runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg synes, det er spændende, hvis der er 200 mio. kr. til miljøet ekstra næste år, for i det overslag, som regeringen har begået, er det jo sådan set 200 mio. kr. over de næste 4 år, sådan som jeg forstår finanslovforslaget.
Men hvis jeg har læst det forkert, må fru Rikke Hvilshøj endelig korrigere mig.
Hvis der er 200 mio. kr. ekstra, så tror jeg, der er mange, der er glade, ikke mindst den nye miljøminister.
Så det er selvfølgelig meget positivt, hvis vi kan få det ud af debatten, inden forhandlingerne overhovedet er gået i gang.
Jeg medgiver, at fru Rikke Hvilshøj selv brugte udtrykket en stilfærdig finanslov.
Jeg kom til at sige en tam
finanslov
Det skal jeg undskylde.
Men spørgsmålet er egentlig: Hvad er regeringens projekt?
Jeg synes, det er meget svært at se, hvad det er af grundlæggende tanker, visioner og holdninger, der ligger til grund for den her finanslov, som kun er fokuseret på valg, på det korte sigt.
Regeringen støber jo ellers alle systemer og strukturer ind i beton: Skattesystemet må ikke forandres, der må ikke kigges på arbejdsmarkedet, der må ikke kigges på noget som helst.
Og det er derfor, det ikke hænger sammen med sloganet »Tid til forandring«.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Hr. Nicolai Wammen sagde jo mange pæne ting om alle de gode ting, som Socialdemokraterne gerne vil gøre og give penge til.
Men der var ikke meget om den kæmpe ændring, som den siddende rigmandsregering lægger op til i de kommende år, og som jo på mange måder vil umuliggøre, at man kan føre de gode ting ud i livet, nemlig strukturreformen, hvor rigmandsregeringen for at hjælpe sine venner vil åbne for en massiv privatisering af det offentlige.
Det glæder mig, at Socialdemokratiet har sendt en pressemeddelelse ud om, at man overhovedet ikke vil indgå i strukturreformen.
Men det undrer mig, at man så ikke vil gøre det effektive for at stoppe den, nemlig at støtte kravet om en folkeafstemning, så vælgerne får mulighed for at tage stilling til, om man virkelig ønsker en massiv privatisering, en afvikling af demokratiet og velfærdssamfundet, som vi kender det.
Vil Socialdemokratiet ikke være med til at sikre, at vi får mulighed for at føre de gode ting ud i livet, som Socialdemokratiet gerne vil gøre, i stedet for den minimalstat, som regeringen og Dansk Folkeparti vil indføre?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Hr. Nicolai Wammen siger, at der er brug for en klar kurs, og jeg må sige, at jeg må anerkende, at det har vi også fået med de socialdemokratiske udspil - både skatteudspillet fra sidste uge og finanslovudspillet fra i går. Der er én ting, der er sikker: Danskerne har nu fået større vished for, hvilke skatter der igen kan stige, for det kan man godt blive enige om.
Men det står hen i det uvisse, og vi aner ikke, om vi nogen sinde får skattelettelser med en SR-regering, og derfor vil jeg spørge hr. Nicolai Wammen: Kan hr. Nicolai Wammen bekræfte, at det finanslovforslag, som Socialdemokraterne har fremlagt, skrider ud over alle de planer, der sikrer, at økonomien også er holdbar i fremtiden? Man har en vækst i den offentlige sektor næste år på 2 pct. frem for det, der er holdbart, nemlig 0,5 pct., og allerede med Socialdemokratiets finanslovforslag stiger
skattetrykket med 0,4 pct.
Det er realiteterne i det finanslovforslag, som Socialdemokraterne har fremlagt.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-09-07:
Måske kan vi komme lidt nærmere, hvad det egentlig er, at Dansk Folkepartis holdning er til at lave om på det her skattestop, for jeg har bladret lidt og kigget på citater af den ærede ordfører i Information 4. januar, og der siger
ordføreren: En ting er, at man har en klar holdning til, at afgifter ikke må sættes op, men hvis en liter mælk stiger med 2 pct., hvorfor skal benzinafgiften så ikke stige med 2 pct. eller i virkeligheden følge den almindelige udvikling ligesom lønningerne?
