runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Behnke (FP), 1997-11-13:
Fremskridtspartiets ordfører, fru Kirsten Jacobsen, kan ikke være her i dag, og jeg har derfor lovet at sige nogle ganske få bemærkninger til lovforslaget.
Se, hvis Fremskridtspartiet kunne bestemme, hvordan vi helst ville have det, så var der ikke brug for det her forslag, for så var der ikke noget, der hed støttet byggeri.
Så lod man private opføre udlejningsbyggeri, og de mennesker, som ikke af egen drift kunne skaffe sig indkomst til at bo der, måtte man så via den sociale lovgivning tilgodese.
Det ville give en konkurrence, som ville være med til at højne kvaliteten og sænke priserne.
Vi har med bekymring konstateret, at der de senere år er sket det, at prisen på støttet byggeri er blevet højere og højere, men det er kvaliteten ikke.
I meget af det byggeri, der opføres i vore dage, vil man om fem og ti år have nye bølger af byggesjuskskandaler, fordi det er pap og blik, der bliver skruet sammen, som så får lidt maling og lidt lak, og så ser det pænt ud, men det holder ikke.
Der er ingen grund til, at vi bliver ved med at begå de fejl, og derfor må opgaven være at sørge for, at det byggeri, der opføres, har en kvalitet, som gør, at det også kan overleve på lang sigt.
I den forbindelse er det jo lidt interessant, at meget af det almennyttige byggeri, der blev opført i 1940'erne og i 1950'erne faktisk i dag har en overordentlig fin stand, mens meget af det, der blev opført i begyndelsen af 1970'erne, i dag har været igennem indtil flere renoveringer og stadig væk har en tvivlsom holdbarhed.
Vi kan derfor godt støtte intentionen om, at reglerne omkring beregning af rammebeløbet bliver ændret som foreslået af ministeren, for der er en tendens til, at når man sætter et maksimum, vil de fleste lægge sig lige præcis på det maksimum.
Vi kunne faktisk godt tænke os, at vi får en situation, hvor entreprenører og håndværkere konkurrerer om at lave det så billigt som muligt, men så sandelig også med en så høj kvalitet som overhovedet muligt.
Vi er meget interesseret i at høre, hvordan de, der skal benytte sig af reglerne, ser på dem fremover.
Og vi er endnu mere interesseret i at følge op på den diskussion, der har været om, hvordan kommunerne agter at håndtere det her, for hvis vi åbner for en ny mulighed for kassetænkning, hvor kommunerne kan se deres fordel i at skubbe nogle udgifter over på staten eller andre, ja, så er vi ikke interesseret i at åbne en sådan kasse.
Men med disse velvalgte bemærkninger vil Fremskridtspartiet glæde sig til at følge udvalgsarbejdet og håber da på, at forslaget, når vi når til tredje behandling, har en karakter, så vi kan støtte det.
Tove Lindbo Larsen (S), 1997-11-14:
Jeg vil gerne fjerne eventuelle misforståelser med hensyn til, at Socialdemokratiet mener, at forbrugerne ikke har gavn af varedeklarationer.
Tværtimod kender jeg nogle andre undersøgelser end dem, der henvises til i bemærkningerne til forslaget, og de går netop ud på, at forbrugerne ønsker varedeklarationer og gør meget ud af at læse dem.
Det er den ene ting.
Den anden ting er diskussionen om functional foods.
Det er da klart, at vi har behov for at tale meget mere om den sag, for i øjeblikket er det faktisk sådan, at det kunne komme så vidt, at forbrugerne fik uanede oplysninger om alle de superlative livskvaliteter, de kunne få, hvis de bare spiste et enkelt produkt, som havde et ekstra tilskud af et eller andet, og så var alt andet bare ligegyldigt, og derfor er det vigtigt, både at der kommer information om det, og at vi finder en balance i forhold til de oplysninger, der skal være på disse særligt berigede levnedsmidler.
Og så vil jeg gerne fjerne den misforståelse, at der er tale om overformynderi, for det er der ikke; tværtimod er der tale om åbenhed og om, at vi gerne vil følge forbrugerne længst muligt i forhold til varedeklarationer.
