runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
Dansk Folkeparti synes godt nok, at vi nu er ude i det sædvanlige problem med Det Radikale Venstre, for det er utrolig svært at hive nogle konkrete synspunkter ud af dem.
Det er karakteristisk for den tale, som hr. Jørgen Estrup holdt heroppefra, at vi ikke rigtig kan få svar på, om man vil nedlægge hjemmeværnet eller man vil bevare hjemmeværnet.
Man har åbenbart vedtaget på et landsmøde, at det skal det.
Men vil man overholde den beslutning?
Vil man arbejde seriøst for den i regeringen?
Eller hvad kan de mange, mange tusinde mennesker i det danske samfund, som hver dag yder en indsats i hjemmeværnet, regne med, der sker i de kommende år?
Er det, der står i regeringsgrundlaget, udtryk for, at hjemmeværnet skal nedlægges?
Det konkrete spørgsmål må vi da kunne få svar på fra Det Radikale Venstre.
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Nu ved jeg jo, at hr. Skaarup har en vis erfaring med landsmøder, så jeg vil da gerne konsultere hr. Skaarup ved lejlighed.
Det kan være, at jeg kan få nogle gode råd om, hvordan man styrer de radikale landsmøder på helt samme måde, som hr. Skaarup har prøvet at styre andre landsmøder.
Det vil jeg overveje ved lejlighed, og så tror jeg, at hr. Skaarup skulle holde sig til, hvad Dansk Folkeparti mener om sagen, i stedet for at interessere sig for, hvad det radikale landsmøde mener om sagen.
Men jeg kan sige, og det bør ikke være nogen overraskelse for hr. Skaarup, at der står intet om hjemmeværnet i regeringsgrundlaget, og det er selvfølgelig, fordi der heller ikke er aftalt noget.
Endelig til hr. Søvndal: Hr. Søvndal må ikke forvente, at han i dag får mig til stort set at rulle Forsvarskommissionens betænkning op ved at stille enkeltspørgsmål.
Det ville dog være for vanvittigt i forhold
til det, der er indholdet i regeringsgrundlaget
Jeg kan ikke se nogen som helst begrundelse for at investere i en ny dansk ubådsflåde.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Så prøver jeg på det mere teoretiske niveau at få at vide, om det er muligt at få De Radikale til at forholde sig til, om de er enige i det regeringsgrundlag, som jeg forstår at de selv har haft en stor del af ansvaret for, men det vil man ikke stemme for.
Så må jeg sige, at det ikke kun er Socialdemokratiet, der må have det lidt trist i dag, men også De Radikale, for det må være en trist forsvarsdag for Det Radikale Venstre.
Jeg kan måske godt forstå, at hr. Estrup synes, positionen er lidt svær.
Jeg ved også fra forsvarsteori, at det bedste forsvar er et angreb.
Men jeg synes ingenlunde, det er rimeligt, når hr. Estrup siger, at SF ikke går ind i indholdsdiskussionen.
Jeg synes, jeg har berørt den mange gange både i mine korte og lange indlæg i dag.
Jeg vil godt spørge hr. Estrup direkte: Vil Det Radikale Venstre gå ind og købe nye ubåde i den nuværende situation?
Det er et meget konkret spørgsmål.
Synes Det Radikale Venstre, at det er klogt at bruge 1,3 mia. kr. i alt for at opdatere HAWK-systemet?
Det er et meget indholdsmæssigt konkret spørgsmål.
Synes Det Radikale Venstre, at det er klogt at købe et antal nye JSF-fly?
Det er et meget konkret spørgsmål.
Det er på den måde, vi konkret skaffer os grund til den forventning, der er udtrykt i regeringsgrundlaget om færre udgifter.
Vil De Radikale stå ved og støtte et forslag om at nedlægge hjemmeværnet i forlængelse af De Radikales landsmødebeslutning?
Og endelig: Betyder De Radikales melding om, at man ikke vil stemme imod forslaget, at man stemmer for SF's forslag?
Det ville jo være indlysende, når man er enig i det.
