runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-11-25:
Da vores ordfører, hr. Peter Christensen, på grund af det sene tidspunkt har måttet tage hjem, har jeg påtaget mig at oplæse hans ordførertale: Skattelovgivningen i Danmark har ry for at være meget kompliceret – et ry, som indimellem er ganske velfortjent, og som er et resultat af skiftende politikeres brændende ønske om at regulere og styre.
Noget af det, som lider gevaldigt under denne forhistorie, er beskatningen af gevinster fra aktier.
Det nuværende regelsæt har resulteret i en folkelig erkendelse af, at man skal holde sig fra aktieinvesteringer, da skatten er – ikke helt umulig, men ganske svær – at udregne.
Det er ikke til at komme uden om.
Alene det faktum, at mange danskere end ikke tør vove sig ud i det, er meget problematisk.
Vi har nemlig brug for aktieinvesteringer i Danmark, vi har brug for en kultur, hvor det at investere i aktier ikke kun gøres af en økonomisk elite eller professionelle virksomheder, men også af ganske almindelige mennesker.
Og hvorfor har vi så det?
Det har vi af ganske mange grunde.
Set fra den enkelte danskers side giver det mulighed for at få del i de værdistigninger, der sker via aktiemarkedet, og dermed opnå et højere afkast end f.eks. ved at investere i obligationer.
Aktier er også en god og effektiv metode til at knytte medarbejdere og virksomheder tættere sammen med gevinst for begge parter, og set fra det danske erhvervslivs side vil en frodig aktiekultur også medvirke til, at virksomhederne kan få adgang til risikovillig kapital.
Der er altså mange gode grunde til at arbejde mod en bedre aktiekultur og mod en forenkling af de nuværende skatteregler.
M022S14321560ALFV.FM Page 1527 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
En vigtig faktor for alle former for investering er den dermed forbundne risiko.
Det gælder naturligvis også, når det handler om aktieinvesteringer, og derfor er det værd at fremhæve de udvidede muligheder, lovforslaget giver for fradrag af tab.
Personer vil kunne modregne tab i den samlede aktieindkomst, der vedrører børsnoterede aktier, herunder udbytter, og vel at mærke også i det efterfølgende indkomstår, såfremt fradraget ikke kan udnyttes i selve tabsåret.
Det mindsker risikoen og vil gøre investering i aktier langt mere attraktiv.
Den gældende lov indeholder flere regler, som har fået aktionærer til at tænke mere på skat end på, hvornår det er fornuftigt at investere og handle aktier ud fra et markedssynspunkt.
Det gælder bl.a. 3-års-reglen, som nu afskaffes, så avancer ikke længere beskattes som kapitalindkomst, hvis aktierne sælges inden for 3 år.
En anden skatteregel, som har påvirket aktionærerne, er 100.000-kroners-grænsen.
Den afskaffes også, og det betyder, at vi fremover får et mere enkelt system, hvor alle gevinster beskattes med enten 28 eller 43 pct. uanset størrelsen af ens aktiebeholdning.
For de aktier, som i dag er skattefrie, laves der en overgangsregel, så de fortsat kan være under det gamle regelsæt og dermed forblive skattefrie.
Ingen stilles dårligere.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-25:
Jeg tror, at når den samlede pris på en flybillet er i nærheden af 2.000 kr., har det ingen betydning, om den koster 75 kr. mere eller mindre.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-11-25:
Nu er det sådan, at jeg af ganske særlige grunde har påtaget mig at oplæse talen for ganske kort tid siden.
Derfor har jeg ikke fået sat mig ind i lovforslaget, og derfor føler jeg heller ikke, det vil være rimeligt at svare på spørgsmålet.
Hr. Peter Christensen måtte tage hjem, og jeg har påtaget mig opgaven.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Med hensyn til kvotesystemet bekymrer det mig, at der ikke har været en større vilje til at se internationalt på CO2-udslippet.
CO2-udslippet er et internationalt problem.
