runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2004-04-27:
Nu ved fru Pernille Rosenkrantz-Theil jo udmærket, at Socialdemokratiet rent faktisk fremsatte et forslag i december sidste år, hvor finansieringen blev hentet ved de besparelser, der kommer andre steder, bl.a. på revalidering og aktivering.
Forslaget blev fremsat for at lave en forbedring for de enlige forsørgere og de samlevende forsørgere på SU, så det er sådan set ikke nogen nyhed.
Det har undret os og ærgret os, at regeringen har kunnet finde 9,3 mia. kr. til skattelettelser og øget forbrug, men ikke har kunnet finde ud af at finde 70-100 mio. kr. til at løse dette påtrængende problem.
Det undrer og ærgrer os, at vi ikke har kunnet få regeringen med til det, men samtidig synes vi i modsætning til Enhedslisten ikke, at vi kan tillade os at sætte os tilbage med korslagte arme og sige: O.k., det er bare regeringens skyld, og vi er kede af det, og samtidig sige til de enlige forsørgere, som studerer: Vi vil ikke lave nogen løsninger for jer, for regeringen er obsternasig og stiller sig på bagbenene.
Derfor har vi fundet den løsning, som vi synes er den mindst belastende for andre studerende, nemlig at nedsætte SU'en for de 18-19-årige, som skal starte en ungdomsuddannelse.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Jeg synes måske, det kunne være lidt interessant at høre, om det her er et udtryk for, hvordan Socialdemokraterne har tænkt sig at bruge regeringsmagten efter et valg.
Jeg kan selvfølgelig fuldt ud støtte, at man har et ønske om at give enlige forsørgere bedre vilkår, mens de studerer, for det er vi gået ind for i mange år ligesom Socialdemokraterne.
Men det er interessant at høre Socialdemokraternes ordfører sige, at det har undret og ærgret, at man ikke fandt finansieringen et andet sted, eller med andre ord: Det undrer og ærgrer os, at man tager 500 kr. om måneden fra nogle, der kun har 1.500 kr. Men ikke desto mindre så slutter hr. Thomas Adelskov af med at sige, at Socialdemokraterne har tænkt sig at trykke på de grønne knapper og altså har tænkt sig at støtte forslaget, som er et forslag, der er med til at øge uligheden i samfundet.
Er det den måde, Socialdemokraterne generelt har tænkt sig at opføre sig på?
Vil man fortsætte med at sige
: Vi er enormt kede af det, men vi gør det alligevel?
For det første kan jeg oplyse hr. Thomas Adelskov om - medmindre selvfølgelig hr. Thomas Adelskov opfatter SF og Enhedslisten som liggende til højre for Socialdemokraterne, det skal jeg ikke kunne sige noget om - at man fra 1994 til 2001 havde 90 mandater sammen med SF og Enhedslisten og De Radikale selvfølgelig, som man var regeringspartner sammen med.
Det giver sig selv.
Men i den periode havde man altså alverdens lejlighed til at forhandle med den anden side i Folketingssalen end den, man gjorde det med.
Resultatet af de 10 år var, at uligheden i samfundet steg.
Der er det så, at jeg måske godt kunne tænke mig en melding om, om det er den linje, man har tænkt sig at fortsætte, altså om man har tænkt sig at lave alle forlig med højre side af salen, eller om man kunne forestille sig at skifte politikken ud, eller hvor Socialdemokraterne står.
Nu kan jeg se på den røde knap, at jeg må vende tilbage.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-27:
For det her handler jo lige præcis om at sikre, at bl.a. flygtninge/indvandrere, hvis de har været på arbejdsmarkedet, kan optages på nogle andre vilkår, forudsat at man tager højde for den realkompetence, som de naturligvis har med sig, i og med at der for bl.a. at have et andet danskniveau stilles minimumskrav om, at de skal have været i beskæftigelse 6 måneder, altså have et fagrelevant erfaringsgrundlag som den del af realkompetencen, som så også vil tælle med.
Et andet eksempel er dispensationsmulighederne for kravet om engelsk, og det var jo et krav, som kom ind i den udmærkede reform af social- og sundhedsuddannelserne, der blev gennemført for et par år siden.
Men det kom ind, fordi der med reformen blev skabt hul igennem, hvis jeg må sige det på den måde, altså at man kan søge om optagelse og færdiggøre en uddannelse som sygeplejerske.