Jørgen Estrup (RV), 1998-04-16:
Jeg bad kun om ordet igen for en ganske kort bemærkning til hr. Søvndal.
Hvem der har det trist eller ikke trist i dag, tror jeg i høj grad er et spørgsmål om psykologi.
Men hvis jeg var SF'er, ville jeg måske overveje, hvordan jeg bedst fik indflydelse på forsvarets fremtid.
Jann Sjursen (KRF), 1998-04-16:
Kristeligt Folkeparti ønsker først og fremmest, at Danmark har et troværdigt nationalt forsvar, som kan håndhæve dansk suverænitet i hele forsvarsområdet.
Vi ønsker dernæst, at det danske forsvar kan leve op til de forpligtelser, vi har over for vore alliancepartnere i NATO.
Og vi ønsker endelig et forsvar, som kan påtage sig opgaver for det internationale samfund, sådan som det i stigende grad er sket i de senere år.
Jeg vil også sige, at den debat, som vi har haft i dag, for mig at se helt klart er afstedkommet af, at regeringen har været lidt usikker på hånden ikke blot i forbindelse med valgkampen, der førte op til folketingsvalget den 11. marts, men også i forbindelse med nedfældelsen af regeringsgrundlaget, hvor der jo står, at regeringen forventer, at der kan gennemføres besparelser på forsvaret. Og når vi nu også har diskuteret forventninger i dag, vil jeg godt her helt klart give udtryk for, at det bestemt ikke er Kristeligt Folkepartis forventning, at der kan gennemføres besparelser på forsvaret, selv om vi jo heller ikke vil udelukke det på forhånd.
Hvis vi skal fortsætte med en omstilling af forsvaret til de nye tider - og det skal vi - og også til de nye tider, som jo desværre ikke er blevet så meget mere fredelige i de senere år, så betyder det bl.a., at vi må forudse et stadig stærkere dansk engagement i de opgaver, som det internationale samfund også beder os om at være med til at udføre, ikke mindst i FN-regi.
Og sådanne opgaver kræver ikke mindst et bedre materiel og højtuddannede professionelle og værnepligtige inden for forsvaret, hvis vi ikke blot skal kunne leve op til det ansvar, som vi føler at vi har internationalt set, men også til det ansvar, som vi i givet fald har over for de personer, som bliver udsendt.
Hr. Villy Søvndal har i denne forespørgselsdebat forsøgt at skabe klarhed over indholdet i regeringsgrundlaget og konsekvenserne heraf, og man kan vel ikke til fulde sige, at det er lykkedes hr. Villy Søvndal.
Men ikke desto mindre synes jeg, debatten her i dag har været nyttig, for den har jo foranlediget, at en række partier inklusive Kristeligt Folkeparti er gået sammen om et forslag til vedtagelse og vel at mærke et forslag, som jeg synes sikrer nogle trygge rammer for Forsvarskommissionens videre arbejde og også i fornødent omfang respekterer det arbejde, der er kommet ud af det, inden der bliver draget nogen politiske konsekvenser med hensyn til, hvor store udgifterne til forsvaret skal være fremover.
Jeg håber derfor også, at debatten i dag og det forslag til vedtagelse, som nok går hen og bliver vedtaget, kan være med til at bane vejen for et nyt og bredt forsvarsforlig, ikke mindst med deltagelse af den kreds af partier, der står bag det forslag til vedtagelse, som er stillet af fru Ingrid Rasmussen.
Jeg betragter ikke dette forslag som et rent og skært afværgeforslag, som hr. Tom Behnke gav udtryk for for lidt siden.
Det er det ikke.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Jeg er ikke enig i den konklusion, at dagen i dag har været nyttig med hensyn til at skabe klarhed.
Vi har prøvet at få at vide, hvad lå der bag regeringspartiernes bemærkninger om, at man forventede, der kunne spares på forsvaret, men det har ikke været muligt.
Det tætteste, vi er kommet på det, er, at hr. Jørgen Estrup har tilstået, at han er gerningsmanden; men hvad der i øvrigt ligger i det, står fuldstændig hen i det uvisse, også efter i dag. Vi har gjort det, at vi har lavet et forslag til vedtagelse, der er en ren afskrift af, hvad der står i regeringsgrundlaget.
