runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-03-16:
Det synes jeg altså ikke er en god måde at debattere på.
De spørgsmål, der har været rejst fra forskellige partier, har været spørgsmål om, hvorvidt den her lov er i overensstemmelse med grundloven.
Der er dog kommet et notat, som trods alt må tillægges en vis betydning.
Det kunne jo nok fortjene at få det svar, at regeringen altid prøver at overholde grundloven.
Der var spørgsmålet om beskyttelse af personoplysninger.
Jeg kom vistnok før til at sige, at det er et samlet register, som 1.200 har adgang til.
Det er 12.000, der får adgang til et samlet register over meget følsomme personoplysninger.
Så er det rigtigt, at regeringen har svaret på Datatilsynets høringssvar.
Men i et af svarene hedder det bare, at sådan skal det være, for det er nødvendigt.
Det er jo ikke betryggende.
Det var også det, vi fik gentaget før af ministeren.
Når der er en bekymring i bl.a. Datatilsynet og blandt os andre om retssikkerheden, er det ikke nok bare at sige, at det er nødvendigt at gøre sådan.
Der er mange magthavere gennem tiderne, der har gjort noget, fordi det var nødvendigt.
Så det er ikke trygt, og det skal man ikke bare kalde skygger af hår.
Skatterådets sammensætning er da relevant, når vi oven i købet får sådan en enhedsorganisation, der skal påtage sig endnu flere opgaver end før.
Vi får et råd, der får endnu flere opgaver end før.
Skal rådet så være sammensat af ministeren og hans venner?
Eller skal det være sammensat på en mere bred og uvildig facon?
Det er da en relevant debat.
Det er da ikke et hår eller skyggen af et hår.
Eller hvad angår rådets opgaver, skal rådet så have større mulighed for at føre kontrol med skattemyndighedernes arbejde end det, der er lagt op til?
Skal det kun være sådan, at rådet må tage stilling til de sager, der kommer fra myndighederne til rådet?
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Jeg kan bekræfte, at jeg er meget sikker på, at det lovforslag, vi har, ikke vil blive forbedret med de ændringsforslag, hr. Jens Peter Vernersen fremturer med.
Hvis man tager spørgsmålet om Skatterådets sammensætning, ser man, at det er sådan, at vi har lavet præcis den samme sammensætning af Skatterådet i fremtiden, som det eksisterende Ligningsråd har i øjeblikket.
Det har vi, fordi vi er meget godt tilfreds med sammensætningen af Ligningsrådet.
Det er i øvrigt den samme sammensætning af Ligningsrådet, som mig bekendt også eksisterede under den tidligere regering, hvor det daværende regeringsparti Socialdemokratiet tilsyneladende ikke fandt anledning til at ændre sammensætningen.
Så er det pudsigt, at ændringerne skal komme nu i forbindelse med, at vi faktisk udvider og styrker den rolle, Skatterådet skal have i forhold til en lang række andre områder end traditionelle skattemæssige, nemlig bl.a. også afgiftsområdet.
Med hensyn til spørgsmålet om antallet af skattecentre har jeg netop haft en længere dialog med hr. Poul Erik Christensen, og jeg forventede ikke, at hr. Jens Peter Vernersen ville bede mig om at gentage den dialog.
Derfor valgte jeg at slå ned på et af de punkter, som hr. Jens Peter Vernersen tog frem, og som måtte bero på en misforståelse, da netop den TDC-sag, som hr. Jens Peter Vernersen nævnte nu ikke længere ville blive forelagt Skatterådet, netop skal forelægges Skatterådet, da det vil være en principiel sag.
Vi har slået fast ikke bare i bemærkningerne, men også i selve lovteksten, at den type sager vil blive forelagt Skatterådet.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Den problematik, jeg rejste, er beskrevet i bemærkningerne til lovforslaget, og jeg er sikker på, at der bliver stillet et skriftligt spørgsmål, sådan at skatteministeren kan uddybe den problematik, som jeg nævnte.
Men det var kun et af spørgsmålene.
De andre spørgsmål var meget konkrete, og jeg synes, at det ville have klædt skatteministeren at besvare disse spørgsmål mere præcist, i stedet for at kaste sig over et, og så sige: O.k., de problemfelter, der er rejst, tager vi fat på.
