runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Jeg forstod ikke helt, om Venstres ordfører var klar over, at det, vi laver, det, der ligger i vores beslutningsforslag, er en mulighed for kommunerne og ikke en pligt for kommunerne.
Det andet er, at jeg heller ikke helt kan forstå, om det, Venstres ordfører siger, er, at Venstre ikke ønsker, at nogen andre end kommunalbestyrelsen kan disponere over midler i kommunen, for så må der være et problem med, at alle de forskellige brugerbestyrelser, der er indført gennem årene, på skoler, daginstitutioner osv., jo også disponerer over midler.
Så må der være et problem i forhold til alle kvarterløftprojekterne, hvor man jo også lokalt giver muligheder for at disponere over midler.
For os er det helt afgørende for at skabe et lokalt demokrati, at man så også har noget at gøre godt med.
Der er jo ikke meget idé i at mødes, hvis ikke man overhovedet har nogen muligheder for at foretage sig noget.
Eller er det det, Venstre forstår ved lokalt demokrati, at der skal sidde nogle og diskutere, uden at de har nogen penge, uden at de har nogen muligheder for overhovedet at gøre noget i lokalsamfundet?
Erling Bonnesen (V), 2005-05-19:
Når vi læser Enhedslistens forslag, står der netop, at man vil tillægge de nye lokalråd i forslaget øverste myndighed på en række områder, og det er lige præcis en af ankerne mod det.
Der står også, at man vil tillægge dispositionsret over en række udviklingsområder og midler, det vil sige, at man sådan set splitter tingene.
Men det er da udmærket, vi er enige i, at man også kan tænke på det i tænketanken, så vi kan høre de forskellige forslag, så det giver et bedre grundlag for at diskutere det senere på efteråret.
Der synes at være stort behov for det.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Jeg er ikke helt klar over, om det forslag, som ordføreren har forholdt sig til, er det forslag, som vi har fremsat fra Enhedslisten, for vi har ikke sagt, at der skal oprettes lokalråd af en bestemt type alle mulige steder.
Det, vi har lavet et forslag om, er, at vi ønsker mulighed for, at man, ligesom der er mulighed for at lave lokalråd i dag, lokaludvalg, men ikke direkte valgte, kan lave direkte valgte lokalråd, som kan få nogle forskellige kompetencer.
Men det er ikke sådan, at vi pålægger kommunerne, at de skal nedsætte dem, og heller ikke, at man skal udskifte lokaludvalg med lokalråd, hvis ikke man synes, det er en god idé lokalt.
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre ikke kan forholde sig til, at man udvider mulighederne, så vi kan gøre det allerede nu.
Så kan det være, at tænketanken kan komme på endnu flere gode ideer.
Men hvorfor ikke give kommunerne de muligheder, der kunne ligge i det her forslag, de kommuner, der så ønsker at gøre brug af det?
Erling Bonnesen (V), 2005-05-19:
Lokalsamfundenes trivsel er en hjertesag for Venstre, og det skabes, sikres og videreudvikles på grundlag af lokal forankring og lokalt initiativ.
Venstre vil sikre, at det er de lokale ildsjæle og de gode ideer, der bliver styrket og fremmet.
Med kommunalreformen sker der allerede en decentralisering af mange opgaver til kommunerne, og med kommunalreformen åbner der sig mange nye muligheder for at sætte netop nærdemokratiet på dagsordenen, hvad der også lægges op til.
Nærdemokratiet begynder i lokalsamfundet, det tager ikke kun sit afsæt i kommunalbestyrelsen.
Jeg er enig i, at vi skal sikre de optimale rammer for, at nærdemokratiet styrkes ude i kommunerne og i lokalsamfundene, men det gøres bedst ved at lade lokalsamfundene selv udfylde rammerne.
Så forankres det lokale demokrati i de lokale forhold og de lokale behov.
Forskellige lokale behov kræver forskellige løsninger, og allerede i dag er der hjemmel i den kommunale styrelseslov til at man kan nedsætte lokaludvalg med selvstændigt ansvar.
Og det er glædeligt at notere sig allerede nu, at der mange steder rundtomkring i landet arbejdes med forskellige modeller for etablering af lokalråd.
Venstre har været på banen med en række forskellige forslag til, hvordan kommunerne og lokalsamfundene kan gribe det her an.