Uanset hvor meget vi gør her i Danmark, så kan det faktisk være fuldstændig ligegyldigt, hvis ikke man gør noget i resten af verden.
Og jeg er faktisk ganske godt tilfreds med, at man nu også kommer til at arbejde videre med at sætte nogle endnu strammere målsætninger efter Kyoto i 2012.
En reel nedbringelse.
Det synes jeg faktisk er værd at tage med, og jeg synes, det er vigtigt at sikre, at vi i fremtiden får en afgiftsstruktur, der i langt højere grad sikrer, at det kan betale sig at agere, så det er til fordel for miljøet.
M022S14321560ALFV.FM Page 1549
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jeg synes jo bare, at den konservative ordfører skal forholde sig til det enkle, at det er konklusionen på det system, der nu roses så meget, at når vi sparer på ellen derhjemme og tror, vi gør en god gerning for miljøet, så giver det ikke mindre CO2-udledning.
Og de argumenter, der tidligere var i Danmark for at fremme kraft-varme-udvikling, er der ikke længere en CO2-mæssig begrundelse for under kvotesystemet.
Altså, så enkle konklusioner, som forbilledlig klart er skrevet i teksten til det her lovforslag.
Bekymrer det ikke den konservative ordfører, at vi har fået skruet et system sammen, der er så sygt?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Ja, jeg skal ligesom skatteministeren tidligere heller ikke tage æren for indførelsen af kvotesystemet.
Der er ingen tvivl om, at det sikkert kunne være lavet på masser af andre måder.
Men der er heller ikke nogen som helst tvivl om, at det har været en klar målsætning, særlig fra venstrefløjens side, at vi sikrer os at gå foran og nedbringe CO2-udslippet fra dansk grund.
Det gør vi med det her forslag, og derfor undrer det mig såre, at man ikke umiddelbart kan støtte det.
Derudover laver vi en decideret nedbringelse af CO2.
Det undrer mig også, at man ikke kan støtte den.
Desuden håber jeg, at den fordel, der er ved kvoterne, kan vi så i fremtiden samarbejde om at udnytte, nemlig at vi der, hvor vi mest effektivt og hurtigt kan nedbringe CO2-udslippet, gør det, bl.a. ved at danske virksomheder kan være med til at gøre en betydelig indsats for at nedbringe CO2-udslip i andre lande, hvor man f.eks. ikke har den gode teknologi, vi har i Danmark.
Må jeg minde om, at det f.eks. kunne gøre betydelige forskelle, hvis alle kinesiske kulkraftværker havde den samme ydeevne som i Danmark.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Ja, man kan jo blive helt overvældet af den taleenergi, der udløses fra talerstolen.
Men lad mig bare stilfærdigt læse op fra bemærkningerne til lovforslaget: ... der betyder, at et lavere elforbrug ikke giver mindre CO2-udslip.
Prøv lige at høre igen: Vi er kommet derhen til ved at gennemføre et system, hvor regeringens skriver til Folketinget, at hvor vi før, når vi slukkede for elpæren og sparede på energien, så også sparede på CO2, så betyder et lavere elforbrug nu ikke længere en lavere CO2-udledning.
Det er det system, fru Charlotte Dyremose her prøver at stå og rose.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Ja tak, meget gerne.
Jeg synes, det er meget interessant, for når nu vi diskuterer de her kvotesystemer, som vi jo gør i ny og næ, så hører vi tit og ofte, at det ikke er godt nok, når vi fra regeringens side ønsker at sikre international nedsættelse af CO2-udslippet.
Jeg kan nu forstå på fru Anne Grete Holmsgaard, at man i SF fuldstændig har ændret holdning.
Nu er man enig i regeringens prioritering med, at man netop skal sikre sig, at vi internatioM022S14321560ALFV.FM Page 1548
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM nalt sikrer den bedst mulige anvendelse af de her CO2-kvoter, og at vi dermed er med til fra dansk side via projekter også at nedsætte CO2udslippet i andre lande.
Det synes jeg nemlig også er fornuftigt.
