runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-11-07:
Jeg vil prøve at tage de tre elementer, som indgår i det her forslag, sådan lidt hver for sig.
Vedrørende det første, som handler om fuldspaltegulv i udleveringsrum, er det vores opfattelse i Enhedslisten, at fuldspaltegulv faktisk er dårligt; det er dårligt for dyrevelfærden.
Hvis vi læser begrundelsen fra Dyreværnsrådet for, at man skal afskaffe det, er den da også, at dyrevelfærdsmæssige hensyn ikke gør et forbud mod fuldspaltegulv i udleveringsfaciliteter påkrævet.
Det er det ene, og det synes jeg faktisk godt man kunne gå lidt nærmere ind i.
Det andet, som jeg heller ikke synes debatten har gjort os meget klogere på, er, hvorfor landmænd har mulighed for at lade svin opholde sig i de her rum i op til 12 timer.
Hvad er det for nogle produktionsmæssige hensyn, der gør, at det skulle være nødvendigt?
Så det, der handler om muligheden for fuldspaltegulve, men også hvor lang tid svinene kan opholde sig i de her rum, synes vi altså det vil være vigtigt at få belyst yderligere i det videre udvalgsarbejde, og vores synspunkt i Enhedsli sten er, at der nok er brug for at stramme kraftigt op på det med de 12 timer, og vi er meget usikre på, hvad der skulle være de saglige argumenter for at åbne op for fuldspaltegulve her.
Jeg vil sige om det, som handler om, at svin skal have permanent adgang til vand, at det er klart, at vi støtter intentionen, som jo er, at svin skal have adgang til vand, når de er tørstige, og vi støtter sådan set også, at der er brug for at foretage en opstramning af det regelsæt, der findes i Danmark i dag, hvor man undtager perioder med frostvejr og sætter kravene lavere i de perioder.
For os er der to ting, som er afgørende her.
Det første er, at vi faktisk skal sørge for, at svin har adgang til vand, når de har behov for vand.
Og der synes vi jo, at det er afgørende, at vi ikke ved at indføre en måske ikke virkende forbedring af dyrevelfærden får forringet mulighederne for at have fritgående svin og derfor i realiteternes verden kommer til at skade dyrevelfærden i stedet for at gavne den.
Vores udgangspunkt er altså, at vi bestemt mener, at man skal gøre det, der er nødvendigt af hensyn til svinene, i forhold til det, der kommer fra Europarådet i den her sammenhæng.
For os er udgangspunktet altså, at dyrevelfærden skal sikres på et maksimalt niveau.
Det sidste er så kravet om, at det skal være strafbelagt, hvis man overtræder kravet om adgang til groft foder og halm i tilstrækkelige mængder.
Derfor synes jeg, at man – ud over det, som andre har nævnt om, at man skulle se nærmere på definitionen af, hvad det betyder at snakke om tilstrækkelige mængder halm – måske også skulle se på, om der ikke er nogle problemer med, at man ikke i tilstrækkeligt omfang har præciseret, hvad groft foder er.
Også der kan der være nogle områder at kigge på.
Vores indgangsvinkel til det her er, at vi gerne vil indgå lige så kritisk og konstruktivt i udvalgsarbejdet som de fleste tidligere ordførere.
Christian H. Hansen (DF), 2006-11-07:
Jeg har et enkelt spørgsmål til hr. Per Clausen, Enhedslistens ordfører, og det går sådan lidt på, at de her grise, som nu skal slagtes, jo er levende væsener ligesom hr. Per Clausen og undertegnede selv, og hvis vi nu skulle stå på et fuldspaltegulv i 12 timer i et udleveringsrum, var det ikke sikkert, at vi sådan generelt kom nærmere en politisk forståelse mellem Enhedslisten og Dansk Folkeparti.
Men lige i det her tilfælde tror jeg faktisk at vi er det.
Der er det så, jeg lige vil høre hr. Per Clausen om passussen om fuldspaltegulve: Hvis der er et flertal i Folketinget, der simpelt hen ønsker, at den passus totalt udgår, så vi hverken snakker fuldspaltegulve eller tidsfrekvens, er Enhedslisten så indstillet på at støtte det?
Per Clausen (EL), 2006-11-07:
Det kan jeg helt klart bekræfte.
