runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg går ikke ud fra, at det har været kendt siden 1992, at det også skulle gå ud over alle de andre, at man f.eks. skulle gå fra halvtimesdrift til heltimesdrift i Hundested.
Der er jo ikke bare tale om, at man har døllet de busser, hvor metroen kører, det er en naturlighed, men man har undergravet alle de andre også.
Nu ved jeg ikke, hvor meget fru Gitte Lillelund Bech kører i bus.
Jeg kører faktisk ret meget, og jeg kan fortælle, at nu er der myldretidstrafik, om jeg så må sige, i en eftermiddagsbus søndag eftermiddag på linje 2A, fordi der er kommet meget færre.
Der har været 10 pct.s nedskæringer af dem, og nu her til efteråret kommer yderligere reduktioner, som ikke bare følger metroringen, metroruten, men alle mulige andre steder også, fordi den tager penge.
Man har jo ikke villet give nye penge, tværtimod.
Så det er hver eneste gang - altså 160 mio. kr.
Det er ikke de der ruter, som fru Gitte Lillelund Bech tænker på, som man selvfølgelig har haft der, det er alle de andre.
Og der var mit spørgsmål, om den frihed, fru Gitte Lillelund besang, skal være alle til del, sådan at de, der kun kan bruge bus og cykel osv., skal have frie vilkår.
Det vil sige, at de skal have gode busser, selv om det koster det tredobbelte.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Først vil jeg lige sige til fru Margrete Auken, som skyder mig i skoene, at jeg elsker biler: Nej, fru Margrete Auken, jeg elsker frihed.
Jeg elsker frihed til selv at kunne vælge, om jeg vil køre i min bil, om jeg vil tage metroen, om jeg vil tage min cykel, om jeg vil tage bussen.
Den frihed den vil jeg gerne have, og den vil jeg beholde.
Med hensyn til om metroen fjerner grundlaget for busserne, vil jeg sige, at det jo har været kendt siden 1992, da Ørestadsselskabet blev lavet, hvor dele af metroføringerne ville være.
Det vil sige, at hele trafikplanlægningen inden for HUR altså har været kendt, og det har været kendt, at der ville være strækninger, hvor metroen kom til at køre med den hyppighed, som metrotogene netop kører med, og derved ville den fjerne grundlaget for nogle af busserne.
Nu er busserne det, som er det fleksible instrument, qua at metroen jo kører på skinner.
Derfor er det naturligt, at man omlægger buslinjerne, når der kommer nye spillere på markedet.
Det ser jeg som værende helt naturligt, og derfor vil jeg sige, at det godt kan være, at hr. Bent Larsen har sagt, at metroen fjerner grundlaget for busserne, men det har jo været en præmis, der har været kendt siden 1992.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Vi er uenige om, hvordan en dejlig by skal se ud.
Fru Gitte Lillelund Bech elsker biler på kryds og tværs, sådan som det er i Paris og Madrid osv., og jeg elsker altså byer som Wien, Strasbourg osv.
Men det er vi jo meget uenige om, så det skal vi ikke diskutere.
Det, jeg godt vil spørge fru Gitte Lillelund Bech om, er, om hun er enig med Bent Larsen, formand for HUR's trafikudvalg, som i modsætning til fru Gitte Lillelund Bech siger - der er vi selvfølgelig ikke helt enige - at det er metroen, der er med til at fjerne grundlaget for busserne.
Hvis man oven i købet bygger metrocityringen, går det fuldstændig galt.
I år kostede det 160 mio. kr. for HUR, og det er hele HUR, der betaler.
Det er ikke bare folk på Amager og folk i Vanløse.
Nu sagde fru Gitte Lillelund Bech: hver eneste københavner.
Jeg ved ikke rigtig, hvem det er, hun taler om, når hun siger hver eneste københavner.
Jeg kender altså ret mange københavnere, der kun har haft ulempe af den.
Men jeg vil godt spørge fru Gitte Lillelund Bech: Er hun indstillet på at sætte de penge af?
For hvis vi sætter yderligere 15 mia. kr. af til en til, skal der fordobles med tilskud til busserne, for at vi overhovedet har busserne.
Jesper Langballe (DF), 2004-03-10:
Ministeren siger, at ministeren forventer, at denne tiltrængte påmindelse vil blive husket og efterlevet.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad hun har at have sin forventning i.
