runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inger Bierbaum (S), 2002-05-27:
Jeg vil gerne takke fru Marianne Pedersen for det tilsagn, som jeg hørte blev givet, om, at Venstre gik meget op i uddannelse og videreuddannelse også på erhvervsskolerne.
Jeg vil gerne sige, at i udkantområderne sker der jo nogle gange det, at man har et underskud.
Jeg ved f.eks., at nogle skoler i Sønderjylland har underskud.
Det har
AMU-centrene også.
Jeg regner med det tilsagn, som fru Marianne Pedersen gav, om, at har de underskud, vil man se ekstraordinært på det og hjælpe.
Det var da en god melding.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Hvis jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører rigtigt, sagde han, at det er oppositionen, der er forpligtet til at tage nogle plusser med.
Jeg må sige, at jeg nu har forstået ganske meget mere, for det fremgår jo meget tydeligt af hr. Hans Kristians Skibbys ordvalg, at Dansk Folkeparti ikke betragter sig selv som en del af oppositionen, og det vil sige, at Dansk Folkeparti ikke har den forpligtelse også at være positiv, og det forklarer egentlig meget.
Der er mange ting, jeg har gået og studset over her de senere måneder, som kan blive forklaret ved det ene, at Dansk Folkeparti ikke ser sig selv som en del af oppositionen, men ser sig selv som et regeringsparti.
Det synes jeg er meget interessant, for så kan vi måske få lidt mere konkret information om, hvad Dansk Folkepartis bidrag er til finansloven for 2003, for så må man allerede for indeværende være tæt involveret i drøftelser med de to andre regeringspartier - i hvert fald Venstre.
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Hr. Kristen Touborg var inde på, at vi nærmest havde solgt vores sjæl i Dansk Folkeparti.
Jeg vil endnu en gang sige det, som jeg sagde før, og det var netop, at ansvarlighed koster.
Lige så vel som det kan koste andre partier at indgå nogle kompromiser, er det naturligvis også for Dansk Folkeparti sådan, at vi ikke får alt det igennem, som vi har med på ønskesedlen, når vi går til forhandlinger om alt muligt mellem himmel og jord.
Det, det drejer sig om, er, at man tager udgangspunkt i: Hvor meget kan vi få igennem af vores egen politik, og er det opvejende for det, som vi går med til af andre partiers?
Det kan jeg ikke se at der er noget nyt under solen i.
Den måde fungerer det parlamentariske arbejde på her i Folketinget, og det er vi selvfølgelig indstillet på at fortsætte med.
Jeg kan godt se, at det er lidt kedeligt for De Radikale og for SF især, at de er uden for indflydelse, men på den anden side har vi andre partier jo igennem flere år været i den samme situation, så jeg har egentlig ikke så ondt af dem. Så vil jeg i øvrigt sige til hr. Ole Stavad, som sagde, at han hellere vil samle, end han vil sprede, at det er vi sådan set enige i, men vi må altså tage udgangspunkt i, at der ligger to forskellige forslag til vedtagelse i dag, og vi kan altså ikke stemme for dem begge to.
Vi kan selvfølgelig vælge at stemme imod dem begge to og så selv fremsætte et forslag til vedtagelse.
Men vi har altså vægtet, at vi får mest af vores synspunkter igennem ved det, som er fremsat, og som vi har forhandlet os frem til til anden side.
Så vil jeg endnu en gang sige, at jeg ikke mener, at det her burde blive til en finanslovforhandling for 2003, og det synes jeg lidt Socialdemokratiet forsøger at få det til at blive.
Fru Margrethe Vestager var inde på, at vi ikke var en rigtig opposition; vi var blevet en del af regeringen, sådan som jeg forstod det.
Vi er en del af det parlamentariske grundlag for regeringen, og det betyder naturligvis også, at vi skal påtage os et ansvar for andre end os selv.
Vi skal påtage os et ansvar for, at de ting, der skal vedtages her i Folketinget, er nogle ting, som samler bredest mulig sympati, men ikke under enhver given forudsætning.
Det betyder, at det værdigrundlag vi bruger i Dansk Folkeparti, når vi skal til forhandling med regeringen, er sund fornuft.
Jeg ved da også udmærket, at vi har haft
mange andre samtaler på alle mulige andre politiske områder, og det vil der også blive fremover.
Men som sagt: Ansvarlighed koster.
