runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
I modsætning til Folketingets øvrige partier betragter vi det ikke som en særlig kvalitet, at det, vi sidder med her, er et EU-direktiv, tværtimod skærper det vores årvågenhed.
Men det ændrer selvfølgelig ikke noget ved, at vi er nødt til at se på, om forslaget indeholder forringelser eller forbedringer, og her må vi bare konstatere, at COPY-DAN Billedkunst siger det meget præcist, hvor de siger, at skadevirkningerne for kunstnerne ved implementeringen trods alt er til at overse, og det er jo i sig selv noget, der kan få os til at stemme for et lovforslag.
Begejstringen i Folketingets øvrige partier kan man måske være lidt forundret over, medmindre det bare dækker over det sædvanlige, nemlig at alt, hvad der kommer fra EU, er godt.
Vi har dog nogle enkelte bemærkninger, som faktisk kunne føre til, at der kom nogle forbedringer, og det vil jeg vende tilbage til.
Ellers vil jeg sige, at når man kigger på beregningen af vederlaget, er det ikke noget, der bekymrer os særlig meget, at de kunstværker, der er de absolut dyreste, og hvor man kan konstatere, at de fleste af pengene går til arvingerne efter kunstnerne, bliver ramt.
Vi synes sådan set, man i det hele taget ved lejlighed skulle prøve at se på, om det er rimeligt, at arvingerne efter en kunstner i helt op til 70 år kan blive ved med at kradse penge ind på det, som forfaderen har præsteret.
Det er selvfølgelig en anden diskussion, men den får vi sikkert anledning til at føre.
Der er to ting, vi vil fremhæve, og som vi faktisk synes man skulle bruge lidt tid på i udvalgsarbejdet og prøve at få rettet op på.
Det ene er, at Billedkunsternes Forbund i sit høringssvar foreslår, at vederlagsprocenten hæves til 7 pct. for værker af en pris på mellem 300 euro og 3.000 euro.
Det åbner direktivet, så vidt både vi og billedkunstnerne kan se, mulighed for, men det har ministeriet ikke forholdt sig til i det høringsnotat, der er lavet.
Det kan jo være rart nok, for så har ministeren ikke sagt, at det vil man slet ikke, men jeg kunne godt tænke mig at høre, om ministeren ville være indstillet på at kigge på det i det videre arbejde.
En anden problematik er udvidelsen af kunstbegrebet som sådan.
Lovforslaget fastholder billedkunstneriske værker i en traditionel og snæver definition, men både Billedkunstnernes Forbund og museerne peger på, at der godt kunne være brug for udsyn og nytænkning.
Her kunne nogle af de mange flotte hurraord, som kulturministeren jo gerne vil bruge, være på deres rette plads.
Man kunne udvide begrebet og støtte kunstnere, der ikke lige kan puttes i en bestemt kasse.
Der er fra museernes side en række konkrete forslag til, hvordan man kunne ændre definitionen af billedkunst, og jeg vil godt høre, om ministeren har nogen bemærkninger til dem.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Jeg takker for den overvejende positive modtagelse, lovforslaget har fået.
Der er jo ikke tale om den helt store ændring af opretshavsloven, men om en tilpasning af den eksisterende følgeretsordning til EU-reglerne, og jeg vil i den forbindelse gerne understrege, at det har været retningsgivende ved udformningen af lovforslaget at finde en sådan model, at der sker den mindst mulige forringelse af kunstnernes økonomiske vilkår.
Derfor er der stillet forslag om at bevare den gældende undergrænse på ca. 2.000 kr. og en procentsats på 5 for salg op til 50.000 euro.
Om forslaget fra Enhedslisten om at hæve procenten må jeg sige, at vi er landet på en fornuftig procentsats.
Man kunne også have sat den ned til f.eks. 4 pct., men det er et beløb og en procent, som jeg synes kompenserer kunstnerne på en fornuftig måde.
Jeg ser frem til den videre drøftelse af forslaget under udvalgsbehandlingen, også af de ting, som Enhedslistens hr. Per Clausen nævnte, og jeg og ministeriet stiller os naturligvis til rådighed.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Jeg synes, der på et tidspunkt var et enkelt retorisk kneb, der sneg sig lige højt nok op.
