runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bente Dahl (RV), 2006-11-03:
Da den radikale ordfører på lovforslaget, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede, er det mig, der fremfører Det Radikale Venstres synspunkter.
Lov om specialpædagogisk støtte ved videregående uddannelser har fungeret siden den 1. januar 2001.
Med loven indførtes en ordning, som giver studerende med handicap adgang til specialpædagogisk støtte i form af f.eks. it-udstyr, særligt tilrettelagt studiemateriale, tegnsprogstolkning, sekretærbistand m.v., således at de kan gennemføre en uddannelse i lighed med andre studerende.
I forbindelse med studierejser og obligatoriske praktikperioder i udlandet har tildelingen af støtte hidtil været begrænset til bestemte støtteformer og har således ikke omfattet f.eks. tegnsprogstolkning og sekretærbistand.
Støtte til hele uddannelser eller meritgivende studieophold i udlandet har ikke haft en tilsvarende begrænsning.
I en tid, hvor der lægges stigende vægt på, at studerende får mulighed for at gennemføre dele af deres uddannelse i udlandet, og hvor uddannelserne generelt internationaliseres, bør handicappede studerende have adgang til alle nødvendige støtteformer, således at de kan gennemføre studierejser og praktikperioder i udlandet på lige fod med andre.
Efter forslaget vil alle specialpædagogiske støtteformer således kunne tildeles til såvel studierejser og praktikperioder som led i uddannelser i Danmark samt til uddannelse eller studieophold i udlandet inden for den økonomiske ramme, der gælder for tilsvarende støtteformer i Danmark.
Forslaget indeholder i øvrigt mindre justeringer af loven som følge af ændringer af pædagogikumuddannelsen og placering af universitetsuddannelserne under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling samt nødvendig tilpasning til lov om statens uddannelsesstøtte.
Støtten kan kun ydes på samme niveau som i Danmark, og det betyder, at forslaget ikke koster noget, den studerende skulle alligevel have haft støtten i Danmark.
Vi kunne måske snakke om, om det er rimeligt; der kunne jo være øgede udgifter forbundet med opholdet i udlandet.
I nogle tilfælde mener vi det kunne være rimeligt.
Men vi er i Det Radikale Venstre positive over for L 49.
Bertel Haarder (V), 2006-11-03:
Jeg vil igen takke for den enstemmige opbakning til forslaget.
Jeg synes, det er en helt rigtig model, og det passer jo perfekt sammen med det, som et stort flertal lige har aftalt i går, nemlig at det generelt skal være lettere at studere i udlandet og også at få hjælp til betaling for uddannelse.
Så vi er i gang med at komme ud i hjørnerne, og her har vi altså husket de handicappede.
Det har jeg det rigtig godt med, og jeg takker det store flertal, jeg takker samtlige partier, fordi de vil være med til det.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Christine Antorini (S), 2006-11-03:
Jeg vil gerne kvittere for invitationen og anser den som en dobbeltinvitation.
Jeg vil jo alligevel blive inviteret som medlem af udvalget, men her får jeg altså en forhåndsinvitation, og jeg skal hermed bekræfte, at jeg deltager.
Men ministeren fik ikke svaret på mit spørgsmål, nemlig om ministeren vil bekræfte, at i de 5 år, regeringen har siddet, har regeringen desværre skåret ned på folkeoplysningsområdet.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-03:
Det virker ganske uskyldigt at ændre folkeoplysningsloven, så man ude i landet kan tilrettelægge forløbene mere fleksibelt og i tråd med borgernes ønsker og krav, for hvem kan være imod at styrke udviklingen af et aktivt medborgerskab inden for væsentlige samfundsrelaterede områder som sundhed, forbrugeroplysning, borgerinddragelse og selvfølgelig integration af etniske minoriteter, som det så flot hedder i lovforslaget?
Det lyder alt sammen rigtig godt, men hvorfor har regeringen ikke valgt at kaste kritiske blikke på de kommuner, der tildeler den lokale imam folkeoplysningsmidler?
Er det folkeoplysning, og er det at skabe forståelse for en aktiv borgerinddragelse?
Det er der sikkert nogle der mener, men det gør Dansk Folkeparti altså ikke.
