runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frode Sørensen (S), 1998-04-29:
Dette lovforslag fra Fremskridtspartiet er jo en uændret genfremsættelse af lovforslag nr. L 95 fra forrige folketingssamling, hvor forslaget på grund af valgets udskrivelse ikke nåede at komme til første behandling.
Og som ministeren jo lige har gjort opmærksom på, vil regeringen i næste samling fremsætte lovforslag, hvor partsbegrebet i den finansielle tilsynslovgivning vil blive foreslået ændret og udvidet.
Når Finanstilsynet undersøger forhold i et pengeinstitut, anses alene pengeinstituttet som part og ikke
den kunde, som undersøgelsen omhandler
I forbindelse med, at dette lovforslag tidligere blev behandlet, var man inde på, om partsstatus eventuelt også skulle være gældende, når der foretages hensættelser på en kunde enten på bankens eget initiativ eller efter samtaler med Finanstilsynet.
En sådan hensættelse beror på en konkret vurdering af en kundes fremtidige evne til at tilbagebetale et lån eller på, at den bagvedliggende sikkerhed skønnes at have ændret sig negativt.
Socialdemokratiet mener ikke, at det er hensigtsmæssigt at orientere kunden om en sådan hensættelse, der mest har noget at gøre med en opgørelse af bankens samlede risici.
Som nu næsten forhenværende bankmand glæder jeg mig i øvrigt over, at rigtig mange af de hensættelser, som var nødvendige for år tilbage, nu er ved at blive tilbageført eller kan betragtes som sølv på hylderne.
Når der foretages hensættelser, er det jo ikke sådan, at kundens dagligdag forandres i forhold til banken, og det er jo heller ikke sådan, at der ikke er mulighed for at opnå yderligere kreditudvidelser, hvorfor det at give en kunde partsstatus i sådan en sag efter min mening er ganske unødvendig.
Vi kan derfor ikke støtte det fremsatte lovforslag, men vi ser positivt hen til de drøftelser, som ministeren har annonceret kommer i næste samling.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-04-29:
Jeg skal først beklage, at jeg ikke nåede at komme til stede til behandling af det tidligere lovforslag, nr. L 40, men sige, at det kan Kristeligt Folkeparti tilslutte sig.
Til lovforslag nr. L 41 vil jeg sige, at det er vi også positive over for.
Vi synes, det er en udmærket ting med denne Garantifond for indskydere og investorer.
Vi har dog en vis forståelse for Finansrådets bekymring for den sammenblanding af de forskellige finansielle virksomheder og deres garantistillelse, der er tale om her.
Det må vi kigge på under udvalgsarbejdet.
Jeg har da også med interesse læst fondsmæglerforeningens forslag, ikke mindst fordi det altid er dejligt at lære nye ord at kende.
Jeg har aldrig før hørt om segregerede konti, men det er i hvert fald et interessant ord, og jeg synes også, der er noget interessant og fornuftigt i det, foreningen skriver, så det vil jeg også gerne kigge på.
Vi er positive.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-04-29:
Det er sådan en helt underlig fornemmelse at skulle gå op og være positiv til næsten hvert forslag om den finansielle sektor, men jeg er nødt til på Fremskridtspartiets vegne også at give tilslutning til dette lovforslag.
Jeg vil ikke gentage de tekniske bemærkninger, som andre ordførere har gjort, blot sige, at vi i det store hele er tilfreds med den måde, lovforslaget er skruet sammen på.
Vi har ikke de store indvendinger imod det, men vi har et par spørgsmål.
Og så kan jeg ikke lade være med at stille ministeren et spørgsmål i relation til fremsættelsestalen, dér, hvor der står, hvilket direktiv der er tale om, og hvornår man er forpligtet til at have det implementeret.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-04-29:
Det Radikale Venstre ser positivt på oprettelsen af Garantifond for indskydere og investorer, der opfylder EU-kravet om indførelse af investorgarantiordninger.
Det er godt med en samlet regulering på området.
Det vil i øvrigt kræve opbygning af ganske betydelige fonde.
Med kravene til mindstekapital for både fondsmæglerafdeling og realkreditafdeling mener vi i Det Radikale Venstre, at der skulle være tilstrækkelig sikkerhed, og Det Radikale Venstre kan derfor støtte økonomiministerens lovforslag.
