runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Glahn (RV), 2006-01-13:
Det vil sige, at jeg mener, at der skal være en fleksibilitet for nogle landbrug.
Der sker en kolossal strukturudvikling i øjeblikket inden for kvægbrug og også inden for svinebrug.
Det giver faktisk behov for, at man får flere ansatte i nogle bedrifter, mens andre bedrifter helt forsvinder.
Der sker den centralisering, som hr. Bjarne Laustsen sagde.
Men der vil jeg godt have belyst under det udvalgsarbejde, hvordan vi kan sikre, at disse landmænd stadig væk i forbindelse med et ansættelsesforhold har mulighed for at kunne tilbyde en lejebolig, og at de ikke er blokeret af, at den er lejet ud, sådan at situationen efter lejeloven er, at de faktisk ikke kan opsige lejerne.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Det er ikke, fordi jeg vil problematisere det en hel masse i dag, men det vækker alligevel bekymring, når jeg hører den radikale ordfører sige de ting, han gør.
Jeg bliver så nødt til at spørge helt firkantet, for med alle de forhold, som jeg tror at hr. Ole Glahn har, er det så sådan, at man ikke kan fjerne § 28, stk. 3, men ønsker at opretholde reguleringen af boligforholdene i landbrugsloven og ikke som en del af lejeloven?
Det er jo princippet, det er jo et så centralt element i den her lovgivning, vi taler om, nemlig om det skal reguleres det ene sted eller det andet sted.
Nu forstår jeg, at Det Radikale Venstre alligevel har nogle forbehold, der gør, at man vil prøve at ændre i landbrugsloven i stedet for at putte det hele over i lejeloven, som vi kender i dag, og regulere forholdene efter den.
Ole Glahn (RV), 2006-01-13:
Vi er åbne over for, om det skal placeres det ene eller det andet sted.
Det, jeg sagde før, vil jeg gerne gentage.
Det er, at vi ikke uden videre vil blokere for, at man kan ansætte personer, som man også kan tilbyde en bolig.
Der mener jeg, som jeg nævnte før også i et tidligere svar, at det godt kan være, at det allerede kan løses inden for de regler, der er med, at man åremålsudlejer osv., så det vil vi se på.
Jeg gør bare opmærksom på, at det ikke nødvendigvis er så enkelt, som det er blevet fremstillet her i dag.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-13:
Jeg vil da gerne tilslutte mig, at vi stopper alt det der politiske drilleri.
Da jeg gik i salen for at debattere den her sag i dag, mente jeg faktisk, at der var tale om et ganske fornuftigt oplæg fra ministerens side, hvor ministeren bad om, at de her tre sager – ministerens sag og de to forslag, der foreligger i dag – bliver behandlet under en og samme hat.
Derfor gik jeg som sådan ud fra, at man umiddelbart kunne acceptere og glæde sig over, at vi alle er enige om, at § 28 stk. 3, skal fjernes fra det fremtidige forslag.
Det synes jeg er ganske enkelt.
Lad os glemme alt om politiske drillerier.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-13:
SF er meget positive over for lovforslagene her og har ikke nogen større problemer med at gå ind og ophæve § 28, stk. 3.
Men jeg synes nok, at de problemstillinger, der er i henvendelsen fra professor Jens Evald, er interessante.
Den radikale ordfører har snakket om forholdet i forbindelse med sommerhusloven, og den del af det er jeg helt uforstående over for.
Jeg har det faktisk sådan, at jeg tror, man skal være professor for at kunne se logikken i den sammenhæng, for det er jo faktisk det samme som at sige, at hvis svenskerne har en undtagelse i forbindelse med brug af noget særligt snus, og de så ændrer på nogle fødevareregler, sådan at der ikke må være så meget antibiotika i kødet, så skulle de ophæve begge dele.
Det er jeg helt uforstående over for.
Men den anden del, professoren nævner, nemlig at det ville kunne få nogen betydning for undtagelsen om den danske bopælspligt, som der jo verserer en sag om ved EF-Domstolen, og at man på en måde kunne udhule bopælspligten ved at gå ind og kigge på forholdet her, mener jeg ikke, man bare sådan kan afvise.
Jeg tror sådan set godt, at man kan klare begge dele.