Men det har skatteministeren jo slet ikke givet noget som helst tilsagn om.
Det havde jeg heller ikke forventet, for skatteministeren er i den her sag sådan meget fastlåst.
Det kunne vi se før valget, og det har åbenbart ikke ændret sig.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Hvis det var sådan, at de spørgsmål, der var blevet rejst, havde bidraget med forbedringer af lovforslaget, tror jeg gerne, vi kunne have mødtes.
Men nu er sandheden jo den, at en række af de spørgsmål, der er blevet rejst, har baggrund i misforståelser, bl.a. den misforståelse, at det nye Skatteråd ikke skal tage sig af en sag som f.eks. TDC-sagen.
Det er sådan, at en lang række af de almindelige spørgsmål vedrørende retten til at indgå i sambeskatning flyttes fra det kommende Skatteråd.
Javist.
Men hvis man, som TDC gjorde i sin tid, beder om et bindende svar på en sag af væsentlig principiel betydning af større økonomisk karakter, så skal det, jævnfør lovforslaget, forelægges Skatterådet.
Dette er jo et tegn på, at det må have baggrund i en misforståelse og dermed ikke danner grundlag for, at vi ændrer lovforslaget.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Skatteministeren gav udtryk for, at det kun var skyggen af hår i suppen, det her drejede sig om.
Det var interessant, for så skulle det være ret enkelt at nå frem til enighed om det.
Skatteministeren har fået sit forslag, og det, vi har peget på, er kun småting, så det må jo være ret enkelt for skatteministeren at indgå en forhandling om de spørgsmål, der har været rejst, nemlig spørgsmålene om skatterådsparitet, sambeskatning og et antal af skattecentre på 32.
Det må ligge lige for, at man finder en afklaring på disse spørgsmål.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Det er rent faktisk sådan, som det også blev sagt af en tidligere ordfører, at der med loven om borgerservicecentre bliver givet en masse tilbud om, at de fleste almindelige henvendelser, der kommer fra borgere om skat, kan løses på de kommende rådhuse i borgerservicecentrene.
Hvis man kombinerer det med de muligheder for betjening via internettet, e-mails, de nye betjeningsformer, der kommer i forbindelse med borgerservicecentrene, får alle borgere uanset placering en klar styrkelse af muligheden for også i et tidsmæssigt bredere perspektiv end det nuværende at få gode og korrekte svar på de spørgsmål, den enkelte har.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Mit spørgsmål gik ikke på arbejdspladser.
Mit spørgsmål gik på service over for borgerne.
Jeg mener, at der er to store områder, som ikke får den service, som borgerne i det øvrige land får.
Derfor kunne det godt være, at ministeren, selv om han har lavet et stykke godt forarbejde, skulle justere sit arbejde og sige: Godt, det kunne være, vi lige skulle prøve at vende den en gang mere.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Det ligger ikke i regeringens planer at ændre på antallet af skattecentre.
Det gør det ikke af de grunde, jeg har fremført, nemlig at vi med de 30 skattecentre får muligheden for at flytte nogle opgaver ud til nogle fagligt stærke miljøer, samtidig med at vi i vidt omfang har sikret en regional nærhed.
Det er klart, at der er en række byer, som mener, at de også burde være taget i betragtning vedrørende placering af skattecentre.
Vi har fra regeringens side vurderet placeringen af statslige arbejdspladser i forbindelse med kommunalreformen i en helhed.
Det betyder, at det ikke bare er skattecentrene, men også arbejdsmarkedscentrene, miljøcentrene osv. osv., som er blevet indplaceret for at sikre, at vi totalt set, når alle ministrenes lovforslag lægges oven på hinanden, har et Danmark, der har en regional ba lance med hensyn til placeringen af de statslige arbejdspladser.
