Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-23:
Jeg synes jo egentlig, at det er en debat, hvor man kan sige, at desværre har vi sådan set ikke fået mange nye synspunkter om overhovedet nogen.
Det er jo sådan lidt kedeligt.
Jeg kunne godt mærke i hr. Carsten Hansens oplæg, at det var betænkningsbidraget, og det synes jeg sådan set er udmærket, fordi det er da kun al ære og respekt værd, at man står ved det, man har skrevet, og så også holder sine taler over det.
Det synes jeg er i orden.
Det skaber jo bare ikke en ny debat, for forholdene er jo beskrevet heri, som de er.
Derfor vil jeg starte med at sige, at jeg har haft fornøjelsen af at besøge samtlige kommuneforeninger i Danmark med det her lovforslag, og jeg har været glad for at se, at jeg tror stort set alle kommuner har været repræsenteret rundtomkring, og vi har diskuteret det her forslag.
Jeg har besøgt samtlige amtsråd i Danmark.
Der er altså sket en proces.
Jeg tror, det var hr. Aage Frandsen, der sagde, at der skal være en proces i lovgivningen herinde.
Det er det, der er sket.
Striber af møder, striber af spørgsmål, striber af diskussioner, og jeg har været glad for dem, og det har været flot.
Jeg vil gerne rose Kristeligt Folkeparti, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Venstre for at have været medvirkende til, at vi har fået så god en debat, og at vi har fået et bedre forslag. Jeg må da også sige, at det da er lidt tankevækkende, at man sådan et par steder kan høre en kritik af en minister, der tager høringssvar til indtægt og lader sig påvirke af dem.
Jeg skal lige tage den en gang til: Når vi får nogle høringssvar, lader jeg mig som minister påvirke af dem, men det finder man grund til at klandre ministeren lidt for.
Det kan jeg slet ikke forstå.
I øvrigt er der slet ikke nogen, der kan være overrasket over, at de høringssvar plus de forhandlinger, der har har været, har medført ændringsforslag, for det blev jo nemlig sagt ved førstebehandlingen, at vi havde fremlagt det som en parallelhøring.
Det er lidt ærgerligt for debatten, at vi skal sådan have hele seancen en gang til.
Man ved det godt.
Jeg hørte hr. Carsten Hansen sige, at vi ikke engang havde høringssvarene ved førstebehandlingen.
Hvad bygger
hr. Carsten Hansen det på?
Vil hr. Carsten Hansen ikke komme herop og dokumentere for mig, hvornår de høringssvar er dateret, som er oversendt til Folketinget, og samtidig oplyse for mig, hvornår der var første behandling af det her forslag?
De er sendt herover lige så snart, vi har dem, de første den 29. januar 2002, de seneste, jeg er bekendt med, den 5. februar 2002; debatten var den 6. februar 2002.
Hvis nu nogen gerne vil diskutere lidt, hvornår man fik materialet før i tiden, så har jeg jo den glæde at have været medlem 8 år af Folketinget, så jeg skal gerne redegøre for, hvornår jeg somme tider har modtaget materiale fra den tidligere regering.
Det er altså en underlig facon, at jeg skal høre på, at vi ikke har sendt høringssvarene herover.
Så er jeg også nødt til at sige, at der kommer jo en stribe påstande, jeg ved også, der er stillet mange spørgsmål, der vidner om, de ikke er læst; det er nu en god idé at læse svarene, når de er der.
Til hr. Carsten Hansen: Der stilles et spørgsmål, nr. 89, til ministeren, hvor der står en masse om bl.a. aftægtsboliger og medhjælperboliger.
Der står i svaret i det sidste afsnit: »Det vil i den vejledning om de nye bestemmelser, der skal udsendes, blive tilkendegivet, at reglen om, at der på landbrugsejendomme, hvis areal overstiger 30 ha, er en ret til at opføre en aftægtsbolig og en medhjælperbolig, ikke er til hinder for, at der meddelelse tilladelse til sådanne boliger på mindre landbrugsejendomme.«
Det var det, hr. Carsten Hansen fik til, at det automatisk skulle meddeles.
Ja, men det er jo omkring udvidelse af erhverv.
Jamen jeg står med spørgsmål nr. 89, og jeg skal gerne oplyse, hvad det er.
Det er almindelig del, som man kan finde det på, oversendt den 13. maj 2002, jeg vil bare sige det igen.