Der var en anerkendelse af, at der både er tale om erhvervs- og kulturpolitik, og at man derfor afskaffer man de lokale radio- og tv-nævn og går over til, at sendetilladelserne udstedes centralt.
Det var altså en erkendelse af erhvervs- og kulturpolitik.
Men Venstres ordfører konkluderede lige bagefter, at man har valgt retssikkerhed frem for decentralisering.
Ordføreren kunne vel også have sagt, at man har valgt erhvervspolitikken frem for kulturpolitikken, og derfor vil jeg høre, om man ikke ved at adskille de kommercielle og ikkekommercielle stationer måske kunne have sikret en fortsat lokal forankring af de ikkekommercielle radiostationer.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Er det for dem, der laver udsendelserne, eller er det for dem, som sidder ved bag højtalerne?
I Venstres optik er det som udgangspunkt for dem, der sidder ude ved højtalerne, og det vil sige, at det ikke er interessant, hvem det er, der laver de enkelte radioprodukter.
Man skal lave nogle indholdsmæssige beskrivelser, og det, vi ønsker, er en indholdsmæssig beskrivelse af, hvad der er forudsætningen for at få sendetilladelse.
Det er bl.a. en kvantitativ opgørelse af, hvor meget lokalt stof man skal have på sin sendeflade.
Så er det sådan set ikke så interessant, om det er Voice, eller om det er mor Karen, eller om det er hr. Pedersen eller hr. Brian Mikkelsen eller hr. Simon Emil Ammitzbøll, der laver disse udsendelser.
Det er det, der er udgangspunktet, og derfor er det ganske fornuftigt, at vi laver nogle ensartede regler, som forankres i et centralt Radio- og tv-nævn, hvor man så er sikker på at få den samme behandling, uanset hvem man er, og ikke er afhængig af at skulle kende en bestemt person i det lokale miljø, eller hvordan tingene nu har været.
Det er foregået meget vilkårligt i de lokale radio- og tv-nævn, vi har i dag, og derfor er der også ud fra en kulturpolitisk vinkel sund fornuft i at lave en central regelforenkling.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Alle de indsigelser, man kunne komme med fra oppositionspartiernes side, var ikke noget, der var særlig vigtigt for Venstre på daværende tidspunkt, og derfor vil jeg bare spørge lidt mere specifikt for at få det sat helt på plads: Vil Venstres ordfører ikke give mig ret i, at der ude i det enkelte lokalområde må være et større kendskab til og en større indsigt i forskellige lokale forhold, der kan være afgørende for, hvilke ting det også på det indholdsmæssige plan kan være interessant at få bragt ud, end der er i et centralt organ i København?
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Jo, men det er jo heller ikke Radio- og tv-nævnet, der skal lave de pågældende udsendelser.
Det vil stadig være folk i det lokale miljø, og derfor handler det om, at man fra politisk hold sørger for at lave nogle ensartede regler med nogle kvantitative mål for, hvad der skal være af lokaludsendelser.
Så er det op til dem, som laver udsendelserne, at sørge for, at de også behandler lokale forhold.
Det er altså ikke Radio- og tv-nævnet, der skal lave de pågældende udsendelser, og det er heller ikke nævnet, der præcist skal definere, hvad de lokale programmer skal indeholde.
Det synes jeg man skal overlade til dem, der er gode til det, og det er dem, der laver radio og tv ude i landet.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Jeg kan forstå, at Venstre nu lægger megen vægt på, at man nu skal have ens behandling, og at der skal være ens retningslinjer, og at det kun kan ske ved at lægge kompetencen op på statsligt-nationalt niveau.
Jeg kan ikke se, hvad der gør, at man ude lokalt godt kan tage stilling til principper for f.eks. hjemmehjælp og folkeskolens undervisning, men ikke kan tage stilling til principper for, hvordan man mediemæssigt skal tilrettelægge virkeligheden ude i lokalsamfundene.
Jeg forstår ikke, hvorfor Venstre står så stærkt på denne centralisering og ikke går ind for det, som er fornuftigt, nemlig at lave lokale radio- og tv-nævn, som er afpasset de nye sendeområder og afpasset hensynet til, at vi har nogle kommuner, der også har mediemæssige interesser i fremtiden.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Nye sendeområder?
Der er ikke besluttet noget om nye sendeområder.
Vi diskuterer, om der skal laves en ny planlægning, men der er slet ikke besluttet noget om nye sendeområder.
