runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Lad mig vende spørgsmålet om.
Kan fru Gitte Lillelund Bech bekræfte, at det er sådan, at hvis man nedlægger en studiebestyrelse, og det enkelte seminarium 3 år senere fortryder og gerne vil have sin studiebestyrelse tilbage, så er det ikke muligt for seminariet at vende tilbage til den oprindelige form med en lokal studiebestyrelse?
Så er man afhængig af, hvad de andre partnere i netværket mener om sagen.
Kan fru Gitte Lillelund Bech bekræfte det?
Morten Homann (SF), 2004-04-14:
Undervisningsministeren stillede undervejs i sin besvarelse spørgsmålet, hvordan vi kan styrke CVU'erne, og angiveligt skulle det foreliggende lovforslag være svaret på det.
Jeg vil godt spørge ministeren, om ikke hun godt kan se, at det er en lille smule tyndt, at svaret på, hvordan man styrker CVU'erne, det er: Giv CVU'erne et nyt navn, og giv dem lov til at oprette sig selv uden studiebestyrelser.
Hvis det skulle være regeringens svar på, hvordan man skal styrke CVU'erne, så tror jeg, man vil blive skuffet over at se processen i det videre forløb.
Derfor vil jeg godt vende spørgsmålet om og spørge ministeren, om ikke man har andre og bedre og mere effektive bud på, hvordan man faktisk får styrket CVU-uddannelsen.
Så har jeg stor forståelse for, at man gerne vil have et navn, som også tager sig ud på et engelsk brevpapir.
Nu har
lige netop navnet University College den svaghed, at det også i internationale sammenhænge bliver brugt på universiteter, men lad nu det ligge for et øjeblik.
Skal det til at være gængs tale på hele undervisningsområdet, at man bare lader stå til, hvis man ikke lever op til lovens ...
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Jeg mener faktisk, at mine indledende bemærkninger her holder vand, fordi hr. Morten Homann har jo netop læst det her forslag, som fanden læser Bibelen.
Det handler jo ikke om kvaliteten i de uddannelser, der udbydes.
Det er derfor, at hr. Morten Homann enten bevidst eller ubevidst totalt har valgt at misforstå forslaget.
Morten Homann (SF), 2004-04-14:
Jeg forstår godt, at ministeren valgte ikke at svare på mit første spørgsmål om, hvorvidt det ikke er en lille smule sølle, og om man ikke har et lidt bedre bud på, hvordan man styrker CVU'erne end ved at give dem et nyt navn, og så lade de kommende CVU'er opstå med lidt mindre demokrati.
Kunne man ikke lige så godt forestille sig, at ministeren lavede nøjagtig den samme øvelse på alle andre institutioner, at de institutioner, som er bedst ledelsesmæssigt - det kan være ledelsesmæssigt eller indholdsmæssigt, hvad det måtte være, men inden for de kriterier, som nu falder ministeren ind - og som altså lever op til lovens ånd og bogstav, fik en særlig kvalitetsbetegnelse, og så lod man stå til over for de institutioner, som ikke gør det?
Er det i virkeligheden ikke det, der er essensen i University College-ideen, at man accepterer, at CVU'erne ledelsesmæssigt og organisatorisk langt hen ad vejen ikke fungerer, men når der så endelig er nogle, som lever op til lovens bogstav og lovens ånd, får de som tak for hjælpen en ekstra betegnelse?
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Nu plejer jeg at betragte hr. Morten Homann som en seriøs politiker, og jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Morten Homann på den måde, som hr. Morten Homann nu har forsøgt det flere gange undervejs i debatten, også i spørgsmål til fru Gitte Lillelund Bech og i spørgsmål til fru Louise Frevert, totalt blander tingene sammen.
Hvis nu hr. Morten Homann gjorde sig den anstrengelse at læse, hvad forslaget egentlig går ud på, så ville jeg håbe på, at hr. Morten Homann ville nå til en anden konklusion end den, som kommer til udtryk i spørgsmålene her. Jeg vil gerne understrege, at der ikke er tale om, at der bliver mindre demokrati i institutionerne.
Der er jo ikke tale om, at man fjerner hverken de studerendes eller medarbejdernes indflydelse.
