runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2003-10-22:
Jeg bliver lige nødt til at fortælle fru Irene Simonsen, at det er sket, at der er blevet fremsat grundlovsstridige forslag her i Folketinget.
Det er faktisk også sket flere gange, at de er blevet vedtaget, og det er jo næsten endnu værre.
Men det er nok ikke sidste gang, at det er sket.
Nu får vi jo se.
Men hvis Enhedslisten og Venstre, på trods af hvordan Venstre stemte i de der år fra 1993 og frem til 2001, er enige om, at det, det gælder om, er at hjælpe ofrene og gøre ofrene stærke nok til at bryde ud og helst hjælpe dem, før de bliver ofre, nemlig hjælpe dem på det tidspunkt, hvor de er i stand til at sige nej, hvilket jo er det vigtigste - gennem pigeklubber og styrkelse af dem osv. - hvad er så grunden til, at man fremsætter et forslag, der skal ramme en hel masse, der ikke er ofre og ikke har noget problem?
Det er det, forslaget går ud på. Der er nogle, der bliver indført i et tvangsægteskab.
Der skal være straf til dem, der er ansvarlige for det, og der skal være hjælp til dem, der er ofre.
Men hvorfor lave et forslag, der rammer en masse mennesker, som ikke har noget med tvangsægteskab at gøre, men som bare gifter sig af kærlighed, fordi de kan lide hinanden?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-10-22:
Jeg undskylder, men jeg synes ikke, at jeg fik et svar.
I bemærkningerne til det her lovforslag står der: »Det foreslås på den baggrund, at tidligere ægtefællesammenføringer i ægtefællernes nære familie skal tale for, at ægteskabet eller samlivsforholdet ikke anses for indgået eller etableret efter parternes eget ønske.«
Det betyder helt konkret, at hvis jeg er så uheldig, at mine forældre er blevet familiesammenført, eller hvis jeg har en søster, der er blevet det, behandles jeg anderledes end en statsborger, hvis familie har holdt sig herhjemme og sørget for at gifte sig dansk.
Det kalder jeg diskrimination på baggrund af afstamning.
Jeg vil også gerne have ministerens synspunkt på det på et senere tidspunkt.
Irene Simonsen (V), 2003-10-22:
Hr. Søren Søndergaard spørger, hvor Venstre har været henne i det her.
Vi har været her.
Siden 1993 har vi klart fremlagt vores udlændingepolitik og det, der nu efterhånden er ved at være gennemført, og som vi kan sætte et hak ved.
En af de ting, vi sagde, var, at det var vigtigt at få det her problem stoppet, og det har vi i stor udstrækning fået gjort.
Nu tager vi det sidste step, samtidig med at det er tydeligt og klart i vore handlingsplaner, at vi også vil sætte hjælp ind over for de kvinder og unge mænd, som er ramt af det problem her.
Det kan hr. Søren Søndergaard få mit ord på herfra, og han må gerne hænge mig op på det senere, hvis han mener, at det ikke er tilgodeset.
Til fru Elsebeth Gerner, der siger, at der ikke må diskrimineres på baggrund af afstamning: Nej, det er jo slet ikke det, det her handler om, for loven er lige for alle her.
Loven gælder for alle, også 28-års-reglen, og der skelnes ikke.
Så grundlovens paragraffer bliver overholdt.
Der er en ting, fru Elsebeth Gerner kan være sikker på, som jeg i hvert fald føler mig tryg ved, og som jeg ved, at Venstre også føler sig tryg ved, og det er, at det her er blevet tjekket.
Man fremsætter ikke et lovforslag, der er grundlovsstridigt, vil jeg sige til fru Elsebeth Gerner.
Til fru Bodil Kornbek, der beder om dokumentation vedrørende tvangsægteskaber: Jeg må igen for det første pointere - og det er også et svar til hr. Kamal Qureshi - at mit udgangspunkt er, at allerede ét indgået tvangsægteskab er et for meget.
Det tror jeg faktisk heller ikke med det, vore hjerter fælles brænder for, at vi kan blive uenige om.
Det tror jeg at vi er helt enige om.
Så tror jeg faktisk også - jeg hørte i hvert fald fru Bodil Kornbek sige det herfra - at der er nogle gråzoner.
Men med udgangspunkt i, at ét tvangsægteskab er et for meget, så må vi også mødes et sted.
