runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Miljøministeren må gerne sige til enhver af sine ministerkolleger, at kommer regeringen med et fornuftigt forslag, uanset på hvilket område det er, støtter SF det.
Det giver jeg ubetinget tilsagn om.
Sådan har vi altid været, og sådan skal det være. Med hensyn til miljøpolitikken, karakteren af den og hvordan regeringen har forvaltet miljøet, tror jeg bare, jeg vil sige meget stilfærdigt til miljøministeren, for at vi ikke skal blive uvenner: Jeg tror, vi er lidt uenige, og jeg er ret sikker på, at når der kommer en anden regering, vil der - uanset hvordan den bliver skruet sammen - blive satset væsentligt mere på miljøfremme, fordi det ikke alene er nødvendigt for at skabe ny beskæftigelse, men også for at skabe en bedre fremtid.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-26:
Jeg vil gerne svare på, hvad vi vil give i landbrugsstøtte osv. med midlerne fra den grønne jobpulje, men jeg har nu sjældent hørt, at de to ting er blevet kædet sammen.
Jeg er fuld af anerkendelse af de mennesker, der arbejdede med de projekter, men jeg mener bare, at nogle af projekterne aldrig skulle have været besluttet politisk. Så vil jeg selvfølgelig kvittere for opbakningen, og hvis hr. Ole Sohn får ordet igen, kunne jeg måske også få opbakning til punkt 2, nemlig mere efteruddannelse til kortuddannede på strategiske beskæftigelsesområder, for det er jo et yderligere punkt i forårspakken.
Så er jeg meget glad for, at det ikke er på grund af indholdet af regeringens miljøpolitik, hr. Ole Sohn mener, den ligger i ruiner.
Det er alene på grund af den måde, nogle omtaler den på, og der er jo en væsentlig forskel, så jeg vil gerne kvittere for, at det er ikke længere er indholdet, der bliver angrebet.
Jeg er nemlig af den opfattelse, at først når alle kender indholdet fuldt ud - og det er en svær opgave, for der er måske nogle, der har en interesse i at fremstille det, som om det er en anden miljøpolitik end den, vi rent faktisk fører - vil alle kunne se, at det er en rigtig god miljøpolitik.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Jeg vil starte med at korrigere hr. Dohrmann.
Jeg har på intet tidspunkt anklaget og kunne aldrig drømme om at anklage embedsmænd her fra Folketingets talerstol.
Jeg sagde udtrykkeligt, at hr. Dohrmann havde gjort sig skyldig i talfusentasteri, og at det var ligegyldigt for debatten, men jeg anklager under ingen omstændigheder embedsmændene, for de har ingen muligheder for at forsvare sig.
Jeg er i øvrigt heller ikke mistrøstig, for jeg sagde udtrykkeligt, at jeg er helt sikker på, at forslaget ikke bliver vedtaget.
Men jeg synes sådan set, det var en god debat, netop fordi den delte Folketinget - hvem er det, der vil gøre noget, og hvem er det, der ikke vil gøre noget?
Det synes jeg sådan set var opløftende, for så får man da en politisk debat før den valgkamp, der står for døren.
Jeg vil også gerne give én indrømmelse til miljøministeren.
Den er ikke stor, men den er der.
Den er et skridt i den rigtige retning, og det støtter SF selvfølgelig.
Ellers vil jeg bare sige om den grønne jobpulje, at selvfølgelig var det ideologi, og det var da også ideologi, da vi oprettede den.
Det var på den måde, vi gerne ville skaffe arbejde, men det ville andre ikke være med til.
De vil hellere give landbrugsstøtte eller skibsværftsstøtte, og sådan er det jo, når der er forskellige ideologiske holdninger.
Det er det samme med sommerhusene.
Vi ser forskelligt på tingene, det er ideologi, og hvorfor skal vi dog være kede af at have nogle holdningsmæssige debatter?
Det synes jeg da kun er sundt og dejligt, det er da opmuntrende.
Med hensyn til at miljøpolitikken ligger i ruiner, var det sådan set
Jeg går ud fra, at regeringens egne interne opinionsmålinger viser det samme, men i hvert fald de offentlige viser jo, at det er ikke her, regeringen har den højeste score.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-26:
Jeg er godt klar over, at nu kommer vi ind i en debat, som har fyldt godt op i dag.