Lene Espersen (KF), 1997-11-14:
Jeg vil gerne takke fru Tove Lindbo Larsen, for nu hører jeg fru Tove Lindbo Larsen sige, at Socialdemokratiet i princippet ikke er modstander af funktionelle fødevarer, men bare gerne vil sikre, at de bliver anprist på en lødig og saglig måde, så forbrugerne har overblik over, hvad det er for nogle produkter, de har at gøre med, og til det vil jeg sige, at så er Det Konservative Folkeparti helt klart forhandlingsvilligt, for vi vil naturligvis gerne være med til, at der ikke skal være tale om en vildledning, men om en vejledning af forbrugerne.
Tove Lindbo Larsen (S), 1997-11-14:
Ja, vi nærmer os jo hinanden.
Og så kan jeg sige, at i forhold til de anprisninger, man kan møde i andre lande, er vi mere restriktive i Danmark.
Og jeg er tilhænger af en restriktiv linje, sådan at man ikke foregøgler forbrugerne noget i forbindelse med et enkelt produkt, der er overdoseret med et eller andet andet stof, altså en balance med hensyn til reelle oplysninger, i stedet for at man stikker folk blår i øjnene ved at give dem en fornemmelse af, at bare de spiser det pågældende produkt, så er alt andet ligegyldigt.
Annette Just (FP), 1997-11-14:
Det er jeg helt opmærksom på.
Jeg sagde bare, at der er nogle, der ikke har antibiotika, som måske kan være tilladt, når det bliver bevist, at de ikke er skadelige.
Selvfølgelig skal de ikke være skadelige.
Angående mærkning er jeg helt opmærksom på, at der er
Her sagde jeg i al fredsommelighed, at jeg godt kan gå ind for et forslag, der siger: Vi skal have nogle letgenkendelige mærker.
Jeg har også prøvet at stå og kigge på alle mulige mærkelige forkortelser for det, der kan være tilsat, og ærligt og oprigtigt: Man forstår ikke en plidder af det, hvis man ikke ligefrem er blevet allergisk over for noget og har fundet de numre frem, som man ikke kan tåle.
Derfor synes jeg, at en letforståelig mærkning ville være bedre.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-14:
To ting til fru Annette Just: For det første om spørgsmålet om vækstfremmere, der ikke er antibiotiske: Nu skal man altså lige være opmærksom på, at den mest brugte af dem, som ikke er antibiotiske væsktfremmere, er kræftfremkaldende.
Det fik EU lige i hovedet igen, da vi havde sagen om hormoner i forhold til USA, at man ikke kunne forstå i USA, at vi kunne have så meget imod hormoner i kødproduktionen, når vi selv brugte den pågældende vækstfremmer, som er kræftfremkaldende.
Så det er altså ikke sådan, at bare fordi de ikke er antibiotiske, så er de uden problemer. Det andet, som jeg gerne vil ind på, er fru Annette Justs tale om, at varedeklarationer kan være gode nok, men der er bare ikke plads på emballagen.
Der er faktisk en dansk detailhandelskæde, Dansk Supermarked, som har lavet et nyt koncept for varedeklarationer, som fortæller alle de ting, der er forbrugerønsker om at få at vide.
De fortæller om fremstillingsprocessen, om produktets historie, om fremstillingsmåden, og der er også lavet regler for, hvad man gør, hvis emballagen i nogle ganske enkelte tilfælde ikke er stor nok.
Man kan altså sagtens have den målsætning.
Det er ikke så tit, at Dansk Supermarked, A.P. Møller og SF står på samme side
, men da medierne alligevel holder fri hver fredag, kan jeg nok sige det uden den store risiko. Det er altså vist i praksis, at det kan lade sig gøre, og det kunne man selvfølgelig også kræve lovgivningsmæssigt, så her er der altså grund til at sige: Lovgivningen burde leve op til Dansk Supermarkeds niveau.
Det deklareringskoncept, som jeg taler om, er ikke spor svært forståeligt.
Der står f.eks., hvilket land varen kommer fra. Hvis det er kalvekød fra Irland, står der kalvekød fra Irland.
Det tror jeg, at selv fru Annette Just ville kunne forstå.
Forbrugeren ved altså ikke, om varen er 1, 2, 3 eller 4 måneder gammel, men kun, at den kan holde sig i halvandet år, fordi der er tilsat forskellige stoffer.
Der står f.eks., hvis der er brugt vækstfremmere, således at det ikke kun er den omvendte mærkning, hvor man får at vide, at varen er fri for vækstfremmere.
Der står decideret på varen: Her er der brugt vækstfremmere til at producere kødet.
Det er da også til at forstå.