Og når jeg skal dokumentere det, kan jeg sige, at i halvdelen af sagerne har det med nærtbeslægtet ægtefællesammenføring været en af de medvirkende årsager.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-10-22:
Det er klart, at taler man om tvangsægteskaber kontra arrangerede ægteskaber, er der en gråzone, og det er vanskeligt.
Men jeg må sige, at der er en reel forskel, som man bl.a. kan læse i høringssvarene og også i en rapport, der er kommet fra Ligestillingscentret på RUC.
Lad nu det være.
Jeg er interesseret i dokumentationen for, at halvdelen af ægteskaber med nærtbeslægtede er tvangsægteskaber.
Jeg regner selvfølgelig med, at der er en dokumentation, og at man ikke bare føler eller formoder det, men at man rent faktisk kan dokumentere det, for med det billede, man tegner over for befolkningen, synes jeg, at det er temmelig problematisk, hvis man ikke kan dokumentere, at det rent faktisk er sådan.
Så bliver det jo et billede af, at de alle sammen er tvangsægteskaber, dem kan man ikke regne med, og det er godt, at der kommer de her stramninger.
Jeg regner sandelig med, at man taler ud fra et ordentligt statistisk grundlag, at man måske ligefrem har forsket i nogle af de her ting, at man ved, hvad det er, man taler om, og at man ikke formoder og føler en hel masse og dermed tegner et billede af en gruppe borgere i dette samfund, som er temmelig negativt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-10-22:
Alligevel kan man konstatere, at UNHCR, Advokatrådet, Center for Menneskerettigheder, Amnesty International, Rådet for Etniske Minoriteter og sikkert også mange andre netop hæfter sig ved, at der gøres forskel.
Der gøres forskel mellem statsborgere.
Statsborgere, som har etniske rødder i en anden kultur, stilles anderledes end danske statsborgere.
Man kan godt gøre forskel på udlændinge og danske statsborgere på det her område, men man kan ikke gøre forskel mellem statsborgere.
Derfor vil jeg gerne have ordførerens synspunkt i forhold til de høringssvar, der er kommet, som viser, at der er meget tvivl om, hvorvidt der overhovedet på nogen måde kan tales om lighed for loven.
Ordføreren siger hele tiden, at det er i halvdelen af alle de tvangsægteskaber, der er indgået, hvor der er tale om fætter-kusineægteskaber eller i hvert fald ægteskaber med nært beslægtede, men det er jo ikke tilfældet; det er i ca. 33 pct. af de ægteskaber, der er indgået, og der er under alle omstændigheder tale om et utrolig spinkelt statistisk grundlag, i og med at udgangspunktet er 27.
Men jeg vil gerne lige have fat i det med grundlovens § 70, for det, der står i grundlovens § 70, har intet med frihed at gøre.
Det kunne man formode, men sådan er det ikke.
Det, der står i grundlovens § 70, er, at der ikke må diskrimineres på baggrund af bl.a. afstamning.
Jeg vil gerne have en redegørelse for, hvorfor ordføreren mener, at der ikke er tale om diskrimination på baggrund af afstamning, for det, der står i lovforslaget, er jo, at et menneske, som kommer fra en familie, som stammer fra en familie, hvor der er tradition for at gifte sig med udlændinge, ikke længere har de samme muligheder som statsborgere, hvis familier har giftet sig dansk.
Er det ikke diskrimination i forhold til § 70?
Irene Simonsen (V), 2003-10-22:
Først skylder jeg fru Elsebeth Gerner Nielsen et svar på spørgsmålet om § 70 i grundloven.
Jo, vil jeg sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, det er faktisk det, der er det grundlæggende her, det er nemlig vores egen frie ret til at bestemme og også bestemme, hvem vi vil indgå et ægteskab med.
Sådan er det ikke i praksis i øjeblikket.
Det er det, vi tager hensyn til, og det er det, vi tager udgangspunkt i.
Det tror jeg heller ikke at fru Elsebeth Gerner Nielsen er særlig uenig med mig i - med de udgangspunkter, jeg kender, og som tidligere er ytret om den grundlæggende frihed.
Til fru Bodil Kornbek: Jeg vil meget gerne svare på spørgsmålet, om vi skelner mellem tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber.
Når jeg kommer rundt, har jeg personligt meget, meget svært ved at finde den gråzone, der er, og det tror jeg at mange andre også har.
