Karen Jespersen (S), 2001-05-04:
Regeringen betragter det som en stor udfordring at arbejde for bevarelsen og styrkelsen af Danmark som et helt samfund.
Det hele samfund er en vigtig faktor i velfærdssamfundet og et væsentligt gode ved at leve her i landet.
Det er regeringens målsætning, at alle områder i landet, herunder landdistrikterne, er attraktive områder for udvikling og bosætning, sådan at der kan opnås en geografisk spredning af befolkningen og af økonomiske aktiviteter.
Bevarelsen og udbygningen af Danmark som et helt samfund sker imidlertid ikke af sig selv.
Regeringen har derfor meget opmærksomhed på, at der skal ske en udvikling og handling på mange planer.
Regeringens økonomiske politik sigter mod en afbalanceret og holdbar vækst i den samlede økonomi, hvilket erfaringerne har vist kommer såvel land- som byområderne til gode.
Det kan således konstateres, at den økonomiske udvikling har været positiv i både land- og bykommuner målt på ledighed, beskæftigelse, efter bopæl og udskrivningsgrundlag.
Den gennemsnitlige ledighed for henholdsvis land- og bykommuner var i december 2000 nede på 5,4 pct. og 5,3 pct.
De seneste tal for beskæftigelsen og udskrivningsgrundlaget indikerer dog, at bykommunerne muligvis er begyndt at løbe fra landkommunerne.
Om det er en tendens, der fortsætter efter 1999, er det imidlertid endnu for tidligt at sige noget om, men det er klart, at det er noget, der skal følges med meget stor opmærksomhed.
Udviklingen i beskæftigelsen målt efter arbejdssted, både i landkommuner og bykommuner,
har været positiv, idet bykommunerne dog har været i front.
I perioden fra 1994 til 1999 har landkommunerne og bykommunerne således haft en stigning i beskæftigelsen på henholdsvis 3,4 pct. og 6,6 pct., men altså en stigning over hele linjen.
Denne udvikling dækker bl.a. over væsentlige ændringer i erhvervsstrukturen, bl.a. i landbruget, der i dag beskæftiger færre mennesker end tidligere som følge af strukturtilpasninger i landbruget.
For et par måneder siden fremlagde regeringen sin regionalpolitiske redegørelse, hvori der bl.a. gøres rede
for, hvordan gennemførte lovgivningsmæssige og administrative tiltag påvirker den økonomiske og beskæftigelsesmæssige udvikling i de danske regioner, samt hvilke initiativer der vil kunne medvirke til at rette op på en eventuel skæv udvikling.
Det er regeringens holdning, at hensynet til de regionale konsekvenser bør indgå med betydelig vægt ved beslutninger om nye statslige initiativer.
Det er ikke mindst relevant, når de gennemførte initiativer kan have konsekvenser i forhold til udsatte områder.
Derfor indgår det også i den regionalpolitiske redegørelse, at regeringen vil gennemføre initiativer, der skal sikre, at regionale hensyn på mere systematisk vis inddrages i beslutningsgrundlaget for større initiativer, både når det gælder lovgivningen og administrationen, for derigennem at styrke koordineringen af hensyn i forhold til bl.a. effektivitet og faglighed og i forhold til regioner og regionalpolitikken generelt.
Selv om der ikke nødvendigvis kan sættes lighedstegn mellem hensynet til landdistrikterne og regionale hensyn, vil der ofte være et vist sammenfald.
F.eks. er nogle regioner, som er præget af en svag økonomisk udvikling, også landdistriktprægede områder.
Endvidere kan nævnes, at regeringen i den kommunale økonomi har fokus på det kommunale tilskuds- og udligningssystem, herunder dets virkninger i forhold til udsatte områder, og det vurderes for tiden, om der er grundlag for ændringer.
Med Landdistriktsredegørelsen for år 2001 sætter regeringen fokus på landdistrikternes vilkår og sammenhæng til det øvrige samfund.
Det fremgår bl.a. af redegørelsen, at det er regeringens målsætning, at affolkningen af landdistrikterne skal have særlig opmærksomhed og så vidt muligt skal imødegås.
Der skal tværtimod skabes levedygtige landdistrikter med en varieret, sammensat og voksende befolkning, samtidig med at kvaliteterne, som gør det tiltrækkende at bosætte sig og færdes på landet, bevares.
Regeringen vil derfor i det kommende år ikke mindst rette opmærksomhed mod befolkningsudviklingen i landdistrikterne ved at understøtte initiativer vedrørende bosætning og offentlig og privat service i landdistrikterne.
