runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Duetoft (CD), 1999-12-16:
Jeg er ked at sige det til hr. Thor Pedersen, men det er jo sniksnak, der ikke har noget med virkeligheden at gøre.
Det er jo ikke sådan, at virksomhederne står i kø for at få ansat den 55-årige eller 56-årige eller 57-årige.
Sandheden er, at det ene gyldne håndtryk kommer efter det andet, hvor de ryger ud af arbejdsmarkedet i stedet for.
Og så har vi altså den situation, at man enten kan fastholde de mennesker i en eller anden aktivering, der ikke bringer dem noget som helst sted hen, eller man kan oprette et helt nyt marked, nemlig et serviceområde, hvor der er en række job, der i dag ikke bliver opfyldt, som for fremtiden vil blive opfyldt.
Det gør man i udlandet, det gør man i Holland ved at sætte momsen ned, og vi er selv kommet med et forslag om beskæftigelsesfradrag.
Det er det, de 100.000 kr. til servicejob og hjemmeservicen gør, nemlig skaber nogle job, der ellers ikke ville være blevet skabt i dette samfund, job, vi har brug for, men job, som virksomhederne ikke selv vil skabe, fordi de i virkeligheden er for dyre.
Derfor får de 100.000 kr. til de job i det offentlige, og hjemmeservicen hjælper så med på den anden.
Det er jo sådan, verden hænger sammen.
Og den virkelighed, som hr. Thor Pedersen ser, at man står i kø efter alle de her mennesker, det har virkeligheden jo desværre bekræftet, at det gør man ikke.
Og det har ikke noget at gøre med de menneskers kvalifikationer; det er, fordi, man har en lidt skør idé på arbejdsmarkedet om, at man skal være 22 år og professor for at blive ansat.
Thor Pedersen (V), 1999-12-16:
Hr. Flemming Kofod-Svendsen spørger til, hvordan man prioriterer skattelettelserne.
Hvilke områder skal man se på først?
Det skal man vel diskutere i den regering, som er en følge af et valgresultat efter næste valg.
Hvad er det, de partier, der indgår i regeringen, sætter mest pris på?
Hvor er det på boligområdet?
Hvordan sikrer man, at det kan betale sig at gå i arbejde, så man ikke kan få en rapport fra Rockwool-Fonden, der siger, at der er 10 pct. af de danskere, der er i arbejde, der betaler for at gå på arbejde.
Som ville have mere ved ikke at gå på arbejde.
Så det er på mange områder, man må se, hvordan vi stille og roligt kan ændre.
Det, vi lægger op til, er jo lige præcis ikke en revolution.
Det er ikke, at vi kommer og siger, at nu giver vi skattelettelser på 30, 40, 50 mia. kr.
Nej, vi siger, vi vinder med sikkerhed et økonomisk råderum, og størrelsen af det økonomiske råderum bestemmer så de opgaver, som vi kan påtage os, når det gælder om at reducere skatterne.
Og det vil selvfølgelig være med respekt for de partier, der indgår i en regering, og selvfølgelig også for det Folketing, der sidder, hvor nogle måske er genvalgt efter næste valg.
Virkeligheden er jo ikke nødvendigvis, som hr. Peter Duetoft siger.
Se hjemmeserviceordningen.
Den er altså ikke opfyldt af personer, som har haft det svært på arbejdsmarkedet.
Det er faktisk unge mennesker og andre, der har sagt: Det er en kanongod idé.
Det er en kanongod idé at få staten til at betale det halve af det, det koster.
Selv for det arbejde, som har den laveste timeløn, har danskerne ikke selv råd til at betale.
Hvis nu man fik staten til at betale det halve, vil folk så efterspørge?
Ja, det vil de.
Og derfor kan man se i Gentofteområdet, at der trives
hjemmeservice fantastisk flot.
Folk får pudset vinduer, eller de fik det tidligere, de fik luftet hunde, slået græs og gjort rent.
Staten betalte halvdelen.
Men det var ikke sådan, at de personer, der løste opgaven og løser opgaven, er handicappede eller ikke har fuld erhvervsevne.
Det er dynamiske personer, der siger: Den er knaldgod, den forretning, og bare vi kan få lov at få staten til at betale. Så vil jeg sige om virksomhederne, at det altså også er en forhistorisk opfattelse, hr. Peter Duetoft har, når hr. Peter Duetoft siger: gyldne håndtryk.
Det er altså ikke den almindelige arbejder på 65 år, der får et gyldent håndtryk.
