runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Jeg tror, fru Lotte Bundsgaards familie i Middelfart ærgrer sig over, at den tidligere regering havde magten, dengang man vedtog at lade priserne stige i kommunerne.
Jeg tror, de glæder sig over, at den nuværende regering er kommet til for at lave skattelettelser - at give en mulighed for, at man kan beholde en større del af den indtægt, man har - og samtidig give en mulighed for, at man ikke skal betale så meget i de afgifter, som den tidligere regering var dygtig til at lade stige år for år for år.
Det tror jeg faktisk fru Lotte Bundsgaards familie i Middelfart sidder og tænker derhjemme.
Det må være en mærkelig tankegang, man har, når man mener, at først skal man sætte priserne på børnepasning op, for så kan man sætte dem ned bagefter.
Hvis det var Socialdemokratiets tankegang, skulle de dog have ladet helt være med at gennemføre den lovgivning i 1999. Til hr. Morten Homann: Jeg har overhovedet ingen problemer med at stå og tale om vores tiltag over for hverken de ældre eller de unge.
Jeg synes, det er fint, at vi har en politik, der er med til at holde hånden under de af vore ældre medborgere, der har behov for en ekstra indsats som f.eks. den permanente ældreydelse, og jeg kunne godt tænke mig at vide fra hr. Morten Homman og fra SF: Er det ikke rigtigt, at SF har tænkt sig at stemme for ældreydelsen? På ungdomsområdet har vi gennemført en 1-årig barselorlov, som er et stort fremskridt for børnefamilierne, og jeg håber, hr. Morten Homann er enig med mig i, at det typisk er blandt de unge, der er børnefamilier.
Jeg synes, vi bør indrømme, at det har været spild af tid og at stikke de unge blår i øjnene at give dem en uddannelse, der bare har ført til arbejdsløshed, i stedet for at lave en erhvervsskoleuddannelse, der fører til, at de kan få varig beskæftigelse.
Til fru Tove Videbæk: Det, vi har gjort med hensyn til flerbørnstilskud, har vi gjort ud fra, at man må forvente, at udgifterne ligger i at have flere børn på samme tid.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-12:
Hr. Kristian Jensen nævnte i et tidligere svar, at Venstres og regeringens ønsker er at lade pengene følge barnet, og den politik er vi helt enige i hos Kristendemokraterne.
Men jeg fik ikke rigtig svar på mit spørgsmål vedrørende flerbørnstilskuddet: Når man nu så gerne ser, at pengene følger barnet, hvorfor må pengene så ikke følge det første barn, hvis folk får flere børn samtidig?
Det vil jeg gerne høre.
Så sagde hr. Kristian Jensen også vedrørende børnechecken, at der er vækst, og at man får flere penge næste år end i år, osv.
Det er jo også rigtigt, men hvorfor vælger regeringen, at børnechecken ikke må stige i samme takt, som den plejer at gøre?
Hvorfor er det lige børnefamilierne, som skal betale alle de mange gode ting, som man vil gøre på andre områder, samtidig med at man klart melder ud, at man ønsker, at familierne føder flere børn?
Hvad mener
hr. Kristian Jensen?
Morten Homann (SF), 2003-12-12:
Det må være lidt en speciel fornemmelse at være hr. Kristian Jensen - hr. Kristian Jensen er jo ikke meget ældre end mig - når man skal stå her og forsvare en regering, som ret konsekvent har valgt en ungdomsfjendsk linje.
Et eksempel er jo, at når man skal finde penge til at finansiere et loft over ejendomsskatterne, som typisk gavner folk, som er velstående, og folk, som er oppe i årene, finder man pengene ved en beskæring af børnechecken.
Det er altså børnefamilierne, som må betale gildet, for at de velstående ældre kan få en skattelettelse. Hr. Kristian Jensen må også have en lidt underlig smag i munden, når han skal forsvare det, man laver på skolepraktikområdet.
Virkeligheden er jo, at der har været problemer med at skaffe praktikpladser, fordi der har været arbejdsgivere, som ikke har villet leve op til deres ansvar for at skaffe praktikpladser.
Men hvad bliver løsningen?
Man fjerner sikkerhedsnettet under lærlingene, så de ikke længere kan få en skolepraktikplads, og så tror man, at eleverne af den grund selv går ud og skaber en masse nye praktikpladser, så de kan få gjort deres uddannelse færdig.