Videre står der: »På mindre landbrugsejendomme« - og det var jo dem, der var interessante - »vil etablering af en aftægtsbolig og en medhjælperbolig, som ikke er erhvervsmæssig nødvendig for ejendommens drift, forudsætte en tilladelse efter planlovens § 35, stk. 1.«
Vi tager den lige igen: »På mindre landbrugsejendomme vil etablering af en aftægtsbolig og en medhjælperbolig, som ikke er erhvervsmæssig nødvendig for ejendommens drift, forudsætte en tilladelse efter planlovens § 35, stk. 1.«
Det er svaret på spørgsmål nr. 89, jeg citerer fra.
»Kommunalbestyrelsens afgørelse af, om der skal meddeles tilladelse eller afslag på en ansøgning om tilladelse til en aftægts- eller medhjælperbolig, sker på baggrund af en konkret vurdering ud fra de hensyn, som skal varetages efter landzonebestemmelserne.
Kravet om tilladelse medfører tillige, at der skal foretages forudgående naboorientering.« Så spørgsmål nr. 89 omhandler også det element, og indtil nu, kan jeg sige til hr. Carsten Hansen, har jeg sådan set kun citeret fra spørgsmål nr. 89.
Jeg kan godt forstå, man kan sige, at det her kan være et omfattende lovforslag.
Alligevel vil jeg bare sige, når vi diskuterer de her ting,
at jeg også har hørt nogle sige noget om bycentre.
Altså jeg må bare sige om bycentre, at det er sådan, at der ikke ændres på reglerne for butikscentre, og derfor har vi overhovedet ingen grund til at tro, at der kommer flere.
Det er fortsat amterne, der skal vurdere, om der skal gives mulighed for at etablere et større butikscenter.
Hvis der ikke er politisk flertal i amtsrådet, så vælger amtsrådet ikke at vedtage planforslaget.
Sådan er det.
Der laves ikke om på VVM-reglerne, men jeg er da nødt til at sige til de folk, der så spørger, om man så har kunnet lave store centre: Ja, tag til Århus og se Bruuns Galleri, tag til Høje-Taastrup.
Det har man da kunnet, men jeg er bare nødt til at sige, at det er så ærgerligt, at vi nu får blandet alt det her ind i trods det, at vi igen og igen forklarer, at VVM-reglerne er de samme.
Jeg synes altså, det er lidt ærgerligt, at vi er kommet derhen.
Jeg har selvfølgelig glædet mig meget, vil jeg sige, over de bemærkninger, der er kommet, om, at man synes, at der havde været nogle forbedringer.
Jeg synes da sådan set, at udvalget har medvirket til at forbedringerne er kommet.
Det synes jeg sådan set også at ministeriet har, det har partierne, det har høringssvarene.
Jeg har haft møder med mange mennesker om de her ting.
Jeg har også haft det med alle de organisationer, som fru Elsebeth Gerner Nielsen hentyder til, med repræsentanterne, som har indrykket det, nemlig hr. John Vogn og hr. Jan Jørgensen.
Dem har jeg haft møde med.
Det er jo tankevækkende, at efter at vi har haft de møder, som har været gode møder, har der ikke været flere henvendelser, fordi vi simpelt hen har imødekommet deres ønsker om det, de var bekymret for.
Jeg forstod dem godt, så havde vi et møde, så løste vi problemerne og fandt ud af, hvordan vi kunne sikre os, at nogle ikke ville begynde at lægge butikker ude ved motorvejene, og hvordan man afgrænsede bymidterne.
Det står også i de svar, jeg har givet, hvordan vi agter at afgrænse det.
Jeg er også glad for at høre, at hr. Carsten Hansen var positiv over for det og syntes, det var en god idé, men jeg kan ikke forstå, at fru Elsebeth Gerner Nielsen bruger sådan nogle gamle henvendelser fra nogle, som, det medgiver jeg, var meget bekymret, hvorefter de blev inviteret til møde ovre hos ministeren, og vi havde en rigtig god forhandling om tingene, og så løstes det. Det skulle man da glæde sig over.
Så kan jeg kun sige til fru Elsebeth Gerner, der spørger, om man kan nævne én organisation ud over KL.
Ja, man kan jo gå ind på internettet og taste www.landbo.dk., så vil man kunne læse: »Folketinget andenbehandler forslaget om ændring af planloven den 23. maj. Vi håber, at Folketinget bakker op om ministerens lovforslag, så vi sikrer en udvikling af landdistrikterne og muligheder for udvikling af husdyrproduktion.«
Jamen det skal jeg da kun sige tak for, men jeg synes bare, det er lidt ærgerligt, for det er selvfølgelig nogle mennesker, der har fulgt med i udviklingen i hele lovforslaget, der ser de ændringer, der kommer, og siger nå, men det var godt, så får vi ændret de ting, og så ligger det til, at vi nu er tilfredse.