Derudover mener jeg, at de 30 skattecentre netop giver den faglige styrke til, at der også kan lægges nogle spændende arbejdsopgaver i de centre, der kommer.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Skatteministeren kvitterer jo for stort set positive ordførertaler, og jeg vil gerne bede skatteministeren om, at han måske på et lille punkt kunne hjælpe så meget, at de positive ordførertaler også kunne blive til et bredere flertal, nemlig vedrørende at have ikke lige netop 30 centre, men måske 32.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Selv om fru Line Barfod gentagne gange fremsætter påstanden om, at det her lovforslag og andre skulle være grundlovsstridige, bliver sandsynligheden for, at fru Line Barfod har ret, ikke større.
Det er sådan, at dette lovforslag som andre lovforslag er blevet vurderet ganske nøje af regeringen og af Personalestyrelsen for at sikre, at vi netop er i overensstemmelse med grundloven, også hvad angår spørgsmålet om tjenestemandsoverflyttelse.
Jeg ved, at der under udvalgsarbejdet er blevet stillet et skriftligt spørgsmål til mig netop på baggrund af den advokatrapport, der er blevet omtalt tidligere, og derfor vil vi naturligvis også give et mere fyldestgørende skriftligt svar i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Men jeg må bare sige, at jeg er på fuldstændig sikker grund med hensyn til grundloven og det her lovforslag, og derfor er der ingen risiko for, at fru Line Barfods påstand om et eventuelt grundlovsbrud skulle være en realitet.
Vi er i Venstre, og vi er i regeringen utrolig interesserede i, at de love, der vedtages, naturligvis er i overensstemmelse med grundloven, og derfor har vi også sikret os det, inden de bliver fremsat.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Det er jo fint nok at holde møder og komme med pæne ord, hvis resultatet er det samme, nemlig at de ansatte risikerer at få forringet deres vilkår.
Ifølge det, jeg kan se, har man ikke i bemærkningerne f.eks. ændret noget i forhold til det notat, der ligger, om, at tjenestemænd kan risikere, at de godt nok bliver flyttet over på samme niveau, men at de derefter ikke kan få nogen lønstigninger i de kommende år.
Men jeg vil så høre, om ministeren slet ikke mener, at det, at Folketinget muligvis vedtager en lov, som vil føre til grundlovsbrud, er noget, der skal tages alvorligt, og om ministeren derfor ikke vil være med til at sikre, at vi får nogle uafhængige eksperter til at vurdere, om det er korrekt, at der er en risiko for grundlovsbrud.
Var det, som jeg kunne forstå på andre ordførere, ikke noget problem, hvis Folketinget vedtog en lov, som bagefter blev underkendt ved domstolene?
Jeg vil gerne høre, om ministeren ikke er enig i, at vi som Folketing bør gøre, hvad vi overhovedet kan for at forebygge, at der bliver vedtaget love, der er i strid med grundloven.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Jeg står fuldt ud ved det, jeg sagde om debatten.
Jeg mener, at de problemstillinger, som bl.a. fru Line Barfods parti rejste i ordførerrunden, var meget perifere i forhold til det store projekt, som jeg også kunne forstå at Enhedslisten som sådan støttede, nemlig at lave en enhedsforvaltning og lave et styrket, samlet skattevæsen, som kan give en faglig korrekt, mere retssikkerhedsmæssig korrekt og mere effektiv behandling af de spørgsmål og sager, som borgere, virksomheder og organisationer måtte have.
I det lys er de andre spørgsmål, der er blevet rejst, skygger af hår i suppen.
For den enkelte ansatte er det klart, at personaledelen er utrolig vigtig.
For det er klart, at det er vigtigt, at vi kan tilbyde de ansatte en så præcis og hurtig orientering om deres fremtidige vilkår som overhovedet muligt.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Da vi førstebehandlede forslagene inden valget, udtalte ministeren, at han mente, at det var en detalje at diskutere personalets forhold og ikke noget, vi skulle bruge Folketingets tid på.
Denne gang får vi så at vide, at det er småting, at vi diskuterer personalets forhold, at vi diskuterer retssikkerhed, at vi diskuterer, om vi risikerer, at Folketinget vedtager en lov, som vil medføre grundlovsbrud, og at det er småting, at vi er meget nervøse for, at vi får konstrueret et system, som betyder, at vi ikke kan have en effektiv skatteopkrævning.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Jeg vil starte med at sige, at vi i Det Radikale Venstre principielt er enige i, at skatteligningen bør være et statsligt ansvar.