Det er jo ikke noget, vi kan stille os skråsikkert op med her.
Men jeg hørte så sent som i forgårs om en episode med en ung mand, der havde fået valget.
Han var taget med hjem på ferie, og så var der ellers blevet præsenteret 18 kvinder for ham på én dag, og så kunne han vælge en af dem.
Det er altså for mig at se tvang
Det vil man i nogle kredse betegne som et arrangeret
I min terminologi er det tvang - frivillig tvang om man vil.
Jeg har også reflekteret over høringssvarene og er kommet til den samme konklusion, som jeg netop har udtrykt her fra talerstolen, nemlig at jeg stadig må undre mig, selv når jeg reflekterer.
Det er jo ikke sådan, at når man reflekterer, skal man altid tage alting til sig.
Fru Bodil Kornbek kan sikkert også finde eksempler på, at det ikke er sket.
Bodil Kornbek (KRF), 2003-10-22:
Fru Irene Simonsen siger i sin ordførertale, at hun undrer sig over, at høringssvarene er så negative.
Det er positivt, at man kan undre sig, men så skulle man også gerne kunne reflektere over det og tage høringssvarene til sig; det ville være positivt.
Fru Irene Simonsen siger, at halvdelen af de ægteskaber, der bliver indgået, når vi taler om nært beslægtede, er tvangsægteskaber.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor man har de tal fra, for jeg har forsøgt, når det drejer sig om tvangsægteskaber, at få det belyst enten via nogle forskningsprojekter eller via nogle klare undersøgelser eller på anden måde for at få at vide, hvordan vi får det her dokumenteret.
Så jeg vil gerne have at vide, hvor man har de her helt præcise tal fra, så man kan udtale sig så skråsikkert om de her spørgsmål.
Så kan jeg se, at jeg lige kan nå spørgsmål nr. 2
: En del af høringssvarene skelner mellem arrangerede ægteskaber og tvangsægteskaber, fordi arrangerede ægteskaber ikke er baseret på tvang, men kan være indgået på helt frivillig basis, skelner man overhovedet ikke i Venstre?
Søren Søndergaard (EL), 2003-10-22:
Jeg har læst regeringens handlingsplan på det område og har såmænd også en rosende bemærkning tilovers for den i min ordførertale.
Det, som Venstres ordfører bare var i gang med, var en historisk redegørelse om, hvor alle mulige var.
Spørgsmålet er: Hvor var Venstre, da Enhedslisten gang på gang under den forrige regering stillede forslag om hjælp til pigeklubber, krisecentre osv.?
Ja, det kan godt være, at de var i salen, men de stemte imod.
Det interesserede dem ikke.
Det er jo problemet.
Jeg kunne godt tænke mig at diskutere
Det, man gør, er, at da der er nogle, der udnytter muligheden for familiesammenføring til tvangsægteskaber, så straffer vi alle, der ønsker familiesammenføring.
Er det et princip, som Venstre vil overføre til andre af livets områder?
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Der er i hvert fald to ting, der er interessante, som jeg gerne vil bede Venstres ordfører om at forholde sig til.
Det ene er, at statsborgerskab, som jeg hører fru Irene Simonsen sige, i sig selv er noget, selv om man opholder sig i udlandet, som giver en stærkere tilknytning til Danmark, end hvis man opholder sig i Danmark uden statsborgerskab.
Det er altså rigtigt forstået, at selv om en person har boet 24 år i udlandet, har vedkommende en stærkere tilknytning til Danmark end en, der har boet 24 år i Danmark; selv om vedkommende ikke taler dansk, er der altså en stærkere tilknytning til Danmark, end hvis man har boet i Danmark de sidste 24 år.
Det andet er: Hvordan er Venstres overvejelser i forhold til at lære unge mennesker i Danmark retten til at kunne vælge sin egen partner, retten til at kunne vælge sin egen ægtefælle, når Venstre hermed er med til at gennemføre en lovgivning, hvor myndige danske unges ret til at kunne vælge deres ægtefælle i udlandet og efterfølgende få opholdstilladelse i Danmark lige præcis bliver frataget dem med den her lovgivning?
Irene Simonsen (V), 2003-10-22:
Jeg tror, jeg vil starte bagfra og svare hr. Kamal Qureshi: Eksemplerne er ganske rigtigt fremlagt, som hr. Kamal Qureshi gør det.