Men jeg vil bare sige, at min opfattelse er klar, og jeg var jo med ved forhandlingerne.
Jeg mener, at forslaget var stillet på forskellig baggrund af de forskellige partier.
Jeg forstod bagefter, at nogle partier agtede at gennemføre det, hvis de engang kom i regering, mens andre partier, f.eks. Kristendemokraterne, sagde, at forslaget også blev stillet for at få forhandlingen i gang og komme ind i en proces, hvor tingene bevægede sig. Sådan oplevede jeg det.
Så vil jeg bare sige, at de medarbejdere, der senere regnede på tallene, også gjorde det, dengang jeg selv var med til at diskutere vandmiljøplan II, altså medarbejdere fra Fødevareøkonomisk Institut, DMU osv.
Der kom senere en korrektion, og vi fik et nyt papir, hvor partierne gjorde opmærksom på, at der var nogle ting, de gerne ville have beregnet på en anden måde, og det fik de så.
Men jeg vil bare sige, at jeg mener helt klart, at embedsmændene har gjort alt, hvad de kunne for at regne det ud på den bedste måde, alt efter de forskellige forslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jeg vil godt spørge ministeren, om han er enig i den udlægning, SF lagde ud med, nemlig at embedsmændene fuskede med tallene i den første beregning, hvor der blev sagt, at det ville koste op til 27.000 arbejdspladser.
Er ministeren enig med SF i, at embedsfolkene fuskede med tallene, eller var de udregnet korrekt efter oplysninger, man havde fået fra venstrefløjen?
Per Stig Møller (KF), 2004-05-26:
Vi skal fastholde fokus på, at den terrorisme, vi oplever, har vi også oplevet andre steder, og den finder vej til nye steder.
Den søger et opgør med de vestlige værdier som demokrati og menneskerettigheder, og nu prøver den at gøre Irak til en sammenbrudt stat.
Bemærk hvad den arabiske udenrigsminister sagde til mig: Hvis det mislykkes, og hvis vi trækker os ud, får vi et nyt Somalia ud af det, og det ville ikke være noget at glæde sig over.
Hr. Peter Skaarup har fuldstændig ret i, at man ikke skal glæde sig over noget, som man synes beviser, at man havde ret, for det har man jo ikke.
Bin Laden var jo også kraftigt på spil før Irak.
Den 11. september 2001 ligger faktisk før aktionen i Irak, så Bin Laden har ønsket dette opgør.
Nu er vi altså i den situation, at vi er i Irak og håber at få skabt et nyt og bedre Irak, som kan bedre situationen i den arabiske verden, samtidig med at vi kører hele det arabiske partnerskabsprogram for at undgå de sammenstød, som terroristerne ønsker at skabe.
Vi skal undgå dem ved at være politisk kloge og være hjælpsomme og hensyntagende, som hr. Skaarup sagde.
Det kan på kort sigt give vanskeligheder, men på lang sigt er det en fordel.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-26:
Det har helt klart været det langsigtede perspektiv, at irakerne skal have det fulde ansvar.
Tværtimod er det vigtigt fra dansk side at følge diskussionen, påvirke diskussionen, således at FN får en væsentlig indflydelse og således, at FN efterfølgende har mulighed for at tage det ansvar, som vi gerne ser FN tager.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Failure is not an option, sagde hr. Ulrik Kragh.
Jeg synes ellers, det går ganske udmærket med det.
Det virker jo, som om det lige præcis er det, det er, og for hver dag der går, bliver det værre.
Jeg mærkede mig, at hr. Ulrik Kragh snakkede om den irakiske befolkning, som man skulle hjælpe med at bekæmpe terrorister.
Jeg vil høre, om hr. Ulrik Kragh er bekendt med den opinionsundersøgelse, som CNN fik lavet i marts-april måned, altså inden afsløringerne af de der frygtelige billeder af, hvordan besættelsestropperne ydmygede irakiske fanger, kom frem, som på et spørgsmål om, hvorvidt man opfattede koalitionen som besættere eller som befriere, viste, at der var der 8 pct., der sagde begge dele, at der var 19 pct., der sagde mest som befriere, og så var der 71 pct., der sagde mest som besættere.
Jeg vil gerne spørge, hvilket indtryk det gør på hr.
