runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2005-03-01:
Jeg kan kun kvittere for hr. Bjarne Laustsens tilsagn om, at vi skal se på det her i udvalget, og det ser vi frem til at gøre.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Nu har der i pressen også været omtalt andre sager i de seneste dage end den, som statsministeren valgte at indlede med i dag, og det kunne give anledning til mange spørgsmål om regeringens familiepolitik, opfattelsen af vigtigheden af dialog i familien, om ligestilling, og om at begge køn skal være involveret i styring af familiens økonomi osv.
Men det vil jeg ikke gøre.
Jeg vil gå over til noget helt andet, nemlig spørgsmålet om globaliseringen, som jo også godt kan referere til det, statsministeren indledte med.
Jeg vil spørge statsministeren, om det ikke kan give anledning til overvejelser om en opstramning af reglerne i forhold til østarbejdere, at det tilsyneladende er sådan, at velinformerede danske borgere i meget lang tid kan overtræde de eksisterende regler, uden at myndighederne griber ind, og uden at den pågældende tilsyneladende selv er opmærksom på, at her sker en overtrædelse af lovgivningen.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om statsministeren ikke mener, at de sidste dages skriverier antyder, at der er om ikke uklarheder i regelsættet så i hvert fald en manglende effektiv sikring af, at reglerne faktisk bliver overholdt.
Nu er det jo ikke sådan, at det, der har været omtalt i det seneste stykke tid, som har fået stor omtale, fordi det omfatter en ministers mand, er det eneste eksempel, vi kender på det.
Der synes jeg måske, at statsministeren skulle overveje, om den aktuelle sag ikke kunne give anledning til, at man afsatte flere ressourcer, overvejede en opstramning af reglerne eller i hvert fald overvejede, hvorvidt det ville være en meget god idé at sikre, at myndighederne afsatte flere ressourcer til at sikre både oplysning og kontrol på det her område.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Man kunne omvendt også sige, at den megen fokus, der er på den aktuelle sag, netop viser, at der er meget opmærksomhed om det.
Det skal der i øvrigt også være, for som jeg sagde før, er det regeringens klare linje, at den frie adgang til det danske arbejdsmarked for statsborgere fra de nye medlemslande ikke på nogen måde må underminere de løn- og arbejdsvilkår, der gælder på det danske arbejdsmarked.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Den her sag viser som også en række tidligere sager, at det uden en meget aktiv indsats fra fagbevægelsen tilsyneladende er ganske svært for de offentlige myndigheder at føre en tilstrækkelig kontrol på det her område.
Så kunne jeg i den sammenhæng godt tænke mig at spørge statsministeren, om han mener, at det i en situation, hvor fagbevægelsen har en meget vigtig og vanskelig opgave med at sikre løn- og ansættelsesvilkår i Danmark mod arbejdsgivere, som forsøger at misbruge østeuropæisk arbejdskraft, der måske ikke har den fornødne styrke til at stå imod, så er tiden at annoncere forslag f.eks. om afskaffelse af eksklusivaftaler m.v., forslag, som vil svække fagbevægelsen og fagbevægelsens mulighed for at sikre, at de her regler bliver overholdt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Efter min opfattelse har spørgsmålet om eksklusivaftaler ikke særlig meget med den her sag at gøre og påvirker ikke på nogen måde fagbevægelsens muligheder for at føre kontrol med, hvad der foregår på det her felt.
Må jeg så i øvrigt have lov at sige, inden hele spørgsmålet om arbejdskraft østfra nu bliver blæst helt ud af proportioner, at den praktiske erfaring faktisk viser, at problemet – hvis man kan tale om et problem – er langt mindre, end hr. Per Clausens partifæller i hvert fald tidligere har påstået at det ville blive.
Det har faktisk vist sig, at der er tale om et forholdsvis begrænset antal, der søger og får arbejdstilladelse, og derfor skal man også passe på, at man ikke blæser den her sag ud af proportioner.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Det er korrekt, som statsministeren siger, at vi i Danmark endnu har en fagbevægelse med en sådan styrke, at man er i stand til at holde nogenlunde styr også på det her område.
Men hvor galt det kan gå, kan vi se i Tyskland, hvor vi i de her dage hører om, hvordan polske kolonnearbejdere er med til at undergrave danske slagteriarbejderes løn- og ansættelsesvilkår og også tyske slagteriarbejderes løn- og ansættelsesvilkår.
