runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-20:
Jeg vil også gøre det meget klart, at i Socialdemokratiet har vi heller ikke misforstået noget.
Jeg tror, jeg startede min første tale med at sige, at vi havde ønsket et klagenævn, men havde accepteret, at det blev Institut for Menneskerettigheder, der kom med de henstillinger og de administrative tiltag, som vi nu har stemt om i formiddag.
Vi ønsker, at der skal være ligebehandling på arbejdsmarkedsdelen, den organiserede og den uorganiserede.
Det er helt tydeligt og klart for os, at det er reel ligebehandling, vi går efter.
Vi synes tillige, at det er meget, meget uhensigtsmæssigt, at man bare kan sige, jamen så kan domstolene tage sig af det.
Jeg ved ikke, om beskæftigelsesministeren har fantasi til at forestille sig, hvad der vil ske i det øjeblik, en sådan sag kommer op - hvor mange af de her absolut svageste grupper, der har nogen som helst chance for at få en sag rejst ved en domstol.
I det hele taget ville det også være ressourcespild.
Hvorfor skal der ikke være den reelle ligebehandling på hele arbejdsmarkedsområdet?
Det kan vi overhovedet ikke forstå.
Vi håber, ministeren besinder sig her i sidste ombæring og sørger for, at vi får et ændringsforslag ind mellem anden og tredje behandling eller allerhelst støtter Enhedslistens ændringsforslag i dag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Jeg skal bare gøre det fuldstændig klart for beskæftigelsesministeren, at der ikke er nogen som helst misforståelser, hvad angår det her forslag.
Vi ved udmærket godt, at det her forslag alene omhandler dem, der er dækket af det fagretlige system.
Det er faktisk derfor, vi stemmer
Enhedslistens forslag går netop ud på, at det her forslag skal gælde alle på arbejdsmarkedet, sådan at man ikke arbejder under forskellige betingelser, alt efter om man er af den ene slags eller den anden slags, alt efter om man er under det fagretlige system eller ej.
Der er absolut ingen misforståelser.
Der er blot et ønske fra oppositionen om i denne her sag at sikre, at alle danske arbejdere har de samme forhold.
Det er ministeren åbenbart ikke interesseret i, og dermed ender ministeren i en situation, hvor han ikke kan få implementeret sine højtelskede EF-direktiver.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-20:
Der synes at være en fælles misforståelse af, at integrationsministerens lovforslag opretter et egentligt klagenævn.
Det er der ikke tale om.
Institut for Menneskerettigheder får ud over kompetencen til at bistå ofre for forskelsbehandling også kompetence til at afgive en udtalelse om, hvorvidt der efter instituttets opfattelse har fundet forskelsbehandling sted.
Det er imidlertid ikke en decideret klagenævnsbehandling, da instituttet ikke kan træffe endelige afgørelser. Jeg synes, der er grund til at få præciseret, hvad det er, Institut for Menneskerettigheder kan i forhold til konkrete henvendelser om forskelsbehandling i medfør af integrationsministerens lovforslag, som netop er blevet vedtaget i dag.
Instituttet kan afgive udtalelser om, hvorvidt instituttet finder, at der har fundet forskelsbehandling sted.
Der er altså ikke tale om, at der afsiges endelige afgørelser.
I det fagretlige system er der derimod tale om endelige afgørelser af sager om forskelsbehandling, hvilket ligeledes vil være tilfældet i de sager, hvor en uorganiseret lønmodtager fører sagen ved de almindelige domstole.
Endvidere kan Institut for Menneskerettigheder jo i alle sager om forskelsbehandling på grund af etnicitet bistå ofre for forskelsbehandling.
Det gælder både for de organiserede og de uorganiserede lønmodtagere.
Det er i denne sammenhæng, at arbejdsmarkedets parter sammen med instituttet vil etablere et samarbejde og udveksle erfaringer.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-20:
Det glider af på mig; det glider af på mig på flere måder: For det første siger beskæftigelsesministeren her, at man oven i købet laver en merimplementering.
Ja, det gør man, men kun for halvdelen af arbejdsmarkedet, og det er det, vi ikke vil være med til.