Ulrik Kragh, at selv før de der frygtelige billeder kommer frem, opfatter det overvældende flertal af den irakiske befolkning besættelsesstyrkerne som det, de er, nemlig besættere?
Hvem er det så egentlig, man vil samarbejde med fra hr. Ulrik Kraghs side, når det åbenbart er noget, der skal ske i modstrid med den irakiske befolknings ønsker?
Ulrik Kragh (V), 2004-05-26:
Selvfølgelig gør det indtryk, når det er sådan, at den irakiske befolkning mister tilliden til, at USA og de øvrige, der er i Irak, er der for at være befriere og ikke er der for at være besættere.
Men man skal også huske på, at den danske indstilling er, og at der i det hele taget er bred enighed om, at irakerne selv skal overtage ledelsen af Irak, og at der er bred erkendelse af, at det vil være fuldstændig uansvarligt, om de internationale styrker blev trukket ud, idet det ville kunne føre til en uoverskuelig borgerkrig.
Derfor synes jeg egentlig ikke, der er modstrid mellem det beslutningsforslag, vi behandler i dag om at forlænge den danske indsats, og så det, at der skal sikres en sikker og stabil udvikling i Irak til gavn for irakerne.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg forstår, at svaret på spørgsmålet er, at de der irakere åbenbart ikke er kloge nok til at forstå, hvad der gavner dem, så der må klogere kræfter til.
Den hvide mands byrde har jo altid været tung, og den må vi bære også i denne sag, når nu de her folk ikke kan finde ud af, hvad der er til deres eget bedste.
Men o.k. Kunne hr. Ulrik Kragh ikke i forlængelse af det, hr. Villy Søvndal spurgte om, være lidt mere præcis om, hvordan det er, irakerne overtager magten?
Overtager irakerne magten her til juli på en sådan måde, at de får fuldstændig kontrol over militære operationer, der gennemføres i Irak?
Bliver det sådan, at USA ikke kan gennemføre militære operationer, uden at de er godkendt af irakerne selv?
Eller er det kun en begrænset suverænitet, hr. Ulrik Kragh vil tildele irakerne, sådan at store militære operationer inklusive f.eks. angreb på Fallujah, død og ødelæggelse, ikke er ting, som de skal have indflydelse på?
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-05-26:
Jeg er overrasket over, at hr. Peter Skaarup tør male et så lyst billede af situationen i Irak, som han gør.
Her til morgen forlyder det i radioen fra Center of Strategic Studies, sådan hørte jeg det, at Al-Qaeda lever og har det bedre end nogen sinde.
At situationen i Irak er stærkt fremmende for de mest, skal vi sige, yderliggående terroristorganisationer.
Hører det ikke med til hr. Skaarups verdensbillede?
Dernæst siger hr. Skaarup, at det jo går fremad med genopbygningen.
Forrige uge havde The Economist, som ikke er noget venstresocialistisk tidsskrift, en opgørelse over, hvordan det gik med genopbygningen.
De dokumenterede f.eks., at af de 18 mia. dollars, som Amerika har sat på højkant på et år, er der kun ca. 2 mia., der er brugt.
Man kan ikke komme til at bruge dem på grund af sikkerhedssituationen.
Af vort eget lille bidrag, 1 mia. kr. i eksportkreditter, er der såmænd indtil nu brugt 7 mio. kr.
Det viser altså ikke noget om et højt tempo.
I går aftes var der en dansk bistandsperson
fra Irak, Henrik Vestergaard, der sagde: Genopbygningen i Irak er gået i stå.
Det er virkeligheden for dem, der ser på det dernede.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Jeg synes, som det sker meget tit, at hr. Villy Søvndal er meget sortseende.
Jeg tror altså, at alle er enige om - og det kan vi konstatere ud fra de tv-billeder, vi ser - at der forekommer meget terrorisme i Irak, at der foregår meget ødelæggelse for tiden, men det langsigtede mål burde vi ikke kunne være uenige om.
Det er, at man får en mere stabil udvikling i Irak, at man får demokrati, og at irakerne selv får lejlighed til at styre deres egne sager.
Det tror jeg alle er enige om er målet - eller det burde alle være.
