runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-02:
Jeg forstod på partiets ordfører, at selv det ikke var hans perspektiv.
Det er et andet Tyrkiet, vi snakker om.
Det er et Tyrkiet, som i dag ikke opfylder EU-betingelserne, men hvis det skal optages, så skal det opfylde EU-betingelserne.
Jeg tror altid, der vil være kulturelle forskelle.
Spørgsmålet er, om Tyrkiet vil opfylde de kriterier, der skal til, for at de kan blive medlemmer af EU.
Det er det afgørende.
Om der så er den ene eller den anden religion, om der er den ene eller den anden kulturforskel – og det vil der være – tror jeg også kan være berigende i modsætning til hr. Jesper Langballe.
Det, der er afgørende for mig og for Det Radikale Venstre, er, at kriterierne opfyldes.
Det er derfor, vi er begejstrede for EU-projektet, fordi vi tror, at det kan være med til at ændre lande.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Et senere tidspunkt.
Må jeg spørge i den her forbindelse, hvad fru Lone Dybkjærs tidshorisont er, når vi taler om kulturelle forskelle mellem Tyrkiet og EU eller Vesteuropa.
Det er altså 1.500 år siden, at Muhammed cementerede en kulturforskel, som er langt, langt ældre end ham.
Så siger man nu, at o.k., det Tyrkiet, der kommer ud af det her, når forhandlingerne er forbi, er et helt andet Tyrkiet.
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-02:
Ting skal jo ses i en større sammenhæng.
Det ved hr. Jesper Langballe også.
Det, der er afgørende i den her sammenhæng, er jo sådan set, at Tyrkiet ikke bliver medlem i dag, men bliver medlem på et senere tidspunkt, hvis de opfylder Københavnskriterierne.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-02:
Fru Lone Dybkjær sagde i sit svar til hr. Morten Messerschmidt, at Muhammedkrisen ikke handler om ytringsfrihed.
Det er der ikke noget overraskende i, for vi ved godt, at fru Lone Dybkjær og Det Radikale Venstre har det synspunkt.
Men nu er der bare det ved det, at det var et svar på et spørgsmål, som ikke drejede sig om fru Lone Dybkjærs synspunkter, men om præsident Erdogans synspunkter.
Det er jo ham, der har sagt, at ytringsfriheden må begrænses, når det drejer sig om religiøse spørgsmål, når det drejer sig om krænkelser af profeten.
Derfor var ordførerens svar lidt goddag mand økseskaft.
Det er, som om fru Lone Dybkjær er så forelsket i sine egne problemstillinger og synspunkter, at hun ikke kan høre, hvad det er, præsident Erdogan siger.
Finder fru Lone Dybkjær ikke, at det er temmelig væsentligt, at Tyrkiets præsident erklærer, at ytringsfriheden må have grænser, når vi kommer til det religiøse?
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-02:
Der blev ikke snakket så voldsomt meget om absorptionskapaciteten, da det drejede sig om de central- og østeuropæiske lande.
Det er en forudsætning, for det er klart, at den skal være til stede.
Det, vi siger, er, at Tyrkiet skal have nøjagtig samme behandling som de andre lande, også rent oratorisk.
Derfor synes vi, at vi kan stemme for forslaget til vedtagelse, men at det ikke er den måde, vi selv ville have formuleret det på.
Det Radikale Venstre vil stemme for forslaget, og det undrer ikke mig, at hr. Svend Auken ikke kan forstå det, for hr. Svend Auken er jo medforslagsstiller, og vi har valgt ikke at være medforslagsstiller.
Det skyldes, at vi ikke synes, at man skal blive ved med at understrege, at EU's absorptionskapacitet selvfølgelig skal være til stede.
Det skal den altid.
Men vi ved også udmærket godt, at det ikke er noget, man i den grad fremhævede og fremhævede, dengang vi havde udvidelsen med de ti lande, som i øvrigt har et befolkningstal af Tyrkiets størrelse.
Svend Auken (S), 2006-05-02:
Man henviser til, at grundlaget er Københavnskriterierne.
Der henvises til Det Europæiske Råds mandat, som er meget positivt, og som fru Dybkjær selv har ønsket vi ligefrem skulle citere ordlyden fra, som jeg har forstået det.
Endelig henviser man til, at målsætningen er, at Tyrkiet kan optages i EU, men at der også er et hensyn til, om EU kan klare den meget store mundfuld, som det er.
