runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Først til hr. Jacob Buksti, men jo i virkeligheden også lidt til hr. Vernersen, som lidt er inde på det samme spor.
Det er jo pudsigt, når man tænker lidt nærmere over det, at det virker meget, som om Socialdemokraterne har en stærk trang til via tvangsordninger at placere nogle store puljer af kapitaldannelser under staten, i ATP-regi eller andre steder, som man vel kan, kunne man forestille sig, formøble til helt andre formål om ganske mange år.
Det, som i hvert fald skræmmer, når vi tænker på sådan nogle kapitaldannelser, som socialdemokrater taler meget stærkt for, er jo Den Sociale Pensionsfond, der i perioden 1972-84 blev opbygget først ved indbetalinger af 1 pct. af lønnen - en tvangsordning - og derefter 2 pct. af folks lønninger.
Der stod klart i udgangspunktet for Den Sociale Pensionsfond, at midlerne skulle gå til en tillægspension - en tillægspension.
Er det noget af det samme, vi taler om nu i forhold til SP-ordningen?
Jo, det er det vel.
Har Den Sociale Pensionsfond på nogen måde udmøntet sig i en tillægspension for pensionisterne?
Næh, det fik Socialdemokraterne også lavet om.
Så det er nemt nok at komme og argumentere for, at man skal have store kapitaldannelser på ny, som man så kan formøble på andres vegne.
Det bryder vi os ikke om, og det er derfor, vi har sagt, at vi er grundlæggende modstandere af denne tvangsordning.
Grundlæggende føler vi, at også Socialdemokratiet bør tage en diskussion om, hvor lang tid en ordning, man etablerer som en midlertidig ordning, skal fortsætte.
Det mindste, man da kunne sige, var, at man var indstillet på at lave ordningen om, så man sikrede, at folk selv kunne bestemme, hvor de placerede deres penge, så vi ikke havde denne store kapitaldannelse.
Et andet område, man kunne nævne, som jo også skræmmer, var Socialdemokraternes løfte om, at arbejdsmarkedsbidraget jo ikke var en bruttoskat.
Det gjorde det heller ikke.
Når først pengene er inde, så ligger de fast, de ligger tungt, og der sker ikke noget, når ellers arbejdsledigheden falder, som det ellers var lovet.
Det er sådan nogle ting, der for os gør, at vi synes, det er relevant at blive ved med at tage en diskussion om SP-ordningens fremtid i stedet for at gå ind på alle mulige tanker om, at den skal se ud på den ene måde eller på den anden måde.
Og den diskussion vil vi meget gerne have også med andre partier.
Må jeg i øvrigt sige, at når man hæver stemmen, kan det godt være, fordi man ved, at der er et eller andet lusket.
Jeg hørte hr. Vernersen hæve stemmen ganske meget, da han forsøgte at bortforklare, at hvis man omlægger til stadig flere grønne afgifter, så rammer man altså den lille indkomst.
Det kan man ikke komme uden om.
Det er et faktum.
Så må jeg sige til hr. Homann
: Det, vi tænker på, der skal friholdes, når vi snakker uddannelsessystem, er selvfølgelig mellemuddannelsen.
Det kan være handelsskolen som et eksempel, der også var oppe i valgkampen, og det er de videregående uddannelser, som vi specielt har søgelyset rettet imod.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Jeg kan forstå på Dansk Folkeparti, at når de ikke kan få det optimale omkring Den Sociale Pensionsfond, nemlig afskaffelse, så foretrækker de at lave en asocial ordning, sådan at hjemmehjælperen afleverer 50.000 kr., mens den vellønnede til gengæld får adskillige hundrede tusinde.
Sådan er det bare.
Men det kommer egentlig ikke bag på mig, for jeg har da aldrig nogen sinde hørt, at Dansk Folkeparti er specielt social med hensyn til skattepolitikken.
Det er man da ikke.
Hvorfor skulle man også være det?
Det er noget, man siger i en række sammenhænge. Med hensyn til uddannelse hørte jeg det sådan, at det var en betingelse.
Jeg lægger meget vægt på ordene, det var en betingelse, at det blev ændret.
Det blev jeg glad for at høre.
Jeg har en glimrende hukommelse.
Jeg forstod det sådan, at det var erhvervsskolerne, handelsskolerne, de tekniske skoler, at det var de videregående uddannelser, og at det drejer sig om en nedregulering på 3 pct. oven i det, der var i forvejen.
