runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-22:
Nu erkender ministeren så i virkeligheden, at det er korrekt, at den ikke var sendt i høring.
Jeg vil godt spørge ministeren om disse beregninger, disse skrækberegninger, som hr. Kim Andersen har bestilt hos ministeren.
Jeg synes nemlig ikke, at ministeren rigtig svarede på, om han havde tænkt sig at opfylde hr. Kim Andersens ønske om en sådan skrækberegning.
Kunne vi få det tilsagn fra ministeren om, at hvis der går sådan en beregning i gang, skal vi være enige om, hvilke beregningsforudsætninger man tager udgangspunkt i, hvis man skal beregne oppositionens politik, således at man ikke tillægger os alle mulige ting, som vi ikke har foreslået?
F.eks. har vi jo ikke foreslået, at Aalborg Portland alene skal bære alle kvotereduktioner.
Der vil også være andre, der skal deltage.
Man kan jo lægge forudsætningerne forskelligt, og så kan man få det regnestykke ud af det, som man ønsker.
Derfor vil jeg bare gerne bede ministeren give tilsagn om, at der selvfølgelig ikke bliver lavet beregninger med nogle beregningsmæssige forudsætninger, som vi andre ikke kunne drømme om at stille forslag om.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Det kan godt være, at det er svært at forstå, hvad ministeren siger.
Det er så måske min fejl.
Jeg siger jo netop, at allokeringsplanen har været en integreret del af lovforslaget, og lovforslaget har været i høring.
Hvis fru Anne Grete Holmsgaard spørger, om man har skrevet en speciel allokeringsplan og sendt den i høring, er det nok korrekt, at den ikke har været i høring.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Jeg kan forstå på det sidste, at det var et ja til, at der i hvert tilfælde kommer en årlig redegørelse.
Med hensyn til høring: Er det ikke korrekt, at allokeringsplanen er sendt direkte til Kommissionen og derefter til Folketinget, men ikke er sendt i høring, inden det skete?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Til det sidste vil jeg gerne svare, at jeg ikke kan komme det nærmere, end at allokeringsplanen er en integreret del af lovforslaget, og lovforslaget har været i høring.
Danmark har som et land, der har opført sig korrekt, afleveret allokeringsplanen til tiden. Med hensyn til, om ministeren ønsker at skjule en hel masse: Jeg ønsker ikke at skjule noget.
Jeg vil godt have en diskussion af, hvad det skal være for en redegørelse, og hvordan folk skal blandes ind i det her.
Jeg har intet behov for at have en lukkethed om, hvordan det går med vores kvoter.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-04-22:
Jeg vil gerne have at vide: Hvad er ministerens egen holdning til, at Folketinget og andre uden for Folketinget skal have mulighed for at følge med i, hvordan det går med kvotehandlerne, hvordan det går med kvoterne for de enkelte, der har fået tildelt kvoter, eller om det skal afhænge af, om vi i oppositionen stemmer for eller imod?
Hvad er ministerens egen holdning?
Skal det holdes skjult, eller skal det være åbent tilgængeligt?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Er det korrekt, at allokeringsplanen ikke er sendt til høring, inden den er sendt til Kommissionen?
Hvis ja, er det så ikke korrekt, at det er et brud på kvotedirektivet?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-04-22:
Nu har jeg ikke sådan tænkt mig at begynde at åbne en debat
omkring vandmiljøplanen, men gå lidt tilbage til debatten i dag omkring kvoterne og de spørgsmål, som ordførerne nu stiller her i anden runde. Det er da rigtigt, at vedvarende energi, energibesparelser og lignende har skabt nye arbejdspladser i Danmark, jo, det er jeg da fuldstændig enig i.
Men det hæfter jo ikke til - og det er også et svar til hr. Keld Albrechtsen - om jeg havde nogen plan om, hvad det ville koste af arbejdspladser, hvis man skærpede på de forskellige virksomheder.
Men jeg skal da lige hilse og sige, at de mennesker, der driver virksomheder som Aalborg Portland, har været noget bekymrede for, hvad det betyder for deres virksomhed, hvad det betyder i omkostningsniveau for deres virksomhed, hvad det betyder i konkurrenceevne i et marked, der ikke kun er Europa, mens der er danske arbejdspladser gemt i Aalborg Portland.
Hertil kommer jo, at Aalborg Portland faktisk er med til på en meget miljøvenlig måde at forsyne Aalborg by med fjernvarme.
