runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det er selvfølgelig et spørgsmål, som vi vil forfølge ganske nøje i udvalgsarbejdet, så der ikke på nogen måde sker en yderligere favorisering af placeringen af investeringer i skattelylande.
Men jeg vil vende tilbage til det spørgsmål, som Venstres ordfører ikke rigtig kunne give et klart svar på: Er ministeren ikke enig i, at det er forkert at lave begrænsninger, som EU gør det hermed, i vores indsats over for at bekæmpe investeringer i skattelylande?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Nej, det er ikke korrekt forstået, for vi vil gå ind og beskatte investoren i stedet for at beskatte selskabet.
Når selskabet ikke bliver beskattet, men investoren bliver beskattet, er det jo lige meget, hvilket investeringsland investeringsselskabet investerer i.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Det, ministeren siger her, betyder jo, at investeringer i skattelylande med ingen selskabsskat er mere fordelagtige end investeringer i andre lande.
Nu snakker jeg om selskabet, ikke om personen i Danmark.
Er det korrekt forstået, at det fremover vil være fordelagtigt at placere penge i et investeringsselskab i et skattelyland sammenlignet med et højskatteland?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Bare lige en enkelt præcisering, inden debatten løber ud ad et forkert spor
: Det, lovforslaget lægger op til, er, at alle danskere, der investerer, bliver beskattet på præcis samme måde, uanset om de investerer i et lavskatteland eller i et dansk investeringsselskab.
Det bliver sådan, fordi vi netop siger: Nu er det ikke længere investeringsforeningen, men den personlige investering der bliver beskattet.
Derfor sikrer vi med det her lovforslag, at vi får en ensartet beskatning, uanset hvor.
Derfor har vi valgt at vende det om og sige, at så er det slet ikke selskabet, vi beskatter, men personerne, og eftersom de er underlagt dansk beskatning, sikrer vi med det her lovforslag en ensartet beskatning.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg er helt på det rene med, at vedtages det her lovforslag, vil min investering blive beskattet ens, uanset om man investerer den i et skattelyland eller i et land med normal selskabsbeskatning.
Det er ikke det, der er diskussionen.
Mit spørgsmål går på noget andet. Sammenligner man retstilstanden i dag med retstilstanden efter vedtagelsen af lovforslaget, kan ministeren så ikke bekræfte, at så vil min investering i et skattelyland blive beskattet hårdere i dag, end den vil efter lovforslagets vedtagelse?
Alt andet lige vil det blive en lavere beskatning af min investering i et skattelyland, hvis det her lovforslag bliver vedtaget.
Men det ændrer jo ikke ved, at der med gældende ret gælder en særlig beskatning for investeringer i skattelylande, som er gennemført, fordi der har været bred enighed i Folketinget om, at det er uhensigtsmæssigt at understøtte investeringer i skattelylande.
Med det foreliggende forslag bliver det lavet om, så der er ensartet beskatning, uanset om man investerer i ikkeskattelylande eller i skattelylande.
Så mit simple spørgsmål til Venstre er blot: Ønsker Venstre at bekæmpe investeringer i skattelylande, eller er Venstre ligeglad med, om man investerer i skattelylande eller ej?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Der er jo ikke tale om, at forslaget her lægger op til at favorisere investeringer i skattelylande.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg skal tilstå, at jeg ikke var overvældende bekymret, da jeg læste det her lovforslag, men jeg vil sige til Venstres ordfører, at det har han formået at rette op på.
For jeg forstår ikke, hvorfor hr. Kim Andersen ikke vil tage afstand fra investeringer i skattelylande.
Som hr. Kim Andersen fremlægger det, er det produktive investeringer, hvis danske investeringsforeninger går ud og investerer deres midler i skattelylande.
Så nu synes jeg sådan set, at Folketinget har brug for et klart svar: Ønsker Venstre om nødvendigt med skatteredskabet at bekæmpe investeringer i skattelylande, eller ønsker Venstre det ikke?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Jeg ved ikke, hvorfor ordet spekulationsforretninger skal ind i den her sammenhæng.
Så er det altså sådan, at vi laver et ens beskatningsgrundlag i de forskellige EU-lande.
