Tom Behnke (FP), 1999-02-11:
Vi har også i Fremskridtspartiet med bekymring set udviklingen inden for hjemmehjælpen, specielt udviklingen i nogle af landets kommuner.
For vel er der nogle kommuner, der opfører sig pænt og ordentligt, hvor der ikke er nogen problemer, men der er sandelig også kommuner, hvor der er problemer.
Der er kommuner, hvor man tydeligt kan se, at det er rene budgetovervejelser, der gør, at man over en kam skærer ned på hjemmehjælpen, hvor man fjerner elementer af hjemmehjælpen for alle, og det er selvfølgeligt ikke hensigtsmæssigt.
Hvis man så i det mindste havde lavet en reel visitering og ved den reelle visitering havde fundet ud af, at der var nogle, der fik for meget, ja, så ville der ikke have været en eneste, der havde noget imod, at man justerede i hjemmehjælpen for de pågældende, men det er jo ikke tilfældet.
Tilfældet er, at man skærer ned over en kam.
Det kan jo ikke lade sig gøre, samtidig med at vi ved, at der bliver flere og flere ældre, og at de ældre bliver ældre og ældre.
Behovene bliver større, og det harmonerer ikke med, at nogle kommuner skærer så hårdt ned, som tilfældet er.
Det var regeringen imod, men heldigvis fik vi det gennemført alligevel, og i dag er det en realitet.
Når kommunerne efter lovgivningen har en pligt til at tilbyde hjemmehjælp, så må det også være sådan, at modtageren har et retskrav på at få hjemmehjælpen stillet til rådighed, naturligvis efter at kommunerne har foretaget en grundig visitering og har fundet ud af, hvor meget hjemmehjælp der er behov for, og hvad niveauet skal være. Derefter må det så også være således, at hjemmehjælpsmodtageren har et retskrav på at få den hjemmehjælp, der er blevet tildelt.
Det skal ikke være således, at når kommunerne helt chokerede hvert år i maj måned opdager, at det jo pludselig bliver sommerferie, og det havde man slet ikke taget højde for, så er der flere ældre, der må undvære hjemmehjælp i op til flere uger i de værste tilfælde. I de situationer bør hjemmehjælpsmodtagerne have et klart retskrav på, at hvis ikke kommunen kan levere ydelsen, så kan man hente ydelsen andetsteds, og så betaler kommunen for det.
Har kommunen en pligt, må borgeren også have et retskrav.
Vi kan nu med tilfredshed se, at der er andre partier, der følger vores forslag op og fremsætter forslag her i Folketinget, og det er jo rart at se.
Det er jo ikke vigtigt, hvem der får noget vedtaget.
Det, der er vigtigt, er, at tingene bliver vedtaget.
De to forslag, der er fremsat her, og som i dag er til første behandling, er to knaldgode forslag, som har Fremskridtspartiets fulde støtte - både forslaget fra CD om at indføre et retskrav og også forslaget fra SF om at få præciseret indholdet af hjemmehjælpen.
Det er jo præcis på de to punkter, vi i dag ser problemerne.
Uanset hvor flot man så i øvrigt har lavet systemet med den sidste justering, er det dér problemerne ligger.
Hjemmehjælpsmodtagerne har ikke noget retskrav på at få hjemmehjælpen, selv om de er blevet tilkendt den, og det andet, vi ser, er, at nogle kommuner desværre udhuler indholdet af hjemmehjælpen, og det er selvfølgelig ikke tilfredsstillende.
Vi kan på ingen måder se, at der her er tale om centralisering overhovedet.
Det, der sker, er, at det præciseres, hvad der er borgernes retskrav, og det præciseres, hvad indholdet skal være af den hjælp, man skal have, når kommunerne har visiteret én til at modtage den.
Det er to rigtig gode forslag, som har Fremskridtspartiets fulde støtte.