Så vi har selvfølgelig også været bekymrede både for Aalborg Portland, for Dragsbæk Margarinefabrik, Novoplan Træindustri, Midtjysk Farveri osv. osv. Så stiller fru Anne Grete Holmsgaard mig et helt klart spørgsmål om, hvorvidt ministeren vil bidrage enten med en halvårlig redegørelse eller en årlig redegørelse.
Til det vil jeg sige, at de partier, der nu stemmer for det her lovforslag, som regeringen har fremsat, jo har en mulighed for at indgå en aftale med ministeren om, hvilke redegørelser der skal komme som følge af lovforslagets vedtagelse.
Men ellers svarer en minister jo altid på det, som Folketinget spørger om.
Så forstår jeg det på den måde, at der er en kritik af, at allokeringsplanen ikke har været i høring.
Nu er vi ved at være ude i teknikken, men jeg kan blot sige, at allokeringsplanen er en integreret del af det lovforslag, vi behandler, og lovforslaget har været i høring, men det er muligt, at jeg skal komme med et skriftligt svar og blot her tilkendegive, at det altså er en del af det lovforslag, vi behandler i dag. Afsluttende vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har godt hørt historier, også da jeg var til et samråd, om nogle, der tabte sig og ikke tabte sig og lignende, men det, jeg må konstatere, er, at det her forslag vil reducere udledningen med omkring 3 mio. t i forhold til udledningen sidste år.
Jeg ved ikke, om det så betyder, at man har tabt sig 3 kg, men det er mit svar på det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-22:
Jeg synes, at det eneste, der nu står krystalklart, er, at hr. Kim Andersen kommer med et forkert tal, 27.000, som aldrig har figureret nogen steder.
Så må han indrømme, at han ikke selv har sat sig ind i materialet, så han faktisk ikke ved, om det tal, som han bringer frem her, nogen sinde
har været rigtigt - hvad det jo altså ikke har.
Det eneste, der står klart på nuværende tidspunkt i den her debat, er, at hr. Kim Andersen viderebringer forkerte oplysninger, som han selv ved er forkerte.
Alt det andet skal vi nok vende tilbage til i vandmiljødebatten, og så skal jeg nok påvise over for hr. Kim Andersen, at oppositionens forslag til vandmiljøplan ikke alene vil forbedre vandmiljøet ganske dramatisk, men vil også give en positiv beskæftigelsesmæssig virkning.
Og så vil jeg bare håbe, at ministeren vil forklare, hvad det nu er for en skrækberegning, han har lovet hr. Kim Andersen, der nu også skal laves på energiområdet.
Den fik jeg at vide at jeg godt kunne se frem til, for den vil endnu en gang vise, hvilken katastrofe oppositionens politik ville føre landet ud i med hensyn til beskæftigelsen.
Det er meget venligt, at hr. Kim Andersen giver os en varsling om det projekt. Vi ved godt, hvordan sådanne beregninger laves.
Erik Mortensen (S), 2004-04-22:
Lovforslaget her er jo skræddersyet til det foregående lovforslag, som vi lige har behandlet, og rent teknisk set har vi ingen problemer med det.
Det ser fornuftigt ud.
Jeg må så sige på vegne af Socialdemokraterne, SF og Kristendemokraterne, at vi ikke ønsker at forholde os til forslaget, som det ligger i øjeblikket, netop fordi det er koblet direkte til det foregående lovforslag.
Vores stillingtagen afhænger derfor helt klart af, hvorvidt det er muligt via en forhandling at få ændret det første forslag i en positiv retning.
Det er altså en udmelding om en pause.
Kim Andersen (V), 2004-04-22:
Nu er det efterhånden ved at være klart for mange, at
Det forstår jeg at det også gjorde for hr. Keld Albrechtsen, da han erfarede, at det var konsekvensen, at det blev et overordentlig stort problem, og hr. Keld Albrechtsen har efterfølgende brugt mange kræfter på at finde undskyldninger og undslå sig, hvad der er fakta i denne sag.
Derfor er jeg også meget tilfreds med, at regeringens ministre på det seneste åbne samråd om denne sag gav tilsagn om at få gennemført konsekvensberegninger af venstrefløjens forslag.
Man er nu gået i gang med at finde ud af, hvad det vil have af samfundsøkonomisk betydning, hvad det vil have af afledet negativ beskæftigelseseffekt.
