runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg ville meget gerne forholde mig til det debatoplæg, hvis jeg kendte det, men jeg kender det altså kun fra Børsen, og det er jo altså en meget vanskelig situation for en tidligere skatteordfører at stå i, at en ny skatteordfører kommer med et interview til Børsen, hvor han præsenterer noget, som jeg ikke kender.
Jeg tror også, at det radikale bagland meget gerne vil diskutere det, og som sagt har vi ikke nogen som helst problemer i at diskutere fremtidige skatteforhold.
Men det er altså ikke et autoriseret oplæg, og jeg ser også meget gerne, at det bliver sendt til beregning i alle mulige ministerier, og hvis Venstres økonomiafdeling gerne vil have det til beregning, så vil jeg gerne overlevere det, og så vil jeg med største fornøjelse jorde det bagefter.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jeg er helt med på, at der skal være plads til debat i et parti, men jeg må ærligt tilstå, at det undrer mig lidt, at der i Det Radikale Venstre er sendt et debatoplæg ud til debat, som ikke er Det Radikale Venstres politik.
Derfor synes jeg ikke, at fru Elisabeth Arnold slipper med blot at henvise til, at det er et debatoplæg, der er sendt ud til debat.
Fru Elisabeth Arnold bliver altså nødt til at forholde sig til indholdet i det oplæg, der nu er til debat i Det Radikale Venstre.
Det tror jeg for det første Det Radikale Venstres medlemmer kunne være meget tjent med, men dernæst og måske frem for alt synes jeg, at skatteyderne i det danske samfund er tjent med at vide, hvad Det Radikale Venstres holdning egentlig er til Det Radikale Venstres eget skatteudspil.
Det synes jeg ville klæde fru Elisabeth Arnold at sige her fra Folketingets talerstol.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg må indrømme, at jeg ikke rigtig kan genkende situationen fra fru Jette Gottliebs beskrivelse.
Jeg ved ikke, hvad det er for nogle pårørende eller slægtninge, fru Jette Gottlieb har, som synes, at systemet er frygtelig stramt.
Jeg møder altså også personer, som har fået tilbud om uddannelse, om opkvalificering, om kurser, som bliver kursusramt, om jeg så må sige, som pludselig skal ud og have et kursus, for nu skal
de altså ud og lære noget mere
Det er det, systemet skal gøre: give folk mulighed for at komme ud af den fastlåste situation, de er i.
Og jeg har ingen indvendinger imod et sådant system.
Sådan føler jeg altså også at det fungerer.
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-25:
Jo, men se, jeg synes ikke rigtig, fru Elisabeth Arnold hører efter, for det har jeg jo ikke anfægtet.
Problemet er, at man ikke har nogen valgmuligheder.
Problemet er, at man ikke har nogen mulighed for selv at komme med initiativer, der kan bringe én ud af situationen.
Og jeg får altså den mistanke, og jeg kan ikke komme ud af den - jeg synes også, fru Elisabeth Arnolds formuleringer går på det - at man er begyndt at bruge aktivering som pligt og som straf, men ikke som middel til at få folk ud af den situation, de er havnet i.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg vil stadig væk fastholde, at der skal være sammenhæng mellem rettigheder og pligter.
Og selvfølgelig skal der være et tilbud, man kan forholde sig til, men det skal også være sådan, at afslag på et tilbud får nogle konsekvenser.
Jette Gottlieb (EL), 2000-05-25:
Jeg vender lidt tilbage til spørgsmålet om pligter og rettigheder, som fru Arnold formulerede det.
Det, jeg beder om, er sådan set bare, at begrebet tilbud, som det står i lovgivningen, bliver tilbageført til den betydning af ordet, der står i den store danske ordbog, nemlig at det er et tilbud, som man kan sige ja eller nej til, altså at man kan få mange tilbud, og at man kan vælge imellem dem.
Det tror jeg vil være en opblødning af den situation, som jeg er bange for er ved at give bagslag selv inden for fru Elisabeth Arnolds egen ramme.
Og det er derfor, jeg spørger så konkret, om De Radikale vil være med til at lave om på det, om De Radikale vil være med til at bløde op på det, sådan at der rent faktisk ligger nogle flere valgmuligheder for den enkelte, som kan sikre, at man kan komme ud af situationen ud fra, at man selv har en dynamik, man har mulighed for at bruge.
