runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Nu bliver det gentaget af hr. Jacob Jensen, at borgerne skal behandles ens, og det sikrer man ved, at borgerne bliver puttet ind i et system, som behandler dem ens.
Det minder mig om det slogan, som Venstre har haft: Borgeren frem for systemet.
Her bliver det jo systemet frem for borgeren, fordi man fravælger at give borgerne en individuel behandling efter deres betalingsevne.
Det er et af hovedproblemerne ved de her lovforslag.
Det troede jeg egentlig var kommet lidt mere frem i lyset.
Man skriver rent faktisk i bemærkningerne til lovforslaget, at der ikke skal foretages betalingsvurderinger, fordi disse vurderinger er omkostningskrævende.
Så putter man dem ind i maskinen, og så bliver alle ens.
Synes Venstre virkelig, at det er en god måde at gøre det på?
Jacob Jensen (V), 2005-03-16:
Som systemet er indrettet, går man netop ind og laver nogle skematiske, altså nogle automatiserede regler for, hvornår man går ind og skal lave denne her inddrivelsesforretning.
Der lægger man bl.a. en nettogrænse, altså nettobeløbet på indkomsten, eksempelvis på kontanthjælpsniveau.
Så hvis nogen er under det niveau, er der ikke nogen grund til at gå efter inddrivelsen.
Det ligger i lovforslaget, at man laver en nettobegrænsning på den lønindkomst, der skal være nedre grænse for, hvornår man vil gå efter inddrivelsen.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Nu skal man jo ikke altid plukke, indtil skyldneren er blevet skaldet.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Der ligger forslag fra flere af de høringsberettigede om, at det kunne være den rigtige model at tage i anvendelse, og hvor man så også fortsat behandler borgerne ordentligt.
Det synes jeg også der burde tænkes lidt på med sådan et lovforslag.
Jacob Jensen (V), 2005-03-16:
Det er sådan, at med forslaget vil betalingsevnevurderingen blive prioriteret, og det vil sige, at man vil prioritere det sådan, at de steder, hvor man faktisk kan se, at der en mulighed for at indhente nogle penge, vil man også satse på at gøre det.
Man kan som bekendt ikke hive håret af en skaldet.
Derfor er det sådan, at man ved at lave den prioritering stadig væk sikrer, at der vil blive taget hensyn til dem, som har sociale eller økonomiske problemer.
I øvrigt ligger den opgave stadig væk ude hos kommunen i opkrævningsfasen, så det er kommunen, der sådan set vurderer, hvornår de ikke kan komme længere med sagen, og dermed sender de den til inddrivelsesmyndigheden.
Så der er mulighed for at tage det sociale og det økonomiske hensyn lokalt.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Jeg kan så oplyse den konservative ordfører om, at det med fogedretten ikke er noget, jeg har grebet ud af den blå luft.
I dag er det med hensyn til børnebidrag faktisk sådan, at hvis man vil klage over lønindholdelse for børnebidrag, så går det i fogedretten.
Så det er ikke noget, der er sådan helt nyt og mærkeligt, det findes allerede i dag, kan jeg oplyse den konservative ordfører om.
Foreningen af Pantefogeder har i deres høringssvar foreslået og har arbejdet for i årevis, at klageadgangen burde være til fogedretterne, så det er ikke sådan noget, jeg har opfundet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det konservative argument er for, at man synes, at man hellere vil belaste Landsskatteretten, landsretterne og Højesteret.
For normalt, når man hører Det Konservative Folkeparti tale om retssystemet, siger de, at det er utrolig vigtigt, at folk kan få en hurtig og god behandling i domstolssystemet.
Det er altså ikke det, vi oplever med de lange ventetider, der er til landsretterne og Højesteret i dag, som vil blive voldsomt forøget, hvis de her sager fremover får ret til at gå til landsret og Højesteret.
Jeg er fuldstændig enig i den konservative ordførers beskrivelse.
Det er også lige præcis derfor, at alle de her sager om gældsinddrivelse skal i fogedretten.