Det har været interessant at opleve - jeg tror aldrig, jeg har oplevet det før - at når man citerer noget for dem, der selv har skrevet det, nægter de i virkelighedens verden at stå ved det, de skrev. Man nægter altså at stå ved det regeringsgrundlag, der er mindre end 3 uger gammelt, når man skal stemme for det i en forpligtende sammenhæng i Folketinget.
Jeg synes, det er uhyre interessant, at regeringspartierne ikke tør stå ved det, de selv siger, og derfor har jeg en bemærkning til hr. Jørgen Estrup, der siger, at det er hr. Jørgen Estrups store sejr.
Jeg synes, den sejr er til at overskue, når vi står i den situation, at ikke engang regeringspartierne selv tør stå ved det reelle indhold i regeringsgrundlaget, nemlig at man forventer besparelser på forsvarsbudgettet, og derfor synes jeg ikke, det lover særlig godt.
Jeg tror, De Radikale skal tage sig meget sammen i regeringsarbejdet, hvis vi ikke ligesom i sidste folketingssamling skal løbe ind i, at Danmark som det stort set eneste land i verden kvitterer for den kolde krigs afslutning ved igen at øge forsvarsbudgetterne.
Jeg tror også, finansministeren skal lave et meget stort stykke arbejde, hvis de rimelige betragtninger om, at når den kolde krig er slut, må der også kunne findes besparelser, skal slå igennem.
Jeg kan love til slut, at fra SF's side vil vi gøre alt, hvad vi kan for at sikre, at vi også her i Danmark får et forsvar, der i langt højere grad er organiseret efter den internationale situation, vi står i.
Truslerne er væk, og opgaven er at sikre, at vi angriber, om jeg så må sige, grundlaget for, at krigene bryder ud, nemlig fattigdommen, nøden og sulten.
Her vil vi meget gerne arbejde sammen med regeringen, også når det gælder den internationale indsats. Vi håber, at dagen i dag i hvert fald har skabt klarhed for, at det foreliggende regeringsgrundlag ikke gør det alene.
Der ligger et solidt stykke arbejde foran dem, der gerne vil ændre det danske forsvar, og det er ikke gjort med regeringsgrundlaget.
Det har dagen i dag vist.
Peter Skaarup (DF), 1998-04-16:
Dansk Folkeparti har ikke nogen ambitioner om at styre det radikale landsmøde, heller ikke nogen kommende landsmøder.
Det tror jeg i øvrigt heller ikke vi ville kunne få ret meget held med, selv om vi måtte forsøge på det.
Men når der er en forsvarsordfører for Det Radikale Venstre, der hedder hr. Jørgen Estrup, kunne vi dog godt her i Folketingssalen spørge, om den radikale forsvarsordfører er enig i den landsmødeudtalelse om nedlæggelse af hjemmeværnet, der er vedtaget, og om Det Radikale Venstre i regeringen og her i Folketinget vil arbejde på at nedlægge hjemmeværnet.
Det burde det være muligt at spørge om uden at styre nogen landsmøder.
Fra Dansk Folkeparti har vi ikke fået sagt, hvordan vi ønsker
at håndtere de forskellige forslag til vedtagelse, der er stillet.
Vores grundholdning er, at den vedtagelse, regeringen foreslår, i og for sig er god nok; men den giver bare ikke svaret på, hvad det er, regeringen vil.
Det siges jo i regeringsgrundlaget, at regeringen vil skære forsvaret ned, og derfor er vores grundholdning, at vi er nødt til at forholde os til en prioritering allerede her i dag, og vores prioritering fremkommer i den vedtagelse, vi har foreslået: det skal først og fremmest sikres, at Danmark har et stærkt dansk forsvar, og det skal sikres, at Danmarks forsvar ikke indlader sig på alle mulige internationale opgaver, som er med til at udhule det. Det er den prioritering, vi ønsker, og derfor kan vi ikke støtte regeringens forslag til vedtagelse, men kun vores eget, og vi vil stemme imod regeringens forslag og ønsker således, at vores eget bliver vedtaget.
