Jørn Pedersen (S), 2001-01-25:
Det er jo et meget langt forløb, der når til en foreløbig afslutning her i dag.
Hvis man tænker tilbage på, hvor mange år Folketinget har diskuteret førtidspension og det rummelige arbejdsmarked, når man op på et meget stort antal år, og man kan sige, at før politikerne gik i gang med øvelsen, var der jo hele to ekspertgrupper, der var nedsat, så der er kommet to rapporter, man kunne forholde sig til.
Så vi må nok sige, at den diskussion, vi tager her i Tinget i dag, har været længe undervejs.
Jeg vil godt sige, at vi i Socialdemokratiet er meget tilfredse med, at vi er landet, hvor vi er.
Vi har været meget optaget af, at når man går ind og laver så store reformer, der vedrører så mange mennesker, er det utrolig vigtigt, at vi har meget brede flertal, meget stor opbakning til det.
Jeg tror, det er særlig vigtigt, når man taler om de mest udsatte grupper i vores samfund, at vi holder os for øje, at vi må sørge for, at det er noget, som kan holde i en årrække, så vi ikke skaber utryghed ude blandt folk, så de går og er nervøse for, om et regeringsskifte eller en ændret politisk konjunktur kan gøre, at de nu pludselig står uden de rettigheder, de har nu.
Nu behandles lovforslagene sammen, og jeg vil så starte bagfra og starte med selve førtidspensionsdelen
, fordi det sådan set er det, der har været grundlaget for meget af det andet. For Socialdemokratiet har det været afgørende, når vi skulle ændre, at vi skulle have et system, der var mere gennemskueligt end det, vi kendte, og at vi skulle have et enklere system.
Vi har også været meget optaget af, at vi skulle have en anden form for vurdering af personerne, og vi har været optaget af, at vi skulle have en bedre retssikkerhed.
Så kan man spørge sig selv: Blev målene nået?
Og der mener jeg, at svaret er ja.
Vi behandler nu et forslag, hvor vi har én bruttoficeret ydelse.
Vi behandler et forslag, hvor der er mindre ægtefælleafhængighed, end vi har kendt tidligere.
Vi behandler et forslag, der betyder, at handicapydelsen bliver placeret i serviceloven, hvor den jo vitterlig hører hjemme.
Vi får bedre sagsbehandling.
Vi får arbejdsevnekriterier, som jeg tror vil være noget, som vil få stor betydning i dansk socialpolitik.
Vi får opsparingsordninger med hensyn til en aldersopsparing; det tror jeg er en vældig god ting.
Alt i alt mener jeg også, at de høringssvar, vi har fået, afspejler, at vi i det, vi har fremlagt, ikke har ramt helt ved siden af.
Hvis vi tager det rummelige arbejdsmarked og fleksjobdelen, vil jeg starte med at sige noget om fleksydelsen
: Det har været vores hensigt i Socialdemokratiet, at den skulle så tæt på efterlønsordningen som overhovedet muligt. Det er den også kommet.
Vi har et kontingent, som vi kender i efterlønsordningen.
Vi har en optjeningsperiode.
Vi har en frivillig ordning, så man kan framelde sig efter de sædvanlige regler, altså de regler, som man kender i efterlønssystemet.
Vi har en sats på 91 pct., som man også kender dér.
Og vi skal have lavet overgangsregler, så vi får fat på de personer, der måske i øjeblikket er i en gråzone.
Jeg synes faktisk, at en af de væsentlige barrierer for, at danskere kunne tænke sig at gå ud i en fleksjobsituation, får vi hermed fjernet.
Og jeg er også glad for de mange positive tilkendegivelser, vi har fået ude fra det åbne land, hvor man siger, at det er godt, vi får løst det problem.
Omkring fleksjobordningen er der klare markante forbedringer:
Der bliver nu en højere ledighedsydelse, en markant højere ledighedsydelse oven i købet.
Det bliver sådan
fremover, at man kan få ledighedsydelse i op til 25 feriedage.
Man kan få ledighedsydelse under barsel, og man kan få ledighedsydelse, når man kommer ud i uforskyldt ledighed.
Der kommer også med det, som vi har fået tilføjet for den gruppe, en ekstra sikkerhed for folk, der står uden forsørgelse.