Der er ingen lokale hensyn at tage.
Alle skal lignes ens, og alle skal betale skat efter samme regler, uanset i hvilken kommune de bor.
Samtidig tyder erfaringer på, at større enheder på skatteområdet er billigere og laver færre fejl, så derfor er vi tilhængere af en enstrenget struktur.
Når det er sagt, vil jeg sige, at vi er kritiske over for den praktiske gennemførelse af forslaget.
Det drejer sig om det konkrete antal skatteligningscentre i det midt- og sønderjyske område, hvor nogle borgere og nogle medarbejdere får meget langt til det nærmeste center.
Det må kunne løses med bare et par centre yderligere.
Endelig er vi mere end skeptiske, når det gælder økonomien mellem kommuner og stat i forbindelse med opgavernes flytning.
Man får mistanke om, at der kunne være tale om et skjult besparelsesforslag, da det ser ud til, at mange kommuner kommer til at tabe penge på at afgive skatteligningen.
Kommunerne reduceres mere i bloktilskud end det beløb, de hidtil har brugt på skatteligningen.
Det har været fremme, at afstanden mellem parterne er i milliardklassen.
Kommunerne siger samstemmende, og det kan både være Venstrekommuner og socialdemokratiske kommuner, at staten forlanger større kompensation, end rimeligt er.
For Århus Kommune alene drejer det sig om 100 mio. kr. om året.
Det er forskellen mellem deres beregninger og statens udspil.
I andre kommuner kan fremdrages lignende eksempler.
Pengene følger altså opgaven, og vi vil gerne høre, om regeringen vil garantere, at når pengene i forbindelse med reformen skal følge opgaven, bliver det de faktiske, lokale udgifter, det drejer sig om, så effektive kommuner ikke reelt set får en bøde for at have drevet en god og effektiv kommunal forvaltning.
Derfor er vi principielt enige i forslagets sigte, men vil ikke tage positiv stilling i dag, da vores indvendinger mod forslagets praktiske gennemførelse er vigtige.
Men vi håber, at de kan imødekommes gennem udvalgsarbejdet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-16:
Jeg skal ikke trætte Tinget med at referere og sige de samme ting, som Venstres hr. Kim Andersen og Danske Folkepartis hr. Mikkel Dencker har sagt, for i Det Konservative Folkeparti er vi fuldstændig enige i det, som Dansk Folkepartis og Venstres ordførere har anført.
Jeg vil derfor sige, at vi i Det Konservative Folkeparti hilser det med stor tilfredshed, at vi nu får nogle store kraftfulde enheder, der kan behandle den her komplicerede lovgivning, som skatteområdet er blevet.
Det, vi også ser som en meget stor fordel, er, at vi nu får samlet virksomhedsligningen og borgerligningen, så aktionæren ikke skal henvende sig et sted, når han er aktionær, og hans virksomhed et andet sted.
Et andet forhold, vi ser som en meget stor fordel, er, at klagerne over Told og Skat nu flyttes ud af Told og Skat, så man altså ikke længere behandler sager om sig selv.
Jeg sagde før, at vi vil få en langt bedre skatteforvaltning, fordi vi får nogle større og bedre og mere kompetente skatteforvaltninger, og det er ikke, fordi de eksisterende medarbejdere, som jo også stadig væk vil være dem, der skal udføre arbejdet, ikke gør et forrygende godt stykke arbejde, men fordi de vil få flere ens sager, og derved vil de få mere kompetence.
Hvad angår medarbejderne i den her fusion, har jeg også forstået, at de bliver overdraget i henhold til virksomhedsoverdragelseslovens regler.
Der er heller ikke noget at rafle om.
Det er det, de skal.
Jeg har også forstået, at der er en lønforskel mellem de kommunalt ansatte og de statsligt ansatte, og jeg har i denne sammenhæng med tilfredshed noteret mig, at parterne har lavet en overenskomst om det her.
Uden at det er noget, vi her fra Folketingets side skal gå ind og blande os i, har man altså indgået en aftale, og det må jo siges at være udgangspunktet for en stærk fremtid for de nye organer.
