runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2004-10-21:
Som det er fremgået af tidligere ordføreres ordførertaler, handler lovforslaget om grundforskning, om anvendt forskning for at forbedre sundhed og miljø, om fremstilling og avl af dyr, der producerer stoffer af væsentlig gavn for sundhed og miljø, samt til visse undervisningsog uddannelsesformål.
M007.fm Page 412
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Lovforslaget giver ikke mulighed for at klone og gensplejse dyr, der direkte indgår i fødevarer og anden landbrugsproduktion.
I SF frygter vi, at lovforslaget åbner en ladeport for kloning og gensplejsning af dyr til alt andet end direkte landbrugsproduktion.
Umiddelbart ser det ud, som om næsten alt uden problemer kan klemmes ind under det meget brede formål.
Og når man ved, at kun omkring halvdelen af de somatisk klonede museembryoner overlever mere end de første 5 uger, og at det kun er omkring 8 procent, der fødes, så viser det med al ønskelig tydelighed, at genetiske fejl og lidelser er meget omfattende.
SF frygter, at lovforslaget vil åbne en ladeport for, at næsten alle, der har mulighed for det, kan give sig til at lave såkaldt sjove dyr.
Vi mener kun, det er forsvarligt at overveje kloning og genmodificering, hvis der er et rimeligt forhold mellem f.eks. de menneskelige lidelser, der måske kan afhjælpes, og så de omfattende lidelser, man udsætter dyrene for.
Det kan derfor kun handle om specifikke velbeskrevne sygdomme, hvor der ikke er udsigt til gode alternative behandlingsformer.
SF kan derfor ikke støtte det foreliggende forslag i den form, som det foreligger her.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Det blev nævnt, at forslaget åbnede en ladeport for alt muligt, f.eks. sjove dyr.
Så vil jeg gerne spørge hr. Kristen Touborg, om han ikke vil forklare, hvordan præciseringerne i forslaget – at der skal være nogle meget præcise hovedformål, der skal opfyldes, for at man skal kunne gennemføre de her forsøg, og at forsøg skal være af væsentlig gavn for sundhed eller miljø, samt at der skal kræves en individuel tilladelse til ikke alene det at røre ved dyrets genetik, men også det at lade det få et afkom eller bruge det til ethvert andet forsøg – kan åbne en ladeport i forhold til den situation, vi har i dag, hvor det ikke kræver en tilladelse, og hvor det på sigt kan risikere at blive betragtet som ren rutine og dermed måske en ladeport.
Kristen Touborg (SF), 2004-10-21:
Den individuelle tilladelse skal jo gives på baggrund af det lovgrundlag, der kommer til at ligge.
Vi er ikke imod, at man laver en præcisering af, hvordan der i enkelttilfælde ville kunne gives lov.
Men det, vi synes er en ladeport i den her sag, er den måde, lovforslaget er fremsat på, at i meget stort omfang er der ting, der kan komme ind under de intentioner, der ligger i lovforslaget her.
Det er det, vi er uenige i.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Jeg vil gerne spørge, om ikke også SF finder, at det er betryggende, at Danmark, sådan som vi kender vores land, er en aktiv aktør i et internationalt netværk og i den globale forskning på de her felter.
Finder SF det ikke betryggende, at vi med de her regler også vil kunne være et – jeg tør næsten ikke bruge udtrykket – foregangsland med hensyn til at sige, at vi kan udnytte de nye teknologier under betryggende former?
Kristen Touborg (SF), 2004-10-21:
Hvis det var tilfældet, således som Venstres ordfører udtrykker det, at det var betryggende, så ville SF jo også stemme for det.
Men vi synes ikke, at lovforslaget, som det ligger her, er betryggende på nogen vis.
Vi synes, det åbner en ladeport, og derfor går vi ind i denne her lovbehandling ud fra en kritisk vinkel, men vi vil naturligvis gå ind og høre, hvad der er af argumentationer for og imod.
Line Barfod (EL), 2004-10-21:
Da vores ordfører på området, hr. Keld Albrechtsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne fremføre følgende: Det er næppe nogen overraskelse for nogen, at Enhedslisten er imod kloning, er imod brug af genmodificering også i forhold til dyr.