Det er et direkte citat.
Det er jo faktisk også det, der er en del af vores skatteloft, så jeg vil høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan støtte den del af det.
Videre gælder det samme også om ejendomsvurderingen.
Er det de ingredienser, vi kan regne med, der kommer ind i det nye skattestop?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Nu bestemmer fru Vestager jo, hvad hun vil sige, og så bestemmer jeg jo sådan set, hvad jeg vil sige.
Med hensyn til skattestoppet mener vi, der er brug for et skattestop både i den her valgperiode, og det har vi klart sagt, og også i den kommende valgperiode.
Vi mener ikke, at der er behov for et skatteloft, som giver så store frihedsgrader, som Det Radikale Venstre ønsker, til at hæve nogle skatter og fjerne nogle fradrag, som er af allerstørste betydning for nogle af dem, der tjener mindst i det her samfund.
Vi mener, at den radikale skatteplan - for nu at skære det ud i pap - vil vende den tunge ende nedad.
Vi mener, at den vil gøre, at de lavtlønnede vil få problemer, og at de højtlønnede vil få bedre vilkår.
Derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte det udgangspunkt.
Vi er langt tættere på regeringens skattestop, end vi er på Det Radikale Venstres skatteloft.
Det siger da sig selv.
Men vi kan se nogle uhensigtsmæssigheder i skattestoppet, som det er konstrueret, hvis man bare fortsætter lige præcis det i en lang årrække fremover.
Det er enten ved at justere inden for skattestoppet eller ved at regulere andre ting, der kan skabe en tilfredsstillende større økonomisk lighed i det danske samfund.
Margrethe Vestager (RV), 2004-09-07:
Nej, at den ikke går i længden, tror jeg vi er mange der håber på, fordi så ville det begavede, men alligevel illusionsmageri, som Dansk Folkeparti står for, jo afsløre sig.
Nu har vi ikke rigtig nærmet os nogen afsløring af, hvad Dansk Folkepartis hemmelige skatteplan går ud på, for det justerede skattestop, som man taler om, er vi ikke kommet et skridt nærmere.
Vi har bare fået at vide, at regeringens skattestop kan man ikke bruge.
SR's skatteloft kan man heller ikke bruge.
Man har sit eget hemmelige, justerede skattestop, som man på et eller andet tidspunkt gerne vil komme med.
Det haster efterhånden, hvis man erkender, at man skal have en drøftelse af det, og at vælgerne skal kunne stifte bekendtskab med det.
Den ene og vel egentlig ganske ordentlige grund til, at vi spørger, er, at vi synes, det skal indgå i den offentlige debat, fordi velfærdssamfundets finansiering sådan set er solid nok.
jo udmærket godt, hvordan de økonomiske sammenhænge er med hensyn til gældsafdragelse.
Så spar os for den sang en gang
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg skal ikke gentage det, jeg sagde til hr. Helveg Petersen om, at vi selvfølgelig føler en forpligtelse til at fremlægge præcis, hvordan vi ønsker tingene indrettet, men at vi gør det på det tidspunkt, vi mener er det rigtige for os og ikke rigtigt for Det Radikale Venstre.
Så siger fru Margrethe Vestager det her med gældsafvikling, og lad mig bare bruge det som stikord til at understrege, at jeg synes, der er noget mærkeligt over den her debat om den her gældsafvikling.
det, vi skal huske på, er jo rent faktisk, at den gæld, Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre efterlod i 2001, var markant større end den gæld, de overtog i 1993.
Den gæld, vi har i dag, er mindre end den, der blev overtaget i 2001.
Derfor er det jo lidt fantastisk ud fra sådan helt enkle tal, man kan tage og føle på, at høre, at det er den tidligere regering, der skulle have sådan en særlig ansvarlig profil for gældsafvikling
, medens det nuværende flertal ikke er opmærksom på gældsafviklingen
Jeg tror ikke, den går i længden.
Margrethe Vestager (RV), 2004-09-07:
Det er jo meget, meget svært ikke at lade sig friste til at bore lidt i, hvad det er for en hemmelig skatteplan, som Dansk Folkeparti har liggende i skuffen.