Line Barfod (EL), 2002-05-27:
Dansk Folkepartis ordfører sagde lige, at han ikke havde ondt af SF, De Radikale og andre partier.
Jeg tror ikke, der er nogen fra partierne her, der synes, at man skal have specielt ondt af nogen af partierne.
Det er sådan set ikke det, debatten drejer sig om.
Debatten drejer sig mere om, hvorvidt man skal have ondt af nogle af dem, der bor i de områder i landet, som har behov for udvikling og vækst, og som har behov for at få en bedre fremtid, i hvert fald håb om en bedre fremtid end den, de har i dag, i stedet for at se det, som man ser med den nuværende finanslov og den regering, som Dansk Folkeparti udgør det parlamentariske grundlag for, nemlig at det hedder nedskæringer og nedskæringer og nedskæringer.
Jeg kunne forstå på ordførertalen, at Dansk Folkeparti finder det dybt problematisk, at man rundt om i landdistrikterne lukker skoler, posthuse osv. Det gør vi bestemt også fra Enhedslistens side.
Derfor kan jeg simpelt hen slet ikke forstå, hvordan Dansk Folkeparti, når man siger den slags, så kan stemme for de store nedskæringer på amter og kommuner, kan stemme for privatisering, udlicitering osv., som betyder, at der netop bliver lukket rundtomkring, og som betyder, at der bliver meget langt til sygehuse, skoler og posthuse.
Jeg forstår ikke, hvordan Dansk Folkepartis udmeldinger hænger sammen med den konkrete politik.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Hr. Ole Stavad anbefalede hr. Skibby at snakke med ældre og mere erfarne medlemmer af Dansk Folkeparti.
Jeg er alvorligt
bange for, at det faktisk er foregået modsat: at andre og mere erfarne medlemmer har snakket med hr. Skibby, og at det er derfor, resultatet er blevet så dårligt, så det i virkeligheden er Dansk Folkepartis politik og ikke hr. Skibbys. For det var mit indtryk af hr. Skibby, før vi forhandlede for nogle dage siden, at hr. Skibby var til noget.
Men der kom andre signaler.
Man skulle være dikkende lammmehale til regeringen.
Det var det, det handlede om.
Så kunne man ikke noget.
På den baggrund vil jeg spørge, for nu sagde hr. Skibby, at man i det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremsat, har fået mest: Hvad har Dansk Folkeparti fået i det?
Det vil jeg gerne have beskrevet.
Når vi nu ikke kan få at vide, hvad det er af gode ting, regeringen har lavet på regionalpolitikken, hvad har Dansk Folkeparti så fået her?
Det må vi da kunne få en forklaring på.
Så vil jeg sige til hr. Skibby, selv om jeg selvfølgelig
heller ikke skal belære andre kolleger, at politik føres altså ikke bare i finanslovforhandlingerne - tværtom.
Man forbereder finanslovforhandlingerne ved at give udmeldinger fra Folketingets talerstol om, hvad det er, man går ind for.
Arne Toft (S), 2002-05-27:
Det er jo allerede mere end en uge siden, at der kom besked fra amtsrådet dernede om, at man sløjfer nedlæggelsen af de sygehuse på grund af det, der er kommet frem i sagen.
Det burde hr. Hans Kristian Skibby også vide i stedet for at stå og komme med det her fra Folketingets talerstol.
Jeg vil også godt spørge hr. Hans Kristian Skibby: Hvad vil Dansk Folkeparti gøre for at styrke de svage kommuner?
Og hvad har Dansk Folkeparti fået igennem i den her fremlagte regionalpolitik?
Nævn bare et enkelt eksempel, så er jeg tilfreds.
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Fru Line Barfod fra Enhedslisten var inde på nedskæringer, og Enhedslistens ordfører mente, at de, der bor i yderområder, naturligvis ville blive ramt.
Det er jo altså sådan, at den regering, som sidder nu, har siddet i et halvt år, og det betyder jo, at mange af de ting, der skal ske fremover, sker i et længererækkende perspektiv.
Det betyder naturligvis også - for at vende tilbage til nogle af dem, som har nævnt finansloven for 2002 - at mange af de positive bidrag, som skal komme, altså ikke kommer på den første finanslov, og de kommer altså heller ikke som resultater i redegørelsen til næste år som de vises helt store sten.
Men prøv nu at give de her personer, som har påtaget sig det ansvar, det er at være i regering, 8 år, som den forhenværende regering havde, og lad og så se, hvordan det går med udviklingen, om den er blevet af negativ karakter eller den er gået i positiv retning ude i yderdistrikterne.