Annette Just (FP), 1997-11-14:
Jeg takker for det klare eksempel med kalvekød.
Nu er kalvekød ikke kødpølse.
Jeg tog eksemplet med kødpølse, fordi der er så mange tilsætningsstoffer, og det var faktisk det, jeg talte om, nemlig tilsætningsstoffer.
Men her blev der brugt et eksempel med den rene, klare vare uden tilsætning, nemlig kalvekød.
Jeg vil lige gøre opmærksom på, at jeg faktisk selv har stillet forslag her i Folketingssalen om, at vi kunne importere kød - det var nu oksekød, men det bliver det jo senere, når det starter med at være kalv - hvor man kunne skrive, om der var blevet brugt vækstfremmere.
Det var bl.a. for at hindre den tekniske handelskrig, der nu er med USA, at jeg sagde: Lad os da mærke kødet med, at her er der blevet brugt vækstfremmere til kalvene.
Jeg synes, det er en glimrende idé. Det kan lade sig gøre at skrive, at det er kalvekød, at det kommer fra det land, at det er produceret den dato, og at der er blevet brugt vækstfremmere.
Det er i orden.
Men når man begynder at tale om kødpølse, hvor der er 70 ting, der skal stå i deklarationen, er det, at det giver et problem, og så kan det være en god idé med et mærke i stedet for.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-14:
Hvis der er nogen, der producerer kødpølse med 70 tilsætningsstoffer, tror jeg, at alene mængden er ret oplysende for den enkelte forbruger.
Så kunne vi jo fortsætte fødevareministerens udmærkede initiativ med en vildledningskampagne og sige: Problemet med fru Annette Justs kødpølse løser vi ved, at den simpelt hen ikke må hedde kødpølse, fordi kød er den mindste ingrediens i den.
Så kunne vi kalde den en tilsætningsstofspølse.
Annette Just (FP), 1997-11-14:
Da mit partis ordfører desværre ikke kan være til stede, vil jeg på Fremskridtspartiets vegne sige, at der er gode elementer i det her forslag - ingen tvivl om det.
Selvfølgelig skal vi gøre noget for at udvikle produktionen
af det nye tekniske udstyr til fiskeriet.
Det kan vi sådan set godt følge med i.
Sagen er vel i virkeligheden: Kan det her overhovedet måle sig med de store tab, som vi har påført fiskerierhvervet? Jeg kan godt love ministeren, at vi vil gå meget positivt ind i arbejdet i udvalget, men som det allerede er sagt, kan der sættes mange spørgsmålstegn ved det.
Men jeg tror, det er nødvendigt, at vi tager fiskerierhvervet så seriøst op, at vi får lavet et grundlag ikke kun for dem, der producerer fiskeriudstyret, men også for fiskerne.
Ole Donner (DF), 1997-11-14:
Med dette lovforslag - hvis det gennemføres - indføres der jo en hjemmel i produktudviklingsloven til at yde tilskud til forsøgsfiskeri og markedsføring og en lang række andre ting.
Det er sådan, at Dansk Folkeparti principielt er imod, at der ydes tilskud, og derfor er vi også kritiske over for lovforslaget.
Vi mener, at fiskeriet er styret stramt politisk med regler og restriktioner, og vi burde nok snarere ændre på nogle af de forhold, hvis vi havde mulighed for det.
Derfor er vi som sagt kritiske over for lovforslaget, men det kan måske ændres under udvalgsarbejdet. Vi ser i hvert fald frem til udvalgsarbejdet.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-14:
Enhedslisten synes, det er fint at få ændret loven om produktudvikling, men vi kunne godt tænke os et par formål mere, som burde støttes.
På fiskeriområdet tænker vi på, at der jo er stort behov for at udvikle - eller man skulle snarere sige genoprette - muligheden for forsyning af frisk fisk.
Det er jo efterhånden noget, man aldrig nogen sinde ser mere i danske byer.
Man kunne sikre bevarelse og genopretning af landingssteder.
Man kunne sikre, at havnene var brugelige til det.
Man kunne kombinere det med lokal forarbejdning af fisk.
Det økologiske landbrug løser en lang række af de nuværende problemer med forurening og dyrevelfærd, og der er stort behov for støtte til en sådan udvikling.
Under forudsætning af, at de to punkter kommer med i lovforslaget, kan Enhedslisten godt støtte det.