Nu kan hverken statsministeren eller jeg gøre noget særligt ved den tyske fagbevægelses styrke, men vi kunne godt i fællesskab forsøge at fastholde, at den danske havde en vis styrke.
Det er sådan set det, jeg appellerer til.
Så vil jeg bare til sidst spørge statsministeren, om statsministeren ikke synes, at den sag, vi nu har set i Tyskland med kolonnearbejdere, og tidligere sager med overtrædelse af snart sagt en hvilken som helst lovgivning om arbejdsmiljø og miljø- og fødevaresikkerhed i Polen, kunne gøre det aktuelt, at regeringens sikrede, at der var et lovkrav om, at danske forbrugere kunne se, hvor fødevarerne kom fra.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Jeg tror nu ikke, det er muligt at give større sikkerhed for det, end hvad der ligger i de regler, der i øvrigt gælder for mærkning og deklarationer, og hvad der ellers gælder af regelsæt på forbrugsområdet.
Jeg vil godt generelt sige om det her, at vi med udvidelsen af EU også har åbnet adgang for, at statsborgere fra de nye medlemslande kan få adgang til det danske arbejdsmarked, forudsat at de kommer her for at få et arbejde og kan få et arbejde.
Det vil regeringen holde fast i.
Vi mener, der er sat et meget klart regelsæt op, men jeg har også her tilkendegivet, at vi følger udviklingen nøje, og bliver der behov for opstramninger, så er vi til enhver tid parat til at foretage dem.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 2
Søren Krarup (DF), 2005-03-01:
Her i weekenden var der i Jyllands-Posten dels et referat, dels en gengivelse af en tale ved den muslimske fredagsbøn her i København, en tale holdt af en århusiansk imam, hvis navn jeg ikke er i stand til at udtale.
Men det har vakt ikke så lidt opmærksomhed, for i denne tale ved fredagsbønnen udtaler den pågældende imam sig sådan om kvinder, at det virker temmelig rystende her i landet, hvor der jo er noget, der hedder borgerrettigheder og frihedsrettigheder.
Det er en tale, synes jeg nok, som hensætter kvinder i et fængsel, som betyder, at de ikke har den ringeste grad af friheds- og borgerrettigheder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Allerførst vil jeg gerne på det allerskarpeste tage afstand fra de kvindeundertrykkende udtalelser, som den pågældende imam fremkom med i forbindelse med fredagsbønnen i sidste uge.
Men så længe en imam eller nogen anden holder sig inden for lovgivningens rammer, må man sige, at der ikke er nogen mulighed for ad lovgivningens vej at forhindre mennesker i at komme med vanvittige og tåbelige udtalelser, herunder udtalelser som dem, den pågældende imam er kommet med – afstumpede og middelalderlige holdninger efter min opfattelse, som man på det allerskarpeste må fordømme og tage afstand fra.
Jeg har svært ved at se, at fremkomsten af den slags tåbeligheder skal påvirke spørgsmålet om opførelse af moskeer.
Sådan en sag må afgøres efter de regler, der i øvrigt gælder for opførelse af bygninger.
Vi har jo altså religionsfrihed her i landet, og det vil sige, at ethvert trossamfund har lov til at opføre de bygninger, det nu vil, forudsat at det kan få de tilladelser, man skal have fra myndighederne til at opføre de pågældende bygninger, og overholder de regler, der i øvrigt gælder.
Jeg mener, at sådan en byggesag må afgøres efter reglerne for byggesager og ikke påvirkes af, at en imam kommer med fuldstændig vanvittige udtalelser.
Søren Krarup (DF), 2005-03-01:
Jeg siger tak for svaret, som jeg for så vidt også havde ventet, og jeg synes, det er fuldstændig rigtigt.
Men der er blot det, at det, vi her møder, jo er, vi kan sige, realiteten af lovreligiøsiteten.
Det vil sige, at vi møder noget, som simpelt hen afslører, hvad det er, der er selve islams kerne.
Jeg ved godt, at den nuværende kirke- og undervisningsminister mener, at man skal skabe et mere moderne islam.
Det har man forsøgt på i over 1.500 år, og det er selvfølgelig en ren illusion.