Det er måske en direktør på 40 år, som ikke træder fra på grund af alder, men på grund af uenighed.
For sandheden i dag er den, at de fleste virksomheder er kede af, at ældre betroede medarbejdere stopper og går på efterløn.
Jeg ved, at virksomhederne beder deres medarbejdere om ...
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Jeg forstår til fulde fru Pia Kjærsgaards behov for opmærksomhed.
Det er måske ikke nødvendigt at gentage det, men jeg brugte altså faktisk ikke tid fra i går til i dag på at tænke på Dansk Folkeparti.
Hvad så med de ældre, der mærker ændringerne i pensionen i forbindelse med dødsfald?
Ja, det er jo lidt op og ned, hvordan det virker.
Men hvad med den efterlønner, der får en efterlevelsesydelse, vil jeg spørge fru Pia Kjærsgaard, for det stemte Dansk Folkeparti vel egentlig for?
Sådan er det jo.
Ja, jeg ved ikke, om man gjorde det, det registrerede jeg faktisk ikke.
Men sådan er det jo: Noget koster, og noget kan man så dele ud af.
Og Dansk Folkeparti havde i går tydeligvis en tendens, hvor man stemte imod indtægter, ganske mange af dem, man stemte imod besparelser, også en hel del af dem, der kunne vedtages, men man stemte også gladeligt for en lang række udgifter.
Jeg tror, det er et helt umuligt regnestykke at få til at gå op.
Fru Mariann Fischer Boel mente, at der var prokuratorkneb og søforklaringer i det, jeg sagde.
Næ, vi har bare brugt de beregningsmetoder, der er overtaget fra den tidligere regering, og jeg går ud fra, at man i Skatteministeriet regner på baggrund af det, man fik efterladt fra de to tidligere skatteministre, som begge var medlemmer af partiet Venstres folketingsgruppe.
Hr. Mogens Andreasen vil gerne have de reelle tal: Vi anvender en opgørelse over ledighed, arbejdsløshed og fordeling på aktivering osv., som er i fuld overensstemmelse med den måde, man opgør det på i EU; så kan vi sammenligne.
Der er flere mennesker, der ikke er i ordinært arbejde, end der er arbejdsløse, bliver der sagt.
Ja, de er i aktivering osv.
Pointen er bare, at arbejdsløshedstallet udtrykker, hvem der er til rådighed for job i morgen, og det er man ikke
nødvendigvis, når man er i aktivering; dér er man jo under forberedelse til det. Det kan da godt være, at det kan regnes med eller ikke regnes med, men for at have en sammenlignelighed i arbejdsløshedstallet er vi nødt til at bruge den internationale statistik.
Men det ændrer ikke på, at det samlede antal danskere, der er i arbejde, er steget, og at det samlede antal danskere, der på en eller anden måde er registreret inden for arbejdsmarkedssystemet som ledige, aktiverede eller på orlov, er faldet.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Der er to fløje i dansk politik, sagde fru Gitte Seeberg.
Det skal nu ikke forhindre mig i at give Det Konservative Folkeparti en kompliment for, at i hvert fald dele af fløjene kan mødes, og en tak for et godt samarbejde omkring sundhedsaftalen og om politiaftalen, for Det Konservative Folkeparti har reelt lagt indholdsmæssigt engagement i det, og var også parate til at lave fornuftige aftaler og forholdt sig til den økonomi, der var i det.
Det får mig til at sige, at det borgerlige Danmark jo ikke er nogen sammenhængende faktor.
Men selvfølgelig er der et grundlæggende spørgsmål, når nu vi skulle tage udgangspunkt ifølge fru Gitte Seeberg i, at der er to fløje i dansk politik, og det er: Er Det Konservative Folkeparti så enig i Venstres skatteløfte?
Thor Pedersen (V), 1999-12-16:
Hr. Ole Hækkerup spørger hvordan med skatten.
Er det på kort sigt eller på lang sigt?
Ja, der må jeg sige, at det afhænger jo af den vækst, der i øvrigt er i samfundet, hvor meget man kan reducere med i det enkelte år.
Hvad er det egentlig, man får ind i provenu
For det, vi i modsætning til regeringen siger, er: Vi vil bruge rentelettelsen ikke til nye offentlige udgifter, men til nedsættelse af skatterne.
Så det er altså en vedvarende proces år efter år.
