Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-01-14:
Lovforslaget om at omdanne Københavns Havn til et aktieselskab lyder jo godt, når man bare lige læser overskriften.
Argumenterne for at omdanne havnen til et aktieselskab er, at det skulle skabe større mulighed for at kunne lave et samarbejde med Malmø Havn, altså skabe en international havn her i Norden.
Det formål er i sig selv rigtigt, for vi skal udnytte enhver af de muligheder, der nu opstår, når vi får Øresundsbroen færdigbygget og vi får hele Øresundsregionen op at stå.
Det vil få en kæmpebetydning for Danmark, ja, for hele Skandinavien, så det i sig selv det er et rigtigt mål.
Men hvorfor kan man ikke det med havnen, sådan som den er nu, med den måde, havnen er organiseret på nu?
Det kan jeg ikke rigtig forstå, for man er jo allerede i gang med at starte et samarbejde med Malmø Havn.
Man har endda sidste forår lavet et brev om, at man vil indgå et samarbejde, så det er på vej.
At starte et så stort samarbejde tager tid.
Men det gør det også i andre virksomheder, så begrundelsen for at omdanne havnen til et aktieselskab - at man så kan få en virkelig international havn op og stå - duer ikke.
Det kan man gøre lige så godt i den nuværende form.
Hvad er så begrundelsen for at lave den om til et aktieselskab?
Det er det andet, der er nævnt i lovforslaget: at når man laver den til et aktieselskab, kan man selvfølgelig lave nogle datterselskaber eller nogle afdelinger, for nu at bruge det ord, så de afdelinger kan tage sig af de forskellige specifikke områder. En stor opgave, måske den største for Københavns Havn, er at få udnyttet de arealer, der ligger her, på en rigtig måde, altså få dem solgt til boliger og rekreative formål.
Det er hovedopgaven, men hvorfor kan man ikke det med den nuværende form
Det mener jeg godt man kan, hvis den nuværende bestyrelse beslutter at dele sig op på den måde, at nogle tager sig af det ene og nogle af det andet.
Det kan man vel gøre uden at omdanne formen.
Så er der kun ét argument tilbage for at omdanne havnen til et aktieselskab, nemlig at staten kan få overført nogle midler til finansloven.
Der er nævnt 750 mio. kr. og 4 gange 250 mio. kr. over 4 år.
, men der står dog videre, at selvfølgelig skal det være sådan, at havnen fortsat har sit økonomiske grundlag.
Ja, det er nemt at skrive det, men hvilken garanti har vi for det? Det er fremhævet flere gange både i lovforslaget og i de høringssvar, vi har fået fra ministeren, at der er en soliditetsgrad på 84.
Soliditetsgrad kan være mange forskellige ting, men det, der har betydning, er likviditetsgraden, og jeg kan ikke sige, hvordan de ting ser ud i forhold til hinanden, men hvis vi læser videre i høringssvaret, kommer det frem, at det må antages, at der skal en meget betydelig lånekapital til, for at havnen kan køre videre, når der bliver trukket 1,75 mia. kr. ud.
og så er vi virkelig fremme ved det, der er sagens kerne.
det drejer sig nemlig om at få finansieret finansloven, og for at det skal se rigtigt ud i regnskabet, overfører man de 1,75 mia. kr.
det er faktisk det eneste argument, jeg kan se.
der er ikke rigtig nogen argumenter for at lave havnen om til et aktieselskab, så man kunne vist lige så godt være ærlig og sige, at man gør det her, fordi man skal have finansieret finansloven.
Hvis det er tilfældet - og det tror jeg det er - er det altså nødvendigt at vente og høre, hvad Højesteret siger i den sag, der bliver anlagt, hvis lovforslaget bliver vedtaget.
Jeg mener, det er tilfældet, men det er der andre der har mere forstand på.
Men under alle omstændigheder ville det rigtige være at vente med at vedtage lovforslaget, indtil vi har hørt Højesterets kendelse, og så kunne vi tage det op igen.