I 2004 udgav vi både en pjece og en debatavis, begge om mulige veje til mere nærdemokrati.
Endelig har regeringen også nedsat en tænketank, der nu inden sommer kommer med forslag til, hvordan vi kan arbejde videre med fremme af nærdemokratiet.
Der vil så på baggrund heraf komme en redegørelse til efteråret, og igen på baggrund heraf kan der så tages eventuelle lovgivningsmæssige initiativer.
En udmøntning vil forholdsvis hurtigt herefter kunne træde i kraft.
Venstre kan ikke støtte Enhedslistens forslag, fordi det vil gøre de lokale råd til øverste myndighed på flere områder.
Enhedslistens forslag ligner en indførelse af nye minibyråd og vil sætte kommunalbestyrelsernes samlede beslutningskraft ud af spil.
Og hvis vi fra Folketinget nu begynder at indrette en fast konstruktion for, hvordan et lokalråd skal se ud, hvilke kompetencer det skal have osv., så sætter vi tværtimod en bremse for det lokale initiativ i stedet for at skabe den lokale dynamik.
Venstre støtter således hensigten i forslaget med at give gode rammer for lokaldemokrati, men vi er uenige i det fremlagte indhold, og derfor afviser Venstre Enhedslistens forslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-05-19:
Ja, nu kan fru Line Barfod og jeg jo efterfølgende have lejlighed til at drøfte, hvordan man fremmer erhvervslivet bedst muligt.
Når jeg læste støtte, så læste jeg det som statsstøtte eller kommunal støtte til virksomhederne direkte.
Vi går jo ind for, at man laver et erhvervsfremmesystem, hvor man finder og opbygger nogle gode rammebetingelser for virksomhederne og dermed sikrer den størst mulige beskæftigelse også ude lokalt, det vil sige, at man satser på erhverv, der ikke alene findes i kommunens centrum, men som også ligger ude decentralt.
Birgitte Josefsen (V), 2005-05-19:
Jeg er ikke i stand til at sige konkret, om det vil betyde, at man nu ikke kan gå i gang med selve udviklingen inden for de 10 år.
Lovforslaget om lægemidler skal dels implementere den nye europæiske lovgivning på området og dels følge op på indholdet i Medicinudvalgets betænkning nr. 1444, der blev offentliggjort i 2004.
I Venstre ser vi mange gode elementer i lovforslaget, og vedtages loven, betyder det bl.a., at borgernes adgang til lægemidler forbedres.
Det er af afgørende betydning, at borgerne sikres medicinske præparater af høj kvalitet, men det er lige så afgørende, at lægemiddelindustrien sikres udviklingsmuligheder.
Med lovforslaget mener vi, at vi tilgodeser begge elementer.
Dette lovforslag er et meget teknisk, komplekst forslag, og taletiden tillader derfor ikke at gå i detaljer omkring hele indholdet i loven.
Der lægges op til at øge offentlighedens adgang til information om lægemidler på et let forståeligt sprog for borgerne.
Vi finder ligeledes, det er meget positivt, at vi nu i fremtiden kan sikre, at også handicapgrupper kan betjene og administrere medicinen selv, ved at der lægges op til, at man indfører mærkninger i pakker, så bl.a. svagtseende og blinde nu får mulighed for selv at håndtere medicinadministrationen.
I lovens § 10 står der beskrevet, at Lægemiddelstyrelsen skal godkende et resumé af lægemidlets egenskaber.
Jeg har en forventning om, at det betyder, at også parallelimportørerne i fremtiden skal oplyse om, hvilke hjælpestoffer der er i præparaterne, så vi i fremtiden sikrer, at ingen pådrager sig nye sygdomme i form af allergiske reaktioner ved at indtage medicinske præparater.
I Venstre ser vi det som meget positivt, at der indføres en styrket overvågning og kontrol af lægemidler, og at der sættes fokus på øget forsyningsforpligtelse for de markedsførte midler.
Vi får nu også gjort op med diskussionen om, hvorvidt de personer, der er udpeget til at kontrollere og godkende lægemidler, er uvildige.
Der stilles nu krav om, at de ikke, når de er ansat i Lægemiddelstyrelsen eller sidder i råd og nævn, har beskæftigelse eller har økonomiske interesser, der kan påvirke deres beslutninger, når de sidder og kontrollerer.