Vi snakker om gældsinddrivelse af kontanthjælpskrav, af børnebidrag, af bøder, af DSB-afgifter og alle mulige andre ting.
Det er lige præcis derfor, de skal i fogedretterne, som er vant til at behandle helt almindelig gældsinddrivelse i stedet for til Landsskatteretten, som vi kun har en af, og som er specialister i skatteret, som ikke har noget som helst med gældsinddrivelse at gøre.
Landsretterne har man direkte adgang til fra Landsskatteretten, og jeg kan ikke forstå, hvorfor det skal være første domstolsinstans for de her helt almindelige gældsinddrivelsessager.
Hvis man har haft noget til førstebehandling i landsretterne, har man direkte ankeadgang til Højesteret, og jeg synes ikke, der er nogen grund til, at Højesteret skal bruge tid som klageinstans i de her helt almindelige sager.
Højesteret bør være forbeholdt de helt, helt principielle afgørelser.
Karen Hækkerup (S), 2005-03-16:
Jeg vil gerne tillade mig at vende tilbage til det, fru Birthe Skaarup sagde lige før, nemlig at det var kommet fru Birthe Skaarup for øre, at der er for mange sengepladser i hovedstaden.
Der vil jeg så spørge, om fru Birthe Skaarup, der er medlem af Dansk Folkeparti, som er støtteparti for regeringen, kan svare på, om det var årsagen, altså antagelsen om de for mange sengepladser i hovedstaden; var det derfor, indenrigs- og sundhedsministeren forsøgte at forhale og bremse og stoppe den nødvendige istandsættelse og renovering af amtssygehuset i Gentofte, der ligger i Københavns Amt, eller er det et andet sygehus i hovedstadsområdet, som Dansk Folkeparti og regeringen mener skal lukkes?
Hvor skal der fjernes sengepladser?
Er det et H:S-hospital, er det Frederiksberg Hospital, eller er det Amager Hospital?
Hvad er det lige præcis, Dansk Folkeparti mener, når de siger, at der er for mange sengepladser i hovedstaden?
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Jeg mener, at der findes pengeinstitutter, men også andre private rådgivninger, som tilbyder at lave en gældsrådgivning, så personer, der måtte ønske det, kan komme ud af den gæld, der er.
Jeg mener ikke, at det er en offentlig opgave at begynde at tilbyde gældsrådgivning, og derfor har både jeg og regeringen tidligere afvist det.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslagene overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Når skatteministeren ikke ønsker en offentlig rådgivning, har skatteministeren så gjort sig tanker om, hvor disse personer så kunne få en rådgivning, som ville hjælpe dem ud af den gæld, de er i?
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Som jeg svarede fru Line Barfod, så mener jeg ikke, at det er en offentlig opgave at gennemføre gældsrådgivning.
Vi har den opdeling, der ligger i lovforslaget, således at kommunerne står for opkrævningsdelen af f.eks. deres fordringer, ligesom andre myndigheder står for deres del af opkrævningen på fordringerne.
Det betyder, at man f.eks. i kommunen løbende kan tage en drøftelse og en diskussion med skyldneren om de forhold, der måtte være, og derunder forsøge at få taget hensyn til, hvad det er for rammer, hvad det er for vilkår, den enkelte borger sidder i.
Når så man har oplevet, at det ikke nytter mere, at man så at sige ad dialogens og det godes vej ikke kommer længere med, at gælden bliver afbetalt, så overgår fordringen til inddrivelse i inddrivelsesmyndigheden, og der foregår det ved, at man bruger de redskaber, der har med inddrivelse at gøre, f.eks. lønindeholdelse, modregning og i sidste ende også udlæg.
For det første er det sådan, hvad angår personaledelen,
at det, som ligger i finansloven for 2005 og kommer til at ligge i den kommende finanslov, vil være Skatteministeriets vurdering af, i hvor høj grad der vil ske naturlig afgang, og i hvor høj grad den naturlige afgang kan modsvares af effektiviseringer.
