Frank Aaen (EL), 2000-04-11:
Når vi overhovedet ser sådan et kompliceret lovforslag som det foreliggende, er det jo, fordi skattelovgivningen indeholder den mærkværdighed, at et underskud i et udenlandsk selskab kan trækkes fra i skatten i det danske moderselskab.
For få år siden opdagede vi jo her i Folketinget, at der var et enormt cirkus, hvor mange selskaber udnyttede fidusen til enormt snyd med store millionbeløb.
Vi kunne ikke engang finde ud af, hvor meget det var, der var mistet, fordi der ikke var statistik, der kunne belyse det, men fidusen var jo, at man trak underskuddet fra både i det ene land og i det andet land og på den måde snød samtlige borgere i de lande, der blev opereret i. det fik vi stoppet, men det ændrer ikke, at det er en rigtig dårlig regel med denne mulighed for at trække underskud i udlandet fra i danmark.
Det er jeg med på, men jeg er helt indstillet på at afvente, at et overskud indgår og man bringer det til beskatning - nåh nej, det har vi også stoppet med muligheden for at beskatte udbytter fra datterselskaber, og det er jo også en skam.
Vi har selvfølgelig sat os lidt mellem to stole, og det mener jeg kun understreger, at vi har lavet et urimeligt komplekst system af skatteregler vedrørende transnationale selskaber, og at vi dermed så får nogle meget komplicerede regler og enorme mængder af beskyttelsesregler, som hele tiden skal forhindre de her selskaber i at spekulere i reglerne, omgå dem og snyde for at betale det, de skal, i skat.
Jeg mener, man burde gå mere radikalt til værks og bringe nogle af de her muligheder helt til ophør, og jeg synes i øvrigt, at alle i Folketinget ovre i den højre side, de borgerlige partier, som hele tiden taler om, hvor unødvendigt kompliceret det er, og hvilke administrative byrder erhvervslivet pålægges, burde gå ind for nogle forenklinger, hvor man helt fjerner nogle af de her muligheder for at lave transaktioner på tværs af grænserne i skattemæssig henseende. Vi vil i hvert fald ikke være med til at udvide mulighederne, som det foreslås her.
Så selv om lovforslaget altså også på et enkelt punkt indeholder en ændring, der begrænser mulighederne for snyd - det anerkender vi -
så kan vi ikke støtte det samlede forslag.
Så synes jeg i øvrigt, det er en besynderlighed, at vi har et lovforslag, hvorom der udtrykkeligt siges, at de administrative byrder ikke er ret store, fordi det er under 10 selskaber, der kommer til at blive belastet af det.
Hvad er det for 10 selskaber, det drejer sig om?
Vi bør jo kunne få beskrevet, hvad for en type selskab det er, vi er i gang med at hjælpe.
Vi burde vel også kunne få navne på de selskaber, det drejer sig om.
Altså hvem er det, der i givet fald kan udnytte denne yderligere udskydelse af en skattebetaling?
Det synes jeg også vi kunne have gavn af at vide, når vi altså her vedtager noget, der faktisk er en skattelempelse.
Selv om der kun er tale om et rentetab, så er det alligevel en kredit med hensyn til skattebetalingen, vi giver.
Vi bør jo vide, hvad er det for nogle formål, vi understøtter, når vi giver sådan en ekstra mulighed for kredit.
Der er dele af forslaget, vi umiddelbart kan støtte.
Det gælder f.eks. ændringen vedrørende den helt åbenbare omgåelse
af reglerne, der i dag ligger inden for brug af campingvogne som bare store luksusbiler.
Der er to lempelser heri, som vi ikke umiddelbart kan tilslutte os - den ene slet ikke.
Jeg har ikke nogen forståelse for, at græsk indregistrerede lastbiler skal have billigere vejafgift i Danmark end danske og andre EU-lastbiler.
Det forstår vi simpelt hen ikke.
Hvad er begrundelsen for det?
Og for det andet vil vi være helt sikre på, at der ikke sker en utilsigtet og for høj lempelse vedrørende de eldrevne køretøjer, og det vil vi have belyst under udvalgsarbejdet.
Men vi går jo selvfølgelig ind i udvalgsarbejdet, skulle jeg hilse fra vores ordfører på området, hr. Søren Kolstrup, og sige, men vi er altså ikke umiddelbart indstillede på at støtte det samlede lovforslag, som det ligger.