Som det allerede også er fremgået af debatten, er man her inde på en glidebane, og vi mener, at det er farligt at begive sig længere ud på glidebanen, hvor det kan være svært at overskue, hvad konsekvenserne egentlig vil være på længere sigt.
M007.fm Page 414
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Så er der mange, der i debatten bruger argumentet om, at det foregår i andre lande, og at vi er nødt til at være med.
Det argument vil vi ikke acceptere.
På samme måde som det i Danmark skabte helt nye muligheder, da vi afviste atomkraften.
På trods af alle dem, der dengang mente, at det ville stille Danmark meget ringe, så åbnede det faktisk muligheder for, at vi gav os til at finde helt nye veje, forske i vindmøller og andet, som medførte eksporteventyr for Danmark.
På samme måde, hvis vi prioriterede forskning ad andre veje, kunne det også føre til, at Danmark blev førende på nogle andre områder, så vi kunne skabe nye arbejdspladser, være med til at dreje udviklingen i verden en helt anden vej end den, man er inde på her.
Vi mener faktisk, at mange af de resultater, man ønsker at opnå, kunne man opnå på anden vis ved at forske i andre muligheder, gå andre veje.
Men nu er der stor forskel på, hvad det er for typer teknologi, vi taler om.
Dels er der hele den etiske debat om, hvad det egentlig er, vi går ind og ændrer på – hvad betyder det for vores opfattelse af dyr og mennesker og hele samfundet? –
dels er der spørgsmålet om, hvor meget der videregives til kommende generationer, og hvor galt det kan gå.
Vi ser på planteområdet problemet med spredning af planter osv.
Der er altså den forskel til biler, at bilerne kan man jo beslutte at man ikke vil have, man kan sætte voldsomt ind på kollektiv trafik og andet, men hvis først man har spredt genmodificerede organismer, så er det altså svært at stoppe den udvikling.
Derfor er der grund til at være forsigtig.
Dertil kommer så, at vi i dag har andre muligheder for at udvikle nye teknikker, der kan hjælpe også i forhold til fødevareproduktion, medicinproduktion osv., hvis man ønsker at satse ad andre veje, og det mener vi altså at man skal gøre i stedet.
Vi har ressourcerne i Danmark, vi kunne gå foran, hvis vi ville.
Så vi afviser at gå denne her vej, og vi vil ikke støtte forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Selv om Enhedslistens repræsentant her gør rede for, at man kunne opfinde andre teknologier, der måske kunne redde verden, så vil jeg bare sige, at de jo i hvert fald ikke er opfundet.
Forskerverdenen har sluttet op om anvendelsen af de nye teknologier, som vi behandler her i lovforslaget.
Mener Enhedslisten ikke, at vi bør benytte de nye teknologier, som er os til rådighed, under gode, ordnede forhold, som dette forslag lægger op til, for bl.a. at hjælpe de fattigste dele af verden?
Line Barfod (EL), 2004-10-21:
Der findes jo andre muligheder for at forske i sygdomsbekæmpelse og udvikle det.
Vi kunne opprioritere den offentlige forskning i Danmark ganske væsentligt.
Seruminstituttet har opnået meget flotte resultater.
Vi kunne styrke dem yderligere, f.eks. i at kunne bekæmpe malaria og andre sygdomme, hvis det var det, vi ønskede.
Vi kunne investere meget mere i forskning på medicinalområdet i stedet for som i dag, hvor vi overlader det til en privat industri, der bruger mange flere ressourcer på markedsføring, end de gør på forskning.
Så mulighederne er der, hvis vi ville.
Forskerne sagde også, dengang vi forbød atomkraft, at hvis vi gjorde det, så var der slet ikke andre muligheder, men det viste sig jo, at der var masser af muligheder.
På samme måde er vi også her bange for, at man er på vej ud i en blindgyde og ikke afsøger alle de andre muligheder, der ville være, som faktisk også kunne hjælpe både Danmark og den tredje verdens lande.
M007.fm Page 415 Monday, November 1, 2004 10:03 AM
Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Teknologierne findes, de er jo fundet, de bruges i dag også globalt.
Er det ikke betryggende, at vi indgår i de her internationale netværk?
Er det ikke betryggende, at vores bestemmelser måske kan give anledning til »kopi eller kloning« af disse bestemmelser også andre steder i verden, at vi er med i denne udvikling?