Derfor vil det, der vil være resultatet, ikke være budgetteringen, men vil være den konkrete naturlige afgang, for der vil ikke ske fyringer i forbindelse med den omlægning, der bliver.
Det vil være sådan, at de folk, der har med opgaven at gøre, vil blive flyttet med over.
Derfor er det sådan, som jeg sagde, at personalet følger opgaven, og den reduktion, der måtte være, vil ske ved naturlig afgang.
Når man kigger på spørgsmålet om klageadgang, er det sådan i dag, at der er en procedure for, hvorledes man kan klage, nemlig ved at henvende sig til f.eks. Told og Skat og klage over den inddrivelse, der har været.
Den klageadgang har vi overført til et andet administrativt led, nemlig det administrative niveau i Landsskatteretten.
Det mener vi både retssikkerhedsmæssigt og effektivitetsmæssigt er det rigtige sted at lægge det.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Hvor mange medarbejdere drejer det sig om?
Der tales om 175 mio. kr., som man for det første forventer sparet ved naturlig afgang.
Og for det andet: Hvor mange borgere forventer man møder op i Landsskatteretten for at forsvare deres personlige klage?
Forventer man, at det foregår pr. brev, eller forventer man, at de fra hele landet møder op her i København?
Den besparelse, der er på finansloven for 2005 og i årene fremover på det her område, er det ikke en besparelse, der svarer til antallet af medarbejdere, som skal fratræde, og hænger den besparelse sammen med det, som ministeren nu siger, at der skal være den naturlige afgang?
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Det er sådan set ikke overraskende, at fru Line Barfod ikke kunne udlede mit svar vedrørende gældsrådgivning, for det svarede jeg ikke på.
Det er ikke min opfattelse, at vi bør indføre en offentlig gældsrådgivning.
Når man kigger på spørgsmålet om klageadgang, er det sådan, at det, som vi har lagt op til, er, at sager, der tidligere har været administrativt afgjort, fortsat skal administrativt afgøres.
F.eks. skal en klage, der tidligere har været givet til Told og Skat over en inddrivelse, fortsat afgøres af et administrativt led, men for at sikre, da inddrivelsen bliver en del af Told og Skat, at det så ikke er myndigheden selv, der vurderer klagen over sig selv, er det lagt over i den del af Skatteministeriet, der er Landsskatteretten, og derfor har vi sikret en større retssikkerhed, end hvis det var Told og Skat, der fortsat skulle vurdere klagen over sig selv.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Det sidste forstod jeg ikke helt i forhold til mit spørgsmål om gældsrådgivning.
Indgår det i ministerens overvejelser, at man kunne bruge nogle af de her personaleressourcer til at give mulighed for gældsrådgivning, så borgeren kunne møde en rådgiver, der kunne hjælpe en med at komme ud af gælden og se en vej ud af den her gæld?
Jeg synes, det ville være rart at høre, hvad ministerens overvejelser er der.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet var om fogedretterne.
Jeg er godt klar over, at Landsskatteretten er en administrativ instans, men der er kun én landsskatteret, og det er administrativt, og det hele kommer til at foregå skriftligt.
Hvis retssikkerheden, som ministeren før sagde regeringen var optaget af, skulle ind i billedet og hensynet til den borger, der måske har svært ved en lang skriftlig klage og sagsfremstilling, så er det jo meget bedre med fogedretterne, hvor borgeren har mulighed for at møde op og forklare sin sag og dermed få den afgjort.
Det ville samtidig betyde, at vi ikke får det samme pres på landsretterne og Højesteret.
Kristian Jensen (V), 2005-03-16:
Det er sådan set ganske simpelt.
Vi vurderer, at det at lægge en administrativ klage, der f.eks. tidligere skulle være gået til Told og Skat, over i det administrative led i Landsskatteretten, er en bedre og mere effektiv måde end at lægge det i fogedretten.
Derfor har vi vurderet, at for at give en effektiv, rationel klageadgang, der sikrer også hurtige afgørelser af klager, er Landsskatterettens afgørelse, som vel at mærke kommer til at ske uden deltagelse af lægdommere, en mere effektiv og bedre måde at sikre klageadgangen på end ved at lægge det over i fogedretterne.