Med disse ord skal vi sige, at De Konservative kan stemme for forslaget, når det engang skulle komme dertil.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-16:
Jeg kunne såmænd bare godt tænke mig at høre ministerens holdning til spørgsmålet om, hvorvidt det burde overvejes at give patienter klageadgang til det samlede patientforløb.
Lovforslaget her fastholder jo, at det ikke er muligt i dag.
Så er der en række andre initiativer, hvor man fra det offentliges side prøver at forbedre patientforløbene.
Det er alt sammen meget fint, men der er faktisk mange patienter, der oplever, at det lige præcis i det samlede forløb går galt, at der sker fejl, og det kan være krænkende, at de faktisk ikke har en mulighed for at klage over den slags.
Så jeg ville egentlig høre en kommentar til det.
Man kan sige, at hvis ikke det var, fordi elefanter skulle skæres i skiver, når man fortærer dem, men kunne tages i én bid, så kunne jeg da godt føle mig fristet.
Jeg hørte godt, hvad fru Charlotte Fischer sagde om emnet i ordførertalen.
Men omvendt – jævnfør også den debat, vi havde før om realismen og de skridt, man kan tage – må jeg sige, at det, vi gør her, er, at vi uden at lave, kan man sige, indholdsmæssige ændringer, dvs. i sin materie markant forbedrede klagemuligheder, retter det her system til og gør det enstrenget i kølvandet på kommunalreformen.
Det er det, vi gør her.
Jeg er bare lidt usikker på, om det er rette tid.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-03-16:
Men netop når ligestillingsministeren mener, man skal gøre de unge mennesker robuste, var det så ikke en god idé at benytte sig af en cdrom, der var udgivet specielt til de her unge mennesker?
Jeg har lidt svært ved at forstå, hvorfor man først bestiller et produkt, derefter trækker det tilbage, og siden hen siger, at de unge mennesker skal gøres robuste.
Hvad er det så, de må se, hvis ikke det var en sex cd-rom, der netop var tiltænkt de unge?
Karen J. Klint (S), 2005-03-16:
Problemet er jo netop, at man låser økonomitildelingen, men befolkningen er jo i vækst, og befolkningens sundhedstilstand kan også være forskellig.
Jeg tror ikke, at vi kommer det nærmere, men jeg tror, det er vigtigt at få afklaret under udvalgsarbejdet, om der er en disharmoni i det.
Jeg har lyttet mig til, at fru Birthe Skaarup ligesom alle os andre gerne vil alt det gode på sundhedsområdet, og jeg beklikker ikke Dansk Folkepartis intentioner på sundhedsområdet.
Så mit spørgsmål går nu i en lidt anden retning end økonomien: Er det godt eller skidt for hele lovforslag nr. L 74, at de nye regioner ikke må lave sig et politisk sundhedsudvalg?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-03-16:
Så vil jeg bare til sidst spørge, om det ikke er rigtigt med et gamle ordsprog, der hedder, at hvad man ikke ser, har man ikke ondt af.
Det er jo tydeligt nok, at de sager, man ser, tager man hånd om.
Den seneste undersøgelse af omfanget af illegalt arbejde i landbruget er jo også et ganske glimrende eksempel på, at der måske foregår mange ting, som ikke kommer til myndighedernes kendskab, fordi disse måske ikke er udfarende nok.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-16:
Jamen jeg kan blot gentage, at netop den problemstilling har været drøftet her til morgen på mødet.
Der er enighed blandt forligspartierne, hvor jeg så erkender, at Enhedslisten ikke er med, om, at der sådan set er styr på de her områder, og den definition, som man har af, hvad det er, der kræves, for at man ikke kan omgå det her, er der faktisk tilfredshed med.
Der er kørt en række sager, og de sager, der er, er meldt til politiet, og dem behandler politiet.
Så jeg synes også, vi skal holde fast i, at vi heller ikke skal gøre problemet større, end det er.
Der er faktisk hånd om de sager, hvor der måtte være omgåelse af reglerne.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-03-16:
Der er ikke nogen, der siger, at man skal arbejde i det østeuropæiske land.
Der er overhovedet ikke nogen, der siger, at den virksomhed, der ansætter folk, skal have noget som helst arbejde i et østeuropæisk land.
