runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-04-19:
Jeg synes, det faktisk er dybt beskæmmende, at vi skal opleve, at der er et parti i Folketinget, der kommer derud, hvor partiet i ramme alvor gør sig til fortaler for, at man kan fratage folk deres danske statsborgerskab.
Jeg ved ikke, om noget lignende har været hørt i udlandet nogen sinde.
Jeg tror nok, at den franske højreekstremist Le Pen har haft nogle tilsvarende tanker.
Det er måske derfra, det er kopieret.
Det ved jeg ikke.
Hr. Nødgaard kan oplyse om, hvor han har denne dybt beklagelige idé fra. Jeg vil godt spørge hr. Nødgaard, om det ikke er korrekt, at en sådan tanke faktisk forudsætter en grundlovsændring, for den danske grundlov hviler jo på lighedsgrundsætningen.
Man kan ikke indføre en særlig klasse af mennesker, der kun har betinget statsborgerskab.
Ud over at det strider mod al anstændighed, strider det åbenlyst mod grundloven, og det burde hr. Nødgaard vide.
Jeg synes, hr. Nødgaard skylder at besvare hr. Knud Erik Hansens spørgsmål: Hvad vil der rent faktisk ske med de mennesker, som man fratager statsborgerskab, og som så ikke har en stat, hvor de kan tage hen, når de bliver smidt ud af landet?
Det må jo være konsekvensen af hr. Nødgaards tankegang.
Hvor skal de deporteres hen?
Jeg synes, det er et umenneskeligt synspunkt, hr. Nødgaard har indtaget, og det er et synspunkt, som hr. Nødgaard bliver nødt til at arbejde igennem i dybden, så vi kan se de konkrete konsekvenser af, hvad det er for en skrækkelig tankegang, Dansk Folkeparti har bevæget sig ud i her.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-04-19:
Dansk Folkeparti har det med at tage folket bag sig i den her sag.
Jeg synes godt, man kunne se på, hvad der skete, da Østrig undersøgte, hvorledes tolerancen var over for udlændinge i forskellige europæiske lande.
Her viste det sig faktisk, at det danske folk på mange måder er utrolig åbne over for udlændinge og havde en topscore i forhold til, hvad der var holdningen i andre lande.
Så det at sige, at danskere er skeptiske over for udlændinge, holder ikke.
Der er faktisk en udbredt tolerance.
Jeg stillede også et spørgsmål, som jeg ikke fik svar på: Hvis man vil fratage nogen dansk statsborgerskab, hvem skal det så gælde?
Skal det gælde mig, eller skal det kun gælde nogen, der har haft et andet statsborgerskab?
Vi kommer nemlig i nøjagtig samme situation, for de, der har haft andet statsborgerskab, har måttet afskrive det oprindelige statsborgerskab, og det betyder, at man gør folk statsløse.
Jeg vil høre: Er det Dansk Folkepartis ønske at gøre folk statsløse?
Jeg vil gerne have svar på det.
Poul Nødgaard (DF), 2001-04-19:
Det kan tilsyneladende sætte sindene kraftigt i bevægelse, når man har forskellige opfattelser af de her ting.
Jeg synes, at demokrati jo også består i, at man kan have forskellige opfattelser.
Det er derfor, vi er herinde.
Man behøver jo ikke i den forstand at tage så kraftigt afstand fra andres synspunkt, men man skal respektere dem.
Jeg må jo også respektere de synspunkter, som andre partier har.
Når jeg i min lille, korte ordførertale nævnte, at vi forleden dag havde haft en sag i Odense, hvor en 19-årig voldsmand er taget, fordi han har lavet en grov voldtægt, og han har dansk statsborgerskab, så er jeg lige så sikker som amen i kirken på, at den danske befolkning, hvis vi lavede en form for folkeafstemning, folkehøring, eller hvad man nu vil kalde det, med stort flertal vil sige, at man naturligvis skal kunne fratages et statsborgerskab, når man har fået det og så groft tilsidesætter landets love.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå at flertallet her i Folketinget ikke kan forstå. Jeg ved godt, at nu ryger alle fingrene op, for alle er åh, åh, så gode.
Det er jeg egentlig også, men i denne sag er jeg lidt mere ubarmhjertig, for jeg synes, at vi også må tale lidt med folkets stemme herinde.