Lissa Mathiasen (S), 1998-04-29:
Vi er i Socialdemokratiet meget enige i den vurdering, som boligministeren har lagt for dagen: Vi er i en situation, hvor der vil være så kort tid, inden Folketinget skal holde efter den netop overståede valgkamp, at det ville være helt urimeligt at fremlægge et så kompliceret og stort forslag, som en ny lejelov ville være.
Det er vi enige i.
Derfor kan vi også til fulde støtte de små præciseringer, som der bliver behov for, i og med at lejelovforslaget ikke er blevet fremsat i denne folketingssamling.
Det er præciseringer, som bl.a. betyder, at lejeloven ikke gælder for leje af boliger, der er omfattet af lov om leje af almene boliger, som nu træder i kraft her den 1. juli 1998.
På tilsvarende vis kan vi naturligvis også støtte den udskydelse af de tre revisionsbestemmelser, som skulle have været foretaget her i denne samling.
Det drejer sig om spørgsmålet om fællesantennerne.
Jeg tror ikke, de render fra os, om vi udskyder dem til næste samling.
Det er spørgsmålet om den forsøgsordning, som vi har kørende i København og Århus amter, som går på husordensovertrædelser og boligklagenævn.
Der sker heller ikke noget ved at lade den få lov til at køre en kort periode til.
Og tilsvarende det sidste: spørgsmålet om reglerne i boligreguleringsloven om lejefastsættelse ved genudlejning af gennemgribende forbedrede lejemål.
I og med at de småændringer kommer ind, kan vi i hvert fald fra Socialdemokratiets side give vores fulde støtte til, at det her lovforslag hurtigt bliver gennemført.
Pernille Sams (KF), 1998-04-29:
Det er nu et par år siden, en ændring af partsbegrebet i den finansielle tilsynslovgivning viste sig påkrævet, og et par år siden, vi utvetydigt sagde til daværende erhvervsminister Mimi Jakobsen, at vi ønskede at følge de anbefalinger op, der i den henseende kom i forbindelse med Jan Schans Christensens eneudredning.
Og vi har gentaget denne melding
adskillige gange i de forløbne år og måneder, også over for den nuværende økonomiminister, som nu er ansvarlig for området, og vi har også været kaldt til møde om sagen, og vi er kommet med, hvad vi selv opfatter som meget afbalancerede og gode råd til regeringen om, hvordan man kunne komme videre.
F.eks. kunne man bløde fortolkningen af partsbegrebet op - ikke nødvendigvis ændre hele molevitten, men bare bløde fortolkningen op for ikke at få den eksisterende formulering til at virke helt unødigt restriktiv og firkantet, sådan som den har været praktiseret i virkelighedens verden i de forløbne år.
Og så sent som for et års tid siden lovede økonomiministeren, at der ville ske noget i folketingssamling 1997-98, og et stykke tid så det ud, som om der ville ske noget, men det har jo ikke været tilfældet, og derfor må jeg sige, at nu er vi snart parat til at støtte Fremskridtspartiets formuleringer.
Efter vores opfattelse vil de meget brede formuleringer, der anvendes i Fremskridtspartiets nærværende forslag,
dog udvide partsbegrebet ganske voldsomt og i visse sammenhænge også for voldsomt. Derfor vil der skulle ske en indskrænkende og klar afgrænsning og fortolkning i bemærkningerne, før vi kan sige ja til noget, der minder om det her.
F.eks. skal man jo ikke være part i en sag, blot fordi Finanstilsynet har krævet hensættelser på éns engagement i et pengeinstitut.
Men i princippet er vi enige i, at ikke kun virksomheder, men også personer, der rent faktisk bliver part i en sag, skal have partsstatus. Men det rigtige må være, at det her forslag behandles samtidig med det forslag, som regeringen nu gentagne gange og også i dag har lovet Folketinget, og det håber jeg kan ske så hurtigt, at det her ikke bliver ved med at være en farce, som kører over Folketingets bord flere gange om året, som det nu har været tilfældet i det sidste par år.