Det er ikke specielt betryggende, at man tilsyneladende lægger op til at videreføre en tåbelig kommunal praksis uden indblanding fra staten, men skal ordningen videreføres i store træk, burde der i hvert fald fastlægges klare retningslinjer for tildelingen af de kommunale folkeoplysningsmidler.
Det er et af de spørgsmål, vi gerne vil have belyst i udvalgsarbejdet fra Dansk Folkepartis side.
Hvis det er den lokale islamist, der for folkeoplysningsmidler skal integrere de lokale muslimer, er det måske ikke så underligt, hvis ingen bliver integreret ordentligt.
Det er en tanke, som kunne være værd at tænke, men da ingen ovre i ministeriet og ude i kommunerne tilsyneladende har tænkt tanken, er det derfor ikke sikkert, at vi vil støtte lovforslaget.
Forslaget bevirker sådan set ikke en forværring af det problem jeg nævnte før, men det løser det altså heller ikke.
Jeg troede, at folkeoplysningsmidlerne først og fremmest skulle oplyse om det danske samfund, men sådan skal det måske ikke være mere. Vi kan sådan set godt støtte tanken om mere fleksibilitet, men vi er samtidig skuffede over, at regeringen ikke har tænkt sig at ændre den lempelige praksis for tildeling af midlerne ude i kommunerne.
Det er ikke hensigtsmæssigt, og alle burde have en interesse i, at den lokale imam ikke står for integrationen, for hvis han gør det, bliver der ingen integration.
Det er heller ikke specielt hensigtsmæssigt, at en forening, der – som vi har set eksempler på – direkte opfordrer folk til ikke at deltage i det kommunale valg, kan modtage folkeoplysningsmidler fra kommunerne.
Der burde være indarbejdet nogle klare retningslinjer i lovforslaget.
Man har haft mulighed for at gøre det, og det er trist, at man har valgt ikke at gøre det.
Christine Antorini (S), 2006-11-03:
Det er blot en kort kommentar til ministerens gennemgang af den meget vigtige nye passage, der er kommet ind i folkeskolens formålsparagraf om lyst til at lære mere, som vi hos Socialdemokraterne er helt enige i er en vigtig nyskabelse i formålsparagraffen.
Min pointe er, at den danske uddannelsestradition jo har hvilet på tre søjler.
Den ene er en rigtig god grundskole, den anden er et voksenefteruddannelsessystem, så man kunne hente det, man ikke fik med i bagagen fra grundskolen, og endelig er den tredje, som jo har en lige så lang tradition, folkeoplysningen.
Det er denne søjle, læring af lyst, jeg vil udfordre ministeren med – ikke bare for sjov, men fordi jeg ganske alvorligt mener, at det, at man har mulighed for at udvikle andre kompetencer, har været en meget vigtig del af den læringstradition, som gør, at vi faktisk klarer os fantastisk godt i globaliseringen.
Jeg vil derfor bede ministeren om at bekræfte, at den tredje søjle – læring af lyst, folkeoplysningen – er blevet beskåret i den periode, regeringen har siddet.
Britta Schall Holberg (V), 2006-11-03:
Jeg lagde mærke til, at ordføreren mener, at Folketinget er bedre til at vurdere det folkeoplysende arbejde end de kommuner, der rent faktisk skal betale for det, og det synes jeg er en interessant udmelding.
Skal jeg forstå det sådan, at ordføreren ikke har tillid til, at de folkevalgte kommunalbestyrelser er i stand til at tænke sig om og vurdere, hvad de giver midler til?
Martin Henriksen (DF), 2006-11-03:
Jeg tænker bl.a. på Århus Kommune, som har givet folkeoplysningsmidler til en forening, der hedder »Lighed og Broderskab«.
En af de personer, som er tilknyttet foreningen, har opfordret muslimer til ikke at stemme ved kommunalvalg, for
gør man det, er man ikke en rigtig muslim.
Jeg har også hæftet mig ved, at ministeren i et svar til Folketinget har svaret, og jeg citerer: At en forening opfordrer sine medlemmer til ikke at stemme ved et kommunalvalg er ikke ulovligt og er ikke en handling, der isoleret set kan medføre, at kommunen er berettiget til at nægte foreningen tilskud i medfør af folkeoplysningsloven, hvis foreningen i øvrigt opfylder betingelserne for at modtage støtte.