Men der er jo netop det, at når man får et statsborgerskab, giver det også nogle rettigheder, og det er indlysende, at det er derfor, man tager et statsborgerskab.
Det er helt indlysende.
Hr. Kamal Qureshi har fuldstændig ret i belysningen af det, og det vil jeg ikke på nogen måde benægte, men jeg vil kraftigt pointere, at statsborgerskabet jo netop er med til at give nogle rettigheder.
Derfor er der også flere og flere, der søger det.
Vi vil netop gå meget kraftigt ind i det her arbejde, og vi vil gøre et vældigt støttearbejde for de piger og unge mænd ikke at forglemme,
som er ramt af problemet med tvangsægteskaber og arrangerede ægteskaber.
Der ligger gode handlingsplaner på området, og der er også midler til det.
Så blev der også stillet et spørgsmål om den tredjedel, der er blevet afvist ikke alene med begrundelse i, at det er tvangsægteskaber, men hvor det har spillet ind, og hvor der har været en begrundet mistanke om, at det ikke har været et forhold, der er indgået på helt frivillige vilkår
: Det kan vi ikke leve med herhjemme mere.
Det har taget overhånd.
Danmark er et demokratisk samfund, der bygger på den enkeltes personlige frihed, også retten til selv at vælge sin ægtefælle.
Jeg må sige, at mit hjerte er fyldt af det her, når jeg kommer rundt og taler med unge mennesker af anden etnisk baggrund.
De er ramt.
Indimellem er de ikke selv klar over, hvor meget de er ramt.
Men jeg kan se forskellen på at have nogle frihedsrettigheder, og det handler om, at når man er borger i Danmark, skal vi også lære dem om vores frihedsrettigheder.
Jeg håber, at jeg kan komme tilbage til fru Elsebeth Gerner Nielsens spørgsmål.
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Er det ikke er rigtigt, at hvis man bliver født som dansk statsborger, og som 4-årig flytter fra Danmark til f.eks. Argentina og bor der i i 25 år, hvis man ikke taler sproget og ikke på nogen måde har noget andet forhold til Danmark, end at man blev født i Danmark og fik statsborgerskab, men har opholdt sig i Argentina i 25 år, kan man vende tilbage til Danmark med sin argentinske ægtefælle?
Derimod kan et andet barn, som får et statsborgerskab som 4-årig og efterfølgende flytter til Argentina og finder en ægtefælle dér, ikke vende tilbage til Danmark.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører forholde sig til, hvordan det kan være, at der ifølge dette forslag lægges op til, at en person, som i 24 år bor uden for Danmark, har større tilknytning, end en person, der har boet i Danmark de sidste 24 år.
Søren Søndergaard (EL), 2003-10-22:
Nu er vi jo meget enige med Venstres ordfører i, at tvangsægteskaber skal bekæmpes.
Vi fremsatte f.eks. under den tidligere regering gang på gang forslaget, men vi havde desværre ikke Venstres støtte, for ellers var det jo gået
igennem.
Men jeg kan forstå, at Venstre kun er imod tvangsægteskaber, når det er noget, der kan bruges til at holde udlændinge ude fra Danmark.
Forstod jeg Venstres ordfører korrekt, når jeg forstod det på den måde, at halvdelen af alle ægteskaber med en udlænding, hvor der har været tale om mindre end 28 års ophold i Danmark, er tvangsægteskaber?
Sagde Venstres ordfører, at halvdelen af alle ægteskaber med en udlænding, som har været i Danmark i mindre end 28 år, er tvangsægteskaber?
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Nu nåede fru Irene Simonsen desværre ikke at svare, men jeg kan så passende lige spørge om noget i den sammenhæng.
Dansk Røde Kors skriver, at et vist antal år med indfødsret eller opholdstilladelse ikke er en garanti for stærk og varig tilknytning til Danmark.
Jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen: Hvordan vil man, for det står jo i bemærkningerne, sikre sig, at der blandt dem, der skal have opholdstilladelse, er en stærk og varig tilknytning til Danmark - altså de, hvis ægtefæller skal have opholdstilladelser?
Jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen, Venstres ordfører: Hvordan vil man sikre sig, at personer, der stort set hele deres liv har opholdt sig uden for Danmark, som ikke kan tale dansk, som ikke har haft nogen tilknytning til Danmark, har den tilknytning til Danmark, som det påstås at man har alene i kraft af et statsborgerskab?
