runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2005-01-13:
Det, jeg var optaget af i mine tal, er udviklingen fra 2004 til 2005, og det, jeg er optaget af, er den optælling, som kommunerne selv har lavet i et skrift, der hedder Kommunernes Budgetredegørelse, som jeg er sikker på at De Konservative også har adgang til.
Der står følgende at læse: Antallet af hjemmehjælpstimer pr. forbruger er faldet fra gennemsnitligt 5 timer i 2004 til gennemsnitligt 4,9 time i M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3466 Monday, February 14, 2005 12:41 PM 2005, og så står der, at det samlede antal ældre over 65 år, der modtager hjemmehjælp, i øvrigt også er faldende.
Så mit modspørgsmål kunne være: Er det så ikke dumt at blive ved med at benægte virkeligheden?
Jeg mener, at det var en Venstremand, der sagde: Hvis det er fakta, så benægter jeg fakta.
Spørgsmålet er, om det er klogt af De Konservative at lade sig lokke derud.
Det er rigtigt.
Jeg kan sagtens bekræfte, at regeringen med den ene hånd har givet 0,5 mia. kr. til de ældre.
Men så tror jeg, fru Charlotte Antonsen er nødt til at sige, at med den anden hånd har man så taget pengene væk ved hjælp af stramme kommuneaftaler.
Da snurrede kameraerne bare ikke, for det gjorde man på et tidspunkt, hvor det var knap så lyst.
Det er derfor, at de tre opgørelser, vi kan komme i nærheden af, siger det samme, nemlig at ressourceforbruget i hjemmehjælpen er faldende, og det havde været endnu mere faldende, hvis regeringen ikke havde givet den halve milliard kroner.
Så havde det set rigtig slemt ud.
Så på den måde kan jeg godt forstå, man har haft det behov.
Det her er fakta.
Det er fakta, der bekræftes af Danmarks Statistik, den kommunale budgetredegørelse og den undersøgelse, der er lavet af Ankestyrelsen.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3468
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Fru Lotte Bundsgaard har jo selv bekræftet, hvad Socialdemokraterne står for, og så kan jeg kun bekræfte, at det lyder, som om vi sagtens kan finde ud af noget sammen, for det lyder i meget høj grad, som om det er de tanker, vi har gjort os om, hvordan kommunerne skal tilrettelægge deres arbejde.
Lene Garsdal (SF), 2005-01-13:
Da SF's ordfører på området, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på SF's vegne sige følgende: Med de begrænsede ændringer, lovforslaget indebærer, er det jo ikke ligefrem nogen revolution
Lone Møller (S), 2005-01-13:
Nej, det er nu mere et spørgsmål, men selvfølgelig også en bemærkning.
Det er jo rart, at ministeren er glad og dobbeltglad, for det er jo rigtigt, at når vi ser ting mange gange, så kan vi jo genkende dem, og det kan man jo være glad over.
Jeg vil så spørge, om ministeren også er rigtig glad over, at omkring 100.000 mennesker i Danmark stadig væk bliver syge af at være indlagt på sygehuse.
De bliver ikke raske, de bliver syge, for hvis ministeren også er rigtig glad over det, så synes jeg, det er bekymrende.
Det, jeg nu vil spørge om, er, om ministeren ikke kan bekræfte, at selv om vi har behandlet det her forslag mange gange, og selv om der er iværksat initiativer, så er det bestemt ikke for nedadgående, at folk bliver syge af at være på M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3478
Monday, February 14, 2005 12:41 PM sygehuset.
Tværtimod er det i stigning, og mener ministeren så, at de initiativer, der er iværksat, er gode nok, når vi ser, at det overhovedet ikke på nogen som helst måde hjælper?
Jeg har præcis en anden målsætning, nemlig at syge mennesker skal gøres raske.
Det er også derfor, at denne her regering i den grad har boostet hele sundhedssektoren, sådan at der nu behandles 70.000 flere patienter, end da fru Lone Møllers parti var ansvarlig for sundhedssektoren; det er derfor, vi har skabt mulighed for, at foreløbig 42.000 danskere har kunnet træde ud af ventelistekøen og gå ud privat, og det er også derfor, vi nu sætter indhold på det, som alene var en løs skitse under den tidligere regering, nemlig en kvalitetsmodel, som sætter fokus på, at vi får kvalitet i alle dele af sygehusvæsenet.