Citat slut.
Jeg mener bare, at man måske burde ændre betingelserne for at kunne modtage støtte.
Britta Schall Holberg (V), 2006-11-03:
Jeg synes, det er nogle interessante betragtninger, for vi taler jo om nogle demokratisk valgte fora, som hvert fjerde år skal stå til regnskab for det, de gør lokalt, og det går jeg ud fra at ordføreren også synes er en god baggrund for det, vi kalder at være dansk.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-03:
Jeg betragter det ikke som specielt dansk, at man yder offentlig støtte til foreninger, som opfordrer folk til ikke at deltage i demokratiske valg.
Det er måske snarere udansk.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-11-03:
Lovforslaget er fremsat på baggrund af et forslag fra Oplysningsforbundenes Fællesråd.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-11-03:
Enhedslisten kan overordnet set også støtte lovforslaget, og jeg skal lade være med at gentage alle de gode ting i forslaget, men i stedet komme frem med nogle af de ting, som jeg måske synes er lidt problematiske.
En af dem er bare en lille brod som opfølgning på diverse pædagogstrejker, nemlig at flere kommuner og også KL påpeger, at forslaget vil medføre øget bureaukratisering i form af beregninger, administration og kontrol.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, hvor kommunerne skal tage de penge fra, for jeg forestiller mig ikke, at regeringen for en gangs skyld skulle have fået den fantastiske idé at give penge med til de ekstra opgaver, kommunerne kunne få.
Jeg synes, det ville være rart, hvis regeringen kunne pege på, hvad det er for nogle opgaver, kommunerne ikke skal løse.
De sidste 5 år har tendensen jo været, at man ivrigt har lagt ekstra opgaver ud, og at der er kommet flere ivrige brugere af velfærden udeomkring i kommunerne.
Men regeringen har ikke givet nok penge til det og har ikke peget på, hvilke aktiviteter der ikke skal udføres, og uanset hvor lille lovforslaget her end kan være i den sammenhæng, synes jeg måske, det for en gangs skyld ville være rart at få at vide, hvad det er, der ikke skal gøres.
Ud over det har jeg et par spørgsmål, der angår et af høringssvarene om lønforhold, som f.eks. DSI rejser.
De spørgsmål vil jeg stille skriftligt til ministeren, ligesom jeg synes det er væsentligt, at vi får diskuteret det her med, at man lægger op til individuelle forhandlinger af lønforholdene.
Så der er altså nogle ting med hensyn til lønforholdene, som vi er en anelse usikre på.
Det ændrer dog ikke ved det overordnede, at vi lægger vægt på de mange positive høringssvar, og at vi synes, det er rigtig positivt, at aftenskolerne får udvidede muligheder for at tilrette undervisningen fleksibelt.
Jeg skal dog sige, at hvis undervisningsministeren virkelig grundlæggende ønskede at fremtidssikre og udvikle aftenskolerne, så kunne man da starte med at reducere brugerbetalingen, om ikke andet bare ned til det niveau, der var, da regeringen selv kom til magten, for af en eller anden grund har den her regering den opfattelse, at udbud og efterspørgsel på alle andre områder gælder på den måde, at hvis prisen stiger, så falder efterspørgslen.
Men lige præcis hvad angår uddannelse, gælder udbud og efterspørgsel åbenbart ikke.
I hvert fald har regeringen påstået i samtlige de debatter, vi har haft i Folketingssalen om brugerbetaling på uddannelse, at prisniveauet ikke har nogen som helst effekt på efterspørgslen.
Det synes jeg er en interessant indstilling at have for en borgerlig regering.
Det kan jo være, at ministeren kan be- eller afkræfte, om det også er tilfældet på det her område, og hvad holdningen så kunne være til brugerbetaling, hvis man har et ønske om at støtte aftenskolerne.
Bertel Haarder (V), 2006-11-03:
Denne gang må jeg så takke for den enstemmige opbakning, der er til lovforslaget.
Det er jeg meget glad for.
Det tror jeg også, oplysningsforbundene bliver glade for.
Det er jo dem, der har bedt om denne mulighed, for at 40 pct. af midlerne kan bruges til fleksible tilrettelæggelsesformer.
Så vidt så godt.