Det er altså eleverne selv, som står tilbage med problemet, fordi man fjerner sikkerhedsnettet under dem, og hr. Kristian Jensen kan da ikke mene andet, end at det er en ren ungdomsfjendsk politik.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-12-12:
... som taler om, at folk skal have flere børn, men ikke vil gøre noget som helst ...
Hr. Kristian Jensen står og beskylder andre for at holde festtaler, men jeg vil godt til sidst komme tilbage til, hvorfor jeg mener, at hr. Kristian Jensen gang på gang på gang holder festtaler uden at have noget reelt at komme med.
For det første siger hr. Kristian Jensen: Vi sætter ikke skatten op.
Hvordan tror hr. Kristian Jensen, at en nybagt børnefamilie i f.eks. Middelfart har det?
De får en skattelettelse på ca. 125 kr. om måneden, men til gengæld skal de betale 3.299 kr. for at få deres barn passet i vuggestuen.
Hvordan tror hr. Kristian Jensen, deres økonomi har det?
Og hvorfor vil hr. Kristian Jensen ikke være med til at give denne ganske almindelige børnefamilie en reel lettelse i økonomien og være med til at give dem en reel mulighed for at leve op til statsministerens krav om, at vi skal føde nogle flere børn?
Til det vil jeg endnu en gang sige: Det er korrekt.
Vi sagde nemlig: Først skal vi have skaffet ekstra pladser, så folk stille og roligt kan føde nogle børn uden at være nervøse for, at de ikke kan komme tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Sådan var det jo, og derfor skaffede vi 170.000 ekstra pladser til børnene.
Nu handler det om at få prisen ned, så vi sikrer, at det kan betale sig for alle at arbejde.
Men det, vi har hørt i dag, er rene festtaler fra finansordføreren fra Venstre ...
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
... der skal flere reformer til for at nå målet.
... og når hr. Anders Samuelsen mener, at der skal gøres mere, må det være, fordi hr. Anders Samuelsen ikke har været i salen.
Til fru Tove Videbæk vil jeg bare sige, at næste år vil børnefamilierne modtage flere penge i børnefamilieydelse, end de har modtaget i år.
Også næste år vil der være vækst i den børnecheck, der bliver sendt ud, så man får flere penge.
Hvad enten man er på babyydelsen, småbørnsydelsen eller den almindelige børneydelse, vil der være en vækst i det beløb, man får udbetalt kvartal for kvartal.
Til fru Pernille Blach Hansen: Jeg tror faktisk efterhånden, at fru Pernille Blach Hansen må have synske evner, hvis den tilstand, fru Pernille Blach Hansen er i, er udtryk for, at hun har lyttet til statsministeren.
Jeg vurderer sådan set, at fru Pernille Blach Hansen har været aktiv, inden statsministeren har fremsat sine udtalelser.
Men til fru Pernille Blach Hansen det samme som til fru Tove Videbæk
: Næste år får børnefamilierne mere på børnechecken, end de får i år.
Skatten, de skal betale, bliver derimod lavere, hvis regeringen kommer igennem med sine forslag, men hvis Socialdemokratiet kommer igennem med deres, bliver skatten højere.
Til hr. Aage Frandsen: Det er rigtigt, at i teorien har man to muligheder.
Man kan bruge pengene til skattelettelser eller gældsnedbringelse, men man kan også bruge dem til et øget forbrug i den offentlige sektor.
Vi har valgt at bruge
pengene til skattenedsættelser
Hverken i dag eller i fremtiden er der nogen garanti
for, at man kan få en praktikplads i en erhvervsvirksomhed, men vi har gjort muligheden for, at der bliver praktikpladser, markant større.
har vi rent faktisk sat handling bag ordene og lavet en mere fleksibel ordning for virksomhederne, så de kan få folk i praktikpladser.
Men virkeligheden er den, at hvis man foretager en sammenligning, vil en familiefar, der har haft overskud på budgetterne år for år for år, bruge en lille del af overskuddet til at købe noget mere for, til at forbruge noget mere ...
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-12:
Venstres ordfører slår sig selv på ryggen og siger: Vi er en fantastisk regering, vi er den første regering, som har givet skattelettelser uden samtidig at kræve andre skatter op.
Prøv at tænk hvis man gjorde det hjemme i husholdningen.