Hvordan er virkeligheden så ude på radiomarkedet?
Der, hvor jeg kommer fra, var der engang noget, der hed Radio Viborg.
Det er der sådan set stadig væk, men den er ejet af ANR, en socialdemokratisk bastion i Aalborg, og giver det så nogen mening at have lokale nævn?
Det er Aalborg, og det er Viborg, og er der så nogen reel mening i at have et lokalt nævn, som afgør, hvad der skal ske?
Nej, det er det ikke.
De radiostationer og den radiostruktur, vi har i dag, har udviklet sig på en helt, helt anden måde end for 10 eller 20 år siden
Der netværkes, fordi denne regering har givet mulighed for, at man kan netværke, og derfor er der ikke nogen mening i at fastholde små lokale enheder.
Sådan ser lokalradiobilledet og lokalradiostrukturen slet ikke ud i dag, og derfor tager vi konsekvensen af det.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Jeg forstår da, at det i hvert fald ikke er pluralisme og mangfoldighed, som nu skal være gældende for regeringens mediepolitik.
Nu handler det om at få tingene centraliseret og få tingene ind i nogle kasser, så kasserne kan købes af nogle kommercielle foretagender, og så er man sådan set ligeglad med, om der er en Radio Limfjord eller andre små lokalradioer og for den sags skyld tv-stationer udeomkring i landet, som der egentlig kunne være et ønske om også skulle kunne overleve i den nye mediestruktur.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor Venstre mener, at man ikke ude lokalt kan træffe afgørelse om at tage hensyn til den mediemangfoldighed, man gerne vil have, men at det hele absolut skal centraliseres på statsligt niveau.
Jeg mener ikke, det er Venstrepolitik, det er i hvert fald en ny Venstrepolitik.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Måske skulle hr. Mogens Jensen sætte sig en lille smule ind i stofområdet, i hvert fald inden han begynder at dømme vi andres politik og fortælle, hvad der er ny og gammel Venstrepolitik.
Det her har i hvert fald været Venstrepolitik lige så længe, som jeg har været medieordfører.
Hvad er udgangspunktet?
Og hvad med mangfoldighed og pluralisme?
Ja, mangfoldighed og pluralisme giver sig jo udtryk i radioprogrammerne, og det er dem, de sidder og laver lokalt.
Vi skal ikke sidde og beslutte herinde i Folketinget, hvad de præcis skal lave af programmer.
Det kommer jo til udtryk i den måde, man laver radio på de enkelte steder, og jeg er nødt til at sige til hr. Mogens Jensen, at Thomas Helmig altså lyder ens, uanset om man transmitterer ham fra Århus, Odense eller Aalborg.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Jeg forstod, at en af grundene til at afskaffe de lokale radio og tv-nævn er, at man vil forsøge at sikre retssikkerheden.
Men kan hr. Jens Rohde forklare mig, hvorfor det er sådan, at et system uden ankeinstans giver større retssikkerhed end et system med ankeinstans?
Det synes jeg faktisk kunne være interessant.
Ellers har jeg den klare opfattelse, at det, som regeringen og Dansk Folkeparti her laver, er nogle ændringer, som er ønskede i og bekvemme for de kommercielle lokalradioer, men som ikke er ønskede i og måske heller ikke er bekvemme for de ikkekommercielle.
Hr. Jens Rohde har jo ret i, at i hvert fald i den tid, han har været ordfører, har Venstre altid lagt mest vægt på at give de kommercielle lokalradioer gode vilkår.
Det andet er, at det, hr. Jens Rohde indledte med at sige, er en beklagelig misforståelse.
Der blev sagt om økonomien, at dette her ingen betydning får for bevillingerne.
Sådan lød det også, da man fremsatte sit forslag til medieforlig i 2002, men alligevel er der jo sket et dramatisk fald i støtten til de ikkekommercielle lokalradioer de sidste 3 år.
Jens Rohde (V), 2005-11-04:
Nu er det jo sådan, at faktisk hele medieområdet bliver administreret via bekendtgørelser og et centralt Radio- og tv-nævn, som også afgør f.eks. reklametvister.
Men Kulturministeriet har med al respekt ingen kompetence til at træffe afgørelser i disse sager, og derfor er det vigtigt, at det er nogle mennesker, som kender juraen, som kan træffe afgørelser i sagerne ud fra de retningslinjer, vi laver.