Det, vi i dag bruger til renter, 50 mia. kr., vil over årene kunne omsættes i skattelettelser i den takt, som rentelettelsen giver mulighed for.
Det er rigtigt, vil jeg sige til hr. Frank Aaen
Det er helt rigtigt.
Og jeg forstår også godt, at hr. Frank Aaen er ked af det, fordi Enhedslisten ikke er med i satspuljeforliget.
Så spørger man: Jamen kan man tage fra nogle?
Ja, altså jeg synes egentlig, det er helt fair, at jeg ikke skal have tilskud for at få pudset vinduer, eller at jeg kun kan få 35 pct. refunderet, hvis jeg får slået græs af andre.
Jeg synes egentlig godt, man kunne forlange, at jeg selv slog min græsplæne uden statstilskud.
Så man kan godt forestille sig, at der er områder, hvor man synes, at det egentlig er helt urimeligt, at nogle får tilskud fra staten.
Til hr. Jes Lunde: Jeg synes, at det er en falliterklæring at sige til en på 48 år, som er i stand til at gå ind i ordinært job - det er jo forudsætningen, vi taler jo lige præcis ikke om, at de er erhvervshæmmede, så de har krav på et erhvervsevnetab - at du kan kun få et job, hvis der følger 100.000 kr. med.
Jeg synes, alt andet skulle være forsøgt inden.
Det er dér, vi mangler dynamik og vilje til at afprøve forskellige modeller til, hvordan man organiserer arbejdsmarkedet, engagerer de private virksomheder, render dem på dørene, i stedet for at det er de private virksomheder, der skal gå til kommunerne.
Jeg ville godt have, at aktiviteten var målrettet den anden vej. Der bliver spurgt til ejendomsværdiskatten.
Ja, den kan f.eks. sænkes i den takt, som der skabes økonomisk råderum ved en lavere rentebetaling på statsgælden.
Der er altså tale om skattelettelser.
Men det, man drøfter, er, hvordan vi kan reducere skatterne: Hvilke skatter skal reduceres inden for den ramme, som rentelettelsen giver mulighed for?
Det er selvfølgelig det, som den til enhver tid siddende regering så må drøfte med sig selv.
Jes Lunde (SF), 1999-12-16:
Jeg synes, det er helt fint, at SF og Venstre har forskelligt syn på, hvad vi skal gøre for de langtidsledige.
Hr. Thor Pedersen mente, det var nedværdigende, at man nu skaffede et fast job til dem, i stedet for at de kørte rundt i aktiveringscirkuset.
Det gik så på, at det skulle være specielt nedværdigende, at der er en støtte på 100.000 kr. til dem, der ansætter dem.
Jeg ved ikke, om hr. Thor Pedersen føler det nedværdigende, når man modtager hektarstøtte.
Det tror jeg ikke.
Jeg tror, han gør det med oprejst pande, og det synes jeg også er o.k., det er fair nok, for det er de vilkår, der nu engang er for at drive landbrug i det her land.
Men jeg tror ikke på hr. Thor Pedersens tankegang.
Det vigtige er netop, at vi giver dem ordinære stillinger.
Det er ikke puljejob, det er ikke til en lavere løn.
Det er ikke sådan, at de bruger af deres dagpengeperiode, det er ordinære stillinger, faste stillinger, fast løn, ordinært arbejde, vi tilbyder de langtidsledige, og det synes vi der er meget perspektiv i.
Så forsøger jeg stadig at forstå Venstres skattepolitik.
Lad mig bare spørge om en enkelt lille ting: Når Venstre nu på sigt vil nedsætte ejendomsværdiskatten, kan man så ifølge Venstres logik sætte skatten op andre steder?
Er løftet så overholdt?
Der er så mange detaljer i det her, som vi ikke kan forstå, og det er ærlig talt ikke så sært, at vi er forvirrede, når en tidligere formand for Skatteudvalget, som var Venstremand, blev fyret for at have citeret fra partiets skatteprogram, så undskyld mig.
Ole Hækkerup (S), 1999-12-16:
Hr. Thor Pedersen nævnte i sit svar til hr. Ole Vagn Christensen, jeg er ikke sikker på, jeg citerer 100 pct. korrekt, men det gik i hvert fald på, at vi skulle stimulere til vækst og beskæftigelse.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Thor Pedersen, om han kan bekræfte, at det er Venstres politik, at politikere intet
Er det ikke Venstres politik?
