runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Egil Møller (DF), 2001-03-02:
Med lovforslaget opnås en gensidig anerkendelse af tilladelse til og tilsyn med udstedelse af elektroniske penge.
Jeg vil også give udtryk for, at det måske kan være lidt problematisk, at man i lovforslaget anfører en maksimumgrænse for, hvor stort et beløb det kan tillades at udstede.
Det er altid farligt med et bestemt beløb i et lovforslag, især hvis inflationen tager fart, og loven ikke skal revideres før om nogle år. Derfor kunne jeg godt forestille mig, at det allerede burde overvejes ved behandlingen i udvalget, hvorvidt der skal laves et højere maksimum.
Ellers vil jeg sige, at Dansk Folkeparti anser det for særdeles vigtigt, at der sikres den nødvendige og tilstrækkelige lovgivningssikkerhed for levering af elektroniske penge og midler til den nødvendige sikring af håndteringen af de risici, der er forbundet med netop den virksomhed.
Jeg kan meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2001-03-02:
Det er et fornuftigt forslag, vi her behandler, og hvis der skulle ske forbedringer undervejs, siger vi da ja tak til det, også i CD.
Men ellers kan jeg på CD's vegne sige, at vi støtter forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2001-03-02:
Jeg bemærkede, at Dansk Folkepartis ordfører fremførte gode argumenter for at deltage i euroen og samarbejdet her og derfor ad den vej holde inflationen lav og fremtidssikre det forslag, vi har til behandling her og nu.
Men i øvrigt skal jeg sige, at tillid til elektroniske penge jo er utrolig vigtigt, og derfor finder vi fra radikal side forslaget særdeles fornuftigt.
Pernille Sams (KF), 2001-03-02:
Også Det Konservative Folkeparti kan støtte dette lovforslag, selv om vi er en anelse mere skeptiske over, hvorfor i alverden der skal være et maksimum på 300 euro.
Mon det ikke hurtigt vil blive lidt forældet?
Men det er i hvert fald ikke nok til, at vi vil stemme imod forslaget, og selv om vi står ene med vores forundring over, hvorfor der skal fastsættes et sådant maksimum, som absolut ikke er direktivbestemt, vil det vel nok ende med, at vi stemmer for det alligevel. Men det er vores eneste kommentarer til det, ellers et positivt signal fra os.
Carsten Hansen (S), 2001-03-13:
Det var jo en helt forventelig reaktion fra Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, men at man ligefrem slet ikke vil være med til administrative bøder.
Sådan som jeg læser lovforslaget, er der ingen forskel.
Regnemetoder, må jeg sige til fru Charlotte Antonsen, og skattetryk vil jeg ikke diskutere herfra.
Det kan jo diskuteres på mange måder.
Men jeg vil gerne diskutere: Hvad er det Venstre vil?
Vil Venstre ikke være med til at halvere sygefraværet med den forebyggelsesdel, der i virkeligheden ligger i lovforslaget?
Jeg kan ikke finde ud af, hvad Venstre vil.
De giver et bud på, at de muligvis vil være med til lidt, men hvordan er det Venstres bud på arbejdsmiljøet ser ud?
Det mangler vi at få fuldstændig klargjort, ud over at man synes, at der kan være enkelte elementer, man synes, der er gode.
Man kunne frygte, hvordan det ville have set ud, hvis vi ikke havde gjort den indsats, vi har, siden vi trådte til i 1993.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-13:
Vi bekendtgjorde i betænkningen, at vi ville redegøre for vor stillingtagen under andenbehandlingen.
Derfor vil jeg kort redegøre for vor stillingtagen nu her under tredjebehandlingen. Vi stillede spørgsmål om sikkerhed i forbindelse med adgangen til den store database, og det er SF's holdning, at når vi arbejder med så store databaser og med borgernes indgang til det, så er det utrolig vigtigt, at vi laver en optimal sikkerhed.
Det indebærer for os, at de systemer, man bygger op, skal være åben kildekode, således at borgere og andre, der vil det, kan kontrollere, at der ikke er skjulte bagdøre i sikkerhedssystemet.
Vi har derfor spurgt boligministeren om, hvilken sikkerhed der ligger i systemet, og har fået at vide, at det bygger på en lukket kildekode, men at Kommunedata, som står for det, har tilkendegivet, at de vil være villige til at lade kildekoden undersøge af en tredje part, ganske vist under fortrolighed, men så en tredje part får mulighed for at undersøge kildekoden.
