runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-04-29:
Nu er der jo ikke tale om en reform eller noget i den stil.
Vi taler om den gældende lovgivning, og fru Anne-Marie Meldgaard og Socialdemokraterne har tilsluttet sig dele af den lovgivning, som er gennemført af regeringen og Dansk Folkeparti efter krav fra den danske befolkning i november 2001.
Det levede vi op til, det tror vi egentlig der er meget stor tilfredshed med, og også Socialdemokraterne har senere fundet ud af, at det er der vistnok.
Men Socialdemokraterne har jo problemer med at finde ud af, hvad de selv mener.
Man kan da ikke bare sige: Vi nedsætter et ekspertudvalg, så tager vi bestik af, hvad det ekspertudvalg kommer frem med, og så laver vi lovgivning ud fra det.
Det er da elendigt, at man har brugt så megen tid på at diskutere spørgsmålet, hvis man ikke sammen med Det Radikale Venstre allerede har besluttet, hvilke ændringer man vil gennemføre for igen at lempe udlændingepolitikken.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg tror, jeg gav helt klart udtryk for i min tale, at Socialdemokratiet ikke ønsker at ændre udlændingelovgivningen.
Det står helt fast.
Vi er uenige med De Radikale, vi ønsker ikke at ændre udlændingelovgivningen, men vi ønsker at få klarhed over, om der skal praksisændringer til, for at vi kan leve op til de menneskerettigheder, vi har indgået internationale aftaler om.
Det er det, sagen handler om for os, og det har jeg også givet udtryk for.
Jeg skal ikke blande mig i, hvad Det Radikale mener, men for os at se er det det, sagen handler om.
For os at se
er det et juridisk spørgsmål, og jeg synes også, det må være i regeringens interesse at få en meget større gennemsigtighed i administrationen, for jeg er fuldstændig enig i, som fru Elsebeth Gerner sagde tidligere, at det må være forfærdeligt at skulle sidde som embedsmand og foretage skøn og vurderinger, når vi ikke har været klare nok med hensyn til, hvilke krav der skal stilles.
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Allerførst vil jeg gerne sige til fru Anne-Marie Meldgaard, at normal kutyme jo er, at smalltalk ikke refereres her i salen, og at jeg derfor er nødt til lige at komme med den kommentar, at fru Anne-Marie Meldgaard rent faktisk i forgårs fik en mail fra mig, hvoraf det tydeligt fremgik, at der ikke blev fremsat et forslag til vedtagelse fra regeringspartiernes side.
Jeg vil gerne lige vende tilbage til interviewet med Helle Ib.
fru Anne-Marie Meldgaard egentlig med, at det ikke er en fremadrettet aftale?
Vil det sige, at forslaget til vedtagelse om, at der skal nedsættes et ekspertudvalg, sådan set ikke betyder noget, og at man egentlig ikke regner med at skulle efterleve det, fordi der ikke er en fremadrettet aftale?
Er det sådan, at man i sidste samling har snakket om at få en aftale, men at situationen nu er en helt anden, så det bare er pr. automatik, man genfremsætter forslaget?
Er det det, det handler om?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg medgiver gerne, at det var smalltalk, og at jeg har fået en mail fra fru Irene Simonsen om, at der ikke bliver fremsat et forslag.
Men når hr. Jens Rohde henviser til min udtalelse, er jeg også nødt til at sige, på hvilken baggrund jeg har udtalt mig.
Så vil jeg gerne sige, at når jeg taler om noget fremadrettet, handler det om, at vi ønsker et hurtigarbejdende udvalg, som skal være med til at kigge på den kritik, der er rejst, og prøve at være med til at løse det problem, der er opstået mellem Institut for Menneskerettigheder og ministeriet.
Det er ikke et spørgsmål om, at det er et udvalg, der skal arbejde for tid og evighed.
Når undersøgelsen er afsluttet og problemerne afklarede, er eksperterne væk, og så er den sag afgjort.
Det er det samme, som statsministeren ville gøre i EU-sager: Opstår der tvivlsspørgsmål, nedsætter man et udvalg, der kigger på problemet, og når det er løst, er eksperterne væk, og det er også meningen her.
Hvis man fortolker begrebet »fremadrettet« på en anden måde, er det, fordi man har onde hensigter.