Det handler jo ikke kun om hygiejne.
Det handler også om at have tilstrækkelig sikkerhed omkring procedurer ved operation og alle de andre ting, der tilsammen er bestemmende for, om patienterne får en god oplevelse og en god behandling på landets sygehuse.
Så der er sådan set slet ikke nogen grund til at prøve at skabe sådan et billede af, at denne regering er ligeglad med, at folk får infektioner, når de er indlagt, overhovedet ikke.
Det her er en diskussion omkring metodevalg, og der kan jeg altså forstå, at Socialdemokratiet på det her ene punkt, der handler om hygiejne, synes, at her skal Folketinget kloge sig, her skal man lovgive i detaljen, mens det samme Socialdemokrati i øvrigt er imod den reform, vi nu laver, som jo faktisk har det perspektiv, at de nationale sundhedsmyndigheder på det, man kunne kalde rammevilkår, bl.a. kvalitetsstandarder, får noget mere muskelkraft.
Det er man imod, men når det handler om infektion og hygiejne, så skal man altså lovgive helt ned i detaljen.
Tove Videbæk (KD), 2005-01-13:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af regeringens aftale med Dansk Folkeparti om finansloven for 2005, men derfor kan det jo være godt nok.
Kristendemokraterne er positive over for forslaget, som er meget rimeligt.
Det vil mindske perioden mellem det tidspunkt, hvor kommunen modtager indtægter fra salg af el- eller varmevirksomheder, og det tidspunkt, hvor dens statstilskud skal reduceres.
Perioden mindskes med 3 måneder, det synes vi er helt rimeligt, og det kan vi sagtens stemme for.
Ida Jørgensen (RV), 2005-01-13:
Da Det Radikale Venstres ordfører på området, fru Margrethe Vestager, ikke kan være til stede, skal jeg redegøre for Det Radikale Venstres holdning til dette lovforslag: Vi støtter forslaget.
Vi ser ikke nogen principielle problemer i det, vi ser det mere som en praktisk tilretning af nogle regler, og vi har fuld respekt for, at det må gennemføres en gang imellem.
De principielle spørgsmål diskuterede vi jo, da den gældende lov blev vedtaget, men det skal vi heldigvis ikke gøre i dag, og Det Radikale Venstre støtter som sagt forslaget.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2005-01-13:
Der er jo ingen grund til at have en lang debat om dette lille, tekniske forslag om fremrykning af den statslige modregning af de penge, kommunerne har indhøstet ved salg af energiselskaber.
Denne fremrykning kan vi fra konservativ side støtte, så vi kan anbefale, at Folketinget hurtigt vedtager dette lovforslag.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Da vores ordfører, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede, skal jeg læse hans ordførertale: Som et led i finanslovaftalen for 2005 har Dansk Folkeparti tilsluttet sig indholdet i det fremsatte lovforslag, hvis væsentligste indhold er, at der sker en afkortning af den periode, hvor staten har midler bundet som tilgodehavender i kommuner og amtskommuner, der måtte modtage overførsler af økonomisk art fra energivirksomheder.
De nuværende bestemmelser på området indebærer, at den delvise modregning i det generelle statstilskud først påbegyndes det andet år efter modtagelsen af rådighedsbeløbet.
Med lovforslaget vil der ske en fremrykning af modregningen, således at der f.eks. allerede i 2005 vil ske modregning vedrørende de godkendte rådighedsbeløb for året 2004.
Dette synes at være ret og rimeligt, bl.a. set i lyset af, at det som oftest drejer sig om ganske betydelige beløb, som så vel staten som kommuner og amtskommuner må være interesserede i bliver gjort op så hurtigt som muligt.
M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3475
Monday, February 14, 2005 12:41 PM Dansk Folkeparti vil medvirke til en hurtig behandling af lovforslaget, så de implicerede parter kan indrette deres dispositioner efter indholdet af forslaget.
Ulrik Kragh (V), 2005-01-13:
Må jeg drage den konklusion af det, den socialdemokratiske ordfører siger her fra talerstolen, at det, Karen Hækkerup i dag melder ud med som folketingskandidat for Socialdemokratiet, aldrig kan blive socialdemokratisk politik?
Arne Toft (S), 2005-01-13:
Den socialdemokratiske gruppes holdning er, at det ikke er kommunens penge, i og med at det er meget sjældent, at ledningsnettet og forbrugerne er samlet inden for samme kommune.