I den forbindelse er det positivt at konstatere, at der er betydeligt potentiale for nye bosættere på landet, hvilket fremgår af en undersøgelse fra Miljø- og Energiministeriet.
Interviewundersøgelsen omkring bosætning i landdistrikterne er foretaget af Vilstrup Research og viser, at 16 pct. af byboerne enten har planer om eller ønsker om at bo på landet.
For regeringen er det vigtigt, at dette potentiale udnyttes.
Regeringen fremlægger derfor i Landdistriktsredegørelsen en række initiativer, der har fokus på at skabe en positiv befolkningsudvikling i landdistrikterne.
Et af initiativerne er By- og Boligministeriets initiativ, Den bæredygtige landsby, hvor der fokuseres på at få landsbyerne til at fremstå som attraktive bosætningsmuligheder.
Regeringen er endvidere meget opmærksom på betydningen af de rekreative og landskabelige værdier på landet.
Værdier som plads, frisk luft, natur og rolige omgivelser har stor betydning for bosætning i landdistrikterne.
Regeringen vil derfor i det kommende år sætte fokus på, hvorledes landdistrikternes særlige rekreative og landskabelige værdier bevares og gøres mere tilgængelige.
Der ligger i denne sammenhæng en stor udfordring i at sikre den fremtidige landbrugsproduktion, at den foregår på et bæredygtigt grundlag, og at der tages hensyn til de værdier, som befolkningen sætter højt.
Helt konkret kan det nævnes, at regeringen i de tilfælde, hvor dele af landbrugsproduktionen har antaget industrimæssig karakter, vil vurdere behovet for ændring af planlovgivningen.
Regeringen anser det for vigtigt at understøtte den lokale indsats for at skabe udvikling og liv i landdistrikterne.
I landsbyerne er der ofte tradition for at tage ansvaret for fælles anliggender, og mange vil gerne yde en indsats for at gøre landsbyen til rammen for et godt liv, der kan være et reelt alternativ til de større byer.
For at understøtte denne lokale indsats er Landdistriktspuljen videreført med årlig 22 mio. kr. mod hidtil 17 mio. kr. pr. år.
Den offentlige og private service i landdistrikterne har stor betydning for levevilkårene og bosætningen på landet.
Regeringen anser det derfor for vigtigt, at der opretholdes en god lokal service i landdistrikterne, men vi må samtidig også konstatere, at den teknologiske udvikling og kravene til kvaliteten af de offentlige og privat ydelser en gang imellem trækker i en retning af større enheder og centralisering.
Det vigtigste i denne forbindelse
er dog, at disse hensyn afvejes med hensynet til, at der fortsat opretholdes en god service i landdistrikterne.
Regeringen vil fortsat fokusere på at afhjælpe de problemstillinger.
Bl.a. vil der som allerede nævnt som opfølgning på den regionalpolitiske redegørelse blive igangsat et arbejde omkring vurderingen af konsekvenserne i forhold til tilgængelighed.
Formålet er at udvikle metoder for overordnet vurdering af tilgængelighed af servicetilbudene i forbindelse med konsekvensvurderingerne af statslige initiativer.
Et vigtigt område for bosætning og levevilkårene i landdistrikterne er skolen.
Skolen er i mange lokalsamfund, herunder særligt i de tyndt befolkede områder, det centrale omdrejningspunkt som ramme for børnenes skolegang og de voksnes fritidsundervisning, som arbejdsplads og som ramme for det lokale kulturelle liv.
Regeringen finder derfor, at det er af overordentlig stor betydning, at de små skoler i landområderne bevares.
Undervisningsministeriet har i samarbejde med Kommunernes Landsforening og Socialministeriet i begyndelsen af dette år etableret et forsøgs- og udviklingsprogram vedrørende sikring af små skoler og dagtilbud i landdistrikterne.
Det overordnede formål med forsøgs- og udviklingsprogrammet er at sikre bevarelsen af små skoler på landet samt at fremme gode pædagogiske tilbud for mindre børn i landdistrikterne.
Udviklingsprogrammet løber frem til august 2006, og inden denne dato vil der blive taget stilling til eventuelle lovændringer, som kan give mulighed for en formalisering af forsøgene.
Undervisningsministeriet har ved fastlæggelsen af præmisserne for godkendelse af forsøgene lagt stor vægt på, at det sikres, at kvaliteten af undervisningstilbudene på de små skoler ligger på højde med alle andre skoler.
En helt konkret måde, hvorpå befolkningen på landet kan øges, er via den nye integrationslov, der betyder, at landdistrikterne og kommunerne fremover kan forvente at få en befolkningstilgang som følge af, at de modtager flere indvandrere og efterkommere fra tredjelande.