Der ville der naturligvis være krav om engelsk, men da engelsk jo ikke er det mest fremherskende sprog på danske plejehjem, synes jeg, at der bør være mulighed for at give dispensation for f.eks. indvandrere, som ikke besidder engelske kompetencer.
Så vil jeg tage udgangspunkt i det, der rent faktisk står beskrevet i lovforslagets bemærkninger, for der står der
nemlig, at det er planen med lovforslaget, at udgangspunktet skal være, at udenlandske ansøgere skal have danskprøve A i henhold til bekendtgørelse om danskuddannelse til voksne udlændinge; den skal altså være bestået. Men som et alternativ skal man kunne nøjes med at have danskprøve 2, hvis man altså har 6 måneders relevant erhvervserfaring, hvor man har fået et fagrelevant ordforråd
på dansk og dermed også et fagrelevant erfaringsgrundlag i øvrigt
Det er jo lige præcis realkompetencebegrebet, der tæller her, og det er altså det, hr. Carsten Hansen afviser, fordi han ikke ønsker, at den her gruppe skal have mulighed for at blive optaget på en social- og sundhedsuddannelse.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Jeg er enig i, at det er en meget principiel diskussion, nemlig om man tør fordelingspolitikken, eller om man ikke tør fordelingspolitikken.
Så skal jeg prøve at besvare de meget konkrete spørgsmål.
Men jeg mener i virkeligheden, at det kunne lade sig gøre for Enhedslisten også at orientere sig langt grundigere ved at studere SF's ændringsforslag til finansloven, som jeg er sikker på fru Pernille Rosenkrantz-Theil har beskæftiget sig med.
Så vil hun jo selv kunne besvare sit spørgsmål, men det er jo fint nok at få det besvaret offentligt, det er slet ikke det.
Der er to steder, hvor vi går ind og regulerer.
Det ene er her over for meget velhavende ældre.
at opkræve skat fra lavindkomstgrupperne og sende de penge videre til nogle, der har langt, langt større indkomst.
Derfor også: Vi kunne ikke drømme om at indføre brugerbetaling på sygehusområdet og på folkeskoleområdet, på hjemmehjælpsområdet osv.
Det er ikke den diskussion.
Den diskussion, vi har rejst, det er der, hvor vi overfører pengeydelser til nogle, der i forvejen har meget, som bliver betalt også af lavindkomstgrupper.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Når hr. Villy Søvndal siger, at der er tale om, at vi opkræver skat også af lavindkomstgrupper for at betale for nogle ydelser, så er det jo det samme med folkeskolen, det er det samme med sygehusene.
Det er faktisk sådan, at alle danske borgere bidrager til fællesskabet.
De rigeste bidrager med mere end de fattigste, men alle bidrager til fællesskabet; alle bidrager til at betale for folkeskolen fuldstændig på linje med, at alle bidrager til at betale for folkepensionen.
Derfor synes jeg, mit spørgsmål er relevant.
Hvor går grænsen for SF?
Hvad er det for nogle ting, man gerne vil være med til at skære på?
Der kan jeg forstå, at en af tingene er folkepensionen; en anden ting er børnechecken.
Skal vi også indkomstregulere på folkeskoleområdet, på sygehusene?
Jeg kan altså forstå på SF's ordfører, at man er meget obs på at give de fattigste grupper i samfundet rigtig meget.
Det synes jeg da er et sympatisk udgangspunkt, men jeg bliver nødt til at spørge, hvad konsekvensen af det er.
Er konsekvensen så, at alle, der i Danmark f.eks. har en husstandsindkomst på over 350.000 kr., skal til at betale for at gå i folkeskole, fordi vi skal give de fattige så meget?
Eller hvad er SF's dagsorden?
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Nu er det vel svært for fru Pernille Rosenkrantz-Theil at hævde, at SF bevæger sig over i den borgerlige lejr, når hun lige har holdt en tale, der var fuldstændig på linje med Venstres ordførers.
Sandheden er jo, at de, der måtte være galt afmarcheret i klassekampen i det her spørgsmål, ikke er SF, men Enhedslisten, som er helt på linje, fuldstændig på linje med den borgerlige regering, med Dansk Folkeparti i det her spørgsmål.
Hvorfor har vi så den principielle forskel?
Det skyldes, at Enhedslisten har det principielle standpunkt, at ydelser, der gælder nogle, skal gælde alle.