Så vi får jo opklaret tingene, når de beregninger foreligger.
Jeg tror, at hr. Keld Albrechtsen desværre nok må begynde at indstille sit sind på, at de beregninger kun vanskeligt og med politiske kunstgreb, som jeg ikke går ind for skal gennemføres i embedsverdenen, vil medføre et resultat, der viser et plus for hr. Keld Albrechtsens ideologiske fanetog, således som hr. Keld Albrechtsen nu prøver at stå og påpege over for Folketingssalen og dermed over for befolkningen.
Det er et forsøg på grov manipulation pakket ind i hr. Keld Albrechtsens evindelige bekymringer.
Mikkel Dencker (DF), 2004-04-22:
Lovforslaget indeholder, sådan som det allerede er nævnt, forslag til regler for den skattemæssige behandling af CO2-kvoter.
Forslaget skal naturligvis ses i sammenhæng med det foregående punkt på dagsordenen, og som følge deraf har vi i Dansk Folkeparti valgt at tage stilling til lovforslagene under et.
Isoleret betragtet virker de foreslåede regler her i L 229 ganske logiske og fornuftige, når man forudsætter, at L 216 vedtages.
I Dansk Folkeparti har vi dog nogle uafklarede spørgsmål til L 216, som fru Aase D. Madsen redegjorde for under behandlingen af det forrige punkt.
Vi kan derfor først melde endeligt ud om L 229, når disse spørgsmål er afklaret.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-22:
Under det foregående forslag havde økonomi- og erhvervsministeren en påstand om, at der ville ske en reduktion i CO2-udledningen fra i år til næste år.
Sådan husker jeg hans ræsonnement.
Når man læser det her forslag, må man på den baggrund sige, at det er en meget tvivlsom påstand, fordi incitamenterne, som bl.a. lå i afgifterne, bliver svækket i kraft af det her skatteforslag.
Der er i virkeligheden en skattepræmie til virksomhederne i forhold til i dag på 30 mio. kr.
Den lettelse svarer til, at man bruger 30 mio. kr. til at købe ekstra kvoter og dermed have en højere CO2-udledning, end man ville have haft, hvis man i stedet havde haft afgifter, som kunne virke som incitament til at begrænse udledningerne.
Det her er altså skruet sammen på en måde, der muligvis er god for virksomhedsejernes økonomi - det kan man ikke bestride -
men den er ikke god til at få nedbragt CO2-udledningen, tværtimod.
Da slet ikke, når man indfører en fradragsret for de købte kvoter.
Det er også lidt betænkeligt, synes jeg, at man indfører en ordning, hvor samfundet forærer ejerne af virksomhederne en meget stor værdi, nemlig de gratis kvoter.
Men det er jo helt i overensstemmelse med den nuværende
skatteministers hele filosofi om, at de, der i forvejen ejer meget i dette samfund, fortsat skal have yderligere skattefri gevinster.
Man kan i hvert fald ikke komme og påstå
, at det er noget, der trækker i retning af mindre forurening og mindre
CO2-udledning
Det er det ikke.
Det er noget, der yderligere fjerner incitamenterne til at få bragt udledningen ned.
Der er nogle partier, der har gjort deres holdning til det her forslag afhængig af det foregående forslag.
Det synes jeg egentlig ikke at der er logik i, for uanset om man kan blive enig om noget med hensyn til det foregående forslag,
vil det her forslag selvstændigt betragtet stadig væk være et elendigt forslag, fordi det fjerner et incitament til at opføre sig miljørigtigt ude i virksomhederne.
Det incitament kunne sagtens indbygges, uden at det ville koste en eneste arbejdsplads,
for nu at berolige hr. Kim Andersen.
Det har man bare valgt ikke at gøre.
Det er et politisk valg, fordi man i virkeligheden forholder sig fuldstændig passivt til problemet med CO2-udledningen.
Det er kendsgerningen, og det gennemsyrer også tankegangen i det her forslag.
Karsten Nonbo (V), 2004-04-22:
Jo, det er jeg da fuldkommen enig i.
Det, jeg bare ikke vil, er at skabe falsk tryghed; jeg vil skabe en individuelt vurderet tryghed omkring institutionerne.
Så vi er helt enige i, at der skal være tryghed, det skal bare ikke være en automattryghed, som bliver en falsk tryghed, det skal være på baggrund af de reelle forhold på stedet. Omkring kommunerne og færre handleplaner, så tror jeg, at jeg fik pointeret, at det jo ikke skal være en undskyldning for at sige, at nu nu laver vi ikke noget fra nu af og frem til efter kommunalreformen.