Vi ved, det koster millioner, ja, indimellem milliarder at udvikle og få godkendt meget højt kvalitetssikrede præparater, og derfor er vi i Venstre også meget tilfredse med, at man nu udvider beskyttelsestiden for data fra 6 til 10 år.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Enhedslisten har jo også ønsket, at vi får forbuddet mod tortur indskrevet i den militære straffelov.
Regeringen har hidtil afvist at indskrive det med den begrundelse, at tortur er forbudt.
Men vi mener, at det er vigtigt at få indskrevet forbuddet mod tortur i den militære straffelov, for at der ikke kan være nogen som helst tvivl om, at Danmark er imod tortur.
Vi mener, det er meget vigtigt især i den nuværende situation, hvor Danmark er i krig.
Der er det ekstra vigtigt at understrege: Man må ikke bruge tortur.
Også fordi vi i den krig, som regeringen har valgt at føre os ind i, er i koalition med USA, der har, hvis vi skal sige det meget pænt, et fleksibelt forhold til internationale konventioner.
Det argument, der er, om, at det er forbudt i forvejen, betyder, at vi ikke får det klare signal, som der ville ligge, hvis vi direkte skrev i lovgivningen: Tortur er forbudt.
Det helt oplagte er selvfølgelig også at få skrevet det ind i den militære straffelov.
Man har valgt at have en særlig militær straffelov, og så er det oplagt her også at have indskrevet et eksplicit forbud mod tortur, også fordi militært personale alt andet lige er dem, der er i størst risiko for at komme ud i situationer, hvor man kan forestille sig de kunne komme meget tæt på at anvende tortur eller komme i nærheden af at skulle arbejde sammen med andre lande, som kunne finde på at begå tortur.
Det synes vi er væsentligt at få afklaret.
Så er det også vigtigt at se på, at et stort flertal i befolkningen ønsker, at Danmark skal være et foregangsland i arbejdet mod tortur.
Det er utrolig glædeligt, at det for nylig ved en undersøgelse har vist sig, at 85 pct. af befolkningen finder det meget vigtigt eller vigtigt, at Danmark skal være et foregangsland i arbejdet mod tortur, og at mere end 81 pct. erklærer sig meget enig eller enig i, at et forbud mod tortur skal indarbejdes i dansk lov.
Det er ikke, fordi vi i Enhedslisten mener, at man altid bare skal følge et flertal i befolkningen med hensyn til, hvad der skal være forbudt, men vi mener faktisk, at det med hensyn til tortur er vigtigt, at vi her går forrest og siger, at det skal stå i loven, og at vi også sørger for at få befolkningen med.
Her kan det være vigtigt i arbejdet i forbindelse med befolkningen, at vi også får det indskrevet i den militære straffelov.
Derfor vil vi gerne have sagen tilbage i udvalget i håb om, at vi kan få samlet flertal for et ændringsforslag om, at forbud mod tortur skal indskrives i den militære straffelov.
Per Kaalund (S), 2005-05-19:
Dette meget omfattende lovkompleks har været grundigt behandlet både ud fra betænkningen og i udvalgsbehandlingen, og Socialdemokratiet kan støtte vedtagelsen af disse tre lovforslag.
Det er sådan, at tortur selvsagt er strafbart, hvis man udfører noget sådant, også efter dansk lovgivning, men det er ikke specifikt nævnt i hverken straffeloven eller den militære straffelov.
Vi har derfor haft og har den opfattelse, hvilket også er kommet til udtryk i flere beslutningsforslag gennem de senere år, at FN’s torturkonvention bør inkorporeres i dansk lovgivning.
Så sent som i april måned har udenrigsministeren på dansk initiativ fået et tillæg til FN’s torturkonvention gennemført, og i det tillæg anbefales det også, at man tydeliggør og implementerer torturbestemmelserne i lovgivningen.
Norsk lovgivning omfatter i dag bestemmelser om tortur, og vi mener også, det bør ske i dansk lovgivning.
Når vi ikke har fastholdt det specifikt i denne omgang i relation til den militære straffelov, hænger det sammen med, at den militære straffelov udelukkende omhandler militært personel som sådan og enkelte civile i visse situationer.