Men jeg synes også, at det er fornuftigt, at vi, når nu vi har chancen med det her forslag, så går foran fra dansk side og rent faktisk nedsætter CO2-udslippet fra dansk grund med 1,8 mio. t, hvoraf de 0,4 ikke er kvotebelagte.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, jeg synes, det er en rigtig vej at gå.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-11-25:
Jeg kan forstå, at fru Charlotte Dyremose faktisk er enig med mig i, at der ikke er nogen miljøgevinst overhovedet ved den del af produktionen, der er omfattet af kvoter.
Det synes jeg da sådan set var rart at få på plads.
Så er vi altså kommet væk fra de 1,8 mio. t, og nu snakker vi så om de 0,4 mio. t.
Der skal jeg så forklare, når jeg kommer op på podiet, hvad det er, der er svindelnummeret i det.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
For det første er der også en reduktion, der ikke er kvotebelagt.
Det er en direkte miljøgevinst.
For det andet er der jo lige netop hele diskussionen om kvoter, hvor vi gentagne gange fra venstrefløjens side hører, at det ikke er godt nok, når vi fra dansk side sikrer os, at vi er med i projekter, der internationalt nedsætter CO2-udslippet.
Nu gør vi noget aktivt fra dansk side, nu nedsætter vi CO2-udslippet på dansk grund, og så skal vi også høre for det.
Det undrer mig ærlig talt, må jeg sige til fru Anne Grete Holmsgaard.
Her er både en decideret direkte nedsættelse af CO2-udslippet fra dansk grund og derudover også en ekstra indsats, hvor vi som danskere går foran og viser vejen.
Jeg troede, det var det, der var efterlyst, og jeg forventede derfor helt ærligt, at det her ville være en formssag at få igennem også med SF.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-11-25:
Jeg ved godt, det ikke er populært at tage ordet på det her tidspunkt, men nu har fru Charlotte Dyremose altså to gange svunget sig op over de angivne miljøgevinster i det her.
Hun er tilsyneladende hoppet direkte på det regnskab, der er fremlagt.
Så vil jeg godt spørge fru Charlotte Dyremose: Er det ikke korrekt, at det ikke giver nogen som helst miljøgevinst for Danmark eller miljøet som sådan, når man snakker om de virksomheder, der er kvotebelagte, medmindre man samtidig sænker kvoteloftet?
Ellers er det jo bare en rent økonomisk transaktion.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte dette forslag.
Det lægger, som flere andre har nævnt, op til at gøre det afgiftsmæssigt attraktivt at producere fjernvarme og ikke kraft-varme, altså kun producere varme og ikke el og varme i de perioder, hvor der ikke er behov for elproduktionen.
Samtidig giver det mulighed for, at overskuddet af elproduktion kan bruges til at producere varme, så vi ikke på den måde sender billig el ud af landet og selv står tilbage og skal betale i de dyre perioder.
Dermed undgår vi også, at andet brændsel bruges til varme.
M022S14321560ALFV.FM Page 1547
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Forslaget vil helt klart give et mere fleksibelt elmarked.
Det vil dermed også være en forbedring af rammerne for produktion af vindenergi, som jo netop er præget af, at man producerer meget el i de perioder, hvor der er meget vind, så vindmøllerne kører stærkt, og man dermed har en forskellighed i produktionen.
Ud over at det her er med til at geare markedet for vindproduktionen, ja, så vil det også give en dansk reduktion af CO2-udledningen på 1,8 mio. t CO2.
De 0,4 mio. t er uden for det, der hedder kvoterne, og dermed en direkte reduktion af CO2.
Resten er selvfølgelig kvotebelagt og kan derfor, som det er nævnt, bruges andre steder.
Men jeg må understrege, at det af flere af de partier, som er betænkelige ved at gå ind i det, netop er blevet sagt, at fra dansk side bør vi tage forpligtelsen på os.
Vi skal ikke bare se på, hvor i verden det bedst kan betale sig at reducere CO2; vi skal også gøre en aktiv indsats i Danmark.
