runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-05:
Ja, det er jo rart at få en hjælpende hånd
, når man er presset. Jeg spurgte ikke om, hvor mange møder Hr. Kramer Mikkelsen havde været til i Europarådet, for det er ikke antallet af møder, det er jo kvaliteten af møderne, der er afgørende.
Derfor vil jeg spørge hr. Kramer Mikkelsen igen: Hvilke initiativer har hr. Kramer Mikkelsen taget for at få sagen til drøftelse i salen i Europarådet?
Hvilke?
Man kan jo ikke stå her og smykke sig med lånte fjer.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Nu er det sådan, at der er flere partier, der, før Sakajev blev løsladt, har krævet, at han skulle have en undskyldning, og at den danske regering skulle give ham en undskyldning.
Det har også været fuldstændig klart, at det har der været et flertal af partier, der har afvist.
Det ville der ikke være flertal for.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Kramer Mikkelsen, om grunden til, at man i det her forslag til vedtagelse ikke kræver, at regeringen skal give en undskyldning, men begrænser det til en mere bred formulering om, at Folketinget beklager forløbet, der angivelig har været til gene for den tjetjenske sag - det var selvfølgelig derfor, russerne satte det i værk - lige præcis var et forfængeligt håb om, at det ville den borgerlige fløj i Folketinget da i hvert fald være med til; den borgerlige fløj ville da i hvert fald være med til at give en generel beklagelse af et forløb, som helt klart har været til skade for en person, som søger en fredelig løsning.
Kan hr. Kramer Mikkelsen ikke bekræfte det?
Og kan hr. Kramer Mikkelsen måske ikke sige lidt om, om han er begejstret for den modtagelse, det tilbud har fået fra den borgerlige side?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-05:
Det er der andre, der har valgt at gøre.
Jeg blev stillet spørgsmålet om, hvad jeg havde gjort for at rejse denne sag i Europarådet.
Jeg er ikke helt sikker på, at selv om jeg brugte tid på at forklare, hvad jeg havde gjort for det, at Venstres medlem så ville være klar over, hvad der var foregået, for jeg tror rent faktisk, at jeg deltager i væsentlig flere møde i Europarådet, end Venstres medlem gør. I de debatter, der har været i socialistgruppens møder eksempelvis, har jeg hver gang deltaget i debatterne om forholdene i Tjetjenien, og jeg vil selvfølgelig lægge pres dér, hvor jeg kan gøre det.
Jeg må bare sige, at det er mit indtryk, at der er væsentlig bedre chancer for at gøre det, hvis man sidder med regeringsmagten, og jeg har ikke set, at det er sket.
Med hensyn til undskyldningen vil jeg godt sige - hvis jeg har sagt noget andet, er det en fortalelse, men jeg mener rent faktisk, at jeg sagde i mit indlæg, at jeg mente, regeringen skulle give en undskyldning - at jeg mener, Folketinget skal beklage det, der er foregået.
Det er noget andet.
Det er sådan set det, der står i vedtagelsen.
Gudrun Laub (V), 2002-12-05:
Det, vi savner en forklaring på, er, hvorfor Socialdemokratiet og SF synes, at den skal diskuteres på den måde og i denne form.
Hvis vi ser på dagsordenen og det fremsatte forslag til vedtagelse, er det altså lidt svært at forstå, hvorfor vi har denne debat.
Når hr. Lars Kramer Mikkelsen kalder det en happening, så synes jeg ærlig talt, at man måske skulle overveje, om det er passende at bruge Folketingssalen til at rejse den slags sager, som man selv opfatter som en happening.
Med hensyn til spørgsmålet om anholdelse, skal enhver, der anholdes, jo fremstilles for en dommer.
Det er sket her, og det er en domstolsafgørelse.
Og jeg har ikke fået svar på, om hr. Lars Kramer Mikkelsen respekterer de danske domstoles uafhængighed?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-12-05:
Det stod mig ikke fuldstændig klart, om hr. Kramer Mikkelsen faktisk var enig i, at sagen med hr. Sakajev er gået efter bogen på den facon, at der jo har været dommere ind over, før man foretog en anholdelse og fængsling.
Så vil jeg i øvrigt gøre hr. Kramer Mikkelsen opmærksom på, at det sådan set ikke er Venstres medlemmer af Folketinget, der har bragt Sakajev ind i den her forespørgsel.