Det er der konkurrencemæssige fordele ved, og det er der for den private investor også fordele ved rent investeringsmæssigt, overskuelighedsmæssigt og rent administrativt.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Spørgsmålet er på kanten, siger hr. Kim Andersen, men jeg tror, at jeg tog udgangspunkt i et citat fra ordførertalen.
Det ses også i bemærkningerne til loven, at EU siger, at vi ikke må have lov til at beskatte folk særlig højt, bare fordi de køber aktier i et selskab, hvor der ikke betales selskabsskat.
Det er ikke særlig kontroversielt at sige sådan.
Derfor spørger jeg igen: Synes Venstre, det er rigtigt, at EU kommer og siger, at vi ikke må have lov til at have særlig høj beskatning af spekulationsforretninger, der foregår fra skattelylande?
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Hedgeforeninger er lovlige, og med det her regelsæt skabes der rammer for, at de kan drives i overensstemmelse med andre investeringsforeninger her i landet.
Forslaget lægger op til, at vi ikke har en retstilstand, som er EU-stridig i forhold til, hvor udbytter betales.
Det er det, forslaget lægger op til, og det synes vi er rigtigt og fornuftigt.
Jeg synes, at hr. Aaens spørgsmål ligger på kanten, og det siger sig selv, at den form for virksomhed, som hr. Aaen lægger ind i ordene, er der naturligvis ikke nogen der umiddelbart kan sanktionere.
Jeg mener, at det her lovforslag netop giver os en EU-retstilstand, som gør, at vi får en ensartet og en sikker opkrævning af de skatter, der skal erlægges i forbindelse med investeringer i investeringsforeninger.
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Det kan jeg ikke bekræfte.
Det er nemlig sådan, at Lenzdommen jo har gjort, at de danske regler for beskatning er åbenbart i strid med EU-retten, og dermed er det nødvendigt at lave et nyt regelsæt.
Det er det, der ligger her, og derfor er det nødvendigt, at lovforslaget bliver vedtaget.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Lad os diskutere konsekvenserne af Lenzdommen nærmere i udvalget, men vi kan bare se på det rent faktuelle.
Hvor stor en andel af min gevinst, når jeg sidder i et skattelyland, betaler jeg i dag, sammenlignet med, hvor stor en del af min gevinst, jeg betaler i skat efter det her lovforslag?
Kristian Jensen (V), 2005-04-01:
Hr. Morten Homann taler udenom, for sagen er den, at der er kommet en EF-dom, der kræver, at de danske regler bliver lavet om.
Vi er nødt til at have et regelgrundlag, der fremadrettet sikrer, at vi har en ensartet beskatning af investorer, uanset hvor investeringsselskabet vælger at lægge sine investeringer.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-04-01:
Jeg mener ikke, at jeg har sagt, at der er fortrudt noget som helst.
Det, jeg fremhæver, er, at det her forslag er et meget godt forslag, som der også har været efterspørgsel efter fra privat side.
Det, der er vigtigt nu, er, at vi får sat ind, at vi får etableret det her organ, og at vi får ikke mindst finansieringen på banen.
Her er det jo så meningen, at størstedelen af finansieringen skal komme fra de private, og det hilser vi meget velkommen.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Vi kan selvfølgelig ærgre os over, at det, 3½ år efter at Foghregeringen tiltrådte, endnu ikke er lykkedes at leve op til valgløftet om at lave en samlet forenkling af aktieavancebeskatningen.
Men jeg håber stadig på, at det vil lykkes på et eller andet tidspunkt at få taget hul på den udfordring.
Som det også er fremgået af de korte bemærkninger, er SF skeptisk over for den model, som er lagt frem.
Vi kan selvfølgelig tilslutte os, at man laver en model for beskatning, som er i overensstemmelse med EU-retten, men altså også en, hvor man holder fast i princippet om, at det så vidt muligt skal undgås, at man understøtter skattelylande gennem investeringspolitikken.
Derfor vil vi nøje spørge ind til, hvad konsekvenserne af det her lovforslag vil blive; om ikke det, som det også er fremgået af debatten, vil betyde en lavere beskatning af investeringer i lavskattelande.
