runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg står her med »En holdbar fremtid - Danmark år 2010«, som regeringen selv hævder at følge i sin økonomiske politik.
Der er at læse en figur, hvor der står, at her ved udgangen af 2005 burde den offentlige ØMU-gæld være på knap 34 pct. af BNP.
Så står jeg her med regeringens finanslovforslag, der taler om en ØMU-gæld på 41 pct.
Jeg ser bort fra ATP-omlægninger, fonde og den slags ting, 41 pct. er inklusive det, og der er en forskel på 7 procentpoint.
Det ud af et BNP på 1.400-1.500 mia. kr. giver vel omkring 100 mia. kr
Min pointe er, at regeringen påstår at følge »En holdbar
fremtid - Danmark 2010«.
Forskellen på det og på regeringens finanslovforslag er 7 pct. af BNP, og det er 100 mia. kr.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg vil godt udtrykke skuffelse
over, at Det Radikale Venstre, som jo gerne vil fremstå som et troværdigt og seriøst parti, først i det skriftlige oplæg, vi fik til finansloven, og desværre også nu gentaget af hr. Morten Helveg hævder, at det skulle være sådan, at regeringen mangler at afdrage 100 mia. kr., altså at man taler om 100 mia. kr., som regeringen ikke har formået at afdrage på gælden, og som kommende generationer derfor må betale.
Hr. Morten Helveg må vide, at det er direkte forkert, og dermed er Det Radikale Venstres finanslovoplæg også baseret på et falsum.
Den eneste måde, man kan komme frem til de 100 mia. kr. på, er, hvis man tager en lang række tekniske opjusteringer af gælden, som intet har at gøre med, om der er afdraget eller ikke afdraget, men som alene har at gøre med, hvordan man definerer gælden, og lægger dem til grund.
Det er altså nogle tekniske forhold, som at ATP's beholdning af statsobligationer ikke længere kan fradrages ved opgørelsen af ØMU-gælden, og det betyder allerede 48 mia. kr. Det er altså alene sådan nogle tekniske opskrivninger af gælden, og i virkeligheden opskrev man også gælden, dengang vi var i 1990'erne, hvor vi havde en socialdemokratisk-radikal regering.
Det er det, som kan føre til de 100 mia. kr. Derfor passer det simpelt hen ikke, at man mangler at afdrage noget.
Regeringen afdrager alt det, regeringen skal, i modsætning til den tidligere regering.
Jeg synes, det er skuffende, må jeg sige til hr. Morten Helveg.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det er jo helt korrekt, som hr. Ole Sohn gengiver det.
Man må jo huske på, at omstændighederne, hvis vi skal fortsætte i den politiske arkæologi, var helt fundamentalt forskellige i 1993 i forhold til den situation, der var i november 2001, da den nuværende regering overtog tøjlerne.
Kigger man på den stribe reformer, som er gennemført op gennem 1990'erne, jamen så er der også grund til at anerkende, at der var et højt reformtempo.
Det er formentlig den mest positive strukturændring, som vi kunne foretage af dansk økonomi, og det ærgrer os, at regeringen ikke vil være med til at diskutere de her tanker, men i stedet for holder fast i skattestoppet på vanlig vis.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
I forlængelse af debatten om skatteforhøjelser under SR-regeringen vil jeg gerne høre, om Det Radikale Venstre ikke er enig i, at grunden til, at der skete en skattestigning fra 1992 til 1994 på de 2,6 procentpoint, som fru Rikke Hvilshøj omtaler, var, at SR-regeringen var nødt til at rette op på de store mangler og den store gæld, der var oparbejdet under den borgerlige regering, og at der faktisk fra 1994 og frem til 2001 var et uændret skattetryk.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jamen jeg må jo spørge, for ambitionerne under den tidligere SR-regering var jo faktisk større end et skatteloft.
Det var jo deciderede skattesænkninger.
Nu er det bare et loft.
Under den tidligere SR-regering var der en stærk stigning i skattetrykket.
2,6 procentpoint var ændringen fra 1992 til 2001, og det er faktisk, hvis vi er venlige.