Vi vil ikke have, at der ikke er lige vilkår for alle på arbejdsmarkedet.
For det andet: Det, som ministeren også påstår ligger i misforståelsen, er, at de, der er på vej ind på arbejdsmarkedet, ikke er omfattet af forskelsbehandlingsloven, men så ved ministeren noget, som vi i hvert fald ikke har fået svar på, da vi spurgte om det selv samme.
Jeg ved ikke, hvordan ministeren kan forestille sig, at personer, der kommer fra starthjælp eller lave ydelser, har en mulighed for overhovedet at melde sig ind i en fagforening, inden de er på arbejdsmarkedet, hvor de kan få en løn, de kan leve af.
Det er sådan set det, vi gerne ville foregribe, da de her grupper aldeles ikke har mulighed for at gå til domstolene, men skal have en administrativ afgørelse, så vi undgår alle den slags sager ved domstolene.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Som jeg ser det, har beskæftigelsesministeren et valg, hvis ministeren har så travlt med at få implementeret EF-direktiver: Enten kan ministeren vælge at stemme for Enhedslistens ændringsforslag og dermed overholde de direktiver, som ministeren går så højt op i, eller også kan ministeren stemme imod og dermed ikke få vedtaget noget som helst.
At skubbe den over på os synes jeg måske lige er hurtigt nok.
Beskæftigelsesministeren siger heroppefra, at det burde være i vores interesse at sikre, at så mange som muligt står i fagforening.
Ja, selvfølgelig er det da det.
Jeg skal så bede beskæftigelsesministeren bekræfte, at det også vil være organiserede folk, som ikke får glæde af det her lovforslag, medmindre Enhedslistens forslag bliver vedtaget.
For den gruppe, der ikke har anciennitet nok til at være dækket af overenskomsten i forbindelse med ansættelser eller afskedigelser, vil det her ikke dække, medmindre der er et klageorgan.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-20:
Jeg synes blot, det er værd at anholde, at ministeren siger: Jamen vi er ikke forpligtet til mere.
Det kan godt være, man ikke er forpligtet til mere, men spørgsmålet er, om vi i Folketinget synes, at det, som ministeren lægger op til, er godt nok.
Det er jo det, der er problemet, nemlig at det ikke er godt nok.
Så henviser ministeren til hensynet til arbejdsmarkedets parter.
Nu er det i hvert fald ikke hver dag, man hører store jubelsange ude fra arbejdsmarkedets parter om, at regeringen er så skøn, fordi den primært tager hensyn til arbejdsmarkedets parter i sit arbejde.
Det er jo ikke ligefrem normalt den sang, vi hører fra arbejdsmarkedet.
Næh, tværtimod har vi da i øvrigt en fælles sag med regeringen omkring eksklusivaftaler, og der kan man da ikke påstå, at man ligefrem tager hensyn til arbejdsmarkedets parter forstået som organisationerne.
I det tilfælde tager man hensyn til arbejdstagerne.
Det er præcis det samme, der er spørgsmålet her: Hvorfor kan vi ikke få regeringen til at tage det hensyn, som sikrer, at vi får hele arbejdsmarkedet, alle arbejdsmarkedets deltagere, alle arbejdstagerne med, så de får en klagemulighed.
Det er spørgsmål er ikke besvaret ordentligt af ministeren.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-20:
Jeg vil også blot fra Det Radikale Venstres side meddele, at vi støtter Enhedslistens ændringsforslag og i bund og grund stiller os totalt uforstående over for, hvordan regeringen kan se det som en sejr - det må det jo betragtes som, når man vil stemme sådan et ændringsforslag ned - at forhindre, at en gruppe på arbejdsmarkedet får en ankemulighed.
Det er det, vi taler om her; det skal forhindres, og det skal så gøres med Dansk Folkepartis stemmer.
Det er det, som regeringen betragter som en sejr: at forhindre en enkelt gruppe på arbejdsmarkedet i at have en ankemulighed.