Hvad angår spørgsmålet om personalet, er der i forbindelse med den fusionsorganisation, som er lavet både på skattedelen og på inddrivelsesdelen, en række arbejdsgrupper, der vurderer, i hvilket omfang man skal tilbyde forskellige former for service i forbindelse med rådgivning og vejledning uden for de normale skattecentre.
Jeg overlader det trygt til den fusionsarbejdsgruppe, der er på det her område, at vurdere muligheden og potentialet, også det potentielle behov for sådanne udrykkende services.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-16:
Det er da rigtigt, at vi normalt er meget store fortalere for, at der ikke skal være lange sagsbehandlingstider ved domstolene.
Men vi har nu altså den opfattelse, at når vi specifikt taler om skatteområdet, så er Landsskatteretten og de dertil hørende domstolsorganer, altså landsretten og Højesteret, det system, hvori man behandler skattesagerne, når borgeren indgiver en klage.
Fogedretterne har helt alment deres kompetence inden for gældsinddrivelse.
Det er dem, folk skal tale med under strafansvar, når de bliver udspurgt om, hvad de ejer, og hvad der kan gøres til genstand for udlæg.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Først til spørgsmålet om personalet: Jeg vil gerne høre, om skatteministeren vil overveje muligheden for at sikre, at borgerne stadig kan få et personligt møde tæt på, hvor de bor, uden at skulle rejse måske 100 km.
Kunne man forestille sig, at nogen af de, der nu ikke længere skal sidde og jagte kontanthjælpsmodtagere eller andre, i stedet kunne omskoles til at sidde og lave forebyggende gældsrådgivning, som man f.eks. har gjort i Sverige, så man kunne forebygge nogle af de tilfælde af stor offentlig gæld?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er det her med fogedretterne og Landsskatteretten, for jeg forstår det simpelt hen ikke.
Man opretholder fogedretterne for udlæg, men hvorfor kan man så ikke sige, at klager over lønindeholdelse også skal i fogedretterne, i stedet for at de skal til Landsskatteretten og derfra eventuelt videre til landsretterne og Højesteret?
Jeg forstår såmænd slet ikke argumentet for det.
Det er ikke så tit, det sker med den regering og det flertal, vi har i øjeblikket, som primært vil give til de rige og tage fra de fattige.
Vi vil jo helst den anden vej, så det er svært at blive enige.
Det gælder f.eks. hr. Mikkel Denckers egen kommune, Hvidovre, der har beregnet, at de kommer til at mangle 28-30 stillinger, der skal skæres på ældre- eller børneområdet.
Det synes vi alene er indvending nok mod, at vi kan støtte forslaget.
Og vi vil ikke stemme for en lov, hvis der er tvivl om, om den er i strid med grundloven, og heller ikke så længe, der er så store problemer med hensyn til de ansatte.
Så jeg har svært ved at forestille mig, selv om nogle af de andre ting bliver rettet, at regeringen og Dansk Folkeparti vil lave så meget om på hele kommunalreformen, at vi vil kunne stemme for.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Jeg er bange for, at jeg næsten kommer til at gentage noget af det, jeg har spurgt hr. Vernersen om tidligere i dag, og det kunne måske tages som et udtryk for, at jeg mangler fantasi.
Men nu har jeg hørt, at Enhedslisten bekymrer sig meget om det her med, at man gør Landsskatteretten til klageinstans – det er så, hvad det er, og det kan vi jo så diskutere – og at Enhedslisten også gerne vil have noget gældsrådgivning lagt ind i lovforslaget.
Hvis vi nu hypotetisk forestillede os, at de ting blev ordnet, hvad ville Enhedslisten så stemme?
Ville de så stemme for og være med til at tage et ansvar for lovgivningen her i Folketinget?