Og der er ikke mange ude i den danske befolkning, der kan forstå den måde, som vi tildeler danske statsborgerskaber på - sådan nærmest på samlebånd, og man er næsten mere stolt, for jo flere der er på forslagene, jo bedre er det.
Det, som hr. Frank Dahlgaard nævnte, som jeg ikke engang nævnte i min ordførertale, er jo helt korrekt.
Det er med hensyn til de mange, der er på lovforslaget, som ikke kan tale dansk, som er der, fordi et flertal i Indfødsretsudvalget siger, at når de ikke kan lære dansk af de og de grunde, så må vi acceptere, at de alligevel får et dansk statsborgerskab.
Hvilke danskere kan forstå, at man tildeler dansk statsborgerskab til folk, der ikke bare på et rimeligt niveau behersker det danske sprog?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Det er så altså sådan en meget, meget lille pose penge, der skal udleveres til familien, som den selv kan disponere over, og så skal de selv betale resten.
Til den pris er spørgsmålet, om ikke vi har råd til 3 års barselorlov eller sådan noget i den retning.
Det kunne vi jo så prøve at samarbejde om, vi andre partier her.
For jeg kan forstå, at det, der er Dansk Folkepartis politik, er, at forældrene selv skal betale, og så kan de jo egentlig holde den barselorlov, der passer dem.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Jamen det hænger selvfølgelig sammen med hele filosofien om, at pengene skal følge barnet.
Det er jo således, at det, vi mener, når vi skriver det her i vores partiprogram, er, at vi vil give forældrene et reelt valg med hensyn til, hvordan de her familier ønsker børnene passet.
- man udbetaler en pose penge til forældrene - jamen så bærer de forældre selv ansvaret for den fulde udgift til børnepasning ad den vej.
Det kan jo være, man vil anvende pengene til at ansætte en barnepige.
Det kan være, at en af forældrene vil opgive måske et deltidsarbejde og så blive hjemme og selv passe barnet.
Men det er det, der er principperne bag.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Et eller andet sted synes jeg, det er lidt pinligt, at jeg skal stå her og oplyse Dansk Folkepartis repræsentant om, hvad der står i Dansk Folkepartis principprogram.
Det er ikke pengene, der følger barnet, i hvert fald ikke hvis man ser det i den optik, det normalt diskuteres i den offentlige debat, for så er det jo det offentliges penge til børnepasning, der skal følge barnet.
Det er ikke det, der står i Dansk Folkepartis principprogram.
Der står, at forældrene skal bære det fulde økonomiske ansvar for børnepasningen, ergo: Der er ingen offentlige tilskud til børnepasning.
Det skal familierne selv finde ud af.
I dag betaler man maksimalt 35 pct. af den reelle udgift
Det er dét, der fremgår af Dansk Folkepartis principprogram.
Det har intet at gøre med, at pengene følger barnet.
Det har noget at gøre med, at forældrene selv skal punge ud.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Det er spørgsmålet om det der med, at pengene skal følge barnet, forstår jeg nu.
For netop en forlængelse af børneorloven reducerer jo forældrenes betaling for barnet.
De skal altså ikke bære nogen fuld udgift i det første år efter det her forslag.
Hvis det så herefter er et spørgsmål om, at pengene skal følge barnet, som det hedder, jamen så synes vi, at det da er en udmærket tanke, som vi meget gerne vil arbejde videre med.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Dansk Folkepartis ordfører ved tilsyneladende ikke helt, hvad det er, jeg hentyder til.
Pointen er jo, at det her jo også er en diskussion om, hvad for nogle vilkår det er, børnefamilierne skal have med hensyn til barsel, men også for dem, der, når barselorloven og forældreorloven er overstået, gerne vil ud på arbejdsmarkedet.
Det er der jo også nogle, der vælger.
Og familierne skal jo som sagt ifølge Dansk Folkeparti selv bestemme.
Hvis de skal have et reelt valg, hvordan harmonerer det så med Dansk Folkepartis principprogram, hvori der står, at forældrene skal bære den fulde udgift til børnepasning?
Det bliver temmelig mange penge, såmænd også hvis man bare har ét barn, men hvis man har to, så kan det da slet ikke betale sig at have arbejde.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Det er således, at det her forslag ikke har noget som helst at gøre med hverken børnecheck eller reduktioner, hvis det er det, der henvises til.
