Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Med klimastrategien har vi fået et samlet beslutningsgrundlag, som lever op til regeringens målsætning om mest miljø for pengene.
Energisektoren spiller en central rolle i en omkostningseffektiv klimastrategi.
Det skyldes, at energisektoren står for en stor andel af de samlede drivhusgasemissioner.
Samtidig viser analyserne, at en omkostningseffektiv indsats i høj grad vil berøre energiområdet.
Regeringen kom i efteråret 2002 med et udspil om liberalisering af energimarkederne.
Det lagde op til, at der skal sættes fokus på omkostningseffektivitet og mere internationalt koordinerede rammer for energimarkederne.
Vores oplæg knytter i høj grad an til de nye muligheder, som udviklingen i hele EU giver os.
Det helt afgørende virkemiddel er at varetage klimahensynet på energiområdet, at der bliver CO2-kvoteregulering af el- og varmeproduktionen samt energiintensiv industri.
EU er på vej til at vedtage et CO2-kvotedirektiv.
Systemet vil give to helt afgørende fordele.
For det første vil de kommercielle beslutningstagere, som bliver pålagt kvoter, elværkerne og industrien, selv kunne vælge de mest omkostningseffektive løsninger til begrænsning af drivhusgasemissioner.
For det andet vil der blive mulighed for at overholde en given CO2-kvote ved at udnytte de fleksible mekanismer.
Det er op til den enkelte aktør at vurdere, hvad der er den mest effektive løsning.
Det nye kvotesystem giver altså en ekstra valgmulighed, der kan udnyttes til at begrænse omkostningerne ved klimaforpligtigelsen mest muligt.
Regeringen tager ikke på forhånd stilling til, hvor mange reduktioner der skal findes herhjemme, og hvor mange der skal findes i udlandet.
Det vil komme til at afhænge af forholdene på markedet.
Hvis det viser sig at blive dyrere at købe reduktioner i udlandet, vil de private aktører af sig selv udføre flere indenlandske reduktioner.
Strategien sikrer, at de private aktører altid vil gøre det billigste.
Regeringen vil trygt overlade til elværkerne og den energitunge industri selv at vurdere, hvordan de kan udføre de billigste reduktioner.
Jeg er også sikker på, at de har det fornødne langsigtede perspektiv, når de vælger deres løsninger.
Prisen på det internationale elmarked vil under alle omstændigheder vokse som følge af EU's kommende CO2-kvoteordning.
Elværkerne får altså umiddelbart en større indtjening.
Regeringens klimastrategi vil sikre, at denne større indtjening ikke ubeskåret tilfalder elværkerne.
Indtjeningen skal finansiere de udgifter, de får ved at skulle overholde kvoterne til gavn for alle os, der betaler
den højere elpris.
CO2-kvoteordningen er ikke bare økonomisk effektiv, men den er så sandelig også miljøeffektiv.
Der er tale om en meget ambitiøs ordning, som er et miljømæssigt gennembrud.
Således vil den nuværende danske kvoteordning for elsektoren blive skærpet.
Så kvoten vil med garanti blive overholdt.
Enigheden om EF-kvotedirektivet var et meget vigtigt resultat, som miljøministeren opnåede under det danske formandskab.
Direktivet inddrager også den energitunge industri og gør, at vi i Danmark kan tilpasse os klimakravene på den mest effektive måde.
Samtidig kan vi også tage hensyn
til virksomhedernes og kraftværkernes konkurrenceevne.
Regeringen vil lægge vægt på, at gennemførelsen i Danmark sker på en måde, der tager hensyn til virksomhedernes konkurrenceevne over for udlandet.
I forhold til de hidtidige grønne afgifter vil det være en stor fordel, at der nu fra starten er tale om et fælles EU-virkemiddel.
Der skal fortsat tages hensyn til konkurrenceevnen, og vi skal minimere de administrative byrder for virksomhederne.