Fair nok.
Det er Enhedslistens principielle standpunkt.
Jeg synes, det roder ind i nogle fordelingspolitiske problemer, der hedder, at man opkræver skat, også hos lavindkomstgrupper, for at sende pengene videre også til pensionister, der har 1 mio. kr. i indkomst.
Men det må Enhedslisten jo slide med, vores synspunkt gælder ikke alene på ældre - det var det, der var spørgsmålet - men også børnecheck f.eks., idet vi synes, man skal give pengeydelser til mennesker, der er i en økonomisk trængt situation.
Det er vores udgangspunkt i fordelingspolitikken og ikke, at når vi giver til nogle, så skal vi give til alle.
Det giver til gengæld mulighed for en langt, langt større hjælp til mennesker, der for alvor er i problemer, og det er så det, vi viser med det her forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Det er jo en meget principiel diskussion, SF bevæger sig ind i, for SF vil ind at pille ved grundbeløbet og folkepensionen.
Det synes vi i Enhedslisten er meget, meget, meget, meget alvorligt. Vi anser folkepensionen for at være en velfærdsydelse, altså en ydelse, der skal gælde alle, rig som fattig, høj som lav, på samme måde som folkeskolen og sygehusvæsenet er velfærdsydelser, der skal gælde alle, høj som lav, rig som fattig.
Derfor vil jeg gerne spørge SF, om der er andre områder, hvor man vil gå ind og indtægtsgraduere velfærdsydelserne?
Kunne man forestille sig, at SF ville gå ind og stemme for, at man, hvis man tjente over et vist beløb, skulle have brugerbetaling for at gå i folkeskole eller skulle have brugerbetaling for at komme på sygehuset?
Det er jo den glidebane, SF bevæger sig ud ad, og SF placerer sig på det her spørgsmål væsentligt til højre for den tidligere regering og helt ovre i den borgerlige lejr
, så jeg synes sådan set, man skylder vælgerne nogle svar.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Jeg forstår godt, at hr. Flemming Oppfeldt havde lyst til at diskutere uden om SF og hellere med Socialdemokratiet.
Sådan er det jo altid, når man er taget på fersk gerning, så vil man godt til noget helt andet. Men tak i øvrigt for bekræftelsen af, at SF ikke vil nedsætte grundbeløbet, som hr. Flemming Oppfeldt kom til at sige i første omgang, men lave en anden regulering, som stadig væk er en regulering, som stadig regulerer folkepensionen.
Tak for den korrektion.
Så er der jo ikke noget underligt i, at vi står forskellige steder i forbindelse med det her forslag.
Det er jo ikke så sært, at Venstre, der varetager de velhavendes interesser, er tilhængere af et system, der bevarer de store forskelle, mens SF, som er et parti, der er optaget af lighed, er optaget af forslag, der udligner ulighederne. Det synes jeg ikke man skal bebrejde Venstre, det synes jeg er med til at skabe den fornødne klarhed i politik, at nogle varetager nogles interesser og andre varetager andres interesser.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-27:
Jeg kan kun bekræfte, at SF har fremsat et forslag, som er et frontalangreb på folkepensionens grundbeløb.
Man skal have været mange år i politik for at få en mindre regulering til at lyde som et uændret folkepensionsgrundbeløb.
Her er der tale om, at folkepensionens grundbeløb vil miste sin betydning over en årrække, det står der direkte i SF's forslag.
Så vil SF lade det erstatte af noget andet, og det er så en fair diskussion.
Men det spørgsmål, jeg rejste, var ikke til SF, det var til Socialdemokratiet.
Det var, hvordan man kan undlade at stemme, når vi om lidt stemmer om fundamentet i vores pensionslovgivning, nemlig folkepensionens grundbeløb.
Hvordan kan Socialdemokratiet undlade at stemme her, for det er jo det, der er sat til afstemning?
Det er fundamentet, vi stemmer om, og her har Socialdemokratiet markeret, at man vil undlade at stemme.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Jeg tror ikke, hr. Flemming Oppfeldt havde fået læst forslaget, men det kan der jo være mange grunde til, for når han siger, at SF's hensigt er at nedsætte grundbeløbet, så er det simpelt hen faktuelt forkert.
Det tror jeg også, hr. Flemming Oppfeldt vil komme op og bekræfte om et øjeblik, når han får læst forslaget, jeg kan se, at han er ved at finde det frem.