Jeg tror ikke, det er tilsigtet, at det er blevet så låst, men alle, der ikke er vant til at færdes i systemet, bliver chokerede, når de møder det, når de møder det hos deres pårørende, og når de møder det hos andre; de bliver chokerede over, hvor stramt det system er begyndt at fungere.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Hvis der er beslutninger, jeg har medansvar for, og som jeg har været med til at træffe,
så vil jeg hjertens gerne forsvare dem her, og jeg vil hjertens gerne svare på spørgsmål, men jeg har ikke været med til at træffe den beslutning om sanktionerne over for Østrig; det er de 14 stats- og regeringschefer, det er ikke folketingsmedlemmerne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-25:
Jeg skal bare sige til fru Elisabeth Arnold, at det virker
altså helt usædvanligt, hvad der sker her: Nu er der en ordfører her i Folketinget, der ønsker at udfritte Det Radikale Venstres ordfører om Det Radikale Venstres skattepolitik, som den er fremført af partiets ordfører i Børsen, og så siger fru Elisabeth Arnold: Ramt ved siden af!
Det er sådan et oplæg, vi diskuterer.
Jeg glæder mig til en spændende debat, men jeg har i øvrigt ikke nogen holdning til det og vil ikke sige, hvordan man forholder sig til det.
Så spørger jeg om sanktionerne over for Østrig, og så går den radikale ordfører op og siger: Skudt forbi!
Det er ikke mig, der skal svare på det.
Altså, hvad er det her for noget?
Vi har en debat, hvor man også har udfrittet vores ordfører på en masse områder.
Fair nok, men så må fru Elisabeth Arnold da også forholde sig til nogle konkrete spørgsmål.
Er de her sanktioner ifølge radikal terminologi
tidsubegrænsede?
Skal de bare fortsætte?
Det Radikale Venstre må da have en holdning til det.
Det er da Det Radikale Venstre, der har en udenrigsminister.
Har Det Radikale Venstre som parti ingen holdning til sanktionerne over for Østrig?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Spørgsmålet er altså stillet til den forkerte person.
Det er altså ikke Det Radikale Venstres ordfører i Folketinget, som har besluttet disse sanktioner.
Jeg er blevet præsenteret for en beslutning, som er taget af 14 regeringsledere i 14 europæiske lande, og det må være dem, der har vedtaget denne sanktion, som skal svare på det pågældende spørgsmål.
Det kan jeg simpelt hen ikke udtale mig om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-25:
Fru Elisabeth Arnold og jeg har da et synspunkt tilfælles, og det er, at vi ønsker at værne om ytringsfriheden.
Og fru Elisabeth Arnold har som repræsentant for det, hun selv kalder et moderne parti, naturligvis retten til at reagere og udtale sig og tage afstand fra og vise foragt osv.
, men noget helt andet er jo det, der er gjort over for Østrig, for det er at indføre nogle konkrete sanktioner, hvor der f.eks. bliver sagt, at bare fordi man er østriger, så må man ikke kunne blive valgt til en bestemt post i internationalt regi, for at tage et eksempel.
Hvis man er østrigsk socialdemokrat, så mener fru Elisabeth Arnold ikke, man skal kunne vælges til en post.
Nu har vi så også set, at de her sanktioner har bevæget sig ind i EU-lokalerne på den måde, at man ikke ønsker Østrigs deltagelse i forberedelsen af det franske formandskab i EU.
De andre land må gerne.
Føler fru Elisabeth Arnold ikke, at der er en grænse for, hvor langt de her sanktioner må gå?
Føler fru Elisabeth Arnold ikke, at der må være en tidsbegrænsning på, hvor langt de her sanktioner skal række?
Mener fru Elisabeth Arnold, at de her sanktioner er tidsubegrænsede? Hvad er det helt konkret, der skal til, for at sanktionerne holder op? Skal Frihedspartiet ud af regeringen, eller hvad skal der ske?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jamen jeg sad sådan og kom til at tænke på åbningsdebatten for et halvt års tid siden.
Da var der jo også en skatteordfører, som ikke talte på sit partis vegne.
Den slags ting ser vi jo også andre partier komme ud for.
