Mariann Fischer Boel (V), 2003-03-13:
I forslaget til folketingsbeslutning fra Enhedslisten opfordres regeringen til at sikre, at der ikke dyrkes GMO-afgrøder i Danmark.
Jeg vil først godt understrege, at regeringen lægger stor vægt på at sikre forbrugernes tryghed og valgfrihed.
Derfor er det glædeligt, at det under det danske formandskab lykkedes at skabe politisk enighed om to forordningsforslag om sporbarhed og mærkning samt GMO-foder og fødevarer.
Efter de gældende regler skal GM-fødevarer, som indeholder målbart genetisk modificeret materiale over 1 pct., mærkes.
Ifølge forslaget til de nye regler sænkes mærkningsgrænsen til 0,9 pct., og desuden skærpes kravene til mærkning.
Fødevarer, der er fremstillet af GMO, men som ikkemålbare GMO'er, skal i modsætning til de gældende regler også mærkes.
Og dertil kommer der noget helt nyt og, synes jeg, meget vigtigt, nemlig at foderstoffer, som indeholder, eller som er fremstillet af GMO, skal mærkes.
Regeringen er således af den opfattelse, at der med den politiske enighed om forordningsforslagene er opnået markante forbedringer til gavn for forbrugerne.
Når forslagene er vedtaget, så vil vi have en særlig europæisk model for godkendelse, for sporing og for mærkning af genmodificerede produkter.
Allerede i dag er det jo et grundlæggende princip i EU, at en genetisk modificeret organisme ikke må markedsføres, før den har fået en godkendelse.
Det princip blev bekræftet med vedtagelsen af det nye udsætningsdirektiv og videreføres så med forordningsforslaget om godkendelse og mærkning af GMO'er til foder og til fødevarer.
Det er en klar betingelse for at opnå markedsføringstilladelse, at den pågældende GMO har været igennem en grundig risikovurdering.
Vurderingen skal tage stilling til, om GMO'en udgør en risiko for menneskers sundhed, for miljøet eller for naturen.
Hvis det er tilfældet, så vil den ikke kunne få en markedsføringstilladelse i Europa.
Det er dermed regeringens opfattelse, at der på denne måde er taget en række initiativer på europæisk plan, der kan sikre forbrugernes tryghed og valgfrihed i forhold til GMO.
I de senere år har hele spørgsmålet omkring dyrkningen af GMO'er fået en stadig støre relevans og jo også en langt større bevågenhed ikke kun i EU, men sandelig også herhjemme.
Jeg har jo i foråret 2002 igangsat et strategiarbejde om sameksistens mellem GMO, konventionelle og økologiske afgrøder.
Det er det første samlede arbejde om dyrkning af GMO og er i øvrigt også blandt et af de allerførste i Europa.
Det er regeringens holdning, at drøftelserne vedrørende dyrkning af GM-afgrøder bør tage udgangspunkt i strategiarbejdet om sameksistens.
Målsætningen for strategiarbejdet er at udarbejde en dansk model for sameksistens, som understøtter forbrugernes frie valg og udviklingsmulighederne både for nye og for eksisterende produktionsformer.
Regeringen ønsker at skabe rammebetingelser for dansk landbrug, som har plads både til økologer og til landmænd, der har lyst til at prøve kræfter med nye afgrøder.
Herefter er det op til den enkelte landmand og den enkelte forbruger at vælge, hvad man så vil. Regeringen finder, at forslaget til folketingsbeslutning uhensigtsmæssigt begrænser valgfriheden for landmænd og forbrugere, og regeringen kan derfor ikke tilslutte sig forslaget. Jeg vil godt lige vende tilbage til strategiarbejdet om sameksistens, der nu har været i gang i flere måneder og fortsætter nogle få uger endnu.