Hr. Thor Pedersen fortalte, at hvis det var Venstre, der bestemte, så skulle de bedre offentlige finanser på lang sigt gå til at nedsætte skatterne. Kan hr. Thor Pedersen komme lidt tættere på, hvad lang sigt er?
Er det 5 år, eller er det 20?
Bare sådan ca., hvad
er lang sigt?
Hvis man skal følge Venstres politik, hvornår er det så, folk kan forvente, at skatterne bliver lavere?
Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Jeg skal takke hr. Thor Pedersen for bekræftelsen på, at Venstre er med til at tage 230 mio. kr. fra de pensionister, som næste år er så uheldige at miste deres ægtefælle.
Det er penge, der i dag bruges til den omstilling, der er helt nødvendig, når et hjem skal gå fra at have to indkomster til kun at have én indkomst. Det er altså den måde, man tager penge på, og det skal ses i sammenhæng med, at man altså har en særskat, som Venstre står bag, på 0,3 pct., som år efter år tager penge fra landets pensionister, arbejdsløse, syge; 3,5 mia. kr. bare næste år.
Derfor kan vi altså konkludere, at Venstres løfte om skattestop ikke forhindrer Venstre i på anden måde at tage penge fra mennesker.
Det er altså åbenbart, at det er
pensionisterne, der i første omgang skal betale for hr. Anders Fogh Rasmussens løfte om skattestop.
Jeg kan se, at hr. Anders Fogh Rasmussen er til stede i salen.
Jeg synes, vi på et tidspunkt burde få en kommentar fra hr. Anders Fogh Rasmussen.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-16:
Det var et meget kort svar, hvis det var et svar, der kom på det problem, som kommuner og amter sidder med i dag, fordi de har fået beskåret deres skattegrundlag med, hvad der svarer til 15 mia. kr.
Og så kunne jeg forstå, at man ikke tager initiativ til at ændre på det forhold, men blot siger i en håndevending, at skattegrundlaget er steget tilsvarende.
Ja, det synes jeg godt jeg kunne tænke mig at få efterprøvet lidt i nogle tal hellere end i ord, der bare siger, at det er steget tilsvarende.
Men signalet til den danske befolkning må efter i dag stå helt klart: Hvis man i den kommende tid kommer ud for, at priserne vil blive sat op på institutionspladser og andet, som denne regering nu indfører brugerbetaling på, så skyldes det udelukkende, at finansministeren har taget de 15 mia. kr. fra kommuner og amter.
Nu har de kun den chance tilbage at sætte brugerbetalingen op over for befolkningen, og så sidder de selvfølgelig tilbage med aben, men rimeligt er det ikke.
Egil Møller (DF), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen har en travl dag i dag; der er meget, han skal huske på.
Han glemmer jo så åbenbart også nogle af de kendsgerninger, der er.
Dansk Folkeparti har ikke stemt for forringelse af pensionen ved dødsfald; det vil jeg godt have hr. Jan Petersen til at bekræfte her fra talerstolen.
Og endelig: Jeg fik ikke svar på, hvorfor Socialdemokratiet ikke har omsorg for de firmaer, der er enkeltmandsejede eller ikke beskæftiger deltidsansatte, eller for iværksættere, idet disse typer af virksomheder ikke er omfattet af det finanslovforlig, der er indgået, hvor der ydes 50 mio. kr. til erhvervslivet, hvis man har 1-10 ansatte, men der er en diskrimination over for de små her.
Jes Lunde (SF), 1999-12-16:
Det ville jo nok tage mindst en halv time at korrigere misforståelserne i hr. Thor Pedersens indlæg, men det får jeg nok ikke lov til af formanden.
Jeg skal holde det kort.
Hr. Thor Pedersen ville gerne tegne et billede af, at regeringen er i lommen på et SF, der bare vil sætte skatterne op og op og op.
Næh, det vil vi ikke.
Jeg har forstået det sådan, at Venstre ikke vil lade nogen skat stige nogen sinde.
Gælder det også, når der kommer et EU-pres på andre skatter og afgifter, når konkurrencehensyn, når grænsehandelshensyn, gør, at man er nødt til at sætte nogle ned?
Vil man så heller ikke sætter skatter op?
Det betyder jo, at man med tiden står med et helt kolossalt hul i statskassen, og hvad vil Venstre så?
Vil Venstre svigte løftet og alligevel sætte skatterne op, eller vil Venstre gennemføre en stribe grove sociale nedskæringer, som gør, at de løfter, man ellers har udstedt, og som må se åh, så sociale ud, kan vi godt glemme.