Det synes vi er acceptabelt under de omstændigheder, vi arbejder under nu.
Det er ikke optimalt.
Vi foretrækker fremover, at det bliver åben kildekode, men kan godt acceptere, at det bliver med Kommunedata, som det er nu, og at vi så får kildekoden undersøgt af en tredjepart, idet jeg håber, at boligministeren vil foranstalte, at det bliver undersøgt af en tredjepart.
Ole Hækkerup (S), 2001-03-13:
Jeg skal takke hr. Knud Erik Hansen for meldingen fra SF og blot knytte to bemærkninger til SF's ordfører.
Den ene er vedrørende spørgsmålet.
Her tror jeg faktisk, at svarene i tide kom ovre fra ministeren, men at det på grund af andre forhold i huset tog nogen tid, før de kom ud til medlemmerne.
Men det er godt, vi har fået en afklaring, og i hr. Knud Erik Hansens indlæg lyttede jeg mig frem til, at det væsentligste politiske i det var den åbning, der var kommet i det skriftlige svar på spørgsmål 2, nemlig spørgsmålet om at fremlægge kildekoden til gennemsyn for nogle færre personer.
Jeg skal blot give Socialdemokratiets tilsagn om, at vi også gerne vil arbejde videre med det.
Ole Sohn (SF), 2001-03-13:
Nu tilkommer det ikke mig at forsvare regeringens politik, men jeg kan alligevel ikke undlade at spørge fru Charlotte Antonsen, om der var en markant nedgang i antallet af arbejdsmiljøskader under den forgående regering, altså før den nuværende regering kom til, for det er ikke mit indtryk.
Er det ikke også Venstres opfattelse, hvis man skal se på den aktuelle situation, at dansk erhvervsliv har brug for alle, der kan begå sig på det ordinære arbejdsmarked?
Og eftersom jeg ved, at der er titusindvis af folk, som årligt kommer til skade eller bliver slidt ned, er vi nødt til at gøre noget for at forbedre arbejdsmiljøet.
Når så parterne, som har haft alle muligheder for selv at løse arbejdsmiljøproblemerne, ikke har været i stand til at løse opgaven, skal vi så som lovgivere bare se til, at titusindvis slides ned hvert eneste år, og lade samfundet betale de udgifter?
Eller skal vi hjælpe erhvervslivet til at sikre sig, at de får den arbejdskraft, de har behov for, og hjælpe den enkelte lønmodtager til at leve så længe, at man også kan komme på efterløn og pension?
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
I modsætning til den forrige korte bemærkning synes jeg faktisk, at Venstres ordførertale var ganske bemærkelsesværdig.
Sådan som jeg hørte det, sagde fru Charlotte Antonsen, at det sådan set ville være i orden at stemme for det her lovforslag, lige bortset fra de administrative bøder.
Skal det forstås sådan, at Venstre faktisk går ind for de konkrete tiltag, der er blevet lagt op til i det her lovforslag?
Det ville jeg gerne have klarlagt.
Det lød i indledningen af talen, som om det var tilfældet.
Efterhånden kom der jo nogle flere forbehold.
Men lad mig få et konkret bud på, om fru Charlotte Antonsen også er med på, at der i arbejdsmiljøloven faktisk skal stå »skal« nogle steder i stedet for »kan«, for det er jo sådan set en del af pointen i det her forslag.
Bjarne Laustsen (S), 2001-03-13:
Derfor er der jo god grund til at spørge her i dag, hvad det egentlig er, Venstre vil på de her områder.
Når man kritiserer regeringen for, at der ikke er sket noget i de sidste 8 år, hvad var det så for et råd, Venstre måske har givet?
Måske har vi ikke hørt det.
For i de 8 år, der er gået, er der taget masser af initiativer.
Det, Venstre vil og ville - det så vi jo, da Venstre havde magten - var jo for eksempel at foreslå nye erhvervszoner.
Hvad foreslog man der?
At ferieloven ikke skulle gælde, og at arbejdsmiljøloven skulle sættes ud af kraft.
Det er deregulering.
Anerkender man ikke, at der ligger i det lovforslag her, at hvis man har et godt arbejdsmiljø, bliver man certificeret, og så får man pengene retur?