Vi reducerer CO2-udslippet, vi reducerer NOx-udslippet, vi laver en afgiftsmæssig ændring, der gør, at det kan betale sig at tænke miljømæssigt i den produktion af el og varme, man laver.
Det er altså sammen med det forslag, vi lige har behandlet, en vigtig del af det, som vi gerne fra konservativ side ser at vi gør mere ud af i fremtiden, nemlig indretter vores skatte- og afgiftssystem sådan, at det kan betale sig at handle miljømæssigt.
Derfor mener vi, at dette forslag sammen med forslaget om overskudsvarme er vigtige elementer i den miljø- og energipolitik, der bør føres i fremtiden, i den måde, man skal tænke på, nemlig at det naturligvis også afgiftsmæssigt skal kunne betale sig at tænke på miljøet.
Mikkel Dencker (DF), 2005-11-25:
Lovforslaget her indeholder en række ændringer inden for energiafgiftsområdet.
Måske mest væsentlige er ændringerne, som vedrører afgifter med relation til varmeproduktion, og det er vist også det indtryk, debatten hidtil har givet.
Det er en væsentlig pointe med lovforslaget og dets udmøntning af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, at det gøres muligt at anvende strøm til varmeproduktion i stedet for at eksportere den til næsten ingen penge.
Med lovforslaget nedsættes også afgifterne på kraft-varme-værkers produktion af varme uden samtidig elproduktion, sådan at man ikke længere står i en situation, hvor man producerer el, på trods af at produktionsomkostningerne er højere end den pris, man kan opnå for strømmen.
Disse ændringer har betydelige samfundsøkonomiske fordele, samtidig med at udledningen af CO2 begrænses.
Ud over de nævnte ændringer indeholder lovforslaget også en række mindre og, synes jeg, også fornuftige justeringer inden for energiafgifterne, og på den baggrund skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
Vi er meget opmærksomme på, at vi skal have reduceret vores forbrug og udledning af CO2, og derfor er vi også meget opmærksomme på, hvad det er, der også på længere sigt sker med det her lovforslag.
Sådan som jeg læser høringssvarene, er der en kortsigtsgevinst, men på længere sigt er signalerne ikke så klare, tværtimod.
Jeg synes, at bl.a. høringssvaret fra Greenpeace jo meget godt peger på, at det her lige skal gennemtænkes en ekstra gang, og at vi skal have kigget det over endnu en gang for at være sikre på, at vi nu også på længere sigt får den effekt ud af det, som er ønskelig for det danske land.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-11-25:
Jeg beklager det sene tidspunkt, men det er jo altså nu, vi behandler dette vigtige forslag.
Jeg har fuld forståelse for, at hr. René Skau Björnsson ikke er ordfører på det, men det lød næsten, som om det her forslag faktisk ikke gjorde nogen forskel miljømæssigt.
Jeg vil bare lige have hr. René Skau Björnsson til at bekræfte, at det her forslag faktisk lægger op til en CO2-reduktion i Danmark på 1,8 mio. t, hvoraf de 0,4 mio. t ikke er kvotebelagte og dermed bliver en reel også verdensomspændende begrænsning.
Man lægger jo fra socialdemokratisk side meget vægt på, at vi tager et ansvar nationalt og sørger for også nationalt at nedbringe CO2-kvoterne, og det gør man her med 1,8 mio. t. Jeg vil bare lige være sikker på, at vi trods alt er enige om, at det er et ret stort skridt.
René Skau Björnsson (S), 2005-11-25:
På vegne af vores ordfører, hr. Torben Hansen, som ikke kan være til stede, skal jeg fremføre vores ordførertale: Regeringen har brugt 6 måneder på at udvikle en skitse til afgiftsomlægninger, der skal afhjælpe et meget tidsbegrænset og specifikt eloverløbsproblem. I vores optik er det klare aftaleområder i forhold til tidligere energiaftaler.