Søren Espersen (DF), 2005-04-29:
Jeg forstår altså, at det er en ren tilfældighed, at dette forslag til vedtagelse i dag stort set er et samarbejde mellem de fire nævnte partier og et samarbejde, der kun går ud på at kritisere den udlændingepolitik, som Socialdemokratiet selv er en del af.
Men jeg vil gerne stille et andet spørgsmål, når vi nu er ved det her med jura og eksperter: Hvem er det så egentlig, man forestiller sig f.eks. kunne sidde i det nævn?
Kunne det være en mand som Morten Kjærum, som i 1997 slog fast, at udlændingeloven ikke kunne strammes yderligere?
Er det sådan nogen eksperter, vi skal hidkalde nu for at lave politik i Danmark?
Kunne Morten Kjærum, bare for at tage ham som eksempel, være en af de eksperter, som der bliver peget på til det her?
Irene Simonsen (V), 2005-04-29:
Jeg kan næsten henvise til den radioudsendelse, som vi selv, både hr. Steen Gade og jeg, deltog i, hvor jeg synes, vi havde en fortrinlig dialog omkring det her, og hvor jeg netop sagde: Jo, vi er alle mennesker, og når man mødes menneske til menneske, så bliver man selvfølgelig optaget af det menneske, man har over for sig, men mit job her, som vi jo netop også debatterede i radioudsendelsen, er, at vi er politikere, og hvis vi skal til at enkeltsagsbehandle på den måde, at hvis vi lige kan lide nogle mennesker, så går det nemmere igennem, så har vi altså misforstået, hvad et politisk job indeholder, og hvad dansk lov i det hele taget skal indeholde, for vi er lovgivere herinde.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Det bliver morsommere og morsommere.
Det må jeg nok sige.
Socialdemokratiet kommer her i dag ikke med nogen kritik af udlændingepolitikken, men vi vil gerne have belyst, om der kan være noget juridisk galt i den praksis, der er i forbindelse med familiesammenføringssager.
Så synes jeg, at Dansk Folkeparti afslører sig selv totalt ved at stå her og foreslå Morten Kjærum, som er direktør for Institut for Menneskerettigheder.
Det vil sige, at han er parthaver i den her sag.
Det er altså for langt ude.
Det er faktisk en hjælpende hånd til regeringen til selv at kunne gøre noget ved denne her situation ved at sikre en større gennemskuelighed og sikre, at retssikkerheden er i orden i familiesammenføringssager, og det har intet med udlændingelovgivning at gøre.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Det spørgsmål, som hr. Morten Østergaard stiller, er jo altså: Hvad er det, der skal bestemme i Danmark, er det internationale konventioner og såkaldte menneskerettigheder, eller er det dansk lov?
Jeg vil sige med hensyn til alle disse internationale konventioner, at det jo ikke er hellige skrifter, og der er god grund til at sige, som bl.a. den engelske regering, har jeg læst, har antydet, at det er på tide, at man opsiger den flygtningekonvention af 1951, der er indgået under ganske andre omstændigheder end de nuværende.
Så jeg deler ikke hr. Morten Østergaards overtro på internationale konventioner.
Jeg siger, at det er dansk lov, der skal bestemme i Danmark.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Jeg vil gerne kvittere for den rene tale, for det, jeg forstår, er, at regeringens støtteparti meget klart giver udtryk for, at det er flintrende ligegyldigt, om Danmark overholder menneskerettighederne, om udlændingeloven overholder menneskerettighederne, og det er jo sådan set bare det, forespørgslen i dag handler om: Hvem er det, der mener det, og hvem er det, der mener noget andet?
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Regeringens støtteparti har den grundlæggende holdning, at det er dansk lov, der skal bestemme tilstanden i Danmark.
Danmark er ikke et internationaliseret område, der skal regeres af udefrakommende instanser.
Men jeg vil lige understrege, at det, sagen drejer sig om vedrørende kritikken her, jo altså er den udlændingepolitik, som regeringen har ført, ikke Dansk Folkeparti.
Vi ville gerne have ændret den på nogle punkter, men har støttet det, der er sket, og kan konstatere, at regeringens jurister fuldstændig overbevisende, synes jeg, har afvist kritikken om overtrædelse af internationale konventioner.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-29:
Nu er det jo et faktum, at i hvert fald menneskerettigheder er en diskussion, som vi også har lidt bredere end blot omhandlende menneskerettigheder i Danmark.
