runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg må jo så bare sige til hr. Knud Erik Hansen, at vi får faktisk en påvirkning af mennesker, som sætter deres religion over dansk lovgivning.
Det synes jeg er farligt.
Så vil jeg godt spørge hr. Knud Erik Hansen, der er fra et parti, som har sådan en ret progressiv kvindepolitik:
Synes hr. Knud Erik Hansen, at det er kulturberigende, at man bomber kvinder tilbage til stenalderen, at man nedgør kvinder, at man undertrykker kvinder, at man i den grad ringeagter et andet køn end éns eget?
Det synes jeg er elendigt, og jeg synes, at hr. Knud Erik Hansen burde tage det med som en del af det, der også foregår i Danmark, og hvor jeg i hvert fald ikke kan se en eneste form for kulturberigelse, spænding eller noget som helst i det.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg har oplevet Danmark i næsten 55 år, og en stor del af tiden kan jeg huske, og jeg kan godt huske, at der i Danmark altid har været kulturforskelle, meget store kulturforskelle.
Jeg kender direkte fra min familie Thy, jeg kender Sønderjylland, jeg kender Indre Mission, jeg kender god, verdslig levevis.
Vi har mange forskellige kulturer.
Vi har altid haft mange forskellige kulturer i Danmark.
Det, der sker nu, er, at vi får kulturer ind, som har anden etnisk baggrund, men for mig at se er det ikke anderledes, end at vi har forskellige kulturer.
Så vi er et samfund med forskellige kulturer, og vi kan leve med det, og jeg ser ikke nogen trussel.
Dermed er det også svar til både fru Pia Kjærsgaard og hr. Jann Sjursen:
Jeg synes, at det, vi snakker om her, er jo kulturer, som kommer, og hvor vi i virkeligheden i høj grad mødes menneske til menneske, og det er jo faktisk det, der kan være spændende ved kulturudveksling.
Når vi derimod snakker om, hvad det er, der er truslen,
Men det, at vi mødes menneske til menneske, er jo faktisk en spændende måde at udvikle kultur på, hvor vi jo også, som hr. Jann Sjursen siger, kan holde fast i vores egen traditioner, kan udvikle dem og lade dem blive konfronteret med det nye, vi møder.
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-23:
Jeg synes sådan set, selv om denne debat kan virke sådan lidt polemisk, at det er en interessant del af hele udlændingedebatten at se på, hvad det er for et kulturelt bidrag, som flygtninge og indvandrere kommer med til Danmark, som jeg synes er væsentligt, og hvad vi i øvrigt selv bidrager med fra vores egen kultur.
Der vil jeg bare for min del, også for at afslutte denne her del af debatten med hr. Knud Erik Hansen,
sige: Jeg er helt enig med hr. Knud Erik Hansen, når han siger, at det ikke er »de fremmede«, der er en kulturel trussel mod os danskere - hvis man i virkeligheden kan sige os danskere - den største kulturelle trussel mod Danmark overhovedet er da os selv, at vi ikke tager vare på vores egen kulturarv, kristendommen eller de værdier, der er udsprunget heraf eller også er kommet til os fra andre.
Det er det, der er den egentlige trussel mod Danmark kulturelt set, og det er jeg da sådan set glad for at vi kan være enige om. Det er altså ikke en lille minoritet, der truer dansk kultur, kristendom, eller hvad det måtte være, heller ikke nogen, der har en anden religion som sådan.
Det er sådan set kun os selv, der kan formøble den kulturarv, som vi har fået betroet at forvalte.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Sådan kan man også spørge.
Er hr. Knud Erik Hansen enig i, at vi er det, og enig i, at det skal fortsætte på den måde?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Det synes jeg er rigtigt, og jeg synes, det, der bliver lavet nu, er utrolig farligt, nemlig at man henviser til nogle, der har blandet religion og politik på en bestemt måde, og så overfører det til danske forhold.
Jeg synes, Venstre igen er ude i en hetz, som ikke er værdig.
