Henning Grove (KF), 1999-01-28:
Vi diskuterer meget her, om vores grundlov er god nok.
Jeg må sige, at efter den stribe lovgivning, vi kan gennemføre efter vores grundlov, har den været meget fremsynet og har fungeret fantastisk godt, og da vi samtidig også ved, hvor utrolig svært det er at ændre i en grundlov, har jeg, efter at jeg har lyttet til debatten her i dag, næsten ikke fantasi til at forestille mig et bredt flertal her i salen skal blive enig om at ændre en godt fungerende grundlov.
Når jeg siger det, så vil jeg gerne tage udgangspunkt i SF's forslag, som jo er meget detaljeret.
Jeg har næsten aldrig set et kommissorium, der er så tydeligt, som det er i SF's forslag.
Det første er, at menneskerettigheder skal præciseres.
Jeg tror egentlig, det store flertal i den danske befolkning føler, at med den lovgivning, vi har haft mulighed for, og de konventioner, vi har mulighed for at tilslutte os, er menneskerettighederne godt tilgodeset i Danmark. Når jeg så ser på kommentarerne til SF's forslag, ser jeg, at der er positive menneskerettigheder og der er negative menneskerettigheder.
De positive er ret til noget, og jeg kan være enig i, det er positivt, at der er ret til foreningsfrihed.
Det er da utrolig positivt, vi har en privat ejendomsret. Hvorfor er det negativt?
Alene dér ser jeg den første hurdle for, at vi overhovedet kan blive enige om noget som helst.
Det næste, man så går ind på, er naturens rettigheder.
Naturens rettigheder skal nu indskrives i grundloven.
Jeg mener egentlig, vi har en stor grundlov for naturen.
Alle naturbeskyttelseslovene er direkte tilrettelagt efter at beskytte naturen, og de har den kæmpe fordel, at hvis der kommer nye ting frem, så kan vi hurtigt rette dem.
Skulle vi nu til at skrive detaljeret om naturens rettigheder i grundloven, så skulle vi igennem en grundlovsændring, hvis vi havde glemt noget, og det sker jo her i Folketinget, at man glemmer noget, når man lovgiver.
Derfor må jeg sige, at den grundlov, vi har, har givet store muligheder og giver fortsat alle muligheder for at beskytte naturen.
Det eneste er, at vi skal blive enige om det her i Folketinget. Må jeg spørge med hensyn til det tredje punkt, arbejdspladsdemokrati: Skal vi nu virkelig til at indføre arbejdspladsdemokrati i grundloven?
Det her er måske så begyndelsen til økonomisk demokrati, der skal indføres i grundloven, fordi man ikke kan få det indført her i Folketinget?
Det samme gælder jo selvfølgelig brugerdemokrati.
Ja, brugerdemokrati, det lyder så flot.
Jeg mener, vi har forbrugerdemokrati.
Forbrugerne kan købe, hvad de vil, de kan handle, hvor de vil.
Skulle vi også til at skrive sådan noget ind i grundloven?
Når jeg gør meget ud af det, så er det, fordi selv om man nedsatte en grundlovskommission med eksperter og det hele, er betingelsen, at vi bredt i Folketinget er enige om, at der trænges til en revision af vores grundlov.
Det viser vel også lidt af vanskelighederne ved at blive enige, når vi ser på et andet punkt, nemlig om kommissionsdomstole og domstolsundersøgelser.
Det vil SF også have skrevet ind i grundloven.
Jeg erindrer mange diskussioner, lange og trange diskussioner, der har været i Udvalget for Forretningsordenen, for overhovedet at komme igennem med noget, der kunne ligne en beslutning på det her område.
Skulle man så også til at skrive det ind i grundloven?
Med de eksempler har jeg vist, hvor vanskeligt det kan blive at få enighed om noget som helst, selv om man nedsætter en kommission.
Jeg synes dog, det værste, der er i SF's forslag, er, at man nu foreslår en A-grundlov og en B-grundlov.
En A-grundlov skal vel nærmest være ligesom den grundlov, vi har i dag, men så skal den udfyldes med en stribe B-grundlove, hvor man vil diktere sådan og sådan og sådan, og for at gøre det helt tydeligt, hvor vanskeligt det er med en grundlov, så skal rettelser i A-grundloven ske efter de gamle præmisser, men i B-grundloven letter man på det hele.
Det er ikke noget, der er godt.
Jeg er ikke glad for, at man deler ind i A- og B-mennesker, og skal man også til at lave en A- og en B-grundlov, så tror jeg ikke, befolkningen forstår noget som helst af det.
Fra konservativ side synes vi, vi har en klar og enkel grundlov, der også har en god folkelig opbakning, og så har
den én stor fordel: den er let forståelig.
Folk kan slå op i den, og de forstår den; også selv om den måske er lidt umoderne i sproget, så forstår man den.
Man er fri for at skulle have jurister og eksperter til at fortælle én, hvad grundloven betyder.
Det er en stor fordel.
En grundlov skal efter min mening ikke have mange ben.
Den skal være klar og enkel.
Jeg synes egentlig også, at vi kan være ret stolte af, at vores grundlov på mange områder har været brugt i de nye stater, og noget af det, der inspirerer SF til, at nu skal vores ændres, er vel, at de nye stater har skrevet andre ting ind, end vi har.
Men jeg har stor forståelse for, at hvis man har levet under et socialistisk styre i mange år, vil man gerne have skrevet noget ind om menneskerettigheder, man vil gerne tydeliggøre en masse ting.
Det er forståeligt, at en ny stat gør det.
Det er også forståeligt i Sydafrika, hvor man levede under et racistisk regime, at når man så laver en ny grundlov, laver man om på det.
Det er letforståeligt.
Men at vi skal til at lave vores grundlov om, som har fungeret godt, fordi de gør det andre steder, det er ikke noget godt grundlag. Jeg har gjort klart, at vi gerne ser en debat, ingen problemer i det.
Jeg tror også, vi får en stor debat, 150 år, det er et jubilæum.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at i de kommende måneder vil vi høre mange tilkendegivelser om den grundlov, vi har.
Når vi har overstået jubilæet, kan jeg let tilslutte mig, at vi tager alle de debatter og ting, der er kommet frem, op i en høring, som Præsidiet arrangerer.
Det vil ikke volde nogen som helst vanskeligheder.
Jeg tror egentlig også, at det så måske vil resultere i, at man siger: Godt, nu kan vi køre videre, alle er tilfredse med den grundlov, vi har.
Vi er i hvert fald til den tid enige om én ting, tror jeg, nemlig at der ikke kan skaffes et bredt flertal hverken i befolkningen eller her i Folketinget for at gå i gang med en stor grundlovskommission.
Dermed har jeg vel også sagt, at jeg ikke på nuværende tidspunkt tager stilling til det forslag, der er kommet fra Venstres side.