Ulla Solvang (RV), 1997-11-14:
Lovforslaget handler om, at der fremover vil kunne ydes national dansk støtte til produktudvikling og videnskabelige undersøgelser af alternative fiskerimuligheder og fangstteknikker inden for det erhvervsmæssige fiskeri.
En vigtig del af lovforslaget er den præference, der gives til de projekter, der fremmer udviklingen af bæredygtigt fiskeri, herunder anvendelsen af selektive fiskerimetoder og forsøgsfiskeri, der særligt undersøger f.eks. fiskeriets indvirkning på havbunden og bundfaunaen, fugle og havpattedyr. Så kan jeg næsten ikke lade være med at nævne, at der jo er et paradoks i, at vi med den ene hånd med tilskuds- og forsøgsordninger støtter et bæredygtigt og miljørigtigt fiskeri, samtidig med at hollandske bundtrawlere får mulighed for at fiske små rødspætter langs den jyske vestkyst.
Der kan stilles betingelser for ydelse af tilskud, både til ansøgerens fagkundskab og til projektets nyhedsværdi.
Der ydes 50 pct. omkostningsdækning i forbindelse med udviklingsarbejde, og der nedsættes et udvalg, der skal bistå fødevareministeren med tilskudsuddelingen.
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-14:
Da SF's ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige følgende om forslaget: Det giver ministeren mulighed for at støtte forsøgsfiskeri, aquakultur, videnskabelige undersøgelser, produktudvikling i den primære fiskerisektor og markedsføring af produkter fra den primære fiskerisektor.
I SF tillægger vi det stor betydning, at der sker en fortsat udvikling og afprøvning af mere selektive og skånsomme fiskeredskaber og fiskemetoder, som kan mindske uønsket bifangst og uhensigtsmæssig påvirkning af havbund og bundfauna.
Som bekendt trækker de seneste beslutninger i EU i den modsatte og helt forkerte retning.
Grænserne for bomtrawling bliver udvidet, mindstemålet for rødspætter nedsat
, osv.
Men det skal ikke forhindre Danmark i at fortsætte udviklingen frem mod et bæredygtigt fiskeri, ikke mindst fordi vi på lidt længere sigt tror, at dette fiskeri har fremtiden for sig. Vi vil gå positivt ind i arbejdet med dette lovforslag, og vi vil arbejde for, at økologiske landbrugsprincipper og en bæredygtig forvaltning af fiskeriressourcerne i alle produktionsprocesser bliver styrende for produktudviklingen.
Lene Espersen (KF), 1997-11-14:
Der er jo som sagt tale om en ren national støtteordning.
Vi vil derfor gerne understrege, at alt selvfølgelig er betinget af, at det så også bliver godkendt af EU-systemet som værende i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler, og vi håber på, at ministeren i den forbindelse vil sørge for, når loven er vedtaget, at denne godkendelse hurtigst muligt bliver gennemført på EU-plan.
Vi er meget positivt indstillet over for de fleste initiativer i lovforslaget, men vi har ligesom Venstre mange spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Jeg vil gerne fremhæve to af de ting, vi gerne vil undersøge i dybden.
For det første er der hele spørgsmålet om forsøgsfiskeriet, hvor vi synes, det er meget vigtigt at fremhæve det høringssvar, som er kommet fra Danmarks Fiskeriforening, hvoraf det fremgår, at man har frygt for, at der vil ske en reduktion i midlerne til forsøgsfiskeri.
Det synes vi ikke er hensigtsmæssigt, først og fremmest fordi der jo netop i disse år sker et pionerarbejde inden for forsøgsfiskeriet.
Vi er derfor af den opfattelse, at det fremtidig bør styrkes og ikke stækkes.
Ligeledes er vi lidt betænkelige ved de formuleringer, vi læser i § 15, det nye stk. 7, hvor det er noget uklart, men hvor der dog står, at visse typer forsknings- og forsøgsinstitutioner kan modtage større tilskud end andre.
Vi mener principielt ikke, at der skal være tale om forskelsbehandling.
Disse ting vil vi derfor gerne grundigt behandle under udvalgsarbejdet, som vi i øvrigt ser frem til, da lovforslaget indeholder mange positive tiltag.
Kim Mouritsen (V), 1997-11-14:
Lad mig starte med at konstatere, at Venstre er positivt indstillet over for den grundlæggende tanke bag lovforslaget.
Vi ser også en vis fornuft i at få produktudviklingen inden for primært fiskerisektoren ind under produktudviklingsloven, sådan at vi får en parallelitet med landbruget.