På et af felterne er Venstre nødt til at svigte sine løfter.
Jeg er bare spændt på hvilket af dem.
Kan vi få det besvaret i dag?
Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Hr. Thor Pedersen taler igen om skattestop, og man vil ikke som regeringen tage andre folks penge.
Vi diskuterede emnet lidt i går også, og hr. Thor Pedersen modsagde ikke, at det, Venstre er med til, når man i dag stemmer for finansloven, er at tage 230 mio. kr. fra dem af landets pensionister, der i det kommende år mister deres ægtefælle.
Alene næste år er Venstre med til at tage 3,5 mia. kr. fra pensionister, arbejdsløse, kontanthjælpsmodtagere, dem, der har mindst i forvejen.
Det, vi ikke kunne få svar på i går, er, om det er det, vi skal forstå er Venstres politik, når man siger skattestop.
Men nu har jeg set, at hr. Anders Fogh Rasmussen har deltaget i salen her i dag, og derfor kan det jo være, at vi fra Venstres formand kan få at vide, om det, Venstre gør nu, er det, man kalder skattestop.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Hvis man skal føre en seriøs debat om skattestop, skattetryk osv., er det nødvendigt, at vi er enige om, hvad udgangspunktet er.
Derfor skal jeg spørge Venstres ordfører
: Er vi enige om, at vi diskuterer skattebelastningen af den danske befolkning med udgangspunkt i det officielle skattetryk, den måde, man opgør det officielle skattetryk på ikke blot i Danmark, men i lande, vi i øvrigt sammenligner os med?
Det grundlag for skattetrykket, som blev overtaget fra hr. Thor Pedersens regerende parti i 1993, er det det grundlag, vi diskuterer på?
Det er ret interessant, for hvis det er det, kunne hr. Thor Pedersen så ikke bekræfte, at den regering, han tidligere støttede i 1980'erne, i 1988 leverede danmarksrekorden i skattetryk i form af 50,7 pct., korrigeret for alle ændringer siden?
50,7 pct. er Danmarks rekord i skattetryk leveret af hr. Thor Pedersens skatteminister dengang, som vist i dag er hr. Thor Pedersens partileder.
Og kunne hr. Thor Pedersen samtidig bekræfte, at skattetrykket fra 1999 til år 2000 falder, så vi når ned på 50 pct. lige nøjagtigt, altså 0,7 under danmarksrekorden, da hr. Anders Fogh Rasmussen var skatteminister?
Kan vi få det bekræftet?
Thor Pedersen (V), 1999-12-16:
Nu er jeg ikke sikker på, at jeg kan nå at svare på det hele på én gang her, også til hr. Jan Petersen, men jeg kommer tilbage.
Men først til hr. Jes Lunde, der spørger, hvordan skattestoppet skal forstås.
Jamen det er forklaret, og det er beskrevet, og det er i virkeligheden ganske enkelt.
For det første: at enhver offentlig nyudgift ikke vil blive finansieret ved nye skatter eller nye afgifter eller ved forhøjelse af skatter eller forhøjelse af afgifter, men skal finansieres ved besparelser et andet sted.
Det er skattestoppet.
Så spørger hr. Jes Lunde: Jamen hvordan så med, hvad der måtte ske i forbindelse med aftaler i EU, aftaler om grænsehandel osv.?
Dér har vi også klart sagt i samme melding, at når det gælder aftaler i forbindelse med internationalt samarbejde, der kan påføre os en pligt til eller nødvendighed for enten at hæve en skat eller at sænke en skat, hæve en moms eller sænke en moms, skal vi tilsvarende reducere det merprovenu eller tab, vi derved får, ved en omlægning af det, der kommer udefra.
Vi har også sagt, at f.eks. miljøhensyn kan gøre, at vi lægger mere afgift på blyholdig benzin og mindre på blyfri benzin.
Den afgift, vi lægger mere på ét sted, skal vi reducere et andet sted.
Men det overordnede er, at hvor vi kommer med nye offentlige udgifter, finansieres de ved besparelser andre steder. Så spørger hr. Jan Petersen om skattetrykket.
Altså det aktuelle for os er at spørge: Hvad er det, borgeren skal betale?
For det, som hr. Jan Petersen ikke ville svare fru Mariann Fischer Boel på, var jo, hvordan man egentlig kunne nedbringe skattetrykket teknisk ved at flytte penge fra direkte personbeskatning til indirekte afgifter, altså gå fra det, der hedder bruttonationalprodukt, til det, der hedder bruttofaktorindkomst. Det interessante er: Hvad er det, borgeren skal betale?