Vi er bl.a. blevet opmærksomme på, at der er en række store internationale finansielle institutioner, som i samarbejde med danske banker har forsøgt at skabe nogle produkter, som kan omgå beskatning, som den her lov omhandler.
Det er nogle, der har samme egenskaber som obligationer, udstedt af hedgeforeninger, men som beskattes mildere, hvis produkterne tages for pålydende.
Så vi synes, at der er grund til at se nærmere på, om man i virkeligheden åbner et nyt skattehul med det foreliggende lovforslag.
Sammenfattende må man sige, at vi deler ambitionen om forenkling.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Jeg må igen sige, at loven ikke har til formål at bekæmpe investeringer i lavskattelande.
Den har til formål, at man skal have en ens beskatning.
Det betyder, at hvis en af foreningerne investerer i Tyskland med en højere skatteprocent end i Danmark, så tilfalder der ikke skat i Danmark.
Hvis den investerer i et såkaldt lavskatteland, så vil den fulde beskatning falde i Danmark.
Det er formålet med loven, og det vil den opfylde.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg hæfter mig bare ved, hvad den radikale ordfører sagde i sin ordførertale, nemlig at hr. Frank Aaen i løbet af udvalgsarbejdet ville opleve, at det her lovforslag gjorde, at man fik sværere end i dag ved at investere i skattelylande.
Jeg må sige, at der slår mine evner simpelt hen ikke til.
Der må den radikale ordfører prøve at forklare, hvordan i alverden et forslag, som sænker beskatningen på investeringer i skattelylande, kan være med til at bekæmpe investeringer der.
Det går over min forstand, men det kan være, at den radikale ordfører er i stand til at forklare det.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Hvis hr. Homann mener, at lovens forslag skulle være at undgå investeringer i såkaldte lavskattelande, så har den ikke det formål.
Formålet er at lave en ens beskatning, uanset hvor i verden man foretager sine investeringer.
Det er målet, og det opfylder loven.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
Jeg ved ikke, om den radikale ordfører kan prøve at forklare, hvordan det foreliggende forslag i sammenligning med den nuværende retstilstand gør det sværere at investere i skattelylande?
Jeg er på det rene med, at der sker en ensretning, så beskatningen bliver ens, uanset hvor man investerer henne.
Men sammenlignet med den nuværende situation, hvor man har en særlig høj skat for investeringer i skattelylande, og så til, at det bliver den ensartede sats for alle investeringer, hvordan i alverden vil det så blive sværere at investere i skattelylande?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-04-01:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi også dette forslag, som vi overordnet ser har to formål, nemlig for det første at sikre, at reglerne ikke diskriminerer, bl.a. på baggrund af en dom i EU, og for det andet sikrer klarere og lettere regler for investeringer.
Beskatningen i ét led, således at investeringsselskaber beskattes ens, uanset hvor det finansielle selskab er opbygget, mener vi faktisk er ikke bare en god forenkling, men i virkeligheden også en mulighed for at gøre det lettere at lave disse investeringsselskaber i det land, der er mest hensigtsmæssigt, frem for netop at søge mod et skattely.
Derfor er jeg på det punkt meget uenig med hr. Frank Aaen og glad for den ændring, der lægges op til her.
Vi er også glade for, at muligheden lægger op til at give øget konkurrence på det finansielle marked, så det danske marked dermed bliver tilgodeset ved, at udenlandske investeringsforeninger får en lettere adgang til markedet.
Som de tidligere ordførere har været inde på, mener vi, at det kan være til stor fordel også for den danske konkurrenceevne.
Samtidig gøres det lettere at stifte de såkaldte hedgeforeninger, hvilket den konservative økonomi- og erhvervsminister har fremsat forslag om, så vi her sikrer lettere skattemæssige forhold for dem.
Dermed sikres der også lettere adgang for danske investeringer i udlandet.
I det hele taget ser vi det som et positivt forslag, der vil give klarere regler, sikre mod diskrimination af forskellige investeringsselskabsformer og dermed gøre det lettere tilgængeligt at skabe investeringsselskaber med investeringer i både ind- og udland.
