runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-11-16:
Langt de fleste eksperter verden over er enige om, at den menneskelige påvirkning af både vor natur og luft er negativ; men det er i en meget lille grad.
Derimod er langt de fleste enige om, at udslippet til luften af de forskellige gasarter er det største problem.
spørge sig selv: Er det dommedagsprofetier, eller er det realiteter? Det er ikke nemt som lægmand at sige, hvad der er rigtigt; det er nok et sted midt imellem.
Men under alle omstændigheder er det et globalt problem.
Det er et problem, som skal løses i samarbejde med alle stater verden over.
Luften bevæges jo hele tiden omkring jordkloden.
Derfor er det vigtigt i de forhandlinger, vi går ind i nu, at få skabt enighed - eller så stor en enighed som muligt - med alle lande om: Hvor stort er problemet?
Hvordan skal vi beregne ud fra de forskellige ting?
Hvordan påvirker det de forskellige ting?
Men for mig at se er det det vigtigste at blive så enige som muligt om, hvordan man skal gøre det. For man kan jo se f.eks. i USA, hvor man har gjort op, hvordan CO2-påvirkningen vil blive i løbet af de næste 10 år. Kort fortalt går man ind for, at de ting, man har sat i gang derovre, regner man med vil gøre så meget nytte, at man faktisk slet ikke behøver at gøre nogen ting.
For det er rigtigt, at man, som i de beregninger, de har lavet i USA, skal tage med, hvor meget planterne og skovene optager af CO2-udslippet.
Det er jo rigtigt.
For det er noget af det vigtigste på hele jordkloden, det gælder ikke bare CO2, men det gælder også andre ting, bl.a. kvælstof, det er jo planterne, der er den største aftager af de to ting.
Så derfor skal der findes en mellemvej.
Det hjælper ikke noget, at vi i Danmark, i Europa, stiller os stejlt og siger: Det, amerikanerne siger, er ikke rigtigt.
Men omvendt er den måde, de har regnet det ud på, måske heller ikke helt rigtig.
Derfor er jeg glad for, som jeg har forstået det i dag, også af vedtagelsesforslaget, at det er meget vidt; at vi giver ministeren vide beføjelser til at gå ned og forhandle.
Det vil vi i Frihed 2000 støtte, for det er så nemt at se til den ene side og have den holdning, at det overhovedet ikke er et problem.
Men ligefrem at være et lille religiøst land, og at vi skal gå alene, får vi ikke noget ud af.
Så vi vil fra Frihed 2000's side støtte det forslag til vedtagelse, der er fremsat af Venstre, Socialdemokratiet, De Konservative, De Radikale og CD.
Og det er for at give - som jeg har sagt - ministeren så store forhandlingsmuligheder som muligt. Og vi ønsker, at ministeren vil lytte til det, vi siger.
Somme tider, når vi har en miljødebat, er det, som om man har på fornemmelsen, at vi i Danmark tror, at vi alene kan klare det.
Men jeg vil meget gerne, at ministeren lytter til det her og får så meget ud af forhandlingerne som muligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-16:
Jo, det er vigtigt at nedbringe CO2 - eller drivhusgasudledningerne, det er nok bedre, det lever mere op til det, som hr. Glerup mener med sit indlæg her - på alle områder.
Det er vi helt enige i.
Også at der er brug for at regulere virkemidlerne - der har vel ikke været nogen regulering siden 1988 - er jeg helt enig i.
Men stadig væk er der jo ingen tvivl om, at det er trafikken, der er synderen.
Det kan vi sagtens blive enige om.
Det er jo dér, den store udvikling er sket, dels på jorden, og dels oppe i luften - helt uansvarligt oppe i luften.
Så kommer hr. Glerup igen med det dér om, at vi skal gøre det, hvor vi får mest for pengene.
Det er altså et argument, der er meget elastik i.
Det er jo det, som den borgerlige side kører med at vi skal gøre.
Det er altså undskyldningerne for ikke at gøre noget dér, hvor det gør ondt.
Det synes jeg altså nemt det kan være.
Og så vil jeg stadig væk fastholde, at det dér forslag om afgift på industrigasserne var et fiskalt forslag, fordi der ingen muligheder var i øjeblikket, og det er selvfølgelig vigtigt at arbejde hen imod det.
Vi er gået med til afgifter på mange andre områder; men der skal være en mulighed, og vi ved, at de dér virksomheder jo er i gang med at finde ud af det, så vi kunne ikke se nogen fornøjelse ved at straffe dem på det her tidspunkt.
Ole Stavad (S), 2000-11-16:
Tak for den brede opbakning.
Jeg kunne ikke lade være med at konstatere, at da hr. Aage Frandsen sådan lidt beskedent nævnte, at der var en lille omkostning ved det her, som vi jo har sikret også med de drøftelser, vi har haft under finansloven, er dækket, så vi kan være det bekendt, fik hr. Thulesen Dahl lidt dårlig samvittighed over ikke rigtig at ville betale.
Jeg konstaterede, at der ikke var nogen dårlig samvittighed hos Venstre.
Jeg lærte for mange, mange år siden, da jeg gik i søndagsskole, at samvittigheden er en trekant, og når man gør noget forkert, drejer den rundt.
Og hvis man har gjort noget forkert tilstrækkelig mange gange, bliver den rund i hjørnerne, og så mærker man det ikke til sidst.
Jeg er bange for, at det er det, der efterhånden er sket for Venstre.
Så er det rigtigt, som det har været sagt af hr. Kim Behnke, at det her måske umiddelbart er et beskedent forslag, men derfor kan man jo godt være glad for det.
Jeg er for det første glad for at få lavet en ligestilling for nogle grupper.