Forslaget vil eksempelvis bevirke, at samproduktionsprocenten på kraft-varmen i perioder vil komme ned under 50 pct., og om året vil den gennemsnitligt være 67 pct.
I energiaftalen af 29. marts 2004 står der klart og tydeligt, at kommer den under 90 pct., skal parterne optage forhandlinger.
Det er ærgerligt, at samproduktionen kommer så langt ned, da det uvægerlig vil betyde manglende energieffektivitet.
For det første vil det her lovforslag, ud over de gode sider, der også er i det, grundlæggende rykke rundt på dele af energipolitikken.
Derfor mener vi, at det skal undersøges bredere og ses sammen med den kommende energistrategi.
For det andet er det Socialdemokratiets opfattelse, at afgifterne skal ses i forhold til energistrategien, den strategi, der ikke er forhandlet endnu, og at forslaget er kortsigtet i forhold til de teknologiske muligheder, da man bruger et højkvalitetsprodukt, nemlig el, til en lowtechproduktion, en dypkoger.
Det havde rettelig givet VE den miljøgevinst, som den ikke får i dag.
Eksempelvis er de samfundsmæssige omkostninger som sundhed, forurening m.v. pr. kWh produceret på et kulfyret kraftværk mellem 20-25 øre.
Det aspekt havde givet VE en sundere økonomi end de smålapperier, som VE får med regeringens lovforslag.
For det fjerde er det vores opfattelse, at der havde været en realmiljøgevinst, hvis det her lovforslag havde betydet, at vi kunne skrue på andre instrumenter.
Det kunne eksempelvis være, at energinet.dk som led i systemansvaret udbyder endnu en balanceydelse, nemlig at omsætte eloverløb til fjernvarme i bestemte perioder og mængder, hvor fjernvarmen produceres på en miljømæssigt effektiv måde via varmepumper, samtidig med at den bundne elproduktion på de pågældende kraft-varme-værker M022S14321560ALFV.FM Page 1546
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM reduceres.
Det bør dog være et krav, at den nuværende samproduktionsprocent opretholdes.
Det energipolitiske mål skal altid være at minimere spildet.
For det femte er det vores opfattelse, at det er absurd, at der i et af notaterne direkte bliver skrevet af regeringen, at der imidlertid ikke længere er nogen CO2-begrundelse for at begrænse forbruget af elektricitet.
Derfor foreslås ikke nogen særlig lav afgift på el til varmepumper.
Socialdemokratiet vil nu bruge udvalgsarbejdet til at sikre en mere intelligent løsning på eloverløbet, en løsning, der ikke udvander kraftvarmen og tager den mest lavthængende frugt.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-11-25:
Der er i dag perioder på døgnet, hvor der sendes el ud af Danmark med tilskud betalt over forbrugernes elregning.
Eloverskuddet opstår i perioder, hvor der produceres mere el i Danmark, end der er brug for.
Det kan være svært at forstå det fornuftige i, at elforbrugerne først betaler meget høje danske elpriser, ikke mindst på grund af at der er mange afgifter på el, og derefter sælges ellen ganske billigt ud over landets grænser.
Forbrugerne bidrager altså over elregningen til, at dansk produceret el i perioder sælges til vores nabolande til meget lave priser.
Det bliver der gjort op med med det her lovforslag.
M022S14321560ALFV.FM
Page 1545
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
For det første fjernes den afgiftsmæssige tilskyndelse til at producere både strøm og varme på tidspunkter, hvor der kun er brug for varmen og ikke for strømmen.
For det andet vil forslaget via en række justeringer af energi- og CO2-afgifterne på brændstof til fjernvarme give de danske kraft-varmeproducenter en økonomisk tilskyndelse til at bruge overskudsstrømmen ved hjælp af en såkaldt dypkoger/elpatron til at holde fjernvarmevandet varmt i perioder, hvor elprisen er lav.
Dermed udnytter vi den billige el til fordel for de danske energiforbrugere.