Jeg har da i hvert fald hørt Dansk Folkepartis ordfører tale om menneskerettigheder, når vi taler om Tyrkiet, og det synes jeg der kan være meget fornuft i.
Men det er bare for at sige, at menneskerettigheder jo er noget, som vi alle sammen må tage alvorligt.
I den forbindelse kunne jeg egentlig godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, hvordan det egentlig er, vi fastlægger, hvad det er for nogle menneskerettigheder, det drejer sig om, og hvordan vi forholder os til menneskerettigheder; om det er sådan, at når det gælder menneskerettigheder i Danmark, så er det måske Dansk Folkepartis ordfører, der definerer, hvad det er for nogle menneskerettigheder, vi synes der skal overholdes, mens der gælder nogle andre forhold, når vi snakker om andre lande.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Jeg mener nu aldrig jeg har udtalt mig om menneskerettigheder i forbindelse med Tyrkiet.
Jeg har advaret meget kraftigt imod Tyrkiets optagelse i EU, fordi Tyrkiet ikke er et europæisk land.
Tyrkiet er et muslimsk land, Europa er et kristent kontinent; der er en uoverstigelig forskel.
Jeg deler, som jeg allerede har været inde på, ikke denne overtro på menneskerettigheder som hellig skrift.
Hvis jeg må tilføje det i en parentes, har jeg i adskillige bøger taget fat på hele den dyrkelse af menneskerettighederne, der finder sted, og kaldt den for en ren overtro, der til syvende og sidst har en totalitarisme i sig, som også vil føre til, at der opstår tyranni der, hvor de hersker.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-29:
Jamen så fik vi da det afklaret.
Så vil jeg bare tage fat i et udsagn i Dansk Folkepartis ordførers tale, nemlig det om at tage flygtningenes parti.
Hr. Søren Krarup sagde, at dette udsagn skulle være det samme som at tage flygtningenes parti imod den danske befolkning.
Det tror jeg ikke at vedkommende person fra Flygtningehjælpen ville sige lige præcis var meningen.
For det er jo et spørgsmål om at tage flygtningenes parti i forhold til lovgivningen, og det er godt, at der er nogle, der forsvarer mennesker i forhold til lovgivningen.
Men specielt i denne sammenhæng er udsagnet jo fuldstændig langt ude, i betragtning af at en stor del af de mennesker, vi snakker om i familiesammenføringer, er, uagtet hvor de kommer fra, en del af den danske befolkning.
Så derfor mener jeg, at det udsagn, der kom, er indholdsløst.
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Den danske befolkning består af de danskere, der har dansk indfødsret.
Så derfor er det en fuldstændig misforståelse.
Det er vi adskillige der kan dokumentere er tilfældet.
Det er jo også det, hele den senere udvikling manifesteret i den nuværende regering og et meget stærkt Dansk Folkeparti er udtryk for.
Morten Østergaard (RV), 2005-04-29:
Nu vil jeg bede ordføreren for Dansk Folkeparti om at være med i et lille tankeeksperiment.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Jeg synes egentlig, vi fik et klokkeklart svar fra hr. Søren Krarup.
Hr. Søren Krarup og dermed Dansk Folkeparti er ligeglade med menneskerettighederne, de er noget pjat.
I Danmark er det danskere, der skal bestemme.
Betyder det så, at vi kan forvente, at der fra Dansk Folkepartis side kommer et forslag om, at vi skal skrive os ud af menneskerettighederne, at vi skal melde os ud af de internationale konventioner?
Ligger der et beslutningsforslag parat hos Dansk Folkeparti om det?
Det synes jeg er interessant.
Regeringens støtteparti mener, at Danmark skal skrive sig ud af de internationale konventioner.
Det er da interessant at have sådan et støtteparti.
Jeg vil stille et spørgsmål inden for et helt andet område.
Hr. Peter Skaarup har været ude at sige, at Dansk Folkeparti vil tage kritikken fra højesteretsdommeren til efterretning og er parat til at gå ind og lave en mere gennemsigtig og mere klar lovgivning.