Line Barfod (EL), 2004-10-21:
Så skal vi jo også tilsvarende indføre atomkraft for at kunne være med til at begrænse brugen af atomkraft i andre dele af verden.
Det synes jeg er en mærkværdig måde at argumentere på.
Jeg synes hellere, vi skulle gå forrest ved at finde andre veje.
Det kunne netop bringe debatten videre internationalt, hvis vi kunne pege på alle de andre forskningsveje, vi gik i Danmark.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-10-21:
Jeg vil godt spørge hr. Helge Adam Møller: Mener hr. Helge Adam Møller ikke i forbindelse med kloning, som hr. Helge Adam Møller også var inde på, hvor det jo er en kopi af det oprindelige produkt, at når man først har brudt koden og kan kopiere helt nøjagtig det samme, så er det meget nemt at indsætte nye gener, altså så man kan manipulere med den perfekte kloning bagefter, så man får det perfekte dyr eller det perfekte menneske?
Er det ikke den logiske rækkefølge, der vil være en følge af at åbne op for den her perfekte kloning på det her område?
Lene Espersen (KF), 2004-10-21:
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold, at mine bemærkninger nu mere gik på, at de regler, der findes, herunder om sletning i fingeraftryksregisteret, i hvert fald mig bekendt ikke har givet anledning til de helt store debatter.
Det er først efter, at jeg er blevet voksen, jeg har fulgt den debat.
Til det må jeg sige, at mig bekendt har der ikke været problemer med den måde, man regulerer på.
Hvis jeg skal tænke lidt højt over, hvad det er, fru Elisabeth Arnold har foreslået,
er det vel, at man samler tingene, så politiet ved, at der er ét sted, hvor reguleringen finder sted, for så vidt angår de forskellige typer registreringer.
Men jeg vil gerne være med til under udvalgsbehandlingen at belyse, hvor der finder regulering sted i lovgivningen i dag, og så må vi se på, om der er et uafklaret problem.
Hanne Severinsen (V), 2004-10-21:
Jeg vil spørge, om ikke det er sådan, at Socialdemokratiet i virkeligheden også havde forestillet sig, at der skulle satses på de her områder?
Er det ikke også sådan, at f.eks. CO-Industri, LO osv. har støttet det her som et glimrende supplement?
Der er trods alt tale om 16 mia. kr., og det er jo i hvert fald lidt anderledes end det, man normalt taler om i den forbindelse.
Desuden er der det her med, at det er ensidigt, og at der ikke er plads til kombination, men hvor læser fru Lene Jensen det?
Der er jo netop en meget bred formålsparagraf.
Det er rigtigt, at så peger man i bemærkningerne på nogle teknologier, men det udelukker jo ikke, at man kan kombinere dem på forskellig måde.
Lene Jensen (S), 2004-10-21:
Jeg synes, det er snævert at pege på tre teknologier ud af, jeg ved ikke hvor mange mulige.
Det er rigtigt, at Socialdemokratiet også gerne, meget gerne endda, satser på forskningen og også på højteknologien, men vi har faktisk tillid til det forskningsrådgivende system, som vi i fællesskab har lavet, og vi ser intet til hinder for, at vi kunne bruge Det Strategiske Forskningsråd og måske også andre dele af det forskningsrådgivende system netop for at sikre kvaliteten i hver en krone.
Så vil jeg sige i forhold til det der med, at den nyder fremme mange steder, og fru Hanne Severinsen er så venlig at pege på, at dele af LO-fagbevægelsen har støttet det her forslag: Jeg skal henlede fru Hanne Severinsens opmærksomhed på en af de fagforeninger, som rent faktisk organiserer forskere, og på deres høringssvar, og jeg citerer fra høringsnotatet, hvad Dansk Magisterforening har skrevet: Dansk Magisterforening
finder, at regeringen med lovudkastet lægger op til yderligere politisk styring af den danske forskning og tilsidesætter de politiske intentioner om forenklet struktur, bedre organisering og bedre overblik over forskningsrådssystemet og forskningsmidlerne ...
Dansk Magisterforening fraråder på denne baggrund, at lovforslaget fremsættes.
Det er sådan set den fagforening, der organiserer nogle af forskerne.
Så hvis man siger, at der er bred opbakning over det hele, så tror jeg, at man har læst høringssvarene en smule for lemfældigt.