Jeg håber da meget, at Det Radikale Venstre vil støtte det her forslag til vedtagelse.
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-02:
Flommeriet vil jeg helt overlade til spørgeren og blot sige, at der selvfølgelig ikke er nogen dansk politiker, som ikke er vidende om diskussionerne om Muhammed.
Det har jo optaget sindene i ganske lang tid.
Jeg er derimod ikke enig i spørgerens konklusioner om, at det her har drejet sig om ytringsfrihed, og det er der jo en diskussion om.
Spørgeren og jeg er ikke enige om det.
Vi mener, at det er en afvisning af en dialog, der er sket, og at det er derfor, der har været en konflikt.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-02:
Jeg ved ikke, om det var en opfordring, men hvis det var, så vil jeg da gerne kvittere for den.
Vi hører i fru Lone Dybkjærs tale, at hun taler om EU og Tyrkiet og om Tyrkiet som det kit, der skal binde de to civilisationer sammen.
Jeg vil i al fredsommelighed spørge, om det er gået fuldstændig hen over hovedet på ordføreren, at vi har været igennem det, som i folkemunde er blevet kaldt Muhammedkonflikten, og om det er gået fuldstændig hen over hovedet på Det Radikale Venstre, at Tyrkiet faktisk meget klart har taget stilling i den sag; at man faktisk gav sin ambassadør i Danmark instruks om klart at bede den danske statsminister om at afvise ytringsfriheden, pressefriheden, at kræve en undskyldning for det, og i øvrigt, at Abdullah Gül, den tyrkiske udenrigsminister, meget klart afviste overhovedet at kunne være sådan en bro, for selvfølgelig måtte Tyrkiet høre til i den islamiske verden.
Lone Dybkjær (RV), 2006-05-02:
Det afgørende for Det Radikale Venstre er, at Tyrkiet ikke kommer ind i en særposition.
Der har ikke været nogen folkeafstemninger om optagelsen af nogen af de andre lande, og derfor finder vi heller ikke, at der skal være en folkeafstemning om Tyrkiets optagelse.
Så er det ikke rigtigt, når hr. Morten Messerschmidt siger, at der ikke er nogen medbestemmelsesret.
Der er i meget høj grad en medbestemmelsesret, for det danske Folketing skal jo ratificere og skal sige ja eller nej til Tyrkiets opta gelse, og som bekendt er det vælgere, der vælger det danske Folketing, og herigennem kan man altså også vælge politikere som hr. Morten Messerschmidt, der absolut er modstandere af Tyrkiets optagelse.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-02:
Jeg er utrolig begejstret for, at fru Lone Dybkjær roser den demokratiske debat, der var under folkehøringen her i weekenden, for så forstår jeg også, at det da må komme som en helt logisk følge af den skamrosning, at man så selvfølgelig også holder en folkeafstemning om, hvorvidt Tyrkiet skal optages i EU.
Man kan jo ikke på den ene side stå og rose en demokratisk debat og på den anden side sige, at befolkningen i øvrigt ikke skal have lov til at bestemme noget.
Det må jo hænge sammen, at man både diskuterer noget og i sidste ende også har en medbestemmelsesret.
Derfor vil jeg bare høre, om ikke det, fru Lone Dybkjær siger, skal forstås sådan, at nu går Det Radikale Venstre altså ind for at holde en folkeafstemning om det her spørgsmål, ligesom i øvrigt både Frankrig og Østrig har talt om at ville gøre.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-02:
Jeg prøver bestemt heller ikke at skyde det ud til hjørnespark.
Det er de kriterier, Tyrkiet skal leve op til, og det ville landet såmænd skulle, uanset om det stod og skulle optages den dag i morgen eller om en del år.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-02:
Det har jeg også forståelse for.
Jeg synes, det er helt naturligt, at man selvfølgelig ikke kan svare på, hvordan verden ser ud om 50 eller 100 år.
Og på et eller andet tidspunkt kan det også være, at Tyrkiet bliver et ordnet samfund, det er jeg helt åben over for.
Det er sådan, som tallene vil komme til at se ud om 10 år, ikke i dag, hvis vi ser på befolkningsfremskrivningerne og den slags.
Man må vel have en holdning til, om et så stort land med en så helt anderledes kultur kan optages i EU.