Hvad er det, S og R vil gøre anderledes, hvis de skulle gå hen og få regeringsmagten, i forhold til det, de gjorde, da de sad med regeringsmagten sidst, hvor ambitionen var, at skatten skulle gå ned, men at der kun skete én ting, nemlig at den steg og steg?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-09-07:
Nu fik jeg ligesom ikke svar på mit spørgsmål, så jeg spørger en gang til: Ønsker Det Radikale Venstre at lægge et loft over, hvor meget kommunernes skatter må stige?
Eller ønsker Det Radikale Venstre ikke at lægge et loft over, hvor meget kommunernes skat må stige?
Hvis det første spørgsmål kan besvares med et ja, så man altså ønsker et loft,
vil jeg gerne høre, om hr. Morten Helveg kan løfte sløret for, hvordan man har tænkt sig at styre det.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jeg kunne jo forstå på sidste uges fælles pressemøde med hr. Mogens Lykketoft og fru Marianne Jelved, at det er en fortsat sikker konstellation, at SR står sammen, og at de fremlægger et fælles skatteloft.
Jeg må også konstatere, at vi tidligere på dagen ikke har kunnet få Socialdemokratiets finanspolitiske ordfører til at bekræfte, at skattetrykket steg under SR-regeringen med 2,6 procentpoint.
Jeg vil høre hr. Morten Helveg, om han vil bekræfte, at skattetrykket steg under den tidligere SR-regering.
Mit andet spørgsmål: Den skattepolitik, som SR-regeringen førte i 1990'erne, vil den kunne føres under det definerede skatteloft?
Er der noget til hinder for det?
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Der var tidligere en interessant ordveksling, da Dansk Folkepartis ordfører talte om skattestoppet, og jeg måtte forstå Dansk Folkepartis ordfører på den led, at der manglede en social profil i skattestoppet.
Jeg skal for det første selvfølgelig spørge, om den konservative ordfører er enig i den udlægning.
For det andet: Jeg synes, jeg hørte den konservative ordfører sige, at skattestoppet også skulle gælde i næste valgperiode.
Er det konservativ politik nu at lægge sig fladt ned på maven og sige skattestop fra nu af og i al evighed, eller har Det Konservative Folkeparti stadig væk en selvstændig politik på området?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Hvis vi skal se samlet på, hvor de store sociale problemer er i det her samfund, skal vi se mere nuanceret på det.
Så skal vi heller ikke kun se på de ældre, for der er, i hvert fald når vi ser på gennemsnitsøkonomien, jo mange andre grupper, som har det dårligere.
Derfor er det vigtigt, når vi tænker på, hvordan vi fordeler midlerne til den sociale sektor, at vi hele tiden holder os for øje, at vi først og fremmest skal hjælpe de svageste her i samfundet.
Der synes jeg, at den rapport er med til at give os et mere nuanceret billede af tingene.
Torben Hansen (S), 2004-09-07:
Det er under alle omstændigheder uomtvisteligt, at uanset hvordan hr. Lars Barfoed vender og drejer det, vil der ske besparelser på finansloven for 2005.
Det fremgår også klart af mange af de svar, der er afgivet til Miljøudvalget; de har helt konkrete konsekvenser for Danmarks indsats på områderne kemikalier og naturbeskyttelse og alt muligt andet.
Men når man hører Lars Barfoed og sammenligner det med det, som miljøministeren har sagt, så må man sige, at så bliver man lidt rundtosset.
Det kan godt ske, at vi bliver rundtossede, men de må være endnu mere rundtosset i den konservative folketingsgruppe, for det, som fru Connie Hedegaard sagde helt klart allerede i lørdags, var, at der skal ikke være flere besparelser.
Samtidig siger hr. Lars Barfoed, at med det, der ligger fremme her for både 2005 og for 2006 og for 2007, så styrker vi miljøudviklingen.
Men fru Connie Hedegaard ville vel ikke sige, at der ikke skal være flere besparelser, hvis faktum var, som hr. Lars Barfoed siger, at besparelserne fører til forbedret miljøudvikling.