Jeg har selv erfaring, og den har jeg sådan set været glad for, nemlig fra at have siddet mange, mange år i en kommunalbestyrelse.
Jeg synes, det er politik, når man kommer frem med et høringssvar, når man kommer frem med nogle synspunkter, når man opsporer, ringer til, sender breve til ministre eller andre og siger, vi er bekymret for noget.
Så indgår vi i en debat, og så ændrer vi lovforslaget.
Om et øjeblik vil man kunne se, der er mange ændringsforslag.
Jeg er glad for, at ingen har kritiseret ministeren for at stille mange ændringsforslag, så ville jeg sige, at så var det næsten heller ikke mere til at bære, hvis også det skulle bringes ind nu.
Altså nu har vi her taget forhandling efter forhandling med de mennesker, der var, og jeg må også sige
rundtomkring i landet, når jeg mødtes med kommuner og amter, spændende debatter, gode debatter
Jeg var da glad for, at de syntes, det var interessant, at miljøministeren kom ud og diskuterede med alle kommunerepræsentaterne, men det var også for mig en god oplevelse, for jeg fik mange gode signaler med hjem også omkring dette lovforslag. Jeg siger bare, at jeg synes faktisk, det er ærgerligt, og jeg også skal høre på, at man diskuterer, at nu åbner man for - jeg tror, det var Enhedslistens ordfører, der sagde det - at der kan komme store virksomheder ude i landzonerne.
Jamen altså hvis Enhedslistens ordfører havde læst svarene.
Jeg kan se, man markerer, inden jeg har sagt, hvad jeg er utilfreds med, og det er jo godt nok, jeg kan jo bare undre mig lidt.
Jeg vil bare sige til almindelig oplysning, at vi netop har sat ind, fordi også nogle her var bekymret over det, at når man taler om mindre virksomheder, så er det op til omkring 500 m2, og at vi regner med 5-6 ansatte.
Jeg er nødt til at sige, at hvis man vil have udvikling i landdistrikterne, hvis man ønsker, at de skal understøttes i deres udvikling, hvis man ønsker, at deres skoler skal få lov at blive der, hvis man ønsker, at hjemmehjælp, sygehjælp, hvad det end måtte være i kommunalt regi, skal få lov at blive der, så er man også nødt til at give dem en mulighed for, at der er liv.
Vi må jo sige, om vi kan lide det eller ej, at det jo er sådan, at ser vi på trenden, så er der altså mange mennesker, der flytter mod de større byer.
Så er der nogle i nærheden af store byer, der flytter ud i landdistrikterne, men der er mange landdistrikter, der ligger langt væk, som virkelig har problemer med at tiltrække nogle, der ønsker at bo derude.
Jeg har været glad for nogle bemærkninger fra Enhedslisten og vil i øvrigt sige, at jeg med fornøjelse har læst hele betænkningsbidraget.
Jeg synes, at der indimellem var nogle gode takter.
Havde vi da bare fået lidt gang i dem noget før, så tror jeg måske, Enhedslisten kunne have været med på nogle af områderne.
Jeg har jo den store fornøjelse
også at kende den tidligere miljøpolitiske ordfører for Enhedslisten her i Folketinget, Bent Hindrup Andersen, og det har været en god oplevelse, og ham har jeg sådan set haft mange gode debatter med.
Jeg ved jo, at netop Enhedslisten fra tid til anden har støttet, at der skulle kunne laves butikker ude på landet i nedlagte landbrugsejendomme osv., at det ville være fint, og jeg kan også læse i betænkningsbidraget, at man godt kan lide, at der kommer noget liv ude på landet.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at vi ikke har kunnet finde hinanden.
Også Enhedslisten har jo været til forhandling hos ministeren om lovforslaget, så jeg er lidt ærgerlig over det. Jeg vil sige tak for, at vi har haft en god debat i den tid, der er gået.
Tak for indsatsen.
Jeg synes, der er mange, der har arbejdet med på, at lovforslaget er blevet bedre.
Det kan jeg da kun glæde mig over.
Jeg glæder mig over, at det i den grad, som jeg har oplevet det i hvert fald, har en opbakning ude i landet, har en opbakning ude i kommunerne, har en opbakning blandt de folkevalgte derude, som skal træffe de her afgørelser.
Så glæder jeg mig selvfølgelig også over, og det tror
jeg også fru Elsebeth Gerner Nielsen gør, at de, der erhvervsmæssigt er meget ude i landdistrikterne, nemlig landbruget, også, nu efter de nye regler er kommet, den 22. maj kunne meddele, at de bakker op.