Dér savner jeg så, at SF aktivt her i Folketinget medvirker til det i stedet for bare ofte at spilde Folketingets tid med ensidige spørgsmål, der har det ene formål at sige, at regeringen og, ja, også Det Radikale Venstre, Socialdemokraterne og Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne, som jo støtter det her beslutningsforslag, er helt galt på den, og at alt er kaos, og at det ikke duer.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Bare for at være lidt tydelig: Det er ikke SF, der ødelægger.
Dem, der ødelægger Irak i øjeblikket, er dem, som imod alle advarsler med et meget snævert flertal bestående af Dansk Folkeparti og hr. Peter Skaarup sammen med regeringen kastede verden ud i den mest vanvittige, ubegrundede krig, verden nogen sinde har været ude i, der har efterladt den i den situation, vi har nu, med eskalerende vold, med rædselsfulde overgreb og en total uklarhed om fremtiden.
Det er hr. Peter Skaarups ansvar.
i USA, der har gjort Irak til et sted, hvor terroren desværre er en daglig foreteelse
Så lad være med at sende ansvaret
for det videre.
Det ville klæde hr. Peter Skaarup at påtage sig det ansvar selv.
Mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup er: Hvordan kan det være, at hr. Peter Skaarup vil forlænge danske soldaters mission i et område, der er så sikkert, at irakiske flygtninge efter hr. Peter Skaarup opfattelse helt trygt kan vende tilbage?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Jeg har ikke citeret noget som helst fra præsident Bush
overhovedet, men jeg er optaget af, modsat hr. Villy Søvndal, at vi offensivt også fra dansk side gør, hvad vi kan, ligesom vi har gjort i mange, mange andre konflikter rundtomkring i verden, for at hjælpe med til, at folk får et fornuftigt liv, at hjælpe med til, at de flygtninge, der har skyndt sig af sted fra Saddam Hussein og hans vanvittige styre, f.eks. til Danmark, men også til andre lande, kommer tilbage og er med til at skabe et fornuftigt liv, og at de også kan opleve, at de dér får et fornuftigt samfund og på sigt demokrati.
Den optagethed synes jeg jeg mangler fra hr. Villy Søvndals side, fra SF, der desværre altid er imod alt, når det handler om at hjælpe i Irak.
Og derfor synes jeg, at hr. Villy Søvndal og SF skulle begynde at tænke positivt, begynde at tænke offensivt på, hvad man kan gøre for at hjælpe i stedet for at prøve på at ødelægge det arbejde, der bl.a. gøres fra den danske regering og Danmarks side for at skabe et bedre samfund.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Jeg tror, at hr. Peter Skaarup har hørt Bushs tale.
Når hr. Peter Skaarup anvender direkte citater fra Bushs tale som at gøre arbejdet færdigt og ikke rende fra pladsen og sådan noget, så forstår jeg, at den amerikanske præsidents tale har gjort et dybt indtryk på hr. Peter Skaarup.
Det er jo godt, for den virker ikke så godt i USA, og den virker heller ikke så godt i forhold til de arabiske lande.
Hr. Peter Skaarup mener, at mange ting efterhånden glider på plads.
Det er ikke de meldinger, man får, hvis man spørger mennesker, der er i Irak, eller som har kontakter til Irak.
Jeg vil bare spørge: Hvor har hr. Peter Skaarup dannet sig det fejlagtige indtryk, at tingene falder på plads, når sagen er den stik modsatte, at kaos, manglende forsyninger, manglende mulighed for at få dagligdagen til at hænge sammen, lange, lange ventekøer i forbindelse med alt muligt er dagligdagen i Irak?
Hvor har hr. Peter Skaarup det modsatte billede fra?
Er det fra hr. Bush?
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Jeg synes, at hr. Søren Søndergaard har meget lidt tålmodighed.
Nu har irakerne været martret og jaget af et vanvittigt styre under Saddam Hussein gennem mange år.
Nu kommer der så et forsøg på at skabe demokrati, og så må man have lidt tålmodighed og forstå, at det tager noget tid.
Hvor lang tid er der ikke gået i Danmark, før vi har fået demokrati?
Det er klart, at der er ting, som ikke fungerer, og der vil da givetvis være mange irakere, som helt sikkert er modstandere af det, der er foregået med hensyn til terrorisme og kaos, og som måske på en eller anden måde beskylder amerikanerne for at være meddelagtige i det.
Det er klart.