Ulrik Kragh (V), 2005-01-13:
Tak for Socialdemokraternes redegørelse for deres stilling til, at man tager penge tilbage fra kommunerne i forbindelse med salg af energivirksomhed.
Det er lidt underligt, at man i dag i JP-København kan opleve, at den socialdemokratiske folketingskandidat Karen Hækkerup argumenterer for, at Københavns Kommune skal have pengene retur, så de kan virke i København, når det er sådan, at Københavns Energi er til salg, og derfor vil jeg gerne have præciseret, hvad Socialdemokraternes holdning er i denne situation: Skal pengene gå til statskassen, eller skal pengene gå tilbage til Københavns Kommune?
Begge dele kan jo ikke ske på én gang.
Arne Toft (S), 2005-01-13:
Nu har Venstres ordfører, fru Marianne Pedersen, jo omtalt alle de tekniske ting, og det er rigtigt, at lovforslaget er en teknisk justering af den gældende lov fra 2003 i form af en tidsmæssig flytning.
Vi stemte dengang for loven efter lange forhandlinger med regeringen, men det ændrer ikke det faktum, at vi var modstandere dengang, og det er vi egentlig stadig.
Men vi syntes, vi fik så mange gode ting igennem dengang, at vi kunne stemme for loven.
Set med vore øjne er det ikke retfærdigt, at en kommune – jeg kan nævne Gentofte som eksempel – kan sælge netselskabet og få 3-4 mia. kr. i hånden, når størstedelen af forbrugerne reelt bor uden for Gentofte.
Vi foreslog i 2003, at man skulle tilbagebetale 95 pct. af M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3474 Monday, February 14, 2005 12:41 PM de midler, der skulle modregnes i bloktilskuddene, i stedet for de 40 pct. eller 60 pct., som fru Marianne Pedersen nævnte.
Vi synes selv, at vores bekymring er veldokumenteret.
Vi havde en bekymring for, at netselskaberne skulle komme til at virke som en slags malkeko, og det synes vi egentlig vi har fået bevis for nu, når vi ser på NESA, hvor nogle af forbrugerne endnu ikke har fået strøm, men ville have haft det, hvis man i stedet for at betale penge til aktionærerne havde sørget for at få lagt noget af ledningsnettet i jorden.
Jeg kan måske være lidt bange for at sammenligne med en malkeko, for i Nordjylland står mange malkekøer med spændt yver og kan ikke komme af med mælken.
Det er der flere årsager til, men det er selvfølgelig også på grund af strømafbrydelsen.
Men det er altså blevet kommunerne, det har vi stemt for før, og derfor stemmer vi også for dette forslag.
Marianne Pedersen (V), 2005-01-13:
Lovforslaget fremrykker modregningen af det generelle statstilskud efter tilskuds- og udligningsloven med 3 måneder i de tilfælde, hvor en kommune får rådighed over uddeling og vederlag ved salg af energiforsyningsvirksomheder.
Det fremgår af lov nr. 452 af 10. juni 2003, at en kommunes statstilskud reduceres med et beløb svarende til 40 pct. af det godkendte rådighedsbeløb, dersom kommunen vælger at deponere restbeløbet, eller 60 pct., hvis kommunen fravælger at deponere.
Lovforslaget her fremrykker modregningen, så den påbegyndes i oktober måned året efter modtagelse af rådighedsbeløbet, og reguleringen sker samtidig med de i forvejen kendte midtvejsreguleringer.
Venstre anbefaler lovforslaget til vedtagelse.
Arne Toft (S), 2005-01-13:
Socialdemokratiet er jo et bredt parti, så vi har medlemmer af byråd, vi har medlemmer af Borgerrepræsentationen i København, og vi har nok også folketingskandidater, der har en anden mening.
Det har vi også oplevet at andre af vores partifæller har været i andre kommuner.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Under sidste valgkamp blev der jo diskuteret en del omkring minuttyranni i ældreplejen.
Noget af det, man ønskede, var at komme væk fra minuttyranni.
Så jeg vil bare gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, at man med det frie markedsvalg på ældreområdet og med det forslag, der ligger her til ændringer, har fået mere minuttyranni eller mindre minuttyranni, end der var før sidste valg.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Jeg plejer ikke at blive beskyldt for, at jeg ikke er klar nok i mælet, men så skal jeg prøve en gang til.