Carsten Hansen (S), 2001-03-13:
Jeg skal spørge fru Charlotte Antonsen: Er det ikke at tage arbejdsmiljøet alvorligt at sige, at vi ikke vil finde os i 60.000 arbejdsbetingede lidelser og ulykker?
Er det ikke at tage arbejdsmiljøet alvorligt at sige, at nu giver vi altså udbyderne et ansvar også for arbejdsmiljøet, når de udbyder arbejdet i licitation?
er blevet udbudt på forkerte vilkår?
Hvad er det, Venstre tager alvorligt?
Hvor er det, Venstre tager nogle af de her ting alvorligt?
Lad os få nogle klare bud på, hvad det er, Venstre vil, ud over at sige, at det ser sympatisk ud.
Vil man være med, eller vil man ikke være med, eller hvordan ser det ud?
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Jeg synes også, at det svar, jeg fik, gør det hele lidt klarere, for det lyder jo så, som om den indledende del af ordførertalen bare var sådan noget lidt varmt klister, der lige skulle lægges ud om, at selvfølgelig skal vi gøre noget for arbejdsmiljøet, mens Venstre, når vi kommer til de konkrete ting, hvor man faktisk lægger nogle betingelser ned over arbejdsmiljøet, og hvor man sætter nogle grænser for, hvad man kan tillade sig at gøre på de enkelte arbejdspladser, så alligevel ikke vil være med, for det vil være at lægge store administrative og andre byrder på arbejdsgiverne, og det vil man alligevel ikke være med til.
Så kommer vi tilbage til det, som var indledningen, nemlig: Jo, det er et problem, at der stadig er et uacceptabelt dårligt arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser, men når det kommer til, hvad man skal gøre ved det, ja, så er der altså ikke vilje til at komme med nogen konkrete ændringer af den lovgivning, som er med til at regulere det.
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
Det lyder, som om de kære ordførere taler til en anden tale.
For det første vil jeg sige til det, hr. Carsten Hansen sagde: Ja, udbyderansvar kan være en af måderne, man kan forbedre arbejdsmiljøet på.
Det var lige præcis det, jeg sagde i min indledende tale.
Byggepladser er særlig farlige arbejdspladser, ja.
Derfor synes vi, det er rigtigt, at man ser, om man kan rette op på noget dér.
Til fru Jette Gottlieb: Klister må være noget, der forefindes i fru Jette Gottliebs ører, for det er i hvert fald ikke noget, som er udtryk for det, der er blevet sagt her fra Venstres side.
Carsten Hansen (S), 2001-03-13:
Jamen, så lad os få slået helt fast: Går Venstre ind for det, der ligger i lovforslaget omkring udbyderansvar?
Går Venstre ind for det, der ligger omkring stramning af bygherreansvaret?
Jeg vil da gerne have tilkendegivet her fra talerstolen, om Venstre er med på den del af lovforslaget.
Ole Sohn (SF), 2001-03-13:
Jeg synes også, at debatten bliver interessant.
For det ender jo med, hvis man skal tage fru Charlotte Antonsens replik for pålydende, at der bliver et meget bredt flertal bag forslaget til ny arbejdsmiljølov.
Det synes jeg da er utrolig interessant.
Jeg kan forstå, at der er lidt betænkeligheder omkring nogle af de gebyrer, der skal lægges på; det kan jeg have megen forståelse for.
Men set i en lidt større sammenhæng vil jeg sige, at hvis vi med nogle af de konkrete stramninger omkring udbyderansvar, bygherreansvar osv. kan halvere antallet af arbejdsbetingede skader, som rammer 50.000-60.000 personer om året, vil erhvervslivet jo spare ti fold mere end de småpenge, der bliver lagt på i gebyrer.
Kan Venstre ikke se noget perspektiv i det her?
Og i, at vi så kan få vedtaget en arbejdsmiljølovgivning, som er bredt funderet i Folketinget og dermed også sætter meget mere turbo på de konkrete handlinger ude på landets arbejdspladser?
Charlotte Antonsen (V), 2001-03-13:
Selvfølgelig vil vi da ikke sige ja en bloc til et lovforslag.
Ved første behandling tilkendegiver man sine synspunkter.
Så går vi da ud fra, at regeringen naturligvis forhandler med os.
Det, der jo er lidt interessant at høre her efterfølgende, er, hvor arbejdsministeren er indstillet på at gå på kompromis.
For jeg går da ud fra, at regeringen ønsker det bredest mulige flertal på det her område.
