Klaus Hækkerup (S), 2002-04-17:
De sidste 8 års kommuneforhandlinger har drejet sig om en udbygning af velfærdsstaten.
Under de skiftende socialdemokratisk ledede regeringer i de sidste 8 år steg kommunernes udgifter, hvis vi ser bort fra prisstigninger og nye opgaver, med 13,5 pct. og amtskommunernes med næsten 22 pct., altså en ganske voldsom udbygning.
Men de forhandlinger, der antagelig skal begynde i maj måned mellem den nuværende regering og kommunerne, vil finde sted i skyggen af minimalstaten.
Alene regeringens skattestop vil lægge et pres på de økonomiske forhandlinger, og det, at vi pr. 1. januar næste år får adgang til at importere varer som spiritus og tobak i beskattet stand, vil jo lægge et pres på de statslige indtægter, og hvordan skal det kompenseres?
Jeg vil godt sige, at vi i Socialdemokratiet er modstandere af, at det er kommunerne, der ved en reduktion af de statslige tilskud skal betale for skattestoppet og holde staten skadesløs for de manglende skatteindtægter.
Vi har også lagt mærke til, at fastfrysningen af de kommunale ejendomsskatter ikke alene betyder, at man ikke har tillid til kommunerne og blander sig i det kommunale selvstyre, men at det også reducerer de kommunale indtægtskilder og de kommunale indtægtsmuligheder.
Så vil jeg godt sige, at jeg synes, det har været en underlig diskussion, vi har haft om, hvad der egentlig lå i det med kommuner med store kassebeholdninger og den tilkendegivelse, indenrigs- og sundhedsministeren kom med her fra talerstolen.
store kassebeholdninger og ikke sætte skatten ned, som det er at have små kassebeholdninger og sætte skatten op.
Regeringen arbejder med et forslag om, at kommunerne skal have lov til at sælge de kommunale elselskaber.
Antagelig at den får nogle milliarder kroner i kassen, og så er det, jeg spørger: Skal de milliarder kroner bruges til skattenedsættelser for borgerne i Gentofte Kommune?
Og skal det så modregnes i den almindelige stigning?
Det er jo fuldkommen rigtigt, som hr. Ole Stavad sagde, men som jeg forstår, det er svært at få en bekræftelse på, at indenrigs- og sundhedsministeren på Kommunernes Landsforenings repræsentantskabsmøde sagde, at hvis kommunerne under ét sætter skatten op, så det samlede skatteprovenu stiger, vil staten sætte den ned og reducere det kommunale bloktilskud tilsvarende.
Det kan godt ske, at det er et led i Venstres hemmelige politik, at Venstres ordfører ikke kunne bekræfte aftalen om, at man nu har fundet nye våben frem, men det er de tilkendegivelser, der hidtil er givet fra regeringen over for kommunerne.
Jeg vil godt sige, at vi finder i Socialdemokratiet, at det er fuldkommen urimeligt, hvis vi skal ende i den situation, at nogle kommuner skal reduceres i bloktilskud, fordi andre har set sig nødsaget til, har været tvunget til at sætte skatten op.
Det er ikke bare den såkaldte mønsterkommune Farum, jeg tænker på her.
Vi befinder os i en overgangsperiode for grundtakstmodellen, der meget vel kan give og tilsyneladende også har givet nogle kommuner vanskelige økonomiske problemer - så vanskelige, at hvis ikke regeringen kommer med en meget, meget stor pulje til de vanskeligt stillede kommuner, vil de blive tvunget ud i at sætte skatten op.
Det er selvfølgelig også uafklaret, hvilken opgavefordeling der skal lægges til grund for de kommunale forhandlinger.
Regeringen har truet med at fjerne aktiveringen af bistandsklienter fra kommunerne, og vi har set et aftenskoleindgreb.
Vi har set løfter fra regeringen
om, at nu skal der ske en udvidelse af undervisningen i dansk, historie, matematik og fremmedsprog, tysk, fransk og engelsk.
Hvordan skal det finansieres?
For Socialdemokratiet er det vigtigt, at ingen kommuner på grund af den demografiske udvikling eller opgaveændringer bringes i en uforsvarlig økonomisk situation.
Lad mig slutte af med at sige, at jeg synes, at det, der tegner sig for 2003, ser meget alvorligt ud for kommunerne.
Vi har ligefrem hørt en række trusler over for amterne om, at de vil blive nedlagt, hvis de ikke makker ret over for en række trusler om indgreb over for kommunerne af forskellig art.
Venstres ordfører har godt nok forsøgt at lægge røgslør over det i dag, men vi har ikke kunnet få afklaret, hvad regeringens udspil er, og hvad det er, kommunerne kan forvente.
Der er reelt ingen besvarelse af den forespørgsel, som SF har rejst, nemlig grundlæggende og klare oplysninger om, hvad man kan forvente sig fra regeringens side i de kommende forhandlinger mellem regeringen og de kommunale organisationer om to tredjedele af den offentlige økonomi i Danmark, og det er ærlig talt for ringe.