Gyda Kongsted (V), 1998-04-29:
Venstre kan selvfølgelig som følge af det indlæg fra Socialdemokratiet også tilslutte sig det fremsatte lovforslag, idet der alene er tale om tekniske ændringer, som følge af at en ny lejelov for private boliger først kan blive behandlet i næste folketingssamling.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-29:
Jeg skal bare på SF's vegne fuldt ud tilslutte mig det, som de tidligere ordførere har sagt. Vi støtter forslaget.
Egil Møller (DF), 1998-04-29:
Oplægget til dette lovforslag kommer fra Bruxelles, idet Europa-Parlamentets og Rådets direktiv af 3. marts sidste år skal indføres i dansk lovgivning, og det haster med at få det gennem Tinget, idet ikrafttrædelsen i EU-landene er den 26. september i år.
I Dansk Folkeparti har vi sympati for den yderligere sikkerhed, som oprettelsen af Fonden giver mulighed for, dog er vi betænkelige ved, at dette lovforslag hurtigt skal igennem Tinget.
Skal man undgå lovsjusk, er det nødvendigt, at der foretages en grundig vurdering af alle sagkyndiges høringssvar.
Da alle selskaber under Finanstilsynet er godkendt i henhold til gældende lov, vil det være en naturlig videreførelse af det fælles tilsyn med kreditinstitutter, at der etableres en fælles garantifond.
Dog kan vi have betænkelighed ved, at de tre afdelinger vil komme til at stå i snæver forbindelse med hinanden.
Dermed er der ikke vandtætte skotter mellem afdelingerne i Fonden.
En anden betænkelighed er den solidariske hæftelse mellem de vidt forskellige aktører på markedet, idet deres forretningskoncept er forskelligt, ligesom de ikke alle har indsigt i hinandens forretningskoncept.
Jeg skal dog på Dansk Folkepartis vegne give tilsagn om en velvillig behandling i udvalget.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-29:
Jeg vil gerne sige tak både til regeringen og til ordførerne fra den lange række af partier, som er kommet med positive meldinger om forslaget her.
Det, som jeg kan se der i hvert fald tegner sig betydelig enighed om, er, at vi her har med en utidssvarende ordning at gøre, som det er blevet påpeget fra Københavns Kommunes side, og at det ville være mindre bureaukratisk, mere direkte og gennemskueligt, hvis midlerne administreres direkte af de offentlige myndigheder - vi foreslår altså af kommunen og til boligsociale formål, sådan som det også har været præciseret fra forskellig side.
Det eneste, jeg kan se, som så står tilbage, er et meget berettiget ønske fra en række partier om at få oplysninger om de økonomiske konsekvenser af dette forslag
, og det er jo et ganske rimeligt krav, som Enhedslisten altså også støtter at vi får afklaret under udvalgsarbejdet.
Jeg kan sige, at de oplysninger, vi har fået fra Københavns Kommune, tyder på, at dette udvalg, som altså bærer dette navn Tilskudsdeklarationsudvalget, i lange perioder slet ikke har haft nogen formand, ikke har haft nogen forretningsorden, stort set ikke har holdt møder, men har altså alligevel forvaltet disse midler og, så vidt jeg er orienteret, også uddelt nogle af dem til f.eks. Ungbo og andre foretagender, der måske ikke fremstår i så stærkt et lys.
Men lad det ligge.
Det skulle gerne blive historie med den ordning, sådan som Københavns Kommune også selv ønsker det.
Men dette deklarationsudvalg er altså ikke et udvalg, der er underkastet normalt tilsyn og klageadgang og sådan noget, og også derfor bør denne opgave flyttes ind under det almindelige offentlige område, hvor der er tilsyn med tingene og klageadgang.
Så jeg er glad for den modtagelse, forslaget har fået, og håber, at de besvarelser, som ministeren har lovet at fremkomme med, vil gøre det muligt at bringe forslaget til afklaring.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-04-29:
Jeg må jo sige, at Enhedslisten har haft et meget lavt ambitionsniveau med hensyn til at informere Folketingets medlemmer om, hvad det i grunden drejer sig om.
Eksempelvis: Findes der tilskudsdeklarationsudvalg i andre byer eller ikke?
Hvad drejer det sig om?
Taler vi om 10 kr., taler vi om 100 mio. kr., eller sådan i hvilken størrelsesorden?