Vi mener, at familierne alene af hensyn til barnets tarv skal have mulighed for at være så længe sammen med børnene som muligt, selvfølgelig inden for en vis begrænsning.
Men vi synes, at 1 års orlov er fint, og det er en balanceret afvejning af, hvor lang den skal være.
Som nævnt er den i Sverige 1½ år, i Island 9 måneder osv.
, men 1 år synes vi er en rimelig ordning.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Jeg vil gerne spørge hr. Klaus Kjær, som henviser meget til børnefamiliernes vilkår og behov og muligheder for, at familierne selv skal bestemme, hvordan det mere generelt hænger sammen med Dansk Folkepartis familiepolitik, hvor man går ind for, at forældrene selv skal bære det fulde ansvar for børnepasningen.
Dvs. at familier med et barn, to børn, tre børn kan se op til en tredobling af deres udgift til børnepasning.
Hvordan hænger det sammen med børnefamiliernes vilkår og familiernes mulighed for selv at vælge, om de vil have job eller passe børnene, hvis de skal betale tre gange så meget for at få deres børn passet?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Det her er barske løjer.
Hr. Villy Søvndal kræver, at jeg skal angive præcise mål for ledighedens størrelse, hvis vi vil forholde os sådan og sådan til de her forslag, og jeg skal svare på, hvor stort overskuddet skal være, før vi kan gå ind i det her.
Det er altså umuligt at svare præcist på de spørgsmål på så løst et grundlag, som vi diskuterer her i dag.
Jeg vil tage udgangspunkt i, at det er en samlet helhedsvurdering af disse ting, som vi skal have foretaget, før vi kaster os ud i de her projekter.
Det ville være overordentlig fornuftigt. Så vil jeg sige til hr. Ole M. Nielsen: Ja, det er klart, at partierne kan prioritere lidt forskelligt.
Der er hensyn til børn, hensyn til forældre, hensyn til økonomi, hensyn til arbejdskraft.
Og jeg er fuldstændig opmærksom på, at Kristeligt Folkeparti prioriterer det med børnene og det med forældrene meget højt.
Det gør vi også, men vi er nok mere tilbøjelige til end Kristeligt Folkeparti at prioritere det med økonomien og arbejdskraften.
Når vi sætter os til forhandlingsbordet - det gør vi jo nok inden så forfærdelig længe, når vi har det her folketingsvalg overstået, og vi har en ny regering - så tror jeg sagtens, at vi ud fra disse forskellige prioriteringer kan finde frem til et fornuftigt samlet resultat, og det glæder jeg mig utrolig meget til.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Jo, men når man prioriterer, er det altså noget med, at de forskellige elementer tillægges forskellig værdi
Det er dét, der ligger i det.
Det er ikke bare sådan en samlet masse, hvor alle de forskellige stænger vejer lige meget.
Jeg kan sige fra Kristeligt Folkeparti, at vi vil prioritere børnefamilierne højest, for vi tror, det er en god investering i fremtiden, fordi det er godt for mennesker.
Og det vil vi måske gøre, indtil man kan sige, at betalingsbalancen gik i nul med minus 1 pct. af bruttonationalproduktet.
Villy Søvndal (SF), 2001-04-19:
Det er et opklarende spørgsmål, for det irriterer mig lidt, at vi diskuterer det, som om vi havde en diskussion, der var helt ny, og vi aldrig havde prøvet før, men startede ved år 0.
Hvis nu det udvikler sig, som det ser ud til, at arbejdsløsheden også i de kommende år falder, betyder det så, at mulighederne for at gennemføre forbedringer i retning af det her forringes?
Er det lige meget?
Eller forbedres det?
Har det nogen betydning, hvis arbejdsløsheden bliver ved at falde?
Kan man sige det på den måde, at hvis arbejdsløsheden bliver ved at falde, så forskertser det i høj grad muligheden
for, at Det Konservative Folkeparti vil medvirke til ændringer i barselorloven, og det skal man så at sige betale for? Så savnede jeg måske svar på spørgsmålet: Vi har i øjeblikket relativt stort overskud på de offentlige finanser, skal vi have en endnu mere gunstig situation med overskud på de offentlige finanser, før De Konservative er villige til det?
Det må være til at svare meget konkret på.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Jamen jeg kan godt forstå, at det irriterer hr. Ole M. Nielsen, at jeg kom til at formulere mig så overmåde fornuftigt for et øjeblik siden.