Hans Engell (KF), 1998-04-16:
Nu er det jo SF, der har rejst denne forespørgsel, og det skal hr. Villy Søvndal ikke have utak for.
Regeringen har i regeringsgrundlaget formuleret sig på en sådan måde, at Det Radikale Venstres forsvarsnegative holdning er slået igennem, men dog ikke i større omfang, end at det formentlig vil være noget, der vil være til at håndtere under de kommende forhandlinger i Forsvarskommissionen og ikke mindst i de efterfølgende politiske forhandlinger.
Men det har været udmærket, at hr. Villy Søvndal og SF har rejst denne forespørgsel, og derfor synes jeg også, hr. Søvndal fortjener en kommentar til det forslag til vedtagelse, SF har stillet her i Folketinget.
For det første skylder hr. Søvndal måske Folketinget et svar på, i hvilket omfang SF forestiller sig, der kan gennemføres besparelser.
Det kunne være interessant at høre, da nu hr. Søvndal har presset meget på, både over for forsvarsministeren og forligspartierne, med hensyn til hvor store besparelser der kan gennemføres.
Og det næste er: Hvordan forestiller SF sig, at vi kan gennemføre operationer i internationalt regi i det omfang, vi gør i dag, og samtidig gennemføre besparelser?
Det synes jeg hr. Søvndal skylder Folketinget et svar på, før nogen af os tager stilling til hans forslag til vedtagelse.
Margrete Auken (SF), 1998-04-16:
Vi oplever et skrækscenario i det københavnske metroprojekt.
Vi står i en situation, hvor tunnelbyggeriet løber ind i store problemer, hvor de førerløse metrotog ikke kan bringes til at virke efter hensigten, og hvor økonomien bryder sammen - først og fremmest fordi salget af grunde i Ørestaden ikke er kommet i gang, men også fordi alle budgetrammerne bliver sprængt; et ikke ukendt fænomen fra andre større anlægsprojekter.
I den situation vil der være mange tabere og først og fremmest vores hovedstad, hvis trafiksystem bliver jammerligt.
Prisen skal betales af København og Frederiksbergs borgere og virksomheder, men også af statskassen.
Forligspartierne bag Ørestadsloven vil blive trukket med i faldet, selv om de jo nok ikke kommer til at betale med andet end skammen, og det ser ud til, at de gerne vil leve med det.
Det københavnske minimetroprojekt kandiderer i dag til at blive en af de største, ja, måske den største planlægningsskandale i den nyere Danmarkshistorie - en
Den afgørende forskel er nemlig, at minimetroen kommer til at stå i mindst 100 år, fordi der bliver boret direkte ned i den københavnske undergrund.
Der er derfor mere end almindelig grund til at være opmærksom på, om de røde advarselslamper blinker, og det gør de alle steder - undtagen i Ørestadsselskabets officielle udmeldinger.
For at jeg ikke skal blive misforstået, snakker jeg ikke om mindre forsinkelser i anlægsarbejderne eller i leverancen af togmateriel.
Det er vitale mangler i det, der er skrevet kontrakt om, vi ønsker at få undersøgt sammen med de alvorlige overskridelser af budgetterne på både udgifts- og indtægtssiden - ikke for at stoppe hele systemet, men for at få det på ret køl, mens det endnu kan nås.
Besvarelse
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Hr. Hans Engell gentager monotont, at man ikke kan skære ned på materialeindkøbet og samtidig fastholde det internationale engagement, og jeg siger, at selv hr. Hans Engell kan vel ikke forestille sig, at vi skal sende ubåde til Bosnien eller Vestsahara; men det kan hr. Hans Engell godt, forstår jeg, og så er det jo svært at diskutere.
Det antager jeg at hr. Hans Engell også vil anerkende, og det var mit svar på, hvorfor vi ikke skal vove os ud i kæmpestore materielanskaffelser og slet ikke begrunde dem med dansk international indsats.