Det hænger simpelt hen ikke sammen, og man må være rigtig godt rundtosset i den konservative folketingsgruppe.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Mig bekendt har miljøministeren ikke udtalt, at der skal ske nogle ændringer efter hendes opfattelse, når det gælder miljøudgifterne i forbindelse med finanslovforslaget, som vi behandler nu, heller ikke i overslagsårene.
Det, miljøministeren mig bekendt har udtalt sig om,
er, hvad der skal ske, når vi skal forhandle finanslov næste gang.
Der er jo mange eksempler på, at man, når man nærmer sig en finanslov og ser på, hvad der står i budgetoverslagsårene - de er jo udtryk for, hvordan udgifterne vil forløbe, hvis ikke man ændrer på noget - så laver nogle tilførsler af ressourcer på det tidspunkt.
Så jeg mener, at det er helt i overensstemmelse med det, miljøministeren har sagt, at vi gennemfører finanslovforslaget, som det foreligger, og så ser vi på, hvordan vi kan sikre en uændret miljøindsats i 2006, når vi kommer til det finanslovforslag.
Jørn Jespersen (SF), 2004-09-07:
Jo, den diskussion tager vi gerne.
Men det, det handler om nu, er den finanslov, som ligger på Folketingets bord, og det er finansloven for 2005.
Det bekræfter jo, at man skal tage budgetoverslagene meget alvorligt.
Derfor spørger jeg: Hvis man nu skal kunne stole på den nye miljøminister, må det så ikke betyde, at den foreliggende finanslov for 2005 bliver ændret, i hvert fald for så vidt angår budgetoverslagsårene, så man kan se, at der ikke kommer yderligere nedskæringer i 2006 og 2007 og 2008, som den nye miljøminister har sagt til offentligheden, og som offentligheden vel har krav på at få at vide om den kan stole på?
Skal man stole på den finanslov, der ligger her, eller skal man stole på, hvad den nye miljøminister siger?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvis regeringen skulle være indstillet på, at nu er det slut med nedskæringerne, hvorfor så ikke slutte allerede i 2005?
Hvorfor så vente til 2006 efter et valg?
Er det ikke en lidt underlig måde at føre politik på?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Vi synes i Det Konservative Folkeparti, at det er lidt tidligt at tage fat på forhandlingerne om finansloven for 2006.
Nu vil vi godt i dag koncentrere os lidt om finansloven
for 2005 og så vende tilbage, når tid er, til finansloven for 2006
Men vi er enige med miljøministeren i, at man skal sigte på, at vi fra 2006 ikke begrænser miljøindsatsen og hellere end gerne øger miljøindsatsen.
Så er jeg glad for, at SF er enig i, at man må se mere på de reelle miljøfremskridt og gerne se på, om man kan lave effektiviseringer også inden for miljøforvaltningen.
Jørn Jespersen (SF), 2004-09-07:
Man bliver måske en lille smule mere klar over, hvad der egentlig er i gang af diskussioner i regeringen på miljøområdet, men det er ikke nemt at finde ud af, vil jeg bare sige.
Der er diskussionen om, hvorvidt man kan effektivisere indsatsen og få mere for pengene.
Selvfølgelig kan man det i et vist omfang.
Der er bare ikke ført sandhedsbevis for, at man har gjort det som baggrund for besparelserne de sidste 4 år.
Det skal man da være åben over for, bestemt.
Jeg tror ikke, at vi har fået bedre miljø af, at kemikaliekontrollen er halveret.
Jeg tror, der er blevet ført dårligere kontrol med skadelige kemikalier i forbrugerprodukter.
Man kan se på listen over naturprojekter, der står på venteliste for at blive gennemført, at den venteliste stiger, fordi der er mangel på penge.
Men lad os endelig diskutere, om vi kan gøre det mere effektivt og få mere miljø for pengene.
Det er en helt relevant diskussion.
Men det, vi står tilbage og mangler svar på, er, om vi kan stole på det, miljøministeren har sagt, nemlig at
regeringen ikke vil skære ned på den samlede miljøindsats, uanset hvordan vi så fordeler pengene, fra 2006 og frem, og om, hvorvidt det allerede vil afspejle sig i finansloven for i år.