Der er jo lidt forskel på, om det er en 10'er eller det er 100 mio. kr. Det lyder meget sympatisk at nedlægge et udvalg, specielt hvis der ikke er brug for det, men jeg synes nok, at lovforslaget rejser væsentlig flere spørgsmål, end det besvarer.
Men disse bemærkninger skal ikke tolkes, som om jeg bestemt vil bevare dette udvalg.
Det kan ske, at vi under udvalgsarbejdet, hvor vi vil tilstille ministeren mange spændende spørgsmål, kan blive så kloge, at vi måske falder over hinanden i begejstring over at få lov til at holde begravelsestale over dette udvalg.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-04-29:
I København har man jo mange sjove ting, og man har altså også et Tilskudsdeklarationsudvalg.
Vi har i Fremskridtspartiet i og for sig ingenting imod, at man ser en ende på de dér oldnordiske sager, hvad enten det er det her Tilskudsdeklarationsudvalg, eller det var de gamle brandbidrag, eller hvad katten det var, man havde i København.
Men vi vil altså som mange andre godt i udvalget se: Er der andre kommuner, der har den her lidt underlige ordning, og hvad går den i grunden ud på?
Men vi vil bestemt ikke afvise at være med til at nedlægge foretagendet, og derfor er vi ikke afvisende over for Enhedslistens forslag på forhånd; vi vil bare gerne se lidt nøjere beregninger på, hvad det i grunden går ud på.
Dorit Myltoft (RV), 1998-04-29:
Indtil Enhedslisten fremsatte dette forslag, kendte jeg ikke til eksistensen af et deklarationsudvalg, og det kan så undskyldes med, at jeg kommer fra Fyn, og at det her ser ud til i høj grad at dreje sig om København.
I Det Radikale Venstre er vi positive over for forslaget, men vi vil ikke melde, om vi støtter eller ej, førend vi har fulgt udvalgsbehandlingen.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-04-29:
Centrum-Demokraterne er noget tøvende over for dette lovforslag
Af forslaget fremgår ikke, hvor mange midler staten giver afkald på, hvis forslaget vedtages.
Da det aldrig er nogen skade til at kende de økonomiske konsekvenser af en lovændring,
må Centrum-Demokraterne alene af den grund være meget forbeholdne.
I CD hæfter vi os ved, at det, som er betalt tilbage, er et tilskud ydet af stat og kommune i fællesskab.
Hvis man derfor ønsker at nedlægge det såkaldte Tilskudsdeklarationsudvalg - det er jo et meget gammelt ord; jeg håber, man finder på et nyt hen ad vejen - forekommer det CD meget naturligt, at de, som oprindelig betalte tilskuddene, deler, hvad der måtte være tilbage.
Egil Møller (DF), 1998-04-29:
Jeg skal blot meddele, at på det foreliggende grundlag kan Dansk Folkeparti ikke støtte forslaget.
Pernille Frahm (SF), 1998-04-29:
I SF vil vi selvfølgelig godt også se på, om det får nogle utilsigtede økonomiske konsekvenser.
Vi støtter i hvert fald forslaget og vil håbe på en hurtig udvalgsbehandling af det.
Jens Heimburger (KF), 1998-04-29:
Fra Det Konservative Folkepartis side er vi på sin vis positive over for forslaget.
Det er jo ikke hensigtsmæssigt, at man i Københavns Kommune har et udvalg, som er placeret uden for det øvrige arbejde i Borgerrepræsentationen.
Vi støtter ideen om bedre koordination af den boligsociale indsats, men en forudsætning er naturligvis, at landets øvrige kommuner, som har deklarationer af samme karakter som København, bliver begunstiget på samme vis.
Lovgivningen skal bygge på lighedsprincipper i det her spørgsmål også, og derfor er det nødvendigt, at vi igennem udvalgsarbejdet får kortlagt, hvilke andre kommuner der har deklarationer på ejendomme, og ikke mindst, hvor mange ressourcer staten eventuelt kunne forventes at tjene på ophævelserne.
De økonomiske konsekvenser skal altså være os bekendt, før vi kan træffe en endelig beslutning. Det kunne jo tænkes, at vi kunne anvende midlerne herfra lige så klogt, som man kan i Borgerrepræsentationen. Men vi er altså positive og ser frem til udvalgsarbejdet.