Der er tale om, at man skaber nogle andre rammer, som det enkelte CVU selv kan beslutte via en demokratisk beslutning om man ønsker at gøre brug af, f.eks. oprettelsen af faglige råd i stedet for studiebestyrelser.
Det synes jeg er en mulighed, som jeg gerne vil være med til at give de CVU'er, som rent faktisk ønsker det, så de kan videreudvikle sig ad det spor.
Der synes jeg, det er ærgerligt med hr. Morten Homann, som jo ellers er enig i, at det handler om at styrke CVU'erne.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
Jeg ved faktisk ikke rigtigt, om det kan svare sig.
For jeg falder ind under den kategori af mennesker, som ministeren ville have valgt at betegne som hyklere.
Jeg skal beklage, at ministeren finder anledning til at bruge den slags betegnelser.
Jeg forstår ikke helt, hvorfor det er hyklerisk at ønske, at betegnelsen University College skal hvile på objektive kriterier.
Det er vel sådan, at et CVU-grundlag er det konkrete CVU's grundlag.
Det vil sige, at det kan være forskelligt fra CVU til CVU.
Det gør det jo ikke særlig klart, hvad et University College er, hvis det kommer an på det konkrete grundlag og ikke på et sæt af objektive kriterier, som man kan forholde sig til som CVU.
Det er det ene.
Det andet er, at jeg faktisk tror, det er et meget effektivt bud, regeringen giver på at styrke CVU'erne.
Dermed gør man også det, som er det helt centrale i det her forslag, nemlig fjerner muligheden for, at partnerne kan fastholde en selvstændig identitet.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte, for fru Margrethe Vestager ser totalt bort fra, at det her beror på frivillighed.
Det beror jo på en konkret beslutning på den enkelte institution, om man ønsker at oprette faglige råd frem for at have flere forskellige studiebestyrelser.
Det handler ikke om, som fru Margrethe Vestager antyder det, at alle CVU'er skal gøre, sådan som det CVU måske ønsker, som jeg her har beskrevet.
Så nej, det kan jeg ikke bekræfte, vil jeg sige til fru Margrethe Vestager.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
Er det så sådan, at ministeren har en stak breve liggende ovre på sit bord fra ubetingede CVU'er, som ønsker sig en anden organisationsform, men hvor ministeren er stødt ind i lovgivningsmæssige barrierer for at kunne give dem muligheden for at nedlægge studiebestyrelser og indrette sig på en anden måde?
Er det sådan, at der konkret er problemer, for det vil være meget hjælpsomt for forståelsen af, hvad der er regeringens intention?
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Alene af den grund, at der findes et begrænset antal CVU'er, har jeg ikke sådan en stak, som fru Margrethe Vestager illustrativt viste det, for det ville jo være langt ud over det antal CVU'er, der findes.
Men jeg kan sige til fru Margrethe Vestager - det fik
jeg ikke grundigt nok beskrevet i min første besvarelse - at forslaget her beror på meget grundig kontakt med CVU-sektoren, herunder betingede, men også naturligvis ubetingede CVU'er.
Flere har peget på, at man ønskede muligheden for at have en mere, hvad jeg vil kalde enstrenget ledelsesform, og det er det, der skabes mulighed for at give disse CVU'er, som har det ønske.
Det betyder ikke, at der er et krav, sådan som både fru Margrethe Vestager og andre ordførere har valgt at læse eller måske nærmere fortolke lovforslagets intentioner.
Men siden loven blev vedtaget i 2000 er der faktisk, og heldigvis for det, sket rigtig meget i hele CVU-sektoren.
Der er blevet oprettet et sundheds-CVU i Aalborg i Nordjylland, hvor man under samme tag har de sundhedsfaglige mellemlange videregående uddannelser samlet.
På det pædagogiske område er der også samlokalisering i cvu vita i Holstebro, og sådan kan der nævnes forskellige eksempler, hvor der er sket meget på institutionsstruktursiden - også rent bygningsmæssigt - siden CVU-loven blev vedtaget i 2000.
Det har medført, at de selv samme institutioner har anmodet om, at man f.eks. kunne lave faglige råd, og det er det, det her forslag handler om.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Nu kunne jeg forstå på ministeren, at ministeren mente, at et af mine tidligere spørgsmål var irrelevant.
