Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-04:
Men man kan godt nogle gange undre sig over, hvad det er for en debat, vi har startet her.
For som jeg hører det, så er den startet, fordi man siger, at man ikke kan få IT-folk ind i det danske samfund til virksomhederne.
Men jeg hører også andre sige: Jamen det er da ikke noget problem, som reglerne er i dag.
Hvis virksomheden vil, så kan den også godt få den arbejdskraft ind, som den gerne vil have.
De siger: Jamen klart, hvis vi ikke har lokal arbejdskraft eller arbejdskraft i Danmark, så giver vi tilladelse, og så kommer man ind.
Så jeg vil egentlig godt lige have klarhed helt præcist om det med IT-virksomhedernes store problem.
Er det i virkeligheden et så stort problem, eller er det antallet og det ikke at kunne få folk ind, der faktisk er problemet.
Jeg opfatter det faktisk, som om problemet måske ligger et andet sted, og at det også er det, som forslaget faktisk er udtryk for.
For forslaget siger rent faktisk, hvis man tager det i sin ordlyd, som jeg hører det: Jamen vi skal ikke tage hensyn til, om vi har ledig arbejdskraft i Danmark.
Og hvis det er det, der er tilfældet, jamen så er det en hel anden diskussion.
Så er det, at virksomhederne, som hr. Ebbe Kalnæs også var oppe at sige før, skal have lov til at bestemme selv.
Det, der så er spørgsmålet, er: Er det fornuftigt for det danske samfund?
Er det fornuftigt, hvis vi har ledig arbejdskraft i Danmark, at vi ikke sørger for, at det er dem, der kommer til at få de arbejdspladser?
Det mener jeg ikke det er.
Det taber vi da på i længden.
Så hvis det er det, der er målet, kan vi ikke støtte det.
Det ønsker vi ikke.
Vi synes, det er opgaven i første omgang at sørge for, at den arbejdskraft, vi har, kommer i beskæftigelse, og at vi også kan uddanne den, og det tror jeg også er det, vi kan tjene på alle sammen på langt sigt.
Men som sagt: Vi ønsker ikke, at vi skal lukke grænserne, men det opfatter vi heller ikke, at de eksisterende regler er udtryk for, at vi har gjort. Så synes jeg - og det vil jeg godt rose forslaget for - at det er dejligt, at det kommer på den måde.
Det rejser faktisk nogle spørgsmål om den eksisterende praksis - og der er god grund til at se på den eksisterende praksis - om der er nogle ting, vi faktisk godt kunne gøre bedre.
En af de ting, vi i hvert fald godt kunne tænke os at se nærmere på, er spørgsmålet om, hvorvidt opholdstilladelsen skal være knyttet til en bestemt ansættelse.
Den kan faktisk godt stavnsbinde en medarbejder, der kommer ind til en bestemt virksomhed.
Det kunne være rimeligt nok at se på det og i stedet for sige, at hvis man var i landet, og det var et ansættelsesområde, og man var kommet ind,
Noget andet er også længden.
Er det rimeligt, at man skal søge en gang om året?
Det kan godt være, at det i mange tilfælde var rimeligt, at man kunne få opholdstilladelse længere tid.
Endelig er der hele proceduren.
Jeg har i hvert fald hørt om eksempler på, hvor fagforeninger og Udlændingestyrelsen har et ganske udmærket samarbejde, så man laver parallelhøringer, sådan at man faktisk godt kan komme igennem på 1 måned eller 2 i stedet for 3 eller 4 måneder.
Der kan være dele i proceduren, som gør, at det her kan gøres lettere.
Men vi skal så sandelig tage hensyn til, hvis vi selv har arbejdskraft, og arbejdsgiveren skal også være med til at tage den forpligtelse, det er at være med til at uddanne arbejdskraft, som kan ansættes i virksomhederne senere.