Med hensyn til retssikkerheden er det sådan, at de nuværende nævn fungerer meget, meget vilkårligt.
Det er meget vilkårligt og meget forskelligt, hvilke regler der gør sig gældende, hvis man vil søge en sendetilladelse, og det er jo ikke rimeligt, at branchen er sat i den situation.
Det er heller ikke rimeligt at sætte branchen i en situation, hvor man i visse tilfælde kan være afhængig af nogle politiske tilhørsforhold for at kunne få lov til at sende radio eller tv.
Det er virkeligheden derude i dag, og derfor øger lovforslaget retssikkerheden.
Så vil jeg bare sige angående bevillingerne, at lovforslaget ikke berører de enkelte bevillinger.
Hvad man så politisk træffer af beslutninger efterfølgende, er en helt anden sag.
Det indgår i medieforhandlingerne, og her er hr. Per Clausen ligesom alle andre velkommen til at gøre deres partiers indflydelse gældende på, hvor mange penge der skal være til lokalradio og -tv i fremtiden.
Undskyld, hr. formand.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-11-04:
Jeg vil starte med at sige tak for ordførertalen og i det hele taget udvise stor respekt for den omsorg, som jeg mener Dansk Folkeparti ellers har haft for de lokale medier.
Det har været min klare opfattelse hidtil.
Venstres ordfører, hr. Jens Rohde, sagde, at der ville være øget retssikkerhed, og at det ville være bedre, fordi der nu, når man skulle søge om frekvenserne og sendetilladelserne, ville være de samme regler i det ene område og i det andet område.
Det ville altså være lettere, at der blev ens regler, sagde Venstres ordfører.
Derfor vil jeg godt stille to spørgsmål til hr. Egil Møller.
Det ene er: De, der skal have let ved, at der er ens regler i mange områder, er det ikke de store kommercielle aktører og ikke de små lokale græsrodsstationer?
Og det andet er: Kan hr. Egil Møller ikke være bekymret for, at der, når vi får samlet det hele i et Radio- og tv-nævn i stedet for de lokale radio/fjernsynsnævn, vil blive tage mindre hensyn til lokale forhold?
Jeg vil blot sige, at jeg selvfølgelig respekterer politikeres og derunder også ministres ret til at skifte holdning, og at jeg selvfølgelig regnede med, at der var fuld enighed i regeringen om forslaget.
Det var ikke sådan, at jeg regnede med, at der var en enkelt minister, der ville stemme imod, protestere eller et eller andet.
Så selvfølgelig vidste jeg godt, at det var forhandlet på plads.
Jeg tror såmænd nok, at vi er enige om, at vi skal tage udgangspunkt i gode udsendelser for seere og lyttere, men jeg har svært ved at se, hvordan en radiostation fra Vordingborgområdet skulle have glæde af, at der er ens regler i Vordingborg og i Nordjylland, mens jeg har meget nemt ved at se, hvorfor en stor kommerciel, landsdækkende station, der ville bruge de her sendetilladelser, skulle have glæde af, at der var ens regler i Vordingborg og i Nordjylland.
Den forskel vil jeg godt have at hr. Egil Møller forholder sig til.
Så vil jeg gentage mit andet spørgsmål fra før, som ikke blev besvaret, nemlig om det ikke kan bekymre Dansk Folkeparti, når man nedlægger de lokale radio/fjernsynsnævn, at der ikke i samme grad vil være mulighed for at tage særlige hensyn til lokale forhold.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Først og fremmest vil jeg gerne takke alle Folketingets partier for indlæggene.
Min første bemærkning vil være, at jeg tror, man skal passe på ikke at virke alt for negativ og se alt for mange spøgelser, for realiteten er jo en helt anden.
Forslaget her vil forenkle, forslaget her vil give mulighed for øget aktivitet på lokalradioog lokal-tv-området, forslaget her vil også betyde, at både kommercielle og ikkekommercielle medier får nogle bedre muligheder for at nå ud til både seere og lyttere.
Jeg mener nemlig, at de løsninger, der er lagt op til på lokal-tv- og lokalradioområdet, skaber nogle fornuftige muligheder både for ikkekommercielle medier og for kommercielle medier for at eksistere og udvikle sig i de kommende år.