Det synes jeg da det kunne være vældig spændende at følge.
Dansk Folkeparti er i hvert fald ikke indstillet på nedskæringer som sådan, men omprioriteringer er vi altså nødt til at have i et samfund som Danmark, og sådan har det også været tidligere.
Hr. Ole M. Nielsen, Kristeligt Folkeparti, mente, at det resultat, Dansk Folkeparti var kommet frem til sammen med regeringen, var for dårligt med hensyn til at vedtage en udtalelse her ved forespørgselsdebatten i dag.
Det er da muligt, at Kristeligt Folkepartis ordfører synes, at det, vi har fået gennemført, er for dårligt, men det betyder ikke noget for ordlyden af de to forskellige forslag til vedtagelse.
Jeg har klart meldt ud, at jeg ikke mener, det hører hjemme i denne her debat, at vi skal til at sætte fingeraftryk på finansloven for 2003, i og med at vi ikke ved, hvem der skal være med i konstellationen for at få det vedtaget.
Hr. Arne Toft var inde på noget med, at jeg burde have vidst, at man nu var ved at sløjfe planerne i Sønderjylland om at nedlægge sygehuse i amtet.
Det er da muligt, man er det, men jeg brugte det sådan set bare som et argument for, at hvis det er perspektivet i den fremtidige regionalpolitik i Danmark, at vi kommer ind på kun at have ét sygehus i hvert amt, så har vi en tendens, som i hvert fald set fra Dansk Folkepartis synspunkt går i retning af, at amterne er ved at blive overflødige.
Det er derfor, jeg har ønsket at få det ind i debatten her i dag, for jeg mener, at amternes fremtid i allerhøjeste grad har indflydelse på det, vi debatterer i dag, nemlig områdernes udviklingsmuligheder.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Med et vist suk i forhold til i hvert fald mine tidligere erfaringer som medlem af SR-regeringen kunne jeg godt have ønsket mig, at vi havde haft et lige så velopdragent parlamentarisk grundlag som det, vi her bliver præsenteret for.
Det synes jeg faktisk er meget, meget sødt.
Men hvis man nu kunne friste bare en lillebitte smule, hvad er så Dansk Folkepartis konkrete synspunkter? Hvad står der på ønskelisten?
Hvad er det, man møder op til forhandlingerne med?
Hvad er det, man gerne vil konkret, når man skal handle af, hvad det er, der skal til, for at man bliver ved med at opføre sig så velopdragent?
Og er regionalpolitikken så vigtig, at Dansk Folkeparti er villig til at omprioritere i forhold til det?
For det er jo fuldstændig rigtigt, at der skal omprioriteringer til.
Er man villig til det, og hvad står der på listen af konkrete bidrag til en positiv udvikling?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-27:
Hr. Hans Kristian Skibby gav mig ikke noget svar, men var lidt inde på sygehusenes struktur.
Skal det gå mod større enheder, hvor man både vil flytte administration og dermed folk væk fra yderområderne, eller kan vi forvente, at Dansk Folkeparti har en holdning, der går den anden vej?
Det er et meget enkelt spørgsmål, det bør kunne besvares.
Det andet spørgsmål, jeg har, er angående det forslag til vedtagelse, som er fremsat: Kan det virkelig være meningen, at Dansk Folkeparti ikke har nogen holdning til initiativerne omkring det jysk-fynske samarbejde, det bornholmske og det veststjællandske, det storstrømske?
Har man ikke nogen holdning til, om man her vil være med til at gå ind og støtte i år 2003?
Er det sådan, vi skal forstå det, der ligger til grund her, at Dansk Folkeparti ikke har nogen mening om det, heller ikke ved de kommende forhandlinger?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Hr. Skibby vil hellere snakke om noget, som vi ikke har noget at gøre med i den her sal, nemlig amterne, men det, som vi har noget at gøre med her, vil han derimod ikke tage stilling til, for det er finanslovforhandlinger.
Der er jo meget af det, vi beskæftiger os med her i Folketingssalen, der har noget med finansloven at gøre, men det er jo netop her, vi melder ud, hvad vi vil.
Hvad går man ind for?
Vil man tage stilling for en regionalpolitik indsats, når man skal drøfte finanslov?