Aktuelt udgør indvandrere og efterkommere fra tredjelande 5,5 pct. af befolkningen i Danmark.
En stor del af disse er koncentreret i bykommunerne.
I landkommunerne er der således i dag kun 150 indvandrere og efterkommere pr. 10.000 indbyggere, mens bykommunerne i hovedstadsregionen har 895 indvandrere og efterkommere pr. 10.000 indbyggere.
Der er således basis for, at en større andel af indvandrere og efterkommere fra tredjelande integreres i landkommunerne og landdistrikterne.
Regeringen finder det således vigtigt at understøtte landkommunerne og landdistrikterne i deres integrationsindsats.
Der er derfor fra i år etableret en tilskudsordning på 40 mio. kr. til styrkelse af bl.a. landkommunernes mulighed for at medvirke til løsning af boligsociale opgaver, herunder bl.a. modtagelse og integration af flygtninge. Indenrigsministeriet vil endvidere igangsætte et forskningsprojekt omkring integration af flygtninge i landkommuner og mindre kommuner.
Hvad angår forskning, skal det også nævnes, at Indenrigsministeriet planlægger at igangsætte et forskningsprojekt omkring foreningslivet i landdistrikterne.
Projektet forventes at kunne fremlægge forslag til, hvordan der kan ske en understøttelse af civilsamfundets dynamik, der bl.a. kan medvirke til, at civilsamfundet og foreninger påtager sig uløste opgaver i landdistrikterne.
Regeringen har endvidere støttet etablering af Center for Forskning og Udvikling i Landdistrikterne.
Centrets formål vil være at fremme en bæredygtig udvikling i landdistrikterne med fokus på befolkningens levevilkår og den erhvervsmæssige udvikling.
Dette skal ske gennem en kombination af forskning, udvikling og formidling i et tæt sammenspil med brugerne og relevante aktører på området.
Det er imidlertid ikke kun regeringens indsats og indsatsen fra centralt hold, der er vigtig, når det drejer sig om at fremme udviklingen i landdistrikterne.
Kommunerne og amterne har også et stort medansvar, da de står for hovedparten af den offentlige service og planlægning af de fysiske rammer på landet.
For at understrege dette ansvar over for kommunerne og amtskommunerne udsendte indenrigsministeren samt formændene for henholdsvis Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen i april 1998 en opfordring til de enkelte kommuner og amtskommuner om at udforme en politik for landdistrikterne.
Det blev i brevet anført, at man senere ville igangsætte en evaluering af indholdet og omfanget af kommunernes og amtskommunernes landdistriktpolitik.
Indenrigsministeriet har netop foretaget en sådan evaluering med ekstern konsulentbistand.
Det fremgår af evalueringen, at et stigende antal kommuner gennem de senere år har udformet en særskilt skriftlig politik for landdistrikterne. Der er i dag 43 kommuner, hvoraf en del kan fremstå som eksempelkommuner med hensyn til ambitionsniveau for indhold og proces.
Det fremgår af evalueringen, at opfordringen i 1998 fra indenrigsministeren og de kommunale foreningers formænd har været en igangsætter for mange kommuner.
43 kommuner er et pænt antal, men det er dog samtidig kun omkring en sjettedel af landets kommuner.
Det fremgår da også af undersøgelsen, at et større antal kommuner forventes at udforme en politik senest i år 2003.
Således forventes ca. 120 kommuner til den tid at have udformet en landdistriktpolitik.
Men det er stadig væk ikke nok.
På den baggrund kan man sige, at der ser ud til at være
et behov for en øget vejledning af kommuner og amtskommuner om, hvordan man kan udforme og implementere en landdistriktspolitik.
Regeringen overvejer derfor at udarbejde en sådan vejledning på området.
Endvidere vil det blive undersøgt, om det vil være en god idé, at tilskud fra ministeriernes landdistriktrettede puljer bruges til at hjælpe kommuner med at udarbejde sådan en politik.
Til slut vil jeg blot sige, at regeringen mener, det er overordentlig vigtigt, at der sker en bevarelse og styrkelse af Danmark som et helt samfund.
Det er derfor, vi i landdistriktsredegørelsen har fremlagt initiativer inden for en række fokusområder, som vil kunne bidrage til en fortsat positiv udvikling i landdistrikterne, herunder en styrkelse af grundlaget for en varig bosætning i landsbyer og landdistrikter.
Men det er vigtigt at understrege, at der er tale om et fælles ansvar for Folketing, regering samt de enkelte lokalsamfund, kommuner og amtskommuner.
Alle har et ansvar for at fremme udviklingen i landdistrikterne.
Forhandling