Jeg kan ikke lade være med så at fortsætte mit spørgsmål med videre at spørge statsministeren: Bidrager det ikke til at skabe visse overvejelser hos et lands statsminister, hvor indvandring finder sted fra Mellemøsten af muslimer i stort tal, når man her faktisk bliver belært om den realitet, lovreligiøsiteten er, og i hvilket modsætningsforhold den befinder sig til en kristendom, en kristenhed, for hvilken det om loven gælder, at loven er til for menneskets skyld, ikke som i lovreligiøsiteten, at mennesket er til for lovens skyld?
Hensætter det ikke statsministeren i visse overvejelser med hensyn til den indvandring, der faktisk foregår af muslimer i stort tal?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Det er da klart, at den type udtalelser, som vi her har set, sætter mange tanker i gang, og jeg nærer nøjagtig samme afstandtagen over for lovreligiøsitet, som hr. Søren Krarup giver udtryk for.
Om det så er et udtryk for islams inderste kerne, er jeg ikke islamkender nok til at kunne vurdere.
Det vil være min vurdering til gengæld, at langt størstedelen af almindelige muslimer tager afstand fra de synspunkter, som imamen her er kommet med.
Det håber jeg i hvert tilfælde, og det tror jeg også.
Jeg vil så gerne sige, at hvis Det Islamiske Trossamfund vil opfattes som repræsenterende brede kredse af muslimer i Danmark, synes jeg ærlig talt, at det ville have klædt trossamfundet at lægge afstand til imamens udtalelser, og det er mig bekendt ikke sket.
Søren Krarup (DF), 2005-03-01:
Jeg takker for svaret, som jo altså heller ikke kommer bag på mig.
Men jeg kan ikke lade være lige at nævne som det tredje og sidste, at denne århusianske imam altså er en af dem, der skal tale i denne stormoské, som der er planer om at opføre i Århus.
Det vil sige, at man hermed kan se i øjnene, at der permanent er givet grønt lys for noget, som vi faktisk må kalde for om ikke direkte lovstridigt så i hvert tilfælde en sådan krænkelse af dansk kultur, at det faktisk er tankevækkende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Naturligvis er det tankevækkende, og de udtalelser, som imamen er kommet med, er meget udanske.
De er i direkte modstrid med de grundprincipper om lige ret for kvinder og mænd, som det danske samfund bygger på.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Derfor kunne jeg også godt have ønsket mig, at bl.a. Det Islamiske Trossamfund havde taget stærkere afstand fra de udtalelser, der er faldet.
Jeg har slet ikke set, at trossamfundet har taget afstand fra dem.
Hvis det er rigtigt, at Det Islamiske Trossamfund efterfølgende har medvirket til at udbrede imamens synspunkter ved at uddele optagelser af fredagsbønnen på skoler og lignende, synes jeg, at Det Islamiske Trossamfund i meget betænkelig grad er i færd med at diskvalificere sig selv i den fremtidige integrationsdebat i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 3
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Vi var en hel del, der var glade for udvidelsen af EU og glade for, at vi kunne byde de nye østeuropæiske lande velkommen som fuldgyldige medlemmer fra dag et.
For at sikre, at de nye østeuropæiske lande kunne blive fuldgyldige medlemmer fra dag et, lavede et bredt flertal i Folketinget den såkaldte Østaftale, som skulle sikre, at lønmodtagere fra de pågældende lande kunne komme her og arbejde på fuldt legal vis under normale løn- og ansættelsesvilkår, dvs. overenskomstmæssige vilkår.
Vi har desværre set en lang række sager, hvor det ikke har været tilfældet, og derfor vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvordan opfatter statsministeren det, at der er en lang række arbejdsgivere, som mere eller mindre åbenlyst fifler med de regler, som Folketinget har vedtaget?
Der er både tale om lovgivning og administrative regler.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Hvis der, som hr. Ole Sohn siger, er tale om fifleri – eller måske endnu stærkere – direkte omgåelse af de regler, der er vedtaget, må man selvfølgelig på det allerskarpeste tage afstand fra det og som en selvfølge gå ud fra, at der bliver retsforfulgt efter de regler, der nu gælder og straffet efter de regler, der nu gælder.
For jeg vil gerne gentage, hvad jeg tidligere har sagt under denne debat.