Det vil forbedre det her lovforslag ganske væsentligt, og det vil vi støtte.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-07:
Ministeren undrer sig meget med hensyn til det her med vandspørgsmålet, at jeg vist må slå fuldstændig fast, at vi fra Socialdemokratiets side klart mener, at svin selvfølgelig skal have fri adgang til vand, også fritgående svin og også om vinteren.
Vi mener ikke, som Det Konservative Folkeparti sagde, at svin har mindre brug for vand om vinteren.
Det er ikke Det Økologiske Råd, det er Økologisk Landsforening, som i dag har sendt os et brev, hvor de skriver, at der kan være den mulighed, at svinene ikke drikker vand om natten.
Vi har først fået det i dag, fordi de ikke har været med i høringen, og vi har ikke haft nogen mulighed for at undersøge det på nogen måde, men det mener jeg faktisk er vigtigt at forholde sig til.
For vi skal jo ikke pålægge nogen som helst, og det gælder ikke kun økologer, en hel masse regler, hvis der ikke er et reelt behov for det.
For os står dyrevelfærden allerhøjest i den her sag – også for økologiske svin.
Lene Espersen (KF), 2006-11-07:
Jeg takker for den præcisering.
Det var ikke helt sådan, jeg havde hørt debatten, men der er også mange nuancer i det.
Og jeg har heller ikke set det høringssvar.
Men jeg takker for præciseringen, for jeg synes også, det er vigtigt i forhold til den videre proces, at vi prøver at nå så vidt som overhovedet muligt med Europarådets rekommandation.
Jeg glæder mig også til at se det høringssvar, og så må vi få nogle sagkyndige til at se på, om det er i overensstemmelse med virkeligheden.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-07:
Jeg arbejder med det materiale om sagen, som jeg har fået forelagt, og af det materiale fremgår det ikke, at ministeren er blevet presset af hverken den ene eller den anden til at fremsætte forslaget, så her fra talerstolen skal jeg ikke kaste mig ud i gisninger om, hvad der ligger til grund for, at ministeren har valgt at fremsætte et lovforslag med det indhold, det har.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-07:
Jeg vil godt spørge ordføreren: Hvis det nu viser sig, at der ikke er et flertal for at opretholde forbuddet imod fuldspaltestalde, er Dansk Folkeparti så indstillet på at kigge på at nedsætte den lovlige opholdstid i udleveringsrummene væsentligt, altså til under de 12 timer, ud fra den betragtning, at det er meget belastende for dyrene at komme fra hver deres sti og blive lukket sammen?
Det giver virkelig anledning til nogle dyrevelfærdsmæssige problemer.
Lise von Seelen (S), 2006-11-07:
Jeg har hørt i ministerens svar, at der er en imødekommenhed med hensyn til at drøfte det her lidt tættere, og det glæder mig selvfølgelig.
Mit sidste spørgsmål skal så være, om ministeren deler Venstres kommunalordfører, hr. Leif Mikkelsens, udsagn om, at kommunerne selv må sørge for at skaffe deres arbejdskraft, og at de ikke skal gøre det til et centralt problem, altså at det ikke er noget, vi skal tage os af her i Folketinget.
Er det et synspunkt, ministeren deler, at det ikke er vores ansvar at medvirke til at sikre, at der er arbejdskraft, veluddannet arbejdskraft, til at pleje vores ældre, også om nogle år?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Jeg må sige, at hr. Leif Mikkelsen jo har ret i, at det først og fremmest er kommunernes ansvar.
Men jeg føler nu også en interesse for at følge udviklingen på området, og der er jo ingen tvivl om, at når vi gerne vil sikre eksempelvis en god kvalitet på ældreområdet, er vi også nødt til at se på de problemer, der kan være med at rekruttere personalet.
Derfor har vi jo fra regeringens side taget fat på problemstillingen med hensyn til eksempelvis at sikre et bedre arbejdsmiljø.
Vi har jo netop som en del af velfærdsaftalen fået etableret en forebyggelsesfond for at have økonomiske midler til at tage hånd om de nedslidningsproblemer, der kan være, de problemer, der kan være i forbindelse med arbejdsmiljøet, for det er noget af det, der betyder noget for sektoren.
Vi har tidligere haft en rekrutteringskampagne for år tilbage, og jeg vil se, om vi kan lave noget tilsvarende med henblik på netop at understøtte, at der er et rekrutteringspotentiale at trække på i forbindelse med udfyldelse af de ledige stillinger.