Hanne Severinsen (V), 2004-10-21:
Hvad mener fru Lene Jensen med politisk styring?
Her er tale om, at der kommer til at sidde en bestyrelse, som får helt frie hænder.
Den får et formål om at fremme vækst og beskæftigelse.
Hvad galt er der i det?
Det er jo et bredere udgangspunkt, kan man sige, end Det Strategiske Forskningsråd har, men det er jo noget, der bliver lagt ovenpå.
Vi fortsætter jo med at have vores brede system.
Synes fru Lene Jensen ikke, at der netop kunne være behov for at lave en ganske særlig satsning i de her år, hvor vi har problemer med stigende arbejdsløshed, fordi der sker en outsourcing og sådan noget?
Vi skal konkurrere på viden og innovation, og innovation er jo også vigtig.
Lene Jensen (S), 2004-10-21:
Som jeg forsøgte at sige i mit ordførerindlæg, er den gode nyhed jo, at vi er enormt mange, der er optaget af at fremme forskningen af hensyn til fremtidens velfærdssystem og af hensyn til arbejdspladserne.
Og det er derfor, det er så brandærgerligt, at man ikke søger et bredt flertal for den form for satsning.
Nu citerede jeg godt nok Dansk Magisterforening for at sige det dér med politisk styring, men jeg kan ikke sige, at jeg er helt fundamenM007.fm Page 439
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
talt uenig, og grunden til, at jeg ikke er det, er, som jeg også sagde det i min ordførertale, at det er videnskabsministeren, der udpeger de her folk uden nogen former for indstillingsret fra andre organer, uden nogen former for konsultation – ikke nødvendigvis i hvert fald – med andre.
Og det er jo det, der er forskellen i forhold til det forskningsrådgivende system.
Der konsulterer man faktisk dem, der ved noget om det, om, hvem der skal sidde der.
Jeg vil slet ikke udelukke, at det kunne være de samme mennesker, som videnskabsministeren kunne finde på at pege på.
Jeg ville bare synes, det var mere i orden, at man brugte sit eget forskningsrådgivende system, når man skal lave nye forskningstiltag.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg vil gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, om Socialdemokratiet overhovedet ikke er opmærksom på, at et af de helt store problemer for Danmark i øjeblikket er, at vi ikke er gode nok til at omsætte forskningsresultater til konkret indsats ude i virksomhederne, en indsats, som kan give beskæftigelse og vækst i samfundet.
Det har vi da tidligere haft en enighed om, men det lyder ikke helt til at være en enighed, Socialdemokratiet kan støtte længere.
Fru Lene Jensen sagde i sit indlæg, at der intet er til hinder for, at man i dag inden for de nuværende rammer kan støtte forskning og innovation i små og mellemstore virksomheder.
Det er der intet til hinder for, men der er heller ikke så forfærdelig meget, der direkte støtter og fremmer indsatsen netop på disse områder, og det er det, den højteknologiske fond vil medvirke til, netop at der bliver sat fokus på væksten og dynamikken i de små og mellemstore virksomheders forsknings- og innovationsindsats.
Hvorfor er det lige, Socialdemokratiet er så lodret imod det?
Lene Jensen (S), 2004-10-21:
Det er vi overhovedet ikke lodret imod, det går vi vældigt ind for.
Og igen må jeg sige, at jeg næsten ikke kan begribe det, for vi har så mange af de samme fælles målsætninger, og vi deler analysen af problemerne.
Hvordan kan det så være, at man spiller ud med noget her, som man drøfter med højre side af Folketinget, hvor man har sit flertal, og som man i øvrigt godt et eller andet sted ved er et problem, når nu man har brugt et halvt år i utallige mødelokaler på at lave et forskningsrådgivende system, som burde løfte noget af den her opgave?
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi ikke vil det.
Vi vil det på en anden måde, og det er det, der er lidt ærgerligt, for tænk, hvis vi kunne have fundet ud af det sammen; det ville have været herligt.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-21:
Det sidste er jeg sådan set enig i.
Men det, jeg lidt hører fru Lene Jensen sige, er, at det bedste er blevet det godes værste fjende.
Det skal ikke lige være på den måde, der nu kan lade sig gøre, og som der er flertal for; det skal være på min og vores måde, så vil vi gerne.