Jeg synes, man konkret skal se på de folk i Danmark, der har muslimsk baggrund, for at bedømme, hvad det er, de gør, hvad det er, de siger, og det, de siger, er jo, at de godt vil leve i det danske samfund og fungere i det danske samfund.
De er ikke nogen trussel mod det danske samfund,
heller ikke med den kultur, de kommer med.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Jeg var da glad for, at hr. Knud Erik Hansen har hørt om, at der er diktaturer inden for den muslimske verden.
Er forskellen ikke præcis, at den protestantiske kristne religion bygger på en nøje adskillelse af religion og politik og derfor kan levne frihed til andre religioner.
Det kan en lovreligion ikke.
Derfor skal vi naturligvis have lov at sige i Danmark, at vore frihedstraditioner bygger altså på kristendommen.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg er ked af, hvis min bemærkning om kristen kultur blev forstået således, at jeg ikke accepterer, at vi har en kulturbaggrund i Danmark, som også er værd at dyrke og værd at udvikle.
Det synes jeg også vi har.
Min udtalelse skulle på ingen måde forstås sådan, men således, at det er enormt vigtigt, når vi snakker om det her, at vi siger, at vi har plads til hinanden, at vi kan komme her med vores traditioner, at vi kan mødes med vores forskelligheder, at der er plads til, at vi også kan være her med vores forskelligheder, og at det ikke antydes, at fordi der er nogle muslimske lande, der har et diktatur, som vi på ingen måde kan acceptere, fungerer folk med en muslimsk tradition, der kommer til Danmark, også her med den overbygning.
Det er jo ikke det, der er tilfældet.
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-23:
Jeg er glad for, at hr. Knud Erik Hansen og SF ikke har berøringsangst over for andre kulturer.
Det kom tydeligt til udtryk også i det svar, som hr. Knud Erik Hansen gav fru Birthe Rønn Hornbech.
På den anden side synes jeg jo også, selv om jeg ikke er helt og aldeles enig med fru Birthe Rønn Hornbech, at det er vigtigt at holde fast i nogle af de kulturelle værdier, vi har her i Danmark, som ikke kun er kristendommen som sådan.
Jeg synes sådan set, det er vigtigt, hvis vi også skal få en fornuftig integrationsproces som sådan, at en væsentlig del af det bidrag, som vi også kan give til en vellykket integrationsproces i Danmark, jo da er, at vi selv er bevidste om de værdier og de rødder, som dansk kultur har, bl.a. i kristendommen.
Det, jeg med andre ord appellerer lidt til, sådan som jeg hører hr. Knud Erik Hansen i dag, er i virkeligheden, at SF måske ikke er så berøringsangst for at tale om dansk kultur, tale om danske værdier og for den sags skyld om kristendommen som vor kulturs fundament.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Er det ikke rigtigt, at de højt besungne menneskerettigheder i moderne forstand, dvs. inden for det sidste par hundrede år, har deres udgangspunkt i en protestantisk-kristen kultur, der adskiller religion og politik og derfor levner plads til religionsfrihed, mens masser af islamiske stater netop er stater, der bygger på en lovreligion, der ikke giver plads til religionsfrihed endsige kønnenes lighed.
Er det ikke rigtigt?
Inge Refshauge (UP), 2000-11-23:
Debatten her i dag gør det altså klart, at der er problemer på udlændingeområdet.
Det har der jo været i adskillige år.
Så debatten her burde været meget, meget åben over for befolkningen, og det håber jeg den bliver.
Der skal ske noget på området.
Og jeg tror på, at regeringen - og for den sags skyld også V og K - nu med tænketanken har et ønske om at ændre på tingene.
Der er mange områder, der kan gøres noget på:
Familiesammenføring.
De facto-flygtninge, forudsat disse ikke er forfulgte.
Dér, hvor jeg kommer fra, kommer de over grænsen hvert eneste døgn.
De værste af dem, synes jeg, er sluserne - det er mennesker, der tjener på andres nød. Hvis vi da bare her i Folketinget kunne skille flygtningepolitiken og indvandrerpolitikken ad.