Når vi skal tage stilling til forslag af den her karakter, vil det være ud fra en samlet vurdering af forældrebehov, børnenes behov, samfundsøkonomien, problemer
med arbejdskraftbalancen
Ud fra en samlet vurdering af disse ting vil vi tage endelig stilling.
Så kan det være, vi ligefrem kan finde frem til noget fornuftigt sammen omkring det her.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
I hr. Kirkegaards forrige indlæg sagde hr. Kirkegaard, at man skulle prioritere.
Nu spørger jeg helt konkret til Det Konservative Folkepartis prioritering.
I sidste indlæg blev det så til en helhedsvurdering, men altså, de to ting er ligesom lidt imod hinanden.
En helhedsvurdering er sådan en jævn grød af noget, der ikke er prioriteret.
Men altså, hvordan prioriterer man inden for den helhedsvurdering?
Man vægter nogle forskellige ingredienser forskelligt, når man helhedsvurderer, tror jeg nok.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Den er lige til at fortsætte, man kunne næsten fristes til at fortsætte: »Tag ud og kør med DSB«.
Men jeg tror nu alligevel ikke, vi vil bruge dette valgslogan, selv om det jo var meget fiffigt formuleret,
det skal jeg ærligt erkende.
Så spørger hr. Villy Søvndal, hvad det så konkret er med hensyn til økonomien, med hensyn til arbejdskraftbalancen, der skal være opfyldt - er det med hovedvægt på økonomien, er
det med hovedvægt på arbejdskraften?
Og der må jeg sige, at det naturligvis er ud fra en samlet helhedsvurdering, at vi vil tage stilling til det.
Så har hr. Anders Samuelsen lyttet meget nøje til formanden for DA, og det synes jeg da er godt, så det vil jeg anbefale hr. Anders Samuelsen at gøre meget, ja, meget mere i fremtiden, end han har haft for vane indtil nu.
arbejdsmarkedspolitik
Men jeg kan sige, at DA's synspunkter ikke er bestemmende for Det Konservative Folkepartis håndtering af de her spørgsmål.
Det er klart, at Dansk Arbejdsgiverforening ser isoleret på det arbejdskraftmæssige, hvor vi vil anvende en mere helhedsorienteret betragtning, når vi tager stilling til tingene.
Villy Søvndal (SF), 2001-04-19:
Jeg vil spørge, om Venstre og De Konservative har samarbejdet om ordførerindlæggene, for jeg synes, det meget var de samme ord, der gik igen: Vi skal analysere, vi skal analysere, vi skal analysere, og vi skal overveje, vi skal overveje, vi skal overveje.
Men jeg mangler et svar på: Hvilke overvejelser er det
helt præcist, der for Det Konservative Folkeparti vil være afgørende for, om man vil være med eller ikke
Er det økonomiske, er det arbejdsmarkedsmæssige, eller hvilken type overvejelser er det?
Det synes jeg vi andre har brug for at få at vide, for så kunne det jo være, vi kunne bidrage til en afklaring.
Jeg vil i øvrigt sige, at hvis Venstre og De Konservative kommer til at mangle et valgslogan ved det folketingsvalg, der kommer inden for et år, har jeg et forslag.
Det hedder »Vent og se med V og C«.
Anders Samuelsen (RV), 2001-04-19:
Nu ved vi jo, at Venstres forslag aldrig bliver til noget, fordi Venstre har sat som en præmis, at erhvervslivet skal kunne leve med det, og erhvervslivet har udtalt i aften, at de ikke kan leve med det.
Derfor behøver vi jo ikke gå videre
med diskussionen om Venstres forslag.
Men så kunne jeg tænke mig at høre om De Konservatives
Formanden for Dansk Arbejdsgiverforening sagde på tv her til aften, at de ville advare imod et hvilket som helst forslag, som tog arbejdstimer fra arbejdsmarkedet.
I hvor høj grad vil et sådant argument fra Dansk Arbejdsgiverforening vægte for De Konservative, også med henblik på et eventuelt kommende regeringssamarbejde med Venstre?
Vil man simpelt hen modsætte sig deciderede forslag fra Venstre under hensyntagen til, at erhvervslivet altså ikke kan holde til det, hvis nu Venstre ikke selv kan huske, at det var en af deres præmisser?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-04-19:
Tak for de mange interessante og dybsindige spørgsmål.