Hvad så med de kommende år?
Vil man have sikkerhed for, at man ikke skærer ned de kommende år?
For det er noget med 13-14 pct. på sigt.
Så vil jeg også spørge om et par andre uddannelser.
Det gælder jo også efterskoler og produktionsskoler, der bliver ramt af det her.
Det gælder også arbejdsmarkedsuddannelsen.
Det er ikke kun de her, det er alle, der bliver ramt af det.
Er det også dem, det drejer sig om?
Det er rart nok at få at vide, hvilken liste det er.
Vi har kun hørt om handelsskolerne, og vi har hørt om videregående uddannelser.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Der er mange, der kredser om det samme spørgsmål, nemlig om regeringens parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, vil støtte oppositionen i en række sager.
Det har vi hørt om i pressen, det hører vi om i forsamlingshusene
, at Dansk
Folkeparti
på det ene og det andet og det tredje punkt er parat til at støtte oppositionen.
Det første punkt var med hensyn til den nye barselsordning, hvor man sagde, at man godt ville lave en ny barselsordning, men det måtte ikke betyde, at man forringede bestående aftaler.
Det vil sige, at så skal børnepasningsorloven jo bevares, og jeg vil gerne have hr. Kristian Thulesen Dahl til at bekræfte, at det forholder sig sådan. I formiddags blev jeg ringet op og fik fortalt, at det samme nu var tilfældet med hensyn til arbejdsmiljøet.
Der er massive nedskæringer på vej hvad angår Arbejdstilsynet, og det ville Dansk Folkeparti ikke være med til.
Der ligger jo f.eks. et forslag om, at der ikke skal være noget arbejdstilsyn på hele Fyn i fremtiden.
Der skal være fire kredse i landet.
Vil Dansk Folkeparti være med til at stoppe den massakre ved at sige, at der ikke må skæres ned på Arbejdstilsynet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Først til hr. Aage Frandsen, som er meget skråsikker med hensyn til, hvilke ordninger der er kommet for at blive og hvilke, folk kan have tiltro til, og hvilke der måske kan være tvivl om.
Jeg føler ikke samme skråsikkerhed.
Det kan jeg lige så godt sige.
Der er jo utrolig mange måder, et politisk flertal kan skrue på tingene på.
Én ting er jo, om man tager en ordning, som kommer til udbetaling direkte, eller om man bruger pengene til noget andet.
En anden ting er jo, om man modregner i forskellige andre ordninger.
Der er jo mange måder, politikerne kan vælge at indkassere beløb på, og jeg føler mig overhovedet ikke tryg ved, at SP-ordningen ikke, når den har nået et vist omfang, så begynder at blive indkradset til den store kasse, og at folk slet ikke ser de penge i realiteten som nettokroner ude igen.
Desværre.
Jeg håbede, jeg kunne sige det anderledes til hr. Frandsen.
Det er i virkeligheden også svaret til hr. Buksti, som påstår, at jeg taler udenom.
Jamen det er jo ikke udenomssnak at tale om SP-ordningen i lyset af, hvad hr. Buksti var med til at indføre den som, nemlig en midlertidig ordning, som hr. Buksti nu er tilhænger af skal være ganske permanent.
Hr. Buksti var ligeledes med til at love efterlønsgaranti og lignende, som vi heller ikke kunne regne med, ligesom hr. Buksti var med til at ændre Den Sociale Pensionsfond og tage pengene ind. I forhold til pinsepakken og den diskussion har jeg forholdt mig til virkningerne for 2002, og det kunne jeg forstå var til hr. Bukstis fulde tilfredshed. Den anden del af det, som jeg synes er væsentlig, men som jo fuldstændig mangler i hr. Bukstis terminologi, er det faktum, at man har haft en omlægning til grønne afgifter, der har vendt den tunge ende nedad.
Det er de små indkomster, der i en lang periode har betalt.
Så kommer der en kompensation ind i 2002 som et led i pinsepakken, og det er også derfor, man selvfølgelig ikke bare kan tage 2002 ud, men man skal se det i den sammenhæng, som jeg også troede hr. Buksti i øvrigt var tilhænger af man så det i.
Til hr. Laustsen skal jeg bare sige - nu ved jeg ikke, om hr. Laustsen var lige så uopmærksom her som med hensyn til, hvem der var valgt på Fyn - at vi længe har haft en mening om SP-ordningen.