Hvordan er det i sammenligning med den person, der hele sit liv har boet i Danmark, men som måske ikke har statsborgerskab?
Hvordan kan man sige, at selv om de bor i udlandet, er der altså en stærkere tilknytning til Danmark, end hvis de bor i Danmark?
Så vil jeg gerne spørge fru Irene Simonsen: Hvis fru Irene Simonsen virkelig er optaget af folks frie vilje, vil Venstre så støtte et forslag, hvor alle, når de er myndige fra 18-års-alderen, får lov til at få deres ægtefælle til Danmark, hvis vi sikrer os, at det er sket med deres egen frie vilje?
Vil Venstre støtte et sådan forslag?
Helge Sander (V), 2003-10-22:
Da fru Lene Jensen har været med til i de aftaler, vi har lavet, at sikre, at der tilføres adskillige hundrede millioner kroner til dette område, er det lidt vanskeligt at lave det regnestykke.
Det vil jeg altså fastslå, også selv om det er blevet halvsent.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-10-22:
Det kan godt være, at jeg misforstod hr. Kamal Qureshis svar til mig angående den her misforståelse.
Men det er jo forkert!
En dansk statsborger, der er 28 år og bor i udlandet, har de samme rettigheder som en 28-årig dansker eller en 28-årig dansk statsborger i Danmark, ligesom en dansk statsborger, der har boet i Danmark i 26 år, har præcis de samme rettigheder som en dansk statsborger, der bor i udlandet og er 26 år.
Der er stadig væk ikke nogen forskel, hvis man tager de to alderskriterier, og det er jo det, der er gældende for denne her lov, at den forskel ikke sker på grund af, at man er i udlandet, men sker på baggrund af, hvorvidt man er dansk statsborger, og hvor mange år man har været det.
Den er ikke så meget længere. Det er sådan, at venstrefløjen og hr. Kamal Qureshis parti har revset Socialdemokraterne og andre og især kvindeorganisationerne for ikke at ville opnå ligestilling for de etniske kvinder.
Nu forsøger nogle at tage teten på det her område og gøre noget for de her kvinder.
Hvorfor er man så fuldstændig forsvundet fra overfladen i SF?
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Jeg vil gerne spørge: Noget af det, som fru Sophie Hæstorp Andersen ikke kommer ind på, når hun snakker om alle de aldersgrænser, er, at de alle sammen er under 18 år.
Kunne jeg høre, hvad det er for nogle aldersgrænser, der er i det danske samfund, når man er over 18 år?
Der er ikke nogen.
Det handler om, at du ikke må købe cigaretter indtil en vis alder.
Kørekort kræver en vis alder.
Men når du er 18 år, så opnår du, ud over udlændingelovgivningen, samtlige rettigheder i det danske samfund som myndig.
Ja o.k., du har så ikke ret til pension og lignende, men som 18-årig har man altså alle de borgerrettigheder, som ens myndige alder plus et statsborgerskab giver en ret til.
Og derfor er det principielt for SF.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-10-22:
Det, som jeg prøvede på at gøre klart, er, at selv om man er myndig, selv om man har opnået nogle rettigheder i det her samfund, f.eks. til at betale skat, til at være valgbar, til at have valgret, så gælder der alligevel på en lang række andre områder forskellige rettigheder.
Og der vil jeg bare spørge hr. Kamal Qureshi: Hvad er der i princippet af problemer i det?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Det, jeg prøvede på at eksemplificere før, var, at man kan have nogle bestemte myndigheder, man kan have nogle bestemte rettigheder, men de gælder bare ikke i alle tilfælde.
Og i det her tilfælde skal man altså være 24 år, før man kan få en ægtefællesammenføring, men man kan i øvrigt gifte sig med hvem som helst, man vil, fra man er 18 år.
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Til fru Hæstorp Andersen
: Altså hvis Socialdemokraterne vil underkende, at 18-årige er myndige, og at de skal have frataget retten til at kunne vende tilbage til Danmark med deres ægtefæller, fordi de bliver gift, inden de er 28 år, fint, så sig det, men lad være med at sætte det op som en eller anden polemik.
Det er ret sent.