Det er sådan set hr. Kramer Mikkelsen selv sammen med hr. Holger K. Nielsen, hr. Niels Helveg Petersen og hr. Søren Søndergaard i det forslag til vedtagelse, som blev læst op for en times tid siden.
Som jeg forstår hr. Kramer Mikkelsen, så mener hr. Kramer Mikkelsen, at Folketinget skal undskylde over for hr. Sakajev for, hvad det er, der er foregået.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge: Hvordan kan det være, at det er Folketinget, der skal undskylde, når det ikke er Folketinget, der hverken har anholdt, varetægtsfængslet eller efterfølgende løsladt hr. Sakajev?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Kramer Mikkelsen, hvilke initiativer hr. Kramer Mikkelsen
.... Er det sådan, at hr. Kramer Mikkelsen lytter efter spørgsmålet?
... Nå, men det er godt.
Jeg vil gerne spørge hr. Kramer Mikkelsen, hvilke initiativer hr. Kramer Mikkelsen har taget i Europarådet for at få sat denne sag på dagsordenen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-05:
Det sidste spørgsmål kan jeg sådan set besvare bekræftende.
Det mener jeg sådan set godt det kan.
Det her kunne være håndteret på mange forskellige måder, det mener jeg rent faktisk at det kunne.
Vi har hørt gode eksempler på, hvordan man kunne have gjort det.
Måden, som den irakiske hærchef har siddet på i Danmark, var da en af måderne, man kunne have håndteret det på.
Man kunne have ladet være med at smide manden i fængsel.
Man kunne have inddraget hans pas osv.
Der er mange måder.
Det, der i virkeligheden er det interessante, er, at hvis man mener, det her er håndteret fuldstændig efter bogen, så må man jo fra regeringspartiernes side have valgt, at det er måden, hvorpå man vil behandle fremmede borgere, der kommer til Danmark og deltager i lovlige indvarslede møder i lovlige forsamlinger.
Manden deltager i et møde, som er fuldt lovligt efter dansk lovgivning.
Så vil jeg igen godt sige til det med håndteringen, at jeg mener, vi har været vidne til stribevis af møder i Udenrigspolitisk Nævn, morgen, middag, aften og nat, hvor man klart har haft indtryk af, at her var der en regering, som var presset af den sag.
Det er der da ikke noget at sige til.
Det synes jeg den har været.
Jeg synes også, at der er elementer af det her, som regeringen har håndteret godt nok, men det er da noget barokt, at når man i pressen selv har erkendt, at der har været en dårlig koordinering mellem forskellige ministerier i den her sag, og at det kunne man godt have gjort bedre, at man så i dag i denne forsamling mener, at sagen er håndteret efter bogen.
Når jeg talte om Artistforbundets årlige generalforsamling, mener jeg ikke, at jeg på nogen måde har inddraget uskyldige mennesker. Jeg synes i virkeligheden, at de mange mennesker, som sidder og ser det her på tv, eller hvor de nu oplever det fra, må føle, at de uskyldigt er blevet inddraget i en sag, hvor nogle medlemmer af regeringspartierne mener, at de skal lave en happening ud af en dagsorden, som handler om forholdene i Tjetjenien, hvor menneskerettigheder daglig bliver trådt under fode.
Gudrun Laub (V), 2002-12-05:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen gjorde sig før lystig over, at denne debat, vi har her, lige så godt kunne foregå alle andre steder som f.eks. på Dansk Artistforbunds generalforsamling. Jeg synes måske nok, det er lidt upassende at blande de sagesløse mennesker ind i det her.
Men det er jo netop det, der er spørgsmålet.
Sætter hr. Lars Kramer Mikkelsen spørgsmålstegn ved, om dommerne er uafhængige, og kan deres afgørelser omgøres eller nedvurderes af Folketinget?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-12-05:
Kan hr. Kramer Mikkelsen ikke bekræfte, at det jo altså ikke er sådan, at fordi der kommer en anmodning fra en fremmed stat, så hopper der to politifolk ind i en bil, og så kører de ud og anholder en mand, i øvrigt uden at have haft en dommer indover?
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Over for hr. Bjarne Laustsen kan jeg bekræfte, at SiD har gjort en stor og fantastisk flot indsats for at organisere avisbudene, og fuldstændig uanfægtet af den her diskussion eller måske netop på grund af den skal den indsats, som fagbevægelsen gør for at organisere folk uden for det traditionelle arbejdsmarked, bestemt fortsættes.