Det, vi behandler i dag, er et forslag, der handler om en revision af loven, der handler om, at private leverandører kan levere hjemmehjælp.
Jeg tror, at jeg meget tydeligt gav udtryk for i min ordførertale, at det, Socialdemokratiet ønsker – så kan jeg sige det på en anden måde – er at kanalisere de 500 mio. kr. ud til det enkelte hjem, til den enkelte fru Hansen, Pedersen, Jensen og Jørgensen.
Vi ønsker, at den ældre skal have indflydelse på egen hverdag, på egen situation og selv være med til at beslutte, hvad der er det bedste, hvad hjemmehjælperen skal gøre for at gøre hverdagen anderledes.
Det er forskellen på den borgerlige politik og på den socialdemokratiske politik, for der taler man kun om leverandører, om hvor meget leverandørerne kan tjene på at yde service, og ikke spor andet.
Det er det, vi siger fra over for.
Vi har givet det her en chance i 3 år, og nu er det slut.
Jørn Pedersen (S), 2005-01-13:
Jeg vil gerne stille det samme spørgsmål til fru Pia Kristensen, som jeg stillede til Venstres ordfører.
Nu tales der jo meget rosende om alle fordelene ved det frie valg.
Vil Dansk Folkeparti stemme for, den dag vi foreslår, at man frit kan vælge hjemmehjælp, også over kommunegrænsen, så man i Københavns Kommune kan blive betjent af Frederiksberg Kommune og omvendt?
Så er der jo virkelig tale om frit valg til det yderste.
Vil Dansk Folkeparti stemme for sådan et forslag?
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Hver tiende ældre bruger en privat leverandør, og det synes vi faktisk er flot, når vi tænker på, M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3458
Monday, February 14, 2005 12:41 PM
at den her lovgivning ikke er ret gammel.
Vi tror også på, at det vil tage tid, før flere og flere ældre vil vælge en privat leverandør.
Det vil måske først blive den næste generation, der får behov for ældrepleje.
Men ikke desto mindre så vælger hver tiende ældre altså en privat leverandør.
Så bliver fru Lotte Bundsgaard ved med at køre i de millioner, der bliver brugt på administration, men jeg synes lige, det er vigtigt at sige, at der altså bliver afsat 500 mio. kr. årligt ekstra til ældreområdet.
Selv om der så skulle gå 200 mio. kr. fra den sum, er der stadig væk afsat ekstra 300 mio. kr. til de ældre hvert evigt eneste år.
Og det er under den nye regering med Dansk Folkepartis hjælp, de penge er afsat.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Der er jo ingen tvivl, selv finansministeren erkender, at der er gået 133 mio. kr. plus ekstra penge til visitatorer, til ren administration – ren administration, som de ældre ikke har fået noget som helst ud af.
De har ikke fået, at hjemmehjælperen kan komme længere tid, så derfor forstår jeg ikke helt, når Dansk Folkeparti siger, at vi også skal have meget andet.
Er det noget, vi skal sige til ministeren: Hov, du har glemt, at der faktisk er en besparelse på det bureaukratiske område i det her forslag?
For det er jo ikke det, ministeriet skriver.
Så det, vi kan se, er, at den idé, vi gik med på: Lad os prøve at se, hvordan det går, har betydet, at næsten ingen ældre vælger det, og at vi bruger al for mange millioner kroner på bureaukrati i stedet for på omsorg.
Mon ikke også Dansk Folkeparti kunne se det?
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Pengene er jo ikke kun brugt på bureaukrati, der er også gået en del penge til erstatningshjælpen.
Da vi vedtog det her forslag, tror jeg, alle partier, selv Socialdemokraterne, vidste, at det ville komme til at koste et beløb at indføre hele det her lovkompleks.
Men vi skal selvfølgelig også have sat flere penge af til pleje og omsorg, og vi mener, at med det her forslag kan vi slække på alt det administrative bøvl, så der vil blive flere penge til pleje og til omsorg.
Skal vi så til at snakke kvalitetsbegreber, skal vi selvfølgelig ind og kigge på plejen, omsorgen, den praktiske hjælp.
Men det frie valg skal vi også have, for det synes vi de ældre har krav på.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-01-13:
Som vores ordfører, fru Grete Schødts, fremførte, gik vi med og stemte for det her forslag, fordi vi gerne ville have indflydelse, fordi vi har det sådan, at lad os da prøve noget nyt, lad os se, hvad der sker.