Det er jo ikke første gang, Det Mellemkirkelige Råd optræder på tilsvarende vis.
Vi erindrer sagen om, hvordan Det Mellemkirkelige Råd sendte fredsvagter ned til ensidig støtte for palæstinenserne mod Israel i den mellemøstlige konflikt.
Dengang blev der også udtalt en skarp påmindelse
fra ministeren.
Når nu det gentager sig, efter min mening denne gang endnu grovere, så kan man jo kun opfatte det som regulær trods, som simpelt hen et udsagn som: Vi vil da give blanke osv. i, hvad Folketing og ministerium siger, for hvad rager det os?
Er ministeren enig med mig i, at hvis der ikke sker noget radikalt, så vil det her gentage sig senere hen?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Der er ikke tale om en halvfærdig rapport, det er en helt færdig rapport, der er afleveret, som nu bliver oversendt til Folketinget i dag eller i morgen.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-10:
Så bliver jeg nødt til at få bekræftet af ministeren, at det, der var tidsplanen, var, at der skulle ligge et første udkast den 1. marts til ejerkredsen, den skulle ejerkredsen så kommentere, og Amager Metro Gruppen bad også om at få lov til det; de fik aldrig svar på deres spørgsmål
, men de havde tidligere, det har ministeren ret i, fået lov til at kommentere det.
Efter at alle høringssvar så var blevet indarbejdet, skulle der udarbejdes en endelig rapport, som skulle offentliggøres medio marts. Så er det rigtigt, at den her midlertidige rapport, som ejerkredsen skulle kommentere, lidt overraskende blev offentliggjort allerede den 1. marts.
Men der foreligger ikke nogen endelig rapport, og dog træder ejerkredsen sammen få dage efter, at denne midlertidige rapport er blevet lækket til pressen, og på basis af en halvfærdig rapport tager man en beslutning, og det er det, der forekommer os udefrakommende højst besynderligt.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Man har naturligvis ikke draget nogen konklusion, før man har lavet rapporten, men det er rigtigt - og jeg kan også roligt sige, at jeg var temmelig irriteret over det - at rapporten blev offentliggjort i sidste uge, mens jeg var på ferie, uden at jeg havde set den, og det var jeg også meget utilfreds med. Men sådan var det, den slap altså ud til pressen, for der var journalister, der havde den.
Men det ændrer ikke ved, at rapporten selvfølgelig er lavet fuldstændig ordentligt og hæderligt, og at Østamagerbaneselskabet og Amager Metro Gruppen er blevet hørt, da rapporten er blevet lavet, men de har ikke givet svar, som har givet anledning til at ændre i rapporten.
Sådan er det oplyst over for mig.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-10:
Uanset hvad man mener om substansen i denne her sag - der er mange holdninger, og det kan være meget svært at gennemskue, hvilken der er den rigtige rent teknisk - så synes jeg, at hvis man endelig beslutter at lave en uvildig undersøgelse for ligesom at sige, at man gerne vil gøre rent bord, man vil gerne feje enhver tvivl af banen, så virker det ikke særlig hensigtsmæssigt, at man, før rapporten overhovedet foreligger, har lavet konklusionen. Hvad er grunden til, at man har lavet en konklusion, før man har rapporten?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Undskyld, formand, at jeg griber ind, men jeg fik et konkret spørgsmål fra hr. Poul Andersen, og da andre har stillet det samme spørgsmål, vil jeg foretrække at komme med en afklaring, så vi ikke glider ud ad et forkert spor.
Tak for spørgsmålet om, hvorvidt Amager Metro Gruppen er blevet hørt omkring det udkast, som kommer fra PricewaterhouseCoopers, altså den udredning, der er lavet.
Ja, det er de.
De er blevet hørt.
Både Amager Metro Gruppen og Østamagerbaneselskabet er blevet hørt.
meget lang tid, så det kan godt være, at jeg først får det underskrevet så sent i aften, at det bliver i morgen, Folketingets Trafikudvalg får det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Jeg synes i hvert fald, at det i forbindelse med diskussionerne om cityringen, og inden man træffer beslutningen, er værd at tage alle de forskellige aspekter ind, som bl.a. diskuteres i dag, og som har været diskuteret i forbindelse med de tre faser, der har været indtil nu i metroen, så vi er sikre på, at når vi laver en cityring - for det håber jeg vi gør - så har vi lært af de fejl, der måtte være begået undervejs i det forløb, som har været siden 1992.