Vi har jo rent faktisk rigtig mange af anden etnisk oprindelse, der klarer sig flot i det danske samfund, og netop for dem er de mange problemer på området en katastrofe.
Vi bør kunne udvise mennesker, der kommer hertil, hvor asyl ikke er muligt her i landet, så de i hvert fald ikke belaster asylsystemet.
Lige så vel må de mennesker, der har en udvisningsdom, udvises omgående.
Vi har jo desværre set mennesker, der er udvist for kriminalitet, stå på asylansøgerlisten og begå ny kriminalitet.
Men jeg kan heller ikke lade være med at sige både til regeringen og de andre gamle partier: Hvis ikke der bliver gjort noget her og nu, kunne man risikere, at om et eller to valg, er det Dansk Folkeparti, der sætter dagsordenen i Danmark.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Det, der er debatten, når vi snakker om dansk kultur også i denne her forbindelse, er, om vi har en overkultur, en kultur, som skal dominere andre og lægge begrænsninger på andre.
Vi ønsker en kultur, hvor der er plads til, at man kan være forskellig.
Men det udsagn, jeg hørte, og i den debat, der kører, bruges faktisk et eller andet udflydende begreb, som hedder dansk kultur, til at tryne andre, og det er ikke værdigt.
Hvis vi skal snakke dansk kultur, er det klart, at dansk kultur har overvægt, men det er ikke det samme som at sige, at den skal bruges til at tryne andre, og det er det, den bliver brugt til i debatten.
Endelig synes jeg det er vigtigt, når vi snakker om dansk kultur, at sige, at dansk kultur er ikke noget entydigt; dansk kultur er mangfoldig; dansk kultur er noget, der stadig væk bevæger sig, stadig væk påvirkes af en hel masse forhold også uden for det danske samfund.
Hvis vi ser tilbage på de sidste 10-15 år, er vi i virkeligheden blevet ganske meget amerikaniseret.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Er hr. Knud Erik Hansen enig i følgende: Kristne mennesker har igennem historien med korset i den ene hånd og sværdet i den anden hånd hærget rundt og slået folk ihjel og dermed også sammenblandet religion og politik?
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
I de senere år har stramninger af udlændingeloven været et fast punkt på regeringsprogrammet i hver eneste samling.
Sådan har det været, og sådan forventer vi også det kommer til at fortsætte. Det er ikke, fordi vi synes, det er nogen klog politik,
men fordi de politiske signaler, der over årene er kommet i en lind strøm fra både højrefløjen og fra regeringen, går på, at skal man klare sig parlamentarisk, skal man have en prygelknabe, og det er blevet udlændingepolitikken, der har måttet holde for.
Når man hører ministerens tale her i dag, og når man ser i regeringens lovprogram, så er det påfaldende ikke så meget, hvad der bliver nævnt, men hvad der ikke nævnes.
Nu er det ikke sådan, at Enhedslisten bare er imod ændringer i udlændingeloven, overhovedet ikke, men vi ser problemerne på andre områder.
Dér, hvor vi ser problemer, som skriger på revision, er udvidelse af retssikkerheden for asylsøgere i første instans.
Bl.a. mener vi, at der skal indføres advokatbistand allerede på det tidspunkt.
Men lad mig bruge denne her anledning til at få påpeget
et problem, hvor vi mener regeringen direkte svigter, nemlig vedrørende de uledsagede mindreårige børn.
En organisation som Red Barnet har i en årrække arbejdet for at få skabt menneskelige forhold for denne gruppe af børn og unge, og det drejer sig om ca. 300 uledsagede børn, der kommer til Danmark hvert år.
Kun 100 af dem får ophold, så det burde være et overskueligt problem.
Bl.a. foreslår Red Barnet oprettelsen af en værgeordning for de her børn
, men det har regeringen ikke evnet at tage initiativer i retning af.
Tværtimod har regeringen taget initiativ til stramninger
med det påståede formål at forhindre tvangsægteskaber.
Sådan et forslag kan opfindes i løbet af nul komma fem, selv om lovgivningen er helt ubrugelig og overhovedet ikke forhindrer tvangsægteskaber; det er tværtimod politisk kosmetik.