Det ligger os meget på sinde, at der er en høj grad af forsøg og forskning inden for primært fiskeriet.
Erhvervet har jo været inde i en lidt turbolent tid, en svær periode, om end meget nu er begyndt at gå bedre.
Derfor er det også vigtigt, at erhvervet får de bedste muligheder for at gå nye veje. Ministeren har været så venlig at sende høringssvarene over til udvalget inden førstebehandlingen her, og af høringssvarene fremgår også en bekymring for den kendsgerning, at der nu er flere, der får muligheden for at få en andel i de penge, som er afsat til området. Det kan blive svært for fiskerne ude på havet at få plads i kampen om kronerne
, og den bekymring kan jeg da godt til dels følge.
Derfor er det også noget af det, vi vil vende tilbage til under udvalgsbehandlingen.
Jeg synes, det er uhyre vigtigt, at vi stadig væk får fiskeren ude på havet til også at tage del i de forsøg, der gerne skulle gøres for at finde nye fiskearter, nye redskaber og nye metoder.
Så vil jeg også godt sige, at det er mig meget magtpåliggende, at det yderste risikobetonede forsøgsfiskeri stadig væk har en chance.
Til slut vil jeg godt sige, at jeg ser med tilfredshed på, at der med den nye lov bliver nedsat et udvalg for fiskeriområdet, således at erhvervet selv får mulighed for at påvirke midlernes anvendelse på området.
Eva Fatum (S), 1997-11-14:
Med det lovforslag, vi i dag har til behandling, får vi ført
Med lovforslaget sker der en ligestilling imellem det primære landbrug og det primære fiskeri, en ligestilling som forhåbentlig kan skabe en udvikling både vedrørende den integrerede fangstbehandling og kvalitetssikring såvel om bord som på land.
Dansk fiskeri har for os at se kun en fremtid, hvis det lykkes at finde nogle miljøvenlige og effektive fangstmetoder, og det kan denne lov medvirke til.
Der har tidligere været mulighed for at yde tilskud til det primære fiskeri, men da EU's direktiv på dette område er ophørt, ønsker vi nu at give et rent nationalt tilskud til produktudvikling, der berører det primære fiskeri.
I Socialdemokratiet synes vi, det er en god idé, og vi ønsker derfor også at bakke op om lovforslaget. Lov om produktudviklingen giver fiskerierhvervet en mulighed for at udvikle nogle mere økologiske fangstredskaber, således at der f.eks. kan fiskes mere målrettet efter bestemte fisk, og således at bundforholdene ikke ødelægges ved fiskeriet.
Samtidig med at vi udvider loven, så skyder vi også årstallet for evalueringen.
Det er en ganske naturlig følge af den stykvise opbygning, som produktudviklingsloven har været igennem.
af jordbrugs- og fiskeriprodukter.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-14:
Jeg vil sige tak til Folketingets partier.
Jeg bemærkede også hr. Ole Donners afsluttende bemærkning, som hed: umiddelbart.
Det kunne vi måske få ændret, så der kunne blive bred enighed.
Det er ikke et forslag, som revolutionerer verden, men det er et forslag, der kan være med til at forskønne Danmark lidt, og som kan være med til at skabe vildtkorridorer, som kan være til gavn for flora og fauna.
Jeg synes, man har set nogle flotte projekter i Djursland.
De, der har lejlighed til det, kan dér se et meget smukt samspil imellem det dyrkede land og vildtkorridorer osv.
Det synes jeg er flot.
En enkelt korrektion til hr. Kristen Touborg: Jeg behøver det næsten ikke, for jeg kunne henvise til fru Annette Just, for det er korrekt, at det ikke skal bruges til, at der kan laves parker eller parklignende forhold for landmænd.
Det handler ikke om læhegn omkring stuehuse.
Men det handler om, at jeg en gang imellem, når jeg har kørt ovre i det jyske, har set gylleanlæg eksempelvis, som ligger lidt umotiveret, hvor jeg faktisk synes, det sådan for øjets skyld kunne være meget smukt, hvis vi rundt omkring dem eksempelvis kunne få seksrækkede løvhegn.
Så det er det, der ligger i det, og ikke parker.
Men jeg takker for den venlige modtagelse, og vi vil fra ministeriets side sørge for hurtigt at svare på de spørgsmål, der bliver stillet i udvalget.