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-01:
De foregående ordførere refererede begge til, at der foreligger en dom fra EF-Domstolen, som gør, at vi må indføre nye regler, som sidestiller investeringsselskaber i Danmark med investeringsselskaber i udlandet.
Det er også regler, som er forenklende i sig selv, og det er nogle regler, som Dansk Folkeparti støtter.
Dertil kommer, at med lovforslaget imødekommes også den finansielle sektors ønske om nye regler, som også tilgodeser hedgeforeninger.
Overordnet vil der med det her forslag sammen med Økonomi- og Erhvervsministeriets forslag om hedgeforeninger skabes en god grobund for en bredere vifte af produkter til danske investorer, og jeg tror også, at omsætningen på Fondsbørsen vil øges til gavn for Danmarks konkurrenceevne.
Det er noget, som Dansk Folkeparti gerne medvirker til, og vi ønsker at skabe så enkle regler som overhovedet muligt, også hvad angår de finansielle markeder.
Alt andet lige tror vi, at enklere regler skaber bedre vilkår for det finansielle område, og det vil resultere i, at der stilles mere kapital til rådighed for erhvervslivet til gavn for udviklingen af det danske samfund.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at Dansk Folkeparti støtter forslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-04-01:
På baggrund af en afgørelse fra EF-Domstolen foreslås det i det her lovforslag at ophæve skatteregler, der medfører særlig høj beskatning for personer, som køber aktier i finansielle selskaber, der ligger i lande uden selskabsskat.
Meningen med lovforslaget er også at ligestille investeringsselskaber, hvad enten de ligger i Danmark eller i udlandet.
Den konstruktion kan vi Socialdemokrater tilslutte os.
Vi er ligeledes enige i, at der skal indføres en udbyttebeskatning på 15 pct. ved udbetaling af danske udbytter til udenlandske selskaber.
Vi har til den del af lovforslaget, som vedrører udloddende investeringsforeninger, en række spørgsmål eller afklaringer.
Vi har undret os over, at ministeren ikke har imødekommet den betænkelighed, som en række af høringssvarene har givet udtryk for, hvad angår en tydeliggørelse af de udloddende foreningers skattesubjektivitet.
Derudover vil vi også gerne have afklaret, om der kunne indføres en skæringskurs på en given dato for medlemmerne af de eksisterende ordninger, så det undgås, at de rammes unødig hårdt med tilbagevirkende kraft af en skærpet beskatning og måske med konsekvenser for disse medlemmers adgang til sociale ydelser m.v.
Det vil vi stille nogle spørgsmål til ministeren om, men alt i alt er vi positive over for forslaget og kan give vores tilslutning.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Så vidt jeg kan forstå grundlaget for hele den her lov, så går den ud på, at EU ikke vil have, at vi i Danmark må forbyde eller bekæmpe spekulationsforretninger, der foregår fra skattelylande.
Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, om Venstre er enig i, at det er forkert at forbyde spekulationsforretninger fra skattelylande.
Kim Andersen (V), 2005-04-01:
Undskyld, gentag lige det sidste.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-04-01:
Nu er lovforslaget jo gennemgået så mange gange, at op til flere af spørgerne fra salen ikke har forstået, hvad det egentlig handler om.
Derfor kunne det måske være på sin plads, at jeg med mine beskedne evner forsøger at forklare, at jeg faktisk tror, at denne lov netop vil tilgodese de spørgsmål, som hr. Aaen efterlyser, nemlig at det ikke skal kunne betale sig fremover at investere i lande med en lav skatteprocent.
Jeg har måske et ambitiøst mål om, at når vi kommer i udvalgsarbejdet, vil hr. Frank Aaen se, at netop dette lovforslag vil tilgodese mange af de ønsker, hr. Frank Aaen har.
Lovforslaget er også en forudsætning for, at det er praktisk muligt at etablere hedgeforeninger i Danmark.
Det er jo lovforslag nr. L 43, som blev fremsat af erhvervsministeren.
Det gør jo, at spekulative investeringer kan foretages i de hedgeforeninger.