Jeg vil gerne slutte med at opfordre regeringen til så hurtigt som muligt at få gang i tankevirksomheden igen og komme med forslag, der kan sikre menneskelige forhold for de uledsagede flygtningebørn, der er i en meget svær situation.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Udlændingepolitikken er et meget varmt politisk område i disse år - det har vi lige konstateret igen - fordi der sker nogle hastige samfundsmæssige forandringer.
Nogle forandringer har at gøre med en øget interaktion mellem folkeslag, hvilket betyder, at det multikulturelle aspekt bliver en mere synlig del af alle danskeres hverdag.
De sidste 15 til 20 år er gadebilledet ændret en del, og det gør mange danskere usikre på, hvordan Danmark ser ud om 15 til 20 år.
Andre forandringer er en meget synlig omstrukturering af den offentlige sektor og en øget globalisering, hvor f.eks. miljøtrusler og organiseret kriminalitet er grænseoverskridende.
Det er vanskeligt at forholde sig til og gør os mere utrygge, fordi truslerne på én gang er meget konkrete, men samtidig er løsningsmulighederne meget diffuse.
Jeg nævner disse forandringer, som ikke umiddelbart har nogen relation til dagens spørgsmål, fordi der alligevel er en tæt relation.
Forandringerne i gadebilledet og dermed udlændingepolitikken er et meget synligt og konkret område, som mange danskere kan forholde sig til.
Derfor bliver almindelige frustrationer over forskellige dagligdags ting ofte associeret med udlændinge, selv om der ingen forbindelse er.
Det første, vi som politikere derfor bør gøre, er at hjælpe hinanden med at finde ud af, hvad det er for problemer, vi skal løse, inden vi stirrer os blinde på, hvad der skal lovgives om.
Det hjælper ikke meget at lovgive om udlændingepolitikken, hvis det er forholdene på arbejdsmarkedet eller ældreområdet, der trænger til en indsats, for nu at være helt konkret.
De senere år er der gennemført en lang række initiativer
på udlændingeområdet, som f.eks. repatrieringsloven, integrationsloven, loven mod tvangsægteskaber.
Der er sket en række stramninger af forholdene på familiesammenføringsområdet osv., osv.
Det Radikale Venstre følger udlændingeområdet meget tæt, og aktuelt er der ikke noget, der giver anledning til, at Det Radikale Venstre opfatter det som nødvendigt at forberede nye initiativer på udlændingeområdet.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Jamen spørgsmålet, om der er samfundsproblemer forbundet med indvandringen i Danmark, har jeg besvaret to gange.
Jeg har læst op af en bog, der udkom i dette forår, hvor jeg skriver det sort på hvidt, spalte op og spalte ned.
Jeg kan jo bare ikke på et minut citere det hele. Der er store problemer, der er problemer, der skal tages meget alvorligt.
Det har jeg medvirket til under skiftende indenrigsministre.
Kom dog ikke her og antyd, at jeg ikke finder det problematisk, men det er netop problemer, udfordringer, som jeg kalder det, som vi skal løse på en anstændig måde.
Så er der det med racisme: Jeg har kaldt ét menneske i dette land for racist, og det er sket i dette hus, og det var hr. Mogens Glistrup.
Jeg har ikke tid til at gengive hans udtalelser fra dengang, men jeg gik herop og kaldte ham for racist, og han gjorde ingen indsigelse, og jeg tror endda senere, han har sagt, at han er stolt af at være racist.
Jeg har altid sagt og skrevet det modsatte, også i den bog.
Jeg har skrevet, at danskerne ikke er racister, og det har jeg sagt, ikke hundrede, men tusind gange.
Så er det da uanstændigt, at et folketingsmedlem vil gå op og sige noget, som jeg kan dokumentere er usandhed, for ikke at sige det, der er værre: bevist løgn.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-23:
Jeg tvivler da ikke på, at hr. Arne Melchior har været ude til en masse møder med andre professionelle debattører og har kørt sit budskab, som har fået almindelige mennesker til at holde deres mund, for de vil ikke beskyldes for at være racister.