Men der er jo ikke noget nyt i, at vi her i Folketinget har tre behandlinger af lovforslag, hvor vi forsøger at diskutere og finde os til rette og finde et kompromis.
her, når vi er færdige med førstebehandlingen, hvis man skulle følge hr. Carsten Hansens råd. Med hensyn til byggepladser og 50.000-60.000 arbejdsskader vil jeg gerne sige til hr. Ole Sohn: Det er da klart, at der ikke er noget, vi ønsker mere end at afskaffe alt, hvad der er af arbejdsulykker og arbejdsbetingede lidelser.
Det er da klart; det er til gavn for samfundet, det er til gavn for virksomhederne.
Men at sige, at fordi samfundet har gavn af det her, må vi hellere lige lægge et ekstra gebyr over på virksomhederne, synes vi er en meget dårlig idé, især fordi der faktisk er behov for mange nye arbejdspladser, hvis vi ønsker en fortsat velstandsstigning, selv om vi får en udvikling i sammensætningen af befolkningen, som måske betyder, at der er færre i den erhvervsaktive alder i forhold til de ældre, der skal forsørges. Så vi mener, at der er behov for flere arbejdspladser.
Der er ikke behov for flere afgifter på virksomhederne.
Ole Sohn (SF), 2001-03-13:
Det er muligt, at jeg er meget optimistisk, men jeg tror da, at der kan blive anledning til den store forbrødring - eller hvad det nu hedder, når det er mand-kvinde.
For hvis Venstre har den opfattelse - hvad jeg tror, og hvad fru Charlotte Antonsen giver udtryk for - at vi skal have flere arbejdspladser, og at erhvervslivet har behov for flere arbejdspladser, er det så ikke det bedste sted at starte, når vi nu ikke har det antal arbejdsløse, som kan gå ind i alle funktionerne, at minimere antallet af arbejdsbetingede skader?
Og når vi nu kan se, at det ikke har kunnet lade sig gøre ad frivillighedens vej, så er pisk og gulerods-metoden en gang imellem ret anvendelig: at en arbejdsgiver kan se, at hvis jeg ikke gør noget, må jeg betale; men gør jeg noget, skal jeg ikke betale, og så får jeg til gengæld et væsentligt større udbud af arbejdskraft, som kan være med til at danne grundlag for, at vi kan få en udvidelse af dansk erhvervsliv, bedre eksport og bedre velfærd i det hele taget.
Så tingene hænger sammen med lovforslaget.
Poul Erik Dyrlund (S), 2001-03-13:
Også jeg har et enkelt spørgsmål til fru Charlotte Antonsen.
Så vidt jeg kan se af lovforslaget - når vi nu taler om gebyrer - er det sådan, at de arbejdsgivere, som har orden i eget hus, de arbejdsgivere, som får bragt orden på arbejdsmiljøet, slipper for de der gebyrer i forbindelse med de skærpede tilsyn.
Er det ikke korrekt opfattet, må jeg spørge fru Charlotte Antonsen.
Her er der igen tale om en pisk og en gulerod og ikke en eller anden permanent beskatning.
Det var den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er så hele spørgsmålet om det her med ansvaret.
Jeg hørte lidt fru Charlotte Antonsen sige: De 60.000 arbejdsulykker er regeringens ansvar.
Jeg håber, jeg hørte forkert.
Jeg håber, vi er enige om, at ansvaret for de mange skader, der sker, de mange ulykker, der sker, den nedslidning, der sker, er arbejdsgivernes; det er arbejdsmarkedet, der står med ansvaret her.
Det er også i forhold til dem, at vi skal indrette tingene på en sådan måde, at vi laver noget pisk og noget gulerod, som det her lovforslag egentlig er et udtryk for.
Jeg vil gerne have bekræftet, om ikke det er sådan, at det er arbejdsmarkedets ansvar.
Det er dem, der er skyld i, at vi har de mange skader.
Søren Søndergaard (EL), 2001-03-13:
Jeg forstod ikke helt, hvorfor Venstres ordfører begyndte at snakke om, at man skulle kappe alle broer, og at man ikke kunne fortsætte med at arbejde i sit erhverv, mens man er folketingsmedlem.
Det ligger der overhovedet ikke i det her
forslag
Det, der bare står, er, at når man holder op med at være folketingsmedlem og går tilbage og er fuldtids på arbejdsmarkedet og får sin gode løn der, så skal man ikke have dobbeltløn. Man skal ikke samtidig have en løn fra Folketinget.