Jeg tror godt, at man kan få det fulde udbytte, altså at få de lejere, der bor i stuehuset på landbrugsejendomme, fuldt ud ligestillet med andre lejere.
I virkeligheden mener jeg ikke, det er problemet i forbindelse med medarbejdere.
Der mener jeg sådan set ikke der er noget andet at sige, end at når vi ikke har indført i landbrugsloven – og det er nok ikke det, de der forligsparter har gjort – at der skal være døgnopsigt med husdyrene, så kan man jo heller ikke sige, at det i særlige ejendomme er vigtigt, at der bor nogle lige ved.
Der må være konsekvens i det.
Og hvis der er det, så vil jeg være klar til at kigge på det, men jeg er lidt bange for, at det ikke er det, de vil.
Så på den baggrund må jeg sige, at jeg med hensyn til medhjælpere og medarbejdere ikke kan se noget problem.
Men jeg kan se et problem, hvis professoren har ret i, at det kan udhule det med bopælspligten.
Jeg tror, at man kan ordne det på den måde, at man bare forlænger dispensationsretten.
Altså, at der, når man køber en landbrugsejendom, så skal gå 6 måneder, før man skal opfylde bopælspligten.
Der kunne man vel sådan set bare indføre i loven, at hvis stuehuset er lejet ud i forvejen, skal der gå 12 måneder, før bopælspligten skal opfyldes.
Så mener jeg sådan set, at den del er på plads, og dermed ville lejerne få deres fulde rettigheder, og man ville også undgå det, professoren nævner, at det kunne være et problem med hensyn til EF-retten og EF-Domstolen.
Jeg ved ikke, om han har ret.
Det har jeg såmænd ikke sat mig ind i, men man skal jo ikke bare afvise tingene, fordi man selv tror, at man kender det hele.
Så SF er meget positive over for forslagene og ønsker, at de skal køre igennem hurtigst muligt.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
Der er en tegneseriefigur, der hedder Fedtmule, men i dag virker det nærmest, som om vi også har opfundet Surmule.
Jeg vil gerne have hr. Bjarne Laustsen fra Socialdemokratiet til at bekræfte, at det er usandt, når han påstår fra Folketingets talerstol, at ophævelsen af § 28 nu ikke bliver til noget på grund af Dansk Folkeparti.
Hvis hr. Bjarne Laustsen har hørt efter, så er det netop det, der bliver til noget.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Jeg er hverken Surmule eller noget som helst andet.
Jeg har sagt, at jeg må konstatere, at med de meldinger, der er kommet her i dag, bliver det lovforslag, som henholdsvis Enhedslisten og Socialdemokratiet har fremsat med en ikrafttrædelse den 1. februar, tilsyneladende ikke til noget, i hvert fald ikke til den 1. februar, så længe hverken regeringen eller ordførere for regeringspartier eller støtteparti kan sige noget om, hvornår det så er, at lovforslaget skal træde i kraft.
Dernæst ved vi jo ikke, om der kommer forbehold eller noget andet.
Man har haft en hel masse forbehold og sagt: Ja, intentionerne, men ... osv. osv.
Det er fint nok, men sagen kunne løses med det forslag, vi behandler i dag, og det er sådan set kernen i det hele.
Det sker tit her i Folketinget, at vi rasler med sabelen, men jeg har haft den ære og den fornøjelse at fremsætte beslutningsforslag i sidste samling, f.eks. om førstehjælp i sygeplejeuddannelsen.
Det har ikke ret meget med landbrugsloven at gøre, det ved jeg godt, men alene det, at jeg på Socialdemokratiets vegne fremsatte et forslag, der gjorde, at rektorerne tog den sag op og sagde, at det problem ville de gerne selv have lov til at løse, var tilfredsstillende.
Så er problemet løst, og så behøver man ikke at gøre mere.
Jeg havde selvfølgelig håbet, at godsejerne også havde kigget på virkelighedens verden, dengang Enhedslisten fremsatte sit forslag.
Men udsendelsen Kontant på tv redegjorde jo for, at det bestemt ikke var sådan, godsejerne behandlede lejerne, og derfor er der ingen tid at spilde.
