Line Barfod (EL), 2004-10-28:
Jeg vil også gerne som de øvrige ordførere takke ministeren for redegørelsen og også for ministerens interesse for det nordiske.
Jeg håber, at den kan sprede sig til andre ministre, så vi kan få nogle flere ministre, der er engagerede og arbejder for at få ført nogle beslutninger ud i livet, sådan som fru Elisabeth Arnold også var inde på det.
Vi mener fra Enhedslistens side, at der er mange fordele ved et tæt nordisk samarbejde – mange andre ordførere har også været inde på det – men vi mener også, at der er en række udfordringer.
Først og fremmest det, som flere andre har peget på omkring grænsehindringerne, at hvis ikke vi sikrer, at vi får løst nogle af de problemer, som borgerne løbende støder ind i, og især dem, som kan have afgørende betydning omkring retten til pension, førtidspension, retten til at få et sted at bo, som vi så en sag med her i Danmark osv., så bliver det et problem at få den øgede integration, som vi ønsker mellem de nordiske lande.
Jeg må sige, at det altså stadig undrer mig, at den danske regering ikke vil være med til med hensyn til noget så simpelt som bankgebyrer at sikre, at de ikke er helt urimelig høje, for det er svært at forstå, når nu vi har store nordiske banker, at det så skulle koste så mange penge at flytte penge på tværs af grænserne.
Det burde man altså kunne gribe ind over for med lovgivning også fra den danske regerings side.
En anden stor udfordring, som vi står over for, og som vi nærmest hver eneste dag i medierne kan høre om, er hele spørgsmålet om arbejdsmarkedet og den åbning, der er sket af arbejdsmarkedet.
Derfor er jeg ked af, at der ikke i redegørelsen fra ministeren var noget om det samarbejde mellem de nordiske lande og de baltiske lande, som vi bl.a. fra vores partigruppes side har arbejdet meget for, fordi vi mener, det er helt afgørende for at sikre, at vi kan opretholde velfærden i de nordiske lande, at vi også får styrket arbejdsmarkedet og bl.a. i de baltiske lande får opbygget nogle stærke fagforeninger og et stærkt arbejdsmarked og efterhånden får nogle ordnede vilkår.
Det håber jeg derfor at den danske regering også som formandsland vil støtte aktivt, og at vi gør noget for at få et bedre samarbejde og få hjulpet med at opbygge arbejdsmarkedet og organisationerne dér.
Så har vi også hele spørgsmålet omkring Nordvestrusland.
Det er vigtigt, at vi ikke, når vi fokuserer på de baltiske lande, glemmer Rusland, ikke alene af hensyn til, at kriminaliteten går ud over os selv, men nok så meget, fordi det er meget vigtigt at få støttet Rusland i en demokratisk opbygning.
Så nævner ministeren i redegørelsen den sociale konvention, der er blevet underskrevet.
Det undrer mig altså noget, at der ikke i redegørelsen er et ord om, at den danske regering tog forbehold over for dele af konventionen, og oven i købet tog forbehold uden så meget som at spørge eller underrette Folketinget, og der måtte adskillige spørgsmål til, før vi fik afklaret, at den forklaring, som den danske regering startede med at give, om, at det var på grund af vores EU-forbehold, ikke holdt, og at det var en rent politisk beslutning fra den danske regerings side at tage forbehold.
Det håber jeg ministeren kan sige noget om; at man vil arbejde for at få fjernet det forbehold og i hvert fald få det drøftet grundigere i Folketinget, og at man ikke igen vil tage sådanne forbehold uden at drøfte dem med Folketinget, som vi også diskuterede på det samråd, vi havde om sagen.
Så undrer jeg mig også i forhold til redegørelsen, når der står noget om, at man skal arbejde for at opbygge et kommercielt uddannelsesmarked i Norden.
Jeg håber, at ministeren kan uddybe, hvad et kommercielt uddannelsesmarked er, for vi ønsker i hvert fald ikke at få en situation, hvor det begynder at koste penge at tage uddannelser i de nordiske lande.
Vi ønsker, at vores studerende fortsat kan få gratis uddannelse.
Så der vil jeg gerne høre, hvad der ligger nærmere i det.
Så er der hele spørgsmålet om miljø, hvor vi jo er helt enige i, at Norden kan meget på miljøområdet, men vi synes, vi skulle gå skridtet endnu videre.
Vi har alle forudsætninger for at blive en stærk region i forhold til økologi, i forhold til vedvarende energi, i forhold til en bæredygtig udvikling, bl.a. fordi vi i store dele af Norden har en meget, meget sårbar natur.