Spm. nr. US 21
René Skau Björnsson (S), 2006-11-07:
Det er jo ikke mere end et par dage siden, regeringen indgik en boligaftale med Dansk Folkeparti og De Radikale, og jeg vil gerne have ministeren til at bekræfte, at der godt nok ikke bliver hentet 3,1 mia. kr. over 4 år, men at man stadig henter 1,6 mia. kr. af lejernes penge fra Landsbyggefonden og putter dem ned i statskassen.
Jeg kan godt forstå, når landets lejere siger, det er urimeligt, at de skal betale en særskat, at de skal betale i snit 3.000 kr. pr. lejemål, fordi regeringen har brug for pengene i statskassen.
Men først og fremmest: Kan ministeren bekræfte, at der over de næste 4 år formentlig skal hentes 1,6 mia. kr. af lejernes penge og puttes ned i statskassen?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Ja, jeg kan bekræfte, at tallet vil ligge nogenlunde på det lag, og dermed er vi jo nede på, at Landsbyggefondens bidrag til nybyggeri ligger på 25 pct. Jeg synes, det er interessant at følge udviklingen over årene.
I boligaftalen fra sidste år lagde vi et loft på 50 pct., og tidligere har der været et væsentlig større forholdsmæssigt bidrag, nemlig dengang Socialdemokraterne selv indgik i en boligaftale.
Men vi har ment, det var vigtigt at afsætte flere midler til renovering, og derfor har vi altså nu lavet en aftale, hvor 25 pct. bidrager til nybyggeriet.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-07:
Vi har jo hele tiden accepteret og ment, det er godt, at lejernes penge bliver brugt til, at de får nogle bedre toiletter og køkkenforhold, og at der bliver gjort noget ved indeklimaproblemerne.
Det skal der bruges mange penge på, og vi ved, at der skal bruges endnu flere de kommende år, så derfor er vi også ekstra uforstående over for, at der stadig skal tages 1,6 mia. kr. af lejernes penge og puttes ned i statskassen, for der bliver jo ikke bygget en eneste ny bolig for de penge.
Når ministeren siger, at der bliver bygget nye boliger for dem, hænger det jo ikke sammen.
Hvis der kom 0 kr. af lejernes penge fra Landsbyggefonden ned i statskassen, ville der stadig blive bygget det antal almene boliger, der var planlagt i kommunerne, så det her giver ikke en eneste ny bolig.
Kan ministeren også bekræfte det?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, at hr. René Skau Björnsson kan være uforstående over for, at også Landsbyggefonden bidrager til nybyggeri.
Det er jo helt i overensstemmelse med det, der har været formålet med Landsbyggefonden, og det er helt i overensstemmelse med den politik, som Socialdemokratiet praktiserede, dengang man ønskede at påtage sig et ansvar.
Jeg ved ikke, om det at være uforstående over for, at fonden stadig skal bidrage til nybyggeriet, egentlig beror på hr. René Skau Björnssons manglende kendskab til debatterne og diskussionerne, da vi for efterhånden nogle år siden – det skal jeg medgive – havde en socialdemokratisk ledet regering.
Men af hensyn til hr. René Skau Björnssons viden om, hvad der var Socialdemokratiets politik, vil jeg da gerne citere den daværende boligminister, som i 1998 fremsatte et lovforslag med disse ord: Med lovforslaget vil regeringen fremme, at den almene sektor i højere grad bliver i stand til selv at finansiere nybyggeri af almene boliger på længere sigt.
Citat slut.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-07:
Nu har jeg siddet i Folketinget i 8 år.
De sidste ord i det, ministeren citerede, er jo vigtige.
Der blev sagt »på længere sigt«, og dengang blev der indgået aftale i forståelse med Boligselskabernes Landsforening og altså med lejerne i dette land om, at på længere sigt – om 3035 år – kunne man bruge penge til nybyggeri.
Men det, vi taler om nu, er, at her 6 år efter vil regeringen tage nogle penge fra Landsbyggefonden til nybyggeri, uden at lejerne er med, og uden at det sker i forståelse med lejerne.
De historiske kendsgerninger skal lige på plads, og kendsgerningen er, at dengang talte boligministeren om 30-35 år.