Han siger, at selv om vi ikke har haft nogen mening om det tidligere, så kan vi vel nu diskutere det fordelingsmæssige.
Vi har jo netop haft en mening om det her.
Vi har jo netop haft den mening, at vi skulle have politikerne til at holde ord om, at det var en midlertidig ordning, og at pengene så skulle ud til folk igen.
Så må folk selv finde ud af, om de vil spare dem op eller de ikke ønsker at spare dem op, så tvangselementet består ikke.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Hvordan er Dansk Folkepartis syn på det forhold?
Når nu man er så optaget af den lille mand og den lille kvinde, hvorfor vil man så ikke være med til at bibeholde det projekt, selv om man overhovedet ikke har haft nogen mening om det tidligere?
Men nu vil man gerne forholde sig til, at det skal være Den Midlertidige Pensionsopsparing.
Jacob Buksti (S), 2002-02-01:
Jamen nu skrider det jo fremad.
Der er måske håb om, at jeg så også kan få svar på det sidste spørgsmål.
Jeg må notere mig, at hr. Kristian Thulesen Dahl nu anerkender, at de skattelettelser, der ligger i år, skyldes den tidligere regering, og at de i øvrigt først og fremmest - først og fremmest - er rettet mod de små indkomster.
Jeg spurgte jo ikke, om de principper og om den her regering vil ændre det til en almindelig pensionsordning.
Nej, jeg spurgte, om ikke hr. Kristian Thulesen Dahl er enig i, at konsekvensen af at gøre det og dermed konsekvensen af Dansk Folkepartis støtte til den ændring, som man kan være enig i eller ej, er, at de små indkomster mister over 50.000 kr. i pension, mens høje indkomster får flere hundrede tusinde kroner mere.
Kan vi ikke bare få et klart tilsagn om det og så lade være med alt det der udenomssnak?
Er det ikke rigtigt, at den ændring vender den tunge ende nedad og entydigt rammer den lille mand og kone?
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Et spørgsmål til hr. Thulesen Dahl for at se, om vi er enige og også af hensyn til, at danskerne får den rette forståelse af, hvad virkeligheden er: Er det ikke korrekt, at lønmodtagernes penge i Den Særlige Pensionsopsparing og i ATP og i Lønmodtagernes Dyrtidsfond er sikret hundrede procent som lønmodtagernes penge?
Dette i modsætning til i sin tid Den Sociale Pensionsfond, som jo bare var noget, man havde skrevet på, som ingen garanti gav.
Men de andre er rent faktisk garanteret.
Er vi ikke enige om det, uanset hvad vi så i øvrigt mener?
Bare så danskerne ikke pludselig bliver bange for, om folk nu hugger deres penge, eller den nye regering kunne komme på den tanke.
Det kan de ikke gøre, og jeg synes, vi skal være enige om, at virkeligheden er sådan.
Med hensyn til uddannelser må jeg så konstatere, at det, vi har tilsagn om, er, at det er en betingelse, når det
drejer sig om erhvervsskolerne og de videregående uddannelser, at de ikke skal udsættes for grønthøstermetoden med de 3 pct. oven i de 1,2 pct. Dansk Folkeparti vil så ikke give et tilsvarende tilsagn vedrørende nogle af de andre uddannelser, hvad jeg sådan set synes kunne have været rart nok, f.eks. med hensyn til efterskoler og højskoler og produktionsskoler.
Det er også fair nok.
Jeg har fået lidt ud af det, og det er jeg tilfreds med, nemlig at uanset at man er en fri forhandler, så er der alligevel noget, der er en betingelse.
Sådan forstod jeg det.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Først til hr. Buksti, som jeg da er ked af synes
, det er den rene ynk.
Det er da noget værre noget.
Sagen er jo, at det ikke er noget problem for mig at bekræfte, hvordan virkningerne vil være af regeringens forslag.
Det kan man jo læse ud af regeringens forslag, og det kan man stille spørgsmål til, man kan få det fuldt oplyst, det er ikke noget hemmelighedskræmmeri omkring det.
Regeringen, har jeg forstået, har den klare holdning med forslaget, at en pension skal være en pension, og en skat
skal være en skat, og SP-ordningen skal være en pension, og så skal der være sammenhæng mellem indbetaling og udbetaling.