Nu har jeg aldrig siddet i Boligudvalget, men i dag sidder jeg i Fødevareudvalget, og her vil jeg gerne være med til at rejse sagen sammen med gode kolleger og en god minister, for det vil være til gavn for lejerne i det danske samfund.
Per Clausen (EL), 2006-01-13:
Nu er der jo mange gange regnet på, hvad en omstilling af den danske energiproduktion til vedvarende energi vil betyde, både økonomisk og beskæftigelsesmæssigt, og der er ingen tvivl om, at beskæftigelsesmæssigt vil det være en stor fordel, især hvis man kommer først.
Nu siger hr. Jørn Dohrmann, at Enhedslisten har nogle mere ambitiøse målsætninger end Dansk Folkeparti og regeringen, underforstået at Dansk Folkeparti og regeringen har nogle ambitioner.
Men mig bekendt har regeringen fremlagt en energiplan, som man kalder det, en energistrategi, som ikke indeholder nogle mål, men indeholder en beskrivelse af, hvad der vil ske under nogle ganske bestemte markedsforhold.
Og det synes jeg ikke er en ambition, det er beskrivelse af, hvordan en liberal markedsøkonomi opfører sig under ganske givne forudsætninger.
Det behøver man ikke politikere til, det kan økonomer klare.
Hermed sluttede forhandlingen.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Jeg ved ikke, hvad det er for noget drilleri.
Jeg er overhovedet ikke i drillehumør i øjeblikket, men jeg forholder mig rent faktisk til, at der er en konkret situation, hvor der er nogle mennesker, der er blevet bragt i en situation, hvor der ikke er lighed.
Der er tale om en retssikkerhed, som andre mennesker i det her land er omfattet af, men som de ikke er omfattet af, fordi de tilfældigvis har lejet sig ind på en landbrugsejendom.
Det er lige præcis den problematik, der er alvorlig her i dag.
Og hvis det skal gå op i drilleri mellem regeringspartierne og Socialdemokraterne, synes jeg egentlig er synd.
Jeg vil gerne have, at Det Konservative Folkeparti forholder sig til, at der er en problematik her, og så vil jeg gerne bede ordføreren om at forholde sig til de elementer, som sløret nu er blevet løftet lidt for skulle foreligge i et sådant forlig bag lovforslaget.
Hvad er det præcis, der gør, at vi er nødt til at afvente det her?
Det er da ikke så svært: Det er ikke bureaukratisk, det omfatter ikke særlig mange papirer, det er en meget enkel lille manøvre.
Så kan man lave alle sine høringer i forbindelse med andre lovforslag.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-13:
Til fru Majbrit Berlau vil jeg gerne sige, at det jo ikke er det, at man har fremsat forslaget, der er politisk drilleri.
Det er absolut ikke det, jeg mener med, at det er politisk drilleri.
Det, der er politisk drilleri, er, at ministeren allerede i september sagde, at han ville komme med et forslag om det her, og i det her forslag ligger der så nogle andre ting, som også kommer med ved samme lejlighed – en sag, som i øvrigt er sendt i høring.
Når jeg snakker om politisk drilleri, så er det, fordi vi nu her i salen skal til at snakke om, hvem der kom først, og hvem der ikke kom først.
Jeg anerkender fuldt ud, at historikken i det her er, at Enhedslisten ved flere lejligheder har fremsat det her forslag; det er ikke første gang, det bliver fremsat.
Jeg har også kunnet lytte mig frem til, at der på daværende tidspunkt jo heller ikke var enighed mellem forslagsstillerne om, at man kunne gå ind for det her forslag.
Da stemte Socialdemokraterne jo også imod Enhedslistens forslag, så det er slet ikke deri, det ligger.
Det politiske drilleri ligger alene i: Hvem kom først?
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Ordføreren starter med at sige, at man bare hidser sig op over et tv-program, som blev sendt engang i september.
Jeg skal altså hilse og sige, at Enhedslisten har fremsat det her lovforslag for mange år siden, tilbage i samlingen 19992000, fordi man faktisk allerede på det tidspunkt havde opdaget i Enhedslisten, at der var et problem.
Så det her er altså ikke en spontan reaktion på et Kontantprogram, om end det program faktisk var godt og viste, at der fortsat er et problem.
Så vil jeg altså godt have lov til at indvende mod den opfattelse, at det bare er politisk drilleri, at det her ikke bare er drilleri.