Rikke Hvilshøj (V), 1998-04-29:
Umiddelbart virker dette lovforslag rimelig ukompliceret, men jeg synes nu også, at konsekvenserne stadig væk ligger lidt i det dunkle.
Det rejser en række spørgsmål.
Nogle er allerede rejst i udvalget, og flere er rejst her i dag af bolig- og byministeren, og dem kan jeg faktisk kun tilslutte mig.
Det er også noget, som vi synes det er værd at bore lidt i. Så i Venstre vil vi gerne afvente behandlingen i udvalget og se, hvad svarene på de allerede mange anmeldte spørgsmål bliver.
Jytte Wittrock (S), 1998-04-29:
Vi er i Socialdemokratiet - måske ikke overraskende, men heldigt - også positivt stemt over for lovforslaget, især fordi det indebærer en afbureaukratisering i forhold til gældende lov.
Tilskudsdeklarationsudvalget er en på alle måder forældet institution, som der er god fornuft i at nedlægge.
Men vi kan ikke lave en lex København, som også bolig- og byministeren stod her og sagde med nogle andre ord.
Derfor må vi se på hele området, på alle kommuner, så vi kan få et overblik over situationen.
Vi bliver nødt til at undersøge, hvad der eksisterer i andre kommuner, og vi må også sikre os, at det ikke bliver til øgede udgifter for staten.
Det vigtigste for mig og for os i Socialdemokratiet er, at de frigjorte midler bruges til boligkulturelle og boligsociale formål, og at de skal øremærkes udelukkende til den slags formål.
Men vi ser frem til et godt samarbejde også omkring det her spørgsmål i Boligudvalget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-04-29:
Det er jo langtfra et revolutionerende lovforslag, og vi har overhovedet ingen problemer med at støtte det, men der er en enkelt formulering, jeg lige vil knytte en bemærkning til.
Det er, når ministeren skriver, at det af tidsmæssige forhold næppe kan påregnes, at den ny lov om leje af private boliger vil kunne være vedtaget inden den 1. juli 1998.
Nej, det er klart, da lovforslaget ikke er fremsat.
Jeg synes, det ville have været naturligt at skrive, at på grund af tidsmæssige problemer, eller fordi man ikke vil overbelaste Folketinget, er forslaget ikke blevet fremsat, eller hvordan man vil formulere sig.
Men dette, at »det næppe kan påregnes«, kan jeg godt svare på: Fordi det ikke er fremsat.
Hvis Socialdemokratiet eller regeringen havde valgt at skrive, at på grund af den valgkamp, som blev ført, skal der gå lidt tid, inden vi for alvor kommer med et lovforslag, hvor vi satser på, at der er nøje sammenhæng mellem pris og kvalitet, så havde det været en lidt anden måde at begrunde det.
Jeg havde ikke forventet det, det havde vel næsten været for direkte, men sådan er der jo nogle af os, der kan gå og tænke så meget.
Men dette forslag kan støttes.
Kirsten Jacobsen (FP), 1998-04-29:
De eneste stærke følelser, Fremskridtspartiet kan mobilisere i anledning af dette lovforslag, er en efterlysning af en ordentlig debat om Lejelovskommissionens betænkning.
Det håber jeg så vi får lejlighed til efter sommerferien.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-04-29:
Det er jo ikke et lovforslag, som giver anledning til at mobilisere de stærke følelser.
Jeg skal blot meddele, at Enhedslisten støtter forslaget.
Dorit Myltoft (RV), 1998-04-29:
Det ville være halsløs gerning at skulle haste så stor lovgivning som leje i private udlejningsejendomme igennem på denne side af sommerferien.
Nu får vi i stedet for forhåbentlig god tid til at forhandle spørgsmålet.
Annie Lunde Hansen (CD), 1998-04-29:
CD mener, at det at lave en ny og god lejelov for det private udlejningbyggeri nødvendigvis må tage sin tid.
Det er en lov, der vil komme til at fungere som en slags grundlov for lejere og udlejere på det private boligmarked.
Det er en lov, som skal være fundament for de aftaler, som fremover vil blive indgået mellem lejere og udlejere.
