Erik Larsen (V), 1999-04-15:
Ordføreren for forespørgerne, fru Anni Svanholt, startede her med at sige, at det var økonomien og rammerne for økonomien, der var afgørende for, hvordan velfærdsydelserne opfattes.
Det var stort set indholdet.
Det er vi selvfølgelig enige i i Venstre, men vi mener, der er mange andre faktorer end den økonomiske ramme, der er afgørende for, hvordan kommunerne er i stand til at løfte opgaven og give borgerne den service, som man har krav på og behov for.
Det afspejler nemlig fleksibilitet i opgaveløsningen.
Regeringen og kommunerne indgik i 1998 en fireårig aftale med kommunerne.
Der blev aftalt en vækst, nettovækst, årligt på 1 pct., og man må nok sige, at set i lyset af det pres, der er på udgiftsområderne børnepasning, undervisning og ældreområdet, er det ikke voldsomt.
Jeg synes, at man må sige, at de fleste kommuner har løst opgaverne på en rimelig måde; der er, som det også er nævnt før i dag, blevet plads til en stigning i antallet af pasningspladser for børnene, og der er blevet plads til andre udvidelser.
Men når det så er sagt, vil jeg også godt sige omkring hjemmehjælpen, hvor enkelte kommuner har handlet på en måde, som efter vores opfattelse er uacceptabel, at så kan vi ikke acceptere de fremgangsmåder selv i en presset økonomisk situation.
Man må efter min og Venstres opfattelse have forståelse
for, at kommunerne er i en presset situation.
Der er et stort forventningspres fra befolkningen på de kommunale serviceområder.
Og jeg vil gerne sige, at statsministerens kan vi ikke gøre det bedre-kampagne
jo ikke ligefrem har medvirket til at skrue forventningerne ned hos børnefamilierne og ældregruppen.
Når regeringen efterfølgende ikke har taget initiativer eller givet økonomisk dækning for de løfter, som befolkningen i hvert fald har opfattet det var, ja, så er det klart, at så havner presset hos kommunerne, og det havner ude hos de folkevalgte.
Jeg vil gerne komme med et citat fra den kommunale budgetredegørelse 1999 fra Kommunernes Landsforening.
Der står: »Der er enighed om, at selv mere uforpligtende signaler fra regeringen kan virke udgiftsdrivende«.
Og jeg er da glad for, da det her åbenbart er skrevet efter kommuneaftalen, at regeringen nu erkender, at kan vi ikke gøre det bedre-kampagnen kan virke udgiftsdrivende.
Venstre er også af den opfattelse, som indenrigsministeren gav udtryk for, at der kan være stor ulighed i forhold til kommunernes økonomiske formåen.
Jeg var glad for de udmeldinger, som indenrigsministeren kom med her fra talerstolen, og det er også vores opfattelse, at bl.a. de ændrede udligningsaftaler kombineret med manglende vækst i nogle områder kombineret med en uheldig demografisk udvikling altså har sat nogle kommuner i en meget uheldig økonomisk situation.
Vi kan måske sige, at det skæve Danmark på nogle områder er blevet endnu mere skævt.
Det er sådan, at vi i Venstre aldrig har haft praksis
for at stemme for forslag til vedtagelse ved de her forespørgselsdebatter.
Vi mener, det er regeringens ansvar at føre forhandlingerne med kommunerne.
Men det betyder ikke, at vi ikke gerne vil give regeringen nogle gode råd. Venstres anbefaling til regeringen er at give kommunerne mere fleksibilitet i opgaveløsningen på ældreområdet ved at give de ældre fuld valgfrihed mellem offentlig og privat hjælp.
Det vil skabe en tiltrængt konkurrence, som samlet vil være med til at give mere kvalitet og også flere ressourcer, og en bedre udnyttelse af de midler, som vi i dag bruger på området, vil komme de ældre til gode.
På børneområdet vil vi gerne anbefale regeringen at udvide mulighederne for fritvalgsordningen, som er vedtaget, så forældrene får flere muligheder, og familierne får mere fleksibilitet til at tilrettelægge deres liv, både arbejdslivet og også det liv, man bør have sammen med sine børn.
Når vi ser på, hvad vi betaler i skatter og afgifter her i landet, er der ikke noget at sige til, at vi forventer noget andet end ventelister.
Vi forventer børnepasning, vi forventer en god service på de helt nødvendige områder som ældrepleje og hjælp til de svageste.
Derfor: Understøt kommunernes ønske om fleksibilitet og borgernes ønske om valgfrihed, så tror vi fra Venstres side, at regeringen kan komme igennem med noget, som kan komme de grupper til gode og til gavn, som vi omhandler her i dag.