Der er vel kun ét standpunkt angående tal, der er virkelig rigidt.
ud på, at forsvarsbudgettet skal forblive uantastet, uberørt, lige præcis som det er, for sådan har det altid været
Se, det er i sandhed et konservativt standpunkt.
Hans Engell (KF), 1998-04-16:
Nu er det jo ikke rimeligt at stille en forespørgsel, hvor man foreslår besparelser, uden at komme med sine egne konkrete bud.
til udmøntning af besparelser på forsvarsområdet
Derfor synes jeg også, hr. Søvndal skylder et stort svar på, hvordan man på den ene side kan opretholde en så stærk international profil og samtidig foreslå besparelser på forsvarsområdet.
Der er en meget nøje sammenhæng mellem den struktur, den størrelse og den økonomi, forsvaret har, og forsvarets muligheder for at kunne deltage i det fredsskabende arbejde, som SF også har stemt for.
Her springer kæden af i SF's politik.
Villy Søvndal (SF), 1998-04-16:
Det er et svar til hr. Hans Engell, der stillede to spørgsmål.
Det første spørgsmål var, i hvilket omfang SF forestiller sig besparelser.
Jeg kan sige, at vores forventninger er ganske store til, at den nuværende sikkerhedspolitiske situation giver mulighed for noget, vi aldrig har haft før, nemlig at indkassere en ganske stor gevinst.
Jeg vil ikke sige, i hvilken størrelsesorden den
bliver,
men det er klart, at vi henter megen inspiration ved at se, hvad der sker i en række af vore nabolande f.eks. Belgien, som har et lavere forsvarsbudget end Danmark, Holland, som har skåret meget, og som har skåret rigtig meget.
Der er store muligheder, også for De Konservative, for at hente inspiration ude omkring.
Det afgørende er vel meget mere at sætte præcise navne på de ting, vi ikke ønsker.
Vi ønsker ikke nye, kæmpestore våbenindkøb.
Vi synes, at ubådene i den grad hørte den kolde krig til, så i SF kan vi slet ikke se meningen med at gå ud og investere i nye ubåde.
Der er sat i alt 1,3 mia. kr. af til renovation af det gamle HAWK-system
, og det kan vi slet, slet ikke se meningen med.
Det system har nemlig intet at gøre med de internationale opgaver, der er bundet til det danske forsvar.
Jan Petersen (S), 1998-04-21:
Beslutningsforslaget har 3 hovedpunkter.
Jeg skal kort fremføre vores bemærkninger til hver af dem. Den konsekvens, vi ønsker, der skal være, når en udenlandsk statsborger begår kriminalitet, mener vi, er afbalanceret og ordentlig tilrettelagt i det forslag, som indenrigsministeren har fremsat, og som jeg nok en gang vil henvise til er et mere egnet grundlag at debattere emnet på.
Det andet punkt drejer sig om sanktioner, når man ikke medvirker til udsendelse af landet eller til oplysning af ens egen sag.
De sanktioner, der gælder, plus den lille skærpelse, der også er indarbejdet i indenrigsministerens forslag,
støtter vi og finder tilstrækkelige.
Sluttelig er der effektiviseringen af kontrollen med afviste udenlandske statsborgere, det vil sige, om de reelt forlader landet.
Hertil er der at sige, hvilket overraskede mig, og hvilket måske også kunne overraske mange andre, at det faktisk er sådan, som jeg har fået det oplyst, at de udlændinge, der registreres som forsvundne, rent faktisk også
som hovedregel udrejser frivilligt.
Derfor er der måske for det tredje punkts vedkommende tale om, at man skyder gråspurve med kanoner.
Thorkild Simonsen (S), 1998-04-21:
I torsdags genfremsatte regeringen sine to lovforslag på udlændingeområdet, og som det lige er blevet omtalt under den forrige sag, kommer de til behandling her i næste uge.
Jeg vil derfor ikke gøre så forfærdelig meget ud af det forslag, der ligger her, for i det forslag, som regeringen kommer med, er der taget meget højde for udvisning af kriminelle udlændinge og en skærpelse af de forhold.
Vi mener desuden, at regeringens forslag er mere velafbalanceret og mere nuanceret end det forslag, der ligger på bordet lige for øjeblikket.
