runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-21:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede under debatten i dag, skal jeg på hendes vegne sige følgende: I Det Konservative Folkeparti ligger det os meget på sinde, at vi får skabt størst mulig sikkerhed i den enkeltes boligforhold, uanset hvilken boligform der er tale om.
I den seneste tid har vi desværre set en række eksempler, som på forskellig vis har givet anledning til betydelig utryghed omkring lejeres boligforhold.
Vi er derfor glade for og tilfredse med, at regeringen nu for alvor tager fat på at rette op på disse problemer. Med dette lovforslag vil lejere i fremtiden som altovervejende udgangspunkt ikke kunne opsiges, når udlejer ønsker at ombygge ejendommen.
I stedet for at opsige lejerne, må udlejeren gennemføre arbejderne efter lejelovgivningens regler om forbedringer.
Herved undgår vi, at lejere bliver nødt til at flytte fra deres hjem med kun 3 måneders varsel, fordi udlejeren ønsker at ombygge ejendommen, og at lejere, når de ikke har råd til at flytte tilbage til de ombyggede boliger, ikke får stillet en passende erstatningsbolig til rådighed.
Med forslaget skal lejere i fremtiden også tilbydes en passende erstatningsbolig ved varsling af betydelige huslejestigninger, der må antages at overstige en almindelig lejers økonomiske formåen.
Lejerne skal i fremtiden i forbindelse med aftalens indgåelse gøres opmærksom på baggrunden for den aktuelle lejefastsættelse i ejendommen, og udlejers mulighed for at varsle huslejestigninger begrænses, hvis oplysningspligten ikke er overholdt.
Udlejer afskæres ikke fra at opkræve huslejestigninger i tilfælde, hvor lejeberegningen ikke har været ajourført længe, men måden, hvorpå huslejestigningen indfases, vil være langt mindre dramatisk for lejeren.
Også dette vil bidrage til at skabe større tryghed i den enkeltes boligform.
Vi ser også positivt på, at man nu vil ændre de gældende regler, således at lejers betaling for fælles slutning til bredbånd og lignende netværk ikke længere kan indgå i den boligstøtteberettigede boligudgift.
Vi synes også, det er godt, at der nu indføres en ordning for det private udlejningsbyggeri, som betyder, at huslejenævnet i fremtiden kan pålægge lejere, som ikke overholder reglerne om god skik og orden, en retsfølge, som bl.a. betyder, at lejeforholdet kan gøres betinget.
Der vil nu på en hurtigere og enkel måde kunne skrides ind over for lejere, der ikke overholder regler om god skik og orden i ejendommen.
Alt i alt et godt lovforslag, som vi i Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Til fru Lissa Mathiasen: Hvis der opstår problemer, er det jo altid en udfordring at løse dem.
Så det synes jeg at vi - hvis det er muligt - skal gøre i fællesskab så ofte, som det nu måtte være muligt. Så vil jeg sige, at hvis der er utilsigtede virkninger af det lovforslag, må vi se på det under udvalgsarbejdet.
Umiddelbart vil jeg bedømme forslaget til, at summen af positive elementer overstiger de negative, men lad os da se på det under udvalgsarbejdet.
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Freddie H. Madsen, er forhindret i at være til stede, skal jeg på hans og Dansk Folkepartis vegne udtale følgende: I en verden, der fortsat byder på nye opfindelser og udfordringer, må lovgivningen naturligvis forsøge at følge med.
Derfor er det ønskværdigt, at de enkelte lejere informeres om de direkte udgifter ved tilslutning til nye elektroniske muligheder.
Lovforslaget lægger også op til, at husordensager inden for det private boligmarked afgøres af huslejenævnet.
Et godt forslag.
Det tredje element vedrører udlejers adgang til at ophæve lejeforholdet på grund af ombygning.
Her strammes mulighederne for opsigelse af lejere.
Her er der også en klar forbedring af lejernes vilkår.