Så jeg fastholder det, som hr. Arne Melchior kalder en grov fordrejning.
Vist er det ej en fordrejning.
Hr. Arne Melchior kan tage hr. Henrik Svane og andre halalhippier i hænderne, og så kan de gå rundt og skamme sig i krogene over, at de har lagt låg på en debat, som først for alvor er kommet i gang. En række socialdemokratiske borgmestre, der sidder ude i virkeligheden, vil ikke finde sig i det mere.
Vi har en indenrigsminister, tidligere socialminister, der også kan se problemerne i virkelighedens verden, og det skal og kan hr. Arne Melchior og de andre halalhippier ikke stoppe.
Kan hr. Arne Melchior nævne for mig bare tre typer af problemer forbundet med indvandringen fra den tredje verden i Danmark?
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg vil bare sige til hr. Arne Melchior - og jeg skal så forsøge at gøre det som en afslutning på den debat, som hr. Arne Melchior forsøgte at få i gang, men hvor det ikke rigtig lykkedes, for det var jo ikke sådan helt rigtigt fremført i første omgang - at man kan komme med mange initiativer, man kan komme med mange udsagn, man kan komme med mange emner, som man godt vil have på banen.
Man kan også komme med nogle konkrete lovinitiativer eller forslag til dem.
Jeg må nok sige, at mit forslag så ikke ud til kunne gennemføres, men som sagt medførte det en debat, som jeg ikke har fortrudt et eneste øjeblik, hvor landets statsminister gik ud og sagde, at vi ikke var stuerene.
Aldrig har nogen statsminister fået så mange verbale øretæver for en udtalelse, som landets statsminister fik.
Det var jo sådan set nok det, der kom ud af det. Men jeg kunne ikke drømme om at sidde med hænderne i skødet og bare lade stå til og bare se på, at fremmede gengælder gæstfrihed med utilfredshed, med ballade.
Og så er jeg fuldstændig ligeglad med, om det er, fordi de går og keder sig, eller det bare er, fordi de generelt er frustrerede eller utilfredse, eller hvad de er. Jeg har ikke den der kollektive dårlige samvittighed, som flertallet af det her parlaments politikere deler, over at sige tingene, som de er.
Man burde have kollektiv dårlig samvittighed over ikke at gøre det fjerneste.
Og man gør det
heller ikke her i dag
Det er den sædvanlige gang fnidderfnadder i forhold til et meget alvorligt problem, som Danmark har pådraget sig via nogle uduelige politikere.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Fru Pia Kjærsgaard oplyste i formiddags, at hun aldeles ikke kunne tage mig alvorligt.
Nu har hun altså taget mig alvorligt, når hun har taget to korte bemærkninger til min ordførertale, så her har hun da for en gangs skyld forandret sig til det bedre.
Men hun har ikke kunnet forandre sit eget citat til det bedre, og hun talte usandt, da hun kaldte mit citat for citatfusk, for jeg har her og nu dokumenteret det.
Så forklarer hr. Frank Dahlgaard udtrykket halalhippier, og det er nogle, der ikke ser nogen problemer.
Danskerne er frygtelige og nærmest racister, og vi vil stoppe debatten. Det modsatte er tilfældet for min ringhed.
Jeg har debatteret ved flere hundrede møder landet over, jeg har skrevet massevis af artikler, jeg har deltaget i debatter her i salen og i udvalgene, jeg har til og med mødt hr. pastor Krarup fra Seem, selv dét er jeg ikke gået af vejen for, så kom ikke og sig, at jeg har villet stoppe nogen debat.
Og jeg er ikke racist, det har jeg lige dokumenteret for et øjeblik siden.
Jeg skal så citere fra det samme kapitel én gang mere: »Nu er mængden og arten af nyankomne af et nyt omfang, og det forskrækker mange. Al respekt for den slags følelser. Men i stedet for som et angreb bør vi møde den nye strøm som en udfordring«.
Det er min holdning til de ting, og den har jeg haft i mange år, og jeg har altid deltaget.