Der har været lidt diskussion om nedlæggelsen af de lokale radio- og fjernsynsnævn og overførelse af opgaven til Radio- og tv-nævnet.
Jeg forstår ikke helt bekymringen.
Det her vil jo give de lokale stationer en langt bedre, mere grundig, mere kompetent og frem for alt mere objektiv behandling af deres forhold.
Radio- og tv-nævnet vil i sine tildelinger tillade, ganske som de lokale radio- og fjernsynsnævn skulle søge at sikre, det enkelte lokale område en samlet programvirksomhed af alsidig karakter.
Så man behøver ikke at bekymre sig på Fyn, kan jeg sige til hr. Holger K. Nielsen.
Hr. Jens Rohde ved meget mere om det end Venstremanden på Fyn.
Vi ved nemlig, hvad der er intentionen bag lovgivningen.
Det er altså vores formodning, at det mediebillede, vi kender i dag, ikke vil gennemgå forandringer af den grund.
Jeg mener også, at en ny og forbedret tilskudsordning vil være til stor gavn for de ikkekommercielle stationer og vil medvirke til en afbureaukratisering af et område, der i dag opleves som tungt og omstændeligt af de fleste.
Jeg har lyttet til de bemærkninger, der har været, og som jeg for øvrigt synes har været konstruktive for i hvert fald nogle af partiernes vedkommende, og vi vil selvfølgelig gå konstruktivt ind og prøve at svare på nogle af spørgsmålene og også se, om vi på nogen som helst måde kan gøre det bedre.
Intentionen med det her forslag er at forenkle, sørge for, at de lokale medier får nogle bedre vilkår, og vi lytter selvfølgelig til alle gode råd og alle gode ideer.
Vi vil selvfølgelig bidrage med besvarelse af spørgsmål og lignende og også gå ind i diskussionen for at se på, om vi på nogen som helst måde kan gøre det her bedre.
Vi synes selv, det er et godt forslag, som er fremadrettet, men vi lytter selvfølgelig gerne til alle de gode forslag, der er.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Det er så bare to ting.
Den første er, om ministeren ikke er enig i, at når man overlader det til et centralt statsligt organ at beslutte, hvordan man tager hensyn til de lokale forhold, er det udtryk for en anden opfattelse af, hvordan de ting skal organiseres end simpelt hen at overlade det til et lokalt organ.
Det må vel være rigtigt at karakterisere det som centralisering, lige så vel som det også er svært at opfatte det, at man går fra et system med en ankeinstans til et system uden en ankeinstans, som en øget retssikkerhed.
Den anden ting: Har regeringen/ministeren nogen opfattelse af, om man vil fortsætte den økonomiske udsultning af de ikkekommercielle lokalradioer, eller mener man, at man nu er kommet langt nok ned?
Jeg tør slet ikke stille det spørgsmål, om man har tænkt sig at skaffe flere penge til området, for der kender jeg nok svaret alt for godt.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Tak til spørgeren.
Det er klart, at når et centralt nævn har kompetence til en afgørelse, så kan man jo sige, at det er en centralisering i forhold til, at der i dag sidder en masse lokale nævn og træffer afgørelser.
Det her er jo sket ud fra en erkendelse af, at i hvert fald nogle steder har der siddet nogle borgmesternævn eller nogle andre interesser, som har foretaget nogle prioriteringer, som måske ikke altid har været lige saglige og lige objektive.
Her får vi så et nævn ind, som er valgt på grund af medlemmernes kompetencer.
Der sidder jurister, professorer, fagfolk og alle mulige andre mennesker i det centrale nævn, som kun har én opgave, nemlig at sikre en kvalificeret behandling af de her ting på et objektivt grundlag og sikre, at der er en fornuftig lokal fordeling af de ressourcer, der er til rådighed.
Så vi sikrer altså en meget mere kompetent, mere objektiv, mere upartisk fordeling af de ressourcer, som er samfundsressourcer.
Det er jo en knap ressource, når vi taler om frekvensressourcer, så derfor er det ikke bare noget, man sådan kan skovle ind og tage.
Det er samfundets ressourcer.
Så jeg synes ikke, man behøver at være bekymret.
Sidste svar på spørgsmålet om den økonomiske kompensation til lokalradio og lokal-tv: I den periode, som det her forlig har dækket, er der jo ikke sket et skred.