Vi er tilhængere af, hvad der også er hr. Ole Sohns udgangspunkt, at der, i og med at der er kommet ti nye medlemslande, så også skal være mulighed for, at statsborgere fra disse medlemslande ligesom statsborgere fra andre EU-lande kan få adgang til vores arbejdsmarked, forudsat at de kommer for at få arbejde.
Men det er også en selvfølge, at det skal ske på vilkår, som sikrer, at det ikke underminerer det danske arbejdsmarked, hverken når det gælder lønforhold eller arbejdsmiljøvilkår eller vilkår i øvrigt.
Derfor har vi vedtaget et regelsæt og gjort det i fællesskab.
Som jeg også tidligere har tilkendegivet under denne debat, mener jeg, at reglerne er klare, men er der behov for at stramme dem op og kigge dem efter, er regeringen til enhver tid indstillet på at gøre det, for vi vil ikke have, at den frie adgang til det danske arbejdsmarked medfører, at vi underminerer forholdene på det danske arbejdsmarked.
Ole Sohn (SF), 2005-03-01:
Ansøgningen viser åbenlyst, at man ønsker at ansætte på andre vilkår end overenskomstmæssige vilkår, for havde man medsendt en overenskomst, havde ekspeditionssagen i Udlændingestyrelsen kunnet varetages på 2 timer.
Men nu er vi altså i en situation, hvor Udlændingestyrelsen har brugt et halvt år på at behandle sagen.
Det rejser det spørgsmål: Har Udlændingestyrelsen været vidende om, at der i den konkrete sag har været tale om et ansættelsesforhold, som var påbegyndt i forventning om, at det kunne godkendes?
Det er jo sådan, det er fremstået i offentligheden.
Derfor er mit spørgsmål til statsministeren: Er det rimeligt, at det tager Udlændingestyrelsen 6 måneder at behandle sagen, og hvis Udlændingestyrelsen har været vidende om – jeg ved ikke umiddelbart andet, end hvad jeg har læst i offentligheden – at der er foregået en ulovlighed, altså at et ansættelsesforhold er påbegyndt, inden der foreligger en godkendelse, giver det så ikke anledning til overvejelser om, hvorvidt Udlændingestyrelsen skal være mere proaktiv for at sikre, at ulovligheder ikke finder sted?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-03-01:
Jo, men altså selv om hr. Ole Sohn nu prøver at formulere sit spørgsmål meget generelt, så bliver det nu nok meget vanskeligt at adskille det fra vurderingen af en helt konkret sag, hvis indhold jeg ikke kender i detaljer i dette øjeblik, og derfor vil jeg altså nødig udtale mig om det
Jeg går ud fra som en selvfølge, at alle myndigheder til enhver tid ser efter, at der ikke sker ulovligheder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Efter min opfattelse er de eksisterende regler krystalklare.
Men jeg vil gerne sige, at regeringen løbende følger udviklingen, for vi lægger meget vægt på, at den udvikling, der er på arbejdsmarkedet, lever op til de krav, vi stillede forud for udvidelsen af EU, nemlig at der som udgangspunkt er fri adgang for statsborgere i de nye EU-lande til det danske arbejdsmarked, men at det skal være på en sådan måde, at det ikke underminerer de løn- og arbejdsvilkår, der eksisterer på det danske arbejdsmarked.
Sådan har vi forsøgt at tilrettelægge regelsættet, som jeg synes er meget klart, men hvis der viser sig uklarheder og behov for opstramninger, så er vi til enhver tid parate til det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-03-01:
Det Konservative Folkeparti kan ligeledes støtte disse to forslag, som jo drejer sig om gennemførelse af et direktiv vedrørende Århuskonventionen.
Det drejer sig om at give offentligheden mulighed for at få indsigt, når der laves større miljøplaner, herunder f.eks. en national affaldsplan, og ligeledes at sikre borgerne adgang til miljøoplysninger i forbindelse med ny lovgivning, skrivning af rapporter, nye politikker og andet.
En del af disse regler er allerede gældende i Danmark, men vi ser disse forslag som en forbedring, og derfor støtter vi dem.
Ole Glahn (RV), 2005-03-01:
På vegne af Det Radikale Venstre kan jeg også tilkendegive, at vi tilslutter os forslagenes principper.