Det sidste element i lovforslaget er afsnittet om en begrænsning af ejers mulighed for at varsle store lejeforhøjelser.
Som det er fremgået af de fremførte bemærkninger er Dansk Folkeparti positiv over for lovforslaget.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg tror, at den grænse på de seks boliger blev fastsat i 1995 under den socialdemokratiske regering.
Og hvad har begrundelsen så været?
Jeg går ud fra, begrundelsen må have været noget i retning af, at disse små lejemål har man haft meget svært ved at skaffe erstatningsboliger for, og hvis man indførte den her grænse, så ville man simpelt hen forringe mulighederne for, at der blev lavet modernisering af den her del af boligmassen.
Det tror jeg var begrundelsen dengang.
Så jeg må bare slå fast, at på fire punkter forbedrer vi altså den nuværende lovgivning.
Så spørger Socialdemokratiet, hvorfor vi ikke gennemfører forbedring af fem punkter.
Jeg vil bare sige, at hvis man gennemfører forbedring af fire punkter, så synes jeg, det er logisk nok at støtte en sådan form for lov.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Det, jeg spørger ind til, er, når man nu går ind og forbedrer forholdene for ca. 230.000 af landets lejere, der bor i private udlejningsejendomme, hvad er så ideen med, at man ikke vil hjælpe de resterende 200.000?
Og det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor man argumenterer, som man gør.
Alt det her ændrer jo på gældende regelsæt.
Hvorfor hjælper man så ikke dem alle sammen inden for de her rammer, man nu ønsker at lægge frem, så de er sikret erstatningsbolig, og så de bliver sikret muligheden for rent faktisk at have de samme rettigheder som de øvrige lejere?
Det er såmænd det hele.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg takker for spørgsmålet, som i hvert fald kaster lidt klarhed over min viden om loven.
Og så vil jeg sige til hr. Morten Homann, at det er rigtigt set, at det, lovforslaget gør her, jo i virkeligheden er at sikre lejeren mod pludselige huslejestigninger, og det er jo egentlig også et svar til fru Line Barfod.
Så til fru Lissa Mathiasen.
Jeg kvitterer for, at det spørgsmål, som Socialdemokratiet rejser, er, hvorfor vi ikke har ændret på et regelsæt, der blev lavet tidligere.
Og dermed gør vi det også tydeligt, at vi jo ikke er ved at forringe et regelsæt.
Vi taler om forbedringer på nogle punkter, og så spørger Socialdemokratiet, hvorfor vi ikke forbedrer noget mere af det, de socialdemokratiske regeringer
har lavet gennem tiderne.
Der er selvfølgelig også en grænse for, hvor meget man kan lave om i lovgivningen.
Det er rigtigt nok, at vi ikke har forbedret alt, hvad Socialdemokratiet har lavet gennem tiderne.
Morten Homann (SF), 2003-11-21:
Jeg skal gøre mit bedste for ikke at jage hr. Flemming Oppfeldt ned i maskinrummet.
Jeg har fuld forståelse for, hvis han ikke kan svare på alle spørgsmål, men vil så bare give udtryk for ærgrelse over, at det ikke er muligt at få en debat med Venstres ordfører på det her punkt.
Jeg vil bare lige have en ting slået fast og høre, om hr. Flemming Oppfeldt ikke også kan bekræfte, at der med det her forslag sådan set ikke bliver ændret ved, hvor store huslejestigninger man kan komme ud for.
Det er sådan set nøjagtigt det samme, før og efter lovforslaget blev vedtaget. Det eneste, lovforslaget gør, er, at det kan være med til at trække pinen lidt ud og fordele den over nogle flere år.
Men den huslejestigning, man kommer ud for, det huslejehop, som kommer ud af det, er sådan set nøjagtig det samme, uanset om det her forslag bliver vedtaget eller ej.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Jeg vil også godt vise dyb respekt.
Det er ikke så skægt at stå som ordfører og ikke have sit eget fagområde med sig.
