Hans Christian Schmidt (V), 2002-03-11:
Allerførst vil jeg benytte lejligheden til at takke ordførerne for de konstruktive indlæg.
Jeg mener kun, jeg hørte et enkelt parti, som var imod; resten mener jeg var for.
Jeg vil godt komme med nogle indledende bemærkninger, og så vil jeg bagefter vende tilbage til de enkelte ordførere.
Det er snart 16 år siden, Danmark som det første land i verden fik en lov om miljø og genteknologi.
Der er sket meget siden da.
For det første er der med stor succes kommet gang i produktion ved hjælp af genetisk modificerede mikroorganismer under indesluttede forhold - det som også Dansk Folkepartis hr. Jørn Dohrmann var inde på - for det andet er og har der været stor folkelig debat om området, og for det tredje er der kommet fælles EU-lovgivning på området.
Det primære formål med lovforslaget er at gennemføre reglerne i det nye udsætningsdirektiv i dansk ret.
Det er der også mange der har været inde på.
Det nye direktiv om udsætning i miljøet af genetisk modificerede organismer blev vedtaget sidste forår og skal være gennemført i dansk ret senest den 17. oktober 2002.
Det er lykkedes Danmark at sætte et væsentligt præg på det.
Her tænker jeg for det første på lettere adgang til information, for det andet på borgerinddragelse, for det tredje på en styrket miljørisikovurdering og for det fjerde på tidsbegrænsning og overvågning.
Både med hensyn til tidsbegrænsning og overvågning og de andre emner er der også mange ordførere, der har været inde på det og har sagt, at det var tilfredsstillende, at Danmark her har haft en indflydelse og sat sit præg på det.
Vi har også fået lettere adgang til oplysning om udsætning af genetisk modificerede organismer i Danmark.
Der er nogle, der har spurgt til det, så derfor nævner jeg det lige.
Desuden vil jeg sørge for, at der bliver oprettet registre over udsætning af genetisk modificerede organismer, som alle kan få adgang til på internettet.
Med borgerinddragelse mener jeg, at den enkelte borger skal have adgang til information, så enhver kan give sin mening til kende, inden der gives tilladelse til forsøgsudsætning og markedsføring.
Sådanne borgersvar vil indgå i beslutningsgrundlaget på lige fod med andre høringssvar.
Det nye udsætningsdirektiv indeholder en række forbedringer i forhold til miljørisikovurderingen.
Disse vurderinger skal fremover ikke kun tage højde for de direkte, indirekte og forsinkede virkninger af genetisk modificerede organismer, men skal også indeholde en analyse af de samlede langsigtede virkninger af udsætningen.
Dette sætter fokus ikke kun på den enkelte godkendelse, men på virkningerne af flere godkendelser og disses virkninger på menneskers sundhed og miljøet.
For eftertiden bliver alle tilladelser til markedsføring tidsbegrænsede, og dette sikrer, at tilladelsen bliver genovervejet mindst hvert 10. år.
Jeg vil gerne understrege, at man selvfølgelig ikke skal vente på, at tidsbegrænsningen udløber, for at kunne gribe ind, hvis der sker noget uforudset, der truer miljø og sundhed. Sådan er det.
Jeg tænker her på borgerhøring og inddragelse af etik: høring på borgerniveau og etik i lovens formålsbestemmelse og mulighed for oprettelse af et etisk organ.
Efter det nye udsætningsdirektiv er Danmark kun forpligtet til at høre borgerne i sager om forsøgsudsætning.
Høring i sager om både forsøgsudsætning og markedsføring sker allerede efter den gældende lov.
Regeringen ønsker derfor, at den nye høring på borgerniveau også skal indføres i begge typer sager. På den måde sikres størst mulig åbenhed i sager om udsætning af genetisk modificerede organismer.
Etiske værdier er nu indføjet i lovens formålsbestemmelse.
Forslaget åbner også mulighed for, at der kan nedsættes et etisk udvalg, som særlig skal se på etiske problemstillinger i forhold til gensplejsning inden for lovens område.
Det har længe været et ønske fra industrien, at kompetencen til at træffe afgørelse i sager om tilladelse til produktion under indesluttede forhold flyttes fra amtsrådene til miljøministeren.
Og det har også været administrativ praksis, siden den første lov trådte i kraft i 1986, da amterne ikke har været i stand til at opbygge tilstrækkelig ekspertise, eftersom der er relativt få sager skævt fordelt mellem amterne. Regeringen ønsker, at Danmark skal være med til at løfte sin del af det globale ansvar ved at bede Folketinget give sit samtykke til, at vi kan ratificere Cartagena-protokollen om Biosikkerhed.
Protokollen er en FN-protokol under Biodiversitetskonventionen.
Formålet med Cartagena-protokollen er, at der skal være fuld åbenhed om, hvilke gensplejsede organismer der krydser grænserne, så det bliver muligt at foretage en vurdering af konsekvenserne for miljø og sundhed i det enkelte land.