Så har fru Britta Schall Holberg jo fået det politiske gennembrud i dag, at hun ikke blot taler på Venstres og De Konservatives vegne, men tilsyneladende også på Socialdemokratiets vegne, og siden har det vist sig, at alle er enige med hende i det varme forsvar, hun kom med for folkeoplysningens værdi.
Derfor kan man selvfølgelig spørge som fru Rosenkrantz-Theil: Jamen hvorfor sænker I så ikke deltagerbetalingen?
Svaret er, at det også ville være dejligt, men vi har jo en række andre højt prioriterede opgaver i undervisningssektoren, som vi netop i går har sat milliarder af kroner af til.
Det synes jeg lige skal med i billedet.
Ud over at fru Antorini støttede forslaget, kom hun med en lille lidt negativ bemærkning om, at regeringen nedprioriterer læring af lyst.
Det synes jeg nu ikke.
Det var vist mig selv, der skrev de ord, der kom ind i folkeskolelovens formålsparagraf om, at eleverne skulle have lyst til at lære mere.
Så vi har jo skrevet det, vi skal leve op til det, og vi må intet gøre i hverken skole- eller uddannelsespolitikken, som reducerer nogens lyst til at lære, tværtimod.
Så det er jeg da glad for at få lejlighed til at sige.
Man oplever jo meget på sådan en dag.
Der sker altså noget i dansk politik i denne tid, og det hilser jeg meget velkommen.
Til slut vil jeg takke både de oplysningsforbund, som jeg havde møde med om sagen, og også fru Else Theill Sørensen, som desværre ikke længere er medlem af Folketinget, men som på fremragende vis ledede det udvalgsarbejde, som førte til det lovforslag, vi behandler her.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-03:
Jeg synes, at alle danske statsborgere skal have lov til at stemme ved valg i Danmark, selvfølgelig synes jeg det.
Jeg fortalte også ministeren en lille historie, da jeg gik ned fra talerstolen.
Den handlede om, at da jeg arbejdede ude i Kødbyen, var der en sød muslimsk kvinde, som havde en mor, der faktisk stemte på Dansk Folkeparti, fordi hun var så træt af alle de problemer, som visse muslimer, hedder det jo, skabte rundtomkring i Danmark, og jeg synes selvfølgelig, at hun skal have lov til at stemme på Dansk Folkeparti.
Det synes jeg ville være rigtig fornuftigt, og hun kunne tage flere med sig, nu hun var i gang.
Men det, jeg gerne ville spørge ind til, var, at på side 8 i lovforslaget står der, at de overordnede retningslinjer vil blive fastsat af undervisningsministeren i en bekendtgørelse, men kommunalbestyrelsen får inden for de i loven og bekendtgørelsen fastsatte rammer mulighed for at fastsætte generelle lokale retningslinjer for anvendelsen af puljen.
Jeg ville bare høre, om ministeren i de retningslinjer, han vil fastsætte, vil gøre op med det problem, som jeg nævnte i min ordførertale, nemlig at der er mulighed for, at en kommune kan beslutte, at det ikke er noget problem, at man giver folkeoplysningsmidler til en forening, som opfordrer til, at man gør noget, som er udemokratisk, altså at man boykotter demokratiske valg.
Bertel Haarder (V), 2006-11-03:
Hvis kommuner vil udelukke visse grupper fra at benytte folkeoplysningsloven eller benytte kommunale lokaler – det er jo et spørgsmål, der har været rejst fra tid til anden – så skal det ske ud fra meget saglige, ikkediskriminatoriske og velbegrundede argumenter.
Der skal altså være en saglig begrundelse, og der må ikke diskrimineres.
Det er faktisk et led i den danske ytringsfrihed, at man har lov at have den mening, hvor tosset den end er.
Men det betyder jo ikke, at folkeoplysningsloven er en åben ladeport, hvor alt kan blæse igennem.
Men er der et eller andet, man vil sætte en stopper for, skal det altså ske ud fra saglige hensyn, og der må ikke diskrimineres.
Martin Henriksen (DF), 2006-11-03:
Jeg synes, det er reelt, at man har lov til at have meninger, men vi behøver vel ikke at yde tilskud til meninger – så at sige – og heller ikke meninger, der er så groteske, som dem, der har været eksempler fremme på.