Jeg kan bare konstatere, at muligheden for at få folk til at melde sig ind og betale er ikke stigende, jo mindre folk får.
Jo mindre folk får, jo vanskeligere er det faktisk at få succes med den opgave. Så vil jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen om diger, at det lyder jo, som om at der er nogle, der har valgt at stå uden for fagbevægelsen.
Det er der utvivlsomt også.
Men det er jo ikke den største gruppe, vi snakker om her.
Den største gruppe, vi snakker om, er de folk, der ikke er i fagbevægelsen og ikke er i forsikringssystemet, fordi de aldrig har haft mulighed for at komme ind i forsikringssystemet.
Selvfølgelig ved hr. Ole Vagn Christensen, at det kræver en pæn portion arbejde inden for en relativt kort periode at komme ind i forsikringssystemet.
Derfor er der tale om folk, der ikke er i forsikringssystemet, fordi de aldrig har fået lov at være med i klubben.
Men der er også folk, der ikke er i forsikringssystemet - og det kan folk fra Nordjylland, det kan folk fra Lolland og andre steder bekræfte - fordi de er blevet smidt ud af forsikringssystemet, fordi de ikke har haft arbejde nok på grund af arbejdsløsheden, ikke efter egen vilje.
Så er der endelig den tredje årsag til, at folk ikke er
i forsikringssystemet, og det er prisen.
Det er klart, at der er ikke mange penge at rutte med til at være i forsikringssystemet, når man får 1.400 kr. om måneden.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Jeg var meget glad for hr. Ole Sohns bemærkning om, at der er ingen grund til at hidse folk op ude i fagforeningerne og i a-kasse-systemet osv., for selv om der kommer en stigende ledighed, kommer der ingen stramninger for de forsikrede ledige, som jeg også var inde på i mit første indlæg.
Det har været en væsentlig forudsætning for os, fordi vi var klar over, at vi kunne komme til at stå i den situation, at ledigheden ville stige.
Selv om regeringen fører en politik, der fører til flere ledige, og beskæftigelsen bliver mindsket, skal vi da ikke stå i den situation, at vi skulle piske de forsikrede ledige. Det har vi altså heller ikke gjort, og derfor er jeg meget glad for det klare tilsagn, der kom her med konstateringen af, at man ikke forringer forholdene for de forsikrede ledige.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Jeg er glad for den bemærkning, hr. Ole Sohn kom med om arbejdsløshedsforsikringssystemet.
Det er jo det, der er det væsentlige, det er jo det, der betyder noget for alle disse mange tusinde mennesker.
Når vi så snakker om kontanthjælpsmodtagere, mangler vi stadig svaret på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, men jeg kan stille det her: Er det rimeligt, at man kan få højere ydelser på kontanthjælp, end man kan i arbejdsløshedsforsikringssystemet, når man kun har ledighed som problem?
Derved lægges der jo sådan set op til, at man kan undergrave hele forsikringssystemet, og hvis hr. Ole Sohn mener noget med det, han siger om at bygge et værn op omkring forsikringssystemet, betyder det også, at den slags utilsigtede virkninger ikke skal kunne forekomme.
Det går jeg ud fra vi er enige om.
Ole Sohn (SF), 2002-12-05:
Jeg er da glad for, at hr. Ole Vagn Christensen anerkender, at der er forskel på at være arbejdsløs i dagpengesystemet og i kontanthjælpssystemet.
Jeg har ikke givet udtryk for, at man har nedsat ydelserne for folk, der er i a-kasse-systemet.
Jeg sagde faktisk - jeg mener oven i købet, at jeg sagde det ordret - at det var arbejdsløse på kontanthjælpsydelse, der blev sat ned, og her er der altså 35.000, der får deres ydelse sat ned.
For det første mener jeg, det er en forkert måde at løse problemerne på at sætte folk ned i ydelse, og for det andet har SF været fuldstændig enig med Socialdemokratiet i, at de ydelser skulle der ikke røres ved.
Socialdemokratiets ordfører, hr. Jan Petersen, sagde krystalklart forud for forhandlingerne, at det blev uden Socialdemokratiet.
Det tog jeg selvfølgelig for pålydende, og jeg sagde til ministeren - det var ikke, fordi hr. Jan Petersen sagde det, men fordi jeg var enig - at den samme holdning havde vi, vi var enige med Socialdemokratiets ordfører, hr. Jan Petersen: Der skal ikke skæres i kontanthjælpsydelserne.