Det hænger sammen med, at når hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at han godt vil løfte lidt af sløret og gerne vil give os nogle få overskrifter, bliver vi jo en lille smule interesseret i, hvad det er for en plan, Dansk Folkeparti har liggende i skuffen.
Det hænger også sammen med, at vi nærmer os det sidste år af valgperioden, og det vil sige, at valget sådan set kan komme, hvad dag det skal være.
Hvornår er det, at dette justerede skattestop, som vi vil se, vil blive hevet op af skuffen? Vi inviterer gerne Dansk Folkeparti med over i aftalen om skatteloftet, for der tror vi faktisk godt de kan være ifølge den politik, som Dansk Folkeparti står for.
Jeg forstår fuldstændig, at man ikke kan være inde i den fortsatte udhulning af gældsafdragelsen, som skattestoppet står for.
Kan vi derfor komme det lidt nærmere end vores viden nu om, at der er en hemmelig skatteplan, som vi endnu ikke kan få løftet sløret for?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg er glad for, at det anerkendes, at det, der skete i sin tid, ikke var en besparelse på den kollektive trafik, men det var en omflytning fra et område i den kollektive trafik til et andet område.
Jeg tror, det er første gang, jeg har hørt en SF'er anerkende det udgangspunkt her i salen, så det var rart.
Med hensyn til den anden del med metroen tror jeg ikke, det er muligt at svare inden for den tid, jeg har her, for det er, som det jo også bliver nævnt, et gigantisk problem, og det er bestemt ikke behageligt at se på, at det er nødvendigt at hjemtage de store lån, eller få udvidet lånegarantirammen, som det jo rent teknisk er, og man kan med rette spørge sig selv, hvordan det selskab tror, at det nogen sinde kan betale den gæld af.
Vi vil meget gerne være med til en fælles opfordring til de partier, der står bag den her ordning med metroen og finansieringen af den, at de finder ud af, hvordan i alverden den økonomi skal hænge sammen.
Vi ved det ikke.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-09-07:
Jeg forstår godt, at der er flyttet midler fra takstnedsættelser over til skinnepleje, og det er selvfølgelig også nødvendigt, men det hjælper altså ikke på den pengepung, der skal betale for takststigningerne.
Vi ser nu yderligere, at der er noget, der er ved at ramle i den kollektive trafik.
HUR får et lån på 250 mio. kr., metroen skal have 1,5 mia. kr.
Det er lån.
I SF ved vi, at når man tager lån, så skal man senere betale det tilbage, og man skal også betale renterne af det.
Lige nu er det, som om det skal holdes lidt i ave med lån, efterfølgende bliver der altså en stor regning, der skal betales.
Hvad er Dansk Folkepartis strategi for at få styr på det område her, som jo har en social profil?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Når man siger, at der blev taget 350, eller var det 360 mio. kr., fra den del af den kollektive trafik, så bør man samtidig, i hvert fald hvis man ønsker at oplyse brugerne, sige, at de penge jo ikke blev taget væk fra den kollektive trafik.
De blev givet til en anden del af den kollektive trafik, nemlig for at sikre, at vi har et banenet, som rent faktisk kan transportere nogle tog rimelig hurtigt og effektivt hen over landet.
Det hører med til historien, til det fulde billede, at det jo ikke er penge, der er taget fra den kollektive trafik, de er brugt til noget andet inden for den kollektive trafik.
Man kan selvfølgelig tage en diskussion om, hvorvidt man synes, at det var en rigtig øvelse eller ikke en rigtig øvelse.
Vi tager selvfølgelig ansvaret for det, vi har været med til at gøre.
Derudover har vi så set, at der i de lokale trafikselskaber har været takststigninger langt ud over det
Derfor har vi også, da vi diskuterede strukturreform, taget hånd om det her og har sagt, at når vi laver en ny struktur for trafikselskaberne, så forpligter vi selskaberne til kun at have en stigningstakt i billetpriserne som den, der kan svare til en almindelig prisfremskrivning, altså de der store stigninger vil vi ikke se mere.
Så må man jo enten gå ind og effektivisere, eller man må give større offentlige tilskud for at holde det.