Hvad er det for noget sniksnak?
Når man nu oplever, at stort set hele forskerverdenen og mange i den private sektor er utrolig glade for, at der nu bliver prioriteret på den her måde, så fokuserer fru Lene Jensen på et enkelt hår i suppen, nemlig at Dansk Magisterforening kan citeres for nogle kritiske bemærkninger i et høringssvar.
Hvad er det for en tilgang?
Lad os dog være en lille smule positive, offensive og konstruktive.
– vi er i øvrigt enige i hovedkonstruktionen, vi er enige i målsætningen, lad os se, om ikke vi kan få enderne til at mødes i det arbejde, der står forude.
Det ville jeg gerne have hørt, frem for at man larmer op om, at man ikke lige var med fra start.
Lene Jensen (S), 2004-10-21:
Jamen det vil jeg også enormt gerne.
Problemet er bare, at det lige nøjagtig er hovedkonstruktionen, vi er uenige i.
Vi er sådan set enige i enormt M007.fm Page 440
mange af de mål, der opstilles, og vi er også enige i det der med at få Forskningsdanmark til at arbejde bedre sammen, uanset om det er offentligt eller privat.
Vi er enige i, at der er en masse, der kan samfinansieres og alle de der ting.
Derfor er mit ærinde sådan set at sikre, at det sker.
Må jeg så ikke sige til det her med de meget positive høringssvar, at i forhold til at der er tale om en for snæver satsning, er vi enige med Aalborg Universitetscenter, Handelshøjskolen i Århus og nogle af forskningsrådene.
I forhold til hvordan der udpeges – det er det, der er vores kritik, det kunne vi jo lave om, meget gerne – er vi enige med Rektorkollegiet, med SDU og Det Frie Forskningsråd.
I forhold til at det er en forkert struktur, selve fondskonstruktionen, er vi enige med DMU, Risø, ATV, Det Strategiske Forskningsråd, Koordinationsudvalget og forskellige andre.
Det kan vi jo så lave om – meget gerne – også i de her forhandlinger.
Det er de fire punkter, jeg har nævnt, som vi meget gerne diskuterer.
Men så kommer vi jo til selve hovedkonstruktionen, og hvis ikke den er til diskussion, så bliver det jo meget svært at opnå en fælles enighed om de ting, vi alle sammen gerne vil.
Og jeg synes, det er ærgerligt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-21:
Fru Pia Christmas-Møller sagde, at derfor må fonden ikke yde bidrag til grundforskning.
Det kan være, jeg har læst forslaget forkert, men jeg har ikke oplevet, at det må den ikke.
Hvis det er tilfældet, at den ikke må det, vil jeg gerne høre: Hvordan vil fru Christmas-Møller så sikre, at man virkelig får højkvalitetsforskning inden for nanoteknologi, som i dag er grundforskning, men ikke kun grundforskning?
Hvordan vil fru Pia Christmas-Møller sikre, at det her rent faktisk bliver fremtidsorienteret, hvis man på forhånd har lagt sig fast på, at der ikke må ydes penge til grundforskningen?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-21:
Det er en voldsom overtolkning af det, jeg i al fald mente.
Det, der er lagt op til med Højteknologifonden, er at satse på områder, som der umiddelbart er erhvervspotentiale i, ikke at satse direkte og målrettet på grundforskning.
Men det betyder jo ikke, at der ikke kan være grundforskningselementer i konkrete projekter, som har denne her erhvervsmæssige formålsidentitet.
Så det er ikke et spørgsmål om, at nu skal vi bruge en hel masse kræfter på at lave en eller anden pseudopræget deling mellem grundforskning og anvendelsesorienterede forskningsopgaver; det er ikke det, der er hensigten med lovforslaget.
Det var heller ikke det, der var hensigten med det, jeg sagde.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-10-21:
Det er jeg glad for at fru Pia Christmas-Møller beklager, for det, fru Pia Christmas-Møller sagde, var meget krystalklart; det var, at der ikke skal ydes penge til grundforskning.
Så der er jeg selvfølgelig helt tilfreds med, at den er skudt fuldstændig ud på et sidespor.
Men så vil jeg godt spørge fru Pia ChristmasMøller: Er det ikke netop sådan, at hvis man ikke bare skal lave mere af det samme, men lave noget nyt og noget perspektivrigt, vil grundforskning være en væsentlig del af aktiviteterne?