At hr. Ole Vagn Christensen så siden hen har ændret opfattelse, skal jeg vel ikke lastes for.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Til hr. Ole Sohn: Den går altså ikke.
Den går ikke at stå og sige, at jeg vil bevare systemet for enhver pris.
Det tror jeg ikke der er nogen der vil.
Jeg vil bevare et system, når det drejer sig om mennesker og deres rettigheder.
Og jeg mener i allerhøjeste grad, at det forsikringssystem med arbejdsløshedskasser, som vi har, er et system, der netop handler om at bygge diger omkring mennesker.
For hvad er det, hr. Ole Sohn kan læse hver eneste dag i avisen, sidst fra Finansrådet, som taler om, at understøttelsen er for høj i Danmark?
I vismændenes rapport kan man også læse om det.
Hvad er det, Socialdemokratiet har været med til sikre?
Vi ved også, hvad de borgerlige politikere sagde, før de indgik den her aftale.
Der var jo også tale om nedsættelser.
Jeg mener i allerhøjeste grad, vi har sikret mennesker.
Og angående de 35.000 glæder jeg mig til at høre svaret
på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Vi lever jo i forbrugeroplysningens tid, og derfor kan jeg sige til hr. Ole Sohn, at i forhold til den tredje fase forsøgte vi faktisk at lukke SF ind i varmen, fordi man accepterede vilkårene.
Men da var det på grund af Venstre og De Konservative, fordi de havde en anden opfattelse af, hvad et forlig var.
Da var det pludselig sådan, at man ikke måtte have lov at lege med.
Vi ville meget, meget gerne have SF med.
Men nu da beskæftigelsesministeren og regeringen var kommet til at skylde Dansk Folkeparti en hel masse for alle de vederstyggeligheder, man har lavet i forbindelse med nedskæring på arbejdsmiljø, havde man lovet, at de skulle træde til her, og derfor blev de inviteret meget tidligt om morgenen, da vi andre var færdige med at lave forliget.
Det er den skinbarlige sandhed om det.
Vi kan jo ikke fastholde SF i forhandlingerne, når man har sagt, at man ikke kan deltage.
Jeg vil gerne høre hr. Ole Sohn, om det er rimeligt, at nogle grupper, som ikke er forsikrede, har et højere rådighedsbeløb end folk, der betaler deres kontingent til en fagforening og en a-kasse og til deres efterløn.
Er det rimeligt, at det er sådan? Hvis det ikke er tilfældet, er det jo lønnen eller understøttelsen, der er for lille.
Her har vi, så vidt jeg husker, stadig væk et forlig i forhold til satspuljen om, hvordan understøttelsens størrelse og reguleringen af den skal være, og det har vi jo sammen.
Ole Sohn (SF), 2002-12-05:
Blot en enkelt lille forbrugeroplysning til min gode kollega og navnebroder: Der er faktisk cirka 35.000 af de arbejdsløse, der får nedsat deres ydelse, med den aftale, som Socialdemokratiet og den borgerlige regering har indgået.
Det er sådan set bare en forbrugeroplysning.
Så til spørgsmålet om digerne omkring a-kasse-systemet.
Jeg er meget optaget af a-kasse-systemet, det tror jeg de fleste her i salen ved, men jeg vil aldrig kunne komme i en situation, hvor det at forsvare et system bliver det altafgørende.
Det, der må være det altafgørende, er de mennesker, der er bag systemet, og når man laver en arbejdsmarkedsreform, er det afgørende: Stiller man den arbejdsløse i en bedre situation for at komme hurtigere tilbage på arbejdsmarkedet på et bedre og mere kvalificeret grundlag eller ej?
Det tager jeg stilling til, og det mener
jeg ikke er sikret med forliget her.
Så vil jeg gerne sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi anerkendte - det sagde jeg faktisk også i ordførertalen - denne regering i modsætning til den forrige, fordi den inviterede SF med til forhandlingerne, og det har jeg kvitteret for, og det er foregået på et meget fair grundlag.
Men det er klart, at når vejene skilles, så er det, fordi vi kom til de punkter, hvor vi var uenige.
Så må man gøre op med sig selv, hvad man synes.
Derfor forstår jeg heller ikke, hvorfor Socialdemokratiet var så ivrig efter at holde SF og Dansk Folkeparti ude af de fælles forhandlinger.