Vi snakker altså om mennesker, som ordføreren også erkender det, der er i en situation, hvor de bliver presset af deres udlejer.
De bliver presset af den godsejer, der ejer den ejendom, de bor i.
Vi snakker altså om mennesker, der er usikre med hensyn til, om de har tag over hovedet, og de står i en endnu mere usikker situation, såfremt den her lovgivning bliver forhalet.
Det er lige præcis det, der er problemet med det.
Jo længere man forhaler den her lovgivning, jo større risiko er der for, at de bliver opsagt eller chikaneret ud af deres ejendomme.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-13:
Jeg hæftede mig ved Venstres ordførers udsagn om, at Venstre altid har gode intentioner, når de laver landbrugslove.
Det er en ny oplysning for mig, som jeg møder med nogen forundring.
Hvis der nu var et flertal her, der ønskede det, ville Venstre så egentlig have noget grundlæggende imod at få det her kørt igennem hurtigt og altså ikke vente på, at der bliver et samlet forløb?
Det kan jo trække ud, hvis der kommer vigtige indlæg i høringssvarene.
Så kan regeringen jo blive nødt til at ændre på de oprindeligt gode intentioner, de måtte have haft med landbrugsloven.
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Jeg kan ikke forstå, at hr. Touborg altid vil skyde undertegnede i skoene, at jeg har villet gøre noget dårligt for erhvervet som sådan.
Jeg synes, det skal være sådan, at man kan have et godt liv på landet også, og det er derfor, vi fremsætter et nyt lovforslag.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det lige pludselig skal pilles ud og vi skal til at lave en ekstra lov, når det er inde i loven nu.
Kristen Touborg (SF), 2006-01-13:
Jeg tror, at tidsforløbet kan have en vis betydning for en del mennesker, som sidder i den situation, at de er lejere i et stuehus og kunne blive opsagt.
Det er faktisk af seriøs interesse for sagen, at jeg spørger, om ikke det kunne være en mulighed, at man kørte den her lille del for sig, fordi man dermed kunne køre den hurtigere igennem.
Det var faktisk kun det, jeg godt ville have at Venstres ordfører vurderede.
Jens Kirk (V), 2006-01-13:
Jeg kan sige til hr. Touborg, at vi jo altid i Fødevareudvalget har været ret hurtige til at få lovene til at glide, og vi vil da også prøve på her, om ikke vi kan få en hurtig forhandling.
Så jeg tror såmænd ikke, der ville være forskel på, om de var kørt særskilt, eller de var kørt samlet.
Jeg ved, at vi har en sekretær, som er meget striks med, at vi overholder de datoer, vi har, så jeg tror, at det bliver vedtaget meget hurtigt.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
Grunden til, at jeg stillede det spørgsmål før til Venstres ordfører, var, at den socialdemokratiske ordfører fik det til at lyde, som om forslaget ville gælde i morgen, hvis man bare sagde ja til det i dag.
Sådan er virkeligheden selvfølgelig ikke.
Vi har i Dansk Folkeparti sympati for de to forslag, der behandles i dag, det udtalte jeg i øvrigt selv personligt i programmet Kontanten.
Efter programmet tog jeg kontakt til ministeren, som forsikrede mig, at regeringen og hermed ministeren var i gang med at kigge på både det og nogle andre tiltag, som skulle reguleres i landbrugsloven.
Vi har de sidste par dage og nætter indgået en aftale om de ændringer, og jeg har observeret, at det lovforslag, hvori paragraffen og ønsket i de her to forslag i dag også indgår, er blevet sendt i høring.
Derfor afventer vi høringsfasen, og vi afventer, at dette forslag kommer til første behandling her i salen.
Jeg kan garantere, at når forslaget kommer til behandling i salen, så kommer der ikke til at gå så lang tid, for der er sikret et flertal for, at det kan komme hurtigt igennem Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Der er jo ikke noget overraskende i, at regeringens dikkende lammehale, Dansk Folkeparti, opfører sig på den måde.
Den 20. september ville man klokkeklart afskaffe § 28, stk. 3, ingen dikkedarer om noget som helst andet.
Alligevel står hr. Christian H. Hansen i dag og foregøgler os, at han har talt med ministeren.