Dem er jeg meget glad for, og jeg besvarer dem meget gerne. Til fru Pernille Blach Hansen: Nej, vi vil ikke garantere, at vi ikke vil støtte et forslag om 1 års barselsorlov i en 5-årig periode.
Til hr. Ole M. Nielsen: Ja, man kan altid diskutere, hvad vi har råd til, dels arbejdskraftmæssigt og dels med hensyn til penge.
Det kommer jo i høj grad også an på viljen
til at prioritere, de ting hænger jo sammen.
En kraftig evne og vilje til at prioritere kan jo sagtens hjælpe de tanker på vej, og noget af det, vi skal have overvejet og vurderet, er, om der er mulighed for ad prioriteringens vej at komme længere, end vi er i øjeblikket med de spørgsmål.
Så kan jeg sige til fru Jette Gottlieb, at vi har ingen planer om at nedsætte barselsorloven.
Det ville vist i øvrigt også stride mod EU-direktivet.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jeg kan godt forstå, at det er fristende for en konservativ arbejdsmarkedsordfører at opstille en lineær sammenhæng mellem behovet for arbejdskraft og barselsorlovens længde.
Men udløser det, at den konservative arbejdsmarkedsordfører vil foreslå, at man nedsætter barselorloven, når der er mangel på arbejdskraft?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-04-19:
Det er bare et spørgsmål om præcisering til den konservative ordfører: Skal det forstås sådan, at når det nu ser ud, som om der i hvert fald de næste 5 år bliver mangel på arbejdskraft i Danmark, kan Det Konservative Folkeparti i den periode ikke støtte en forlængelse af barselorloven op til 1 år?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-19:
Jeg fik ikke noget svar.
Derfor vil jeg gentage spørgsmålet: Agter Dansk Folkeparti af fremsætte et forslag her i Folketinget, som betyder, at man kan fratage danske statsborgere deres statsborgerskab?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-04-19:
Eller noget, som vi normalt opfatter negativt: Hvor stor skal ledigheden være? Skal den op på 250.000 igen, før vi har råd til det her, eller hvad er er kriteriet?
Jeg forestiller mig ikke en verden nogen sinde, hvor almindelige mennesker ikke vil have nogen uopfyldte behov for indkøb af plastic eller andet nullerværk.
Men hvornår kommer vi i en situation, så vores velstand skal komme familierne og fremtiden til gode og ikke bare omsættes i økonomisk vækst og produktion?
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Det er en lidt pudsig debat, men jeg må oplyse: Dansk Folkeparti har ikke noget forslag om, at pengene følger børnene. Dansk Folkeparti har et forslag om, at forældrene skal betale tre gange så meget for en institutionsplads, som de gør i dag.
Og så er det, jeg spørger: Hvordan hænger det så sammen?
Det er min fornemmelse, at Dansk Folkeparti sådan set ikke rigtig er klar over, hvad der står i deres program, men det kan jo være, at de ligesom Venstre kaster et forslag på bordet som et led i debatten her i dag.
Klaus Kjær (DF), 2001-04-19:
Dansk Folkeparti mener ligesom forslagsstillerne, at tiden er moden til at overveje en forlængelse af barselorloven, således at vi kommer på linje med de øvrige nordiske lande.
Det har vi givet udtryk for ved flere lejligheder.
Vi er enige i, at forældrene skal have mulighed for at være sammen med børnene i børnenes første leveår, hvor erfaringen har vist, at den ene eller den anden forælders samvær med barnet i den første tid har stor betydning for barnets videre udvikling.
Om det skal ske på én gang, som beslutningsforslag nr. B 117 ligesom forudsætter, eller om der skal ske en gradvis udvidelse af barselorloven som anført i beslutningsforslag nr. B 152, er ikke afgørende for Dansk Folkeparti.
Det afgørende må være, at man arbejder hen imod det endelig mål: at barselsorloven udvides til 1 år.
Hvorledes orloven skal fordeles mellem fædre og mødre, er der ikke noget om i selve beslutningsforslagene, hverken B 117 eller B 152.