Så hvis hr. Flemming Oppfeldt finder forslaget, kan han lige komme op og sige, at han kom til at sige forkert fra talerstolen, det kan jo ske.
Det, der er tale om, er, at vi regulerer med forskellige satser.
Vores ærinde er ikke at pille penge, ikke en eneste øre, ud af ældreområdet.
Vores ærinde er at gøre noget ved de stigende uligheder, der er i alderdommen, på den måde at de, der kun har den nøgne folkepension og derfor også får pensionstillægget, efter vores opfattelse er dem, der har brug for at få hjælp. Over for dem, der ved siden af folkepensionen har arbejdsmarkedspensioner og private skattefinansierede pensionsordninger, og hvad de ellers har, går vi ind, ikke og nedsætter grundbeløbet, som hr. Flemming Oppfeldt sagde, men derimod regulerer med en lavere procentsats, end vi gør på pensionstillægget.
Virkningen af det her forslag, som jo virker på lang sigt, vil være, hvis vi kigger langt frem, at de ældre, der i dag kun har den nøgne folkepension og derfor også pensionstillægget, får fordelen, mens de ældre, der har ret mange penge, vil få en lidt mindre regulering end under det nuværende system.
Jeg vil sådan set
bare bede hr. Flemming Oppfeldt komme op og beklage, at han kom til at fortale sig, og sige, at denne her gengivelse er den korrekte.
Det er nemlig vigtigt, når vi diskuterer de her ting, at vi altid diskuterer på et korrekt grundlag.
Pernille Falcon (EL), 2004-04-27:
Når Enhedslisten ikke har kunnet støtte forslaget, hænger det sammen med, at vi ikke er med på at finansiere en stigning i pensionstillægget ved at nedsætte folkepensionens grundbeløb.
Vi mener, at man skal gribe det an på en helt anden måde.
I stedet for at fortsætte, sådan som satspuljepartierne har gjort det, med at udhule folkepensionen og udhule overførselsindkomsterne, er det vores opfattelse, at man skal have en regulering af de ydelser, og det ville kunne give nogle langt større reguleringer, hvis man ophørte med satspuljetyveriet.
Det vil vi så opfordre de øvrige partier i Folketinget til at gå ind for.
Men vi kan simpelt hen ikke tilslutte os, at man undergraver folkepensionens grundbeløb på den måde, der er lagt op til her.
Vi mener, det er en meget dårlig løsning.
Grete Schødts (S), 2004-04-27:
Hvis hr. Flemming Oppfeldt vil gøre sig den ulejlighed at gennemlæse betænkningsbidraget bare en enkelt gang, så vil han få det svar, som jeg også gav i Folketingssalen under førstebehandlingen. SF's forslag er sympatisk, det peger i retning af, at der er nogle økonomiske problemer for en del folkepensionister.
Det havde vi sympati for, vi har bare en anden model til løsning af problemet.
Det kan heller ikke komme bag på hr. Flemming Oppfeldt, at Socialdemokratiets forslag til en skatteomlægning, der var til behandling, da vi forhandlede finansloven, lød på, at vi ville se på forhøjelser af pensionstillægget.
Så det står klokkeklart, hvad vi mener, og det her er faktisk en understregning af, at folkepensionens grundbeløb er det bærende fundament.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-27:
SF har fremsat et beslutningsforslag, som går ud på at nedsætte folkepensionens grundbeløb, men det er blevet afvist af et stort flertal i Folketinget.
Både regeringspartierne, Enhedslisten, Kristendemokraterne og Det Radikale Venstre har den holdning, at de vil afvise forslaget, men Socialdemokratiet har meddelt, at de vil undlade at stemme til det. Det vil sige, at et stort flertal i Folketinget vil bevare folkepensionens grundbeløb uændret, men der ønsker Socialdemokratiet under udvalgsarbejdet at markere, at man vil undlade at stemme.
Det gør nogle af os lidt forvirrede.
Vil Socialdemokratiet bevare folkepensionen uændret, eller vil man pille ved den?
Det spørgsmål er jeg nødt til at stille her i dag.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Det er på en måde et sjovt forslag, for det viser, hvor stor forskellen nogle gange kan være mellem den debat, der føres i offentligheden, og den debat, der bliver ført, når vi skal stemme herinde.