Men vi mener, at det først og fremmest bør indføjes i den almindelige straffelov.
Tortur har været på dagsordenen internationalt i de sidste par år, og en inkorporering i dansk lovgivning, som også blev anbefalet af udvalget, der sad for nogle år siden og afgav betænkning, vil synliggøre og tydeliggøre, at det er meget alvorlige sager, vi har med at gøre, og at det skal være strafbart.
Vi ønsker det synliggjort for alle, der er omfattet af lovgivningen, så ved en senere lejlighed vil vi genfremsætte det i forhold til den almindelige straffelov og som konsekvens deraf efterfølgende også i den militære straffelov.
Men som sagt støtter vi forslaget, som det ligger, og man kan se vores synspunkter uddybet i betænkningsbidraget.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Jeg vil meget anbefale, at man stemmer imod dette ændringsforslag.
Der bliver brugt masser af tid fra domstolenes side på at få folk ind i fængslerne, og der er ingen grund til at bruge domstolenes tid på, at folk rykker rundt i fængslerne.
Så jeg kan meget anbefale, at man stemmer imod.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1 forkastedes, idet 10 stemte for, 97 imod.
Ændringsforslag nr. 2 betragtedes som bortfaldet efter forkastelsen af ændringsforslag nr. 1.
Lovforslaget som helhed sattes herefter til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Afstemning
Anne Baastrup (SF), 2005-05-19:
Ved andenbehandlingen søgte vi at få skilt disse to i virkeligheden selvstændige lovforslag fra hinanden.
Desværre var der et flertal, der stemte imod det.
Det her ændringsforslag drejer sig nu om, hvorvidt vi skal have en domstolskontrol ind ved prøvelsen af den administrative afgørelse, der ligger i at overføre fanger fra almindelige fængsler til særlige afdelinger.
Dem etablerede man i virkeligheden uden lovhjemmel.
Man etablerede dem uden at tage stilling til, hvad det er for en retssikkerhed, disse mennesker bliver udsat for.
Vi kan nu se i et notat, der er kommet fra direktoratet, at man rent faktisk har kunnet se, at der er sket sagsbehandlingsfejl, at man rent faktisk kan konstatere, at der er sket fejl i forløbet.
Det, der så bare er centralt for os, er, at der i det mindste kommer en domstolskontrol af denne meget indgribende foranstaltning.
Derfor vil jeg meget anbefale, at Tinget stemmer for dette ændringsforslag.
Tom Behnke (KF), 2005-05-19:
Der må ikke herske tvivl om, at tortur er ganske forfærdeligt.
Det skal absolut tages alvorligt og meget seriøst, og jeg synes, vi har haft en god og lang drøftelse af netop denne problemstilling i udvalget og også uden for udvalget.
Konklusionen har i hvert fald for Det Konservative Folkepartis vedkommende været, at tortur er forbudt, i og med at enhver tænkelig form for tortur er forbudt ifølge dansk lovgivning, og derfor vil der ikke være nogen grund til at indskrive det direkte i lovgivningen.
Derudover sker der også det, at når vores danske soldater er inde at aftjene værnepligt, eller når de skal ud på opgaver, bliver det netop understreget, at tortur er ulovligt.
De forskellige konventioner, vi har tiltrådt, bliver gennemgået for det militære personel, så de er bekendt med de pågældende konventioner.
Vi har tiltrådt de pågældende konventioner, vi har et ønske om at overholde de pågældende konventioner, og det gør vi også.
Jeg er meget glad for at høre, at Socialdemokratiet undlod og undlader at stille forslag om, at ordet tortur specifikt kommer til at stå i den militære straffelov, fordi de har det ræsonnement, at det vil være urimeligt, at det kun står i den militære straffelov, at det ville være mere rigtigt, at man så i givet fald skrev det i den borgerlige straffelov.
Det er vi meget tilfredse med.
Hvordan vi vil forholde os til det pågældende forslag, ser vi på, når vi når dertil.
På nuværende tidspunkt er det altså vores opfattelse, at tortur er ulovligt ifølge de paragraffer, der allerede står i den borgerlige straffelov, og derfor finder vi ikke, at der er noget behov for at skrive det direkte ind.