Derfor synes jeg ikke, der er nogen grund til at tage en forhastet beslutning om en cityring, før vi har tingene liggende klar.
Men præcis hvornår beslutningen kan tages, det kan jeg ikke svare hr. Fischer på.
Poul Fischer (DF), 2004-03-10:
Nu havde jeg ikke noget ønske om, at Ørestadsselskabet skulle omdannes til et aktieselskab.
Jeg bad om, at det kunne blive drevet på aktieselskabslignende vilkår lige så vel som DSB, der heller ikke er et aktieselskab.
Men jeg har et supplerende spørgsmål.
Det er med hensyn til cityringen.
Er man i Venstre enig i, at man ikke laver nogen anlægslov på det område her, før man kan se lys for enden af tunnelen i det metroprojekt, der er igangsat?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Jeg kan ikke stå her og give tilsagn om, at man omdanner Ørestadsselskabet til et aktieselskab, for som det er i dag, er det jo et interessentskab, og der gælder andre regler for interessentskaber, også med hensyn til offentliggørelse af årsregnskaber eller halvårsregnskaber.
Når vi taler om aktieselskaber, er det naturligt, at man følger aktieselskabsloven, og hvad angår store aktieselskaber, vil jeg give hr. Poul Fischer fuldstændig ret i, at der er det naturligt, at man følger de regler, som i øvrigt gælder for den type selskaber.
Med hensyn til professionelle bestyrelser osv. vil jeg sige, at der synes jeg igen, det er vigtigt at se på, hvad det er for en selskabsform, og interessentskaber er anderledes end aktieselskaber.
Jeg synes jo nok, at de ejere, der sidder som ejere for Ørestadsselskabet, har udpeget bestyrelser, som jeg i hvert fald ville sige er professionelle bestyrelser, og som jeg forventer agerer som en professionel bestyrelse for et i/s.
Med hensyn til oplysninger i øvrigt om, hvordan det går,
er det sådan, at Ørestadsselskabet leverer kvartalsrapporter, ikke på økonomi, men i hvert fald på, hvordan systemet fungerer, og hvordan metroen kører, og de kvartalsrapporter fremsendes så vidt jeg husker også til Trafikudvalget.
Derfor er der i hvert fald den vej igennem en løbende oplysning til Trafikudvalget om, hvad der foregår.
Poul Fischer (DF), 2004-03-10:
I forslaget til vedtagelse er indskrevet ønsket om halvårsregnskaber.
Nu lagde jeg mærke til, at fru Gitte Lillelund Bech nævnte, at man var åben over for, at Ørestadsselskabet skulle omdannes, så der blev et driftsselskab og et arealudviklingsselskab.
Jeg hørte også DSB nævnt i den forbindelse.
Men DSB drives jo på aktieselskabslignende vilkår, og da det er et stort selskab, må det jo være at sammenligne med et børsnoteret selskab.
Det er således, at børsnoterede selskaber, der har en størrelse som Ørestadsselskabet, offentliggør kvartårsregnskaber, og de er også underlagt de børsetiske regler, således at man skal meddele til Fondsbørsen, når man har divergens ud fra fremlagte budgetter.
Kan fru Gitte Lillelund Bech være enig med mig i, at det er det, vi skal nå frem til med Ørestadsselskabet?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Med hensyn til selskabsformen vil jeg sige: Den her selskabsform har nogle fordele, og den har nogle ulemper.
Den har den fordel, at man laver koblingen mellem arealudvikling og udvikling af infrastruktur.
Det er en naturlig kobling, som er i alle mulige udviklinger.
Tag til hvilken som helst provinsby, og der laver man en infrastrukturudvikling, samtidig med at man laver en arealudvikling.
Det er så også det, vi gør i København.
Det, som jeg vil sige er ulempen i den her selskabsform, er bl.a. det, som handler om indtægtssiden.
Ikke så meget salg af arealer, men f.eks. det, der handler om, hvilke indtægter man får via salg af billetter, altså hvor mange der kører med metroen.