Det må man have en holdning til.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-02:
Som flere andre ordførere også tidligere har været inde på, er det jo ikke i dag, lige nu og her, vi står over for at skulle optage Tyrkiet.
Der kommer til at gå en del år, før vi overhovedet kommer i den situation, at Tyrkiet vil være i stand til at opfylde de forpligtelser, som landet nu skal for at kunne blive en del af EU.
Når det så er sket, skal der oven i købet også ske det, at EU enstemmigt skal beslutte, at man ønsker at optage landet i EU.
Så jeg mener, at der går et stykke tid, før vi egentlig skal se på det spørgsmål.
Svend Auken (S), 2006-05-02:
Jeg forstår ikke, hvorfor man er ringere til at forstå noget, fordi man er forslagsstiller til en tekst.
Jeg synes, det er en meget positiv tekst, en afbalanceret tekst, og jeg er glad for, at Det Radikale Venstre kan stemme for forslaget.
Der er jo sket noget siden 1993.
Det har ikke været så nemt endda at absorbere de ti nye medlemsstater.
Jeg har den opfattelse, at det har været en meget positiv oplevelse for det europæiske samarbejde, men det har jo også stillet os på en prøve.
Jeg tror, vi klarer prøven, men det har ikke været helt enkelt.
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Jeg vil gerne slå fast, at der allerede i dag er en aldersgrænse i Tipstjenestens eget regelsæt, og at det har klare konsekvenser, hvis reglerne ikke bliver overholdt.
Det er også sådan, at den undersøgelse, som vi har sat i gang, afslutter første fase omkring udgangen af juni måned, dvs. om ca. 2 måneder.
Det er jeg ikke afvisende over for, men jeg vil ikke stille nogen lovændringer i sigte, når jeg endnu ikke har set rapportens konklusioner.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Allerførst bliver jeg lige nødt til at komme med den kommentar, at jeg synes altså, det er lidt hyklerisk, at B.T. laver denne aktion, når netop B.T. er et af de blade, der skal køres en retssag imod for at overtræde forbuddet mod at reklamere for spil.
B.T., der nu har bragt en artikel, der fortæller, hvor forfærdeligt det er, at børn spiller, bringer samtidig hver dag annoncer, der reklamerer og opfordrer unge til at spille.
Jeg ved godt, at vi måske ikke kan gøre mere end presse på i forbindelse med den retssag, der er undervejs.
Men det skal alligevel siges, at i mine øjne er det en dobbeltmoralsk handling fra B.T.s side, når de på den ene side siger, det er forfærdeligt, at unge spiller, og på den anden side tjener penge på at opfordre dem til at spille.
Hvad det lovgivningsmæssige aspekt angår, er det sådan, at vi nu har igangsat en undersøgelse, der skal give os et faktuelt videngrundlag om ludomani og spil.
Når den er tilendebragt – første del afsluttes her i sommeren 2006 –
mener jeg, vi har nogle bedre redskaber og et bedre ståsted, når vi skal tage stilling til, om der er behov for yderligere lovgivning på området, og derfor vil jeg anbefale, at vi afventer undersøgelsen.
Den første afrapportering er kun få måneder væk, og den vil i hvert fald give os et godt og sagligt grundlag for at overveje, hvilke yderligere skridt der eventuelt skal tages.
Ole Stavad (S), 2006-05-02:
Jeg bad faktisk ikke skatteministeren om et præcist tal, men om en status for, hvordan det ser ud.
Jeg kan forstå, at skatteministeren sådan set mener, at alting går, som han havde planlagt, da han fik vedtaget loven om overdragelse af inddrivelse til staten.
Jeg synes, det er stærkt bemærkelsesværdigt, at en minister kan mene det med det billede, der står.
Jeg står her med en artikel fra Frederiksborg Amts Avis fra den 22. april, hvor venstreborgmesteren, Olav Aaen, fra Karlebo Kommune, der jo er en ikke særlig stor kommune, kan berette om, at Karlebo Kommune indtil videre er gået glip af omkring 2,5 mio. kr., fordi SKAT endnu ikke har fået sat arbejdsgangene ordentligt i system.
Mener ministeren, at det er godt nok planlagt, når man kommune for kommune landet over kan berette om, at billedet er som det, vi får beskrevet af skatteministerens partifælle, borgmesteren i Karlebo?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Allerførst har jeg ikke sagt, at det ikke er overraskende, der er kaos, for jeg anerkender ikke begrebet, at der er kaos i inddrivelsen.