Det var ikke sådan ment, det vil jeg gerne understrege.
Men jeg tror nok, at der er så meget realisme i det, at nogle kommuner vil sige, at vi skal på den igen lige efter en kommunalreform, og så skal vi have strikket de ting sammen med de dele, man har i de andre kommuner, i den nye kommune, der bliver.
Derfor vil det nok medføre, at der er nogle, der siger, at så klapper vi lige hesten og lader være med at lave den forkromede løsning før efter en kommunalreform.
Men det vil jo være klogt, mener jeg til gengæld, hvis man er en lille kommune at få lavet meget af det inden en kommunalreform, for så har man større chance for at få det med efter.
Så det tror jeg nok vi er enige i.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Det drejer sig lidt om det, som hr. Karsten Nonbo var inde på i første omgang.
Vil hr. Karsten Nonbo forklare, hvad forskellen kan være på nødvendigheden af at foretage sig noget afhængig af kommunalstrukturen?
Jeg er lidt i tvivl om, at det, fordi man lægger otte kommuner sammen, så har betydning for, at nogle planer skulle ændres.
Jeg forstod på hr. Karsten Nonbo, at der var nogle planer, der skulle ændres i forbindelse med en eventuel ny kommunal struktur?
Hvis vi nu siger, at vi har en daginstitution eller et plejehjem, der ligger fuldstændig fredeligt et sted, og der er grusveje omkring, så er det ikke nødvendigt, men vil det ikke være sådan, at hvis der virkelig er fare på færde, synes hr. Karsten Nonbo så ikke som formand for Færdselssikkerhedskommissionen, at det vil være en god idé, at vi skaber tryghed for børnene, tryghed for forældrene, tryghed for de gamle, der skal færdes?
Karsten Nonbo (V), 2004-04-22:
Jeg bliver lige nødt til at forklare mig en gang til om det
med motorvejene.
Det, jeg mente, er, at der ikke er ret mange sideveje på motorvejene, der er ingen tilkørsler, der er ikke noget, der hedder ubetinget vigepligt for sidevejene altså, og der kommer ikke al mulig mærkelig færdsel.
Det er deri, forskellen ligger mellem motorveje og vejene omkring daginstitutioner. Ja, zoneområder ville nok være bedre end denne her rigide skiltning, der bare siger 30 km på vejen lige omkring, men jeg vil afvise, at det er noget, man skal foretage her fra Folketingets side.
Jeg har en meget stor tillid til, at kommunernes tekniske udvalg nok skal iværksætte den skiltning, der er nødvendig omkring deres daginstitutioner. Det har også noget at gøre med daginstitutionens beliggenhed: Ligger den meget tæt op ad vejen, eller ligger den langt til siden, men har stadig væk adresse på vejen?
Hvornår skal man så skilte?
Er det ud
for den aktuelle adresse
, eller er det ud fra de faktiske forhold på stedet?
Jeg synes ikke, det er noget, vi bør blande os i i Folketinget.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Jeg troede egentlig også, at vores medier havde visse retningslinjer, når de skulle trænge ind på områder, om at overholde lovgivningen, men skidt nu med det i første omgang her.
Når hr. Karsten Nonbo siger, at på motorvejen kører bilerne i hver sin retning, så vil jeg mene, at det gør man vel da for pokker også på en almindelig vej, så det kan jeg ikke rigtig se forskellen på.
Mener hr. Karsten Nonbo, at i stedet for den måde, vi har formuleret det på, så skulle man bruge sådan noget som zoneområder? F.eks. i Dybbøl, hvor jeg bor, har vi et zoneområde omkring skolen, hvor man må køre 40 km/t, og det er da mit indtryk, at det fungerer godt.
Kunne man ikke også bruge det i forbindelse med det her forslag?
Og med hensyn til det sidste: Kan jeg så opfatte det som en åbning, når hr. Karsten Nonbo blot er imod vores systemtankegang med 30 km-skiltning?
Hvis vi kunne finde en eller anden fælles løsning, sætte os ned omkring et bord, Venstre og Socialdemokraterne, så kunne vi måske finde en løsning på det her.
Så må jeg selvfølgelig sige, at jeg glæder mig meget over den positive indstilling, der er til B 138.