Hvis man derimod af en eller anden grund har måttet afhænde sin virksomhed og derfor ikke har nogen indtægt, jamen så er det da rimeligt, at man i en periode har en indtægt, en slags arbejdsløshedsunderstøttelse eller løngaranti.
Det ligger der jo i forslaget.
Så jeg forstår slet ikke, hvorfor fru Birthe Rønn Hornbech begynder at snakke om alle mulige ting, der ikke står i forslaget.
Men det hænger måske sammen med, at det er svært for fru Birthe Rønn Hornbech helt præcist at forklare, hvad der er forsvaret for, at tingene er, som de er i dag.
Det eneste, vi får, er altså, at Folketingets værdighed åbenbart har noget med lønnens størrelse at gøre.
Det synes jeg er uværdigt for Folketinget.
Hvis Folketingets værdighed skal opgøres i, hvor meget folketingsmedlemmerne får i løn, herre jemini, hvad vil det dog ikke betyde?
Så skulle det italienske parlament pr. definition være mere værdigt end det danske, for de får mere i løn.
Det hænger jo ikke sammen.
Folketingets værdighed bygger på noget helt andet.
Det bygger på, hvad vi gør, og hvordan vi opfører os.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Jeg vil ikke lægge op til nogen lang ordførertale.
Jeg synes sådan set ikke, der er nogen debat at takke for. Det, der har været mest karakteristisk ved behandlingen her, har været en gigantisk snakken udenom.
Det har være karakteristisk for det socialdemokratiske, Venstres og De Konservatives indlæg, at det ikke har handlet om indholdet i forslaget, men det har handlet om forslagets form.
Der har været en lang række diskussioner om, hvorfor det netop så så konkret ud, eller hvorfor det netop ikke så så konkret ud, og det har der jo ikke været nogen mulighed for at bruge til noget indholdsmæssigt.
Sandheden er, at det er ikke svært at lave det forslag, der skal til, for at de principper, som vi lægger op til i forslaget, bliver ført ud i livet.
Sandheden er, at de partier, der har udtrykt sig på den måde, ikke vil, og det betyder selvfølgelig, da de tilsammen udgør et flertal, at der heller ikke vil blive tale om, der vil blive udformet et mere konkret forslag, der udmønter det i praksis.
Derfor er der bare at sige, at det, der er åbenlyst flertal for i Folketinget, er, at Folketingets medlemmer ikke skal behandles sådan som den befolkning, som vi lovgiver for i alle mulige andre sammenhænge.
Der er tilsyneladende også et klart flertal for, at Folketingets medlemmer skal beholde en bestemt type privilegier på de områder, og at man ikke er villig til, i hvert fald for nuværende, at lave om på det.
Men når det er sagt, vil jeg selvfølgelig meget gerne takke de folk, der i hovedsagen har givet principtilslutning til det, som vi har fremsat forslag om, og der vil jeg så sige tak til Kristeligt Folkeparti, hr. Jann Sjursen, til Dansk Folkeparti, til SF, hr. Aage Frandsen, og til skatteministeren for den principtilslutning, som de har givet til det forslag, som vi har fremsat - sidstnævnte måske ikke i Folketingssalen, men i andre sammenhænge, og det synes vi har været en god opmuntring til at få forslaget frem og få debatten i gang.
Vi er af den opfattelse, at det her forslag som principforslag igen må komme op.
selvfølgelig kan det ikke indføres med tilbagevirkende kraft.
Poul Erik Dyrlund (S), 2001-03-13:
Jamen fru Charlotte Antonsen, jeg vedkender gerne - og jeg har været med i alle 8 år - at vi undervejs har lavet en række ændringer af arbejdsmiljøloven: bedre uddannelse til sikkerhedsrepræsentanterne, bedre sikkerhedsorganisation, kvalitetssikring af bedriftssundhedstjenesten osv. osv.
Når jeg husker tilbage på de år, husker jeg det faktisk sådan, at hver gang vi har diskuteret de her ting, har vi aldrig hørt andet end nej og nej og nej og atter nej fra Venstres side.