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-21:
Jeg vil sige det på endnu en ny måde: Grundforskning er ikke hovedopgaven for denne højteknologiske fond, det er ikke det, der er målet.
Tværtimod er målet at sikre projekters fremme, som har et umiddelbart potentiale i forhold til vækst og i forhold til beskæftigelse.
Det er altså lidt i modsætning til f.eks. Danmarks Grundforskningsfond, som har en anden tilgang til opgaverne.
Det betyder ikke, at vi nu skal bruge en masse kræfter på at diskutere: Er der nogle grundforskningsmæssige elementer i et eller andet konkret projekt?
Det kunne vi ikke drømme om.
I øvrigt går vi i Det Konservative Folkeparti meget ind for grundforskning, det skal der ikke herske nogen som helst tvivl om.
Men der bruges altså også omkring 5 mia. kr. på grundforskning herhjemme i dag, og det er ikke så ringe endda.
Så grundforskning bliver ikke ved denne konstruktion et stedbarn.
Det er bare ikke her, man først og fremmest satser på grundforskning.
Jesper Langballe (DF), 2004-10-21:
Jeg må sige, at jeg undrede mig lige så meget som fru Anne Grete Holmsgaard over fru Pia Christmas-Møllers bemærkning i ordførertalen.
Og jeg kan ikke lade være med at sige, at den da for vores vedkommende sparkede et noget krafM007.fm Page 443
Monday, November 1, 2004 10:03 AM
tigt forbehold ind i den meget helhjertede tilslutning, jeg i øvrigt gav til lovforslaget
Jeg synes ikke, de efterfølgende bemærkninger har skudt det første i smadder.
Jeg forstår simpelt hen ikke meningen med en bemærkning om, at der skal indgå grundforskningselementer.
Jamen altså, hvis der indgår grundforskningselementer i en målrettet produktudviklingsforskning, så er det jo ikke grundforskning.
Det er jo simpelt hen det, der på latin hedder contradictio in adjecto, en tilføjelse, hvor man modsiger sig selv.
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor højteknologi ikke skulle være grundforskning, og hvorfor fru Pia Christmas-Møller ikke kan se perspektivet i, at netop hvis vi skal kickstarte dansk højteknologisk forskning, så er grundforskning virkelig en af de store muligheder; det er dér, vi kan komme på det højteknologiske verdenskort.
Jeg må sige, at jeg slet ikke kan få fru Pia Christmas-Møllers bemærkninger til at hænge sammen, og jeg kan heller ikke få dem til at hænge sammen med det indtryk, jeg har dannet mig af et lovforslag, som jeg syntes var udmærket.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-10-21:
Det er lidt trist for hr. Langballe, at hr. Langballe ikke har læst lovforslaget grundigere eller forstået lovforslaget mere præcist, for formålet med hele Højteknologifonden er at styrke vækst og beskæftigelse i Danmark.
Det er simpelt hen formålet, at vi skal styrke innovation og udvikling og forskning særlig i små og mellemstore virksomheder med henblik på at styrke væksten og beskæftigelsen i Danmarks videre udvikling som højteknologisk samfund.
Formålet er ikke at etablere grundforskning på det højteknologiske felt, det er ikke det primære formål.
Sådan er det, det er jeg nødt til at sige direkte.
Jesper Langballe (DF), 2004-10-21:
Jeg vil skænke fru Pia Christmas-Møller den arrogance, hvormed hun uden videre fastslår, at jeg ikke har læst lovforslaget.
Men så vil jeg spørge fru Pia Christmas-Møller: Jeg har godt forstået, at det primære formål med den højteknologiske fond ikke er grundforskning, men hvor i det lovforslag står der skrevet, at grundforskning er udelukket fra satsningerne?
Det er det, jeg spørger om.
Det er det, jeg beder fru Pia Christmas-Møller forholde sig til.
Og hvis der er tale om en sådan udelukkelsesklausul, som jeg ikke har kunnet få øje på nogen steder, så må jeg sige, at så ændrer det mit syn på lovforslaget.
Men jeg mener, det er fru Pia Christmas-Møller, der tolker noget ind i det lovforslag, som der simpelt hen ikke står i det.