Men det, jeg siger, det, jeg tror på, er, at flertallet i den irakiske befolkning synes, at det er fornuftigt, hvad der er i det store spil, på det lange stræk, nemlig at mange af de daglige fornødenheder, muligheder for den menige iraker, uddannelse, gode sanitære forhold, vand, elektricitet osv. osv., at alle de ting jo er noget, der kommer på plads hen ad vejen.
Det er ting, som ikke har fungeret tilfredsstillende tidligere, og det tror jeg der er meget, meget stor tilfredshed med.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg vil godt vide, på hvilket grundlag hr. Peter Skaarup bygger den antagelse, at et flertal af den irakiske befolkning støtter det, der foregår i øjeblikket.
CNN er måske også sådan en Al-Qaeda-dækorganisation i USA, det er muligt.
Men hvad er det egentlig, hr. Skaarup bygger på? Derudover vil jeg så godt spørge hr. Skaarup: Når hr. Skaarup siger, at magten skal overgå til irakerne nu og her, så betyder det vel også, at hr. Skaarup er enig med Enhedslisten i, at den irakiske regering, der bliver lavet, og som jo altså skal påstås at være repræsentativ for den irakiske befolkning, får vetoret over for militære operationer gennemført af amerikanerne, som kan koste tusindvis af irakere livet. For ellers er det jo bare pjat. Så er det jo bare noget, man siger, når man siger, at de får selvstyre.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Selvfølgelig ikke.
Det er klart, at forventningen er, at der kommer en FN-resolution, og at alt det, der gøres, skal gøres i samarbejde med det kommende irakiske styre.
Jeg tror også, at hr. Søren Søndergaard synes, det er en god idé, at man lokalt skal være engageret i det her, og det er os bekendt i Dansk Folkeparti også det store flertal af den irakiske befolkning.
Men det er klart, at der er nogle terrorister, og der er nogle religiøse fanatikere, der bliver ved med at udøve terrorisme, muligvis bakket op af Al-Qaeda og andre, der kommer udenlands fra.
Men dér er det vigtigt, at de soldater, der er i området, også de danske, arbejder for, at det kaos bliver vendt til en fornuftig udvikling.
På trods af det kaos må vi jo stadig væk sige - jeg ved godt, at det måske kan være lidt svært for Enhedslisten at acceptere - at der jo er mange ting, der er kommet på plads i Irak, som aldrig har været på plads før.
For befolkningen er der mange daglige fornødenheder og muligheder, som ikke var der under Saddam Hussein, som nu er på plads.
Så på trods af alle katastroferne, på trods af det, vi ser i medierne, er der faktisk fornuftige ting i gang i Irak.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Nu tror jeg, at jeg vil starte med at understrege, at den største trussel mod de danske soldaters sikkerhed sådan set er, at de er blevet sendt til Irak.
Men når hr. Peter Skaarup siger, at det er et arbejde, der skal gøres færdigt, vil jeg derudover godt spørge, om det er et arbejde, der skal gøres færdigt på trods af irakerne.
Niels Helveg Petersen (RV), 2004-05-26:
Vi er jo ikke uenige om konklusionen, om beslutningsforslaget, men det glæder mig alligevel, at hr. Peter Skaarup her i anden omgang blev mere realistisk i sit syn på, hvad der faktisk foregår.
For det nytter jo ikke noget, at man lukker øjnene for, hvor vanskelig den opgave, som vi står over for, er.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Nu er det selvfølgelig næppe realistisk at forestille sig, at USA vil overlade det fulde militære ansvar til Irak.
Det er klart, at det jo også er fuldstændig ligegyldigt, om den irakiske regering har indflydelse på, hvor latrintønderne skal stå osv. Men hvis man snakker om, at irakerne skal have indflydelse i deres eget land, så må det vel bygge på, at hvis USA gennemfører større militære operationer, som kan koste tusindvis af mennesker livet, så må den regering, som ifølge hr. Kaalund må være en repræsentativ regering for det irakiske folk - går jeg ud fra - vel have mulighed for at sige fra.
Hvis ikke den har mulighed for at sige fra, så er der jo ingen som helst indflydelse.
Per Kaalund (S), 2004-05-26:
Men udgangspunktet er mest muligt selvstyre til irakerne.
Med hensyn til spørgsmålet om, hvad der efterfølgende skal ske, kan jeg i sagens natur ikke give garantier her.
