekvenser for den postbetjening, som de fleste af de danske kunder kender i dag.
Så kan man spørge: Hvorfor nu denne ændring?
Det er jo, fordi det nuværende offentlige Post Danmark ikke - efter konservativ opfattelse - giver den optimale ramme for at udvikle sig i overensstemmelse med kundernes ændrede ønsker og behov.
Aktieselskabsformen vil efter konservativ opfattelse være en langt bedre ramme, og det vil styrke Post Danmarks muligheder for at indgå i de, tror jeg, nødvendige internationale konstellationer, som kræves for at tilgodese kunders og virksomheders behov, bl.a. på grund af den tiltagende internationalisering af samhandel, af produktion og økonomi.
Derfor er dette et godt og rigtigt forslag, og vi støtter det.
Poul Fischer (DF), 2002-04-16:
Post Danmark har netop offentliggjort regnskabsresultatet for 2001, og regnskabsresultatet er på niveau med resultatet for 2000, endda lidt faldende til trods for tilpasninger, bl.a. et fald i medarbejderstaben på 4 pct. eller 1.000 årsværk.
Post Danmark er under hårdt pres på stort set alle virksomhedens arbejdsfelter.
Hovedområdet med fordeling af breve udviser en faldende tendens, og med en yderligere liberalisering af brevmarkedet vil virksomheden komme under stigende pres.
Af dagspressen i dag fremgår planer om etablering af en konkurrerende virksomhed med 60 filialer.
Næste år mister Post Danmark eneretten til omdeling af breve over 100 g, og fra 2006 bliver denne grænse på 50 g.
Fremtiden vil også byde på samarbejde over landegrænserne, hvilket allerede sker og vil blive yderligere udbygget.
på medarbejdersiden, da vi her i Folketinget behandlede lovforslaget vedrørende tjenestemændenes overgang til overenskomstansættelse for dermed at skabe en mere fleksibel medarbejderstab. Det var glædeligt, at over 95 pct. af Post Danmarks tjenestemænd var positive over for dette, og med lovforslagets forslag om en engangsindbetaling af selskabets pensionsbetalinger på 1,8 mia. kr. og dermed en reduktion af pensionsforpligtelsen til 12 pct. fra de nuværende 20 pct. af den fremtidige løn, så er virksomheden også på dette område tilpasset virkelighedens verden. Dansk Folkeparti er positiv over for lovforslaget, men havde dog gerne set i samme forbindelse, at virksomhedens koncession var forhandlet på plads, herunder en sikring af posthusnettet over det ganske land. Det er væsentligt for Dansk Folkeparti, at regeringen tilkendegiver, at Post Danmark skal opretholde et landsdækkende posthusnet også efter ændringen til aktieselskab. Vi må give Post Danmarks formand ret, når han i Børsen den 12. april i år udtaler, at
salg af aktier ikke er forventeligt, før revisionen af Post Danmarks forretningsbetingelser er på plads.
Aktionærer vil jo vide, hvad de køber.
Lovforslaget lægger op til, at trafikministeren bemyndiges til at sælge 25 pct. af aktierne, og Dansk Folkeparti havde intet imod, at denne bemyndigelse var 100 pct.
Skal staten være eneejer, ønsker Dansk Folkeparti, at der skal være størst mulig åbenhed.
Dansk Folkeparti er positiv over for stiftelsen af statslige aktieselskaber, når sigtet er en 100 pct. privatisering.
Dette har vi sagt på DSB-området, og det siger vi også på postområdet.
Når en virksomhed er blevet internationaliseret, og staten ellers har styr på koncessionen, er der ingen grund til at have driftsrisikoen.
Med hensyn til høringssvarene er Dansk Folkeparti enig i, at medarbejderforpligtelserne skal være entydige, og at det derfor kan være nødvendigt med præciseringer og justeringer af enkelte paragraffer.
Dette kan tages op under udvalgsarbejdet.
Poul Andersen (S), 2002-04-16:
Jeg skal gentage ligesom Venstres ordfører på området, at der er to faser i det her.
Det, vi foretager os i dag, er at behandle lovgivningen omkring omdannelse af Post Danmark til et aktieselskab, men jeg skal også ligesom Venstres ordfører sige, at det ligger os meget på sinde, at den service, vi har i dag, bliver fortsat, det har vi også klart signaleret til ministeren.
Ingen politiske partier kan være tjent med, at der ikke er en ordentlig service til borgerne ude i de tyndt befolkede områder.
Det har vi alle sammen et ansvar for.
Jacob Buksti (S), 2002-04-16:
Jeg har tidligere nævnt også fra denne talerstol, at vi jo er mange, der bekymrer os om de små i regeringen.
Vi har mange års erfaring for, at det er vigtigt.
Jeg ved jo ikke, hvordan og hvorledes kommunikationen er mellem regeringspartierne, men jeg vil da gerne spørge skatteministeren, om han kender denne her publikation.