Lene Espersen (KF), 2004-04-22:
Spørgsmålet om forskning har jeg faktisk redegjort for
ganske nøje, men fuldstændig som man næsten kunne forvente, er det socialdemokratiske svar, at alting skal have en pulje penge, og hvis den pulje penge ikke er der, så er der ingenting, der kan lade sig gøre.
Som jeg har sagt, er der allerede projekter i gang om udarbejdelse af idéoplæg, om fremtidige kampagner for unge trafikanter i Danmarks TransportForskning; man gennemfører et ph.d.-projekt om unge, trafik og livsstil; et projekt om unges trafikale adfærd; Rådet for Større Færdselssikkerhed, som rent faktisk har fået penge, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov, gennemfører en række kampagner og informationsprojekter målrettet mod unge; og man vil i samarbejde med amterne lave en langsigtet kampagne, der gør de unge opmærksomme på risikoen og konsekvenserne ved deres færdsel i trafikken.
Så det her socialdemokratiske mantra om, at der ikke sker noget, synes jeg ikke er fair.
O.k., Socialdemokratiet vil så gerne nogle andre ting, men kan vi ikke bare blive enige om, at der rent faktisk sker en hel del på det her område?
Så vil vi under udvalgsbehandlingen - noget af det hører under Trafikministeriets område - gerne tilbundsgående besvare spørgsmål om, hvad de her projekter går ud på, hvis det kan være med til at stille Socialdemokratiets spørgelyst om, hvad der sker på området.
Men der sker altså ting, må jeg blot påpege over for hr. Morten Bødskov.
Morten Bødskov (S), 2004-04-22:
Jamen vi er da fra Socialdemokratiet ganske godt tilfredse med, at man fra regeringens side gør noget, men det, at man gør noget på et område, skal ikke ligesom fjerne fokus fra det, der også er relevant, og det er det lokale spørgsmål. Det viser sig gang på gang, at det er relevant at lave de her planer.
Jeg vil bare konstatere i dag, at justitsministeren ikke vil gøre noget.
Hun har mulighederne for det, men vil ikke gøre noget mere, således at vi kan få presset de sidste kommuner til at få lavet disse planer.
Jeg var selv til stede på konferencen om unge trafikanter, og den var ganske fin, men meldingen var jo også, at der mangler muligheder for at gøre noget, og der mangler måske i særlig grad muligheder for at forske i det her.
Situationen er den, at vi inden for en meget kort årrække får ganske mange flere unge, der vil være i risikogruppen de første par år, de har kørekort.
Hvordan synes justitsministeren, at regeringens besparelser på netop forskningsområdet, når det handler om trafiksikkerhed, harmonerer med, at vi har en meget stor udfordring her?
Vi har behov for at få belyst de her trafikvaner, vi har behov for at få fundet nye initiativer til, hvordan vi kan forbedre indsatsen over for de unge.
Det starter et sted, det starter i forskningen, det efterspurgte ganske mange på den her konference, og regeringen har skåret ned på de områder, hvor der kunne lægges forskning af den her karakter.
Lene Espersen (KF), 2004-04-22:
Som jeg sagde i min helt indledende besvarelse, har jeg via en udtalelse fra Trafikministeriet fået oplyst, hvad man allerede har iværksat for at sikre, at der kommer en lokal trafiksikkerhedsplan i de kommuner, som stadig væk er lidt bagefter.
Det er da kedeligt, at hr. Morten Bødskov ikke anerkender, at bl.a. det at lave en internetside på en vejsektorportal for de kommuner, der måske har syntes, at det var lidt uoverskueligt at gå i gang med, sagtens kan være en pædagogisk god måde at få sat kommunerne i gang med arbejdet på.
Som jeg også svarede hr. Frode Sørensen, har man fra Trafikministeriets side også valgt at lade de restmidler, der var tilbage fra trafikpuljen blive brugt til at understøtte udarbejdelsen af lokale handlingsplaner for trafiksikkerhed, sådan at der altså også er en økonomisk håndsrækning til dem, der stadig væk ikke har fået færdiggjort arbejdet. Så må jeg jo notere mig, at Socialdemokratiet har en anden holdning, end regeringen har, til hele spørgsmålet om trafiksikkerheden, men jeg synes jo, at regeringen har gennemført masser af gode ting, bl.a. også det initiativ, som jeg har redegjort for over for hr. Frode Sørensen for at sikre, at vi får bedre styr på de knallerter, som i dag ikke er registrerede.