For siger hr. Lars Barfoed, at Det Konservative Folkeparti er garant for, at den foreliggende finanslov bliver ændret, så de besparelser, der ligger i budgetoverslagsårene 2005, 2006, 2007 og 2008, ikke fremgår af finansloven, når den kommer til tredje behandling og bliver vedtaget?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det er dog utroligt, som man kan bruge sin fantasi, når man lytter til, hvad folk siger.
Jeg har bekræftet, at der er sket besparelser på miljøområdet, men siger så stilfærdigt, at man vel skal interessere sig mere for, om der sker miljøfremskridt eller miljøtilbageslag.
Og der sker jo på det ene område efter det andet miljøfremskridt.
Men når det gælder de fremtidige bevillinger, så har jeg slet ikke udtalt mig om dem, men det vil jeg da gerne gøre.
Jeg mener ikke, at miljøforvaltningen i det her land skal være præget på den måde, at man ikke skal stille effektivitetskrav til medarbejdere inden for miljøforvaltningen, ligesom man stiller produktivitetskrav til alle mulige andre inden for den statslige og kommunale sektor.
Noget andet er, at man kan tilføre midler til området, så man, samtidig med at man effektiviserer hele tiden, ligesom alle andre sektorer skal effektiviseres, kan sige, at de gevinster, man så tjener ind på det, geninvesterer man i miljø, så vi får endnu mere miljø og endnu bedre miljø, og det synes jeg da er en rigtig tanke.
Man kan godt effektivisere og så geninvestere besparelsen i miljøforbedringer.
Det er jo også derfor, at vi har Institut for Miljøvurdering, der hele tiden skal sikre, at den måde, vi bruger pengene på inden for miljøet, er den rigtige.
Så jeg bakker fuldstændig op om det, miljøministeren har sagt.
Vi ser meget gerne i Det Konservative Folkeparti
en uændret indsats, så vi ikke skærer ned på indsatsen og da meget gerne øger indsatsen på miljøområdet i de kommende år. Nu har vi gennemført nogle omlægninger.
Men det betyder jo ikke, at vi ikke kan gennemføre effektiviseringer samtidig.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-09-07:
Hr. Lars Barfoeds svar bringer jo fuldstændig klarhed i den sag om miljøministerens udtalelser.
For miljøministeren gav den meget klare melding, at til næste år, fremover, skal der ikke skæres mere i miljøet - slut med de nedskæringer.
Men dermed er tæppet jo også endegyldigt trukket væk under det forsøg på at oversælge og pumpe finansloven op, som blev gjort af den nye miljøminister, herunder løftet om, at der i de kommende år ikke vil komme nedskæringer.
Det har fru Hvilshøj og hr. Lars Barfoed sørget for at gøre krystalklart i dag. Nedskæringerne er der, nedskæringerne vil fortsætte, uanset hvad miljøministeren har sagt.
Det må ikke være nemt at være miljøminister i en konservativ regering.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det er jo en gentagelse af den misforståelse, som Enhedslisten også tidligere under fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål gjorde sig til talsmand for,
nemlig at kvalitet og forbedringer altid har at gøre med at bruge flere penge.
Når bare man bruger flere penge, så er det godt.
Men det kan jo godt være, at det nogle gange kan lade sig gøre at spare penge og alligevel gøre tingene bedre eller gøre tingene bedre for de samme penge.
Jeg har bestemt ikke i min tale påstået, at vi bruger flere penge i dag på miljøet, end vi gjorde tidligere.
Jeg har ikke påstået, at der ikke er sket besparelser på miljøområdet.
Men der er vel ingen områder, der skal fredes for besparelser.
Det afgørende er vel, når det gælder miljøet, at vi hele tiden får et bedre miljø.
Og det gør vi jo.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-09-07:
Hr. Lars Barfoed fortsætter den efter min mening meget pinlige misinformation af Folketinget og befolkningen om miljøet, som vi også oplevede, da fru Rikke Hvilshøj var ordfører tidligere på dagen.
Hr. Lars Barfoed gentog påstanden om, at nu var der en styrkelse af miljøet, altså flere penge til miljøet i finansloven, på trods af at enhver, der går ned i tallene, kan se, at der råt og brutalt skæres 65 mio. kr.