Loven skal sikre, at udlejerne også fremover kan drive deres virksomhed.
De er erhvervsdrivende på et meget reguleret område, og vi skylder dem rimelige vilkår.
Loven skal samtidig sikre lejernes interesser.
Boligen er en hjørnesten i de fleste menneskers dagligdag.
Andet kan vi ikke være bekendt.
Centrum-Demokraterne er derfor indstillet på, at dette stykke lovgivningsarbejde skal have den fornødne tid.
Derfor kan CD støtte dette forslag.
Egil Møller (DF), 1998-04-29:
Dansk Folkeparti er indstillet på at støtte lovforslaget, da det i det store og hele alene består af mindre justeringer af den gældende lovgivning.
Jens Heimburger (KF), 1998-04-29:
Det Konservative Folkeparti støtter i lighed med de tidligere talere lovforslaget, som er af teknisk karakter.
Vi støtter også som følge heraf forlængelsen af forsøgsordningerne for husovertrædelser og boligklagenævn og ser frem til, at vi til efteråret kan komme i gang med selve lejeloven.
Aage Frandsen (SF), 1998-04-29:
Da mit partis ordfører, fru Christine Antorini, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre SF's synspunkter.
SF er som udgangspunkt positiv over for indskydergaranti. Dette lovforslag har ikke den store samfundsøkonomiske og statsfinansielle virkning, men alligevel er der nogle ting, som jeg godt vil berøre i den forbindelse.
Selv om der er tale om relativt små beløb, der yderligere skal indskydes, betyder lovforslaget dog, at de tilsluttede institutioner skal indskyde et beløb, der er skattemæssigt fradragsberettiget.
Dette må medføre et tilsvarende tab med hensyn til selskabsskatteprovenuet til stat og til kommune, heraf specielt Københavns Kommune.
SF vil derfor under udvalgsbehandlingen nærmere se på de skattemæssige konsekvenser af lovforslaget.
Vi vil også under udvalgsarbejdet rejse spørgsmålet om den tilsvarende brug af garanti for forsikringer, der er betalt flere år forud.
Vi har lige set, at der er et forsikringsselskab, der tegnede 5-årige forudbetalte forsikringer, som nu er gået konkurs.
Endelig vil vi også nærmere have belyst muligheden for det, som Forbrugerrådet har lanceret med sin repræsentation i Fondens bestyrelse, og også dets øvrige synspunkter på det her område.
Men vi giver altså som udgangspunkt en positiv tilslutning til lovforslaget.
Pia Larsen (V), 1998-04-29:
I Venstre ser vi særdeles positivt på dette lovforslag om at udvide den eksisterende og velfungerende indskydergarantiordning til ud over indskydere også at omfatte investorer i pengeinstitutter og realkreditinstitutter og fondsmæglerselskaber.
Vi har noteret os, at lovforslaget i det store og hele bygger på de principper, der allerede eksisterer for indskydergarantifonden.
For en gangs skyld ser vi her et nyt lovinitiativ, der ikke bare gør det hele endnu mere kompliceret og vanskeligt tilgængeligt for almindelige mennesker.
Jeg kan dog forstå på reaktionerne fra flere sider, at der er noget delte meninger om, hvordan vi mest hensigtsmæssigt opbygger fonden, om, hvordan reglerne for bidrag for medlemmerne skal udformes, og om det kan lade sig gøre at benytte en garantistillelse eller forsikring for tredjemand.
Men umiddelbart kan vi støtte tanken om, at Fonden opdeles i tre separate afdelinger - en for pengeinstitutterne, en for realkreditinstitutterne og en for fondsmæglerselskaberne - at hver af disse har deres egen kapital til brug for eventuelle udbetalinger inden for deres egen sektor, og at der derudover er mulighed for at optage lån hos de to andre afdelinger.
Vi vil dog ikke lægge os helt fast på enkelthederne, før vi har haft lejlighed til at se grundigere på høringssvarene og eventuelle henvendelser under udvalgsarbejdet.
Det lyder umiddelbart som et godt forslag, som Venstre ønsker at vi drøfter nærmere under udvalgsarbejdet.
Vi vil som sagt gå positivt ind i udvalgsarbejdet.