Jeg kan blot love, at den radikale skatteordfører ikke vil blive sat fra bestillingen, fordi han er kommet med nogle udtalelser om det kommende skattesystem.
Tværtimod vil vi holde ham til ilden og hænge ham op hans synspunkter og tage en god og ordentlig debat.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Nå, men så må jeg jo konstatere, at Det Radikale Venstre har en ordfører, som ikke taler på det Radikale Venstres vegne.
Det må være konklusionen på det her.
Så bliver jeg nødt til at spørge fru Elisabeth Arnold, da nu hun siger, at det er et spændende oplæg, og da fru Elisabeth Arnold venter sig meget af den debat, der nu skal pågå i Det Radikale Venstre, om det er fru Elisabeth Arnolds opfattelse, at de punkter, som hr. Anders Samuelsen fremfører i sit oplæg, er vejen frem.
Når vi taler om en diskussion af skattereformer og meget andet, som jeg forstår at fru Elisabeth Arnold er meget åben over for, så synes jeg også, at fru Elisabeth Arnold skylder os at komme med en vurdering af den radikale skatteordførers udspil, på trods af at den radikale ordfører altså ikke taler på Det Radikale Venstres vegne.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg så også med interesse hr. Anders Samuelsens skatteudspil i Dagbladet Børsen forleden dag.
Jeg synes også, det var interessant.
Men jeg synes, det er vigtigt, at man ikke låser sig fast i, at man ikke kan diskutere skattepolitik, bare fordi man har været med til at vedtage nogle skattereformer.
Vi skal altid være åbne for at diskutere spørgsmål om forenkling, gennemskuelighed, hvordan niveauerne skal ligge, hvordan de forskellige satser skal være, osv.
Men det er et debatoplæg, der er sendt ud, og det er ikke på det Radikale Venstres vegne.
Det er på ordførerens eget ansvar, og det er et debatoplæg til baglandet, som vi venter os meget af, og som vi tror der kan komme nogle meget spændende diskussioner ud af.
Og jeg tror ikke, der er nogen direkte sammenhæng med mine udtalelser fra for 3 år siden, eller hvornår det nu kan have været, men det er et interessant udspil, som jeg venter mig en god debat af.
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Nu ved jeg jo, at fru Elisabeth Arnold er meget interesseret i skat og i det danske skattetryk, og det var derfor med særlig interesse, jeg forleden dag via Dagbladet Børsen erfarede, at den radikale skatteordfører, hr. Anders Samuelsen, er kommet med et meget, meget interessant skatteudspil på Det Radikale Venstres vegne.
Jeg vil derfor spørge fru Elisabeth Arnold, om det er udtryk for, at Det Radikale Venstre nu vil fastholde de synspunkter, som fru Elisabeth Arnold gav udtryk for, da man vedtog pinsepakken i sin tid, hvor fru Elisabeth Arnold sagde, at folk må indrette deres boligforhold efter deres økonomiske formåen, og at nogle må erkende, at de bliver tvunget til at flytte.
Det var den besked, der blev sendt til boligejerne, da regeringen nuppede mere end 10 mia. kr. fra boligejerne i forbindelse med vedtagelsen af pinsepakken.
Jeg vil derfor spørge fru Elisabeth Arnold om det skatteudspil, som hr. Anders Samuelsen er kommet med.
Det fremgår heraf, at der skal ske en ophævelse af den særlige skattebegunstigelse for boligejerne, som har købt bolig før den 1. juli 1998, dvs. før pinsepakken trådte i kraft, og den gruppe får i dag en rabat på ejendomsskatten på 2 promille. Og jeg vil bare spørge fru Elisabeth Arnold, om det skatteudspil fra hr. Anders Samuelsen skal ses som en bekræftelse på netop det synspunkt, som fru Elisabeth Arnold havde, da pinsepakken blev vedtaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg er meget taknemlig for den oplysning, som hr. Ole M. Nielsen har givet mig, og jeg vil naturligvis tage den med tilbage og undersøge, hvordan tingene virkelig forholder sig.
Tak for hjælpen!
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-25:
Det vil jeg meget gerne høre om den Radikale ordfører og miljøordfører vil bidrage til.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Hvis den radikale miljøordfører ikke er orienteret, så er det jo ikke så underligt, at den radikale gruppeformand heller ikke er det.