Der er indkommet høringssvar, og størstedelen af disse svar har været positive.
Jeg hæfter mig specielt ved den positive melding, der er kommet tilbage fra Lønmodtagernes Garantifond og ATP.
Jeg glæder mig til udvalgsarbejdet og til de opklarende spørgsmål.
René Skau Björnsson (S), 2005-04-01:
Vi har jo talt i mange år om det her med, at der skal bruges flere penge på forskning og innovation inden for dansk byggeri, og vi ved, at det er en kendsgerning, at der bliver brugt ufattelig få statslige penge på det her område, altså til forskning og innovation.
Jeg har forståelse for, at ministeren ikke mener at kunne sætte måltal på, men kan man så ikke omvendt risikere, at der slet ikke bliver brugt en eneste krone?
Er det ikke en risiko, at der ikke kommer en eneste statslig krone ind i den her statslige innovationsfond, når der bliver bygget nyt statsligt byggeri?
Til det andet spørgsmål om, hvor mange penge der skal skubbes ind i udviklingen af dansk byggeri, må det jo være en finanslovdebat, hvis man fra Socialdemokratiets side ønsker, at der skal bruges flere penge på det her område.
Vi har selvfølgelig i forbindelse med de årlige finanslove valgt at støtte forskning og udvikling, og så kan det jo blive en diskussion, om man fra Socialdemokratiets side ønsker, at der skal bruges flere penge specifikt på det her område.
Det her er en værkstøjskasse, der giver de statslige bygherrer mulighed for at bidrage, samtidig med det andet forhold af lovforslaget, som netop er, at man også, når man taler om offentlig-privat partnerskab, skal have de gældende regelsæt.
Morten Homann (SF), 2005-04-01:
I SF kan vi heller ikke finde på noget grimt at sige om, at man skal lade statslige bygherrer bidrage til et innovationsorgan.
Det kan vi kun tilslutte os, det synes vi selvfølgelig er meget positivt.
Offentlig-private partnerskaber er selvfølgelig normalt bestemt ikke SF’s kop te, og da slet ikke som et mål i sig selv. Vi synes, at der kan være mange problemer forbundet med at lade private overtage offentlige opgaver.
Men vi vil da heller ikke stille os sådan, at vi ikke kan se, at der kan være nogle områder, hvor det kan være en fornuftig løsning, altså hvor man kan få noget ud af at indgå i det her partnerskab, f.eks. inden for byggeområdet; og så skal lovhjemmelen selvfølgelig være til stede.
Derfor vil vi også stille os positivt over for den del af forslaget, men det skal ikke tages som en tilslutning til blindt at bruge offentlig-privat partnerskab i enhver sammenhæng.
Det er bestemt noget, man skal se meget kritisk på.
Vi synes, at det kan være fornuftigt at tage de initiativer, der ligger i det her forslag, og vi vil godt gå positivt ind til udvalgsarbejdet og få belyst de spørgsmål, der melder sig.
Som sagt: Vi vil se positivt på forslaget.
Charlotte Fischer (RV), 2005-04-01:
Som det er sagt, er formålet med det her forslag at fremme innovation, forskning og videndeling i den danske byggesektor med det formål i sidste ende at få et mere effektivt byggeri i Danmark.
Det er vi jo alle sammen enige om at der er rigtig god brug for.
Den danske byggesektor lader noget tilbage at ønske på det her område.
Jeg deler det synspunkt, at det her givetvis ikke er nogen revolution, som vil redde alting.
Omvendt kan man sige, at det er et skridt i den rigtige retning, og hvis der kan ske en konkretisering af mål osv., ser vi selvfølgelig gerne det.
Vi støtter også brugen af offentlig-private partnerskaber.
Vi synes, at det er en naturlig vej at gå på det her område, men jeg synes også, at det er vigtigt at sige, at offentlig-private partnerskaber aldrig er et mål i sig selv.
Det er et middel til at bygge godt og nyttigt i en række sammenhænge.
På det her område stilles der også krav om, at offentlig-private partnerskaber og byggerier bygget i den sammenhæng skal leve op til de samme krav som det øvrige statslige byggeri, og det er naturligvis en god idé.