Den nødvendige økonomiske fordel ved at bruge dypkogeren, elpatronen, eller hvad vi nu skal kalde den, opnås dog først, hvis og såfremt der skabes enighed mellem de partier her i Folketinget, der står bag PSO-pristillægs-forliget, og der betales PSO for denne strøm, der bruges til dypkogeren.
Rent logisk bør det være sådan, fordi den strøm, der bruges til dypkogeren, alternativt ville være eksporteret til udlandet uden PSO-pristillæg.
Både samfundsmæssigt og økonomisk er det her forslag rigtig godt.
Samfundsøkonomisk vil det give en gevinst på 170 mio. kr. om året, og miljømæssigt betyder forslaget, at der bliver mindre udslip af CO2, SO2 og NOx.
Det forudsætter dog, at der skabes enighed om at fjerne PSO-pristillægget.
Samfundet, vindmølleejerne, fjernvarmeforbrugerne vinder med det her forslag.
Vindmølleejerne, fordi de slipper for at eksportere strøm til rene foræringspriser, fjernvarmeforbrugerne vil kunne risikere at få et mindre fald i varmeprisen, og elforbrugerne holdes skadesløse.
Lovforslaget indeholder derudover en række justeringer og forenklinger, ikke mindst omkring nettoafregning af energiafgifter, og der rettes op på en række skævheder.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Jeg ville gerne kunne tillade mig at tage æren for at have indført et CO2-kvote-system, men jeg er bange for, at andre ville irettesætte mig og sige, at det ikke tilkom mig at tage æren for at have forhandlet et CO2-kvote-system på plads og dermed gennemføre denne markedsgørelse af omsættelige forureningstilladelser og kvoter, som hr. Frank Aaen er så inderligt imod, og som jeg anser for at være en af de stærkeste muligheder for at få skabt en situation, hvor vi sikrer, at de, der mest effektivt kan udlede energien, også vil gennemføre det, og vi med et CO2-kvote-system får taget nogle skridt til at indføre nogle helt nye mekanismer til bekæmpelse af udledning af f.eks. CO2-stoffer.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Nu kan ministeren snakke om det næste lovforslag og snakke om markedskræfter
Der er også et forslag, der nedbringer CO2-udslippet, og det er positivt, men det er koblet sammen med et system, der automatisk giver nogle lov til at svine mere.
Det er konsekvensen af den markedsfilosofi, ministeren er så glad for.
Når nogle sparer på energien, giver forslaget samtidig nogle andre lov til at svine noget mere, og det er da dybt godnat.
Kristian Jensen (V), 2005-11-25:
Nej, det er et ganske fornuftigt system, hvor markedsøkonomien bruges til at sikre, at energien udnyttes de steder, hvor virksomhederne er bedst til at udnytte energien, og vi får lagt låg over, hvor meget CO2-lande som f.eks. Danmark kan udlede, og dermed sikrer, at de industrier, der er omfattet af kvoteordningen, får lagt et låg over udledningen.
Når hr. Frank Aaen er så optaget af hurtigst muligt at reducere udledningen af CO2, ser jeg frem til, at hr. Frank Aaen støtter det næste lovforslag, som netop vil medføre, at de virksomheder, der ikke er omfattet af CO2-kvoterne og kvoter for CO2-lignende stoffer, faktisk får reduceret deres udledning med op mod 400.000 t CO2 i form af afgiftslettelser.
Jeg håber, at hr. Frank Aaen vil stå ved sin politik og støtte det lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Der er jo ikke bare brug for, at der bliver lagt låg på CO2-udledningen, som ministeren siger.
Her har vi et forslag, der virkelig giver mulighed for at nedbringe CO2-udledningen.
Det er positivt og godt, men det er da dybt, dybt godnat, at det er koblet sammen med et system, der gør, at når vi nedbringer CO2-udledningen ved at gennemføre forslaget, giver vi samtidig nogle andre tilladelse til at øge deres udledning og altså øge svineriet.
Det er dybt godnat.
M022S14321560ALFV.FM Page 1544