I dag har vi masser af boliger fra 1950'erne, 1960'erne og 1970'erne, der gudhjælpemig trænger til nye badeværelser og nye køkkener og trænger til at få gjort noget ved indeklimaet, og det kan vi bare ikke gøre med det, regeringen lægger op til.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Det er vist lidt rigeligt at sige, at vi ingenting vil gøre ved renoveringsbehovet, når vi netop har øget renoveringsrammen til 2,4 mia. kr.
Men det afspejler vel bare det store problem, Socialdemokraterne har, nemlig at de er dybt frustrerede over slet ikke at være med i aftalen.
Den aftale, der nu er indgået, er jo netop udtryk for, at de fire partier prioriterer den almene sektor meget højt og netop synes, at der skal afsættes midler til renovering, og vel at mærke midler i meget stort omfang – væsentlig større end dengang Socialdemokraterne havde ansvaret.
Allerede med boligaftalen sidste år øgede vi faktisk renoveringsrammen for indeværende år, og nu sker der et markant løft i de kommende år, nemlig med en renoveringsramme på 2,4 mia. kr.
Dertil kommer, at vi har sat penge af til en social indsats, fordi vi synes, det er vigtigt at tage hånd om de problemer, der er i de meget belastede områder.
Det er jo også noget nyt, der er kommet ind, efter at Socialdemokraterne valgte at stå uden for aftaler på boligområdet.
Nu er det jo sådan, at pengene bruges i den almene sektor.
De bruges til renovering, de bruges til en social indsats, og de bruges til nybyggeri.
Jeg synes, det er afgørende, at vi sørger for, at der også sker den udvikling, at der bliver bygget nye almene boliger.
Nogle af dem, der er allerdårligst stillet, er jo faktisk dem, der står og mangler en bolig, og derfor er det vigtigt, at vi også sætter midler af til dette formål.
Jeg vil godt sige, at vi gennem de senere år har haft kendskab til, at der er et meget stort renoveringsbehov.
Faktisk for år tilbage kom de første rapporter, der påviste det, og med aftalen imødekommer vi netop det behov, der er for renovering, med et meget højt ambitionsniveau.
Samlet kan det bidrage til at generere renovering for i alt 124 mia. kr. over årene.
Det er rettidig omhu, det er at tage renoveringsbehovet alvorligt, og det synes jeg er det rigtige at gøre, frem for bare at skyde ansvaret fra sig og sætte sig uden for al indflydelse på, hvad der fremover skal ske på boligområdet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 22
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-07:
Det forekommer mig næsten uhørt frækt, at man laver et forlig, hvor man nok en gang vælger at tage fra lejerne for at sikre, at pengebunken i statskassen får en større top.
Det kan selvfølgelig være, det betyder, at finansministeren lidt hurtigere bliver i stand til at købe hele verden, men jeg tror, at det er meget svært at forstå for de mennesker, der bor i den almene sektor, og som i de senere år har oplevet, hvordan uligheden i højere og højere grad er vokset.
Det er en ulighed, som betyder, at den gruppe mennesker, der bor i den almene sektor, har en lavere og lavere indkomst, samtidig med at de kan se, at den øvrige del af befolkningen ikke bare har mulighed for at få samtalekøkkener, wellnessbadeværelser, fladskærme og firehjulstrækkere, altså kort og godt være deltagere i en forbrugsfest.
Det forekommer meget, meget uhørt for lejerne, når de samtidig hører en minister sige: I burde være glade for, at vi tager 1,6 mia. kr. af jeres penge.
Hvordan vil ministeren sikre, at uligheden ikke fortsat stiger, men til gengæld falder?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
En måde at gøre en indsats mod ulighed på er at sørge for, at der sker en renovering og en udvikling af den almene sektor, og jeg er ikke i tvivl om, at lejerne vil blive glade for aftalen, fordi den netop imødekommer det behov, der er i den almene sektor.
Hvis det skal kaldes frækt, som fru Lissa Mathiasen var inde på, må det jo have været ualmindelig frækt, da den daværende socialdemokratiske ordfører, hr. Carsten Hansen, i debatten i 1998 sagde: »Derudover foreslås der som noget nyt indførelse af en nybyggerifond, Landsbyggefonden.
Helt tilbage fra 1933 har baggrunden for en konstruktion med byggefonden og princippet om, at lejen ikke nedsættes, når prioritetslånene udamortiseres, som det hedder, været at gøre det almennyttige boligbyggeri selvfinansierende på sigt.«
Jeg synes, det er rettidig omhu, at vi nu sikrer, at midlerne bliver aktiveret, så de kan komme lejerne til gode allerede nu.