Det vil være meget, meget befriende, hvis ministeren kunne forklare, hvordan det kan betragtes som en sejr.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-05-20:
I Socialdemokratiet havde vi et stærkt ønske om, at gennemførelsen af EU's direktiver om ligebehandling blev gennemført på en måde, så der var et selvstændigt klageorgan for disse grupper af anden race eller etnisk oprindelse.
Det har ikke været tilfældet, og vi har tidligere her i dag stemt for integrationsministerens forslag på området, som omfatter resten af de tilfælde, der kan være tale om,
undtagen arbejdsmarkedet
Det behandler vi særskilt nu, og det har været magtpåliggende for Socialdemokraterne, at samfundets absolut svageste grupper på kontanthjælp og nyankomne udlændinge på starthjælp, som ikke er kommet i kontakt med arbejdsmarkedet og de faglige organisationer, skal have samme klageadgang i sager, der vedrører forskelsbehandling på arbejdsmarkedet, som etniske minoriteter, der er omfattet af det fagretlige system.
Det er ikke tilfældet, hvis dette forslag vedtages.
Socialdemokraterne tilkendegiver derfor, at Institut for Menneskerettigheder bør have en mulighed for at behandle klager over etnisk betinget forskelsbehandling på arbejdsmarkedet for personer, der ikke er fagligt organiserede, eller som er medlem af en faglig organisation, der ikke agter at føre deres sag.
Socialdemokratiet har gennem udvalgsarbejdet forsøgt at få regeringen til at tage et ansvar for dette svigt.
Det er ikke lykkedes, og vi vil så her tilkendegive, at vi selvfølgelig støtter Enhedslistens ændringsforslag, men stemmer imod forslaget i sin helhed
, hvis ændringsforslaget ikke vedtages.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Beskæftigelsesministeren står i dag i en lidet misundelsesværdig situation med det her lovforslag.
Som det fremgår af betænkningen, har regeringspartierne opbakning fra en bred kreds af partier til en så effektiv bekæmpelse af forskelsbehandling på arbejdsmarkedet som overhovedet muligt.
Det er ikke så underligt, men jeg vil lade det være op til pianisterne selv at forklare, hvordan deres klaver spiller.
Det er helt på linje med lov om etnisk ligebehandling, der omfatter forholdene uden for arbejdsmarkedet.
Vil regeringen så virkelig stå model til at stemme det ændringsforslag ned ved hjælp af Dansk Folkepartis stemmer?
Eller vil regeringen lytte til en samlet opposition og finde en brugbar løsning på problemet med det manglende klageorgan? Hvis ministeren er i tvivl, vil jeg anbefale ministeren en nøje gennemlæsning af henvendelsen fra RBF fra den 18. marts 2003.
Her er jo tale om en organisation, der om nogen kender til problemerne med forskelsbehandling på arbejdsmarkedet.
Det er et forbund, som organiserer en meget stor del af de udlændinge, der arbejder i hotel- og restaurationsbranchen.
20 pct. af medlemmerne er udlændinge.
Som prikken over i'et organiserer de faktisk også de dørmænd, der ofte er i fokus i sager om forskelsbehandling.
Hovedpointen i RBF's henvendelse er, at det er forfejlet at tro, at sager om forskelsbehandling på arbejdsmarkedet som hovedregel kan behandles fagretligt.
Dels vil det ikke gælde på arbejdspladser, som ikke er overenskomstdækket, dels vil der være en række konkrete situationer, hvor det ikke vil være muligt at få en fagretlig behandling. RBF nævner selv to eksempler: For det første i ansættelsessituationer og for det andet ved afskedigelse af folk, som har for kort anciennitet til at være dækket af overenskomsternes bestemmelser vedrørende afskedigelse og opsigelsesvarsel.
Problemet med det manglende klageorgan skal løses, hvis det her lovforslag skal ryge igennem.
Hvis man opfatter det som nødvendigt, så får vi da forslaget tilbage i udvalget mellem anden og tredje behandling.
For min skyld gerne.
Men det afgørende her er altså, at vi får en positiv tilkendegivelse fra ministeren om støtte til ændringsforslaget.
Søren Krarup (DF), 2003-05-20:
Jeg må lige gøre hr. Kramer Mikkelsen opmærksom på, at der er noget, han har misforstået.