Det, jeg spurgte om, er, om det kan være rimeligt, at alle dem, der bor i småhuse, dvs. i en ejendom, der har færre end syv lejligheder - det er 200.000, vi taler om ud af den samlede masse på 430.000 - ikke skal have den samme sikring, som man nu fra ministerens side vil give her.
Og jeg er jo helt enig.
Når de har det, som de har det i dag, så er det jo på baggrund af det regelsæt, der er gældende.
Men et lovforslag er jo sådan set også, kan man sige, endda meget velegnet til, at man kan ændre på regler, og det er egentlig det, jeg efterlyser.
Hvorfor beskytter man ikke og vil ikke beskytte de her lejere også?
Nu skal det jo være alle tilladt hurtigt at skifte mening
, men så kan man selvfølgelig også være optimistisk.
I sidste uge så vi Dansk Folkeparti være meget skeptisk over for det her forslag, men i dag kan jeg høre, at de er positive over for det.
Så kunne det måske være, at vi i kraft af en debat
her i salen kunne få en vis skepsis og måske endda en rimelig positiv holdning til også at ville ændre i det forslag, der ligger her.
Finder man virkelig fra Dansk Folkepartis side, at det er acceptabelt, at man har mulighed for at komme med en varsling?
Bare den er under 155 kr. pr. m2, er det i orden!
Det vil sige, at vi altså kan se lejere få de der store huslejespring.
Finder Dansk Folkeparti det acceptabelt, i betragtning af man kan gøre det hvert tredje år, hvilket vil sige, at man i løbet af 7-9 år kan forestille sig nogle gevaldige huslejestigninger?
Er man i Dansk Folkeparti ikke enig i, at det giver et problem?
Det er det, vi skal prøve at løse; det er det, der har været rejst hele sommeren.
Er man i Dansk Folkeparti indstillet på, at vi kigger på, om vi dog ikke kan lande det på en lidt mere positiv måde, end at lejere skal opleve så gevaldige huslejespring over nogle få år?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-21:
Det spørgsmål var da vist forberedt, før fru Sandy Brinck hørte min ordførertale.
Sagde jeg ikke, at der her var taget højde for en central del af kritikken sidste år, at der var lavet nogle forbedringer, at der har været mange modeller på bordet, og at vi håber, at denne her model, som vi mener er en forbedret model, netop hjælper den gruppe, der har allermest hjælp behov?
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Lige så vel som jeg undrede mig over Venstres holdningsændring i løbet af finanslovforhandlingerne, så undrer jeg mig også over Det Konservative Folkepartis, for sidste år, da vi lavede en engangsydelse, var det jo med det klare mål, at vi fik tid til at lave et analysearbejde og dermed fik et godt udgangspunkt for at lave en meget målrettet, permanent løsning.
Det er Det Konservative Folkeparti nu gået fra, og jeg skal i den sammenhæng minde fru Charlotte Dyremose om, hvordan fru Charlotte Dyremose reagerede, da man fik opgørelsen over, hvem der havde fået ældrechecken, for da sagde fru Charlotte Dyremose til Jyllands-Posten den 25. marts 2003: »Opgørelsen viser, at det var godt, at vi kun lavede en etårig aftale«.
Det var altså fru Charlotte Dyremoses umiddelbare reaktion, da vi fandt ud af, hvem der egentlig fik checken.
Hvad er der sket siden?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-11-21:
Den supplerende pensionsydelse eller ældrechecken er en del af finanslovaftalen mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, og den støtter vi naturligvis fra konservativ side.
Vi finder, at den supplerende pensionsydelse i den form, den tager med dette lovforslag, er en forbedret videreførelse af den supplerende engangsydelse.
Der er taget højde for en central del af den kritik, der blev fremført i forbindelse med den supplerende engangsydelse, som vi vedtog sidste år.
Med fradragsbeløbet på 1.500 kr. bliver det muligt at have en beskeden indtægt ved siden af folkepensionen, uden at det reducerer den supplerende pensionsydelse.