Det er måske en nem måde at slippe udenom at svare på det på, det skal jeg ikke kunne dømme om.
Men jeg skal alligevel gentage spørgsmålet, for jeg mener sådan set stadig væk ikke, at jeg fik svar på det: Hvis et CVU vælger at gå bort fra en studiebestyrelse, kan CVU'et så gå tilbage til at have en studiebestyrelse?
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Så prøver jeg igen.
Jeg tror, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil var uden for salen, da jeg rent faktisk svarede på fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål. Er der tale om et ubetinget CVU, kan man ikke bare spole tilbage og genopstå som institution.
Det ligger jo i hele konstruktionen omkring de ubetingede CVU'er.
Er der tale om et betinget CVU, er der ikke nogen studiebestyrelse, så er der en institutionsbestyrelse, fordi der er tale om en selvejende institution.
Derfor hænger spørgsmålet ganske enkelt ikke indholdsmæssigt sammen.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil er meget velkommen til at videreudbygge sit spørgsmål, men så vil jeg anbefale, at det også indholdsmæssigt hænger sammen, så jeg har mulighed for at svare på det.
Som jeg har været inde på flere gange, hviler lovforslagets sammensætning og lovforslagets elementer på en dialog med CVU-sektoren.
Ud af det har jeg valgt at formulere lovforslaget ud fra de ønsker, der er kommet til udtryk i den dialog, jeg har haft med CVU-sektoren, som rent faktisk har pågået i mere end et år.
Det begyndte med en besøgsrunde hos CVU'erne, hvor jeg ønskede at få taget temperaturen på CVU-sektoren, altså hvordan står det til, hvordan virker den meget omfattende lov, som blev vedtaget i 2000, og hvordan er hele processen gået?
Hvad kan vi gøre for at understøtte videreudviklingen
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-14:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at ministeren har gjort et grundigt stykke arbejde og været i dialog i lang tid med de forskellige interessenter i forhold til CVU'erne.
Det vil jeg slet ikke sætte spørgsmålstegn ved, det er jeg udmærket klar over.
Men jeg kan så også bare konkludere, at der ikke har været nogen konkret henvendelse i forhold til gældende lovgivning.
Man har altså ikke brugt de muligheder, der rent faktisk er i forbindelse med den her lovgivning.
Dermed må man sige, at de muligheder og rammer, som den nuværende lovgivning rent faktisk lægger op til, har man slet ikke brugt eller fyldt ud.
Egentligt vil jeg sige, at det lovforslag, der ligger her til behandling i dag, sådan set er unødvendigt, for man har slet ikke forsøgt at bruge de muligheder, den nugældende lovgivning rent faktisk giver, for der har ikke været en eneste henvendelse.
Det synes jeg er interessant.
Louise Frevert (DF), 2004-04-14:
Det er sådan, at vi synes i Dansk Folkeparti, at det er utrolig vigtigt at lytte til, ikke alene hvad borgerne siger, men også hvad vores høringspartnere siger, og i særdeleshed se og høre, hvad der sker ude i det virkelige liv.
Uddannelsesudvalget var på en strålende studietur, hvor undertegnede var med, men hvor hr. Carsten Hansen ikke var med.
Carsten Hansen (S), 2004-04-14:
Fru Louise Frevert plejer at lægge meget vægt på, hvad der bliver sagt ude i omverdenen.
Har fru Louise Frevert læst høringssvaret?
Når man ser høringssvarene igennem, er der stort set ikke andre end CVU-rektorerne - så er det sagt mildt - der støtter det her lovforslag.
Der er næsten ikke andre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Hvis man tager et skridt i retning af, at det bliver nemmere at lave en konstruktion, som er enstrenget, som ministeren siger, hvor man ikke bevarer studiebestyrelser,
vil ministeren så give mig ret i, at det betyder, at på de steder, hvor man vælger at gøre det, vil det lokale særpræg, det lokale særkende, som institutionen tidligere har haft, i højere grad bortfalde?
Det, jeg diskuterer nu, er ikke frivillighed kontra tvang.
