Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-12-02:
Også jeg har været involveret i Åmoseprojektet flere gange.
For 2 år siden tog Det Radikale Venstre rundt i alle amter for at høre, hvilke områder man syntes der i de pågældende amter skulle udlægges til natur.
Da vi kom til Vestsjællands Amt, var det meget klart, at det største ønske var, at man fik reddet Åmosen, sådan at der ikke kunne være landbrug i Åmosen.
Noget af det, der var stor bekymring for på det tidspunkt, og som jeg tror står ved magt, var, at man var i gang med at etablere et stort svinebrug lige i nærheden, som vil få meget store konsekvenser for Åmosen.
Derfor var det meget oplagt, at man lavede et stort naturgenopretningsprojekt i Åmosen med henblik på at sikre den biologiske mangfoldighed her.
Set i et radikalt perspektiv burde man, som jeg også sagde i min tidligere ordførertale, sikre, at ca. 30 pct. af Danmarks areal i 2025 er udlagt til natur.
For Vestsjællands vedkommende er det fuldstændig givet, at Åmosen skulle indgå i en sådan samlet naturplanlægning.
Jeg håber meget, at regeringen på et tidspunkt vil komme dertil, at den kan se det fornuftige i at lave sådan en langsigtet planlægning.
Når der f.eks. stadig er de meget markante grønne kiler i København, jamen så skyldes det, at man for 50 år siden lavede en meget solid planlægning af det, der skulle blive hovedstadsområdet.
Det er det samme, vi har brug for at lave i hele landet, så vi skal altså se 25 år frem i vores planlægning.
I stedet for at tage et enkelt projekt ud og sige, at nu vil vi redde det – jeg kan godt forstå, at SF gør det, fordi det ligesom er mere overskueligt – så synes jeg, at det ville være mere hensigtsmæssigt, at vi lavede en samlet planlægning for hele Danmarks areal.
Som sagt synes vi, at Åmosen skal med i sådan et samlet naturprojekt for Danmark, men i det hele taget er det jo alle lavbundede områder i Danmark, vi burde udtage.
For øjeblikket bruges der enormt meget energi på at pumpe vand ud, og der bruges mange ressourcer på at rense vandløb op, fordi landmændene kræver, at de bliver renset op, og det hyppigere end godt er.
Man forstår godt landmændene.
Grunden til, at de gerne vil have vandløbene renset op med jævne mellemrum, er selvfølgelig, at de har brug for at få afvandet deres marker; de har brug for, at der er en ordentlig dræning.
Der er altså to forskellige formål, der strider mod hinanden: landmændenes ønsker om at kunne dyrke deres marker og på den anden side samfundets ønske om at bevare den biologiske mangfoldighed.
Det er jo typisk områder, som Dalgas var inde over.
Da vi efter 1864 ligesom blev enige med os selv om, at det, vi havde tabt udadtil, måtte vi vinde indadtil, begyndte vi at inddæmme en hel masse områder, som aldrig burde have været inddæmmet, men som vi jo til gengæld har fået gode landbrugsprodukter ud af i mange år.
Nu er vi kommet dertil, at vi kan dyrke utrolig mange landbrugsprodukter på et meget mindre areal.
Lad os gøre det og så give alle de her lavbundede områder tilbage til naturen.
En begyndelse på det kunne være, at vi sagde, at alle de lavbundede områder i Danmark ikke længere kan tælle med som harmonijord.
Det er jo noget af det, der virkelig har været ødelæggende for udviklingen af Danmarks natur, at naturarealerne, de dårligere landbrugsjorder, har man kunnet tage ind og bruge som harmonijord.
Derfor agter vi at fremsætte et beslutningsforslag, som altså skal gå på, at det ikke i fremtiden skal være legitimt eller i orden at bruge de lavbundede områder som harmonijord.
Hvis vi startede dér, ville vi redde meget natur.
Men på lang sigt er der selvfølgelig brug for en ordentlig investering.
Der er brug for, at der bliver afsat penge til at opkøbe natur og til at naturgenoprette.
I vores finanslovforslag har vi afsat 450 mio. kr. om året alene til naturområdet på anlægssiden
og 200 mio. kr. i øvrigt til driftssiden.
Det mener vi er nødvendigt at gøre mindst 25 år frem i tiden, ligesom det vil være nødvendigt at inddrage nogle af de mange penge, der i øvrigt bruges til mere eller mindre fornuftige formål.
Jeg har læst en artikel, hvori der stod, at fødevareministeren i de måneder, han har været fødevareminister, har brugt ca. 6 mio. kr. om dagen.
Hvis man ganger det op med det antal dage, som ministeren har siddet, kunne vi virkelig have fået naturoprettet rigtig, rigtig meget jord.
Vi siger tak for SF's forslag om at naturgenoprette Åmosen.
Det kunne blive begyndelsen til en række andre meget gode naturprojekter.