Kan jeg forstå det sådan, at ministeren sådan set ikke har tænkt sig at gøre noget ved det?
Og hvis man fremover har lyst til at yde folkeoplysningsmidler, som tages fra skatteborgerne, til foreninger, som arbejder imod hvad jeg troede de fleste i Folketinget var enige om var en god ting, nemlig det danske folkestyre, demokrati og deltagelse i det demokratiske liv, for det troede jeg også var en del af integrationen osv. – der står også i lovforslaget, at man skal gøre en indsats for at integrere etniske minoriteter – kan man altså vælge at se stort på det.
Det har man ikke tænkt sig at gøre noget ved, er det rigtigt forstået?
Bertel Haarder (V), 2006-11-03:
Vores regelsæt i Danmark er meget rummeligt, det har hr. Martin Henriksen ret i.
Der kan utvivlsomt gives tilskud til aktiviteter, som både han og jeg synes er stridende imod vores opfattelse, men det er altså et led i ytringsfriheden, hvad enten man kan lide det eller ej, at man heller ikke med hensyn til tilskud kan diskriminere efter meninger.
Der skal være en saglig begrundelse for at nægte at udlåne lokaler eller at nægte at give tilskud.
Men det betyder ikke, at man er tvunget til hvad som helst.
Hvis Hizb-ut-Tahrir vil gennemføre sine kampagner for at få unge til at deltage i antidemokratiske aktiviteter osv., så er der måder, hvorpå kommuner kan sige nej til det.
Det skal bare være generelt sagligt og ikkediskriminatorisk.
Jeg vil gerne invitere fru Antorini til næste års Sorømøde i begyndelsen af august, som kommer til at handle om just det tema, som har med folkeoplysning og realkompetence at gøre.
Det skal være lysten, der driver værket, og man kan også lære noget uden at blive undervist.
Hermed er fru Antorini indbudt, og der skal nok også komme invitationer til andre.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-11-03:
Med vedtagelsen af dette lovforslag vil det blive muligt for flere udlændinge at starte erhverv op midlertidigt eller lejlighedsvis i Danmark.
For så vidt angår tredjelandestatsborgere, vil det fortsat være den danske lovgivning, som varetager opgaven.
Set med erhvervslivets øjne er dette forslag selvfølgelig med til at åbne for udenlandsk konkurrence.
Set med de store briller kan dette forslag være med til at gøre verden og landegrænserne mere åbne, og hvis en person med udenlandske erhvervskvalifikationer opholder sig her i landet, bør man naturligvis gøre brug af disse kvalifikationer.
I lovforslaget er der lagt op til, at den kommission, som arbejder med anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer, nedlægges; i stedet oprettes et udvalg, et såkaldt art 58-udvalg.
Det vil blive Undervisningsministeriet, som vil få pladsen i dette udvalg.
Alt i alt er dette forslag et godt forslag og et forslag, som også har fået en positiv modtagelse hos langt de fleste i forbindelse med høringsrunden.
Venstre anbefaler vedtagelsen af lovforslaget.
Jeg skal ligeledes på Konservatives vegne, på fru Carina Christensens vegne, idet hun ikke kan være til stede i dag, sige, at Konservative også støtter lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Jeg skal heller ikke gøre det så forfærdelig langt.
Der er ikke ret meget at sige om det her lovforslag.
I Dansk Folkeparti var vi for halvandet år siden med til at vedtage skattereglerne for betalingsrettigheder inden for landbruget og skatteregler for mælkekvoter.
Det er så de regler, som også søges udbredt til at omfatte sukkerroekvoter, og da vi synes, at reglerne, vi indførte for halvandet år siden for mælkekvoter, er ganske fornuftige, ser vi heller ikke noget problem i at overføre dem til sukkerroekvoter også.
Nu er det så Europa-Kommissionen, der har befalet Danmark at indføre de her regler også for sukkerroekvoter, for at mælkekvoterne ikke skal have ulovlig statsstøtte.
Jeg skal sige, at i Dansk Folkeparti bøjer vi os ikke i støvet, når EU kommer og siger noget.
Vi er alene med til at indføre de her regler for sukkerroekvoterne, fordi vi synes, at de er fornuftige.