Det er en publikation, som hedder »Modernisering af bilbeskatningen - Det Konservative Folkeparti, april 2000«, hvori det med en sjælden klarhed for partier fremgår, at det, der er det største særkende, er den høje afgift på anskaffelse af biler, og at det i øvrigt er sådan, at det vigtigste er at nedbringe anskaffelsesprisen for nye biler.
Så spørger jeg bare: Hvordan kan det være, at man åbenbart slet ikke har ladet sig påvirke af det her, men alene er gået ind i Venstres skattestop og har lavet et forslag, som på sine egne præmisser er så dødssygt, så man ikke engang har tænkt på at regulere det skalaknæk, som er der?
Jeg vil spørge skatteministeren: Hvordan kan det være, at regeringen kommer med et forslag, som gør nye biler dyrere?
Det var fremadskuende at ville gøre biler billigere i anskaffelse og dyrere i brug, men nu virker det modsat.
Hvordan kan det være, at vi skal gennemføre den der skattestopvedtagelse nu, når den først har betydning fra den 1. januar 2003?
Hvordan kan det være, at vi ikke kan lade det indgå i den overordnede, samlede vurdering, som skatteministeren talte om?
Hvorfor kan vi ikke vente med den del til efteråret?
Hvordan kan det være, at vi skal have den nu?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Jeg vil gerne spørge hr. Poul Andersen, om Socialdemokratiet vil stille nogle betingelser med hensyn til det, man kalder befordringsforpligtelsen for postvæsenet.
Hvis det her bliver gennemført - og jeg går ud fra, Socialdemokratiet er enig - så vil det jo i forbindelse med kommende EU-postliberaliseringer betyde, at Post Danmark risikerer at miste de dele af postvirksomheden, som virkelig for alvor giver indtægter, mens man til gengæld sidder tilbage med dem, der giver underskud.
Hvis der så ikke er en politisk forpligtelse til at løse de opgaver, der giver underskud, og det er bl.a. dækning af de tyndt befolkede områder i Danmark, så kan man jo sagtens regne ud, hvor det ender.
Så ender det med, at posten ikke kommer ud - i hvert fald ikke til alle, og i hvert fald slet ikke til tiden.
Vil Socialdemokratiet opstille det som forudsætning for at medvirke til en vedtagelse af det her lovforslag?
Erik Larsen (V), 2002-04-16:
Jeg tror, det er svært at fratage hr. Keld Albrechtsen alle hans bekymringer.
Men jeg vil da gerne sige, at for Venstre er det fuldstændig afgørende, at den service, som er helt nødvendig, som postvæsnet skal give, også vil komme til at finde sted i fremtiden.
Og når der tales om konkurrencevilkår i forbindelse med aftalerne i postloven senere, så mener jeg ikke, at det nødvendigvis skal fortolkes - jeg har i hvert fald ikke gjort det - på den måde, som hr. Keld Albrechtsen fortolker det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Det må forstås sådan, at hvis konkurrencevilkårene bliver skærpede, og det bliver de jo som følge af EU-liberaliseringen, så skal serviceforpligtelserne sænkes tilsvarende.
, når det bliver hans tur.
Det forekommer mig nemlig, at det man gør her, er, at man slipper postliberaliseringen løs, og så ser man efterfølgende, til næste år, om der også bliver råd til at bære posten ud.
Og min bekymring er, at det bliver der ikke.
Erik Larsen (V), 2002-04-16:
Sådan som jeg har fortolket lovforslaget her, så videreføres de aftaler - det sagde jeg også i min ordførertale - der ligger for Post Danmark i dag, under omdannelsen til aktieselskab.
De bemærkninger, som hr. Keld Albrechtsen refererer til, læser jeg sådan, at man i overensstemmelse med, at postloven senere skal forhandles - så vidt jeg husker, er det fastsat, at man tager hul på den lovgivning om 1 år - vil komme til at drøfte, hvorvidt man i alle detaljer skal opretholde de ordninger, der er aftalt i den eksisterende postlov.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-16:
Nu er det jo korrekt, at de konsekvenser, som det her får for postvæsenet i Danmark, kan man jo først kende, hvis man vedtager det her på et senere tidspunkt, når selve postlovgivningen kommer.
Jeg vil gerne spørge hr. Erik Larsen, hvad der egentlig menes med den bemærkning i lovforslaget om, at der kan blive tale om en justering af Post Danmarks serviceforpligtelser.
Betyder det nedlæggelse af små posthuse, eller at man ikke længere skal være forpligtet til at sørge for, at posten kommer ud i landdistrikterne?
Eller at man godt må vente 2-3 dage med at komme ud med posten, eller lignende ting?
Det må jo være det, der ligger i det, disse justeringer af serviceforpligtelserne for Post Danmark, der altså lægges op til som konsekvens af det her forslag.
Jeg synes, det er meget alvorligt, at man fremsætter sådan et forslag uden at vide, hvilke konsekvenser det får for Maren i Kæret, og om hun fremover vil kunne få post.
Det er der desværre meget der tyder på, at hun ikke vil kunne.