Der er en lang række betalingsaftaler, som blev klippet over, som blev ophævet, og som skulle genetableres – en lang række sager, der it-mæssigt skulle lukkes ned og så åbnes på ny.
Der er også sket en lang række omflytninger, der gør, at der naturligvis vil være en ny situation for en stor del af personalet.
De fortjener netop ros for, at de har tacklet den omlægning, der har været, på bedste vis.
Når jeg står her og siger, at jeg ikke kan give et præcist tal, så er det, fordi jeg netop løbende bliver opdateret, og at vi også med de opdateringer, der er, skal sikre, at man ikke bruger kræfterne på hele tiden på dag til dag-basis at holde mig opdateret med et tal, men også bruger kræfter på rent faktisk at gennemføre den inddrivelse, der jo er kernen i det her.
Det er sådan, at jeg løbende får vurderinger og målinger af, hvad produktionen er, både hvad angår selve skatteproduktionen, og hvad angår inddrivelsesproduktionen – altså hvad restancen, der måtte ligge tilbage, er.
Men jeg vil ikke ud og pålægge store systemomkostninger for at generere nye løbende tal, hvis det er sådan, at det talmateriale, der kommer ind, f.eks. kun opdateres kvartalsmæssigt.
Så mener jeg, det er vigtigere, at man bruger ressourcerne på at forbedre produktionen, end at man bruger kræfterne på at forbedre en talproduktion til mig.
Ole Stavad (S), 2006-05-02:
Jeg vil gerne følge op på det spørgsmål, hr. Magnus Heunicke har stillet.
For det første synes jeg jo, at det er bemærkelsesværdigt, at skatteministeren slet ikke synes, det er overraskende, at der er kaos i inddrivelsen.
Det er faktisk dem, der har givet udtryk for, at de mente, at der var kaos, at de mente, det var fuldstændig umuligt for dem at løse den opgave, som de før har fået løst.
Selv om jeg ikke forventer, at skatteministeren har et tal på kroner og øre, så går jeg ud fra, når der er så alvorlig en sag for det ministerium, han har ansvaret for, at han så i det mindste holdes løbende orienteret om, hvor meget man er bagud, så skatteministeren er i stand til at give et mere præcist billede af, hvordan status ser ud lige i øjeblikket med hensyn til at få løst den her opgave.
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
For det første anerkender jeg ikke billedet af, at der skulle være kaos.
Der er masser af dygtige, engagerede medarbejdere på inddrivelsesområdet, som hver dag knokler ganske hårdt for at sikre, at den produktion, som naturligvis bliver udskudt i forbindelse med, at man skal lave så stor en fusion, kommer tilbage på rette spor og rette niveau.
Jeg synes, de medarbejdere fortjener anerkendelse og ikke kritik for det store arbejde, de gør.
Det, der også er sagen, er jo, at vi fra starten har sagt, at der skal være noget lovgivning, der falder på plads, herunder noget lovgivning, der stadig væk udestår, for at sikre, at vi har de rigtige rammer for at kunne gennemføre en mere effektiv inddrivelse.
Så til spørgsmålet omkring penge.
Det er sådan, at det, at man ikke betaler nu, jo ikke er det samme, som at man slipper for at betale senere hen.
Vi vil stadig væk forfølge de restancer, der er, og det er ikke mit indtryk, at der er tabt noget provenu på nuværende tidspunkt.
Det er et spørgsmål om, at den inddrivelse, som ikke blev foretaget i forbindelse med den store omlægning, vil blive gennemført på et senere tidspunkt.
Så jeg anerkender ikke på nuværende tidspunkt præmissen om, at vi skulle have tabt et provenu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 121
Magnus Heunicke (S), 2006-05-02:
Det er jo ikke kun tal og ikke kun interessant at se, hvor langt vi når ned i de her tal, det er jo også rent faktisk penge, man mangler i dag ude i de forskellige kommuner, som før kunne inddrage pengene selv og havde pengene.
Dem mangler man til at gennemføre den velfærd, som vi alle sammen her i Folketinget gerne vil have der skal være for borgerne i Danmark.
De penge mangler jo.
Det er altså temmelig vigtigt at have med i den diskussion.
Og mens de mangler, er det sådan, at vi i sidste ende, når man så engang til næste år altså regner med at være oppe på niveau igen efter halvandet års kaos, jo altså så har mistet en del penge i den offentlige kasse.