Vi har ikke indgået aftale om en lov.
Det, der sker, er, at vi har indgået aftale om et cirkulære, der er lovforberedende.
Så der er aldeles ikke truffet aftale om en lov.
Jeg ville ønske, at hr. Kramer Mikkelsen fattede det, så hans forargelse måske blev en lille smule dæmpet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2003-05-20:
Så nåede vi dertil, at vi kunne få Dansk Folkepartis svar på, hvordan man agtede at stemme til et lovforslag, som man har indgået aftale med regeringspartierne om.
Når Socialdemokraterne har meddelt, at vi ville afsløre, hvordan vi ville stemme til loven, så handlede det jo om, at regeringspartierne har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, som Socialdemokraterne ikke har haft indflydelse på.
Men vi er selvfølgelig interesseret i at give de mennesker, som har krav på en fair og ordentlig behandling omkring dansk statsborgerskab, vores støtte.
Derfor kan jeg tilsige L 206 vores støtte nu, efter at vi har set, at regeringen har sit parlamentariske grundlag i orden.
Så derfor vil vi fra Socialdemokratiets side give tilsagn om også at støtte lov om indfødsretsmeddelelse, L 206.
Det er altså en underlig parlamentarisk skik.
Gudrun Laub (V), 2003-05-20:
Det er simpelt hen ikke rigtigt, hvad fru Margrete Auken siger.
Vi lytter til alle sider for at få et fornuftigt, grundigt beslutningsgrundlag, og det skal altså have sin tid.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-20:
Jeg kunne ikke lade være med at bide mærke i, at hr. Bjarne Laustsen selv spurgte ministeren, hvilken sikkerhed der var for, at virksomhedspraktik ikke kom til at koste almindelige job, så det er åbenbart en usikkerhed, jeg ikke er alene om at have.
Jeg vil gerne spørge hr. Bjarne Laustsen, om det ikke er korrekt, at de lokale koordinationsudvalg alene får statistik over, hvor mange der er blevet aktiveret inden for det private og det offentlige, men at de absolut intet får at vide om indholdet af de aftaler, der er indgået, og at de heller intet får at vide om, hvilke virksomheder det er, der har indgået aftaler.
Det vil sige, at man ikke som lokal fagforening, ej heller på arbejdsgiversiden, har noget som helst overblik over, hvor mange job der faktisk bliver fortrængt.
Man har udelukkende et overblik over, hvor mange der er aktiveret, men ikke, om de aktiverede faktisk er gået ind og har taget ordinære arbejdspladser.
Er det ikke korrekt?
Margrete Auken (SF), 2003-05-20:
Noget af det, folk er ret fortvivlede over i denne her sag, er, at især Venstre simpelt hen ikke hører efter, hvad der bliver sagt.
Jeg var til et stort møde i går i Smørum.
Det handlede ikke om vejen, det handlede om kirken, men der sad 100 mennesker oppe i Smørum Kirke, og der var mange, der godt ville hen og snakke trafik med mig, og jeg kan forsikre, at det var ikke SF'erne, der var i flertal ved det møde.
Det var i høj grad borgerlige mennesker, som var taknemlige over, at vi prøvede at gøre noget ved det, for de kunne ikke holde ud, at der ikke blev hørt efter.
Det drejer sig ikke om for eller imod motorvej.
Det er en anden diskussion.
De føler, at når de kommer og snakker med Venstre, så går det sådan, som hele Folketinget fik det demonstreret for et øjeblik siden, så bliver der simpelt hen ikke hørt, hvad der bliver sagt.
Så bliver der slet ikke svaret på de ting, de forelægger.
Derudover er det en kæmpebelastning af et stort miljøområde på grund af en vej, der ikke er brug for, siger masser og masser og masser af borgerlige mennesker i det område.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-20:
Ja, jeg undres også over, at Venstre ikke vil lytte til de mange henvendelser, der kommer fra lokalområdet, og som klart dokumenterer, at en mortorvejsløsning hverken trafikalt, naturmæssigt eller i henseende til at bevare lokalsamfundenes indbyrdes kontakt med hinanden osv. er en fornuftig løsning.