Jeg kender intet til den sag, og vi har ikke diskuteret den i den radikale gruppe.
Jeg vil meget gerne interessere mig for den, når jeg får noget at vide om den. Jeg ved ikke andet om den end det, hr. Ole M. Nielsen har fortalt her fra talerstolen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-05-25:
Jeg vil gerne spørge fru Elisabeth Arnold om, hvad hun mener om den totale kovending, som miljøministeren står for, når han nu giver tilladelse til at bygge et storcenter i Ørestaden på 60.000 m2 - 20 gange den størrelse, som er maksimumstørrelsen i provinsen.
Det er et totalt holdningssvigt, en total flugt fra aftaler.
Jeg har så sent som for halvanden måned siden drøftet sagen med miljøministeren, hvor han sagde, at man ikke skulle have det storcenter derude.
en total flugt fra det værdisæt, som fru Arnold talte om for lidt siden i en anden sag.
Som Danmarks Naturfredningsforening siger, så er det en beslutning, som sætter spørgsmålstegn ved regeringens overordnede miljøpolitik.
Det er ødelæggende for butiksstrukturen i København, især sammenholdt med, at vi også får Fisketorvet inden længe.
Det er ødelæggende for butiksstrukturen på hele Sjælland, ja i hele Østdanmark.
Det er en katastrofal beslutning, som jeg ved at den radikale miljøordfører ikke har været orienteret om.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Vi lever heldigvis i en del af verden, hvor vi har demokrati, og derfor har vi også ytringsfrihed.
Vi har også ret til at udtale os om de partidannelser og bevægelser, der er visse andre steder i Europa.
Og jeg er personlig dybt bekymret over nogle af de bevægelser, der er på højrefløjen i Europa.
Jeg finder det ganske naturligt, at moderne demokratier reagerer på tendenser, der kan give mindelser om noget, der skete i Europa i midten og begyndelsen af forrige århundrede, hvor vores egne forældre og bedsteforældre ikke reagerede, før det var alt, alt for sent.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-25:
Jamen jeg forstår slet ikke logikken.
Der er for det første de værdier, vi skulle værne om, men det er da værdier om, at man ikke har gjort sig skyldig i noget, før man har overtrådt nogle regler.
Det er meningsdiktatur, som Det Radikale venstre her gør sig til talsmand for, og man går sådan ind og laver tankeeksperimenter: Hvis nogen har sagt et eller andet, så skal de nu dømmes for det, og så skal et lands befolkning dømmes, og så skal landets politiske repræsentanter, f.eks. fra det konservative parti, udelukkes fra forberedelserne til det franske formandskab.
Det er altså ren EU-påvirkning, der sker her, en underminering af samarbejdet i EU af hensyn til det her meningsdiktatur, man ønsker at udfolde.
Men det, jeg må spørge Det Radikale Venstre om, er: Hvor er logikken i, at man siger, det ikke bare er 14 EU-lande, det er også en række andre lande, der har tiltrådt de her sanktioner, og så siger, at det er de 14 EU-lande, der skal være enige for at ophæve dem?
Skal det så ikke være alle landene, også de lande, der ikke er medlemmer af EU, der skal være enige om at ophæve dem?
For ellers understreger det jo bare endnu en gang det, som vi i Dansk Folkeparti desværre hele tiden har kunnet se, nemlig at det her i bund og grund er en reel EU-beslutning, og at det derfor er i EU, beslutningen om af ophæve sanktionerne skal tages.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Sanktionerne over for Østrig er besluttet af 14 stats- og regeringsledere fra Europa, fra EU-landene plus i øvrigt Norge og Israel.
Og jeg mener, det ville være dybt skadeligt for store dele af værdisættet, idet vi normalt prøver at bekæmpe fremmedhad, racisme osv., hvis man gik enegang i en sag som denne.
Jeg mener, at dansk enegang vil være skadelig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-25:
Ja, det er jo helt flot, at man efter en dags arbejde får strikket sådan en afværgevedtagelse sammen.
Statsministeren var i sidste uge ude med, at sanktionspolitikken over for Østrig måske skulle revurderes
Hvor lang tid vil Det Radikale Venstre have de her sanktioner over for Østrig?