Hvis man har besøgt Grønland og set, hvor længe ting bliver liggende i naturen dér, kan man tydeligt se, at man her er nødt til at være ekstra varsom.
Vi har mulighederne for at kunne opbygge en teknik, som vi også kan bruge i forhold til at stå os godt i konkurrencen i resten af verden.
Der har vi en god mulighed, hvis vi går sammen i Norden på en lang række områder om at udbygge forskningen.
Netop på grund af de særlige vilkår, vi har, barske betingelser mange steder, kan vi udvikle noget teknologi, der også kan bruges andre steder i verden.
I forhold til Vestnorden er der jo så også hele transportspørgsmålet, som ministeren også kommer lidt ind på i redegørelsen.
Da ministeren jo samtidig er trafikminister og aktionær i et flyselskab, kunne det jo være interessant at høre, hvad den danske regering planlægger at gøre for at sikre, at det bliver billigere og nemmere at komme rundt i Vestnorden, om man fra regeringens side vil lægge pres på flyselskaberne, så vi kan få en bedre mulighed for betjening.
Jeg var så heldig i år at deltage i Folketingets årlige orienteringsrejse i Grønland, og der var det meget tydeligt alle de steder, vi kom frem, at spørgsmålet om mulighed for transport var helt afgørende for manges muligheder for udvikling, og derfor er det et vigtigt spørgsmål.
Vi kunne også overveje at se på, om der er noget af den forskning, uddannelse, som vi satser på, som vi særligt skulle se på i forhold til, hvordan vi kan inddrage Vestnorden, som der også er lidt om i redegørelsen.
Så er der noget, der undrer mig meget, som også hr. Kristen Touborg var inde på, at FN overhovedet ikke er nævnt i redegørelsen.
De nordiske lande spillede engang en væsentlig rolle i FN.
Hvordan kan man sammen udnytte den position, at Danmark sidder i Sikkerhedsrådet?
Hvordan kan de andre nordiske lande bakke op i forhold til Danmark?
Vi har jo i mange år i vores gruppe arbejdet på, at Norden og Nordisk Råd burde opprioritere freds- og konfliktforskningen, og det synes vi vil være endnu mere oplagt med en plads i FN's Sikkerhedsråd.
Det, vi så lægger vægt på, er: Hvordan kan vi få en større konfliktforskning?
Hvad kan vi gøre for at forebygge de konflikter i verden, vi kan forudsige, også i forhold til miljøspørgsmål?
Da vi i vores gruppe holdt sommergruppemøde i Kristiansand, var vi ude at besøge et forskningssted, hvor de kigger på miljø i forhold til sikkerhed.
De kan pege ud, hvor i verden det er, man kan vente konflikter på grund af mangel på vand og andet.
Her kunne det jo være fint, hvis vi så fra Norden kunne bidrage og sige: Hvad gør vi så for at forebygge, at der her bliver væbnet konflikt, og man finder nogle fredelige løsninger i stedet?
Så jeg håber, at det er noget af det, som det danske formandskab også vil være med til at tage initiativ til.
Vi vil i hvert fald sørge for at holde fast i den debat i Nordisk Råd.
Hvor er debatten om, hvordan vi inddrager borgerne mere?
Hvordan får vi udviklet demokratiet, så borgerne får en langt større indflydelse på, hvad der foregår?
Hvis vi skal fortsætte den udvikling, så kræver det, at vi udvikler demokratiet endnu mere og inddrager borgerne endnu mere.
Og i den forbindelse er det hemmelighedskræmmeri, som hr. Kristen Touborg talte om, fra Nordisk Ministerråds side altså en alvorlig skamplet.
Det håber jeg at regeringen vil tage op i Nordisk Ministerråd og vil være med til at få fjernet.
Alt i alt synes vi, at der er nogle gode ting i det, der er lagt op til, men bestemt også mange udfordringer og meget, som også stiller udfordringer til os selv som politikere.
Som det også fremgik af den debat, som fru Elisabeth Arnold og jeg havde, kræver det også, at alle vi, der sidder i Nordisk Råd, gør en indsats, hvis vi ønsker, at det nordiske også skal udvikle sig.
Så bliver vi nødt til at stille forslagene, tage debatten og også følge det op i vores daglige folketingsarbejde.
Hvis man gør det, så får man også ganske meget ud af det og stort udbytte også i forhold til det hjemlige arbejde.