Vi mener, at forslaget her er unuanceret.
Vi synes heller ikke, at forslaget tager højde for, hvad det er for en forbrydelse, udlændingen er dømt for.
Det tager heller ikke højde for udlændingenes tilknytning til Danmark eller Danmarks internationale forpligtelser.
vil kunne udvises for en færdselsforseelse eller noget lignende, og det finder vi absolut ikke rimeligt.
Regeringen ønsker ikke at frihedsberøve udlændinge i flæng, sådan som man kan læse ud af det forslag, der her er til behandling.
Regeringen vil derfor i sit forslag komme med den afbalancerede holdning, som jeg har indtrykket af at store dele af Folketinget vil være enig med os i.
Jeg synes også, at jeg bør minde om, at Folketinget i sommeren 1997 i udlændingeloven skabte hjemmel til, at Udlændingestyrelsen kan træffe afgørelse om, at personer, som modvirker sagens oplysning eller ikke medvirker til udsendelse, ikke skal have dækket deres underhold her i landet bortset fra kost og logi givet som naturalier samt sundhedsmæssige ydelser.
Disse personer kan endvidere pålægges daglig mødepligt.
Jeg nævner det kun, fordi jeg i pressen igennem flere måneder har set en stor kritik af den stramning, der blev lavet, men den havde selvfølgelig det formål, at når vi har besluttet, at man ikke mere skal være her i landet, så bør
man, hvad enten man er kriminel eller på anden måde er blevet afvist, medvirke positivt til det.
Jo mere vi drøfter disse forhold ud fra den skarpe holdning, som jeg synes forslagsstillerne også her lægger op til, jo mere er jeg bange for, at vi kommer til at tjene den modsatte hensigt: at sætte befolkningen op imod hinanden.
Vi vil altså med vores forslag fra regeringens side lægge op til at samle Folketinget og befolkning om en mere afbalanceret holdning både over for dem, som vi ikke har noget at bemærke imod, og over for dem, som virkelig begår grov kriminalitet, og som selvfølgelig ikke skal have asyl i Danmark.
Jeg vil slutte med de her forholdsvis få bemærkninger.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-04-21:
Venstre har i mange år arbejdet for og stillet ændringsforslag for at få skærpet reglerne om udvisning af kriminelle udlændinge.
Det vil vi fortsat gøre, hvis vi ikke er tilfredse med ministerens forslag, som jeg forstår vi skal behandle i næste uge.
Jeg skal gentage, hvad jeg har sagt adskillige gange fra denne talerstol: Dette forslag er alt for firkantet.
Det må fortsat være rimeligt, at regler om udvisning af kriminelle hænger sammen med kriminalitetens grovhed og den pågældendes tilknytningsforhold til Danmark. Her kan man altså smide en svensker ud, der har opholdt sig 40 år i Danmark, for at have kørt spirituskørsel.
Det synes vi ikke er rimeligt.
Så er der spørgsmålet om frihedsberøvelse, når den pågældende modarbejder udsendelsen.
Vi har jo sammen med den tidligere indenrigsminister foretaget forskellige stramninger igennem årene for at forhindre, at de, der får afslag på asyl, modvirker udsendelsen.
Også det vil vi meget gerne diskutere i forbindelse med ministerens lovforslag.
Vi er meget uenige i, at indenrigsministeren går den forkerte vej og vil give yderligere opholdsgrundlag i disse sager.
Om der er mulighed for uden at komme i konflikt med menneskerettighederne at skærpe reglerne for frihedsberøvelse, skal jeg ikke kunne sige.
Vi vil selvfølgelig gerne undersøge det, men vi ønsker at være i overensstemmelse med de internationale konventioner.
Endelig er der som det tredje punkt, at den faktiske udsendelse skal effektiviseres.
Det følger af det, jeg lige har sagt, at det er et problem, som vi er meget optaget af, og vi vil også blive ved med at skubbe på regeringen.
Men jeg vil godt sige - det har jeg også sagt tidligere - at vi godt ved, at det ikke er let.