Alligevel bliver man ved med at komme med den påstand.
Så trak fru Rikke Hvilshøj under debatten i formiddags tæppet væk under miljøministeren ved at fastslå, at der fortsat skal skæres ned også i de kommende år, selv om miljøministeren har været ude og meddele, at det ikke bliver under hende, at der i de kommende år skal skæres ned.
Hvad vil Det Konservative Folkeparti stille op med det problem, at Venstre i realiteten har trukket tæppet væk under miljøministeren i den sag?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det fremgik helt tydeligt af citatet fra fru Margrethe Vestager, at fru Margrethe Vestager mente, at det ville løbe løbsk, hvis ikke man nedbragte udgiften pr. elev.
Det kan man vel ikke komme udenom.
Men vi har forstået, at Dansk Folkeparti gerne vil drøfte skattestoppets udformning, og det må man jo tage til efterretning.
Men hvordan forhandlingen skal starte må konkret afhænge af, hvilke ønsker Dansk Folkeparti måtte have til ændringer.
Det skal man jo ikke spørge mig om, det skal man spørge
Dansk Folkeparti om.
Margrethe Vestager (RV), 2004-09-07:
Næ, men så kan hr. Lars Barfoed måske sige, hvordan den vil begynde.
For det er da trods alt noget for vælgerne at få at vide, hvad den konservative tilgang er til Dansk Folkepartis ønske.
Mens hr. Lars Barfoed funderer over, hvor meget af disse hemmelige forhandlinger man kan løfte sløret for i dag, så kan jeg bare sige, at det elegant oplæste citat netop ikke siger, at udgifterne er løbet løbsk, som hr. Lars Barfoed tillod at citere mig for.
Det var en forudsigelse af, hvordan det ville gå, hvis man fortsatte den vækst i udgifterne, som man kunne konstatere i år 2000.
Så tusind tak for citatet og den store interesse, men jeg må bare fremhæve, at hvis man fremturer med det der fuskeri, når vi en debat på et helt andet niveau.
Men tilbage til det, der var udgangspunktet: Hvad er det for hemmeligheder, som man vil diskutere med Dansk Folkeparti vedrørende en justering af skattestoppet?
Vi har gode ideer, og vi har fundet et niveau, som vi kalder for skatteloftet.
Det inviterer vi også meget gerne Det Konservative Folkeparti til at være med i, hvis det kan være lige så inspirerende, som det kan være for Dansk Folkeparti.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Med hensyn til det med udgifterne i folkeskolen vil jeg godt citere fra Jyllands-Posten den 30. december 2000, hvor man siger, at de store årgange fylder folkeskolen, og at det er ved at sprænge alle økonomiske rammer.
Så står der videre: Derfor kræver undervisningsminister Margrethe Vestager, at kommunerne bruger færre penge på hver elev.
Og så er fru Margrethe Vestager citeret: Hvis bevillingen pr. elev i folkeskolen skal være den samme om 5-6 år som i dag, løber det os fuldstændig af hænde, siger ministeren.
Hun peger på, at udgiften pr. elev er steget voldsomt siden midten af 1980'erne, da de små årgange begyndte at gå i skole, og hun siger videre, at det betyder, at forbruget i folkeskolen er vokset omkring 3 mia. kr. mere end beregnet.
Det værste er, siger ministeren, at overforbruget ikke har ført til synlige forbedringer, derfor må kommunerne nu til at spare.
Om skattestoppet vil jeg sige, at der jo ikke kan svares præcist på, hvordan en forhandling vil ende.
Jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti har nogle ønsker til ændringer i skattestoppet.
Det må vi jo i givet fald forhandle om, men jeg kan ikke stå her og sige, hvordan den forhandling vil ende.
Margrethe Vestager (RV), 2004-09-07:
Først og fremmest må jeg sige, at det står for hr. Lars Barfoeds helt, helt egen regning, at udgifterne i folkeskolen skulle være løbet løbsk.
Det kan jeg på ingen måde tillægges som forhenværende undervisningsminister.
Jeg kan derimod tillægges at have forsvaret de kommuneaftaler, som vi har indgået, nemlig at enhedsomkostningerne pr. elev ikke kan blive ved med at stige, når stadig flere børn kommer ind i skolen. Men at det bliver til, at det er løbet løbsk, synes jeg dog er en særhed.