Det er lige præcis for at komme de stigningstakter, vi har set, i møde, for at gøre noget konkret ved det.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-09-07:
Dansk Folkeparti er optaget af at låse skatten fast for den enkelte borger.
Men hvor går grænsen for udgifter for den enkelte borger?
Hvad med et område som den kollektive trafik, hvor taksterne er steget?
Det er jo også udgifter, der tages op af samme pung.
I SF er vi meget optaget af lige præcis den kollektive trafik.
Det skete ikke.
Der var en amtsaftale, hvor der også var mulighed, og nu har vi så finanslov 2005.
Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at få styr på det område?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg tror, at vi må anerkende, at vi har en barriere her, som altså er lidt svær at komme over, for vi har det udgangspunkt, at det at etablere en mulighed for, at et ældre menneske kan vælge mellem nogle ting, ikke i udgangspunktet er noget negativt, altså ikke i udgangspunktet er noget skidt.
Det skal selvfølgelig laves på den rigtige måde, det skal laves med omtanke, man skal ikke altid vælge den private løsning frem for den offentlige, i mange situationer tror
jeg, at jeg selv ville foretrække den offentlige løsning, men selve det, at den ældre har valgmulighed, er altså ikke noget negativt.
Derfor vil jeg sige til fru Line Barfod - jeg ved ikke, om der er tid til at lytte, når man nu har gjort sig så stor umage med spørgsmålet, forberedt det og sådan noget, vil man sikkert også gerne høre svaret - at det selvfølgelig er op til kommunalpolitikerne at sikre, at når de etablerer fritvalgsordningen, bliver den lavet på en hensigtsmæssig måde, og at man også får formuleret over for de ældre, at det ikke er sådan, at hvis de vælger den private løsning, skal de nødvendigvis regne med at få et bedre tilbud.
Det er to tilbud, de kan vælge mellem, og det er den enkelte ældre, der så foretager valget.
Jeg synes i udgangspunktet, at det er positivt, hvis man kan etablere det, og så vil der være mange ældre, der bør vælge den offentlige løsning, men det skal være op til den ældre selv, og det skal ikke være op til fru Line Barfod.
Det kan man sige er den ideologiske forskel på fru Line Barfod og mig i det spørgsmål.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Jeg kan godt forstå, at hr. Thulesen Dahl prøver at tale uden om, at man bl.a. har skåret ned for de ældre, at man har sagt, at de ældre skal betale mere for maden osv.
Vi har tilbudt hr. Thulesen Dahl, at han kan komme med de konkrete eksempler, og at vi gerne vil stille op i en politisk debat med hr. Thulesen Dahl.
Det har hr. Thulesen Dahl afvist.
Men hr. Thulesen Dahl svarede ikke på mit spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti fortsat levere stemmer til rigmandsregeringens såkaldte fritvalgsmodel, når man rent ideologisk gennemfører privatisering, fordi man vil det, og når det går ud over de ældre? I Holbæk og omegnskommuner er der et stort firma, der er gået konkurs, så de ældre nu ikke længere får det fra et privat firma, og det skal tilbage til kommunen.
Det private firma udtaler, at man ikke kan effektivisere på det her område, man har prøvet, men det kan man ikke; faktisk mener de, at de ældre har brug for mere tid end det, der var stillet dem i udsigt med den her fritvalgsordning, som reelt er en privatisering.
Holbæk Kommune udtaler nu, at i og med det private firma er gået konkurs, så sparer kommunen 1 mio. kr.
Alene i én kommune koster det 1 mio. kr., at Dansk Folkeparti støtter rigmandsregeringens privatiseringskorstog.
Vil Dansk Folkeparti fortsat gøre det, eller vil man i stedet sikre, at vi får mange flere i arbejde, ved at give de ældre den hjemmehjælp, de har så hårdt brug for?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Altså en gang imellem tror man, at Enhedslisten har afskediget hele sit sekretariat.
Det er fuldstændig rigtigt, at man havde nogle sekretariatsfolk til at sidde og lave en såkaldt undersøgelse, men så er der ikke rigtig sket noget siden da.