Hvornår kan vi forvente, at der fra Dansk Folkepartis side sker noget på det område, altså hvor man går ind og kommer
med konkrete forslag til, hvordan vi laver bedre lovkvalitet, hvor vi altså får en klarere lovgivning i stedet for at lovgive gennem bemærkninger og notater og diverse udtalelser og igennem medierne?
Så får vi igen en ordentlig lovgivning, hvor det står i lovgivningen, hvad det er for regler, der gælder i Danmark.
Hvad er det for konkrete initiativer, vi kan forvente fra Dansk Folkepartis side på det område?
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Det er vi i allerhøjeste grad ikke, men vi er tilhængere af, at lovgivningen har et forhold til virkeligheden.
Og den virkelighed, denne lovgivning handler om, er en virkelighed, der uundgåeligt må medføre skønsprincippet, for det er sådan, at man ikke der i alle tilfælde uden videre bare kan sige efter paragraf og paragraf.
Det er et skønsprincip, hvor man selvfølgelig er nødt til netop at lade vurderingen af de enkelte tilfælde spille en rolle.
Jeg vil sige, at vi ønsker stramninger i udlængepolitikken, det skal jeg ikke nægte; jeg håber også, vi får dem.
Men som helhed vil jeg sige, at den i høj grad er acceptabel, den, der er, og vi har støttet den.
Og jeg vil sige, at over for Det Radikale Venstres rent dogmatiske, jeg er lige ved at sige religiøse holdning til de såkaldte internationale konventioner er vi fuldstændig afvisende og vil i virkelighedstroskabens navn sige nej til det.
Charlotte Fischer (RV), 2005-04-29:
Jeg bed mærke i, at hr. Søren Krarup jo diskvalificerede menneskerettighedskommissæren, ikke så overraskende.
Institut for Menneskerettigheder har heller ikke forstand på tingene, og Menneskerettighedsdomstolen kan vi heller ikke bruge til noget, men Integrationsministeriet er derimod dem, som vi kan holde os til.
Ville det ikke bare være mere rimeligt at tone rent flag og sige, at Integrationsministeriet jo er parthaver i det her og fint nok, de er enige med Dansk Folkeparti, men er det en særlig saglig måde at se tingene på?
Findes der overhovedet nogen eksterne eksperter, folk med forstand på tingene, som Dansk Folkeparti mener man skal støtte sig til eller kan støtte sig til, eller er det hele bare politik?
Søren Krarup (DF), 2005-04-29:
Det hele er for så vidt bare politik.
Det, jeg har forsøgt at sige, er, at den tro på objektiviteten, som f.eks. fru Elsebeth Gerner Nielsen dyrker med disse jurister, der er objektive, giver jeg ikke to flade øre for.
Det er et politisk, propagandistisk institut med ganske bestemte holdninger, sådan som konklusionen i dets redegørelse her dokumenterer.
Men det, der er grund til at sige, når jeg taler pænt om juristerne i Integrationsministeriet, er, at jeg har lært dem at kende som samvittighedsfulde, omhyggelige personer, og ud fra dette erfaringsgrundlag siger jeg, at jeg har tillid til dem.
Jeg tror nemlig ikke på nogen ophøjet objektivitet, men jeg tror på mine egne ører og mine egne øjne, og det er måske også det, fru Fischer skulle gøre, i stedet for at forsværge sig til en eller anden overtro på såkaldte eksperter, som selvfølgelig ikke er spor eksperter.
Charlotte Fischer (RV), 2005-04-29:
Så kunne jeg, når nu vi har fået udryddet, at der overhovedet findes noget, der hedder menneskerettigheder, jo spørge Dansk Folkepartis ordfører, om han kunne komme med et bud på rettigheder for mennesker, der kommer til Danmark, men i og for sig også for danske statsborgere, der gifter sig med udlændinge.
Kan han komme i tanke om et eksempel eller to på nogen grundliggende rettigheder for de her mennesker, som bør gælde i Danmark efter Dansk Folkepartis opfattelse?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg tror ikke, regeringen ville bryde sig om det, hvis det var Gil-Robles-rapporten, vi stod og diskuterede her i dag.