Med hensyn til det andet omkring 2002
, så er det jo paradoksalt, at jeg skal bekræfte et svar, som en minister har givet, al den stund jeg ved, at statsministeren for et par uger siden forholdt sig til det her i Folketingssalen i spørgetiden.
Jeg så, at det var til stor glæde for de tilstedeværende socialdemokratiske medlemmer, som syntes, det var herligt, at statsministeren sagde, at det var rigtigt, at pinsepakken er indrettet på den måde, at der i 2002 gives en lempelse, og derfor ville man ikke afskaffe pinsepakkens virkning for 2002 isoleret set, fordi det selvfølgelig ville ramme nogle, som havde betalt noget ekstra i perioden op til 2002.
Den sammenhæng er jo også fuldt klarlagt for alle og enhver.
Den kan man læse sig til alle steder, den har hr. Buksti udbredt sig om her ved utallige lejligheder.
Det er bestemt nemt at forholde sig til. Til hr. Homann: Jeg vil ikke lægge mig fast på den der detaljerede liste her i Folketingssalen.
Den vil jeg forhandle, og så vil jeg se, hvor langt jeg når.
Med hensyn til Landsbyggefonden har vi ikke de store problemer med den model, der fremgår af forslaget.
Det, der jo er hensigten, er, at der skal bygges boliger for de penge, så de kommer boligsektoren til gavn.
Det synes vi er et ganske udmærket formål, så uden uld i mund, eller hvad det ellers var, hr. Homann forsøgte at sige, jeg havde udtrykt mig med, så er svaret ja på spørgsmålet.
Det er faktisk mig selv, så hvis der var nogen, der skulle have en særlig interesse i sådan en sognerådspolitisk tankegang at bevare noget på Fyn, så skulle det være mig.
Når nu svaret kan gives i det lys, tror jeg, det måske er lidt nemmere at kunne konkludere, hvad Dansk Folkepartis holdning er, så der bestemt ikke kan være nogen tvivl om den.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Jeg bliver nødt til at komme med et reklameindslag for TV 2 Fyn her, for hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at han ikke var orienteret om, hvordan det så ud med hensyn til arbejdstilsynet, eksempelvis på Fyn.
Der kan jeg så fortælle, at der lægges op til, at Fyn skal betjenes fra Vestsjælland, og det tænkte jeg måske kunne have en vis interesse, da hr. Kristian Thulesen Dahls partiformand er valgt i Fyns amtskreds. Selv om man måske ikke er inde i skatteprocenter og alt muligt andet, er der et andet aspekt i spørgsmålet om, hvorvidt det skal hedde Den Midlertidige Pensionsopsparing eller SP.
Det er spørgsmålet om kvinderne.
Desuden har kvinderne 12 pct. mindre i løn end mændene.
Hvordan er Dansk Folkepartis syn på det forhold, at kvinderne vil blive straffet, hvis man laver denne pensionsordning om igen?
Jacob Buksti (S), 2002-02-01:
Der er jo efterhånden en ren ynk at høre hr. Kristian Thulesen Dahl blive ved med det ene demagogiske skoleridt efter det andet.
Kunne vi ikke formå hr. Kristian Thulesen Dahl til i det mindste bare at forholde sig til to realiteter?
Den ene: Vil hr. Thulesen Dahl benægte, at den ændring, der ligger i regeringens forslag om Den Særlige Pensionsopsparing har den virkning, at små indkomster får mindre, end de ellers ville have fået, og højere indkomster får mere, end de ellers ville have fået?
Og den anden realitet: Er det sådan, at hr. Thulesen Dahl er enig eller uenig i det udsagn, der ligger i finansministerens svar til hr. Jens Peter Vernersen, og jeg skal gerne citere én gang til: »Regeringen har således lagt afgørende vægt på, at der med de samlede ændringer som følge af allerede trufne beslutninger« - det er altså beslutninger truffet af den tidligere regering - »herunder indfasning af pinsepakken og det besluttede loft over stigningen i ejendomsværdiskatten i 2002, sker en betydelig samlet skattelettelse i 2002, som de fleste danskere vil mærke helt kontant i tegnebogen.«
Er hr. Kristian Thulesen Dahl enig eller uenig i, at der ligger store skattelettelser i den tidligere regerings politik?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Det er jo interessante synspunkter, hr. Thulesen Dahl fremkommer med her.