Hvor stort et beløb regner vi med at vi i alt går glip af i den offentlige kasse?
For selv om det er rigtigt nok, at vi regner med, at vi kan inddrive pengene bagefter med nogen forsinkelse, så er der jo nogen, om hvem man må sige, at de aldrig når at betale deres fulde gæld til det offentlige.
Og de penge, vi kunne have inddrevet her, vil vi så aldrig få til gavn for velfærden i samfundet.
Så hvor mange penge vil ministeren regne med at vi går glip af i samfundet ved denne her øvelse?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Det bliver jo lagt åbent frem i det lovforslag, der ligger til grund, men vi forventer, at der vil gå en vis periode.
Vurderingen er, at vi skal ind i 2007, inden vi har et fuldt produktionsniveau.
Bare for at fortælle, hvordan det er
: Alle de betalingsaftaler, der lå mellem en skyldner og den kommunale inddrivelse, blev opsagt og skal nu genetableres i det nye system.
Det er klart, at det tager nogen tid og det koster nogle kræfter.
Ligeledes er det sådan, at det ikke bare er nye gældsposter, altså det, at hvis man ikke betalte børnebidraget i sidste måned og heller ikke betalte i denne måned, så er det en ny gældspost, det er også helt nye grupper, der bliver flyttet med over.
Og derfor skal man være meget varsom med at sammenligne tal, der indeholder forskellige elementer.
Derfor er det, at jeg ikke her kan stå og sige, at der lige præcis er et tal, der bare klart tilkendegiver, hvor meget der skyldes.
Vi har lovet Skatteudvalget at komme med en redegørelse, der går i dybden med de her områder, og det vil vi selvfølgelig gøre.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-02:
Hvor lang tid regner ministeren med at der går med det her kaos?
Der kommer hele tiden nye ting, siger ministeren, ja, det gør der jo, hvis folk ikke betaler p-bøder eller skat til tiden.
Så det gør der, det vidste vi også godt først.
Hvor lang tid går der, før vi kan sige, at vi nu endelig er oppe på det niveau, vi var, før ministeren satte det arbejde i gang?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Jeg håber, at spørgeren har forståelse for, at jeg ikke lige på stående fod kan sige på kroner og øre, hvor stort gældsinddrivelsesbeløbet er, og hvor stor en restancemasse der måtte være lige præcis i dette øjeblik.
Det er sådan, at jeg har gennemgået over for Folketingets Skatteudvalg, hvorledes situationen var i forbindelse med fusionsarbejdet, både for skattedelen og for inddrivelsesdelen.
Og jeg har lovet Skatteudvalget, at jeg inden sommer vil give en ny redegørelse med status for personale, for skattekontrollen og for restanceinddrivelsen.
Den redegørelse vil naturligvis også komme til at indeholde, hvad den aktuelle saldo er.
Og det betyder naturligvis, at det er svært at sammenligne de tal, der måtte være.
Derfor vil vi arbejde redegørelsen godt igennem og som sagt aflevere den til Skatteudvalget inden sommerferien.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-02:
Det er godt at høre, at det går bedre, det kunne jo heller ikke gå meget værre, for til at begynde med inddrog man jo ikke en krone.
Jeg kan forstå, at staten overtog en gæld på 15 mia. kr., som kommunerne var i gang med at inddrive.
Og hvor stor er den gæld så nu?
Kan vi få et svar på det?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Tak for spørgsmålet.
Jeg vil gerne sige, at det går bedre med inddrivelsen af den gæld, som borgerne har til det offentlige.
Det er ikke nogen overraskelse, at der i forbindelse med så stor en omlægning af inddrivelsen, som der er tale om, når man samler al inddrivelse ikke bare fra den kommunale side, men også fra den statslige side hos én myndighed, så vil være en produktionsnedgang.
Det er jo lagt åbent frem, det står jo direkte i den lovgivning, som blev vedtaget, og som ligger til grund for, at vi samler det.
Så er spørgsmålet naturligvis: Hvordan går det så nu?
Ja, vi har kunnet se, at der har været en klar stigning, en klar forbedring af den produktion, der har været på området, men det er også naturligt, at med den periode, der er gået, og de mange betalingsaftaler, som skal laves på ny, når det kommer over til en ny myndighed, kan vi ikke være oppe på fulde omdrejninger endnu.