Det, jeg diskuterer nu, er, hvad konsekvensen er.
For jeg tror faktisk, at en af de ting, som både Venstre og Enhedslisten var meget opmærksom på tilbage i år 2000, var, at man kunne bevare det lokale særpræg, at man skulle bevare det lokale særpræg.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
Vil fru Louise Frevert ikke give mig ret i, at det i dag er muligt at oprette et CVU uden studiebestyrelser?
Det kræver,at man begrunder det, og det kræver, at man får ministerens tilladelse til det, men det er en mulighed, ligesom man på den anden side i dag skal oprette en studiebestyrelse.
Man har i dag muligheden for at organisere sig på mange måder, men man skal begrunde det, og man skal vise, hvad man gør.
Jeg har meget, meget svært ved at forstå, hvorfor det skulle være at blande æbler og pærer sammen, at man efterspørger en form for sammenhæng i Dansk Folkepartis ideologiske tænkning.
Colette L. Brix (DF), 2004-04-14:
»Kan ministeren sige noget om, hvornår Konkurrencerådet kommer med betænkningen om reform af gældssaneringsreglerne?«
Begrundelse
Ifølge den aftale, som blev offentliggjort i maj sidste år mellem regeringen og Dansk Folkeparti, fremgår det blandt andet, at Konkurrencerådet skal komme med en betænkning om reform af gældssaneringsreglerne.
Det er nu som sagt snart et år siden, at dette tiltag blev sat i værk, og vi er rigtig mange, der venter på lempelser af reglerne, således at vi kan få sat skub i de sidste dele af aftalen.
Louise Frevert (DF), 2004-04-14:
Det er jo sådan, at lovforslaget nu overlader det til institutionerne selv at skulle beslutte, om de skal oprette studiebestyrelser eller ej.
Det er jo lige det, jeg har stået og præciseret tidligere.
Så jeg synes ikke, at det kan siges på en mere tilgængelig måde.
Det står også fuldstændig udtrykkeligt i lovforslaget.
Det synes vi er en strålende idé, sådan at man ikke trækker noget ned over hovedet på folk.
Det giver en frivillighed til CVU'erne selv.
Det er da rigtig nok, som der også står, at man godt kan etablere de her bestyrelser, men det er centralt styret.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-04-14:
»Vil ministeren redegøre for, om forudsætningerne for regeringens skattestop overholdes i tilknytning til fosforafgiften og dens tilbageførsel?«
Morten Homann (SF), 2004-04-14:
Ja, det er jo i hvert fald sådan, at der i dag er et lovfæstet, lovpligtigt forum for studerendes indflydelse, som Venstre nu fordrer fjernet.
Og jeg vil bare sige, at det ikke kommer bag på mig.
Det var f.eks. nøjagtig den samme diskussion, vi havde om universitetsreformen, hvor det også var et klart og ærligt, åbent udmeldt mål fra Venstre, at man ønskede at fjerne det.
Så det er ikke for at ryge ind i en større polemik om det, men jeg vil bare sige, at det ikke kommer bag på mig.
Hvis det ikke er at prøve at give et incitament til at prøve at få de her CVU-uddannelser, som ikke er lykkedes indtil nu, til at lykkes, så ved jeg ikke, hvad det er.
Jeg vil godt spørge fru Gitte Lillelund Bech: Betyder det her, at vi også skal til at have en ny betegnelse for universiteter, som er lykkedes som universiteter; at vi skal have en ny betegnelse for gymnasier, som er lykkedes som gymnasier; og at vi skal have en ny betegnelse for folkeskoler, som er lykkedes med hensyn til visionen om folkeskoler?
For det må være konsekvensen af tankegangen, og ellers er det, der står tilbage, at CVU'erne ikke er lykkedes, og at man så prøver at give et incitament til, at der er nogle, der vil gøre det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Jeg mener ikke, at indførelsen af et begreb som University College vil være noget, som forstyrrer billedet for hele den danske uddannelsessektor, sådan som hr. Morten Homann åbenbart mener, men jeg synes, det er naturligt, at man kan sige: Det er i orden, hvis man rent faktisk realiserer det, som er visionen, det, som er målet.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
Først vil jeg beklage, at jeg ikke hørte hele Venstres ordførers tale, men spørgsmålene var meget pludseligt afsluttet.
Jeg var ikke klar over, at der var så mange, der var trukket.
Derfor kan ordføreren muligvis have begrundet, hvorfor lovforslaget kommer på det her tidspunkt.
Hvad er det, der gør, at det er lige nu, man skal lave den her ændring? Som der står i bemærkningerne, vil det ikke påvirke nogen af de eksisterende CVU'er, da de typisk følger standardvedtægten, og derfor kan man ikke bare fra den centrale ledelses side ændre på forholdene med en studiebestyrelse. Hvad er det konkret, der gør, at man synes, det er afgørende at få den her ændring gennemført på nuværende tidspunkt?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Jeg har forstået, at der har været nogle ønsker om ude i CVU-miljøet at få større frihedsgrader til at kunne indrette deres organisations- og ledelsesstruktur, og det er de frihedsgrader, som vi ønsker at give, og så synes vi, det er naturligt at få gjort det nu i stedet for at skulle vente til næste folketingssamling.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
Det kan ikke være ordføreren ubekendt, at forslaget her er ret kontroversielt i miljøet, og det skyldes ikke kun, at der i høringsforslaget var en sammenbinding mellem det at ophæve studiebestyrelser og så University College, en sammenbinding, som nu er fjernet i bemærkningerne.
Vil fru Gitte Lillelund Bech være mere konkret end at sige, at der har været ønsker?
For det forekommer meget præcist defineret, hvem det er, der ønsker det her.
Det er nemlig ikke dem, der sidder i studiebestyrelserne, eller de enkelte partnerinstitutioner, sådan som det er blevet oplyst over for os.
Det er de centrale ledelser, og det vil sige, at vi ikke kan se det her som andet end et ønske om igen at få
en stadig mere topstyret og stadig mere centralt styret dansk institutionsstruktur end den, vi har i forvejen.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Det, der har været vigtigt for os, er, at der i forbindelse med den høringsrunde, der har været, jo netop fra mange partnerinstitutioners side blev rejst bekymring over, om der med det her blev mere topstyring, og derfor synes jeg, det er væsentligt at sige, at det lovforslag, som vi behandler i dag, har gennemgået væsentlige ændringer, synes jeg.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Det undrer mig sådan set lidt, at Venstre ønsker at afskaffe studiebestyrelserne, for man kan jo ikke opfatte det anderledes, når man går ind og laver et frivillighedsbegreb.
Det er jo faktisk sådan, at Venstres hovedargumentation i forbindelse med, at Venstre stemte imod CVU-lovgivningen i maj 2000, var, at lovgivningen var for stram, at der skulle være løsere bånd i CVU-konstruktionen, altså at det skulle være et netsværkssamarbejde, hvor de enkelte institutioner bevarer deres eget særpræg og deres egen identitet.
Det vil i hvert fald ifølge min opfattelse være sådan, at går man ind og fjerner den enkelte bestyrelse, den enkelte ledelse på institutionerne, så fjerner man sådan set den egen identitet eller det eget særpræg. I hvert fald går man i den retning, og derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge
Venstres ordfører: Ud over at man har sådan en tendens til skive for skive at skære demokratiet væk, hvad er det så, der er sket siden år 2000, siden man nu ønsker at afskaffe studiebestyrelserne?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Jeg vil sige, at det her for mig at se ikke er et spørgsmål om at ønske at afskaffe studiebestyrelsen
, men det er et spørgsmål om at sætte de her CVU'er fri.
Det er et spørgsmål om, at man skal have mulighed for at indrette sin ledelsesstruktur, sin organisationsstruktur, på den måde, som man faktisk synes er bedst.
Det er jo altså ikke sådan, at man rask væk på et CVU kan beslutte, at nu afskaffer vi alle studiebestyrelserne, for som fru Margrethe Vestager faktisk var inde på, så er der altså også nogle vedtægter, der skal overholdes.
Det er altså ikke sådan, at man fra centralt hold kan sige, at så afskaffer vi studiebestyrelserne, bestemt ikke.
Men hvis man er enig om, at man faktisk ikke ønsker at have studiebestyrelserne, men vil have fagråd i stedet, så synes vi, det er naturligt, at vi giver muligheden.
Så vi sætter institutionerne fri med hensyn til, hvordan de organiserer sig, i stedet for at have de stive, rigide bånd, som jeg ville sige det er at tvinge alle til at have studiebestyrelser.
Morten Homann (SF), 2004-04-14:
Jeg vil sige, at jeg må tilstå over for fru Gitte Lillelund Bech, at det ikke kommer bag på mig, at Venstre støtter de elementer af lovforslaget, som drejer sig om at svække de studerendes indflydelse.
Der, hvor jeg måske er en lille smule mere forundret over Venstres metodevalg, er, når det drejer sig om brugen af betegnelsen »University College«.
Det er jo sådan, og det tror jeg
sådan set at Venstres ordfører vil give mig ret i, at det har vist sig noget mere besværligt at få den her CVU-dannelsesproces til at fungere, end vi alle sammen havde forestillet os, da vi oprindelig vedtog modellen.
Forestiller fru Gitte Lillelund Bech sig, at man ved at give mulighed for at få det her prædikat »University College« med alle de problemer, det må give, med signalforvirring om, hvordan arbejdsdelingen i forhold til universiteterne skal foregå, giver tilstrækkeligt incitament til at få løst de store problemer, der er ved selve dannelsen af CVU'erne?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-14:
Jeg synes rent faktisk, det her forslag lige præcis giver mulighed for, at de institutioner, også inden for CVU'erne, som ønsker at have deres egen identitet, fortsat kan have det. Men der har været en udvikling i CVU-sektoren, det må vi jo se i øjnene, også selv om vi bestemt ikke var begejstrede for det tilbage i 2000, som viser, at der altså er nogle institutioner, som har et ønske om at gå i en anden retning.
Og vi ønsker som sagt at sætte det her fri.
Med hensyn til det her med demokrati og den danske befolkning: Nu er det jo altså sådan, at hvis nu den danske befolkning ønskede at sætte demokratiet ud af kraft, så er grundloven jo den lov, som ligesom opstiller spillereglerne for, hvad der skal til, hvis man skal sætte tingene ud af kraft.
Tilsvarende har CVU'erne deres vedtægter, og de vedtægter angiver faktisk lige præcis, hvad det er for nogle spilleregler, der skal til, hvis man ønsker at lave om på sin organisations- og ledelsesstruktur.
Derfor vil vi bare henvise til, at det her jo ikke er noget, hvor der kan sidde en centralt og sige, at nu beslutter vi det sådan her.
Nej, det her er faktisk et spørgsmål om, at alle sammen ude på den enkelte institution er enige om, at de ønsker at gå en anden retning end den, som var foreskrevet i den tidligere lovgivning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Jeg synes ikke rigtig, jeg fik svar på, hvad det er, der er sket siden maj år 2000.
I maj år 2000 var det meget væsentligt for Venstre - det var deres argumentation i forhold til at stemme imod lovgivningen - at institutionerne kunne bevare deres egen identitet og deres eget særpræg.
Det var et af hovedargumenterne fra Venstres side.
Hvad er det, der er sket siden år 2000, siden man ikke længere har det ønske?
Men lad os nu diskutere det konkrete her: Hvad er det, der er sket side maj år 2000?
Der kan jo meget vel have været en udvikling på institutionerne, som gør, at Venstre har ændret holdning.
I givet fald kunne jeg godt tænke mig at blive oplyst herom. Så kunne jeg godt tænke mig at spørge lidt til demokratiet.
Hvis den danske befolkning f.eks. besluttede sig for ikke at gide stemme længere, synes Venstre så, det var en god idé, at den danske befolkning kunne beslutte sig for, at det gør vi så ikke mere i fremtiden?
Eller er det sådan, at det faktisk - i forbindelse med det her lovforslag - er en god idé, at man bevarer den mulighed, sådan at fremtidige elever og studerende har mulighed for at få indflydelse på, hvad der sker lokalt?
Problemet i det her lovforslag er jo sådan set, at man lægger magten over centralt.
Uanset hvad de, der gør det, er enige om at gøre, kan man ikke trække det tilbage igen.