Så alt i alt kan vi støtte lovforslaget.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-01:
Det kommer nok ikke som en overraskelse for deltagerne her i salen, at vi i Det Konservative Folkeparti kan støtte vores ministers forslag.
Jeg har ikke meget at tilføje i forhold til det, Venstre og Dansk Folkeparti har anført.
Vi finder også, at det er vigtigt at sikre, at der sker en produktivitetsfremme af statsligt byggeri, så priserne også kan komme ned.
Vi noterer os, at høringssvarene generelt er meget positive, hvilket vil sige, at der altså er bred enighed om, at det i bund og grund er vældig fornuftigt, at man skaber mulighed for nogle partnerskaber mellem offentlige og private aktører.
Som jeg startede med at sige: Vi kan støtte vores ministers forslag.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-04-01:
Formålet med lovforslaget er at styrke byggeforskningen og øge produktiviteten i den danske byggesektor.
Denne er ikke på højde med udviklingen i de andre erhverv i Danmark.
Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for forslaget, da vi mener, at den danske byggesektor selvfølgelig skal på højde med udviklingen i andre lande, så vore boligomkostninger og erhvervslivets udgifter til husleje begrænses mest muligt, uden at der slækkes på kvaliteten.
Lovforslaget giver mulighed for, at statslige bygherrer kan yde frivillige bidrag til en fond, et selskab eller anden juridisk person.
De frivillige bidrag anvendes til bedre udnyttelse af viden i byggeriet samt til at styrke indsatsen for innovation.
Økonomi- og erhvervsministeren kan fastsætte regler for tilrettelæggelse og gennemførelse af statens byggevirksomhed.
Finansministeren kan fastsætte regler om statsfinansielle og bevillingsmæssige forhold.
Der nedsættes et udvalg, der kan rådgive på området.
Frank Aaen (EL), 2005-04-01:
Så vidt jeg kan forstå, så er hele grundlaget for det her lovforslag, at EU ikke mener, at vi skal forbyde spekulationsvirksomheder, der foregår fra skattelylande ...
René Skau Björnsson (S), 2005-04-01:
I de her dage, hvor alt står i H. C. Andersens tegn, kom jeg til at tænke på eventyret »Kejserens nye klæder«, da jeg læste det her lovforslag.
Jeg er enig i, at der er behov for at se på produktiviteten og priserne inden for dansk byggeri.
Det kan altid gøres bedre, skal gøres bedre, ligesom der i høj grad er brug for en meget større forsknings- og innovationsindsats på området.
Danmark halter langt bagud i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med, når det gælder forskningen.
I betragtning af, at en tredjedel af alle privatansatte herhjemme arbejder i byggerelaterede virksomheder, er det helt forkert, at staten og byggeriets aktører ikke prioriterer det her område meget højere.
Der er ingen målsætning om, hvor omfangsrigt ministeren forestiller sig at det nye innovationsorgan skal være.
Der er heller ikke konkrete forventninger til, hvor meget det statslige byggeri forventes at bidrage til den nye fond.
Kan ministeren i dag løfte sløret for, hvor omfattende han forventer at det her bliver?
Måske kan han sige noget om, hvorvidt han på andre måder har tænkt sig at styrke den statslige indsats på forskningsområdet inden for dansk byggeri.
Vi vil gå positivt ind i arbejdet med forslaget, men at tro, at det er en milepæl, eller at det rykker tilstrækkeligt, går ikke.
Efter vores mening skal der sættes meget mere målrettet ind for at styrke forskning, innovation og videndeling inden for dansk byggeri.
Mig bekendt er rammerne for statsligt byggeri ikke så brede, at der ligesom er så meget plads til forskellige former for frivillige bidrag, og derfor er jeg bekymret for, om der overhovedet kommer en eneste krone i den her innovationsfond.
Skal vi tage det i finansloven, vil jeg gerne spørge, om ministeren så er indstillet på og vil kæmpe for, at der bliver brugt flere statslige penge på forskning og innovation inden for dansk byggeri i forbindelse med finanslovforhandlingerne?