Det tror jeg vil være med til at gavne den overordnede trafiksikkerhed i vores samfund for slet ikke at tale om de generelle skærpelser, der kommer til at ske på færdselssikkerhedsområdet i forbindelse med vedtagelsen af lovforslaget om den øgede hastighed på motorvejene, den øgede kontrol, brugen af klippekort.
Der er masser af gode ting, der vil være medvirkende til at give en bedre trafikkultur i Danmark og til at fremme færdselssikkerheden.
Morten Bødskov (S), 2004-04-22:
Da man lyttede til justitsministeren, fik man jo nærmest det billede, at denne regering var den, der på noget tidspunkt har været længst fremme i skoene, hvad angår trafiksikkerhed og investeringer i god trafikkultur, og jeg ved ikke hvad.
Der blev også taget en masse andre organisationer ind, som måske ikke lige nødvendigvis har det helt store med regeringen at gøre, men fair nok.
Men sandheden er jo, at efter denne regering er trådt til, er der sket en i hvert fald på nogle områder ret dramatisk reduktion af de ting, der tidligere har ligget på trafiksikkerhedsområdet.
Den trafikpulje, man havde under den tidligere regering, er blevet reduceret ret kraftigt.
Det var den, der støttede de her forsknings- og udviklingsprojekter netop i spørgsmålet om, hvordan vi kunne sikre bedre trafiksikkerhed.
Vi har den her rådighedspulje, som også er blevet kraftigt reduceret, som havde nogenlunde samme hovedformål.
Vi har spørgsmålet om Danmarks TransportForskning, som har fået færre midler, hvilket har betydet, at de har måttet reducere deres indsats.
Så sandheden er væsentlig mere nuanceret, end justitsministeren fremlægger den.
Når nu situationen er den, at der er en meget tæt sammenhæng mellem lokale trafikplaner i kommunerne og reduktion i antallet af tilskadekomne i trafikken lokalt, så synes jeg, at spørgsmålet til justitsministeren skal være, hvorfor justitsministeren så ikke vil gøre mere end at lave en hjemmeside, for at kommunerne kan blive presset til at lave de her planer.
Det viser sig jo, at der er færre tilskadekomne, hvis kommunerne har en sådan plan.
Lene Espersen (KF), 2004-04-22:
Det første spørgsmål om nedsættelse af hastigheden var vist godt nok stilet til trafikministeren, men jeg vil da sige, at jeg er enig i, at steder, hvor man kan argumentere for det, og hvor der er meget færdsel, er det da givetvis rigtigt, og det var det også dengang, at nedsætte den generelle hastighed.
Det, jeg blot siger til hr. Frode Sørensen, er, at det forslag, som Socialdemokratiet her fremlægger, hvor man siger, at over en bred kam, uanset hvordan institutionerne ligger, skal man fastsætte en bestemt hastighed, det mener jeg ikke er hensigtsmæssigt. Der er mulighed for det i dag, og hvis der er et sted, hvor der er mange, der færdes, og hvor det passer ind i trafikbilledet, har jeg tillid til, at så gør man det også lokalt.
Så beslutningsforslaget er efter vores opfattelse ikke særlig nødvendigt.
Frode Sørensen (S), 2004-04-22:
Er trafikministeren enig i bedømmelsen af, at da man i 1985 nedsatte hastighedsgrænsen i byerne fra 60 km/t. til 50 km/t., betød det en nedgang på 9 pct. i skadestilfældene og en nedgang i dødsulykker på 16 pct.?
Er ministeren enig i, at det var en god ting, der skete dengang?
Med hensyn til knallerterne var jeg lidt overrasket over konklusionen, for det, jeg hørte, var rent faktisk, at ministeren er enig i, at vi skal have nummerplader.
Ministeren er enig i, at der skal gøres noget ved dem, der tuner knallerterne.
Jeg vil godt spørge ministeren: Mener ministeren, at TV 2 er bedre end politiet til at finde ud af, hvem der tuner knallerter?
Jeg så for en 3-4 uger siden, at TV 2 var gevaldigt i vælten med at fotografere forhandlere, der tunede knallerter.
Kunne politiet ikke gøre det?
Er ministeren ikke indstillet på den side af sagen?
Men det overraskende er egentlig, at når ministeren er enig i forslaget, hvordan kan ministeren så til sidst konkludere, at man ikke kan stemme for det?