Knud Erik Kirkegaard (KF), 2003-03-25:
Den ene del af dette lovforslag har jo sit udspring i det såkaldte Jens Peter Christensen-udvalg, som blev nedsat på baggrund af de ulykkelige begivenheder i Farum.
Der er en stribe forslag, der direkte er hentet fra den betænkning, som det udmærkede udvalg barslede med, og som har som sit hovedsigte at sikre, at en borgmester ikke kan behandle sin kommune, som om det var borgmesterens private bolsjebutik.
Vi kan fuldt ud støtte fra Det Konservative Folkeparti, at man justerer reglerne i den kommunale styrelseslov, ikke dramatisk, men sådan, at man på en række områder giver borgmesteren nogle forpligtelser til at orientere kommunalbestyrelsen, og hvor det enkelte medlem i kommunalbestyrelsen får lidt flere rettigheder til at få relevante oplysninger stillet til rådighed, sådan at man som kommunalbestyrelsesmedlem kan påtage sig det store ansvar, det er at være med i ledelsen af en kommune. Så langt så godt.
Jeg mener, at der er fundet en passende balance, sådan at man sikrer sig, at nogle af de ting, der er foregået i Farum, når det her er gennemført, ikke ville kunne finde sted i kommunerne i øvrigt, og det har man gjort, uden at man gør livet, om jeg så må sige, unødvendig besværligt i den enkelte kommune.
Balancen mener jeg er ganske rigtig. Så er der det forhold omkring de oplysninger, man har behov for som kommunalbestyrelsesmedlem, om
revisionsberetninger, som hr. Ole Stavad var inde på
Det er jo sådan efter lovforslaget, at den kommunale revision af egen drift kan orientere kommunalbestyrelsen, og så er spørgsmålet, som hr. Ole Stavad rejser, om der burde være en ret for et, som jeg tror hr. Ole Stavad formulerede det, kvalificeret mindretal til at forlange, at man får en sådan mundtlig beretning fra den kommunale revision.
Nu kan jeg ikke forestille mig, hvis der er sådan et kvalificeret mindretal, der rent faktisk retter en henvendelse til den kommunale revision, at den kommunale revision så ikke vil efterkomme opfordringen.
Men vi er i hvert fald fuldt ud parat til at drøfte under udvalgsbehandlingen, om der er behov for en lille opstramning på det område her.
Den anden del af forslaget vedrører de kommunale tilsynsråd og har jo sit udgangspunkt i Klagereformudvalget, der blev færdigt med sit arbejde i december måned år 2000.
Det er jo ved at være et stykke tid siden, og jeg har fornemmelsen af, at ministeren har haft denne sag liggende lidt i pipelinen for også at få denne problemstilling vurderet i lyset af begivenhederne i Farum.
Det anser jeg for rigtigt at man gør.
Jeg har i hvert fald konstateret i forbindelse med Farumsagen, at da blev der undertiden rettet voldsomme bebrejdelser mod tilsynsrådet, når man havde en afgørelse, der gik Farum Kommune imod.
Det var blot de her politikere, der sad i tilsynsrådet, der blandede sig politisk i sagen.
Det slipper man nu for ved at få politikerne ud.
Det bliver et rent legalitetstilsyn, og det mener jeg er den helt rigtige model for, hvordan tilsynet skal fungere.
Så er der spørgsmålet om, hvor mange af disse tilsyn vi skal have over det ganske land.
Der er det efter min opfattelse vigtigt, at vi får et virkelig robust tilsyn. Derfor kan vi godt støtte ministerens forslag om, at man koncentrerer det fem steder i landet.
Så ved jeg godt, man kan fantasere en hel masse om, hvorvidt det nu har noget med en fremtidig kommunalstruktur at gøre.
Der kan jeg i hvert fald sige for mit vedkommende, at det er ikke det, der ligger til grund for min stillingtagen til de her overvejelser.
Det er udelukkende et spørgsmål om at sikre et robust tilsyn, hvor der er personale, så man kan sikre et godt fagligt miljø, så man kvalificeret kan gå ind at træffe afgørelser over for de enkelte kommuner.
Om der skal være tre eller fem eller syv, er for mig ikke det afgørende, men vi skal sørge for, at der er et robust tilsyn.
Vi kan støtte ministerens lovforslag.