Det er ikke så tit, det sker, men det kunne jo være, at vi var så heldige, at det skete.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Jeg vil starte med at sige, at vi i Det Radikale Venstre ikke er overbevist om, at inddrivelsesopgaven i alle tilfælde løses bedst af staten.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at skyldnere stort set af enhver slags ikke har min sympati.
Jeg mener, at enhver, der kan betale sin gæld, også skal betale den.
Vi er selvfølgelig enige i, at de store fisk, og det er, uanset om det er private eller det er virksomheder, med fordel kan være en statslig opgave, da det kan være svært for en mindre kommune at løfte store sager.
Derimod er vi ikke enige i, at inddrivelsen over for privatpersoner, f.eks. meget svage personer, skal fjernes fra kommunen.
Samtidig er vi ikke overbeviste om, at der på dette område er de samme stordriftsfordele som på ligningsområdet.
Derfor vil vi imødese, at der redegøres nærmere herfor under udvalgsbehandlingen, herunder at der redegøres for den kritik, der er rejst af forslaget fra bl.a. pantefogederne.
Som det er tilfældet med skatteligningen, er vi mere end skeptiske, når det gælder økonomien mellem kommunerne og stat i forbindelse med opgavens fjernelse.
Man får mistanke om, at der også her er tale om skjulte besparelser, da det ser ud til, at mange kommuner kommer til at tabe penge på at afgive inddrivelsen.
Der reduceres mere i deres bloktilskud end det beløb, de hidtil har brugt på inddrivelse.
Dette kritikpunkt har ligeledes været rejst af Kommunernes Landsforening.
Men det væsentligste for os med hensyn til lovforslaget er den sociale sikkerhed for de svage personer.
Det Radikale Venstre kan derfor på nuværende tidspunkt ikke støtte forslaget, men vi vil gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-16:
Jeg tror, at vi skal til at vænne os til, at borgerne tænker anderledes, end de gjorde for 30 år siden.
Borgerne, uanset om det i gåseøjne er den type borgere, som vi her taler om, eller hvem det nu må være, er vant til at kommunikere elektronisk.
De er vant til, at de ikke nødvendigvis behøver at møde op og se ens skatterådgiver lige ind i øjnene.
Jeg er sikker på, at afstande ikke længere har den samme betydning i dag, som afstande havde for 30 år siden.
Det er et forhold, som vi ser, når folk søger job.
Det er et forhold, som vi ser i mange sammenhænge.
Jeg mener bestemt heller ikke, at det vil afskrække nogen at sende et brev til Landsskatteretten fra Nykøbing Falster, eller fra København, hvis man bor der.
Man sender brevet, og så tænker man ikke over afstande.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Hvis vi nu forestiller os, hvordan folk agerer, og det her drejer sig om klager uden for København, måske på Fyn, måske i Jylland, måske på Bornholm, kan vi så forestille os, at det første skridt, hvis man er utilfreds med en behandling, er, at man siger, at man går til Landsskatteretten i København?
i København!
Er det det, borgerne vil gøre?
Det er jo ikke borgere, som har alle ressourcerne, vi taler om.
Det er formentlig borgere, som i forvejen er hårdt pressede i deres økonomi.
Er det ikke noget af et fejlskud at forestille sig, at det er den måde, de så vil klage på?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-16:
Det er jeg bestemt ikke enig i, og det mener vi heller ikke er hensigten, men hr. Jens Peter Vernersen kan jo tolke det, som han og Socialdemokraterne vil.
Vi kan ikke spå om fremtiden, så derfor kan jeg heller ikke sige, om realiteten vil være, at der ikke kommer nogen sager til Landsskatteretten, men jeg vil da formode, at der vil komme en lind strøm af klager til Landsskatteretten.
Det vil være mit bud.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Er sagen ikke i al sin enkelhed, at når klager fra hele Danmark bliver henvist til Landsskatteretten her i København, så bliver der ikke nogen klager
Er det ikke bare simpelt hen en måde at sikre, at folk ikke klager, for det er jo ikke bare sådan at bringe en klage ind for Landsskatteret ten og medsende formentlig 500 kr. i gebyr, som man normalt gør, når man skal klage her?