Men nu har det jo vist sig, at ganske få ældre benytter private leverandører, og det har også vist sig, at det her koster mellem 133 mio. kr. og godt 200 mio. kr., og at kommunerne skønner, at det bliver det ved med.
Det vil sige, at man bruger over 150 mio. kr. på rent bureaukrati.
Derfor siger vi nu nej, de penge vil vi altså hellere bruge på omsorg.
Som vores ordfører så smukt sagde, så handler det om mennesker og ikke om markedet.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om Dansk Folkeparti synes, det er fornuftigt at bruge 150 mio. kr. på bureaukrati inden for en branche, hvor man har langt mere brug for omsorg, end man har brug for bureaukrati.
Pia Kristensen (DF), 2005-01-13:
Jamen det her forslag har jo ikke noget med minuttyranni at gøre.
Det har noget at gøre med, at man gør det lettere for private udbydere, private leverandører at komme ind på markedet.
Det, der sker med det her lovforslag, de ændringer, der sker med det her lovforslag, betyder, at der bliver mindre administrativt bøvl, og det kan jeg da ikke forestille mig andet end at fru Line Barfod er glad for, for de ressourcer, der så kan tages fra den administrative del, kan jo netop bruges på omsorgen og plejen, som også er vigtig.
Det er også en sag, vi skal have kigget på inden for hele ældreområdet.
Vi skal både have det frie valg, og vi skal også have mere omsorg og pleje ind i ældreplejen.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Jeg har måske ikke talt helt tydeligt.
Jeg talte ikke om minuttyveri, men minuttyranni, som var det, der blev diskuteret meget i sidste valgkamp, altså at i stedet for at give en visitation med en tidsramme, så der er ordentlig omsorg, bliver alt gjort op i minutter.
Man får visiteret, at der er 3 minutter til at gå ned med skraldespanden og 4 minutter til at skifte lagen osv.
Monday, February 14, 2005 12:41 PM koder, hvor hjemmehjælperen skal scanne ind, om man nu har lavet det ene eller det andet.
Det, man diskuterede var, om ældre skal have omsorg, der ydes ved, at den ældre og den ansatte snakker sammen om, hvad det er, den ældre har af ønsker og behov, i stedet for det er de her minutter, der tyranniserer hele ældreplejen.
Der vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti mener, at der med det, man har gennemført, og med de ændringer, der ligger her, er blevet mere minuttyranni eller mindre minuttyranni.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Når jeg ser det ude i praksis, foregår det sådan, at der er firmaer, der byder ind på en opgave, og derefter bliver de godkendt, eller også bliver de det ikke.
Så er kommunen forpligtet til at lave en pjece og dele ud til alle de ældre for at fortælle dem, at nu har vi indført frit leverandørvalg i denne her kommune.
Ikke noget om, hvad det er for en person, man kan få, nej, det er firmaet – det er firmaet.
Gamle fru Pedersen sagde til mig: Jamen Grete, er det da ikke tosset?
Så kommer de her med 25 pjecer, og jeg kender jo ikke nogen af dem.
Det er jo det, det handler om.
Ja, det er det, og jeg kan næsten ikke sige det stærkere end gamle fru Pedersen.
Line Barfod (EL), 2005-01-13:
Det glæder mig at høre, at Socialdemokraterne vil ophæve den privatisering, der ligger i loven om frit valg, når vi på et tidspunkt forhåbentlig snart får et andet flertal her i Folketinget.
Nu har det fløjet frem og tilbage med det her med at vælge, hvem det er, der kommer i ens hjem, og at vælge hjemmehjælper.
Og derfor ville jeg høre, om fru Grete Schødts ikke kan præcisere, hvordan fru Grete Schødts forstår forskellen på leverandørvalg, hvor man kan vælge, om man vil have ISS eller et andet privat firma, og så det, at man kan vælge, hvilken konkret hjemmehjælper, hvilket konkret menneske der kommer i ens hjem.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Det vil jeg overhovedet ikke tage stilling til her fra talerstolen i dag.
Det må mit parti tage op til revision efter et valg.
Det, jeg taler om i dag, er en revision af en lovgivning, der handler om frit leverandørvalg.
Jeg synes, at et frit sygehusvalg er perfekt, det vil jeg gerne understrege.
Jeg synes, det er ganske udmærket, og det fungerer også meget godt efter hensigten, men det er også noget helt, helt andet.