Men vi er villige til, og vi er selvfølgelig åbne over for at tage den diskussion, der kommer.
På det tidspunkt vil vi se positivt på, om det er nødvendigt, at vi skriver det ind, og i givet fald vil vi kunne støtte det.
Men på nuværende tidspunkt ser vi ikke, at der er nogen grund til at gøre det.
Med hensyn til at få forslaget tilbage til udvalget har vi ingen bekymringer eller modstand, men vil blot allerede nu tilkendegive, at vi vil stemme imod det ændringsforslag, der i givet fald vil komme fra Enhedslistens side, om, at man skriver det direkte ind i paragrafferne i den militære straffelov.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-05-19:
Jeg synes, der er rigtig mange fornuftige elementer i det her lovforslag, skal jeg starte med at sige.
Jeg synes, at det er fornuftigt, at man indfører uafhængighed af lægemiddelindustrien; jeg synes, at det er fornuftigt, at man f.eks. skal lægge mere brugervenlige indlægssedler ind til medicin.
Men når det er sagt, er der jo så en pind, jeg ikke er så tilfreds med eller jeg i hvert fald er meget i tvivl om, hvad konsekvensen kan være af, og det er præcis det, der handler om beskyttelsestider for data om lægemidler, for den rykkes fra 6 til 10 år.
Jeg skal spørge Venstres ordfører, om konsekvensen af det er, at man i princippet beskytter patenterne i længere tid end tidligere, altså sådan at man ikke kan påbegynde kopiering af noget medicin, før der er gået en 10årig periode.
Det er jeg meget i tvivl om på baggrund af det her meget tekniske forslag.
Per Kaalund (S), 2005-05-19:
Til hr. Tom Behnke kan jeg da oplyse, at Socialdemokratiets opfattelse er, at det bør inkorporeres i dansk lovgivning.
Når vi ikke fastholder det i denne omgang i forbindelse med den militære straffelov, er det, fordi det efter vores opfattelse unødigt vil kriminalisere militærpersonel.
Vi mener, at det bør omfatte alle grupper, det kan være politi, det kan være fængselspersonale, sundhedspersonale osv.
Men jeg vil gerne spørge hr. Tom Behnke, der jo ikke kan gå ind for en inkorporering, i hvert fald på nuværende tidspunkt, i dansk lovgivning af FN’s torturkonvention, om det ikke gør indtryk, at udenrigsministeren, der også som bekendt er konservativ, den 19. april i år, altså i dag for 1 måned siden, skriver og fremsender en dansk resolution om FN’s Menneskerettighedskommission og tortur samt den pågældende resolution.
Det er et tillæg, et udmærket tillæg og en opstramning, som er kommet til på dansk initiativ, fremsendt af den danske udenrigsminister, også her til Folketinget selvsagt, hvor der i punkt 1 står – og det har jeg godt nok på engelsk her, så det er en oversættelse, som ikke er autoriseret – at man opfordrer alle regeringer til at implementere fuldt forbud mod tortur osv.
Det anbefaler udenrigsministeren.
Gør det ikke indtryk, at vi i FN’s Sikkerhedsråd og Torturkommission og menneskerettighedshistorie kæmper for dette, men ikke vil indføre det lokalt?
Så vil jeg blot atter spørge hr. Tom Behnke, om vi mon ikke skulle få udenrigsministeren til at klarlægge dette.
Det kan jeg sige at jeg vil hjælpe den konservative gruppe med ved at formulere nogle spørgsmål og sende dem til udenrigsministeren og bede om den autoriserede oversættelse af dette punkt vedrørende den tillægsprotokol, der er kommet til torturkonventionen, herunder også af punkt 1, hvor det må klargøres, om formuleringen om, at man opfordrer regeringer til at implementere det fulde forbud, virkelig er dækket, ved at vi siger, at tortur er strafbart i henhold til den almindelige straffelov.
Det er vi i øvrigt enige i, men det er ikke tydeliggjort på nogen måde.
Vores ærinde er for så vidt ikke nødvendigvis at ændre strafferammerne, men at tydeliggøre og synliggøre dette, ligesom man f.eks. har gjort det med terrorisme.
Det er jo også forbudt at udøve terrorisme her i landet.
Det har man så specifikt skrevet ind i straffeloven.