For det er nemlig sådan, at uanset om man vedtager Enhedslistens forslag eller Socialdemokratiets forslag, træder forslaget i kraft den 1. februar.
Nu kommer spørgsmålet til hr. Christian H. Hansen: Vil Dansk Folkeparti sikre, at det forslag, som regeringen eventuelt kommer med, hvis den kommer med noget, også træder i kraft den 1. februar for at sikre, at godsejerne ikke får meget lang tid til at nå at opsige eventuelle lejere, som man ønsker skal ud, inden en ny lov, støttet af Dansk Folkeparti og regeringen, kan nå at træde i kraft?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er: Hvad er det for nogle ting, der skal ind i lovgivningen?
Vi er formodentlig enige om, at det, vi fremsætter forslag om i dag, er, at der er noget, der skal ud af landbrugsloven og over i lejeloven.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
For det første må jeg sige, at jeg godt kan forstå den misundelse, der breder sig fra den side i salen, over, at man nu ikke er med i så mange beslutninger længere.
Der kommer alle de forslag, som man kunne have ryddet op i.
Virkeligheden er, at da jeg kom i Folketinget i 1998, var vi ved at kigge på landbrugsloven.
Vi har kigget på den to gange siden, og der har ikke været noget specielt ønske fra Socialdemokratiet om, at det her skulle frem.
Nu får man så besøg af Kontanten, og så er det ren populisme, at man siger: Nu går jeg straks i gang med at ændre det.
Man har haft regeringsmagten i mange år.
Der må jeg erkende, at det er anderledes med Enhedslisten.
De har faktisk fremsat forslaget, men har ikke kunnet få det vedtaget, fordi Socialdemokratiet ikke har ønsket at gøre noget ved det.
Så det giver jeg ikke så meget for.
De andre ændringer synes jeg ikke vi skal ind på her i dag, for det er ikke dem, vi behandler.
Der ligger en pressemeddelelse om det allerede nu, og den kan hr. Bjarne Laustsen ligesom alle andre læse efterfølgende.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-13:
Jeg synes, at hr. Christian H. Hansen skulle svare på, hvornår det lovforslag, som han har aftalt med regeringen, skal træde i kraft, så vi kan få klarlagt det i forhold til Folketingets videre behandling i dag.
Er det en forhaling af tingene, eller er det en imødekommelse af de lejere, hvis interesser også hr. Christian H. Hansen ønsker at varetage?
For hvis ikke man vil det, er det simpelt hen, fordi man ikke lever op til det, man har sagt til offentligheden at man vil gøre.
Vi er langt fra den 20. september, og det eneste sted, der er misundelse, er hos hr. Christian H. Hansen og ministeren.
Jeg er helt sikker på, at hvis jeg havde ringet til ministeriet og sagt, at nu producerer jeg et lovforslag, jeg lader være med at sætte noget navn på, vil I gerne have det, så havde de sagt ja tak, og så var det blevet sådan.
Men det har man ikke gjort, og derfor mangler vi at få at vide, hvad det er for nogle væsentlige ændringer, der skal puttes ind i den her landbrugslov.
Det, det handler om, er, at der skal tages noget ud af landbrugsloven, fordi det er utidssvarende, nøjagtig som hr. Christian H. Hansen har sagt mange gange tidligere.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
Igen må jeg sige, at jeg faktisk tror, at hr. Bjarne Laustsen skulle have ringet derover.
Den fornøjelse havde jeg selv.
Jeg sagde, at nu var jeg klar med det her, og fik så beskeden tilbage, at det var en rigtig god idé, og at der også var nogle andre ting, vi kunne kigge på, og skulle vi så ikke gøre det i fællesskab?
Så jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen sidder tilbage og er lidt ked af det.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Nu bemærkede jeg, at ordføreren ikke ville afsløre, hvad det var for nogle væsentlige ændringer i en kommende lov, der gør, at man ikke kan stemme for et af de to forslag, der behandles i dag.
Det beklager jeg utrolig meget, for jeg synes jo herfra, hvor jeg sidder, at det måske ville skabe ro i mit sind, hvis jeg vidste, hvad det var for nogle væsentlige ændringer, der gjorde, at Dansk Folkeparti ikke kunne overholde sit løfte, som blev afgivet i Kontanten, nemlig at § 28, stk. 3, skal ophæves, og at man dermed ligestiller folk, der bor i byen, med folk, der bor på landet.