Far kommer hjem og siger: Jeg har fået en rigtig god idé, vi øger forbruget uden at sikre, at vi får øgede indtægter.
Hvad kalder man det? Ufinansieret forbrug.
Det, Venstre har gjort, er at benytte sig af et råderum, et teoretisk råderum, som også var der under den tidligere regering, men som vi undlod at gribe fat i.
Jeg vil for det første bare gerne have, at hr. Kristian Jensen vil bekræfte, at det er det, man har gjort.
For det andet: Med den sløvhed, der er i gældsafviklingen i øjeblikket, hedder det ikke 2010, der hedder det 2013, før man når målet.
Er det ikke det, der er virkeligheden?
Aage Frandsen (SF), 2003-12-12:
Jeg har tre meget enkle spørgsmål, som hr. Kristian Jensen sådan set kan besvare med et ja.
Det første spørgsmål er: Er det ikke sådan, at når man giver skattelettelser nu, så betyder det, at nogle af os kan få et større forbrug, og at det så betyder, at det er noget, som man forbruger nu, og at det skal betales af kommende generationer, for man kunne også have lagt pengene hen til gældsafvikling?
Det andet spørgsmål er: Med hensyn til at ejendomsskatterne er i ro, både værdiskatten og den almindelige ejendomsskat, betyder det så ikke, at jo større hus, man har, jo større formue får man ad den her vej, og betyder det så dermed ikke også, at huspriserne stiger, og betyder det så ikke, at de unge mennesker, der ikke har hus og skal ud at købe, skal betale gildet?
Det tredje spørgsmål til hr. Kristian Jensen i forlængelse af svarene til fru Pernille Rosenkrantz-Theil er: Hvilken garanti er der overhovedet for, at de unge mennesker, som nu ikke kan få en skolepraktikplads, i fremtiden kan få en praktikplads i virksomhederne?
Hvilken garanti er der?
Er det ikke korrekt, at der ingen garanti er?
Pernille Blach Hansen (S), 2003-12-12:
Jeg må indrømme, at det ikke er tit, jeg lytter efter statsministeren, men i et enkelt tilfælde har jeg måske alligevel gjort det i lidt god tid, nemlig i hele diskussionen om at få nogle flere børn.
Det er vi jo nogle der tager meget alvorligt, men hvad er takken?
Hvad er takken fra statsministeren og regeringen til de forældre, der faktisk vælger at følge statsministerens opfordring?
Det er, at de næste år skal bidrage med 190 mio. kr. til at finansiere regeringens finanslov.
Men hr. Kristian Jensen har jo ikke svaret.
Så nu synes jeg, hr. Kristian Jensen endnu en gang skal have chancen for at svare på, hvorfor det er børnefamilierne, der skal betale gildet.
Er det, fordi Venstre reelt mener, at børnefamilier i dagens Danmark har alt for mange penge at gøre godt med?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Måske var hr. Anders Samuelsen fraværende i salen, dengang vi havde diskussionen om, at vi nu gennemfører skattelettelser, der betyder, at en LO-familie får 6.600 kr. mere til forbrug næste år, end de havde i 2002.
Til fru Lotte Bundsgaard: Jeg har med glæde fortalt
, og jeg skal gerne gøre det en gang til for fru Lotte Bundsgaard, hvad det er, denne regering har gennemført over for børnefamilierne.
Vi har nemlig gennemført et helt års barselorlov, der betyder, at man som nybagt mor eller far har muligheden for at gå hjemme med sit barn i hele dets første leveår, man kan få den tid sammen med børnene, som er nødvendig for, at man kan lære dem at kende.
Det er en stor forbedring for børnefamilierne, som jeg ved at rigtig mange er glade for.
Vi har gennemført en valgfrihed.
Det kan godt være, at Socialdemokratiet er uenig i dette, at Socialdemokratiet mener, at børnene har det bedst i offentlige institutioner og væk fra forældrene.
Vi mener også, det er bedst, at børnefamilierne har nogle flere penge til rådighed.
Fru Tove Videbæk vender jeg tilbage til.
Tove Videbæk (KD), 2003-12-12:
Nu vi er ved børnefamilierne, må jeg sige, at jeg endnu ikke rigtig har forstået sammenhængen mellem de forskellige økonomiske nedskæringer på børnefamilieområdet og så statsministerens udmeldinger.