Nu er det Institut for Menneskerettigheders kritik af familiesammenføringsreglerne, der diskuteres, og det forholder jeg mig til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-29:
Jeg synes bare, det er forholdsvis fantastisk, at en forespørgsel, som handler om, hvad regeringen vil gøre i forlængelse af den kritik, der fra forskellig side har været af udlændingelovgivningen, kommer til at handle om en kritik af, at Socialdemokraterne prøver at få de her ting mere belyst, som det også fremgår af forslaget til vedtagelse, og som det fremgår af teksten i forespørgslen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge fru Anne-Marie Meldgaard, om ikke det er rigtigt, at det, der er meningen med den vedtagelse, er, at kritikken skal tages så alvorligt, at vi får undersøgt – og ikke bare af ministeriets juridiske eksperter – hvad det er for nogle præcise forhold i praksis, som gør, at vi mange gange står i en situation, hvor det er tilfældigheder, der afgør, om folk får familiesammenføring eller ej.
Det her handler om nogle helt konkrete menneskeskæbner, og derfor er det så vigtigt, at vi herinde tager initiativet til, at vi får lavet en lovgivning, der er menneskevenlig, og som er forståelig for det mennesker, det handler om.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jo, selvfølgelig er det det.
Og jeg synes faktisk, at det burde være integrationsministerens fornemste opgave at sørge for, at hendes juridiske eksperter i ministeriet får en sikkerhed for, at det ikke er dem selv, der skal undersøge det, de kommer med, og på den måde får en større retssikkerhed ind i det.
Jeg synes, det er et stort åg, man lægger på Integrationsministeriets og Justitsministeriets juristers skuldre.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-29:
Fru Anne-Marie Meldgaard sagde tidligere, at det er nemmere at gå på to ben end at hoppe på ét, men det er lidt besværligt at tolke et politisk parti, der taler med to tunger, så det er nok det, der er problemet i denne her sammenhæng.
Det, der er interessant her, er, at denne her vedtagelse, der ligger nu, åbenbart kommer til afstemning ved et uheld, kan jeg forstå på fru Anne-Marie Meldgaard.
Men jeg vil godt høre: Når nu den kommer til afstemning, vil det, der nu bliver stemt om, så være bindende for Socialdemokratiet, hvis den nu bliver vedtaget?
Men hvis nu det udvalg, der skulle blive nedsat, kommer med nogle forslag til ændringer, er det så ligegyldigt?
Er vedtagelsen så bindende, eller er den ikke bindende?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Nu har jeg ikke fantasi til at forestille mig, at et sådant udvalg vil komme med meldinger, som medfører, at der skal laves lovændringer.
Men hvis det sker, så har vi en ny situation.
Og som flere har været inde på her i dag, så er vi jo aftalepartner med regeringen, og så er det jo der, vi må tage den.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-04-29:
Nu synes jeg, det bliver vanskeligt, for det vil sige, at man nedsætter et udvalg, som så skal lave en studiekreds og sidde og snakke om løsning af nogle juridiske problemer, der ikke skal bruges til noget bagefter.
Det synes jeg da er spild af ressourcer.
Men jeg har forstået på fru Anne-Marie Meldgaard, at det ikke er Socialdemokratiets ønske, at der skal ske nogen ændringer i udlændingeloven.
Hvorfor vil man så nedsætte det her udvalg, som skal kigge på, om der er noget galt?
Der må jo være nogle ting, som Socialdemokratiet har problemer med, siden man vil have det undersøgt.
Hvad er det helt konkret, Socialdemokratiet vil have undersøgt?
For hvis nu det bestyrker den mistanke, Socialdemokratiet har, skal det så laves om?
Kan vi ikke få at vide helt konkret, hvad det er for nogle mistænkeligheder, der er i lovgivningen, som Socialdemokratiet i øvrigt har været med til selv at stemme for?
Hvad er det, Socialdemokratiet er så utilfreds med, og som Socialdemokratiet altså i princippet vil have lavet om, hvis eksperterne finder ud af, at der er et problem?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg synes, at hvis regeringen havde været klog, så havde den allerede, da den her rapport kom, gjort sig selv den tjeneste at sørge for, at det var andre end dens egne folk, der kiggede på, om der kunne være noget om det, instituttet kom med af kritikpunkter specielt på det administrative område.
Og det er det administrative område, Socialdemokratiet interesserer sig for i denne her sag.
Der står ikke, at der skal ske lovændringer.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-04-29:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen sagde, at de konklusioner om, at der var sket brud på menneskerettighederne, og at mennesker var blevet gjort uret, var afstemt med Socialdemokraterne.