Det gælder ikke kun de nuværende lejere, men også de kommende lejere.
Jeg synes, vi har fundet en rigtig god balance mellem de forskellige elementer, der indgår i aftalen.
Lissa Mathiasen (S), 2006-11-07:
Jeg kan godt forstå, at ministeren prøver at sige alt muligt andet i stedet for egentlig at svare på det, jeg spurgte om.
Men jeg tror også, at ministeren vil medgive, som også hr. René Skau Björnsson sagde, at det, der lå i 1998-aftalen, henviste til om 30-35 år, fordi man på det tidspunkt kunne regne sig frem til, at nybyggerifonden så ville være meget stor, altså have rigtig mange penge.
Vi må jo konstatere, at der først i 2002 var et forlig, som de borgerlige partier indgik, og som vi i øvrigt tilsluttede os.
Dér havde man allerede besluttet sig til at tage pengene.
Men det, jeg spørger til, er uligheden.
Så er det, jeg spørger: Hvad vil ministeren gøre?
Lejerne bliver jo ikke rigere af, at de får lov til at spise lidt mere af deres egen hale.
Men når vi taler om nybyggeriet, siger jeg: Det er frækt, for det her er et spørgsmål om, at man stjæler af lejernes penge for at dele ud til ting, som det egentlig burde have været en samfundsopgave at dele ud til.
Vil ministeren ikke godt svare mig på mit spørgsmål: Hvad vil ministeren gøre – eller vil hun ikke gøre noget? – for at sikre, at der bliver en bedre balance lighedsmæssigt?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Jeg må simpelt hen sige, at jeg nu er skrupforvirret.
For nu kan jeg forstå, at det er helt i orden, at Landsbyggefonden bidrager til nybyggeri, det må bare ikke være lige nu.
Det må først være om nogle år.
Oprindelig var det fint, oprindelig fremsatte man selv lovforslagene, der gjorde det her muligt, man har stået bag det, sågar stukket linjerne ud helt tilbage fra 1933, som den tidligere socialdemokratiske ordfører gjorde.
Det synes jeg er en ganske interessant melding, vi har fået i dagens spørgetime.
Det, vi jo gør, er, at vi udviser rettidig omhu, ved at vi sørger for, at de penge, der på sigt kommer ind i Landsbyggefonden – og det er rigtigt, at det, som fru Lissa Mathiasen siger, bliver til rigtig mange penge – sørger vi for allerede nu at gøre aktive, så det behov, der er for både renovering og nybyggeri, imødekommes – helt i overensstemmelse med Landsbyggefondens formål.
René Skau Björnsson (S), 2006-11-07:
Jeg medgiver, at der bliver sat flere penge af til renovering, og, som jeg også sagde, synes vi, det er godt, for det er der brug for.
Men vi har fået to rapporter inden for det sidste halve år, en fra ministeriet og en fra et revisionsfirma, der i klare vendinger påpeger, at der er brug for alle pengene i Landsbyggefonden, alle pengene og helst mere til, til renovering, til boligsocial indsats og til at få gjort en indsats mod ghettoiseringen.
Der er jo ikke penge i Landsbyggefonden i dag, så Landsbyggefonden og lejerne skal ud og låne penge, for at ministeren kan få penge i statskassen.
Alle de penge, som er der, og som kommer i de kommende år, er der brug for i sektoren selv, og derfor er det uansvarligt at putte dem ned i statskassen i disse år, fordi der er et hul, som man mener skal dækkes, og fordi man mener, at lejerne skal betale en særskat lige nu.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Jeg kan desværre ikke på stående fod tallene, men jeg skal gerne tage en drøftelse med min kollega undervisningsministeren om dimensioneringen og se nærmere på forholdene, og om der dér er basis for nogle ændringer.
Lise von Seelen (S), 2006-11-07:
Men det er dog stadig væk således, at de mennesker, der skal uddannes, jo skal uddannes på social- og sundhedsskolerne, og de har et antal elevpladser, som de kan anvende, og hvis den dimensionering ikke passer i forhold til efterspørgslen, så er det jo, vi kommer i underskud med hensyn til uddannede medarbejdere.
Det er jo sådan set det, der er vores bekymring, og den deler vi med de kommunale chefer.