Og Socialdemokratiet har ret.
Måske kunne vi have nået længere, hvis vi havde siddet ved det samme forhandlingsbord.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-05:
Til hr. Ole Sohn: Det var et flot show, der blev vist under den socialdemokratiske ordfører, men det var ikke noget værdigt show.
Hvis det handler om, at man sådan set ønsker at bygge diger omkring arbejdsløshedsforsikringssystemet, så skulle man i stedet for have stillet sig herop og have sagt: Vi anerkender den indsats, der er gjort fra Socialdemokraternes side for i en meget utryg tid, der venter os, at sikre, at der er skabt diger omkring forsikringssystemet.
Men det var ikke det, hr. Ole Sohn kom med.
Jeg var også meget skuffet over hr. Ole Sohns indlæg
Man talte om, at de ledige får forringelser.
Hvis man mener, at det er dem, der får langt over maksimumdagpenge eller over 82 pct., det handler om, så mener jeg, man går forkert i byen, og så har man ikke forstået, hvad arbejdsløshedsforsikringssystemet er.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Jeg vil stille et meget enkelt spørgsmål til hr. Ole Sohn, som jeg håber jeg kan få et svar på.
Det er: Hvor lang tid vil der gå, inden SF accepterer den aftale, der nu er lavet?
Det er helt almindeligt.
Men lige så snart vi har lavet en aftale, er man kommet efterfølgende og har sagt: Vi vil gerne med i forhandlinger om det næste gang.
Derfor er det da interessant, hvor lang tid det er, der skal gå, inden man accepterer den her aftale, inden man synes, den er i orden.
Det er da underligt bare at være imod.
Jeg har også noteret, at både SF og Enhedslisten i betænkningsbidraget roser enkelte elementer af aftalen.
Det vil jeg selvfølgelig gerne kvittere for.
Det er faktisk nogle dele, vi har fået med.
Men det er da ret interessant, at man altid på forkant er imod i stedet for at gå med.
Det kunne jo træffe, at vi havde fået en bedre aftale, hvis SF også havde været med, men man valgte altså ikke at være med og forbeholdt sig retten til at være kritisk.
Efterfølgende kommer man som regel altid - det viser historien med både arbejdsmarkedsforlig og efterlønsforlig - og så synes man, at det i øvrigt er ganske udmærket, men dengang det skete, var man ikke med.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Det er jo sådan, at i vores uddannelsessystem har vi frit optag.
Det står jo de unge frit for at gå i gang med et uddannelsesforløb.
Vi har altså nogle, der af forskellige årsager har valgt at sige fra og melde sig på socialkontoret og har bedt kommunen om at få kontanthjælp.
Efter min mening er det det dårligste sted, man kan opholde sig.
Derfor har vi også indrettet det sådan her i lovgivningen, at efter 3 måneder skal kommunen give et tilbud til den unge.
Der ligger altså en klar forpligtelse for kommunen til at gøre en indsats for at få de unge mennesker i gang med et uddannelsesforløb, det kan være en produktionsskole eller noget andet - det ligger der helt klart her - og først 9 måneder derefter kan man få den situation, som fru Line Barfod bekymrer sig om.
Jeg tror, at hvis man laver det rigtigt, kommer der slet ikke nogen af de her situationer, og så er problemet løst.
Line Barfod (EL), 2002-12-05:
Jeg vil sige til hr. Bjarne Laustsen, at der jo ikke er nogen, der er uenig i, at det allerbedste ville være,
hvis ingen unge var henvist til kontanthjælp, hvis der var arbejde til dem, eller der var nogle gode muligheder for uddannelse.
Men det er der bare ikke altid.
Hr. Bjarne Laustsen har lige selv stået og diskuteret, at arbejdsløsheden er stigende. Hvorfor er det de unge, der skal undgælde for det?
Det vil sige, at man konstaterer, at kommunerne gør for lidt for at få de unge i gang, og derefter straffer man kommunerne ved at skære ned på ydelserne til de unge, så de skal sulte.
Hvad tror man mekanismen er?
Vil de sultne unge så begynde at gå op og stjæle fra kommunen, eller hvordan kommer det til at ramme kommunen, at man skærer ned på de unges ydelser?
Hr. Bjarne Laustsen mangler at forklare de unge: Hvordan skal de klare sig for 1.400 kr. om måneden?