Så må vi jo bare få nogle bud på det, så vi kan vide: Hvad vil Det Radikale Venstre i virkeligheden sige til f.eks. det forslag, der også ligger på bordet fra flere partier?
Ulla Tørnæs (V), 2000-05-25:
Jamen nu forstår jeg ingenting.
Der er sendt et debatoplæg til debat i Det Radikale Venstre, som ingen kender ud over Børsen.
Det synes jeg er imponerende!
Men det ændrer ikke ved det, man læser i Børsen, og jeg har faktisk artiklen med her, så jeg kan den læse op.
Så jeg vil godt bede fru Elisabeth Arnold om at forholde sig til det, jeg nu spørger om:
Er det udtryk for Det Radikale Venstres skattepolitik, at folkepensionisterne skal have fjernet den særlige skatterabat ved ejendomsbeskatningen, som blev bibeholdt i forbindelse med vedtagelsen af pinsepakken?
Nu har jeg gengivet, hvad der er Det Radikales skatteoplæg, som ikke er kendt ud over det, der står i Børsen.
Det vil jeg gerne bede om et svar på.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jamen svaret til fru Ulla Tørnæs skal være ganske kort: Nej.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Tak, hr. formand.
Der kan f.eks. være den forklaring på det, som vismændene skriver - jeg ved det ikke, for jeg har jo ikke gransket deres hjerter og nyrer - men der kan altså være den forklaring, at man f.eks. ved ikke nødvendigvis at følge én bestemt valuta nedad og nedad og nedad, som man følger euroen i øjeblikket, men ved at have en friere valutakursfastsættelse, som f.eks. Sverige og England har, kan undgå det inflationspres, som skabes, fordi kronens værdi hele tiden falder og falder i forhold til en række valutaer, og det er da en fornuftig overvejelse, som her kommer ind i billedet.
Vi har haft en fastkurspolitik i mange år.
Man kan diskutere, hvor stor en succes den har været, men der er da ingen grund til at sige, at fordi man nu har ført en bestemt politik i 14 eller 16 år - jeg kan ikke huske det helt præcise antal - skal den fortsætte til evig tid.
Problemet ved euromedlemskab er jo, at så bliver det, om end måske og forhåbentlig da ikke til evig tid, i hvert fald uigenkaldeligt.
Så fraskriver man sig disse valgmuligheder, som vi dårligt nok er begyndt at diskutere, og som vismandsrapporten jo lægger op til, at den danske befolkning kan få en god debat om.
Marianne Jelved (RV), 2000-05-25:
Hr. Keld Albrechtsen bringer et tema ind i debatten, som ikke kun er bragt ind af hr. Albrechtsen og Enhedslisten, men også af vismændene, nemlig spørgsmålet om alternativet til fastkurspolitikken, dvs. en flydende valutakurspolitik.
Det har i virkeligheden undret mig utrolig meget, at det alternativ er faldet i så god jord, også hos Enhedslisten, og derfor vil jeg godt lige gøre opmærksom på én meget, meget central ting, inden fristelserne bliver for store for flere.
Der er ingen tvivl om, at den rapport, som vismændene har lavet, på en række punkter ligger meget på linje med det, regeringen har fremført i Økonoministeriets og Finansministeriets rapport om, hvor effektivitetsgevinsterne ligger.
Men vismændene gør så det, at de vejer det op mod værdien af at have en selvstændig pengepolitik til rådighed, ligesom hr. Keld Albrechtsen forfægtede for et øjeblik siden.
Men det forudsætter jo, at Danmark opgiver den fastkurspolitik, som har tjent Danmark godt gennem 18 år, og så er min pointe følgende:
Kritikken af Den Europæiske Centralbank og den fælles valuta, som bl.a. Enhedslisten og også SF fremfører, er, at ECB kun styrer efter et inflationsmål, nemlig 2 pct., som er defineret af ECB.
Danmark skygger euroen, og det vil sige, at vi indirekte også følger et inflationsmål.
Det er kritiseret meget stærkt af modstanderne, her af hr. Keld Albrechtsen.