Der peges af folk, der har analyseret området, på, at vi i indvandrerkredse faktisk har et stort potentiale, som vi kunne inddrage, hvis vi gør en særlig indsats på uddannelsesstederne – og her taler jeg altså om social- og sundhedsskolerne – så man øgede mulighederne for, at de mennesker kunne gennemføre en uddannelse.
Der vil jeg gerne høre ministerens opfattelse af, om det ikke ville være en rigtig, rigtig god idé, at vi skruer op for blusset og giver nogle muligheder for, at mennesker, som har en anden etnisk baggrund end dansk, kan gennemføre uddannelserne på end bedre måde, end vi ser det i dag.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Men jeg har jo taget flere initiativer for netop at understøtte, at der er de uddannelsestilbud til rådighed, som der er brug for, netop fordi jeg er enig i, at det er vigtigt med kompetenceudvikling og med løbende tilbud om efteruddannelse.
Derfor vil jeg også nævne, at jeg jo er rigtig glad for, at der blandt satspuljepartierne var enighed om at afsætte 25 mio. kr. til en specifik lederuddannelse, ikke mindst for lederne på ældreområdet, for
noget af det, der har meget stor betydning for, at det bliver en god arbejdsplads, og at medarbejderne synes, der er det rigtige arbejdsmiljø, er, at lederne har kompetencerne til at træffe de rigtige afgørelser.
Så det er vigtigt at have fokus på det her område, og som sagt har jeg taget initiativer for netop at understøtte, at tilbuddene er der.
Men det er faktisk først og fremmest et kommunalt ansvar at sørge for uddannelse af medarbejdere.
Line Barfod (EL), 2006-11-07:
Jeg vil gerne sige ærligt, at jeg synes, det her forslag er enormt indviklet.
Jeg kan se, at Forbrugerrådet også i deres høringssvar har svaret, at det her lovforslag simpelt hen er for kompliceret til, at de kan kommentere det.
Derfor vil jeg under udvalgsbehandlingen stille nogle spørgsmål for at få afklaret, om det her er en forringelse eller en forbedring af den retsstilling, som almindelige forbrugere, små virksomheder osv. har i dag, for det synes jeg umiddelbart er svært at se.
Nogle steder i bemærkningerne kunne det tyde på, at der her sker en forringelse, med hensyn til om danske domstole har mulighed for at afvise at fuldbyrde en dom, hvis man mener, at den strider imod grundlæggende retsprincipper i dansk ret.
Men det vil jeg gerne spørge nærmere ind til under udvalgsarbejdet, før vi tager endelig stilling til, hvordan vi vil stille os til forslaget.
Lise von Seelen (S), 2006-11-07:
I Ugebrevet A4 har vi kunnet iagttage, at en meget stor andel af de nye kommunale chefer har den bekymring, at de ikke vil kunne skaffe det fornødne faglige personale til hele ældreområdet, og her taler de ikke om en fjern fremtid, de taler faktisk om de allernærmeste år.
Nu ved vi, at der på hele ældreområdet, som vi kender det i dag, er rigtig mange deltidsansatte – over halvdelen er deltidsansatte – og vi ved, at over 80 pct. af de deltidsansatte faktisk gerne ville have fuldtidsstillinger, hvis det var muligt.
Derfor vil jeg spørge ministeren, om ministeren for at sikre, at vi har den faglige ansættelse på hele ældreområdet, vil være med til netop at gå ind, så vi kan være sikre på, at den arbejdskraft, der ligger der, og som i dag ikke udnyttes, kan bruges til glæde for ældreomsorgen og til glæde for de ældre.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-11-07:
Jeg er meget enig med spørgeren i, at det er en væsentlig problemstilling at se på, hvor vi fremover finder medarbejderne til sektoren – hvor vi allerbedst kan rekruttere – og derfor er det et væsentligt emne at sætte fokus på.
Jeg kan også fortælle spørgeren, at det på en høring, jeg havde arrangeret i går, faktisk var nogle af de meldinger, der gik meget igen, med hensyn til hvordan vi sikrer en kvalitet, der er så høj som muligt inden for hele ældreplejen.
Jeg synes, som spørgeren er inde på, at diskussionen med hensyn til deltidsansatte, som jeg har bemærket at faglige organisationer har rejst, er en meget relevant diskussion at tage, men det er jo først og fremmest de kommunale ledere, der skal tage stilling til, om der dér er et potentiale, man synes man kan udnytte bedre.