Der er simpelt hen ikke nogen rimelighed i det forslag.
Det virker jo fuldstændig absurd, at man vil bygge en hel motorvej, kilometervis af motorvej tværs gennem landsbysamfund osv., fordi der er nogle tekniske problemer i et enkelt vejkryds eller to.
Det er meget vanskeligt at forstå Venstres holdning i den her sag, medmindre den baserer sig på, at hvis man har chancen for at få asfalteret noget jord, der endnu ikke er asfalteret, så griber man den.
Thor Pedersen (V), 2003-05-20:
Svaret vil jo være, at hvis det forholder sig, som hr. Villy Søvndal siger, så må der blive massive overskud i kommuner og amter, for det, vi gør, er jo, at vi lægger flere penge på bordet til merforbrug.
Så kan man prioritere, hvor man ønsker at bruge pengene, hvor regeringen jo har prioriteret sundheden meget højt.
Men der er tale om, at man, når vi har afsluttet vores forhandlinger med både kommuner og amter, bruger flere penge i 2004, end man gør i 2003 i faste værdier.
Der er altså mere at fordele til velfærdsydelser.
Vi har stor erfaring med SF's og hr. Villy Søvndals forudsigelser om nedskæringer, og det vil sikkert også vise sig, når nu vi har regnskabstal fra 2002, at der hvor SF måske har plæderet for voldsomme nedskæringer, har der måske været meget store stigninger, stigninger langt ud over det, der har været aftalt, og at der er blevet ansat flere end det, der overhovedet har været forudsat.
Så jeg tager det egentlig stadig væk med et gran salt, når SF og hr. Villy Søvndal taler om nedskæringer, for man vender det hele på hovedet.
Det, der er tale om, er vækst, det, at man kan ansætte flere, bruge flere penge, og opgaven er så at prioritere.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Vi skal til de kommuneforhandlinger, der jo starter nu.
Regeringen har med sit udspil lagt op til en ekstremt stram økonomi for kommuner og amter.
Jeg har en fortid på 13 år i et byråd, inden jeg kom i Folketinget, og vi har ikke før oplevet en regering, der lægger op til så voldsomme stramninger, som tilfældet er i øjeblikket.
Det er klart, at konsekvensen af det vil være massive forringelser og nedskæringer, der vil ramme alle de ømme velfærdsområder i et omfang, vi ikke har set tidligere.
Hvis finansministeren om lidt svarer, at jamen det er jo ikke rigtigt, for der er tale om vækst, så synes jeg allerede nu, at vi skal gøre opmærksom på, at det har finansministeren ikke ret i.
Der er ikke tale om vækst.
Finansministeren ved jo godt, at når der er en stigningstakst på 0,5 eller 0,7 pct., så skal der fratrækkes, at de offentlige ansattes løn stiger.
Så jeg vil spørge finansministeren: Hvad er regeringens svar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-20:
Men jeg skal bare for en ordens skyld understrege, at regeringen er i gang med sine overvejelser.
Der er altså ikke nogen konklusion på overvejelserne endnu.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Tak igen for svaret fra sidst.
Jeg synes, det er positivt, det vil jeg godt sige til statsministeren, at regeringens udgangspunkt principielt er positivt, men at der er nogle løse ender, der skal have en seriøs overvejelse.
Det er jeg oven i købet meget enig med statsministeren i.
Jeg er også enig i det grundlæggende synspunkt, at det her kan blive en farefuld mission, og derfor er det klart, at vi er nødt til at sikre, at de soldater, vi sender ud, er udsendt med så stor sikkerhed som muligt. Men når alt det er sagt, og når kommandoforhold og løse ender er løst, så må jeg forstå statsministeren sådan i dag, at hvis de praktiske spørgsmål i øvrigt kan løses tilfredsstillende, så er det den danske regerings holdning, at der skal sendes soldater ned for at forebygge en konflikt, der kan eskalere.
Der er det bare
jeg siger, at statsministeren har SF's fulde opbakning.
Jeg er også glad for, at statsministeren hverken blandede situationen i Irak og de udsendte soldater eller økonomi ind i det.