Her i foråret har der været mange meldinger om, at det er blevet for dyrt at få passet børn.
Selv regeringspartierne og det tredje regeringsparti, Dansk Folkeparti,
har været optaget af, at det, at man nogle steder skal betale helt op til 3.600 kr., er en urimelig byrde på travle børnefamilier, der tvinges til at arbejde mere og mere. Selv socialministeren har sagt, at nogle steder er det blevet for dyrt, og det er klart, at når der er så mange gode viljer, synes SF, at det må afprøves i Folketingssalen, om viljen til at sænke daginstitutionstaksterne virkelig er til stede.
Det, vi foreslår, er at sænke loftet fra de nuværende 33 pct. til 30 pct.
, så mindre kan det næsten ikke være.
Men på trods af det står der i den betænkning, der er afgivet, at regeringspartierne - også det tredje regeringsparti, Dansk Folkeparti - vil stemme imod.
Det er sådan set lidt underligt, for når det er til udvortes brug, som det hedder på apoteket, altså når man udtaler sig til aviser og tv og den slags, er der ikke nogen som helst grænser for den gode vilje.
Men når det forpligtende øjeblik kommer her i Folketingssalen, og man skal vise, at man mener det, man siger udadtil, alvorligt, stemmer man ikke for. Jeg vil egentlig opfordre til, at alle, der har sagt uden for Christiansborg, at de synes, det er synd, at det er så dyrt at få passet børn, stemmer for forslaget.
Så vil der nemlig være et helt solidt flertal for det.
Det er vigtigt at debattere, hvordan vi kan sikre, at den negative sociale arv bliver brudt.
Regeringen har været optaget af at komme med symbolforslag i retning af læreplaner for daginstitutioner osv., men har ikke budt substantielt på, hvordan man bryder den negative sociale arv.
Hvis man læser betænkningen til B
, kan man se, at de partier, der kommer til at udgøre flertallet efter det kommende folketingsvalg, har en helt anden substantiel opfattelse af, hvordan man bryder den negative sociale arv, nemlig ved at gøre brug af først og fremmest sundhedsplejen og derefter daginstitutionerne på et meget tidligt tidspunkt over for de børn, der er truede.
Al tilgængelig viden siger, at vil man bryde den negative sociale arv, er forudsætningen nogle stærke daginstitutioner.
I nogle daginstitutioner er der så mange voksne rundt om børnene, at de børn, der for alvor har brug for hjælp, også kan få den hjælp, de har brug for, og nogle daginstitutioner i de områder, hvor der er samlet flest sociale problemer, gør virkelig en indsats for at bryde den negative sociale arv.
Betænkningen viser, at flertallet efter det kommende folketingsvalg, nemlig Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten, med forslag af samme type som B 111 er i færd med at byde på, hvad man kan forvente sig efter valget.
Jeg synes, det er et rigtig godt tegn, at den nuværende opposition med denne type forslag viser, hvad et kommende flertal vil bruge sine mandater til.
Sandy Brinck (S), 2004-04-27:
Når jeg beder om ordet, er det, fordi jeg faktisk synes, at både hr. Søvndal fra SF og hr. Flemming Oppfeldt fra regeringspartiet Venstre zigzagger noget rundt i den her debat.
Ved finanslovbehandlingen var hr. Søvndal og jeg ganske enige om, at når regeringen pillede ved reguleringen af børnechecken, ja, så tog man penge fra børnefamilierne. Det var ikke penge, der kom ud af den blå luft.
Det samme må jo gøre sig gældende, når man piller ved regulering af folkepensionen.
Derfor synes jeg, at både hr. Oppfeldt, som stemte for reguleringsændringer af børnechecken, men nu siger det modsatte om folkepensionen, og hr. Søvndal, som sagde det modsatte under finanslovbehandlingerne, da det handlede om børnechecken, men nu gerne vil regulere i forhold til folkepensionen, sejler rundt i diskussionen. Socialdemokratiet har i begge tilfælde sagt nej, og den eneste grund til, at vi undlader at stemme ved det her forslag, er, som hr. Søvndal udmærket ved, fordi vi gerne vil hæve pensionstillægget.
Det er en del af vores skattereform, og derfor undlader vi at stemme, fordi det punkt af de to kan vi godt støtte.