Der er en lempelse af optjeningsreglerne.
Og også her synes jeg, det er vigtigt, at vi får indføjet ATP-delen.
Og vi må jo sige, at netop det, der ligger i ATP-delen, hvor man jo klarer en aldersopsparing, dér er det vigtigt, vi også har det inden for det område her.
Hvis vi skal vende lidt tilbage og spørge til den politiske del af det, hvad var så vores ønsker
, da vi startede?
Det var, at vi skulle have en forenkling.
Har vi fået det?
Ja, det har vi.
Vi ønskede ensartede ydelser.
Har vi fået det?
Ja, det har vi.
Vi ønskede en bedre retssikkerhed.
Har vi fået det?
Svaret er også her et ja.
Vi ønskede et nyt vurderingssystem, et nyt vurderingsgrundlag, hvad vi som bekendt også har fået.
Det er et vurderingsgrundlag, der har et meget mere positivt menneskesyn end det, vi forlader.
Det er vi utrolig glade for.
Vi får specialydelserne til handicappede og får dem over i serviceloven.
Det har vi været meget optaget af.
Jeg tror, at vi får et meget godt system ud af det.
Omkring fleksjobbene, det rummelige arbejdsmarked,
har vi været meget optaget af at få et efterlønssystem.
Det har vi fået.
Vi har været optaget af at lave forbedringer.
Det har vi fået.
Vi har været optaget af at lave ordninger, der minder så meget som muligt om det almindelige arbejdsmarked.
Det har vi også fået.
Nogle kan spørge: Hvorfor har vi i det her system to forskellige datoer for ikrafttrædelse?
Alt hvad der drejer sig fleksjobbene, træder i kraft pr. 1. juli i år, og førtidspensionsreformen træder i kraft den 1. januar år 2003.
Det er der mange fornuftige forklaringer på.
Jeg vil her nøjes med at nævne en enkelt:
Og derfor er det utrolig vigtigt, at vi giver dem tiden, at man også giver de økonomiske muligheder - begge dele har vi sådan set klaret - og jeg tror, det er en helt afgørende forudsætning også for den enkeltes retssikkerhed, at vi får de her ting på plads.
Derimod træder de ting, der vedrører det rummelige arbejdsmarked, i kraft pr. 1. juli.
Og det er der også mange fornuftige grunde til.
Men den væsentlige er naturligvis, at en forudsætning for, at førtidspensionsreformen bliver en succes, er, at nogle ting er kørt ind og er på plads, når vi taler om det rummelige arbejdsmarked.
Og her ligger en hel række forbedringer, der vil gøre, at det for mange mennesker vil være langt mere attraktivt at se på en fleksjobmodel, end det tidligere har været.
Vi vil blive spurgt om og sikkert også her i dag, hvorfor det kun er de kommende førtidspensionister, og det er det jo.
Vi har vidst hele tiden, at det var et nyt system, så vi ville ikke gå ud og tage noget fra nogen.
Men alligevel efterlader det her jo også en form for ekstra fordele til de nuværende førtidspensionister, idet man kan sige, at ATP-modellen, pensionsmodellen, den frivillige pensionsmodel er rettigheder, som de også får.
Ud over det skal man også huske på - det fremgår ikke af de her tre lovforslag, for det er ikke med i dem - at vi jo ved en politisk aftale, vi lavede før jul, har aftalt, at ægtefælleafhængigheden for alle førtidspensionister bliver mindsket kraftigt de kommende år.
Jeg håber, det her må få en god modtagelse, for jeg mener faktisk, der er tale om en politisk landvinding, og jeg synes, at vi rent socialpolitisk i dag kan sige, at vi går et stort skridt i den rigtige retning.
Og jeg er meget, meget glad for, at hele syv partier bakker op om aftalen, og jeg håber da også, at de partier, der ikke decideret er med i aftalen, vil være med til at lave de her forbedringer; det ville da klæde folkestyret i hvert tilfælde. Jeg synes, det er et flot resultat, vi har fået fremlagt her i dag, så jeg håber på, at vi også kan opleve, at den danske befolkning og partierne her i Folketinget vil opfatte det lige så positivt som det signal, der er afsendt.