Jeg har svaret på breve, jeg har svaret på læserbreve, på artikler, og det er en grov fordrejning af kendsgerninger, når hr. Frank Dahlgaard står her og fører sig frem med ting, han overhovedet ikke kan dokumentere, hverken nu eller i fremtiden.
Han er lige så fattig dér som fru Pia Kjærsgaard.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
Hr. Frank Dahlgaard kaldte mig halalhippie.
Gud ved, hvad han forstår ved det udtryk.
Det er en latterlig glose.
Han kunne lige så godt tydeligt sige det, han gerne ville have sagt.
I øvrigt er jeg ikke spor belærende, min ordførertale bestod faktisk af henvisninger til faktiske ting, citater og lignende, bl.a. citatet fra fru Pia Kjærsgaard, som jeg efter hukommelsen gengav fra i formiddag, som fru Pia Kjærsgaard kaldte citatfusk, og som jeg nu har dokumenteret var rigtigt.
Og fru Pia Kjærsgaard står jo slet ikke ved, hvad hun har sagt, for hun har for 2 måneder siden sagt, at hun vil bringe
den sag frem i Folketinget, og det har hun altså ikke gjort. Så vil jeg så sige til hr. Frank Dahlgaard, at det er en grov usandhed, når han udtaler, at jeg og folk, der er enige med mig, udtaler os nedsættende om mennesker, der har anden opfattelse af flygtningespørgsmålet.
Jeg står her med en bog, udkommet i foråret, den hedder »Kan vi ikke gøre det lidt bedre?«, hvori jeg har en artikel om sagen, og der siger jeg udtrykkelig: »Vi må møde de mennesker, der har denne frygt, på en sober måde.
De er som sagt ikke racister - det har jeg redegjort for tidligere i artiklen - de er ikke onde eller væmmelige.
De er »bare« smittet af en bacille af en sygdom, der hedder: fremmedfrygt.
Det er jo ganske menneskeligt.
Det fremmede, som vi ikke forstår, det er vi pr. instinkt frygtsomme over for.
Så tager øboens smålighed og selvhævdelsestrang overhånd over humoren
og hyggen
Jo mere fremmed og jo flere fremmede, desto mere frygt.«
Jeg kalder det altså uhyre menneskeligt og kan ikke beskyldes for den grove fordrejning og usandhed, som hr. Frank Dahlgaard her har gjort sig skyldig i.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg vil i hvert fald sige, at det forslag til vedtagelse forholdt sig langt mere konkret til det problem, vi diskuterer i dag, end hr. Arne Melchiors ordførertale.
Men jeg vil godt sige til hr. Arne Melchior, at den artikel, der var i Berlingske her for cirka 14 dages tid siden, læste jeg selvfølgelig også.
Nu er Danmarks Statistik jo normalt et nogenlunde accepteret foretagende endda med støtte fra dette hus, men man bruger jo statistik, som det passer én.
Det kan ministeren måske redegøre for, eller er det bare nogle kloge hoveder, der skal sidde og snakke med sig selv, det ved jeg ikke, men jeg tror, der kommer et materiale i løbet af nogen tid.
Ellers vil der i hvert fald - og det er på trapperne - komme et forslag fra Dansk Folkeparti om en direkte udlændingekommission.
Så vi kan forvente at få hr. Arne Melchiors tilslutning til det, kan jeg forstå.
Det er da i sig selv ganske udmærket.
Så vil jeg sige med hensyn til det, som hr. Arne Melchior hele tiden forsøger at fremprovokere: Jeg står aldeles hundrede procent ved, hvad jeg har sagt, og det er fuldstændig korrekt citeret.
Jeg har det i øvrigt også selv med, for det kunne jo være, at hr. Arne Melchior ville referere til det en gang til, altså ordene fra årsmødet i 1999, og at vi ville undersøge mulighederne for et sådant lovinitiativ. Jeg kan jo ikke ligefrem påstå, at der var
fuld opbakning fra Folketingets partier til et sådant lovinitiativ, men det gav dog anledning til en debat - det må man sige - som jeg naturligvis fuldt og helt står ved.