Det kan naturligvis altid diskuteres, om det skulle være den ene eller den anden model.
Der har været flere modeller på bordet, og det kan sagtens være, at man kunne have valgt en anden model end den, der ligger her.
Men det er vores håb fra konservativ side, at vi med denne model hjælper den gruppe af ældre, der har allermest hjælp behov, og vi kan derfor støtte forslaget.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Jeg har jo den ære en gang imellem at sidde i formandsstolen og lytte meget til debatten, og hver eneste dag, ved stort set hver eneste sag, slutter Dansk Folkeparti af med at sige:
Vi ville gerne gøre meget mere, hvis vi bare kunne.
Jamen indrøm dog, at det her er noget makværk, og at I ikke hjælper den gruppe ældre, som I gerne vil hjælpe, men at I snyder dem.
Og så kunne det i øvrigt godt være, det var en god idé, hvis Dansk Folkeparti talte med Ældre Sagen i morgen, eller når det her er overstået. Så til hr. Flemming Oppfeldt: Det eneste nye er, at nu bliver der udbetalt 100 kr. mere i januar måned - 100 kr.!
Det er dæleme noget, der vil noget - og så får hver husstand
et bundfradrag på 1.500 kr. Det er ikke engang 1.500 kr. til hver.
Hvis det så endda havde været det, havde det da pyntet lidt.
Mennesker, der har været på arbejdsmarkedet i et meget, meget langt liv, har altså optjent langt mere i ATP og kan på mange, mange måder være meget fattigere end de pensionister, der kun har grundbeløbet og pensionstillægget.
De kan nemlig være ramt af sygdom og meget andet, der gør, at deres hverdag og deres økonomiske situation er meget dårligere.
Læs rapporten, som I selv har bedt om, så får I svaret.
Pia Kristensen (DF), 2003-11-21:
Jeg vil sige til fru Grete Schødts, at det er korrekt, at det var Dansk Folkeparti, der bragte ældrechecken på banen.
Det var en idé, vi havde fået fra Ældre Sagen, som faktisk foreslog, at ældre skulle have fire skattefri checks på 1.500 kr., en i hvert kvartal, og vi syntes, det var et godt forslag, fordi der er et lavindkomstproblem hos en stor del af de danske folkepensionister.
Det oplæg gik vi til forhandling med, men vi kunne ikke få de 1,5-2 mia. kr., vi bad om, og så var vi nødt til at finde en anden løsning.
Jeg synes, det er utrolig uartigt, når fru Grete Schødts siger, at Dansk Folkeparti har gejlet pensionisterne op.
Vi har sagt til pensionisterne, at vi vil prøve at arbejde for, at de får nogle bedre forhold rent økonomisk, og da Dansk Folkeparti kom frem med forslaget, og ældrechecken blev indført, myldrede Socialdemokraterne op af deres huller i haserne på Dansk Folkeparti.
Jeg vil spørge fru Grete Schødts: Socialdemokraterne sad ved magten i 10 år, og hvorfor har man ikke for længst forsøgt at gøre noget, der var bedre for vore pensionister?
Det lavindkomstproblem har jo eksisteret i mange, mange år.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg vil sige, at jeg er en af dem, som afvisningen kommer bag på.
Jeg blev selvfølgelig forberedt på det for nogle minutter siden, men alligevel, for Socialdemokraterne støttede jo forslaget sidste år. Der er en ændring i forhold til sidste år - ikke af principperne for modtagergruppen, men af grænserne for, hvornår man kan få checken, selv om man har en lille smule ATP ved siden af, og nogle andre justeringer.
Fru Grete Schødts fremstiller det her fra Folketingets talerstol, som om principperne har ændret sig undervejs, men da vi behandlede forslaget sidste år her i Folketingssalen, var Socialdemokraterne fuldt oplyst om, hvordan principperne ville være, og der er ikke noget nyt.