Som det ser ud, er det altså alene et spørgsmål om at forhindre folk i at klage.
Er det ikke det, det går ud på?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-03-16:
For så vidt angår bemærkningerne om Højesteret, er jeg helt enig i, at den bør være forbeholdt principielle afgørelser.
Men et præcist svar vil være en gentagelse af mit forrige svar, så det vil jeg ikke give.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-03-16:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvordan forslaget tager højde for at sikre, at socialt svage personer ikke i et statsligt indkrævningssystem kommer i alvorlige problemer?
Systemet indebærer jo ikke den samme politiske overvågning, som hvis inddrivelsen foregik via kommunerne.
Jacob Jensen (V), 2005-03-16:
Med frygt for at gentage mig selv fra mit tidligere svar er det altså sådan, at vi mener, at den ensretning, som vi ser for at sikre retssikkerheden for alle mennesker her i landet, gør, at vi bliver nødt til at have et enstrenget system, altså Landsskatteretten.
At der så vil være ekstra sager, der kommer til Landsskatteretten, det er vi også opmærksom på i forbindelse med finanslov 2006.
Line Barfod (EL), 2005-03-16:
Jeg har forstået det her med ensretningen, men man kan jo godt lave en ensretning omkring det behandlende system, dem, der sidder med sagsbehandlingen, og sige, at når der skal klages, så går det til fogedretterne, som jo også er undergivet den samme klageadgang.
Hvis en person har tabt sagen i Landsskatteretten, så kan vedkommende gå direkte til landsretten, som også er meget specialiseret, og derfra til Højesteret.
I forvejen har vi problemer med alt for lange ventetider i både landsretterne og i Højesteret.
Så jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Venstre ønsker at belaste de højeste domstole med de her sager i stedet for at lade det gå i fogedretterne.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Jeg betragter mere hr. Vernersens sidste indlæg som et udtryk for, at vi taler forbi hinanden.
Jeg mener, at de opgaver, som skal kunne ordnes i et borgerservicecenter ude i den enkelte kommune, er set med en skattemedarbejders øjne de mere elementære opgaver.
For de opgaver, der kræver en grundigere faglig ekspertise, skal selvfølgelig løses i skattecenteret, hvor de medarbejdere, der kan løse de opgaver, er til stede.
Vi går ind for at højne det faglige niveau og også kvaliteten i den service, som borgerne møder, og det er derfor, at medarbejderne samles i de her 30 skattecentre.
Det er så der, borgerne må gå hen med mere komplicerede spørgsmål.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Nu har det spørgsmål faktisk været diskuteret, da vi behandlede lovforslaget før valget, altså det oprindelige lovforslag, og jeg troede egentlig, at hr. Mikkel Dencker var fuldstændig på det rene med, at det kun er disse meget enkle opgaver, som jeg skitserede, nemlig udlevering af blanketter og ændring af forskudsskemaer, som man kan være behjælpelig med i disse borgerservicecentre.
Der ligger et svar fra ministeren, hvor det er meget præcist beskrevet.
Så det svar, hr. Mikkel Dencker gav om, at man kan få den mest almindelige hjælp, er altså ikke det, der er den virkelighed, som fremgår af det svar, vi tidligere har fået.
Det troede jeg egentlig hr. Mikkel Dencker var fuldstændig klar over.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-16:
Jeg ser frem til, at de her borgerservicecentre kan levere nogenlunde den samme ydelse, som man i dag kan få ved at henvende sig til sit lokale skattekontor, at man kan få ændret sin forskudsopgørelse eksempelvis og stille spørgsmål om, kan man sige, de mere almindeligt forekommende emner inden for skattelovgivningen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-16:
Det var det synspunkt, hr. Mikkel Dencker havde om, at disse borgerservicecentre kunne levere gode og gedigne ydelser til skatteborgerne.
Det kunne være lidt interessant, hvis hr. Mikkel Dencker nærmere kunne skitsere, hvad disse borgercentre helt præcist kan levere af disse gedigne ydelser.