Jeg vil alligevel appellere til ordførerens fornuft og spørge, om ordføreren ikke vil afsløre, hvad det er for nogle væsentlige ændringer.
For det ville måske give ro i sindet her i salen, at vi til en senere lejlighed ved, at det faktisk er en god landbrugslov, som vi skal behandle, og at det ikke kun er elementer af den, der er gode, nemlig de forslag, som Socialdemokratiet og Enhedslisten har fremsat.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
For det første vil jeg sige, at løftet jo bliver overholdt, i og med at det lovforslag, der kommer fra ministeren efter aftale indgået med Dansk Folkeparti, netop gør noget ved § 28, som vi behandler i dag.
Jeg kan løfte sløret og kort sige, uden at vi skal ind i en stor landbrugspolitisk debat i dag, for det skal vi ikke, at det handler om nogle af de ting, der har været ønsket fra små brug om bedre mulighed for bl.a. suppleringsjord.
Og så er der nogle ting omkring dyreenheder, der vil blive kigget på.
Majbrit Berlau (EL), 2006-01-13:
Jeg vil takke ordføreren for alligevel at vælge at løfte sløret en lillebittebitte smule for, hvad det her drejer sig om.
Vi snakker om dyr, og vi snakker om jord.
De skal sammen indgå i et lovkompleks, hvor vi også skal snakke om lejeforhold for folk på ejendommene.
For mig at se, er det tre meget forskellige ting.
Det kan godt være, man godt kan proppe det fait accompli ind i en og samme lovgivning, men hvad er det, der gør – for jeg finder det egentlig ikke presserende – at vi ikke den 1. februar kan sige: Nu gælder der lighed for loven, nu er der retssikkerhed, uanset om man bor i byen, eller man bor på landet.
Det, Dansk Folkeparti er med til at sige, når man ikke vil stemme for forslaget i dag, er jo, at den her manglende retssikkerhed eksisterer efter den 1. februar.
Christian H. Hansen (DF), 2006-01-13:
Vi har syntes, det var fornuftigt at behandle det her under et i stedet for, som ministeren også tidligere har nævnt, at lukke loven op for bare at ændre den her paragraf og så lukke den op lidt senere og lukke den op lidt senere igen.
Nu gør vi den her landbrugslov meget bedre kvalitetsmæssigt.
Og jeg kan forsikre Enhedslisten om, at de bliver utrolig positivt overraskede, når de læser om de tiltag, der også er gjort omkring dyrevelfærd i det nye udkast, der kommer.
Jeg tror faktisk, at Enhedslisten holder fest, når de har læst lovforslaget, og så har vi jo slet ingen problemer.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-13:
Jeg skal ikke trække sagen i langdrag.
Jeg vil sige, at jeg synes, det er utrolig godt, at ministeren er på vej til at fremsætte et samlet forslag, der, som hr. Jens Kirk udtrykte det før, gør livet på landet lidt bedre og lidt nemmere.
Det, vi ser nu, er efter min bedste overbevisning politisk drilleri af den værste skuffe.
Der er jo ikke noget som helst grundlag for, at man skal harcelere så voldsomt og sige, at det her er en forhalingstaktik, og jeg ved ikke, hvad der bliver brugt af ord.
Der er tale om, at ministeren laver et stykke seriøst, samlet arbejde, og der er måske den forskel på ministre og visse andre, at man ikke ud fra en tilfældig fjernsynsudsendelse bare kan fare ud med et lovforslag.
Her er tale om noget, der er velbearbejdet, inden det bliver forelagt Folketinget.
Jeg kan da love, at når vi skal behandle ministerens samlede forslag, så skal jeg nok huske her fra talerstolen at rose både Socialdemokratiet og Enhedslisten for de forslag, der foreligger i dag.
Dem har vi ikke spor imod, absolut ikke, og vi kan fuldt ud tilslutte os dem.
Men vi mener, at det her bør indgå fornuftigt i det samlede arbejde, som kommer fra ministeren, og ministeren har lovet os, at det kommer meget hurtigt, så jeg ser ikke det store problem i det.