Så meget betyder det ikke for Dansk Folkeparti, at man tør støde an mod regeringen på et så lille punkt, som der ikke engang er sat beløb på.
Vil man noget som helst til gavn for de svage områder i Danmark?
Kristen Touborg (SF), 2002-05-27:
Jeg tror, ordføreren må være blevet tæmmet af nogen, som har større magt, end ordføreren har.
Sådan må det være.
Jeg synes, at det er meget ærgerligt, at Dansk Folkeparti, som tidligere var en ret markant og aktiv medspiller på regionalpolitikken, er blevet så tam, som det er tilfældet her.
Jeg synes, det er ærgerligt, at man ikke tør noget som helt i Dansk Folkeparti.
Det er jo en ren misforståelse, at det ville være at undsige regeringen.
Det har vi vist bevist et stykke tid i årene forud.
Så det ville nok ikke være gået så galt med det.
Jeg synes, det er ærgerligt, at Dansk Folkeparti, som ellers slår sig op på at beskytte de svage i samfundet, er endt med at blive en tandløs vagthund, der logrer med halen, blot statsministeren ser til deres side.
Line Barfod (EL), 2002-05-27:
Hr. Skibby kunne ikke helt forstå, at vi kom med så mange spørgsmål og kommentarer nu.
Hr. Skibby syntes, at vi skulle vente 8 år med at vurdere udviklingen under den borgerlige regering.
Det vil jeg ikke.
Når jeg kan se allerede, at der sker nedskæringer, og jeg kan se allerede nu, at der kommer problemer ude i yderområderne og med den regionale udvikling, så vil jeg ikke vente 8 år på, at det er gået helt galt.
På samme måde som det lykkedes for de mange aktive borgere i Sønderjylland at påvirke amtsrådet, kunne det jo være, at man også kunne samle tilstrækkelig mange borgere til at kunne påvirke regeringen og Dansk Folkeparti, og i hvert fald kunne det være, at det var muligt at vise borgerne, at Dansk Folkeparti siger ét og gør noget fuldstændig andet, at der ikke er nogen sammenhæng imellem alle de smukke ord, og hvordan man rent faktisk stemmer. Jeg vil godt høre, om hr. Skibby kunne komme med bare én konkret ting, som Dansk Folkeparti har tænkt sig at gøre for at fremme den regionale udvikling.
Arne Toft (S), 2002-05-27:
Hr. Hans Kristian Skibby står her på talerstolen og vifter med et stykke papir med ting, som Dansk Folkeparti har fremlagt.
Det er sandsynligvis de ting, Dansk Folkeparti også har sagt ude i forsamlingshusene.
Hr. Hans Kristian Skibby siger: Vi har fremlagt det, I ville ikke stemme for det.
Det næste, der sker, er, at nu stemmer Dansk Folkeparti selv imod det, de har fremlagt.
Nu har man mulighed for at få indflydelse, nu har man mulighed for at komme ud og sige til de små kommuner: Nu får I noget takket været os, og det vil som sagt ikke koste noget som helst.
Hvis Dansk Folkeparti gør det, bliver vi enige alle sammen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Til hr. Kristen Touborg: Nu er jeg også blevet tandløs og tam.
Det er mange prædikater, man sådan skal have hæftet på sig i en debat som den i dag.
Jeg synes ikke, det er rigtigt at påstå, at vi ikke nogle gange går uden om regeringen.
Det synes jeg ikke er rigtigt.
Det kan godt være, vi ikke går over til SF, men alle andre partier har jeg da indtryk af at vi har en udmærket dialog med, og det vil vi da også have fremover.
Men jeg mener ikke, at vi på nogen måde logrer for regeringen og er blevet til en lille skødehund, som sidder på bageste række og gør, som regeringen har befalet os.
Det er en ganske klar fejlopfattelse fra hr. Kristen Touborgs side.
Enhedslistens fru Line Barfod var inde på, at hun ikke ville vente 8 år.
Jamen det er da ikke sikkert, man behøver at vente 8 år på at se regionalpolitiske konsekvenser af positiv art.
Men det er da meget kritisabelt, synes jeg, at man her i dag fra Enhedslisten nærmest skal beskyldes for, at man sætter Danmark tilbage til stenalderen, og at man har frataget alle vores yderdistrikter en lang række goder.
Det er altså ikke tilfældet.
Der ligger en lang række konkrete initiativer, og dem synes jeg vi skal bakke op om.