Vedrørende L 4 har vi noteret os, at ministeren agter at nedsætte en arbejdsgruppe, som skal følge gennemførelsen af lovforslagets indhold, og vi noterer os også, at der er nedsat en offentlighedskommission, der skal se på offentlighedsloven i det hele taget.
Vi vil følge arbejdet i offentlighedskommissionen nøje, idet vi i forbindelse med en generel revurdering af offentlighedsloven vil være særlig opmærksomme på de problemstillinger, som L 4 giver anledning til, f.eks. vedrørende offentlighed om særlig alvorlige miljøsager.
Generelt er vi tilfredse med så vel L 3's som L 4's fokus på vigtigheden af den folkelige involvering og den folkelige oplysning om løsningen af vores miljøproblemer.
Det er en nødvendig forudsætning for befolkningens fortsatte indsigt og engagement i miljøspørgsmål, og vi ønsker netop en engageret og indsigtsfuld befolkning i miljøspørgsmål.
Med disse ord kan vi tilslutte os lovforslagene.
Steen Gade (SF), 2005-03-01:
Men også herhjemme var det et fremskridt, at vi fik Århuskonventionen.
At vi nu også får offentlighedsbestemmelser for planer og programmer, også ved revurdering af miljøgodkendelser, er en god ting og et fremskridt, og oplysning om emissioner er også et fremskridt.
Men efter at have kigget på forslaget er jeg kommet til et sted, jeg i hvert fald skal have stillet nogle uddybende spørgsmål om, og det er spørgsmålet om afvejningsdiskussionen.
Jeg har forstået, at Peter Pagh og Oluf Jørgensen tidligere har henvendt sig til udvalget med henblik på at se på, om der her var nogle problemer med offentlighedens muligheder.
Det har jeg ikke kunnet komme til bunds i på nuværende tidspunkt, men jeg vil da håbe, jeg bliver klogere under udvalgsbehandlingen, for det kan jo ikke være meningen, at vi laver en implementering, som giver risiko for, at offentligheden får en ringere situation end med den eksisterende implementering.
Jeg tror ikke, det er hensigten.
Men der er jo rejst nogle kritiske røster på dette punkt, og jeg vil gerne have, at vi uddyber spørgsmålet og får skabt klarhed, så vi enten kan kaste den bekymring væk eller reparere på implementeringen.
Per Clausen (EL), 2005-03-01:
Enhedslisten har altid set meget positivt på Århuskonventionen, og vi har også arbejdet aktivt for at få den gennemført i dansk lovgivning.
Vi er sådan set også ganske tilfredse med den udformning, EU-direktivet har fået i denne sammenhæng, vi er faktisk så tilfredse, at vi i sidste samling stillede et ændringsforslag til lovforslaget om at indskrive EU-direktivets formål i lovgivningen.
Når vi gjorde det, skyldes det ikke en ny begejstring for formuleringer i EU-direktiver, men at vi sådan set syntes og stadig synes – det er lidt i forlængelse af hr. Steen Gades indlæg – at der er nogle lidt grundlæggende problemer.
Vi synes, det er lidt svært at gennemskue med sikkerhed, om EU-direktivets hensigter og formål faktisk bliver indskrevet i lovgivningen, og det hænger jo sammen med, at det er ganske indviklet stof.
Der er mange frem og tilbage med hensyn til, hvornår der skal være åbenhed, og hvornår der skal tages hensyn, og på trods af, at der faktisk blev gjort et meget grundigt udvalgsarbejde i den tidligere samling, som jeg har haft fornøjelsen at studere nøje, synes jeg stadig, der er nogen usikkerhed, som jeg synes det kunne være værd at bore videre i.
Vi må i hvert fald sige, at medmindre vi kan overbevises om, at EU-direktivet bliver implementeret fuldt ud ved lovforslaget, og vi kan være fuldstændig sikre på, at der ikke i realiteten gennemføres ting, der kan opfattes som forringelser, kan vi ikke stemme for lovforslaget.
Men jeg håber og tror, at udvalgsarbejdet kan overbevise os om, at det kan være fornuftigt også at stemme for dette lovforslag, for grundlæggende er vi meget positive over for Århuskonventionen, og vi er meget positive over for indholdet af det EU-direktiv, der ligger bag lovforslaget.
