Hans Christian Schmidt (V), 2005-05-27:
Enhedslistens beslutningsforslag lægger op til statslige og regionale zoner, hvor der ikke må dyrkes gensplejsede afgrøder, og derudover ønsker forslagsstillerne fuld mærkning af alle fødevarer, som indeholder eller er produceret under anvendelse af gensplejsede organismer eller foder med gmo-indhold.
Forslagsstillerne begrunder forslaget i følgende forhold: Risikoen for spredning af genetisk modificerede afgrøder til økologiske og andre afgrøder og forbrugernes frie valg med hensyn til gensplejsede fødevarer.
Jeg håber, at Enhedslisten vil modtage det i den ånd, det er ment, at jeg gerne vil kvittere for den bevægelse mod større realisme, der præger forslaget.
For knap et år siden fremsatte Enhedslisten et beslutningsforslag, der skulle forbyde dyrkningen af gm-afgrøder i 3 år, men forslaget fik begrænset opbakning her i Folketinget.
For et år siden stod min forgænger her på talerstolen og takkede Socialdemokraterne, Socialistisk Folkeparti og Det Radikale Venstre for deres aktive indsats i forliget om den såkaldte sameksistenslov.
Vi blev også enige om, at der er behov for opfølgning, i takt med at vi bliver klogere, og Enhedslistens beslutningsforslag taler heller ikke længere om forbud, men om en styrket dansk indsats for at hindre spredning.
Jeg sporer således en bevægelse i holdningen hos forslagsstillerne, om end af et omfang, som der kan være forskellige holdninger til, men alligevel.
Og forslagsstillerne ønsker jo mulighed for, at lande eller regioner skal kunne oprette gmo-fri zoner.
Jeg vil gerne slå fast, at konsekvenserne for miljø og sundhed skal vurderes i forhold til den konkrete gmo.
Alle genetisk modificerede produkter skal have en markedsføringstilladelse, før de kan anvendes og sælges i EU’s medlemsstater, og før der gives en tilladelse, skal den konkrete gmo gennemgå en grundig videnskabelig risikovurdering, en vurdering, der omfatter forholdet til miljø og sundhed.
Der tages således stilling til konsekvenserne for miljø og sundhed i forbindelse med hver enkelt ansøgning om markedsføring, og der sker en meget omfattende høring i hver eneste sag.
Når en gmo har opnået en markedsføringstilladelse, kan den markedsføres og anvendes i alle EU-medlemsstater.
Den lov om sameksistens, som vi her i Folketinget blev enige om i april sidste år, er baseret på anbefalingerne fra en videnskabelig udredningsgruppe.
En af hovedpointerne i rapporten fra udredningsgruppen er, at muligheden for sameksistens skal analyseres afgrøde for afgrøde.
Man kan ikke fastsætte virkemidler ud fra generelle betragtninger.
Rapporten viser, at der er stor forskel på, hvor meget afgrøderne kan sprede sig, og man må derfor foretage en konkret vurdering af hver enkelt afgrøde og målrette virkemidlerne for at begrænse spredningen.
Vores dyrkningsregler gælder nu for majs, kartofler og bederoer.
Disse afgrøder vurderes at blive de første, som vil være relevante i Danmark.
Der er nogle få afgrødetyper, hvor eksperterne ikke på nuværende vidensgrundlag kan angive virkemidler for sameksistens.
Forslagsstillerne kritiserer den videnskabelige rapport for ikke at have lavet scenarier, hvor der dyrkes mere end 10 pct. gm-afgrøder.
Sådan som jeg læser rapporten, er de fleste afgrøder vurderet ved både moderat udbredelse, altså 10 pct., og ved omfattende udbredelse, altså 50 pct.
Konklusionen fra udredningsgruppen er, at ved omfattende dyrkning, altså 50 pct. gm-afgrøder, kan der for visse afgrøder blive behov for yderligere virkemidler.
Forslaget henviser så til, at andre lande i EU har anvendt en anden tilgang til sameksistens, nemlig områder med gmo-fri zoner.
tationen går på regionale dyrkningsforhold, strukturer i landbruget eller et politisk ønske om at markere sig som økologisk region eller lignende.
Jeg skal så understrege, at en medlemsstat kan blive gjort ansvarlig for de økonomiske tab, som dens EU-retsstridige handlinger påfører private.
I Danmark har vi valgt en faglig tilgang og lavet regler for sameksistens, det er der ikke så mange andre lande der har, endnu.
Samtidig arbejder vi fra dansk side for fælles EU-regler for sameksistens.
Beslutningsforslaget begrundes bl.a. med, at den menneskelige faktor ikke er tilstrækkeligt belyst.
Men hele ideen er jo at regulere adfærden på det her område.
Vi stiller bl.a. krav om godkendelse, naboorientering og uddannelse.
Man skal ikke bare kende til reglerne, man skal også kende til f.eks. spredningsveje og godt landmandskab; det fremgår klart af dyrkningsbekendtgørelsen.
Jeg vil vove den påstand, at vi netop med den har taget et vigtigt skridt for at tage højde for den menneskelige faktor.
Det er altså ikke rigtigt.
Langt de fleste tilfælde, hvor en eventuel iblanding skyldes pollenspredning, vil være dækket ind af ordningen.
Afstandene, inden for hvilke der kan søges om kompensation, som jo er fastsat i aftalen, er fastsat ud fra eksperternes viden om, hvor langt pollen kan sprede sig, med et ekstra tillæg på 50 pct. af denne afstand.
Der er således også taget højde for ekstreme situationer.
Derudover får økologerne kompensation for tab, de lider på grund af forekomst af gmo i deres såsæd, uanset om der ikke er dyrket genetisk modificerede afgrøder hos nabolandmanden.
Jeg kan godt forstå Enhedslistens ønske om mærkning også af produkter fra dyr, der har fået gmo-foder, og her er et tilfælde, hvor regeringen er helt enig med Enhedslisten.
Danmark argumenterede faktisk for en sådan mærkning under forhandlingerne om fælles gmo-regler i EU.
Det gjorde vi, fordi regeringen og Folketingets partier var enige om, at de danske forbrugere ønskede en sådan mærkning.
Fra regeringens side kæmpede vi i forhandlingerne, men det var ikke muligt at opnå flertal for en sådan mærkning, og det var også derfor, Danmark som bekendt endte med at stemme nej til forordningens vedtagelse.
Nu ganske kort efter forordningens vedtagelse opfordrer Enhedslisten så regeringen til at stille forslag i EU om mærkning også af produkter fra dyr, der har fået gmo-foder.
Regeringen mener ikke, at det er realistisk at forestille sig, at EU vil ændre mærkningsbestemmelserne for gmo på nuværende tidspunkt, lige efter at vi har afsluttet forhandlingerne.
Der er afsat 1 mio. kr. til indsatsen.
Forbrugerrådet har udarbejdet et projektforslag, og projektet vil blive iværksat om kort tid.
Hermed styrker vi forbrugernes mulighed for at træffe et valg på et oplyst grundlag.
Sammenfattende finder regeringen, at vi med forliget om sameksistensloven og det arbejde, der gik forud, har vist, at vi har et godt fagligt greb om dyrkning af genetisk modificerede afgrøder, og Enhedslistens forslag kan derfor ikke begrundes ud fra et sameksistenshensyn.
Regeringen finder også, at vi arbejder for fælles EU-regler på det her område, så min konklusion er altså, at vi har en kompetent og stærk dansk indsats på dette vigtige område, en indsats, som er aftalt mellem S, SF, Det Radikale Venstre og regeringen, og regeringen kan på den baggrund ikke støtte beslutningsforslaget.