Det er den måde, man fører flydende valutakurspolitik på, og hvordan i alverden harmonerer det med kritikken af Den Europæiske Centralbanks inflationsmål?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Ja, det er i hvert fald ikke mig, der har sagt, at hvis vi vil have en fastkurspolitik, kan vi lige så godt gøre det inden for euroen.
Selv hvis man ønsker at videreføre fastkurspolitikken, vil det da være en klar fordel at have de yderligere frihedsgrader, man selv under disse betingelser kan opnå ved at stå uden for euroen
Men så vil jeg igen reklamere for den mulighed, at man faktisk vælger at stå udenfor, fordi der kan opstå situationer, hvor en friere valutapolitisk placering vil være en stor fordel for Danmarks vedkommende, og den situation kan faktisk opstå inden for en kort fremtid, hvis euroens fald fortsætter.
Nu truer Centralbanken med yderligere rentestigninger, har jeg forstået.
, men det har naturligvis ikke hjulpet noget som helst, for der er ikke tiltro til den valuta. Hvor mange renteforhøjelser skal vi finde os i fra Centralbankens side, før fru Elisabeth Arnold har fået nok af den snævre tilknytning, vi i øjeblikket har til Centralbanken, og den passive afskrift af dens beslutninger, som Nationalbanken her i Danmark brillerer med, hver gang de forhøjer renten nede i Frankfurt?
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Hvis man vil fortsætte en fastkurspolitik, kan man lige så godt gøre det inden for euroen som lige ved siden af euroen. Det er der ikke nogen som helst tvivl om.
Men hr. Keld Albrechtsen må forsøge på en eller anden måde at sandsynliggøre, at det faktisk vil være muligt at skaffe et flertal for det.
Men det har, så vidt jeg har hørt, ikke været muligt.
Selv SF forsikrer jo, at de synes, at fastkurspolitikken er den rigtige.
Det er den, vi har ført
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-25:
Jamen så bliver jeg nødt til at sige til fru Elisabeth Arnold, at man godt kan komme i tvivl, efterhånden som euroen falder og falder, og priserne stiger i Danmark, og der måske ligger et finanspolitisk indgreb forude, fordi man af hensyn til, at man gerne vil ind i euroen, bliver nødt til at bremse priserne op.
Det er jo ikke særligt fornuftigt, og derfor bliver vi nødt til at stille dette spørgsmål: Er det i virkeligheden fornuftigt, at vi helt ensidigt her i Danmark knytter den danske krone til denne euro, der jo mildt sagt ikke kan siges at være nogen brillant succes?
Eller ville det være mere fornuftigt i en fremtidig situation som den, vismændene f.eks. antyder i deres rapport, at vi havde den model, som man har i England og i Sverige, med flydende valutakurser? Det har de to lande faktisk haft meget glæde af i en situation, hvor euroen er faldet og faldet, så det er da en overvejelse værd.
Men det, der i virkeligheden er problemet - og det vil jeg godt bede fru Elisabeth Arnold bekræfte - er, at hvis vi stemmer ja den 28. september, er det uigenkaldelig umuligt at overveje sådanne modeller, som man altså har haft gavn af i England og Sverige.
Så er den mulighed tabt for stedse.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-05-25:
Jeg vil meget gerne give hr. Keld Albrechtsen lejlighed til at få endnu et par replikker i denne her meget interessante diskussion om Europas fremtid.
Væk med centralstyringen fra Frankfurt, sagde hr. Keld
Albrechtsen
Hvem er det, der har valgt den centralstyring fra Frankfurt, må jeg spørge hr. Keld Albrechtsen.
Hvad er det for nogle onde mennesker nede i EU, der har besluttet, at sådan skal det være?
Er det ikke sådan, at skiftende danske regeringer, mange forskellige slags danske regeringer, i de sidste 18 år har besluttet, at dansk økonomi skal centralstyres fra Frankfurt, fordi vi har lagt os tæt op ad først D-marken og derefter euroen?
Det vil sige, at Danmark selv har besluttet, at sådan skal det være.
Hvis man vil stemme nej til euroen med den begrundelse, kommer man ikke videre, medmindre der er et flertal her i Folketinget, som siger, at ud over et nej til euroen skal vi også have et nej til fastkurspolitikken, og jeg kan ikke se nogen som helst regeringer i horisonten, der kan få flertal for det.
Det er altså at udstede falske løfter til befolkningen.