Ved at gå i front på dette område vil Danmark være med til at få en global og juridisk bindende aftale på plads, der åbner for, at den tredje verdens lande kan få del i de nye teknologiers mange muligheder på en miljø- og sundhedsmæssigt forsvarlig måde.
Cartagena-protokollen forpligter de rige lande til at hjælpe og vejlede udviklingslandene bl.a. i at foretage videnskabelige risikovurderinger.
Det er hensigten med protokollen, at disse lande selv skal opbygge kompetence inden for de nye teknologier og samtidig blive i stand til at gennemskue, hvad det er for GMO-afgrøder, som ilandene vil sælge dem.
Som bekendt har Danmark sammen med fem andre medlemslande tilsluttet sig en erklæring om ikke at give nye tilladelser til dyrkning og markedsføring af GMO'er, og moratoriet er uantastet af dette lovforslag.
Med implementeringen af udsætningsdirektivet og dermed også med dette forslag er der taget endnu et skridt til at skabe tryghed omkring brugen af GMO'er.
Det næste skridt vil være vedtagelsen af fælles EU-regler for sporbarhed og mærkning af GMO'er, og disse regler forhandles jo i øjeblikket.
Det er af stor vigtighed for Danmark, at der kommer et godt resultat ud af disse forhandlinger.
De enkelte forbrugere skal kunne vælge, om de vil købe gensplejsede produkter eller ej, og vi skal udvikle systemer, der garanterer, at vi kan spore gensplejsede produkter gennem hele varekæden.
I et åbent vidensamfund som det danske er det af stor vigtighed, at vi tør udnytte mulighederne i bioteknologien.
Med dette forslag og med regler om sporbarhed og mærkning vil regeringen sikre, at den danske biotekindustri kan udnytte de muligheder, der er. Jeg vil godt knytte et par enkelte bemærkninger til nogle af indlæggene, for jeg er klar over, at der selvfølgelig på nogle områder har været nogle forbehold.
Jeg vil godt først sige til fru Helga Moos, at jeg hørte både stramninger og borgerhøringer som noget, fru Helga Moos mente var godt, også, at borgerne har en mening, at der er et etisk aspekt og en ansvarlig politik i forhold til Cartagena-protokollen.
Det vil jeg gerne kvittere for.
Fru Pernille Blach Hansen spurgte med hensyn til, at regeringen indtil videre står fast på moratoriet: Hvad betyder »indtil videre«?
Det er jo sådan, at vi er på det moratorium, og der står vi fuldstændig fast.
Men det er jo også klart, at Danmark vil stå på sin ret helt indtil da.
Men jeg tror, fru Pernille Blach Hansen godt ved, at det selvfølgelig kræver, at det moratorium opretholdes, altså at der er et blokerende flertal.
Det er det, der ligger i det, og ikke andet. Så blev der sagt noget om forsigtighedsprincippet.
Når det ikke står her, er det sådan set det samme som med miljøbeskyttelsesloven og kemikalieloven.
Der står det heller ikke.
Det er simpelt hen, fordi forsigtighedsprincippet er indbefattet i hele miljølovgivningen.
Jeg synes, det er et godt forslag, som vi kan drøfte også i udvalget.
For vi må jo sige, at i USA, når man dyrker majs, så har man sådan nogle zoner liggende ned ad sine marker.
Også i England arbejder man med at få erfaringer på det område.
Jeg forstod på hr. Jørn Dohrmann, at her havde vi et område, som han var positiv over for, men som vi også skulle have en del debat omkring og være meget opmærksomme på, hvordan det nu vil ende.
Det kan jeg kun fuldstændig kvittere for.
Fru Helle Sjelle talte meget om den forædling, som er foregået i lang tid, og at vi skal passe på ikke at miste fokus på de positive sider.
Det tror jeg er helt korrekt.
Jeg var også glad for den melding, der var omkring Cartagena-protokollen.
Jeg er helt enig i, at det er helt afgørende, at vi løfter det sammen med andre lande.
Men det kunne også være flot, hvis vi kunne komme frem til, at det kunne blive så hurtigt, at det kunne være ordnet til Johannesburg.
Så spørger hr. Keld Albrechtsen: Hvad med kød og mælk og fuld mærkning?
Det er de meldinger, jeg kun kan komme med om det, men det skulle jo også række.
sådan, at det skal være ved enstemmighed, så hvis ét land vil gøre det alligevel, vil det i princippet kunne lade sig gøre over hele EU; jeg vil bare sige til det, og det er jeg nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, som måske ikke lige nåede at få det sagt, at det jo er sådan, at hvis et land har nogle faglige argumenter, vil man kunne gøre dem gældende, indtil man mener, at der foreligger en ordentlig besvarelse på dem.
Men selve proceduren husker jeg også sådan med komitéproceduren osv.