Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
For et år siden op til folketingsvalget hørte vi gang på gang om, at VK-partierne ville gøre en masse for velfærden i Danmark, først og fremmest for de gamle og for de syge.
Der blev lovet 500 mio. kr. til kommunerne til ældreområdet, og der blev lovet 1,5 mia. kr. til amtskommunerne til sygehusområdet.
Siden da har VK-regeringen så gennemført en finanslov med skattestop og lavet aftaler om en ny finanslov, der også indeholder skattestop, og der er lavet en kommuneaftale, hvor kommunernes og amtskommunernes økonomi fastlægges i meget stramme rammer.
Umiddelbart kunne det måske nok lyde, som om 1,5 mia. kr. til sygehusområdet var ganske meget, men i forhold til den udvikling, vi har set gennem den sidste halve snes år, er 1,5 mia. kr. ekstra om året ikke noget særligt.
Netop på grund af den stramme økonomi, som kommuner og amtskommuner er bundet i, er det ikke særlig overraskende, at en række kommuner og amtskommuner nu har store problemer med at få økonomien til at hænge sammen, hvilket bl.a. netop er et resultat af det, som ligger i kommuneaftalen, men også af det, som ligger i skattestoppet.
Vi vil derfor gerne have denne drøftelse på baggrund af den kommuneaftale, som blev indgået i sommer, og også af de konsekvenser af den, som vi nu kender nogenlunde, men også kun nogenlunde.
Besvarelse
Uanset det, hr. Kristian Thulesen Dahl siger med, at man er nødt til bare at tage tallene og så se på, hvad der var sidste år, hvad er der i år osv., osv., så er vi også nødt til at se på behovet.
Man har i kommunerne skåret på børneinstitutionsområdet op til ca. 0,5 mia. kr.
Noget af det er berettiget.
Det vil sige, at man da er nødt til at tage hensyn til, om der er flere eller færre, der har behovet.
Og på det sociale område er der rent faktisk flere, der har behovet.
Derfor er det ikke nok at sige, at der skal være tale om, at det er uændret.
Det, som så var det afgørende for SF at fremhæve tidligere, var, at vi har et behov, der er stigende.
Så er der andre steder, hvor man ikke gør det.
Der er andre steder, man ikke gør det.
Og det er billedet af, at man er nødt til at skære så voldsomt nogle steder, som er nyt i hvert fald i 20 år.
Med hensyn til Storstrøms Amt er det sådan, at dets tal altså stadig væk er dårlige, 14,5 pct. ifølge Amtsrådsforeningens egne tal, på det sociale område.
Så kan det godt være, de får flere penge.
Storstrøms Amt har et stort behov på samme måde som Ribe Amt og Vestsjællands Amt.
Det er de amter, der har problemerne.
Så der er jo ikke noget at sige til, at regeringen selvfølgelig skal aflevere nogle penge til Storstrøms Amt, og det gør de også.
Men de har også et stort behov, ikke mindst på det sociale område, hvor det altså i hvert fald ifølge det tal, som Amtsrådsforeningen selv har afleveret, er 10,5 pct., man skærer på det sociale område.
Hr. Kristian Jensen beder mig om, at jeg skal være voksen.
Det synes jeg sådan set jeg er, sådan rimelig voksen.
Er det ikke korrekt, at man i en række kommuner, en række amtskommuner, skærer ganske meget på det sociale område - jeg nævnte for amtskommunernes vedkommende før Storstrøms Amt - i forhold til de socialt svageste grupper, ganske meget? Man har været inde i en række kommuner og amtskommuner netop og skære de steder, og det var man nødt til, for
hvor skulle man ellers finde pengene henne?
Er det ikke også det korrekte billede af det?
Så kan man sige, at der er andre steder, hvor man ikke har skåret.
Ja, det er da korrekt.
Vi har heller aldrig sagt, at man skærer alle steder; vi har bare sagt, at man skærer på det sociale område ligesom på en række andre områder i en række kommuner og amtskommuner, for det er man nødt til på grund af den meget stramme økonomiaftale og skattestoppet og på grund af, at de har et svagt skattegrundlag.
Og det er derfor, at det bør ændres, fordi man skal sikre, at udligningsreformen ikke hele tiden afventer det, regeringen absolut også vil, nemlig at lave kommuner og amter om.