Det behøvede man med den argumentation, hr. Tom Behnke har, jo ikke at gøre, fordi det er strafbart i forvejen.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-19:
Jeg synes, det er en god og en fornuftig resolution, som Danmark og udenrigsministeren har lagt frem i Sikkerhedsrådet, det nævnte jeg vist i min første korte bemærkning.
Det er jo netop, fordi der desværre er en række lande, der ikke har implementeret.
Men det er der desværre visse lande i Asien og i Sydamerika der ikke har, og derfor er det en kraftig opfordring til disse lande.
Danmark har implementeret den.
Det er en del af både dansk militær straffelov og dansk civil straffelov.
Det er forskellen, og det var det også, da hr. Per Kaalunds partifæller sad i regering.
Jeg har intet at bebrejde dem, de var lige så aktive på det område som den nuværende regering.
Per Kaalund (S), 2005-05-19:
Jeg vil da også gerne stille hr. Helge Adam Møller spørgsmålet, om det ikke gør indtryk, dels at Danmark er medlem af Sikkerhedsrådet for nærværende, dels at den danske udenrigsminister har gjort et stort arbejde for at få udarbejdet en ganske udmærket tillægsprotokol til torturkonventionen og sendte en pressemeddelelse her den 19. april, hvor indledningen er, at FN’s Menneskerettighedskonvention i dag, det var så den 18. april, enstemmigt har vedtaget en omfattende resolution mod tortur, som Danmark har fremlagt – som Danmark har fremlagt.
I den står der i det første punkt, at man opfordrer alle regeringer – alle regeringer – til at implementere det fulde forbud mod tortur.
Det må da gøre indtryk, når hr. Helge Adam Møllers egen partifælle, udenrigsministeren, skriver så markant her om disse ting.
Som sagt vil vi stille nogle spørgsmål til regeringen om det her og regner så med i en senere omgang at få indført et forbud.
Helge Adam Møller (KF), 2005-05-19:
Med hensyn til at det skal tydeliggøres: Man kan selvfølgelig have den opfattelse, at der er behov for det.
Jeg mener i virkeligheden nok ikke, at der er behov for det, for jeg har aldrig nogen sinde, det indrømmer jeg blankt, i de 40 år, jeg har været soldat, mødt en eneste soldat, ligesom jeg ikke har mødt en eneste civil, der ikke var klar over, at man selvfølgelig ikke måtte tortere, hvad enten man var civil eller soldat.
Det udelukker ikke, at der kan være enkelte, der gør det, hvad enten de er civile eller soldater.
Hvis vi følger hr. Per Kaalunds argumentation om, at det skal tydeliggøres, og det er fint nok, så har vi jo netop fået et klart tilsagn om, at forsvarsministeren yderligere sender et signal, et brev eller på anden måde, til hver enkelt soldat, hvor det fremgår klart og tydeligt.
Det mener jeg altså er noget mere effektivt, end at man skriver det ind i en straffelov, som ingen læser.
Hvem læser en straffelov?
Det gør civile jo heller ikke.
Men man ved godt, at det er forbudt.
Per Kaalund (S), 2005-05-19:
Jeg synes, det er stærkt kost, når vi her fra Folketingets talerstol skal høre, at vores motiv for at bringe dette emne til debat skulle være at så tvivl om, at tortur er strafbart.
Tortur er strafbart også efter gældende dansk lovgivning.
Til hr. Helge Adam Møllers refereren tilbage til tidligere regeringer – også socialdemokratiske ministre osv. – vil jeg sige, at jo, der er nye ting.
Der er en betænkning 1407/2001, hvor et højst kompetent panel af eksperter i dette land med en højesteretsdommer i spidsen anbefaler inkorporering af FN’s torturkonvention i dansk lovgivning.
Det har man altså ikke ønsket fra regeringens side.
Yderligere er der kommet det, at tortur har været på dagsordenen her i landet, internationalt og i internationale organisationer, og det har været meget debatteret.
Vores mål med det her er at få det tydeliggjort og synliggjort, ligesom der er en lang række andre områder i den borgerlige strafferet, som hr. Helge Adam Møller refererer til.
Der er mange tydeliggørelser dér.
Det, vi ønsker her, er en tydeliggørelse og en specifik paragraf, der omtaler forbud mod tortur.