Sådan virker det i hvert fald, for det er den såkaldte undersøgelse, man forsøger at referere til i alle de debatter, vi har hernede.
Det kan godt virke lidt trættende i betragtning af, at jeg klart har sagt til fru Line Barfod, og jeg vil også sige det i dag, at jeg betragter overhovedet ikke det materiale som brugbart, som et grundlag, man kan basere en politisk debat på.
Jeg har også tidligere givet nogle eksempler på, hvorfor jeg mener, det er sådan.
Jeg har bl.a. givet det eksempel, og nu har fru Line Barfod jo haft lidt tid til at lave research og finde ud af, hvorfor jeg bruger det eksempel, at man i en kommune har haft to steder, hvor man laver mad, fremover har man et sted.
Til gengæld får de ældre ikke en portion aftensmad, som de bare kan spise eller lade være, men nu mulighed for at vælge mellem flere forskellige retter.
Er det så en serviceforbedring, eller er det en serviceforringelse for den enkelte ældre?
Det er faktisk ikke så ligetil at svare på. Sagen er, at denne her kommune rent faktisk sparede nogle penge ved at gøre det.
Nogle ældre vil synes, at det er en serviceforbedring.
Der er nogle kommuner, det har jeg også sagt i et tidligere svar, der har for ringe økonomiske muligheder for at lave en ordentlig ældrepleje.
Det kræver vi, og det er også derfor, der skal en udligningsreform til så hurtigt som muligt.
Det har jeg sagt tidligere, og det siger jeg gerne igen.
Line Barfod (EL), 2004-09-07:
Lad os se på, hvordan det virkelig er for Dansk Folkeparti, for hr. Kristian Thulesen Dahl har nu adskillige gange brystet sig af ældrechecken og talt om, at Dansk Folkeparti gør meget for ældre.
Men hvis vi så ser på, hvad det er, Dansk Folkeparti gør ude i kommunerne, ja, så skærer man ned for de ældre.
Vi har dokumenteret med Enhedslistens undersøgelse, at over halvdelen af Dansk Folkepartis byrådsmedlemmer har været med til at skære ned for de ældre.
Det har hr. Kristian Thulesen Dahl sagt er magtens pris.
Prisen for, at Dansk Folkeparti er kommet til magten, er så nedskæringer for de ældre.
Så vil jeg gerne høre om det, der bliver besluttet herinde i Folketinget.
Dansk Folkeparti har jo lagt stemmer til rigmandsregeringens såkaldte fritvalgsmodel, nysproget for privatisering, en model, som tydeligt har spillet fallit, og som bl.a. lige er gået konkurs oppe i Vestsjælland, en model, som betyder, at der kommer færre hjemmehjælpstimer til de ældre.
Skal de ældre fortsat betale magtens pris for, at Dansk Folkeparti er ved magten, og fortsat se på, at man går med på et ideologisk korstog for privatisering, eller vil man sikre, at der kommer mere og bedre hjemmehjælp?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Når jeg virker ophidset, så er det selvfølgelig, fordi jeg synes, det er så utrolig urimeligt og nærmer sig forsøg på vildledning af ældrebefolkningen, når man siger, som Socialdemokratiet gør i dag herinde, og i særdeleshed når man så endda understreger, at vi da skal glemme fortiden, at vi da ikke skal diskutere, hvad der skete tidligere.
Det kom som en direkte opfordring fra Socialdemokratiet på et tidspunkt, hvor de umiddelbart, før de mistede regeringsmagten, fordi vælgerne ville det anderledes, havde foreslået og fået gennemført det, der i folkemunde blev døbt dødepakken.
Jeg kan lige så godt sige det, som det er, jeg bliver nødt til at tage bladet fra munden og sige det, som det var, fordi det virker, som om der er gået sådan kollektiv enighed i Socialdemokratiet om dog at glemme, hvordan det var, man regerede landet.
Lad os bilde vælgerne noget andet ind.
Det duer ikke.
Vi bliver nødt til at fortælle, hvordan det rent faktisk var, for at man har et tilstrækkeligt sammenligningsgrundlag.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg må sige, at jeg er noget forundret.
Altså hr. Kristian Thulesen Dahl, som normalt er så rolig og afbalanceret,
hidser sig op.