Jeg har i den energipolitiske aftale af 19. juni 2002 med Socialdemokratiet, De Radikale, SF og Kristeligt Folkeparti aftalt, at en række energipolitiske emner skal tages op, når regeringens samlede klimastrategi foreligger.
Regeringens klimastrategi bygger på et sammenhængende, tværgående helhedssyn for at sikre omkostningseffektiviteten.
Derimod skal klimahensynet indbygges i markedsmekanismerne på de liberaliserede energimarkeder.
Udbygningen med vedvarende energi til elproduktion bliver dermed ikke et isoleret instrument til at opfylde klimamålene, rækkefølgen bliver så at sige vendt om, den vedvarende energiudbygning vil blive fremmet som et resultat af en omkostningseffektiv klimapolitik.
Implementeringen i hele EU af et CO2-kvotesystem i elproduktionen vil resultere i, at f.eks. havmøller vil stå meget stærkere i konkurrencen med traditionelle kraftværker baseret på fossile brændsler, især kul.
Kvoterne vil resultere i, at vindmøller via elmarkedet vil få en bonus sammenlignet med kulkraftværker.
Denne bonus vil blive indbygget i de højere elmarkedspriser i hele EU. Samtidig må man forvente, at VE-teknologierne, og ikke mindst havmøllerne, stadig væk bliver mere effektive, så jeg ser fortrøstningsfuldt på udviklingsmulighederne for vedvarende energi herhjemme og i udlandet.
Der er mange hensyn at tage i en afbalanceret og sammenhængende energipolitik.
Klimaaspektet er kun ét, et andet aspekt er forsyningssikkerheden.
Jeg lægger som minister for energien stor vægt på, at det fortsat er attraktivt at investere i energianlæg i Danmark.
Den kommende kvoteordning vil i sig selv bidrage til forsyningssikkerheden.
Ved at købe yderligere kvoter kan de danske elværker på én gang opretholde produktionen og leve op til deres CO2-forpligtelser på en omkostningseffektiv måde. Af hensyn til forsyningssikkerheden på det nordiske elmarked har vi brug for stabile rammer for elproduktionen på lang sigt; så vil der komme de nødvendige nyinvesteringer i elproduktionen, i takt med at efterspørgslen stiger.
Det må derfor også indgå i de energipolitiske overvejelser, at vi får bragt miljørammerne i form af CO2-kvoter på plads.
Det vil ikke mindst gavne investeringer i havmøller eller i andre former for miljøvenlig elproduktion.
Der kan være behov for at se på andre forhold omkring byggemodning af gode arealer til nye havvindmølleparker.
Regeringen er klar til at drøfte de samlede rammer for udbygning med vedvarende energi med alle politiske partier.
Med hensyn til energibesparelsesindsatsen viser klimastrategien, at energibesparelser i en række tilfælde fortsat vil være meget fordelagtige.
Det skal vi selvfølgelig udnytte, det centrale er jo netop at udnytte de effektive muligheder og lade de ineffektive ligge.
Jeg lægger derfor stor vægt på, at der i klimastrategien er formuleret et pejlemærke på 120 kr. pr. t CO2 for, hvornår et givet initiativ bør fremmes ud fra klimahensyn, og hvornår det må betragtes som for dyrt.
Samtidig vil regeringen lægge vægt på forskningen og udviklingen af nye miljøvenlige energiteknologier.
Der er som bekendt afsat anselige beløb på dette område, dels med energiforskningsprogrammet, dels på det såkaldte PSO-budget og senest med en ny pulje på 110 mio. kr. over 3 år til forskning i vedvarende energi.
Regeringen har desuden forbedret de økonomiske incitamenter til, at private virksomheder udfører deres egen forskningsindsats.
Det er nu engang virksomhederne selv, der bedst kender markederne og deres egne behov for både forskning og udvikling.
Vi vil ikke pålægge befolkningen større økonomiske byrder, end det er nødvendigt for at nå målene.
Vi mener det faktisk alvorligt, når vi siger mere miljø for pengene.