Jeg vil godt benytte lejligheden til lige at ridse nogle af de væsentligste konklusioner, som har relevans for Tingets behandling af Enhedslistens beslutningsforslag, op. En uafhængig udredningsgruppe under ledelse af Danmarks Jordbrugsforskning afleverede den 10. januar i år rapporten
om sameksistens mellem GMO, konventionelle og økologiske afgrøder.
Rapporten viser, at sameksistens er mulig for en række afgrøder.
Den viser også, at der er et behov for at arbejde videre med nogle af de mere besværlige afgrøder.
Det gælder jo bl.a. raps, græsser og også kløver.
Udredningsgruppen anbefaler også at analysere omkostningerne ved sameksistens, også efter første handelsled, nærmere.
Det arbejde er sat i gang under ledelse af udredningsgruppen og forventes afsluttet i løbet af august måned.
udredningsgruppens konklusion om, at sameksistens mellem GMO eller GM, konventionel og økologisk, er en mulig løsning i en række tilfælde.
Det er i den forbindelse - synes jeg også - værd at bemærke, at udredningsgruppen har inddraget danske forhold og danske vilkår for dyrkning af GM-afgrøder.
Regeringen kan derfor selvfølgelig ikke tilslutte sig forslagsstillerens opfattelse af, at en række kendsgerninger viser, at det vil være uklogt at tillade dyrkning af GM-afgrøder i Danmark.
Strategiarbejdet har også inddraget en række juridiske analyser, og jeg har netop oversendt den juridiske rapport til Folketinget.
De juridiske analyser viser, at vi kan lave nationale regler for sameksistens.
De viser også, at vi ikke kan forbyde GMO-afgrøder eller -planter, der har fået en markedsføringstilladelse i EU.
Så hvis en dansk landmand måtte ønske at dyrke en GM-afgrøde, som er godkendt til markedsføring i EU, så vil de danske myndigheder ikke kunne forbyde det.
Strategiarbejdet om sameksistens behandler også spørgsmålet om ansvar for spredning fra GMO-marker til GMO-fri marker, og Fødevareministeriet har anmodet Kammeradvokaten om at udarbejde et notat, der belyser lige nøjagtig den problemstilling.
Notatet er sammen med den juridiske udredning også oversendt til Folketinget.
Kammeradvokaten tager udgangspunkt i, at der fastsættes regler for sameksistens.
I den situation vurderes det af Kammeradvokaten, at GM - altså GMO-dyrkeren - vil kunne blive erstatningsansvarlig for fejl og for overtrædelser, som påføres enten den traditionelle eller den økologiske landmand.
Der vil formodentlig være tale om et økonomisk tab.
Men hvis GMO-dyrkeren derimod overholder reglerne, vil han formodentlig ikke kunne gøres erstatningsansvarlig.
Jeg vil godt sige, at der vil være tale om en streng ansvarsbedømmelse, hvor selv meget, meget små fejl kan udløse erstatningsansvar.
Spørgsmålet om ansvar for GMO-skade bliver også behandlet i direktivforslagene om miljøansvar, som forhandles af miljøministeren.
Fødevareministeriet arbejder i disse dage med at lægge sidste hånd på strategien, som jeg forventer at kunne præsentere her for Folketinget inden for de nærmeste uger.
Og derefter vil der blive lejlighed til de politiske drøftelser.
Målsætningen med strategiarbejdet er, som jeg allerede har nævnt, at lave danske regler for sameksistens, som understøtter forbrugernes frie valg og sikrer udviklingsmuligheder for nye og eksisterende produktionsformer. Som det vil være Folketinget bekendt, er jeg jo med § 13, stk. 3, i lov om miljø og genteknologi blevet pålagt at fastsætte regler, der inden for EU-lovgivningens rammer stærkt begrænser spredningsrisikoen til andre marker, herunder til økologiske marker.
Den danske model for sameksistens skal således inden for EU-lovgivningens rammer udmøntes i klare regler.
Strategien for sameksistens skal etablere beslutningsgrundlaget for de regler.