Connie Hedegaard (KF), 2005-03-01:
Igen er der jo tale om lovforslag, der bortfaldt umiddelbart før andenbehandlingen, som skulle være sket den 18. januar 2005 – altså den dag valget blev udskrevet – og igen må jeg takke ordførerne for de meget velvillige kommentarer til forslagene.
Jeg skal lige gøre opmærksom på, at i det lovforslag, der skal sikre implementeringen af direktivet om adgang til miljøoplysninger, er der nogle få ændringer i forhold til det lovforslag, som Folketinget behandlede før valget.
De to ændringsforslag, som regeringen stillede til det gamle lovforslag, er indarbejdet i det nye forslag.
For det første drejer det sig om en konsekvensændring og en præcisering af, at de straffesager, som forvaltningsmyndighederne behandler, er omfattet af forslagets konkrete og generelle afvejningsregel, og for det andet er der indarbejdet en berigtigelse af en oversættelsesfejl i den danske udgave af det miljøoplysningsdirektiv, som er optrykt i bilaget til lovforslaget.
Endelig er lovens ikrafttrædelsesdato også ændret.
Denne vejledning vil omfatte en række af de emner, som også blev rejst i forbindelse med udvalgets behandling af forslaget.
Der er ikke nogen diskussion om, at det er meget juridisk kompliceret stof, men vi vil altså prøve at løse nogle af problemerne med denne vejledning.
Endvidere gav jeg dengang tilsagn om, at når lovforslaget var vedtaget, ville der blive nedsat et udvalg, der ville få til opgave løbende at overvåge lovens anvendelse i praksis og indsamle erfaringerne med loven.
Om det andet forslag blot dette, at der er en enkelt konsekvensændring.
Ellers er forslaget uændret i forhold til det gamle lovforslag, som udvalget i bred enighed afgav betænkning over i december 2004.
Tak for tilsagnet om en hurtig behandling i udvalget, for det håber vi også på af hensyn til fristerne for at implementere.
Det skal gå med en vis hast med sagen, som jo desværre blev forsinket på grund af folketingsvalget, men vi ser frem til en hurtig behandling i udvalget.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Charlotte Antonsen (V), 2005-03-01:
Det er jo stort set en genfremsættelse fra sidste samling, og derfor er der ikke så meget nyt at føje til det, der blev sagt fra Venstres side forud for valget.
Jeg skal kort sige, at det drejer sig om en arbejdsmiljølovgivning, som kommer til at gælde for Grønland.
Der er ikke sket en ajourføring siden 1986, så vi er glade for, at vi med lovforslaget her er med til at løfte arbejdsmiljøet i Grønland, og vi er dertil glade for, at det i meget høj grad bliver op til hjemmestyret selv at bestemme, hvordan de præcise regler skal udformes.
Vi er meget positive over for lovforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-01:
Det er igen en sag, som vi ikke blev færdige med at behandle under den tidligere samling.
Jeg kan sige på Socialdemokratiets vegne, at vi også synes, det er godt, at man reviderer loven, som jo ikke er blevet revideret siden 1986.
Vi synes også, det er nogle kloge folk deroppe i Grønland, for nogle af de værste ting, som den regering, vi har nu, fandt på at foreslå i den miljøreform, den lavede i sidste samling, ønsker man trods alt ikke i Grønland, bl.a. smileyordningen og den slags ting, og det skal de have ros for deroppe.
Til gengæld ved vi jo, at den grønlandske fagbevægelse synes, at der er nogle ting, der godt kunne strammes lidt op på, og vi vil give tilsagn om, at dem vil vi meget gerne kigge på under udvalgsarbejdet.
Det er spørgsmålet om grænserne for, hvornår man skal have APV, og hvornår man skal have en sikkerhedsorganisation.
Vi synes, det er nogle rimelige krav, den grønlandske fagbevægelse stiller, og derfor synes jeg alt i alt, det er positivt, at når nu det er et område, som hjemmestyret ikke selv synes man vil overtage, skabes der nogle regler i Danmark, som man kan arbejde under i Grønland.
Jeg skal sige, at vi giver tilslutning til, at der arbejdes videre med sagen, og de spørgsmål, som bl.a. den grønlandske fagbevægelse har rejst, regner jeg med vi får afklaret under udvalgsarbejdet.