Og det sagde fru Anne-Marie Meldgaard i sit svar til hr. Jens Rohde ikke var tilfældet.
Sådan må det tolkes.
Kan vi ikke få at vide af fru Anne-Marie Meldgaard, om fru Elsebeth Gerner Nielsen i så tilfælde taler usandt, for det svar, hun gav, var meget klart.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg har én gang læst op af den aftale, vi havde om begrundelsen med Det Radikale Venstre.
Det føler jeg sådan set ikke trang til at gøre en gang til.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-04-29:
Så må vi jo nærmest konkludere, at Socialdemokraterne mener, at menneskerettighederne er trådt under fode.
Hvordan kan Socialdemokraterne så fortsat støtte regeringens udlændingepolitik?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg kan godt lide, når en ordfører får stukket et spørgsmål ud, som passer rigtig godt ind i sammenhængen.
Men jeg synes ikke, det er værdigt at komme med sådan et spørgsmål.
Jeg har prøvet nu her gennem meget, meget lang tid at gøre klart, at Socialdemokratiet bakker op om regeringens udlændingepolitik.
Det står fast.
Jeg har også sagt, at De Radikale og Socialdemokratiet ikke er enige på udlændingeområdet, og det bliver vi ikke.
Den her forespørgsel drejer sig alene om det juridiske i forhold til praksisændring på udlændingeområdet, her om familiesammenføring.
Jens Kirk (V), 2005-04-29:
Nu kommer jeg fra en landsdel, hvor vi sådan set ikke ønsker for mange ord, men gerne handling bag de ord, der siges.
Nu har regeringen gennemført mange ting, og i nogle tilfælde har Socialdemokratiet været med, De Radikale imod.
Nu får vi så en fælles forespørgsel her, hvor Socialdemokratiet deltager sammen med De Radikale.
Vil det sige, at det vil være sådan i fremtiden, når vi snakker indvandrerpolitik og integrationspolitik, at hvis der skulle opstå den situation, at de to partier kommer i regering sammen, så vil Socialdemokratiet altid skulle sige til den anden regeringspartner, at her må vi altså gå vores egne veje; vi skal søge over til VK og eventuelt O for at få det her gennemført; vi kan ikke gennemføre det med jer?
Vil det være situationen i en ny regering, hvor S og R er sammen?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jeg tror, den nye formand for Socialdemokratiet har udtalt helt klart og tydeligt, hvad Socialdemokratiet mener i den her sammenhæng.
Og jeg synes, vi skal forholde os til det, vi har arbejdet med her i dag, altså forespørgslen, om der skal ske praktiske ændringer i familiesammenføringsreglerne på det administrative område.
Jens Kirk (V), 2005-04-29:
Men for at prøve at afæske ordføreren et svar, skal jeg citere Birgitte Kofod Olsen fra Institut for Menneskerettigheder, der for 3 måneder siden sagde om forslaget om nedsættelse af et såkaldt uvildigt udvalg: Vi opfatter os selv som den uvildige instans, og vi har allerede lavet en uafhængig undersøgelse.
Det er et politisk spørgsmål nu.
Hvordan forholder den socialdemokratiske ordfører sig til det, Institut for Menneskerettigheder mener, nemlig at et sådant nyt udvalg vil være overflødigt?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Det skal Institut for Menneskerettigheder ikke blande sig i.
Det skal vi nok gøre herinde, hvis vi mener, at det er nødvendigt.
Og når instituttet er part i det her, så vil det klæde dem at holde lav profil, indtil vi har afgjort det her spørgsmål.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-04-29:
Jeg må jo sige, at jeg synes, det er lidt underligt, at ordføreren siger, at hun ikke har fantasi til at forestille sig, at arbejdet i det her udvalg kunne medføre en lovændring, når der i det forslag til vedtagelse, der er fremsat, står, at det kan medføre en eventuel lovændring.
Hvordan kan det være, at fantasien ikke kan række til det, men at fantasien alligevel har været så konkret, at det har kunnet nedfældes på et stykke papir, at det kan give anledning til eventuelle lovændringer?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2005-04-29:
Jamen jeg kunne jo spørge: Har Venstre fantasi til at forestille sig, at sådan et udvalg ville komme til et resultat, der skulle medføre lovændringer?
Jeg tror, vi er enige i det spørgsmål.