Hvis de initiativer ikke konkret fremgår af det her, så fremgår de i hvert fald af den vedtagne finanslov for 2002.
Der er en lang række forbedringer for danskerne.
Det er ikke kun i yderdistrikterne, naturligvis er det ikke det, men der ligger en lang række forbedringer, som vi selvfølgelig har fået flertal for, og de er en del af det samlede billede, som vi skal ind på her.
Hr. Arne Toft nævner, om jeg ikke vil komme med et konkret bud på, hvordan vi hjælper de svage kommuner.
Nu ved jeg, at der foregår forhandlinger i øjeblikket igennem KL om et nyt forlig, så man kunne måske håbe, at der kunne blive en mere rimelig fordeling af de bloktilskud osv., som tilgår
kommunerne
er det i hvert fald til gavn for mange af yderdistrikterne.
Men jeg synes ikke, det er rimeligt at sætte mig til at forklare, hvordan den forhandling skal foregå.
Det er sådan set det, jeg ligesom læser lidt i kortene at han gerne vil høre.
Margrethe Vestager (RV), 2002-05-27:
Jeg vil gerne sige mange tak for svarene, og så vil jeg konkludere, at det, Dansk Folkeparti har fået i regionalpolitisk sammenhæng, er statistik.
Det er selvfølgelig også noget værd - jeg er ikke helt klar over hvor meget - specielt da jeg også kan konkludere, at Dansk Folkeparti ikke har et eneste konkret krav til den kommende finanslov i forhold til det regionalpolitiske.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-05-27:
Hr. Hans Kristian Skibby har ikke lyst til at fortælle, hvad der er Dansk Folkepartis linje, når det drejer sig om regionalpolitikken, og det kan jeg godt forstå.
Hvis man ikke har nogen mening eller holdning er man positiv, og derfor er jeg glad for, at vi ikke bliver karakteriseret som positive, for hvad er det, der ligger i redegørelsen?
Jo, man har nedlagt et forskningsinstitut i Sydthy, og man har lavet en centralisering af Told og Skat.
Der er ligeledes store personnedskæringer på skov- og naturplejeområdet, og stort set alle disse personer befandt sig i yderområderne, og dermed er udviklingen blevet skubbet ind mod midten.
Men vi har ikke kunnet få at vide her og nu, om Dansk Folkeparti har den holdning, at disse initiativer vil man være med til at støtte.
Tværtimod har vi ikke har hørt
ét eneste ord om, at disse områder anser man for at være væsentlige, så med andre ord: Vi kan ikke forvente noget som helst om, at Dansk Folkeparti vil hjælpe til med at sikre, at vi ikke får et skævere Danmark.
Line Barfod (EL), 2002-05-27:
Hr. Skibby kunne ikke komme med ét eneste konkret eksempel på noget i finansloven, som var til gavn for regional vækst, men talte om de generelle forbedringer, som nogle har fået.
Det er da rigtigt, at der er nogle, der har fået forbedringer i finansloven.
Erhvervslivet har fået skattelettelser for 2,2 mia. kr., og man kan selvfølgelig håbe på, at det hjælper, men måske havde det været bedre at bruge de 2,2 mia. kr. målrettet til at igangsætte vækst.
Det er heller ikke sikkert, at de mange med lave indkomster og de mange, der bliver udsat for arbejdsmiljønedskæringer og nedskæringer på mange andre områder, er særlig tilfredse med, at de skal være med til betale for skattelettelserne til erhvervslivet.
Kunne vi få løftet sløret for det i dag?
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Fru Margrethe Vestager var inde på, at Dansk Folkeparti ikke havde nogen deciderede krav til finansloven for 2003.
Jeg kan ikke rigtig se, hvad fru Margrethe Vestager har den påstand i, for finanslovforhandlingerne er jo ikke gået i gang endnu,
så jeg synes da, vi skal vente og se tiden an.
Dansk Folkeparti arbejder med en lang række initiativer
og ting, som vi gerne vil have ind i finansloven for 2003
, og hvis vi ikke kan få nok af de ting igennem, er det klart, at der er en anden situation.
Jeg kan sige til hr. Ole Vagn Christensen, at der ligger en lang række initiativer, og det er det samlede billede, man skal se på.
Man kan ikke allerede på nuværende tidspunkt sige, at der gøres en forkert indsats over for de danske yderdistrikter.