Men i realiteten siger Socialdemokratiet med den her lovgivning og har i øvrigt også sagt det med andre tilsvarende lovgivninger, at du godt kan være en del af den danske lovgivende forsamling, men du skal altså være 28 år, før du kan få lov til at gifte dig med en udlænding og vende tilbage til dit eget land.
Det er det korrekte, og så skal man lade være med at bortforklare det med at sige: Ja, der er også en lovgivning om, hvornår man kan få kørekort, og så er der en lovgivning, der handler om, hvornår man må købe cigaretter osv. osv. Ja, der er forskellige lovgivninger, men når man er myndig i det danske samfund - det er man, når man er 18 år - så har man altså også ret til at gifte sig i det danske samfund, men man har altså ikke ret til at komme hjem til Danmark med sin udenlandske kone.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-10-22:
Ja, jeg synes bare, at det efter denne her debat og polemik måske er meget godt at få på det rene: Er det korrekt, at man muligvis om et år har lavet en lov om, at man, hvis man er 15 år og dansk statsborger, ikke må købe cigaretter og spiritus i forretninger, selv om man har ret til at blive dømt for kriminalitet, når man er 15 år?
Er det korrekt, at selv om man er dansk statsborger og 18 år, så er der nogle diskoteker, hvor man skal være 21 år for at kunne komme ind, der er nogle diskoteker, hvor man skal være 25 år for at komme ind?
Og er det korrekt, at selv om man er dansk statsborger og 18 år og kan få et kørekort i Danmark og køre bil, så er der alligevel nogle forsikringsselskaber, der nægter at tegne en forsikring for en, før man er 30 år, eller før man er 25 år?
Er det korrekt, at der er forskelle i, hvornår man er myndig, og hvornår man opnår forskellige rettigheder i samfundet, samt hvornår samfundet som sådan giver en et ansvar?
Bertel Haarder (V), 2003-10-22:
Hvis det var det, der skulle indrømmes, gør jeg det gerne.
Det er sådan set det, det handler om.
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Kunne jeg så ikke på vegne af den 18-årige danske statsborger, som har boet hele sit liv i Danmark, spørge, hvad han skal gøre, hvis han har fundet en ægtefælle, der er udlænding, for at kunne få lov til at vende hjem til Danmark og opnå opholdstilladelse for sin partner? Hvad er det, han skal gøre?
Kan ministeren svare mig på det?
Bertel Haarder (V), 2003-10-22:
Jeg blev helt tummelumsk i hovedet.
Jeg tror stadig væk, at svaret er, at tilknytningskravet ikke er en uoverstigelig hindring.
Kamal Qureshi (SF), 2003-10-22:
Jeg ved ikke, om ministeren bevidst vælger at høre det anderledes, end jeg siger det.
Det er anden gang, at jeg siger, at jeg ikke snakkede om dem, der ikke var danske statsborgere.
Ministeren burde også vide, at jeg faktisk også er stor tilhænger af, at statsborgerskab skal give rettigheder og pligter.
Det, jeg refererer til, er den danske statsborger, der har boet i Danmark fra barnsben af.
Hvis han er 18 år og har boet i Danmark i alle 18 år, og hvis han sammenlignes med en dansk statsborger, der flyttede til udlandet, da han var 2 år, og som så har boet i udlandet i 26 år,
så vil den danske statsborger, der bor i udlandet, have ret til at kunne vende tilbage til Danmark med sin udenlandske ægtefælle, men det vil den danske statsborger, som har boet hele sit liv i Danmark, men som ikke er 28 år, ikke have ret til.
Er det ikke korrekt, at selv om han er dansk statsborger, kan han ikke vende tilbage til Danmark med sin udenlandske ægtefælle, fordi han ikke er 28 år?
Er det ikke korrekt forstået, at det er sådan, at man skal være 28 år for at undgå at skulle leve op til tilknytningskravet?
Så betyder det vel også, at hvis man er 18 år og har været dansk statsborger fra barnsben af, har man færre rettigheder i forhold til at kunne vende hjem til Danmark i forhold til den danske statsborger, der har boet hele sit liv i udlandet, men som er 28 år.
Alene i kraft af sin alder har han tilsyneladende, på trods af at han ikke har boet i Danmark hele sit liv, opnået flere rettigheder i Danmark end den 18-årige, der er dansk statsborger.
Det er sådan set det, jeg anfører.