Hvad skal vi svare på de henvendelser, der kommer fra folk, der ikke kan overleve, eller fra familier, der ikke har råd til at betale for deres voksne børn, der er flyttet hjemmefra?
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-05:
Hvis vi nu sørger for at holde folk i gang, kommer man aldrig i den dér situation, som fru Line Barfod taler så meget om.
Hvordan går det til i dag, at de unge mennesker kommer i arbejde?
Hvordan kan det være, at de kommer i gang på et gymnasium, hvordan kan det være, at de kommer i gang med en uddannelse osv.?
Er vi ikke enige om, at de her unge mennesker skal have en uddannelse, og at det er der perspektiv i?
Det dér gamle ordsprog om, at ledigheden er roden til alt ondt, synes jeg faktisk ganske udmærket om, for det er da helt tudetosset, at vi har de unge mennesker til at gå og intet som helst foretage sig.
Der er altså en række kommuner, der gør alt for lidt.
Der er nogle, der laver produktionsskoler osv., og det er godt; der er kommet lovforslag om, at man kan uddanne sig dér, det er godt.
Men det er altså meningen, at de unge mennesker skal have en uddannelse.
Om den er boglig eller faglig skal jeg ikke gøre mig klog på i det her indlæg, men det er vigtigt, at de kommer i gang med noget for at kunne blive fastholdt på arbejdsmarkedet på længere sigt.
Regeringens oplæg var helt klart og tydeligt pisk og atter pisk og kun pisk.
Dér har vi fået det lavet sådan, at det først er efter 9 måneder, og med alle de optag, der er på vores ganske udmærkede uddannelsesinstitutioner, er det intet problem.
Line Barfod (EL), 2002-12-05:
Men jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan man kan argumentere for, at for at der ikke er andre grupper, der skal ned på lave ydelser, så accepterer man, at de unge under 25 år skal klare sig for så lidt.
Med 1.400 kr. om måneden er vi nede på 30-35 kr. om dagen til mad.
Hvordan skal man få en sund og nærende kost for 30-35 kr.?
Én ting er, at man måske kan klare sig uden nyt tøj i noget tid, men med 30-35 kr. om dagen, hvordan får man en sund og nærende kost, så man har overskud til at gå i gang med en uddannelse, finde en uddannelse, finde ud af, hvad det er, man kan klare?
Hvordan skal man være i stand til at søge arbejde, hvis nu man ikke tilhører en af dem, der er i stand til at tage en uddannelse, men har behov for at få et godt arbejde i stedet?
Hvordan gør man det, hvis man ikke har penge nok til at leve for?
Vi er begyndt at få henvendelser fra en del, som er på den ungeydelse, der er i dag.
Den er 500 kr. højere, så der har man 1.900 kr. om måneden, det er heller ikke mange penge, men nu skal de altså helt ned på 1.400 kr.
Hvordan forestiller Socialdemokraterne sig, at man skal leve af det?
Man er med til at stemme for det, så må man også kunne sige til folk, hvordan skal de leve af det.
Ole Sohn (SF), 2002-12-05:
Dette er givetvis noget, man har lært oppe i Jørlunde: hvordan man skal dreje argumentationen fuldstændig væk fra det centrale.
Vi sidder og forhandler om en stor arbejdsmarkedsreform, hvis formål er at kvalificere arbejdsløse til at kunne genindtræde på arbejdsmarkedet, og så skal jeg pludselig beskyldes for at påstå, at Socialdemokratiet har lavet aftaler om at sætte dagpengeydelserne ned.
Det indgår slet ikke i forhandlingerne, og i øvrigt indgår der heller ingen garanti overhovedet for, at regeringen ikke kan gøre det med et andet flertal, for det vedrører slet ikke emnet.
Det eneste, jeg konstaterede, var bare, at der er nogle arbejdsløse, som får nedsat deres ydelser, nemlig de
arbejdsløse, som ikke er i a-kasser, men er omfattet af kontanthjælpsordningen
Jeg konstaterer også, at Socialdemokratiet har ændret opfattelse fra forud for forhandlingerne til nu efter forhandlingerne, og det er sådan set det eneste.
Jeg vil gerne bekræfte, også over for hr. Bjarne Laustsen, og jeg vil også gerne skrive 100 gange i et brev, hvis jeg har god tid, at a-kasserne behøver ikke være kede af eller bange for, at ydelsen til en arbejdsløs vil gå ned som følge af denne reform.