Hjemmehjælperen skal altså tabe 50.000 kr. på Den Særlige Pensionsopsparing ved den omlægning, som Dansk Folkeparti støtter. Ministeren - jo, der sidder en enkelt her - skal altså have lov at tjene et kæmpebeløb, 300.000-400.000 kr., i sådan et pensionsforløb.
Nu tror jeg ganske vist ikke, at ministre bliver så lang tid, at de når den store fortjeneste, men de tjener nok alligevel en høj løn ved siden af, men lad os ikke håbe, at den regering, vi har nu, bliver så længe, at de tjener de 300.000-400.000 kr.
Men sagen er: Hjemmehjælperen taber 50.000 kr., og det synes jeg egentlig er meget, meget tankevækkende.
Skal vi slet ikke have folkepensioner, som jo også via skatterne er noget, alle skal betale?
Så kan man vælge at kalde det tvang, men folkepension er noget, alle skal betale, og alle får grundbeløbet af.
Er det dét synspunkt, der nu kommer frem, som jo står i Dansk Folkepartis principprogram, at det med pensionsopsparing i øvrigt er noget, man selv må klare.
Er man så sikker på, at hjemmehjælperen også får sparet op? Tror man ikke, at der er størst chance for, sådan ser det i hvert fald ud, at de, der har meget, meget høje lønninger, også får de største pensioner? Det troede jeg egentlig stod klart også for hr. Thulesen Dahl, men jeg kan forstå, at vi nu kommer ind i nærheden af, hvad det er, Dansk Folkeparti rent faktisk står for: det dybt asociale.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Jeg fik ikke noget svar fra hr. Thulesen Dahl på mit spørgsmål om børnechecken, der skulle afskaffes for dem med høje indkomster.
Det er en utrolig populær idé, for der er jo flest med de lave indkomster, så det er ikke så mange, man generer ved det.
Men det forbavser mig bare, at hr. Thulesen Dahl går ind
for en øget marginalbeskatning på høje indkomster
Og når hr. Thulesen Dahl ikke svarer mig, må det være, fordi han giver mig ret, for jeg ved, at han både kan regne i hovedet og regne den ud, så han har nok alligevel fundet fidusen eller den manglende fidus i sit forslag.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-01:
Ja, hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte i sit svar til mig Dansk Folkepartis prioriteringer og bekymringer omkring dødepakken.
Men selv om jeg var yderst opmærksom den her gang, hørte jeg ikke hr. Kristian Thulesen Dahl nævne, om det er hele dødepakken, man er bekymret for.
Om Dansk Folkeparti vil kæmpe for at afskaffe hele dødepakken, eller om man er tilfreds med de 15-20 pct., som der er afsat penge til i finanslovforslaget for 2002.
Jeg vil gerne høre helt konkret fra hr. Thulesen Dahl, om Dansk Folkeparti vil kæmpe for at afsætte de yderligere 330 mio. kr. på finansloven, så hele dødepakken kan blive afskaffet og ikke bare et lille figenblad af den?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Først til hr. Aage Frandsen, som jo rigtigt gentager den del af mit indlæg, som handlede om, at vi mener, der skal ske ændringer inden for uddannelsesområdet i forhold til det forslag, som vi har på bordet foran os.
Men jeg vil ikke her gå ind i en utrolig detaljeret gennemgang af, hvad der præcis kan ske med vores medvirken på det ene eller det andet område.
Det tror jeg i virkeligheden også, SF ville have forsvoret at gøre, da man prøvede at få gennemført så store ting af sin egen politik over for Nyrupregeringen tidligere.
til en finanslovforhandling med den nuværende regering.
Så må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen i forbindelse med barselorlov: Jeg har redegjort i dag, og vi har også tidligere redegjort for, hvad vores holdning er.
Vi tager udgangspunkt i barnets tarv, vi mener, at barnets tarv
bedst opfyldes af tid sammen med forældrene, og vi siger, at det vil være usædvanlig svært at forklare, at det er en forbedring i forhold til barnets tarv
, hvis ikke man kan være så meget sammen med barnet, som man kan i dag
Det er vores udgangspunkt for den debat.
Så går vi selvfølgelig ind i
forhandlinger med hensyn til, hvor mange penge der afsættes til det, hvor mange penge vi kan finde andre steder fra i forhold til vores finansieringsforslag, og så må vi se, hvor langt det rækker.