Der har vi holdt fast i det beløb, der har været.
Så har vi til gengæld også givet penge til mange andre ting, Station Next osv., som jo er med til at øge interessen for lokalradio og lokal-tv.
Hvordan det bliver i de kommende 4 år, afhænger vel af den kommende medieaftale, som vi skal i gang med at forhandle til næste forår.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Jeg forstår, at ministeren er enig med mig i, at det her forslag er udtryk for centralisering.
Det er det, fordi man vil skabe større professionalisering i behandlingen, og fordi man nok primært opfatter det her område som et kommercielt område, synes man, at det, at der foregår en lokal politisk afvejning af, hvad for nogle ting man ønsker tilgodeset, er en uskik, der skal erstattes med sådan mere markedsorienterede ting.
Om det med pengene til lokalradioerne og -tv vil jeg sige, at ministeren har ret i, at man sådan et eller andet sted har en ramme, der næsten er den samme, som den var i 2002.
Så er det rigtigt, at ministeren har været med til at finde på en række fornuftige og udmærkede initiativer, men som finansieres af de penge, som lokalradioerne ellers skulle have haft.
Det betyder, at lokalradioerne i dag får væsentlig færre penge.
Så spørger jeg bare, om det er ministerens holdning, at den udvikling skal fortsætte i de kommende år.
Jeg ved godt, at det bliver afgjort ved de kommende forligsforhandlinger, og bare af den grund ville det jo være fantastisk godt, hvis Enhedslisten var med til at lave et medieforlig.
Men om det går sådan, er det nok for tidligt at spå om endnu.
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Derfor var det jo også beklageligt, at man i 2002 fra nogle partiers side valgte under de afgørende forhandlinger om natten ikke at ville være med.
Det tror jeg også jeg har grund til at sige, at det fortryder de pågældende partier jo nok også i dag.
Derfor kan jeg jo kun opfordre til, at flest mulige partier vil deltage konstruktivt i drøftelserne til foråret.
Vi er fra regeringens side åbne.
Det er vigtigt for os, at vi får lavet en god, fremadrettet aftale, og alle gode bud lytter vi til og vil gerne diskutere, inklusive hvor mange penge lokalradioerne og lokal-tv-stationerne skal have i de kommende år.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Nu nævnte Venstres ordfører i sin replik til den radikale ordfører, at man ville være konstruktiv i forhold til forhandlinger om forskellige elementer i lovforslaget her, og det ville jeg jo høre om også indbefatter kulturministeren.
Måske kunne vi komme det lidt nærmere, hvilke punkter der kunne komme til forhandling.
Jeg forstår, at det her med et lokalt radio-tvnævn ikke sådan umiddelbart er til forhandling, men kunne man forestille sig de forhold, som den radikale ordfører nævnte, nemlig tilskudsordningen, must carry-bestemmelserne, placering af græsrodsstationernes sendetidspunkter og strafferammen for piratkopiering, kunne være områder, hvorpå man kunne bevæge sig i regeringen, jævnfør hr. Jens Rohdes tilbud om forhandlinger?
Brian Mikkelsen (KF), 2005-11-04:
Udgangspunktet for forslaget her er nogle, skal vi sige kardinalområder.
Et af dem er, at vi får nedlagt de lokale nævn, så vi får et centralt nævn, der fastsætter politikken på området efter nogle objektive kriterier, og som skal være upartisk.
Det ændrer vi ikke ved.
Men regeringen er jo altid villig til at diskutere med Folketingets partier under udvalgsbehandlingen.
Kommer man med nogle gode ideer, lytter vi da til dem.
Det her er en åben, konstruktiv regering, som altid lytter til gode argumenter og altid er parat til at tage en snak om tingene.
Mogens Jensen (S), 2005-11-04:
Det tilbud tager vi selvfølgelig gerne imod og fører en drøftelse med regeringen, som man jo gør om lovforslag, det er jo sådan set det, der er lidt af modellen.
Men kunne vi ikke af kulturministeren få sådan en lidt nærmere tilkendegivelse af, om der er punkter, jf. hr. Jens Rohdes opfordringer og invitation til forhandlinger på området, som man kunne kigge nærmere på?
Er der områder af det, vi har hørt her i dag, og kritikpunkter, der har været oppe, som regeringen ville være mere tilbøjelig til at lytte til end andre?