Med disse ord skal jeg sige, at vi støtter lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-03:
Også i Det Konservative Folkeparti kan vi støtte forslaget.
Der er ikke så meget nyt at sige.
Det er ganske udmærket, at der bliver ens og samme skatteregler for betalingsrettigheder, mælkekvoter og sukkerroer.
Hvad angår den lille svipser i forbindelse med aktieavanceomlægningen, kan vi kun bakke op om, at den også bliver rettet op.
Og endnu en gang vil vi benytte anledningen til at glæde os over, at vi fik lavet en omlægning af aktieavancebeskatningen.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Lovforslaget er jo beskrevet af Venstres ordfører indledningsvis.
Derudover vil jeg blot sige, at ud over at have samme skattemæssige regler for leveringsrettigheder til sukkerroer, som der findes på leveringsrettighederne for mælk, så indeholder lovforslaget jo også en ændring af aktieavancebeskatningsloven fra 2005.
Jeg kan sige, at Det Radikale Venstre selvfølgelig også vil deltage positivt i behandlingen af dette lovforslag, også på trods af at hr. Mikkel Dencker nævner, at man bøjer sig i støvet for EU.
Jeg kan sige, at Radikale Venstre opfatter sig som værende et fuldgyldigt medlem af EU.
Det kan man også gerne gøre fra Dansk Folkepartis side.
Morten Homann (SF), 2006-11-03:
Jeg vil sige, at det må være op til hr. Mikkel Denckers egen vurdering, om man bøjer sig i støvet for EU med det her forslag eller ej.
Nu kender hr. Mikkel Dencker af gode grunde mere til, hvordan de interne beslutningsprocesser i regeringen bag fremsættelsen af sådan et forslag foregår, end jeg gør, så det må hr. Mikkel Dencker jo vide.
Jeg skal sige, at fra min side ville vi have støttet det her forslag, uanset om det kom efter pres fra EU eller fra regeringen selv.
Man kan selvfølgelig undre sig over, at der åbenbart skal en EUafgørelse til, før regeringen kom ud af hullerne, men det skal ikke forhindre os i at støtte det.
Vi synes, det er fornuftigt at få en forenkling på det her område, og derfor støtter vi det, præcis som vi også støttede forslaget om mælkekvoter for et par år siden.
Det er utilfredsstillende, hvis der skal være forskellige regler for de forskellige former for kvoter.
Vi støtter, at man går i retning af at få et så enkelt og ensartet system som muligt, både fordi det gør det mere gennemskueligt, og fordi det gør det mere besværligt at snyde med reglerne.
Så vi støtter det her forslag.
Vi vil under udvalgsarbejdet se lidt nærmere på de overgangsregler, der er, men det vender vi tilbage til.
Så er der et lille hjørne omkring aktieavancebeskatningsloven, som skal rettes til.
Det er jo lidt ærgerligt, at man, så kort tid efter man vedtog aktieavancebeskatningsloven, opdagede, at der har været et tilfælde af lovsjusk, som skal rettes op, men det vil vi ikke stille os i vejen for.
Vi støttede ikke selve loven, men vi skal ikke lade det forhindre, at vi støtter det her, altså at ministeren vil lukke et sjuskehul i loven.
Samlet set vil vi støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Jeg er glad for, at SF tillægger Dansk Folkeparti så meget indflydelse, som hr. Morten Homann gav udtryk for.
Grunden til, at jeg sagde, hvad jeg sagde, var, at der direkte i bemærkningerne til lovforslaget står, at det er et krav fra Europa-Kommissionen, at Danmark skal indføre de her regler for sukkerroekvoter på samme måde, som vi har indført det for mælkekvoterne.
Der er jeg efterhånden ved at være bange for, at SF er blevet ligesom de øvrige japartier, at man blot lægger sig fladt ned på maven.
Hver gang der kommer et direktiv fra EU, så implementerer man det helt ukritisk i forhold til, om det er fornuftigt eller ej.
Vi siger ja til det her lovforslag, fordi det er fornuftigt.
Det er den indstilling, vi har til ting, der kommer fra EU: Vi siger ja, hvis det er godt, og nej, hvis det er skidt.
Er SF ved at blive sådan et rigtigt japarti, der lægger sig fladt ned, hver gang der kommer et direktiv fra EU?