Det er altså en usikkerhed, som man, hvis man havde valgt en anden selskabsform, eller hvis det havde været et andet sted, så ikke ville have haft. Så jeg synes, der er fordele og ulemper ved selskabsformen.
Derfor kan jeg ikke bare sige, at man kan kopiere den til hvad som helst.
Det kommer helt an på, hvor det er henne.
Karen Jespersen (S), 2004-03-10:
Det vil sige, at fru Lillelund Bech mener, at det er en rigtig god selskabsform, som man godt kan videreføre og eventuelt kopiere, hvad jeg altså er uenig i.
Men det kunne være meget interessant at høre, om det er det, der menes.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Nu har jeg aldrig påstået, at jeg har været dybt nede i projektet, men jeg ved godt, hvad jeg har at gøre med.
Det, man har brokket sig over, er helt præcis, at man får en berlinmur lige i synet, altså noget visuelt, og jeg har sådan set megen forståelse for, at man er utilfreds med det, når man bor på det flade Amager og får smadret udsigten, hvor man har udsigt til vandet i dag.
Jeg kunne forstå på trafikministeren, at sådan bliver det dårligt nok, og det synes jeg vi skal have undersøgt.
Men det er økonomien, som gør det hele grotesk.
Vi står over for et projekt, som koster kassen.
Hr. Poul Andersen og jeg har siddet og forhandlet for at forsøge, om vi kunne vride halvanden milliard ud af regeringen, så hele Nørreportmodellen kunne klares med et tredje spor for at få togene igennem til Østerport osv., og hr. Poul Andersen og jeg ved begge to udmærket, at da vi sagde halvanden milliard, blegnede finansministeren og spurgte, om vi var rigtig kloge - halvanden milliard!
Karen Jespersen (S), 2004-03-10:
Jeg vil sige, at fru Gitte Lillelund Bech næsten skulle komme ud på Amager og prøve at forklare borgerne på Amager, at den løsning, der ligger nu, er lige så god som den, de selv foreslår, og at det ikke betyder noget, om man får gravet den metro ned hele vejen igennem.
Men jeg vil gerne sige, at jeg kan støtte det forslag til vedtagelse, der ligger, for jeg mener, at hele det her forløb understreger, at det ikke er en acceptabel selskabsform.
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech, om hun er enig i, at det forløb, der har været, er et eksempel på et meget lukket forløb, og at det ikke er acceptabelt, at man så langt henne i forløbet får de reelle tal for, hvad det faktisk koster at få metroen gravet ned med de forskellige udformninger.
Jeg synes ikke, der har været den åbenhed, som man kan forvente, og jeg mener, at det hænger sammen med den selskabsform, man har valgt.
Det er derfor, at der er behov for at se på den selskabsform.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Jeg vil lige sige til orientering, at det er et spørgsmål, som hr. Poul Andersen skulle have haft lov til at stille i spørgetiden, men på grund af de nye regler, som Præsidiet har lavet, kunne han ikke komme til det.
Jeg sagde i spørgetiden, at jeg håber, det vil afstedkomme kommunikation, så parterne kan mødes og drøfte
tingene igennem,
men ikke med henblik på, at trafikministeren bare skal tromle Amager Metro Gruppen ned
Beton er uegnet til udendørs brug, det er bedst at bruge det indendørs, har ingeniører sagt, men det skal ikke være beton, man snakker med.
Det skal være mennesker, der godt vil lytte til hinanden og godt vil prøve at finde ud af at lave noget, som man også bliver glad for på Amager.
Jeg vælger at høre det her, som om ministeren er indstillet på at snakke med dem.
Ministeren kan jo ikke stå og sige det
, hvis ikke han vil tage en samtale med de mennesker, dvs. gå ind og drøfte, om det er rigtigt, hvad ministeren siger, og om de har noget at sige til det.
Også om de har noget at sige til de tal, der ligger, og hvordan forudsætningerne for det er, sådan at ministeren måske - jeg går nemlig ud fra, at ministeren ikke lider af den samme bygningsfejl som statsministeren - kunne bruge det gode ord, der hedder undskyld, og jeg tog fejl.