Således sagde statsministeren, Venstres formand, for nogle dage siden, at der ikke fødes børn nok i Danmark.
statsministeren, og derfor bør danske kvinder føde flere børn.
Over for det udsagn, det gode signal synes jeg, står så nedskæringerne over for børnefamilierne.
Her tænker jeg på børnechecken, der ikke længere løbende skal justeres op, som den plejer, og at flerbørnstilskuddet fjernes til det første barn i en familie, hvis der fødes to eller flere børn samtidig.
Jeg kan simpelt hen ikke få det til at hænge sammen, for på den ene side opfordrer man danske familier til at få flere børn, og på den anden side fjerner man et tilskud til dem, der får flere børn samtidig.
Man skulle jo egentlig i den forbindelse kunne ræsonnere som så, at hvis et barn er godt, så må to børn være dobbelt så godt, men det er jo ikke lige det indtryk, man får af den her nedskæring. Hvad vil hr. Kristian Jensen sige til det?
Lotte Bundsgaard (S), 2003-12-12:
Først vil jeg sige, at vi jo godt kan høre, at Venstre ikke har det særlig godt med deres politik over for børnefamilierne.
I hvert fald kan vi høre Venstres ordfører gang på gang tale udenom og ikke svare på de spørgsmål, vi stiller.
Men det viser jo bare, at Venstre godt ved, at de ikke gør det godt nok for børnefamilierne.
Hr. Kristian Jensen mindede mig om en ting, da han var oppe at svare, nemlig at vi gerne vil bruge 0,5 mia. kr. på at løfte vores daginstitutioner, kvaliteten i vores daginstitutioner, og at vi tager de penge fra de forældre, som vil passe deres egne børn.
Vi mener faktisk, at det at passe sine børn kan man jo gøre uden nødvendigvis at få penge for det, men når man vælger at gå på arbejde, vælger at tjene det her samfund, skal vi være sikre på, at vores børn bliver passet på god vis, at der er ordentlig kvalitet i vores daginstitutioner, og derfor foreslår vi at afsætte 0,5 mia. kr. til at forbedre daginstitutionerne.
Det vil Venstre jo heller ikke være med til.
Men så vil jeg sige, at det når topmålet af hykleri, når statsministeren har været ude at sige, at vi skal have nogle flere børn, at det ikke skal være økonomien, der sætter grænsen for, at man ikke får flere børn, samtidig med at Venstre er imod at sætte priserne ned på pladserne i vores daginstitutioner, samtidig med at Venstre ikke vil være med til at sætte et loft på maksimalt 1.000 kr. for at få vores børn passet.
Hr. Kristian Jensen må jo vide, hvis han ellers kender nogle børnefamilier, at det, der virkelig gør ondt i økonomien, er, når daginstitutionerne skal betales.
I mange kommuner skal man jo tjene op til 100.000 kr. for at få to børn passet.
Hvorfor vil Venstre ikke bakke op om vores forslag?
Anders Samuelsen (RV), 2003-12-12:
På vej herover i toget i morges havde jeg fornøjelsen af at læse B.T.
Jeg ved ikke, om det vil være en lige så stor fornøjelse for Venstres ordfører at læse B.T. i dag.
Det, man kan konstatere i B.T.,
er, at den borgerlige regering meget let risikerer her om et års tid, om halvandet år, at gå over i danmarkshistorien som den ultimative parentes.
Den regering, som kun opnåede en ting i sin regeringsperiode, nemlig at få gennemført Dansk Folkepartis udlændingepolitik.
Tillykke med det!
Er det ikke på tide at trække i arbejdstøjet?
Vi har behov for at få løst nogle af de udfordringer, vi står over for.
Hvis man nu går ind i regeringens egne tal, så er det jo sådan, at hvis man fortsætter i det sløve tempo, som regeringen er på vej ind i i forhold til gældsafskrivning, så er man først fremme ved 2010-målene i 2013.
Kan hr. Kristian Jensen ikke bekræfte det?
Det er det, der er virkeligheden.
Der er ikke noget tempo, og der er ingen bud på, hvordan tempoet skal komme op.
Man sidder bare med hænderne i skødet og venter på, at udlandet skal redde os.
Hvad skal man så med en dansk regering?
Kristian Jensen (V), 2003-12-12:
Jeg er meget glad for den rørende omsorg, som hr. Aage Frandsen har for min og også mine børns fremtid.
Jeg nævnte spørgsmålet om stoppet for de grønne afgifter, og jeg håber, at hr. Aage Frandsen undskylder, men jeg skal altså bruge lidt længere tid på hårvask af mine børn, end hr. Aage Frandsen måske skal bruge på sin hårvask, og derfor vil det alt andet lige være sådan, at de familier, der har børn, også har et større forbrug på de områder, hvor der i den tidligere regerings tid kom en bunke grønne afgifter og dermed øgede byrder for børnefamilierne.
Men for at gå tilbage til spørgsmålet om nedbringelsen af gælden, så er det sådan, at vi ønsker at nedbringe gælden præcis som forudsat i år 2010-planen, og dermed ønsker vi at lave en halvering af den offentlige gæld, som har været med til at lægge renteudgifter, som gør, at vi ikke kan bruge pengene på alle velfærdsområder. Det er bare sådan - det er til hr. Morten Helveg Petersen - at hvis vi tager Det Radikale Venstres finanslovforslag og regner det igennem frem til år 2010 efter samme formel, som når man regner regeringens økonomi igennem, vil gælden ifølge Det Radikale Venstres forslag være højere, end den vil være i regeringsforslaget.
Så når Det Radikale Venstre står her og svinger sig højt op, er det udtryk for et hykleri, der ikke hører nogen steder hjemme, fordi Det Radikale Venstre i sit eget forslag har en dårligere afvikling af gælden end den, vi lægger op til.
Jeg vil bare understrege igen, at der fortsat er behov for reformer, der er fortsat behov for, at vi går videre i retning af at lave strukturreformer og få flere ind på arbejdsmarkedet for at nå det mål med hensyn til arbejdsstyrken, der er nødvendigt for at nedbringe gælden.
Der er ingen tvivl om, at det værste, vi kan gøre, er at lade stå til, ikke at få nedbragt gælden i tilstrækkeligt omfang, og derfor er det også vigtigt, at regeringen holder sin økonomi på det spor, vi er på i øjeblikket.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det er altså vigtigt, at vi holder op med bare at lave festtaler, men at vi gør noget aktivt.
Det, regeringen har gjort aktivt, er rent faktisk at lave en mere smidig ordning for alle de virksomheder, så vi kan få flere praktikpladser.
For det, der er vigtigt for de unge i studietiden, er, at de får en tilknytning til erhvervslivet, sådan at de har større chancer for at blive ansat, når deres uddannelser er færdige.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-12:
Arbejdsgiverne har nu klynket i mere end et årti over, at vi kommer til at mangle kvalificeret arbejdskraft i fremtiden.
Det er jo sådan set dem, der ikke har oprettet det nødvendige antal praktikpladser i løbet af det seneste årti.
Det er sådan set dem, der er de eneste, der kan løse denne her knude i forbindelse med praktikpladserne.
Derfor synes jeg, det var på sin plads, at vi lavede en incitamentsstruktur for arbejdsgiverne i stedet for at give eleverne pisken over nakken.
Det er jo dem, der skal løse problemet.
Eleverne kan jo ikke ud af det blå skabe flere praktikpladser.
Så mener jeg sådan set, at vi skal investere i unge under uddannelse.
Jeg mener, at unge under uddannelse skal have så gode økonomiske vilkår, at de har plads til og ro til at fordybe sig og dygtiggøre sig.
Uddannelse er sådan set Danmarks eneste råstof; det er det, vi skal leve af i fremtiden.
Derfor mener jeg, at det er komplet hovedløst, når regeringen skærer i antallet af skolepraktikpladser uden at være sikre på, at der er noget, der kan træde i stedet for.
Regeringen er ikke sikker på, at virksomhederne opretter flere praktikpladser.
Jeg mener, det giver de unge et kæmpeproblem, altså dem, der ikke får en uddannelse, og jeg mener sådan set, at det på lang sigt underminerer indtægtskilderne for velfærdssamfundet.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Jeg vil gerne forfølge det spor, som hr. Aage Frandsen slår an, i og med at vi i Det Radikale Venstre er meget optaget af gældsafviklingen og frygter, at regeringen ikke er i stand
til at leve op til 2010-målsætningen
Hr. Kristian Jensen står her og siger, at det er regeringens hensigt omtrent at halvere gælden i 2010.
Nu kan man lægge mange ting i ordet omtrent, og bevar mig vel, jeg står heller ikke og forlanger tre decimaler eller noget, men bare lige for god ordens skyld, vil jeg gerne sige til hr. Kristian Jensen
, at den gæld, som regeringen gerne vil halvere, går jeg ud fra er i forhold til den oprindelige 2010-plan, altså på 23 pct. af BNP; at det er der, vi skal være i 2010.
Det vil jeg gerne have, at Venstres ordfører bekræfter her fra talerstolen.
Hvis ikke det er tilfældet, er vi nemlig på forkert kurs, i forhold til at snebolden, vi skubber foran os, bliver større og større.
Vi har for Det Radikale Venstres vedkommende regnet ud, at allerede i indeværende år er man 50 mia. kr. fra målsætningen.
Det er 40.000 kr. til en omvendt børneopsparing til hvert enkelt barn og ung under 18 år.
Det er da lidt af en gave fra regeringen.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-12:
Ja, men der er altså nogle ting, som det ikke specielt er børnefamilierne, der får; der er nogle af tingene, som alle får, ikke?
Jeg får sådan set også skattelettelser.
Når det drejer sig om, at man lægger vægt på, at man nu sætter stop for ejendomsværdiskatten, og at det skulle være til gavn for børnefamilierne, vil jeg spørge: Hvad med de unge mennesker, som i det kommende år forventer, at de skal købe hus?
Hvad vil der ske med huspriserne?
Tror hr. Kristian Jensen ikke også, at Home fortæller noget om, hvad prisniveauet kan være i fremtiden, når man nu ikke skal betale så meget i ejendomsværdiskat?
Der er problemet, at vi i øjeblikket bruger og bruger, men hvem skal betale?
Ja, de, der skal sørge for, at tingene betales tilbage - og det gælder på miljøområdet, det gælder på det økonomiske område - er selvfølgelig de kommende generationer, det er hr. Kristian Jensen og hr. Kristian Jensens ungers generation.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-12:
Regeringen har jo ikke fået et 10-årigt afdragsfrit lån, skal jeg minde Venstres ordfører om, og den økonomiske redegørelse, som vi fik i går, viser, at regeringen er bagefter med afdragene.
Redegørelsen siger, at regeringens politik er tæt på grænsen af det holdbare.
Finansministeren siger, at den er på den rigtige side af grænsen, og det er også rigtigt, men den er altså tæt på grænsen.
Hvis vi nu tror på regeringens egne forudsigelser frem til 2005 - hvis vi tager dem for gode varer og et øjeblik siger, at vi er enige med regeringen - ja, så skal regeringen i perioden 2005-2010 afdrage gælden med 40 mia. kr. hvert år for at nå 2010-målet.
Vil hr. Kristian Jensen prøve at sandsynliggøre, at regeringen har en idé om, hvordan det skal lykkes?
Morten Homann (SF), 2003-12-12:
Hr. Kristian Jensen gjorde meget ud af i sit svar til mig i sidste runde, at regeringen og Venstre ønsker at holde hånden under de ældre, som man vurderer der er brug for at holde hånden under.
Han nævnte ældrechecken - fred være med den - som man bruger en lille halv milliard kroner på.
Men hr. Kristian Jensen synes åbenbart, der er endnu mere grund til at holde hånden under de velstående ældre, for man bruger jo noget nær det dobbelte på bl.a. loftet over ejendomsværdiskatten, som helt entydigt gavner folk, som er oppe i årene og har store, dyre huse.
Hvis der er nogen, hr. Kristian Jensen synes der er brug for at holde hånden under, er det åbenbart de velstående ældre, og dem, der skal betale regningen, er f.eks. børnefamilierne gennem besparelserne på børnechecken.
Så var det jo klar tale om skolepraktikken: Man fjerner skolepraktikken.
Hr. Kristian Jensen sagde, at det bare var at stikke de unge blår i øjnene at sige, at de kunne få et arbejde, efter at de havde fået en skolepraktikordning, men jeg skal love for, at man har fundet en god løsning på det problem.
Man fjerner skolepraktikken helt, så har de ingen uddannelse, og så har de ingen chance for at få job i den sidste ende.
Det svarer til, at hvis vi havde en situation, hvor vi smed de unge ud med faldskærm, men syntes, at det kunne vi ikke rigtig være bekendt, ville hr. Kristian Jensens løsning være, at så skulle vi smide dem ud uden faldskærm.