I B 152 forudsættes det dog i bemærkningerne, at der under en eller anden form skal sikres bedre mulighed for, at fædrene kan tage del i barselorloven, men hvis der i bemærkningerne dermed menes, at den del af barselorloven, der ikke udnyttes af fædrene, fragår den samlede orlov, således at denne ikke reelt bliver 1 år, er det ikke lige Dansk Folkepartis kop te. Vi mener, at familien selv må bestemme, hvorledes de fordeler orloven indbyrdes.
Der kan være så mange gode grunde til, at den ene eller den anden af forældrene ikke har mulighed for at udnytte barselorloven.
Det ville efter Dansk Folkepartis opfattelse være fuldstændigt urimeligt, at orloven samlet set i sådanne tilfælde reelt bliver forkortet. Vi er således ikke tilhængere af den islandske model, der nævnes i B 152.
Som nævnt er Dansk Folkeparti meget positivt indstillet over for en forlængelse af barselorloven i en eller anden form.
Om forlængelsen skal ske gradvist eller på én gang, må bero på nogle økonomiske konsekvensberegninger i relation til den her problemstilling, og vi vil også derfor bede om at få foretaget sådanne økonomiske konsekvensberegninger under udvalgsbehandlingen af disse to beslutningsforslag.
Der har været nævnt nogle foreløbige og usikre beregninger, hvor udgiften anslås til at være omkring 3 mia. kr., og det skal nok passe, men selvfølgelig er der forskel på, hvor dyr en sådan ordning bliver, alt efter hvilken model og hvilken skabelon man nu vælger at indføre denne her barselorlov under.
Hele humlen i det her er jo nok, som overvismanden Niels Kjærgaard har udtalt for nylig, at det er en afvejning af de makroøkonomiske problemer, altså den offentlige udgift til denne her ordning og hensynet til børnefamilierne.
Der skal ikke være tvivl om, at når man skal foretage denne afvejning, falder loddet altså for Dansk Folkepartis vedkommende i afvejningen af hensynet til børnefamiliernes vilkår.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-04-19:
For et par år siden havde vi en meget langvarig debat
foranlediget af fru Pia Kjærsgaards tale ved et Dansk Folkeparti-landsmøde, som gik ud på, at opadstigende generationer skulle udvises.
Hvis et barn i en familie havde begået kriminalitet, der medførte udvisning, skulle også forældre og bedsteforældre kunne udvises.
Dette forslag tog fru Pia Kjærsgaard senere kraftigt afstand fra her i Folketinget ved forskellige debatter.
Jeg vil gerne spørge hr. Poul Nødgaard, om det, han nu har udtalt fra Folketingets talerstol her for lidt siden, betyder, at Dansk Folkeparti vil stille forslag om, at man skal kunne fratage personer, som en gang har erhvervet dansk statsborgerskab, dette statsborgerskab igen, såfremt de begår kriminalitet.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-04-19:
Langt de fleste personer, der er med i det her lovforslag, opfylder også efter min opfattelse alle betingelser for at få statsborgerskab, og de fortjener det.
De kan tale og forstå dansk, de har opført sig på en ordentlig måde, de er ustraffede, og de er særdeles velkomne i det danske samfund også med et dansk pas og statsborgerskab.
Så er der nogle relativt få, som efter min opfattelse ikke bør have dansk statsborgerskab, men hvor et flertal i Folketinget alligevel vil give dem det.
Det er bl.a. mennesker, som ikke kan tale og forstå dansk, som behøver tolkehjælp for at kunne kommunikere med f.eks. danske myndigheder, plejepersonale, læger, politimyndigheder.
Det er efter min opfattelse helt urimeligt at tildele dansk pas og statsborgerskab til mennesker, der ikke kan tale dansk. Jeg har besluttet mig for, at så længe man putter alle i samme pulje og bare tildeler dansk statsborgerskab, så stemmer jeg imod.
Jeg synes, det er sørgeligt, men jeg stemmer imod.
Jette Gottlieb (EL), 2001-04-19:
Jamen jeg registrerede det nye forslag, der her blev fremsat fra Dansk Folkeparti.
Så vil jeg spørge, om det nye forslag så også rummer det samme for barn 3, 4 og 5 for eksempel, eller om den begrænsning, at det kun gælder de to første børn, stadig står ved magt, sådan som det plejer at være i Dansk Folkepartis politik. Skal vi forvente et nyt beslutningsforslag fra Dansk Folkeparti, eller hvordan skal vi se på det?