Jeg tror, at alle partier må konstatere, at man tidligere kunne have gjort mere.
Socialdemokratiet har igennem hele sin historie arbejdet for, at de ældre i vores samfund skulle have det godt.
Vi gjorde det også, da vi var i regering, men vi var ikke perfekte, ligesom den nuværende regering heller ikke er perfekt.
Det, der er interessant, er, hvad vi vil gøre nu, hvad der bringer os fremad.
Der spørger jeg helt stille og roligt: Socialdemokratiet har lagt nogle konkrete forslag frem om en bedre hjemmehjælp, om at gøre mere for de medicinske patienter, og i stedet for at skælde ud på alt, hvad hr. Thulesen Dahl mener der er sket i fortiden, kunne hr. Thulesen Dahl så ikke give de ældre et svar på, hvad vi sammen kunne gøre i fremtiden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Det er helt surrealistisk at stå heroppe og høre på.
Det er helt fantastisk, at nu kan den næste socialdemokrat gå op med det samme udgangspunkt: Lad os da glemme fortiden, lad os lade være med at snakke om, hvad vi gjorde, da vi havde regeringsmagten, lad os lade være at snakke om, at vi skar ned over for de ældre, og at vi foreslog, at pensionen skulle udbetales i den anden ende af måneden, så vi sparede nogle kroner og de ældre måtte beskæres, lad os lade være med at snakke om det, og om hvordan pensionstillægget udviklede sig, lad os lade være med at snakke om, om den længstlevende ægtefælle skulle have sine 3 måneders pension efter den ægtefælle, der nu desværre døde, og sådan nogle ting.
Lad os lade være med at snakke om det, lad os da glemme det.
Det kan jeg da godt forstå at hr. Nicolai Wammen håber at vi gør.
Men det tror jeg ikke vi skal.
Jeg tror, det er uhyre vigtigt, at vi husker, hvordan Socialdemokratiet har regeret det her land, og ikke kun husker, hvad Socialdemokratiet foreslår at gøre, når de er i opposition uden nogen form for ansvar.
Jeg tror, det er vigtigt, at de ældre husker det.
Da Socialdemokratiet havde magten, var der ikke noget, der hed ældreydelse; der var ikke noget, der hed ældrecheck.
Det er der nu.
Og nu vil man lige pludselig meget mere.
Det lyder meget som tom snak, noget, man kommer med, når man er i rendyrket opposition, og ikke noget, man kommer med, den dag man lige pludselig sidder med ansvaret, og det er det, de ældre skal skrive sig bag øret.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det beklager jeg over for de andre, men det er egentlig udmærket i forhold til hr. Thulesen Dahl, for jeg synes
, det var, hvad man kunne kalde et lidt politikeragtigt svar, der blev givet til fru Sandy Brinck.
Fru Sandy Brinck spurgte, om Dansk Folkeparti ikke synes, at det, Socialdemokratiet har foreslået, er en god idé, nemlig at vi forhøjer pensionstillægget, nemlig at vi vil bruge 200 mio. kr. mere på at sikre en god hjemmehjælp, og også at vi vil bruge 200 mio. kr. på det, der hedder at gå ind og opprioritere de medicinske afdelinger, hvor ikke mindst mange ældre mennesker ligger og for mange steder under for dårlige vilkår.
I stedet for at prøve at skælde ud over, at »I gjorde ikke det ene, og I gjorde ikke det andet for 3, 4, 5 år siden«, så vil jeg gerne høre: Hvordan forholder Dansk Folkeparti sig til det, der bliver lagt frem i dag, det, der vedkommer de ældre nu?
Der synes jeg ikke at fru Sandy Brinck fik noget godt svar.
Vil Dansk Folkeparti støtte det, Socialdemokratiet har foreslået, eller vil man bare lade det blive ved snakken og så håbe, at folk følger med den linje, som Dansk Folkeparti vil lægge: at de Socialdemokrater vil nok ikke noget alligevel?
Vi har lagt konkrete forslag på bordet, vil jeg gerne sige til hr. Thulesen Dahl.
Er Dansk Folkeparti parat til at tage hånden og lave noget fornuftigt ud fra det?