Det synes jeg statsministeren fortjener ros for, og på den måde er det en historisk dag.
Det er jo ikke altid, jeg giver statsministeren ros.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-20:
Jeg argumenterede alene for, at vi er nødt til at overveje det meget grundig, fordi vi på nuværende tidspunkt simpelt hen mangler grundlæggende oplysninger om, hvorledes en sådan sikringsstyrke skal bygges op, og hvordan den skal ledes.
Vi mangler også fundamentale oplysninger om den risikovurdering, der er i området.
Jeg tror, vi må forudse, at der er tale om højrisikooperationer, og det stiller så helt særlige krav til i givet fald, hvad det er for noget, Danmark kan og skal bidrage med.
Alle de ting skal vi altså have afklaret.
Men der ligger selvfølgelig både i mit svar til hr. Keld Albrechtsen og i det, jeg tidligere har svaret hr. Villy Søvndal, at regeringen er meget optaget af problemet, og selvfølgelig kan vi ikke bare lade folkemord ske.
Det internationale samfund har en opgave.
Vi føler også en forpligtelse fra dansk side, men vi skal jo altså kunne yde et relevant bidrag, og det skal være i en relevant sammenhæng.
Det er det, vi i øjeblikket undersøger.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-20:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om han ikke er enig i, at det internationale samfund under ingen omstændigheder må svigte på den måde, som det før er sket i det her område, i Congo og i nabostaterne, hvor vi har set folkemord.
Et uhyggeligt stort antal mennesker er blevet slået ihjel og fordrevet.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Det kan vel ikke være sådan, at hvis det viser sig, at der er mulighed for at sende deltagelse med en dansk FN-styrke til området, at det så falder på, at man allerede har opbrugt de midler, der er på de konti, at regeringen har tømt dem. Jeg håber ikke, at det er det, der kan ligge i en tøven fra statsministerens side.
Vi vil i hvert fald fra Enhedslistens side være meget positivt indstillet over for at deltage i en finansiering, det siger sig selv.
Men jeg håber ikke, at det er sådan nogle hensyn, der eventuelt får statsministeren til at tøve.
Jeg synes, det ville være helt uhyggeligt, hvis det internationale samfund endnu en gang lukkede øjnene for en tragedie, der måske er ved at udspille sig for øjnene af os.
Det må ikke ske.
Jeg håber også, at statsministeren er enig i, at det under ingen omstændigheder må ske.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-20:
Der ligger i det, jeg har sagt, at vi positivt overvejer henvendelsen, altså at vi ikke på forhånd afviser den, vi giver den en meget seriøs overvejelse.
F.eks. kan jeg jo så nævne, at der har været nogle, der har fremsat tanker om, at en sådan operation skulle være EU-ledet.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-20:
Jeg takker statsministeren for svaret, som jeg forstod sådan, at statsministeren var enig i, at det er vigtigt at gå ind, før det her eskalerer til et omfang, hvor det kan være svært at komme ind.
Jeg forstod også statsministerens svar sådan, at statsministeren principielt var positiv over for anmodningen, men - med statsministerens formulering - at der var nogle løse ender om kommandoforhold osv., der skulle tjekkes.
Fair nok.
Jeg vil bare spørge: Er det rigtig forstået?
Så ville jeg blive glad.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-05-20:
Jeg kan bekræfte, at regeringen i sidste uge modtog en henvendelse fra FN om et mindre dansk styrkebidrag til en sikkerhedsstyrke i det østlige Congo.
Den henvendelse er i øjeblikket under bearbejdning i regeringen, og vi er nødt til at overveje den temmelig grundigt, før vi kan give et endeligt svar.
Det er derfor, at jeg ikke i dag er i stand til at give hr. Villy Søvndal et endeligt svar.
Jeg er enig med hr. Villy Søvndal i, at der er tale om en alvorlig situation og en vigtig opgave, der skal løses, men der er desværre mange løse ender i øjeblikket.
Det er meget uklart, hvorledes en sådan styrke skal ledes, og det skal i hvert fald afklares, før vi kan give et endeligt dansk svar.