Og når hr. Jan Petersen siger, at skattetrykket er faldet i det, regeringen lægger frem for 1999 til 2000, så er det jo teknisk set rigtigt, hvis man bruger BNP, bruttonationalproduktet.
Men hvis man ser på, hvad regeringen har flyttet af indirekte afgifter nu og tidligere i form af, at personskatter er overført til indirekte afgifter, så er skattetrykket, hvis man korrigerer for dét, 0,6 pct. højere, og så er der en lempelse, hvis man ser på de personlige indkomster, på ca. 0,4 pct. i skattetryksberegningen som følge af lavere selskabsskat.
Hr. Jan Petersen spørger så: Jamen er det rigtigt, at der har været et rekordhøjt skattetryk tidligere, hvis vi bruger skattetryksfaktoren.
Men det hører vel også med til den menneskelige natur, at man lærer af erfaringen.
Hvis ikke det indgår i den socialdemokratiske partiopfattelse, at man kan lære, så har vi mange besparelser, alene på voksen- og efteruddannelsesområdet
Så det er jo netop erfaringen, der gør, at vi siger: Det her skal stoppe; det kan ikke blive ved.
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Det, som vi andre kan blive meget imponerede over, når vi følger partiet Venstres omdannelse her i den senere tid, er den udenlandske inspiration, som partiet Venstre er udsat for.
Nu har vi kunnet følge hr. Anders Fogh Rasmussen sådan som dansk politiks foldeudmand i hel figur med plexiglastalerstol og det hele, og nu har vi så skattestoppet.
»Read my lips: No more taxes. No more taxes.«
Ham, der sagde det, gik det i øvrigt heller ikke så godt.
Så er det sådan, at så bliver man lidt irriteret over, at budskabet ikke er forstået.
Og det, siger man så, er, fordi det er noget farligt noget, og fordi Socialdemokraterne er blevet rigtig forskrækkede, for nu har man endelig fået sat fokus på vores akilleshæl.
Og hvis pressen ikke har det,
Vi skulle hilse og sige, at den mistanke har vi slet ikke.
Men det kunne jo være, at det er, fordi budskabet er uklart, må jeg sige til hr. Thor Pedersen.
Når vi f.eks. læser dagens presse, Politiken i dag, så er der her refereret et forslag, som Venstre selv er kommet med i sit finansoplæg, hvor man vil hæve gebyret på klager til Naturklagenævnet.
Det er der jo virkelig perspektiv i.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-12-16:
Venstre ved man, hvor man har, hedder det.
Derfor vil jeg gerne vide, hvor man har Venstre i den situation, der er opstået omkring finansloven, hvor regeringen sammen med SF og det dér underlige socialdemokratiske reserveparti, der kalder sig Centrum-Demokraterne, har lavet en aftale om noget, der hedder helhedsskolen, men som vist i virkeligheden er heldagsskolen, og som indebærer, at der nu skal styres og tilrettelægges pædagogisk ikke bare i skoletiden - det er helt fint - men også også i fritiden med internetcafeer og lektiecafeer og alle mulige underlige ting.
Så står der heldigvis i finanslovforliget, at dette her forsøg, der skal sættes i gang, og som koster 350 mio. kr. over nogle år - det er jo mange penge, der kan spares der - forudsætter, at det udmøntes sammen med folkeskolelovpartierne, og det er jo bl.a. Venstre.
Så Venstre kan sige: Det vil vi ikke.
Hvad vil Venstre?
Klaus Hækkerup (S), 1999-12-16:
Det var fuldkommen uansvarligt, at hr. Thor Pedersen som økonomiminister på den sidste finanslov, den borgerlige regering fik vedtaget, havde et underskud på statens budget på 43 mia. kr. - treogfyrre milliarder kroner! Det er nu lykkedes denne regering gennem en syvårig indsats at få vendt det til et overskud, der gør, at vi kan afdrage på statens gæld til næste år med 19 mia. kr.
Se, det er resultater, der tæller, i stedet for det vi i øvrigt har hørt i dag.
Hr. Thor Pedersen siger: Ingen skat skal nogen sinde stige, og fru Tove Fergo siger: Der er 62 mia. kr. krævet for meget op til de offentlige kasser.
Jeg vil godt spørge hr. Thor Pedersen: Hvor vil Venstre skære de 62 mia. kr.?