Men det er nu ikke det, der fristede mig til at stille spørgsmål.
Det er det, som hr. Lars Barfoed siger, nemlig at han kunne fristes til at sige, at det går ufattelig godt.
Som jeg hørte det, blev det faktisk sagt, altså at det ligesom er det, der er indholdet i den konservative vurdering af regeringens politik. Nu hører vi så, at skattestoppet skal blive til et socialt skattestop, og at der skal justeres i skattestoppet.
De ideer, som regeringens støtteparti går rundt med, har den retning.
Jeg synes ikke, at hr. Lars Barfoed var særlig præcis i svaret til min kollega, hr. Morten Helveg Petersen.
Måske kan vi komme det lidt nærmere.
Hvordan forestiller man sig, at skattestoppet skal udformes sammen med Dansk Folkeparti i fremtiden?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det er bestemt ikke forduftet.
Vi har fortsat i Det Konservative Folkeparti en ambition om at få sat skatten yderligere ned, og det skulle glæde os at samarbejde med Det Radikale Venstre om det.
Når det gælder forskellige opfattelser mellem Dansk Folkeparti og regeringspartierne, mener jeg egentlig at kunne erindre, at man godt kan finde områder, hvor Socialistisk Folkeparti og Enhedslisten har nogle andre opfattelser end Det Radikale Venstre.
Alligevel forstår jeg, at Det Radikale Venstre går med et godt nok noget fantasifuldt håb om at genindtage rgeringsbænkene støttet af Enhedslisten og SF.
Så der er vist ikke noget usædvanligt i, at man har forskellige opfattelser af tingene i forskellige partier.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Det er meget, meget interessant at høre, at regeringens støtteparti mener, at der er et problem med den sociale profil.
Det mener Det Konservative Folkeparti ikke.
Så må vi andre jo afvente de forhandlinger, der skal foregå mellem hr. Kristian Thulesen Dahl og finansministeren, og så må man næsten få det indtryk, at så må offentligheden og Det Konservative Folkeparti efterfølgende afvente, hvad der måtte komme ud af de forhandlinger.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, for Det Konservative Folkepartis ambitioner på det område er nu reduceret til at bevare skattestoppet. Jeg må forstå hr. Lars Barfoed sådan, at så længe strukturen er, som den er i dag, er alting godt; jo længere skattestoppet kører, desto bedre.
Det synes jeg er ærgerligt, for jeg troede egentlig, at Det Radikale Venstre og Det Konservative Folkeparti havde en fælles ambition om at kunne sænke skatten på arbejde, også markant, men det er åbenbart forduftet og lagt ind under finansministerens og hr. Kristian Thulesen Dahls brede vinger.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Vi har bestemt en selvstændig politik.
Vi har endda noget ud over skattestoppet.
Jeg tror, vi var det eneste parti, der havde den ambition, at mellemskatten skulle ned.
Måske delte Det Radikale Venstre også på det tidspunkt synspunktet med os.
Det er altså lykkedes.
Så vi har bestemt en selvstændig skattepolitik.
Hvad angår den sociale profil, er jeg ikke enig i, at skattestoppet ikke har en fornuftig social profil.
Derimod mener jeg, at det oplæg, som De Radikale og Socialdemokratiet lagde frem, ikke har nogen fornuftig social profil.
Det gør, at de, som har den laveste lønudvikling, får den højeste skattestigning, og de, som har den højeste lønudvikling, får den laveste stigning i skattetrykket.
Jeg ved ikke, hvor fru Pernille Rosenkrantz-Theil har det tal fra.
Jeg genkender ikke, at vi skulle have taget penge fra folkeskolen, det har vi ikke.
Tværtimod har vi tilført folkeskolen midler.
Jeg kan sige, at i de kommende år tilfører vi 40 mio. kr. til lærebøger, renoveringspuljen til folkeskolen er på 50 mio. kr., der kommer computere for 122 mio. kr. - og jeg kunne blive ved.
Så jeg mener, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil lever i en fantasiverden på det her område.