Det er selvfølgelig tid til eftertanke for alle partier her i Folketinget, og jeg vil gerne endnu en gang henvise til, at vi rejste en forespørgselsdebat, hvor Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre stemte imod at styrke initiativer for udviklingen i de danske yderdistrikter.
Det synes jeg er underligt, og det er da lidt falsk og lidt hult, at man på den ene side gerne vil komme med kritik, men at man på den anden side, når andre partier tilbage i januar 2001 stiller en forespørgsel om emnet, stemmer imod et forslag, som mere eller mindre har rod i det, som vi debatterer i dag.
Fru Line Barfod fra Enhedslisten var inde på, at erhvervslivet havde fået fjernet udgifter på 2,2 mia. kr.
Jeg mener helt klart, at det er en god måde at styrke udviklingen på at fjerne de administrative byrder fra erhvervsvirksomhederne, så det bliver mere attraktivt at starte egen virksomhed.
Mange af dem, der starter deres egen lille virksomhed, gør det altså ude i de mindre samfund, hvor det er billigere at etablere sig, så jeg synes ikke, det er så skidt endda.
Ole Stavad (S), 2002-05-27:
Hele debatten med hr. Hans Kristian Skibby startede sådan set under hans korte bemærkninger til mig, hvor han kritiserede, at vi havde en for negativ tilgang til problemet.
Derefter har jeg og en række andre ordførere efterlyst bare ét enkelt initiativ i redegørelsen eller i andre publikationer eller tiltag fra regeringens side, herunder finansloven.
Da det er en regionalpolitisk debat, er vi nødt til igen at spørge: Betyder det, at vi ikke har kunnet få noget svar, at hr. Hans Kristian Skibby er enig i, at der ikke er noget positivt nyt i regeringens politik over for regionerne og i den regionalpolitiske udvikling?
Det lød, som om det var noget nyt, at man nu skulle til at analysere amter og kommuner, men der er masser af analyser i denne publikation, så det er ikke analyser, vi mangler.
Spørgsmålet er, om man vil tage initiativer, og jeg kan konstatere, at det vil
Dansk Folkeparti ikke.
Hans Kristian Skibby (DF), 2002-05-27:
Til hr. Ole Stavad: Dansk Folkeparti vil meget gerne tage ansvar, vi vil også meget gerne fremlægge initiativer, og der vil da også komme et konkret bud fra Dansk Folkeparti på, hvad der skal ske på området, i forbindelse med finanslovforhandlingerne for 2003.
Det arbejdes der på i øjeblikket, og det, som ligger i de papirer, vi arbejder med, har naturligvis udgangspunkt i forespørgslen fra januar 2001 om udviklingen af vore landdistrikter.
Der skal naturligvis findes midler, for at de ting kan sættes i gang,
men det nytter altså ikke at tage det punkt med i redegørelsesdebatten i dag, når det er noget, der mere vedrører finansloven for 2003.
Det er noget, der skal forhandles om, og så synes jeg ikke, det nytter noget, at man spilder alt for meget krudt på at fortælle, hvem der har gjort hvad, og hvem der ikke har gjort hvad.
Vi kan konkludere, at i de 8 år, som den forrige regering har haft til at udføre nogle ting, er der altså heller ikke sket for meget her i Danmark angående regional udvikling.
Derfor synes jeg, det er meget flot, at man allerede efter et halvt år i opposition kan komme og sige: Kunne I ikke gøre det lidt bedre?
Man har selv haft godt og vel 8 år til det, og her skete der altså ikke for meget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-27:
Jeg vil bare spørge: I hvilken form skal den hjælp til selvhjælp, som fru Else Theill Sørensen foreslår at give, ydes?
Lad os f.eks. tage Sydthy Kommune, som ifølge fru Else Theill Sørensen har en masse ressourcer, som bare venter på at blive udnyttet.
Hvordan skal hjælpen udmøntes fra regeringens side?
Så vil jeg også spørge fru Else Theill Sørensen: Vil ordføreren tage initiativ til, at den konservative gruppe drøfter oplægget fra Finanstilsynet, som vil pålægge realkreditsektoren at føre en anden politik end den, de selv fører, og som hidtil har været ansvarlig og god med hensyn til vurdering af långivning i udkantområder og i øvrigt hvor som helst? Vil den konservative gruppe være med til at snakke med Finanstilsynet om at fjerne det oplæg, som vil være til ubodelig skade for finansiering af initiativer i udkantområderne og derfor vil forhindre dem i at blive udført?