Der er ikke sket noget nyt undervejs, så jeg kunne godt tænke mig at få at vide, hvilke principper det er, der har ændret sig siden sidste år.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg tror, der er gået rigtig meget galt for Socialdemokratiet under dets samtaler med finansministeren, og jeg tror, at netop her er et punkt, hvor Socialdemokratiet ikke har brugt den indflydelse, som man jo kan have, når man går politisk ind i sagerne.
Det har man simpelt hen holdt sig fra.
Jeg er glad for, at fru Sandy Brinck siger, at det kun er en del af billedet, hvis der er nogle i gruppen, der får ydelsen, selv om de er formuende.
Det er ganske rigtigt en meget lille del af billedet, for det er nemlig sådan, at langt hovedparten af dem, som modtager den ydelse, vi vedtager inden jul, er de allersvagest stillede ældre i vort samfund.
Jeg fatter simpelt hen ikke, at Socialdemokratiet vil stemme imod ved den afstemning, der senere kommer om forslaget.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå begrundelsen.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Jeg har faktisk gjort mig den ulejlighed at læse den digre rapport, vi har fået.
Hvis Venstres ordfører ville gøre det samme og i øvrigt regeringen og dens støtteparti Dansk Folkeparti, så ville man der kunne konstatere, at denne målgruppe, som man nu retter checken til en gang til, er den forkerte, så jeg kan kun anbefale at tage den ned fra hylden og læse den. Jeg mener, Venstre bør føle sig snydt i den forhandling, der har fundet sted, for der har ikke været nogen forhandling hos socialministeren om den rapport.
Det er foregået ovre hos finansministeren, og det har været noget med at gætte et tal
på 430 mio. kr. divideret med et eller andet, så det kunne gå op i en højere enhed
Det er nøjagtig de samme mennesker som sidst, man også målretter checken til denne gang, og det er de forkerte.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Problemet med den her ældrecheck så vel som den, vi behandlede sidste år - det bekymrede os også sidste år - er jo netop, hvorvidt den er målrettet.
Det er jo netop, fordi vi kan se, at de mennesker, som har været et langt liv på arbejdsmarkedet og dermed bidraget til vores alle sammens fælles værdistigning, ikke kan få, mens de, som har deres formuer bundet i patriciervillaer rundtomkring på Frederiksberg eller i Hellerup, godt kan få.
Der er det altså, jeg bliver svar skyldig, når jeg står ude i pensionistforsamlingerne, og de spørger: Hvordan kan det være, hvorfor er det retfærdigt?
For det er ikke retfærdigt, det er ikke målrettet, og det er heller ikke nogen skrøne, vil jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt, for det er faktisk en af analysens konklusioner, at der findes pensionister, som har store formuer.
Hr. Flemming Oppfeldt har sikkert ligesom jeg deltaget i rigtig mange møder ude i pensionistforeninger rundtomkring i landet, og er der noget, man kan høre derude, er det frustrationen over den her ældrecheck.
Der sidder rigtig mange pensionister, som har ventet forgæves ved brevsprækken, og som spørger sig selv i dag: Hvordan kan det være, at vi, som rent faktisk har bidraget til værdistigningen i fællesskabet ved at være på arbejdsmarkedet, ikke kan få, mens de, der er så heldige, at de har en stor villa og dermed en formue bundet i mursten, godt kan få en ekstra ydelse?
Jeg tror, det er den følelse, som mest af alt kommer til udtryk her i pensionisternes blad med overskriften: Jeg føler mig til grin.
Det er i hvert fald den oplevelse, jeg har derude.
Jeg vil godt spørge hr. Flemming Oppfeldt helt konkret: Hvilke konklusioner i den analyse, der er lavet, har man lagt til grund for det lovforslag, vi behandler i dag?
Det må være til at svare på.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Her har vi en ordning, der er målrettet de fattigste, og så bruger Socialdemokratiet sin tid på at diskutere en analyse.
For Venstre er analysen ganske klar.