Vi oplever også år ud og år ind, at Venstre fremsætter en lang, lang, lang række beslutningsforslag, hvor man pålægger regeringen at gøre dette og hint, men vi har aldrig nogen siden set et initiativ fra Venstres side, når talen er om arbejdsmiljø - jo, en enkelt gang, hvor man fremsatte forslag om at ophæve en lang række regler.
Men det er også det eneste, aldrig noget, der kan virke konstruktivt og i den rigtige retning.
Hvornår ser vi det?
Jeg har dog bemærket de positive meldinger, fru Charlotte Antonsen også kom med i dag.
Der er dog en nuanceforskel i forhold til tidligere, og det vil jeg gerne kvittere for.
Jette Gottlieb (EL), 2001-03-13:
Jeg vil også slutte mig til den undren over snakken om, hvad der ikke står i forslaget, for rent faktisk er hele den diskussion, der udløste ordet brødnid, slet ikke rejst i forslaget.
Det er overhovedet ikke det, der er til debat.
Brødnid handler jo ikke om det.
Det, vi taler om, er: Hvad er den præcise begrundelse for, at hvis man får et tillæg for ekstra omkostninger ved udøvelse af sit erhverv, så skal man udenfor de her mure dokumentere det med bilag, indenfor murene skal man ikke dokumentere det med bilag?
Hvad er den præcise begrundelse for, at det er en god ordning?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-03-13:
Til fru Jette Gottlieb: Flittige folketingsmedlemmer ville tjene tykt på at blive ligestillet med forretningsfolk og andre, der ligesom vi rejser og arbejder i døgndrift.
Det, vi blot siger, er: Når man nu ønsker den ligestilling, så fremsæt forslaget konkret, så vi kan se den ligestilling.
Så skal vi nok tage stilling.
Og nu svarer jeg ikke mere, for jeg synes ikke, det er en værdig diskussion.
Henning Grove (KF), 2001-03-13:
Da Præsidiet i 1999 tog diskussionen op om aflønning af de forskellige folketingsmedlemmer og om omkostningstillæg osv., havde det baggrund i, at vi havde fået Storebæltsbroen, det havde baggrund i, at det var betydelig lettere at rejse frem og tilbage, og mange fik et stort omkostningstillæg og boede samtidig ikke her i København, sådan som det var beregnet, dengang man lavede det.
Så havde vi lange og trange diskussioner om, hvordan vi kunne få det løst mest retfærdigt for folketingsmedlemmerne, så det blev nogenlunde ens.
Vi delte det op i boligtillæg og omkostningstillæg og tillæg for dobbelt husførelse, så det blev nogenlunde diskussionsfrit imellem folketingsmedlemmerne i hvert fald.
Men det endte jo selvfølgelig med den diskussion, som vi står i i dag, at ved et omkostningsfrit tillæg, ja, så er det ikke ligestilling med den øvrige befolkning.
Vi vidste alle sammen, dengang vi vedtog det her, at dér holdt vi fast i noget gammelt, der havde været i det her Folketing.
Nu kommer det her til at virke et par år eller tre, og inden for et års tid får vi i hvert tilfælde folketingsvalg.
Det skal statsministeren jo udskrive inden for et års tid.
Derfor ved vi, at der kommer et nyt Folketing, og så synes jeg, det er rimeligt, at det kan gå i gang med det her.
Om det her forslag vil jeg sige, at der synes jeg nok, man efter den diskussion, vi havde sidst, kunne have kommet med lidt mere om, hvad det drejer sig om.
Hvad er ligestilling?
Hvad må man have lov til at trække fra?
Jeg, der bor i Jylland, hvor meget må jeg trække fra af køb af aviser og af mobiltelefon osv.?
Hvad må jeg købe, når jeg skal sidde 5 timer i lufthavnen?
Hvad må jeg købe dér?
Der skulle man fra forslagsstillernes side være kommet med nogle kontante ting, vi kunne tage stilling til.
Jeg ved ikke, hvordan det fungerer ude i det virkelige liv.
Jeg har aldrig prøvet at få tilskud på den måde.
Men det går jeg ud fra at forslagsstillerne kan fortælle mig nu her ganske klart: Sådan gør man i den virksomhed, sådan gør man i den virksomhed.
For man gør det jo ikke ens i alle virksomheder, eller gør man?
Jeg har ikke rejst rundt til samtlige virksomheder for at høre, hvordan sådan noget fungerer.
Det havde jo været spændende.
Det er vel den diskussion, der kommer på et eller andet tidspunkt.
Så tager vi den op igen.