Det er vores udgangspunkt for den debat, det har vi sagt ved tidligere folketingsdebatter, og det var også derfor, jeg ikke havde noget med om det i mit ordførerindlæg.
Vi har haft runder om det her i Folketingssalen, så den kendsgerning burde stå klart for alle dem, der har lyst til at finde ud af det.
Med hensyn til arbejdstilsyn vil jeg blankt sige, at vi bestemt ikke har nogen besværligheder ved, at der kan ske effektiviseringer af Arbejdstilsynets arbejdsopgaver eller bemanding, så jeg vil gerne spørge hr. Bjarne Laustsen, hvor præcis det er, han har hørt andet.
Men jeg vil sige herfra, at det ikke er et af de områder, vi har pillet ud, hvor vi har det meget vanskeligt ved, at der sker en effektivisering. Så til hr. Ole Sohn omkring SP-ordningen.
Han siger, at man jo får et bevis, og så er det vel klart nok, hvilke beløb man har.
Vi føler os meget utrygge ved sådan nogle kapitaldannelser, som man påstår er ét, og som så reelt viser sig at være noget andet.
Så Den Sociale Pensionsopsparing var en tillægspension, fik vi at vide, det er aldrig udmøntet som sådan.
SP-ordningen starter som en midlertidig ordning, nu er det lige pludselig en permanent ordning.
Vi synes, det er uhørt, at befolkningen ikke kan regne med det, politikerne siger, det er derfor, vi holder så fast ved, at den ordning bør afskaffes.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg vil gerne lidt tilbage til Den Særlige Pensionsopsparing.
Jeg har forstået meldingen om, at man er imod begge dele, og jeg har forstået meldingen om, at når det nu endelig skal være, så skal de rige også have mest og de fattige mindre. Hvordan harmonerer det med skattepolitikken?
Når man laver om og støtter VK's forslag, så betyder det jo reelt, at de rigeste - altså fra folketingsmedlemsniveau og opefter - får en enorm skattelettelse.
Man får jo et væsentligt større udbetalingsbeløb, mens hjemmehjælperen og andre lavtlønnede bliver beskattet hårdere, i og med at de mister 50.000 kr. i deres indkomst.
Er det også i overensstemmelse med Dansk Folkepartis skattepolitik?
Det sidste, jeg vil spørge om, eller det er nu nærmere en konstatering, er
med hensyn til, at man ikke ved, hvor de er.
Det er jo heller ikke korrekt.
Ved Den Særlige Pensionsopsparing får hver enkelt lønmodtager hvert år en opgørelse over, hvor meget der er indestående, så det er ikke penge, der kan forsvinde alle mulige andre steder hen.
Man får bevis hvert eneste år som på ens egen konto.
Morten Homann (SF), 2002-02-01:
Hvis jeg skal forstå hr. Kristian Thulesen Dahl korrekt, vil det altså sige, at Dansk Folkeparti vil stille det som en betingelse for at lave en aftale omkring finansloven, at der ikke gennemføres de besparelser, som er lagt på bordet, når det drejer sig om videregående uddannelser, når det drejer sig om erhvervsskoler, når det drejer sig om handelsskolerne.
Så kan vi diskutere - og der kan jeg forstå, at vi er uenige - med hensyn til sådan noget som daghøjskolerne og aftenskolerne, hvorvidt der skal ske besparelser der, og det kan jo godt være, at Dansk Folkeparti vil støtte det.
Men jeg vil gerne have hr. Kristian Thulesen Dahl til at bekræfte den liste, jeg ridsede op før.
Så kan jeg ikke rigtig finde ud af, om det er, fordi hr. Kristian Thulesen Dahl har uld i munden eller uld i ørerne, at han nu to gange ikke har svaret på mit spørgsmål om de 578 mio. kr., der lægges op til skal konfiskeres fra lejerne.
Vil Dansk Folkeparti - ja eller nej - være med til at arbejde imod, at regeringen får lov til at konfiskere 578 mio. kr. af lejernes penge?
Det synes jeg er et ret væsentligt spørgsmål, som vedrører ret mange mennesker i det her land.
Derfor synes jeg, det er ganske rimeligt, at man stiller krav om, at Dansk Folkeparti svarer ja eller nej på det uden uld i mund og uden uld i ørerne.