Når man er fattig, har man ikke nogen penge.
Har man ikke nogen penge, så er man berettiget til det her.
Sådan ser Venstres analyse ud.
Det er da rimeligt, og det er da nemt at forstå. Den her ordning er blevet ændret i forhold til sidste år, og dermed imødekommer den også nogle af de bekymringer, som fru Eva Kjer Hansen havde på et tidspunkt.
Hvis man har en lille supplerende ATP eller en lille supplerende indtægt ved siden af, så bliver man ikke ramt, for så kan man stadig væk få den her ydelse udbetalt.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Sagt til hr. Flemming Oppfeldt: Det her handler langt hen ad vejen om troværdighed.
Jeg vil godt have lov at citere et svar fra socialministeren, som er givet her i salen:
Udvalgsarbejdet går ud på at se på, hvem de svageste er, altså hvem der har færrest økonomiske ressourcer, og hvem der har mest brug for hjælp.
Og jeg håber da, at vi får et klart billede af, hvilken gruppe det er, vi taler om.
Hvem skal man målrette de ekstra midler til? Dem, man eventuelt kan finde?
Tavlen er sådan set visket ren, for at bruge spørgerens udtryk, i og med at det er en engangsydelse.
Den er blevet betalt én gang, og så er det det.
Og det er op til forhandlingen med partierne, hvordan en eventuel kommende ydelse skal se ud, gentaget: en eventuel kommende ydelse.
Jeg mener, det her er et brud på troværdighed.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Når vi er lidt interesseret i, hvad analysen er blevet brugt til, er det jo, fordi vi undrer os noget over, at Venstre sådan er vendt rundt på en tallerken. For sidste år var vi enige om at give en engangsydelse, mens vilkårene blev undersøgt til bunds, så vi kunne lave en permanent ordning, som rent faktisk var målrettet.
Socialdemokraterne har brugt tiden på at fremlægge en permanent løsning, det håber jeg, at hr. Flemming Oppfeldt er bekendt med.
Men den her venden rundt på en tallerken undrer os.
Hr. Flemming Oppfeldt sagde også: Vi har jo erfaringerne fra det år, der er gået.
Ja, og de erfaringer gjorde, at Venstres socialordfører, fru Eva Kjer Hansen, over for Jyllands-Posten den 25. marts medgiver, at der er problemer, og hun støtter den konservative ordfører, fru Charlotte Dyremose, i et udsagn om, at det var godt, man kun lavede en 1-årig aftale.
Derfor er forundringen stor blandt Socialdemokrater over Venstres måde at agere på.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Vi har jo erfaringerne fra i år.
Der er udbetalt en ydelse til en række pensionister.
De opfyldte kravet om at være svagt stillet, og de har ikke ret mange penge.
Pengene er jo brugt til dem, og det har været særdeles målrettet.
Så det har jo klarlagt, at der er det her behov.
Så er det besluttet i aftalen med Det Konservative Folkeparti, Venstre og Dansk Folkeparti, at vi nu permanentgør denne supplerende ældreydelse, og at det egentlige analysearbejde af, hvordan vores ydelser skal være, afventer Velfærdskommissionen, der er nedsat, og dens arbejde.
Så i modsætning til sidste år, hvor vi her i Folketinget talte om en 1-årig ordning, har vi altså nu fået en flerårig ordning.
Det burde jo egentlig tale for, at Socialdemokratiet støttede denne ordning.
Grete Schødts (S), 2003-11-21:
Jeg vil sige til hr. Flemming Oppfeldt, at sidst, da vi diskuterede ældrecheck for 1 år siden, blev vi lovet et analysearbejde, der netop skulle gennemgå de ældres økonomiske situation.
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om hr. Flemming Oppfeldt eller fru Eva Kjer Hansen har siddet til bords med socialministeren og set på det her analysearbejde, set på den rapport, vi fik i september måned.
Jeg har indtryk af, at den ikke er brugt til noget som helst.