Det står i beslutningsforslaget, at hvis der sker væsentlige ændringer, så skal det drøftes i Det Udenrigspolitiske Nævn, om fornødent forelægges Folketinget.
I øvrigt er der jo i øjeblikket FN-resolutioner, som det hele hviler på, og forhåbentlig sker der det, at der kommer en ny resolution, der kan danne grundlag for det videre arbejde.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg havde jo også forestillet mig, at Socialdemokratiets støtte til det her forslag var betinget af, at der lå en FN-resolution. Nu gør man det så på forhånd i håbet om, at der kommer en, selv om det jo langtfra er givet.
Hvis der så alligevel ikke skulle komme en eller komme en, der ikke medfører nogen større ændringer, så vil man jo altså tage det op i Det Udenrigspolitiske Nævn og i Folketinget, håber jeg, for det ændrer jo ved det, vi vedtager lige nu, som jo netop bygger på en forventning om, at der kommer en FN-resolution.
For det andet til det der spørgsmål om den militære kommando: Det, hr. Per Kaalund siger, er det, at man kan påstå, at irakerne har noget at skulle have sagt i deres eget land, samtidig med at amerikanerne kan gennemføre angreb, hvor de slår tusindvis, titusindvis af mennesker ihjel, uden overhovedet at konsultere irakerne om det
, uden overhovedet at lade irakerne have en afgørende indflydelse.
Kalder man det at have nogen indflydelse i sit eget land?
Per Kaalund (S), 2004-05-26:
Til det sidste er det vores forventning, at der kommer en FN-resolution.
Om situationen skulle være, at der ikke kommer en fornyet FN-resolution, så foreligger der efter vores opfattelse en ny situation, som må drøftes først i Det Udenrigspolitiske Nævn mellem partierne og eventuelt i yderste fald må også Folketinget ind i sagen, men det ved jeg så ikke.
Det er vores opfattelse af det.
Med hensyn til beslutningen om militære operationer går vi, som jeg har udtrykt det tidligere, ind for, at FN får størst mulig indflydelse, men forhandlingerne i Sikkerhedsrådet må vise, hvor snittet skal lægges med henblik på først og fremmest det kommende halve år.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-26:
Tak for svaret, som jo indeholdt flere led, bl.a. hvem der skal beslutte militære operationer.
Det er jo ikke et teoretisk spørgsmål.
I Fallujah blev der, efter at de fire amerikanere var slået ihjel, slået 700 mennesker ihjel.
mennesker er mange.
Det er klart, at det nødvendiggør en diskussion om, hvem der har ansvaret for at træffe beslutninger om, hvornår der skal sættes militær ind.
Jeg taler ikke om, hvem der skal have kommandoen, men hvem der skal have ansvaret for beslutningen.
Der forstår jeg, at Socialdemokraterne ikke har stillet nogen som helst betingelse for deres tilslutning om, at det skal være FN og Iraks styre, der skal have den fulde bestemmelse over det.
Så forventer Socialdemokraterne en FN-resolution.
Hvad nu hvis den ikke bliver til noget?
Er situationen så en anden?
Hvorfor har man ikke stillet det som betingelse, at forudsætningen er, at der ligger en FN-resolution, for at Socialdemokraterne kunne støtte op bag forslaget her? Er det virkelig helt betingelsesløst?
Per Kaalund (S), 2004-05-26:
Vi forventer, at drøftelserne i FN's Sikkerhedsråd resulterer i en resolution i løbet af få uger, og i den resolution forventer vi, at der bliver tale om særdeles øget suverænitet til Irak, og vi forventer også, at man selvfølgelig finder enighed i FN's Sikkerhedsråd om betingelserne for det.
Det vil være et halvt år, dvs. anden halvdel af år 2004, vi taler om her, der givet bliver meget vanskeligt, og jeg tror, at det rigtige sigtepunkt er i januar 2005, hvor der skal afholdes valg.
Men vi er indstillede på, at mest muligt overgår til FN, men at man bliver enig om betingelserne i relation til en vedtagelse i Sikkerhedsrådet.
Med hensyn til de militære operationer er det sådan, at der givet stadig væk vil være behov for militær tilstedeværelse, og det er vores opfattelse, at amerikanerne næppe afgiver den fulde militære beslutningskraft i Irak i det kommende halve år.