Ole Donner (DF), 1997-11-14:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre nogle bemærkninger om forslaget, som jo går ud på at skabe et større tilskud under forskellige forhold til læhegn, således at læplantninger, der etableres med henblik på afskærmning af bygninger og tekniske anlæg, som indgår i jordbrugsmæssig produktion, skal kunne modtage tilskud.
Vi er jo imod tilskud generelt, og derfor kan vi ikke på nuværende tidspunkt støtte lovforslaget, som det ligger, men vi vil selvfølgelig deltage positivt i udvalgsarbejdet, og vi har en del spørgsmål, som vi gerne vil have besvaret.
Men umiddelbart kan vi ikke sige ja til forslaget.
Jeg lyttede med stor interesse til ministerens entusiastiske tale om beslutningsforslag nr. B 26.
Ministeren ligefrem glædede sig til at skulle deltage i behandlingen her i Folketingssalen.
Jeg har ikke haft den samme glæde, fordi jeg først for et par timer siden fik at vide, at det var mig, der skulle være ordfører på forslaget, men jeg er glad for at kunne sige til ministeren, at vi her har et forslag, som vi er enige med ministeren i.
Vi vil gerne, som ministeren udtrykte det, deltage i et bredt, nationalt kompromis om dette forslag.
Jeg skal bare fremhæve nogle enkelte af pindene, og den første er: En klarere og mere letforståelig mærkning af varer.
Det turde jeg næsten ikke sige, for vi skulle nødig genoptage den pølsesnak, vi lige har haft, men det er altså et punkt, som vi går ind for.
Punktet om opprioritering af ernæringslære i folkeskolen og på de sundhedsfaglige uddannelsesinstitutioner synes vi er et meget relevant punkt.
Vi mener, at det, det drejer sig om, er at oplyse forbrugerne om de forskellige ting, således at kvaliteten kan blive højnet også ved den måde, varen fremstilles på, så alt i alt er vi meget positive over forslaget.
Pernille Sams (KF), 1997-11-14:
Jeg kan ikke gøre andet end at konstatere, at hr. Bruno Jerup øjensynligt overhovedet ikke har lyttet efter - i hvert fald ikke da jeg holdt min ordførertale på Det Konservative Folkepartis vegne - og da jeg ikke på grund af enkelt smutter for hr. Bruno Jerups vedkommende vil gentage hele min ordførertale, vil jeg bede ham om at genlæse den, når den nu bliver optrykt i Folketingets forhandlinger, så Enhedslisten kan blive overbevist om, hvad vi i virkeligheden sagde.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-14:
Der er nogle ting, som jeg gerne vil spørge Venstre og De Konservative om for at få fuldstændig klarhed over, hvad det er for nogle intentioner, der ligger i forslaget.
For det første med hensyn til functional foods.
Hvorfra ved Venstre og De Konservative, at det at begynde at åbne for flere sundhedsanprisninger fører til, at befolkningens kostsammensætning vil gå i en positiv retning?
Ligger der nogen som helst dokumentation for det i form af undersøgelser og overvejelser?
Der er mange ernæringsforskere, der mener, at det modsatte vil være tilfældet, nemlig at det samlet set vil føre til en dårligere kostsammensætning for befolkningen som helhed.
Så er der spørgsmålet om kontrol.
Og endelig med hensyn til vækstfremmere, hvor jeg forstår, at der er meget bred enighed om, at det i sidste instans er et EU-anliggende.
Jette Gottlieb (EL), 1997-11-14:
Da Enhedslistens læhegnsordfører ikke kan være til stede i dag, så vil jeg på hans vegne fremføre, at vi kan støtte lovforslaget.
Og vi støtter ganske specielt, at der kan gives støtte til de samlede anlægsomkostninger, for det giver nu mulighed for, at de ekstraudgifter, der måtte være til giftfri pasning af opvoksende læhegn, også kan få støtte.
Det synes vi er en god ting.
Karen Jespersen (V), 1997-11-14:
Jeg kan gøre det lige så kort som ordførerne og blot takke for den velvillige tilslutning næsten hele vejen rundt og håbe på, at forslaget får en hurtig gang gennem Folketinget.
Karen Højte Jensen (KF), 1997-11-14:
Da lovforslaget er en konsekvens af de i øvrigt fortrinlige lovforslag, vi vedtog sammen i foråret, mener vi, at vi kan tilslutte os forslaget.