Det er huse, vi snakker om.
Marianne Pedersen (V), 2005-01-13:
Så er det jo interessant at gå et skridt videre, for så vil jeg meget gerne spørge fru Grete Schødts, om det så også gælder frie valg inden for andre områder.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Det er fuldstændig korrekt forstået, at vi har set konsekvenserne af loven om det frie leverandørvalg igennem de 3 år, den har eksisteret, og vi ønsker ikke at bibeholde en lovgivning, der ikke arbejder efter hensigten.
Det er det, vi ønsker, og det er forskellen på den borgerlige regering og Dansk Folkeparti og det, Socialdemokratiet siger og gør.
Marianne Pedersen (V), 2005-01-13:
Jeg vil gerne spørge fru Grete Schødts, om jeg hørte rigtigt, at fru Grete Schødts fra talerstolen sagde, at det frie valg ikke skal være gældende, at det ønskede fru Grete Schødts afskaffet.
Og så vil jeg gerne spørge, om det er en grundholdning, der er hos Socialdemokratiet, og om Socialdemokratiet vil afskaffe det fire valg, dersom Socialdemokratiet får regeringsmagt på et tidspunkt.
Grete Schødts (S), 2005-01-13:
Jeg vil godt understrege, at jeg ikke med et eneste ord har sagt noget om dårligt uddannede, der er ansat hos de private leverandører.
Men jeg brugte lidt stærke ord og sagde, at de ikke gider passe de ældre hele døgnet rundt.
Det er selvfølgelig lidt sjofelt at sige det sådan, men problemet er, at man ikke kan levere varen, for M040S33983504KAJE.FM.FM Page 3455
Monday, February 14, 2005 12:41 PM man har ikke arbejdskraften, så man kan tjene penge på at passe de ældre.
Og det er det allerstørste problem, vi har.
Så spurgte fru Pia Kristensen om, hvad jeg så ville gøre, når jeg ville afskaffe denne her lov.
Hvis de synes, at niecen, tanten, naboen er bedre, så har de muligheden.
Det er derfor, jeg indledningsvis sagde på et tidspunkt, at denne her lov er overflødig.
Lone Møller (S), 2005-01-13:
Det er sikkert også korrekt.
Har ministeren slet ikke nogen som helst bekymring over, at de mål, som man har sat sig, nemlig at få flere igennem systemet måske har været medvirkende til, at økonomien er centreret om at få ventelisterne ned og ikke så meget om at få gjort noget ved hygiejnestandarderne?
Det er jo helt rigtigt iagttaget.
Men det hører også med til historien, at det jo ikke alene er sket ved at tilføre penge kun til at forkorte ventelister.
Ved siden af det har regeringen jo også i de aftaler, vi år for år har indgået med Amtsrådsforeningen, generelt løftet bevillingerne på sundhedsområdet, altså det man kunne kalde amternes frie penge, bl.a. for at amterne løbende kan arbejde med kvalitetsudvikling.
Vi har altså også her på det seneste indgået en aftale med Amtsrådsforeningen, hvor både amterne og staten lægger penge på bordet til at løfte den danske kvalitetsmodel med det sigte, at vi nu får lavet et system, der gør, at vi kan se, hvad der er op og ned i den danske sundhedssektor – hvem kan det med hygiejnen, hvem har et efterslæb, hvem gør det på den bedste måde, hvem kan man tage ved lære af?
Det er jo ikke ved, at man sidder herinde og stemmer og siger, at nu er det lige præcis den der ISO-standard, der skal følges.
Det gør man jo ved at skabe ejerskab og engagement lokalt.
Jeg synes, det er så forunderligt, at det Socialdemokrati, der i øvrigt synes, vi er nogle fæle centralister, når vi snakker sundhed, lige præcis på det her område selv går i fælden.
Jørn Pedersen (S), 2005-01-13:
Nu er der jo ingen grund til at gøre det sværere, end det er i virkeligheden.
Jeg spurgte meget præcist: Vil Dansk Folkeparti stemme for, at man som hjemmehjælpsmodtager kan få hjemmehjælp fra nabokommunen, at det indgår i det frie valg, hvis man synes bedre om deres system?
Det kan der svares ja eller nej på.
Det er et spørgsmål om, hvad Dansk Folkeparti vil, om de vil noget overhovedet.
Så det er et enkelt svar – ja eller nej.