Jeg har jo stadig væk ikke fået svar på det første spørgsmål i forbindelse med, at det er helt tydeligt, at da beslutningen blev taget i 1992, havde man et meget, meget mere dramatisk tal som forudsætning for en fuldstændig nedgravning.
Hvis det ikke er rigtigt, hvis nu Amager Metro Gruppen siger, at det er ministeren, der ikke kan læse og ikke kan se det her, kunne man så ikke forestille sig, eller jeg kan sige det på en anden måde, ville ministeren så forbyde flertallet i Ørestadsselskabet at opføre sig menneskeligt over for dem, der bor derude?
Vi kunne jo stoppe hele projektet, men ellers kunne man dog i det mindste sørge for, at det her kom i orden.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Nej, det vil jeg ikke love.
Og må jeg så ikke godt tilføje til fru Margrete Auken, at jeg har noteret mig, at såfremt vi for 2 år siden havde besluttet at gennemføre et anlæg svarende til, hvad Amager Metro Gruppen nu foreslår, så ville borgerne på Østamager have været stillet stort set, som de bliver, når den bane, der er under anlæg nu, står færdig.
Det synes jeg er sagt alt for lidt, og det er også min fejl, at det ikke er sagt ordentligt og tydeligt.
Det ville de jo netop ikke.
Faktisk er den væsentligste forskel, at der med Amager Metro Gruppens forslag sker en omfordeling af den visuelle og indbliksmæssige påvirkning, som de nærmeste naboer får til anlægget.
Amager Metro Gruppens forslag vil således alene bliver væsentlig dyrere end det besluttede projekt og ikke medføre forbedringer, der på nogen måde står i forhold til meromkostningerne.
Det synes jeg at fru Margrete Auken skulle gå med ud og fortælle.
Det har jeg fortalt for dårligt, det har Københavns Kommune og Københavns Amt fortalt for dårligt.
Men det er jo forholdene, beklager.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Det var ministerens egen udtalelse om, at det ikke kom som nogen overraskelse, hvad det kostede, der fik mig til at bruge den sætning, og det var jo ikke så mærkeligt, for man havde jo stort set bestilt beløbet i forvejen.
Og når man bagefter kan se, at det har været umuligt for gruppen derude at få en samtale med dem, der har lavet undersøgelsen, det har Trafikministeriet forhindret, så er det altså let at komme til at mistænke systemet for, at man har bestilt arbejdet.
Når man oven i købet ser, hvad det var for et beløb, der lå inden, altså det beløb, der var fra COWI, og som jeg - selv om ministeren ikke vil svare på det - kan forstå må have været forudsætningen for den beslutning, der blev truffet i 2002, så må ministeren altså meget have mig undskyldt.
Det ligner bestillingsarbejde, og det er oven i købet på den også for selskabet elendige måde, at de ikke kan få lov til at drøfte det med den anden part i denne her sag.
Men hvis det nu er sådan, at en væsentlig del af ejerkredsen, nemlig flertallet i Ørestadsselskabets bestyrelse, og 55 pct. af den er jo ejet af Københavns Kommune, med Søren Pind i spidsen siger, at den skal graves ned, fordi de nu altså har lyttet, og de har hjerte i livet, vil ministeren så ikke godt love, at man ikke fuldstændig afskærer sig fra det?
Jeg skal lige minde om, at det var valggrundlaget for overborgmesteren, da han blev valgt, at den skulle graves ned.
Men jeg ved godt, at det ikke er ministeren, der får sådan en tom metro i hovedet.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg vil gerne have frabedt mig den insinuation, fru Margrete Auken kommer med, at vi skulle lave bestillingsarbejde i Trafikministeriet.
Det gør vi ikke, naturligvis gør vi ikke det.
Dernæst vil jeg gerne sige, at spørgsmålet om flertal i Borgerrepræsentationen forholder jeg mig ikke til.
Jeg har et meget klart flertal i Folketinget for det, vi har sagt ja til.
Vi er, som fru Margrete Auken ved, minoritetsaktionærer i denne her sag.
Jeg har heller ikke hørt nogen ændringer i Københavns Amts demokratisk valgte forsamling, og jeg forventer, at der findes et flertal for den beslutning, der er truffet i Borgerrepræsentationen i København.
Det er jo ikke noget, der skal op til fornyet overvejelse, der er ingen ændringer i forhold til det, der er vedtaget.