Jeg er af den klare opfattelse, at vi med den organisation, vi har fået, får et stærkere grundlag for at inddrive den gæld, der er.
Jeg er af den klare overbevisning, at vi skylder over for alle dem, der har betalt til tiden, at sørge for, at de, der har problemer med at betale, får indbetalt deres bidrag til det offentlige.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-02:
Spørgsmålet drejer sig om inddrivelsen af skat og ikke mindst inddrivelsen af den gæld, som borgerne har til det offentlige.
Hvis man ikke betaler sit barns institutionsplads, eller hvis man ikke betaler p-bøder, eller hvis man ikke betaler skat, så er det jo sådan, at staten, altså ministeren, sidste år overtog det ansvar at inddrive pengene.
Mit første spørgsmål lyder bare: Hvordan går det med inddrivelsen af de penge?
Kristian Jensen (V), 2006-05-02:
Man skulle ikke tro, når hr. Ole Stavad sidder i så kort en afstand fra min plads her i salen, at det så var muligt at overhøre, hvad jeg svarer.
Men enten så overhører hr. Ole Stavad det, eller også forstår hr. Ole Stavad det ikke.
Jeg har ikke sagt, at alting fungerer som planlagt.
Det betyder ikke, at alt fungerer nøjagtig som planlagt.
Der er nogle ting som spørgsmål omkring uddannelse i brug af it-systemer, der er nogle ting omkring kabling af nogle af vores lokaler, som klart ikke har været som forudsat fra starten, og der har vi åbent lagt frem og erkendt, at der er nogle problemer med it-mæssige løsninger, som ikke har fungeret godt nok.
Omvendt kan jeg så sige, at de it-mæssige problemer klart er på retur.
Når vi så går ind og kigger på de enkelte kommuner, er det også svært at holde fast i, at arbejdsdelingen jo er sådan, at kommunerne i første omgang skal tage sig af og gennemføre en opkrævning af de enkelte restancer.
Det er først på det tidspunkt, hvor kommunerne selv vælger at sende sagerne videre til SKAT, at det egentlig overgår til en sag i vores regi.
Så kommunerne har stadig væk ikke blot et stort ansvar, men også en stor del af muligheden for at sikre, at pengene på de fordringer, der måtte være, bliver indbetalt.
Tina Petersen (DF), 2006-05-02:
Jeg vil lige påminde ministeren om nogle ting.
For ca. 3 måneder siden stillede jeg ministeren nogle § 20-spørgsmål vedrørende radongas, som er et problem rundtom i Danmark.
Specifikt drejer det sig om tre steder i Danmark, nemlig Bornholm, Nordjylland og Fyns Amt.
DR-Fyn havde den 15. februar 2006 sat det på dagsordenen, hvor man meddelte, at radongas dræber mange fynboer.
Det drejer sig om 30 fynboer på årsbasis, og man siger, at det på landsplan er ca. 400 mennesker.
Hvis vi bare skal forholde os til Fyns Amt, snakker man om, at der er ca. 15 personer årligt, som dør af rygning.
Her er der ca. 30 personer, som på årsbasis dør af radongas, som er en radioaktiv gasform, der siver op af vores undergrund.
Nu har ministeren så svaret på mine fem spørgsmål og henviser til bygningsreglementet og til, at man til rette nogle ting ind og har rettet nogle ting ind og har sendt pjecer ud.
Jeg kan ikke lade være med at spørge ministeren, om man ikke, ligesom man har gjort med hensyn til rygning, målrettet kunne gøre en indsats lokalt i de områder, hvor man ved at problemet eksisterer, i stedet for eventuelt at starte forfra med at sende pjecer ud.
Kunne man ikke gøre en mere målrettet indsats i de lokalområder, det her drejer sig om?
Jeg må sige, at jeg lige her, denne tirsdag, hvor jeg står i Folketinget, ikke har den her sag fuldstændig frisk i erindring, og jeg tror, at hvis jeg skal give nogle ordentlige svar på de spørgsmål, som fru Tina Petersen kunne have lyst til at stille oven på mine skriftlige svar, så ville det være lettere, hvis vi kunne finde en anden form at gøre det på, for jeg vil være nødt til at konsultere de papirer, der ligger til grund for de svar, jeg har afgivet for, kan jeg forstå, 3 måneder siden.
Jeg beklager meget.