Man vil stadig væk kunne lave et firma, hvor folk får de hersens erklæringer, for det skal man nu engang have, hvis man har et firma i f.eks. Polen, og man vil derefter kunne sende folk direkte op at arbejde som udstationeret i Danmark.
Først og fremmest tak for svaret, som jo meget godt resumerede, hvad det egentlig er, der er lavet aftale om.
Det er vel heller ikke så underligt, at partierne bag denne her aftale faktisk er tilfredse med den; det ville være meget underligt, hvis de ikke var det.
Derimod vil jeg godt bede ministeren om at bekræfte, at hvis man spørger de faglige organisationer, som organiserer først og fremmest på byggeriets område, så kan man ikke finde en af dem, som rent faktisk er tilfreds med den måde, østaftalen fungerer på.
Efter mødet her i morges blandt forligspartierne er det jo netop blevet bekræftet, at der er strammet op der, hvor der kan være huller i dag.
Der har været forsøgt omgåelse ved at forsøge at definere det som et vikarbureau eller en virksomhed, som simpelt hen er etableret til lejligheden, for ad den vej at komme ind uden arbejds- og opholdstilladelse.
Det er der altså taget fat om, og vi har også fået bekræftet, at er der tale om et vikarbureau, så kan man altså ikke komme uden om kravet om at skulle have en opholds- og arbejdstilladelse.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-16:
Jeg kan jo med tilfredshed konstatere, at det ikke kun er regeringen, der er tilfreds med aftalen og forholdene omkring det her.
Forligspartierne i den her aftale, heriblandt Socialdemokratiet og SF, er også tilfredse med aftalen.
Det synes jeg sådan set er rart at konstatere, efter der har været et møde her til morgen om det, og det har været meldingerne efterfølgende.
I forbindelse med EU-udvidelsen har vi gennemført en national overgangsordning.
Overgangsordningen indebærer, at arbejdstagere fra de nye østeuropæiske EU-lande skal have arbejdstilladelse for at arbejde i Danmark.
Der gives kun arbejdstilladelse, hvis der er tale om arbejde på overenskomstmæssige eller i øvrigt sædvanlige vilkår, og overgangsordningen gælder for arbejdstagere og ikke for selvstændige.
Det følger af EU-retten, at en selvstændig i et EU-land har ret til at udstationere sine medarbejdere, når han eller hun udfører en tjenesteydelse i et andet EU-land.
Det indebærer en risiko for, at nogle vil prøve at omgå kravene i den nationale overgangsordning ved at maskere almindelig lønnet beskæftigelse som en tjenesteydelse leveret af en virksomhed i et andet EUland.
Regeringen følger nøje udviklingen på arbejdsmarkedet efter EU-udvidelsen og holder jævnligt møder med forligspartierne.
Særlig med henblik på at kortlægge og bekæmpe omgåelse af overgangsordningen har regeringen nedsat en særlig følgegruppe, og i følgegruppen deltager alle relevante myndigheder og arbejdsmarkedets parter.
Følgegruppen har bl.a. lavet en praktisk manual, der indeholder en lang række gode råd til politiet og andre, der har brug for at vide, om der er en sag om omgåelse.
Der er også etableret regionale netværk, hvor politiet, Told og Skat, fagforeningerne og arbejdsgiverorganisationerne lokalt drøfter indsatsen mod illegale arbejdere.
Herudover gennemføres der løbende kontrolaktioner, hvor politiet, Told og Skat og Arbejdsdirektoratet uanmeldt dukker op på arbejdspladserne og kontrollerer, om der foregår ulovligheder.
Sidste år blev strafferammen fordoblet for arbejdsgivere, der illegalt beskæftiger udenlandsk arbejdskraft, så straffen nu er bøde eller fængsel i indtil 2 år.
Jeg kan oplyse, at politiet og Told og Skat har forelagt 55 sager om udstationering for Udlændingestyrelsen.
Styrelsen har taget stilling til 27 af sagerne og har i 26 af sagerne fundet, at de pågældende udlændinge ikke måtte arbejde uden arbejdstilladelse.
Sagerne vedrører i alt ca. 135 personer, og Udlændingestyrelsen har underrettet politiet herom.