Og at vi andre ikke skulle tænke på borgerne er simpelt hen ikke korrekt.
Vi har faktisk med de 390 mio. kr., vi gik ud og skaffede, bl.a. fra Tårnby Kommune selv, gjort utrolig meget for at forbedre det projekt på 1,05 mia. kr., der lå,
således at det blev næsten 400 mio. kr. dyrere.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
Nu tror jeg, at jeg allerførst må sige til ministeren, at undersøgelsen jo ikke er kommet endnu, den foreligger ikke endnu, den er ikke færdig.
Derudover vil jeg spørge ministeren, om det tal, som vi indtil videre kender til, indgik i den beslutning, der blev taget i 2002, hvor man sagde, at man ikke kunne grave mere ned end det, man besluttede på det tidspunkt.
Det tal, man dengang havde, var jo det fra COWI, der var enormt, ja eksorbitant meget større, og det er jo, fordi man har en mistanke om, at det er et bestillingsarbejde.
Men det var eksorbitant meget større. Hvis man på det tidspunkt havde kendt det tal, som Birch & Krogboe har, så vidt vi kender det nu, ville man så have fået det samme?
Eller jeg kan spørge på en anden måde: Indgik det - og nu skal ministeren svare klart - i beslutningsgrundlaget, hvor meget det faktisk ville koste?
Det er det ene, jeg vil spørge om.
Det andet er: Hvis der nu er et flertal, for Venstre, Dansk Folkeparti, SF og Enhedslisten har jo sagt, at de har vidst det, de tænker på de mennesker, der bor derude,
vil ministeren så ikke godt tage og lytte til, hvad folk i Borgerrepræsentationen siger?
Flemming Hansen (KF), 2004-03-10:
Jeg tillader mig at holde mig til det spørgsmål, jeg har fået stillet, som fremgår af Folketingets dagsorden.
Jeg formoder, at når fru Margrete Auken taler om at grave metroens tredje etape ned, så tænker fru Margrete Auken på Amager Metro Gruppens forslag vedrørende tredje etape, som vedrører en delvis nedgravning af strækningen 2½ meter under jorden og uden noget låg oven på.
Som det sikkert er fru Margrete Auken bekendt, har revisionsfirmaet PricewaterhouseCoopers på ejernes foranledning foretaget en uvildig undersøgelse af Amager Metro Gruppens beregninger, idet Amager Metro Gruppen hævdede, at nedgravningen kunne ske inden for budgetrammen på 1,44 mia. kr. Undersøgelsen foretaget af PricewaterhouseCoopers viser, at meromkostningerne vedrørende Amager Metro Gruppens forslag ville være i størrelsesordenen 280-287 mio. kr.
Undersøgelsens resultat kommer ikke som nogen overraskelse for ejerkredsen bag Østamagerbaneselskabet.
Den anslåede merudgift svarer nemlig ganske godt til det beslutningsgrundlag, forligspartierne blev præsenteret for, da vi i 2002 tog beslutning om etablering af tredje etape på baggrund af en VVM-redegørelse.
Her blev bl.a. belyst en delvis nedgravet løsning, men med flere vejforbindelser og en lidt længere banegrav end i Amager Metro Gruppens forslag.
Udgiften hertil blev over for beslutningstagerne oplyst til 1,75 mia. kr. i 1999-priser, altså godt 300 mio. kr. mere end den seneste valgte løsning på 1,44 mia. kr. Undersøgelsen har således bekræftet, at vores beslutningsgrundlag i sin tid var fuldstændig korrekt.
Der er indgået en aftale mellem ejerne af Østamagerbaneselskabet I/S om den nuværende budgetramme, som endog er resulteret i en flot udvidelse - det håber jeg at fru Margrete Auken vil anerkende - på 390 mio. kr. til miljøforbedringer, og grundlaget for denne aftale er ikke ændret.
Jeg anser på den baggrund fru Margrete Aukens præmis om, at et flertal i Borgerrepræsentationen agter at bryde en indgået aftale, som rent, rent hypotetisk.
Margrete Auken (SF), 2004-03-10:
»Hvis et flertal i Københavns Borgerrepræsentation beslutter at metroens tredje etape skal graves ned,