Lotte Bundsgaard (S), 2004-04-27:
Det kan jeg endnu en gang bekræfte at jeg bestemt har, og jeg kan også endnu en gang bekræfte, at det, beslutningsforslaget handler om, er, at når forkyndere kommer til Danmark, synes
vi, det er vigtigt, at de kender til vores samfund.
Vi synes, det er vigtigt, at de ved noget om demokrati, og at de ved noget om kvinders og mænds rettigheder.
Jeg kan høre, at Venstre mener, det er et meget, meget dårligt forslag, mens regeringen og heldigvis også De Konservative mener, at det faktisk er et rigtigt forslag.
Sandy Brinck (S), 2004-04-27:
Jeg kan sige til hr. Søvndal, at den detalje har jeg sådan set blik for, og jeg kan også sige, at det er fuldstændig korrekt, at pengene ikke forsvinder ud fra området.
Man kan sammenligne med den diskussion, vi havde, da vi talte børnecheck under finansloven, hvor det jo var en pointe også fra SF's side, at det var noget luskeri, når man går ind og ændrer ved reguleringen, sådan at det kommer hen ad vejen i et eller andet teknisk regnestykke.
Det er lidt noget luskeri frem for at sige meget åbent og ærligt, at her vil vi have en indtægtsgraduering.
Hvis det er en indtægtsgraduering af folkepensionens grundbeløb, man vil have, så synes jeg, at det havde været en mere klar måde at sige det på.
Men der er altså åbenbart stadig væk lidt zigzagkurs, og vi ser selvfølgelig frem til, at alle detaljer kommer frem, sådan at vi kan nå til enighed om det, som jeg går ud fra vi stadig væk er enige om, nemlig at de svagest stillede pensionister økonomisk set skal have det løft, som pensionstillægget kan være, også et forøget pensionstillæg.
Men den finansieringsmodel, som hr. Søvndal og SF har fremlagt, kan vi ikke støtte.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-27:
Må jeg så have lov at konkludere, at Det Konservative Folkeparti vurderer, at der ikke er mere end 2.000-3.000 personer i dette land, som har læse/staveproblemer?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Det kan jeg såmænd godt forklare hr. Villy Søvndal og SF.
Det handler om, at vi i Enhedslisten går ind for, at de rigeste i det her samfund betaler langt mere i skat.
Det handler om, at vi mener, at folk skal betale langt mere i skat af deres aktieindkomster, af deres ejendomme.
Det handler om, at vi gerne vil have, at de multinationale selskaber skal betale mere i skat og A.P. Møller betale mere i skat ude i Nordsøen.
Ved at vi får så mange penge ind fra de rigeste, er det muligt for os i vores skattereform at lægge op til, at lavindkomstgrupperne skal betale langt mindre i skat.
Det er jo den måde, man fordeler byrderne i samfundet på.
Vi mener så, at der er nogle ting, der skal være fælles for alle i det her samfund, og der vil det jo være, som det i øvrigt også er i dag, de højeste indtægter, der betaler langt broderparten.
Det er de bredeste skuldre, der bærer det tungeste læs.
Det er dem, der betaler størstedelen af de velfærdsydelser, vi har i samfundet.
Sådan er vores skattesystem indrettet.
Vi ville gerne have, at det var endnu mere markant, end vi kender det i dag, men det er faktisk sådan, at det er de rigeste, der bidrager mest til de velfærdsydelser ud fra den progressive skattemodel, vi har i Danmark.
Vi vil gerne have, at folkeskolen er fælles, at pensionen er fælles, at SU'en er fælles, og at sundhedsvæsenet er fælles.
Det gælder åbenbart ikke SF.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-27:
Jeg skal bare oplyse, når nu Enhedslisten også får debatten om, hvorfor de er endt sammen med Venstre og De Konservative i det her spørgsmål, at SF's synspunkt jo ikke er nyt.
Det her har været SF's synspunkt siden SF's dannelse i 1958, og det skyldes et helt principielt forhold til skat.
Jeg var for nylig ude at besøge nogle unge aktiverede.
Jeg tager ikke Enhedslisten til indtægt for, at de bliver aktiveret på de satser, de gør.
Det ved jeg godt Enhedslisten også er imod, men det bliver de.
Jeg tror, det er svært, det er i hvert fald svært for mig at forstå, hvad det er for et fordelingsprincip, der driver til det standpunkt hos Enhedslisten.
Jeg kan sagtens forstå, at man når det standpunkt hos Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti.