runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helle Sjelle (KF), 2006-04-20:
Der er ikke nogen tvivl om, at det, vi ønsker i Det Konservative Folkeparti, bl.a. er, at vi f.eks. har en folkeskole, som vi har i dag, og som vi selv har mulighed for at bestemme over.
Det er også, at vi har et uddannelsessystem, som vi selv har mulighed for at tilrettelægge på den måde, som vi nu ønsker at det skal ske på.
Det er det vigtige for os, det er ikke, hvad der direkte står.
Det, der er det vigtige, er, at vi kan have nogle velfærdsydelser i Danmark, som vi synes er hensigtsmæssige at have.
Det er altså også min opfattelse, at vi med det her forslag har mulighed for at sikre et uddannelsessystem, som vi kender det i dag.
Men det er da klart, at vi nu selvfølgelig skal granske det her forslag nøje, og det er jo også det, som både ministeren og andre ordførere har været inde på.
Jeg vil da ikke udelukke, at man kommer frem til, at der er nogle ting, som skal præciseres yderligere – slet ikke.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Der er intet som helst, der tilsiger, at uddannelsesområdet under alle omstændigheder vil kunne blive defineret som værende et område af almen interesse og dermed ude af direktivet.
En måde, det kan ske på, er f.eks., ved at man går ind og vurderer, hvad det økonomiske element betyder.
Hvem står for betalingen?
Hvis vi nu forestillede os, at den taxameterordning, der er i øjeblikket, hvor universitetet får penge for det antal elever, der består en universitetseksamen, ændrede sig, så man gik fra det system til et andet system, hvor hver elev – f.eks. ligesom regeringen foreslog forud for den valgkamp, der var sidste år – havde en pose penge, som vedkommende bar med sig, så har vi jo at gøre med, at uddannelse i højere grad bliver en vare, der kan købes ligesom enhver anden vare i et supermarked.
Og så er vi da i høj grad ovre i noget, som kan have en almen økonomisk interesse, eller det kan i hvert fald blive defineret sådan af EF-domstolen.
Men uanset hvad, er det, der er problemet, at så længe det ikke står direkte indskrevet i servicedirektivet, at uddannelse er undtaget, så foreligger den mulighed, at det ligger inden for det.
Så skal det forstås sådan – og det er spørgsmålet – at vi skal have uddannelse skrevet direkte ind i direktivet som en undtagelse på linje med andre undtagelser i direktivet for at gøre det mindre tåget?
Helle Sjelle (KF), 2006-04-20:
Som jeg nævnte i mit ordførerindlæg, ser vi det reviderede forslag, som Kommissionen har fremlagt, som et godt udgangspunkt for de videre drøftelser.
Der er nogle ting, som vi gerne ser
bliver nærmere afklaret, således at det ikke fremstår så tåget, som f.eks. hr. Rune Lund mener det nu er.
Med hensyn til uddannelsesområdet kan man ikke komme udenom, at det er et af de tjenesteydelsesområder, som kan betragtes som værende af almen interesse, og derfor er det ikke meningen med det her direktiv, at man går ind og f.eks. berører den danske folkeskole, for nu at give et konkret eksempel.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Og så sagde fru Lone Dybkjær: Ja, så vil Det Radikale Venstre stemme nej.
Nu står vi så i den situation, at der ikke er et værtslandsprincip på alle områder.
Der er faktisk slet ikke noget værtslandsprincip.
Det er et oprindelseslandsprincip light.
Derfor må jeg jo drage den konklusion, hvis det skal stå til troende, hvad fru Lone Dybkjær sagde sidste gang, vi havde en forespørgselsdebat om det her, at Det Radikale Venstre vil stemme nej.
Vil Det Radikale Venstre stemme nej?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Jeg kan bare forholde mig til, hvordan SF stemmer, og man har stemt imod at ville være imod oprindelseslandsprincippet.
Om så SF har ændret holdning efterfølgende eller før eller bare ikke har syntes, at forslaget var formuleret skønt nok, ved jeg ikke.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Jeg kan forstå, at hr. Messerschmidt alligevel er for lille en mand til indrømme, at han har stået og sagt noget, der var usandt.
Så nu prøver jeg en gang til: Er det korrekt – det kan ses i protokollen – at SF ved den debat var meget klart imod servicedirektivet, som det lå dengang?
Ja eller nej?
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Jeg husker jo så sent som i går, hvordan fru Anne Grete Holmsgaard brillerede med hensyn til miljødomme.
Det vil jeg godt tilslutte mig var uskønt.
Hvis man er imod at være imod, så er det sådan i min verden – det kan godt være, at det så er en uskøn tanke – at man så må være for.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Jeg er helt på det rene med, at man kan udtale sig mindre skønt nogle gange fra talerstolen og mindre klart, men jeg synes, det er ubehageligt, når man står og lyver fra talerstolen.
Så jeg vil gerne have hr. Morten Messerschmidt til at sige, at han desværre sagde noget, der var usandt, om, hvad SF's holdning var til Bolkesteindirektivet, det oprindelige direktiv i den første debat, vi havde herinde, og erkende – det er han vel forhåbentlig ikke for stor til – at SF havde en meget klar holdning om, at vi var imod det direktiv, og at vi var imod oprindelseslandsprincippet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Først til den første del om EF-Domstolens betydning: Jeg tror, det er meget svært at tillægge EFDomstolen for meget betydning.
EF-Domstolen er nok den mest magtfulde instans i hele EU-systemet.
Det er den, der afgør, hvordan traktaterne skal fortolkes.
Det er faktisk den, der omgør traktaterne.
Det har vi set nylige eksempler på, det debatterede vi i går her i Folketingssalen.
Det har været en lang EU-uge.
Det kan også ske så mange andre gode steder.
Men det er bare bemærkelsesværdigt, at man i dag over en bred front ser tilslutning til, at oprindelseslandsprincippet er noget skidt, mens man for under et år siden kunne konstatere, at de eneste, der var villige til at stemme imod et beslutningsforslag, som gik imod oprindelseslandsprincippet, altså var Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Det er bare det paradoks, jeg peger på.
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Jeg kan høre, at hr. Morten Messerschmidt fortsætter tonen.
Det er da interessant.
Er det ikke nærmere hr. Morten Messerschmidts uvilje mod EU som sådan, der skinner igennem her?
Hvorfor tror hr. Morten Messerschmidt, at vi er nået så langt med det her direktiv?
Det er da ikke ved at stå og tale i salen her.
Det er ved at arbejde uden for salen, i Bruxelles, ovre hos ministeren, sammen med alle de andre kolleger.
Det er da ikke kun de taler, der bliver holdt herinde, der skaber resultater.
Hvis hr. Morten Messerschmidt synes, at nogle har været dikkende lammehaler, så skulle han skamme sig.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Det, jeg kan bekræfte, er, at det er EF-Domstolen, som afgør, hvad der er gældende ret i EU.
Det er EF-Domstolen, som afgør, om et direktiv skal fortolkes på den ene eller på den anden måde.
Og der kan vi altså konstatere, at det eneste, som man virkelig har respekt for ved EF-Domstolen, er det, som er formuleret i artiklerne.
Det er det, som står direkte i direktivet.
Hvis hr. Sindal skulle være i tvivl om, at det forholder sig sådan, så kan jeg henvise til en lang række litteratur både ved Københavns og ved Århus Universitet i faget EU-ret.
Det ville generelt, tror jeg, højne standarden herinde, hvis de ærede ordførere ville sætte sig ind i den litteratur, jeg nævner.
Niels Sindal (S), 2006-04-20:
Jeg kunne egentlig have lyst til at fortsætte fru Lone Dybkjærs bemærkninger.
Men det vil jeg ikke.
Det vil jeg gøre bagefter med hr. Morten Messerschmidt i enrum.
Men jeg vil have lov til at blive fornærmet, for jeg synes, at min kollega hr. Morten Messerschmidt var en lille smule slem med de udtalelser, han forsøgte at tillægge mig i starten af sin tale.
Jeg har ikke noget imod, at hr. Morten Messerschmidt forsøger at procedere jura herinde, men man skal ikke sige nogle ting, der er usande, og så bagefter beskylde en kollega for at være tynd i papirerne.
Med hensyn til den dom, hr. Morten Messerschmidt henviser til, var det erklæringer fra landene, der var tilføjet direktivet.
Det var erklæringerne, domstolen underkendte, det var ikke en betragtning.
Kan hr. Morten Messerschmidt bekræfte, at betragtninger i EU-lovgivningen er at betragte som en del af lovgivningen?
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-20:
Det Radikale Venstre vil foreløbig arbejde med sagen.
Det synes jeg er det eneste fornuftige her.
Og så holder jeg mig til det, jeg har stået og citeret hele tiden.
Så har jeg skelnet mellem etableringen og arbejdet, og det har jeg også gjort i min diskussion med hr. Rune Lund.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Jeg vil jo godt starte med at takke for det resumé fra den tidligere debat, vi har haft, og så vil jeg så i samme moment beklage, at jeg ikke sådan minutiøst husker, hvordan fru Lone Dybkjær udtrykker sig i sine ordførertaler, og understrege, at det åbenbart forholder sig sådan, at det kun er, hvad angår etableringsretten, at Det Radikale Venstre ønsker et oprindelseslandsprincip, og ikke hvad angår udøvelsesdelen.
Det synes jeg er godt, og det vil jeg godt kvittere for.
Men så vil jeg bare høre, om ikke ordføreren kan bekræfte, at man stemte imod det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti fremsatte om, at den danske regering skulle arbejde imod oprindelseslandsprincippet.
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-20:
Jeg er glad for, at hr. Morten Lund kvitterer for eller faktisk indrømmer, at han har løjet om, hvad jeg har sagt.
Jeg forlanger ikke, at hr. Morten Lund – undskyld, hr. Morten Messerschmidt – minutiøst skal citere mig.
Jeg kunne heller ikke drømme om, at jeg minutiøst skulle citere ham.
Det er fuldstændig udelukket, at jeg kan huske alle de paragraffer, som hr. Morten Messerschmidt disker op med.
Det, jeg siger, er, at jeg ikke har sagt det, som hr. Morten Messerschmidt har påstået, og det synes jeg er groft at hr. Morten Messerschmidt siger.
Det næste er så, at når vi stemmer imod det forslag til vedtagelse, siger jeg også – og det er jo meget logisk i forhold til det, jeg har sagt – at vi er tilhængere af etablering i oprindelseslandet.
Man må etablere sig efter oprindelseslandets principper, men man skal arbejde efter værtslandets principper.
Det må være temmelig klart.
Jeg har jo stået her og citeret fra Folketingets officielle bog.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Det synes jeg altså er en slatten holdning fra SF's side, når vi står med de meget, meget store problemer, hvor kernen netop er, at hele velfærdsområdet ikke er undtaget, i og med at tjenesteydelser af almen økonomisk interesse ikke er undtaget – dem, hvor der indgår betaling – mens de, hvor det er af almen interesse, dér, hvor det er uden betaling, så er undtaget.
Men vi står i en situation, hvor hele velfærdsområdet ikke er undtaget.
Vi står i en situation, hvor der er et uklart oprindelseslandsprincip, et oprindelseslandsprincip light, og vi står med et direktiv, som vil være et domstolsdirektiv.
Det har fru Anne Grete Holmsgaards partifælle, Margrete Auken, jo klart givet udtryk for nede i Europa-Parlamentet.
Hvorfor kan man i en sådan situation så ikke sige: Jamen det er simpelt hen så graverende, det er så tåget, at det bliver vi nødt til at stemme nej til?
Jeg kan ikke se, hvorfor man ikke skulle kunne gøre det, når man kalder sig et socialistisk parti.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Jeg synes sådan set, at jeg har sagt meget klart, at vi ikke har haft mulighed for – og det tror jeg ikke at der er nogen herinde der har – at gå det igennem med så fin en tættekam, at vi i dag kan stå og sige, om vi kan give et mandat her og nu.
Hvis vi havde syntes det, ville jeg selvfølgelig have sagt det.
Men jeg tror, alle herinde erkender – også ministeren – at der er uklarheder og det simpelt hen er nødvendigt at bruge tid på at få afdækket de uklarheder.
Vi vil også meget gerne se høringssvarene inden.
Så vidt jeg husker, er der deadline i morgen for høringssvarene.
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Jeg kan forstå, at fru Anne Grete Holmsgaard er kritisk over for, at det stadig væk er uklart, hvad der ligger i det nye oprindelseslandsprincip – oprindelseslandsprincip light, som jeg vælger at kalde det – og at fru Anne Grete Holmsgaard synes, det er bekymrende, at anvendelsesområdet stadig væk ikke er klart, selv om det trods alt er blevet indsnævret, og at fru Anne Grete Holmsgaard også synes, at de i artikel 14 og artikel 15 beskrevne forbud også er meget problematiske.
Betyder det, at sådan som servicedirektivet ligger nu, hvis det er det, som bliver sendt til afstemning, eller det, der bliver sendt til mandatafgivning i Europaudvalget, så vil SF stemme nej?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Det kunne jo være, der var en tredje.
Det, vi sagde dengang, var, at vi ikke brød os om oprindelseslandsprincippet, og hvis man så sagde, at man brugte det på selve det at få retten til at yde en tjenesteydelse, så vi faktisk en række problemer i det, bl.a. fordi der, sådan som direktivet så ud dengang, var en meget svag kontrolmulighed.
Det var et af de problemer, vi så ved at anvende det på, hvad kan man sige, retten til overhovedet at levere en tjenesteydelse i et andet land.
Nu kan vi i dag jo så konstatere, at oprindelseslandsprincippet er væk.
Det er erstattet af et andet princip, nemlig det, der hedder frihed til at levere tjenesteydelser, men en af de positive ting er, at kontrollen med tjenesteydere, der kommer fra et andet EU-land, nu klart ligger i værtslandet, altså for vores vedkommende i Danmark.
Det, der så er en af uklarhederne, synes vi, er, om man har adgangen til alle de oplysninger, man skal have for at kunne udøve en effektiv kontrol.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Jeg synes egentlig ikke rigtig, vi får et svar, og det er jeg lidt ked af, for det vil jo være en eller anden indikator for størrelsen på undertegnede, om jeg nu er en stor eller en lille mand.
Så derfor ville jeg egentlig godt have, at vi kunne få klarlagt, hvad det er for en strategi, som SF altså har lanceret og fulgt i en halvandet til to år nu, hvad angår oprindelseslandsprincippet.
Er det den samme strategi, som vi har fået klarlagt fra Det Radikale Venstres side, at man synes, at det er o.k. på etableringsretsområdet, men ikke på udøvelsesretsområdet, eller er det den strategi, som Dansk Folkeparti har haft, at det generelt er et dårligt princip?
Det er de to fremstillinger, som vi nu har at gøre med, og det er sådan set bare de to fremstillinger, som jeg beder ordføreren for SF om at vælge imellem.
Hvilken en af dem tilslutter SF sig?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2006-04-20:
Nu kan jeg ikke gentage alt, hvad vores ordfører, hr. Ole Sohn, sagde den 2. juni, men jeg vil godt læse en lille smule op.
Når jeg ikke kan gentage det hele, er det, fordi det faktisk fyldte fire femtedele af hans ordførertale, men der siger han, og jeg citerer: »Men jeg vil meget, meget stærkt advare imod at følge Dansk Folkepartis strategi.
Jeg ved godt, at det ikke er særlig rart at adskille tingene.
Det er selvfølgelig mere interessant at blande servicedirektivet ind i forfatningstraktatdebatten ...«
Så hopper jeg ud af citatet, hvilket var noget af det, Dansk Folkeparti gjorde, og så fortsætter jeg citatet: »... men det har dybest set intet med hinanden at gøre.
Servicedirektivet er en del af det indre marked.
Det kan vedtages med kvalificeret flertal.
Hvis Danmark forlods skulle melde sig ud af forhandlingerne, har man fuldstændig afskrevet sig de alliancer, som er nødvendige, uanset om man kan lide det indre marked eller ej og kvalificerede flertalsafgørelser eller ej.«
Dette er for at sige, at det er en del af den forklaring, vi kom med dengang, og som jeg er fuldstændig enig i, på, hvorfor vi stemte nej til Dansk Folkepartis beslutningsforslag nr. B 45 i sidste folketingssamling.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Man fristes jo næsten til at starte med at sige, at det er den lille mand, der taler.
Men når nu det fra SF's side, og det anerkender jeg så at ordføreren gør meget ud af at forfægte, har været magtpåliggende at føre en stor kampagne imod oprindelseslandsprincippet, så forstår jeg bare ikke, hvordan det kan være, at man så alligevel i den her kampagne imod oprindelseslandsprincippet siger nej til at være imod oprindelseslandsprincippet, som Dansk Folkepartis er det.
Skyldes det måske, at man, ligesom vi har fået at vide nu af Det Radikale Venstres ordfører, fru Lone Dybkjær, på talerstolen, støtter, at begrebet oprindelseslandsprincippet eksisterer i etableringsretten, men ikke i udøvelsesretten?
Er det sådan, man skal forstå SF's syn på oprindelseslandsprincippet?
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-20:
Hr. Morten Messerschmidt mente jeg, og jeg skal beklage over for hr. Rune Lund, at jeg kom til at tage noget af hans navn ind i denne sammenhæng.
Det skyldes måske min forkølelse, det kan jeg i hvert fald prøve at undskylde mig med.
Men det er jeg ked af, det være sagt med det samme.
Til hr. Morten Messerschmidt vil jeg sige, at jeg synes, det er helt utroligt, at han kan blive ved med at fremføre det samme.
Jeg har udtrykkeligt sagt, at der er dele af oprindelseslandsprincippet, vi har accepteret.
Derfor kan vi da ikke stemme for, at man slet ikke må anvende det.
Det er da logisk.
Det vil hr. Morten Messerschmidt så vende til, at vi er tilhængere af oprindelseslandsprincippet.
Det er noget demagogisk, løgnagtigt sludder, vil jeg gerne sige.
Jeg synes, det er groft, og jeg synes, det er en dårlig diskussion at have med hr. Morten Messerschmidt, for den behøver vi ikke.
Der er sådan set nok af saglige ting at tage fat på, men det der behøver man ikke.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-04-20:
Når nu fru Lone Dybkjær synes, at jeg har behandlet hende groft, så vil jeg sige, at jeg synes, at det er temmelig groft, at fru Lone Dybkjær skaber sådan en symbiose mellem mig og hr. Rune Lund, i hvert fald hvad angår navnene.
Det bryder jeg mig bestemt ikke om.
Men må jeg så ikke godt have lov til at sige, at jeg synes, det virker mærkeligt, at man stemmer imod et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som meget konsekvent åbenbart udtrykker enighed med det, som Det Radikale Venstre står for med hensyn til oprindelseslandsprincippet og servicedirektivet.
Den eneste grund til, at man stemmer imod det, er, at man har et pro blem med Dansk Folkepartis generelle politik på EU-området.
Hvis nu fru Lone Dybkjær kom med et fornuftigt forslag på EU-området eller – hvis man kunne forestille sig det – på et andet området, så vil jeg da ikke afvise, at jeg ville stemme for det.
Der ville jeg da ikke hive hele det radikale valgprogram frem og sige: Derfor kan jeg ikke stemme for det.
Derfor vil jeg bare gerne have, at fru Lone Dybkjær bekræfter, at man stemte imod at være imod oprindelseslandsprincippet.
Når nu fru Lone Dybkjær siger, at hun var ekstremt kritisk, så er det jo mærkeligt, at hun ikke kunne stemme for et forslag, som kommer fra et ekstremt kritisk EU-parti.
Det virker jo lidt paradoksalt.
Altså, det er da rigtigt, at Dansk Folkeparti har en lang række betænkeligheder ved EU-samarbejdet.
Vi er kritikere, helt klart.
Det er jeg sådan set ret begejstret for at vi er.
Jeg synes bare, det virker lidt usammenhængende, at fru Lone Dybkjær bruger det forhold til at afvise at stemme for et beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, som meget klart forholder sig til servicedirektivet, som meget klart forholder sig til oprindelseslandsprincippet.
Hvis det er med hensyn til det, at fru Lone Dybkjær nu begynder at trække i land og sige, at det var man også imod, hvorfor stemte man så imod et forslag fra Dansk Folkeparti, der netop pålagde den danske erhvervsminister at modarbejde oprindelseslandsprincippet?
Så meget konsekvens må der vel trods alt også være i de radikale rækker.
Anne Baastrup (SF), 2006-04-20:
Selv om de fleste partier har været imod, så har vi da fået os en god debat, må man sige.
Jeg er fuldstændig enig med hr. Ole Glahn i, at vi i virkeligheden skulle tage os en grundig diskussion om, hvordan man giver menige kommunalpolitikere et vederlag, som gør, at de rent faktisk kan håndtere deres arbejde på betryggende vis.
Indenrigsministeren var jo ret venlig at sige, at der nok er en detalje, han burde have gjort anderledes, og det er jeg fuldstændig enig med ham i, nemlig at det er i sammenlægningsudvalgene, at arbejdet virkelig tynger, for som fru Line Barfod også kort nævnte, så er der utrolig mange arbejdsopgaver i sammenlægningsudvalget.
Det er altså arbejdsopgaver, som virkelig er belastende.
Jeg er godt klar over, at det her beslutningsforslag ikke bliver vedtaget.
En af de centrale ting, man skal kunne for at sidde i Folketinget, er at tælle til 90.
Men jeg synes nu alligevel, vi har fået en god debat, og jeg tror også, at indenrigsministeren næste gang, der bliver debat omkring vederlagsstørrelsen og arbejdspresset for kommunalpolitikerne, vil have den debat, vi har haft i dag, siddende på rygraden.
Det kan jo være, at vi ikke lige får valg i overmorgen, det vil sige, at indenrigsministeren er indenrigsminister i et par måneder endnu, således at vi hele tiden har diskussionen om, hvad det egentlig er for et niveau, som er det rigtige, når det drejer sig om menige kommunalpolitikeres vederlag, for jeg tror, det er for ringe, og jeg tror, at arbejdspresset er for stort.
Som fru Line Barfod sagde, er det jo ikke møderne, der er det centrale, det er alt det forberedelsesarbejde, det er institutionerne, man skal besøge osv., for at træffe de rigtige beslutninger.
Men tak for debatten.
Afstemning
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-20:
Jeg kan nu godt komme med adskillige forklaringer på, at man ikke stemmer for Dansk Folkepartis forslag.
En af dem er, at vi ikke er interesseret i at gå sammen med Dansk Folkeparti, som direkte er et EU-fjendtligt parti.
Det er meget enkelt.
Og det er det, jeg gerne vil tage fat i.
Det, hr. Morten Messerschmidt siger, er simpelt hen ikke i overensstemmelse med sandheden.
Jeg vil f.eks. gerne bede hr. Morten Messerschmidt læse den tale, jeg holdt.
Jeg var ekstremt kritisk.
Derfor synes jeg, at hr. Morten Messerschmidt også bør tage det hensyn til sine kollegaer, at han i det mindste prøver på at holde sig til sandheden, hvad angår det, de har sagt.
Hr. Morten Messerschmidt er meget konkret i paragrafferne og til gengæld tilsvarende generel, når han sådan drager alle de europavenlige partier ind i billedet, sådan at han tager dem alle sammen over en kam, og at de under hele denne her sag, sådan må man forstå hr. Morten Messerschmidts tale, fuldstændig har været dikkende lammehaler.
Hvor finder hr. Messerschmidt bekræftelse på det, og hvilke partier snakker han om?
Rune Lund (EL), 2006-04-20:
Det burde det gøre, for uddannelse er netop ikke undtaget i direktivet.
Det er jo et område, hvor der indgår en form for betaling.
Men som vi også kunne se af de svar, der er blevet givet, og som lige er kommet tilbage i går, så siger man jo også, at det i princippet er underordnet, om det er den enkelte borger, der betaler for sin uddannelse, eller om det er staten.
Det fremgår af svaret på et af de spørgsmål, jeg har stillet.
Så må man jo også sige, at vi har at gøre med et område, hvor der indgår en form for betaling, og så er det jo også en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse.
Sådan kan det defineres.
Det kan jo også defineres sådan via en dom fra EF-Domstolen, fordi det netop ikke står i direktivet, at uddannelse er undtaget.
Det er bare for at give et eksempel på, hvor det er, vi har nogle problemer med det her direktivs rækkevidde.
Så synes fru Charlotte Antonsen ikke, det er et problem, at vi har et direktiv, hvis rækkevidde, hvis anvendelsesområde stadig væk er fuldstændig uklart?
Charlotte Antonsen (V), 2006-04-20:
Nej, for det, hr. Rune Lund siger, er jo ikke fuldstændigt.
Når EF-Domstolen afsiger domme, så er det rigtigt, at det er en domstol, der har en anden fortolkningsmåde, end vi kender fra danske domstole.
Hvis hr. Rune Lund går over i reolen og tager traktaten ud, så vil han se, at de almene uddannelser ikke er omfattet af EF-Traktaten, og derfor kan man ikke forestille sig, at EF-Domstolen pludselig går ind og siger, at uddannelse er omfattet.
Nu taler jeg vi selvfølgelig om folkeskole, gymnasier, universiteter, sådan vores almene uddannelser, og de er ikke omfattet.
De er ikke omfattet af traktaten, og så de er heller ikke omfattet af direktivet.