Derudover - og det er der ingen ordførere, tror jeg, der har nævnt - er jeg også glad for det, fordi jeg synes, der har rådet en retstilstand for fiskerne tilbage fra hr. Anders Fogh Rasmussens tid som skatteminister, hvor han fik lavet havfradraget på en måde, der gjorde, at hvis man valgte havfradraget, mistede man fradraget for fagligt kontingent, for a-kasse, for befordring som en konsekvens af havfradraget.
Det har faktisk generet mig ret meget.
Jeg har holdt møder med forskellige folk, der også har følt, at det var en dårlig måde at gøre det på.
Problemet for de fleste af dem, der er i den situation, vil med den ændring, vi lægger op til her, som har fået Folketingets brede opbakning i dag, blive løst.
Når vi har ladet den gamle regel stå, er det, fordi de små fiskere, som ikke er så langt ude på havet og derfor ikke kommer ud over de 24 timer, så ville miste et gode, som de ville være kede af at miste.
Derfor har vi sådan set nøjedes med kun at lave forbedringer i det her forslag.
Og kun forbedringer kan jeg glæde mig over stadig væk får brede flertal i Folketinget, hvis ikke man samtidig skal betale regningen.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-16:
Vi kan jo få startet en hel indvandrer- og udlændingedebat på baggrund af det her forslag.
Men de mennesker, der kommer ind i landet, de, der bliver anvist boliger, er i høj grad personer, der er flygtninge, som er truet i deres hjemland.
Og jeg ved ikke, hvor hr. Egil Møller vil gøre af dem.
Vil han vise dem tilbage til et land, hvor de er udsat for tortur og risiko for død?
Eller er det Dansk Folkepartis løsning, at de ikke skal have en bolig?
Det er mennesker, der er i landet - hvor skal de bo henne?
På den måde bliver der jo ikke gjort forskel.
Vi har et grundlæggende princip om, at det offentlige har den opgave at anvise en bolig, hvis folk ikke selv kan skaffe sig en bolig - uanset deres etnisk baggrund - så vi ikke har folk, der bor på gaden.
Det er det, der er opgaven.
Og vi har da klart også et ansvar for de mennesker, der er kommet ind, som vi ikke vil sende tilbage til tortur og andet.
Egil Møller (DF), 2000-11-16:
Det kommer da ikke bag på mig, at hr. Keld Albrechtsen og Dansk Folkeparti ikke har samme synspunkter for så vidt angår indvandrerpolitikken.
Men det må da være en kendsgerning, også for hr. Keld Albrechtsen, at når der kommer så mange nye mennesker til over grænserne hver dag, som skal bosættes, giver det da et pres på den ekstra boligmasse.
Og når Enhedslisten og andre partier ikke vil være med til at sætte en begrænsning på, at der stadig væk kommer disse mange mennesker hertil, både nu og fremover, jamen så får man jo et boligproblem, som bliver utrolig svært at løse.
Og så kan man jo, når man tilhører Enhedslisten, sige: Jamen det er jo en statsopgave at sørge for, at der skaffes tilstrækkelige midler til det.
Den holdning har vi ikke i Dansk Folkeparti, og jeg ville jo egentlig godt spørge ordføreren, om ikke man kunne være med til at løse boligproblemet her og nu ved at åbne mulighed for, at sommerhuse bliver taget i brug som helårsboliger året rundt.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-16:
Jeg bliver nødt til at bede om en kort bemærkning, for nu forsøger Dansk Folkeparti så at trække flygtninge- og indvandrerspørgsmålet ind i den her debat og det på en efter min mening - undskyld udtrykket - fuldstændig rablende måde. For
det, vi jo rent faktisk fremsætter et forslag for at løse, er det ventelisteproblem, som hr. Egil Møller har ret i at mange oplever.
Både folk af dansk og udenlandsk herkomst oplever et ventelisteproblem, og så kommer vi her med et forslag, som netop tager sigte på at løse det ventelisteproblem.
Så går Dansk Folkeparti imod.
Det tror jeg mange ude omkring vil have overordentlig vanskeligt ved at forstå, for så bliver alle de problemer, hr. Egil Møller forsøger på at tegne op, jo kun endnu større som følge af Dansk Folkepartis indsats.
Jeg må indrømme, at det, som Dansk Folkeparti står her og siger, er uden hoved og hale, det er det faktisk.
Egil Møller (DF), 2000-11-16:
Jeg har ofte bidt mærke i, at Enhedslisten går ind for genbrug.
Det er også i mange situationer ganske fornuftigt.
Så jeg kan godt nikke genkendende til dette lovforslag fra
Enhedslisten
At det så ikke får Dansk Folkepartis støtte, er jo så heller ikke noget nyt, for der har vi også genbrug i form af den kendsgerning, at vi slet ikke kan gå ind for det, der er anført i lovforslaget. Enhedslisten begrunder sit forslag med, at der er såkaldt mangel på lejligheder i det almene boligbyggeri.
Jeg vil dertil sige, at man jo ikke kan fortænke kommunerne i, at de ønsker at begrænse det almene nybyggeri, når man det sidste år har været vidne til de mange problemer, der er opstået i alment byggeri i anledning af den store indvandring til Danmark af mennesker fra andre kulturer.
Disse mennesker forsøger kommunerne så at få bosat i denne boligsektor, og herved fremkommer et kæmpe pres på lejligheder også fra de mange danskere, som har stået på venteliste i lang tid.
Og da har vi den situation, at mange danskere på ventelister har måttet opleve, at de er blevet sprunget over i boligkøen, fordi kommunerne har en pligt til at skaffe disse fremmede mennesker, som det er anført i loven, en passende bolig inden for 3 måneder.
Denne positive særbehandling af flygtninge og indvandrere er også sket med Enhedslistens stemmer.
Skulle vi fra Dansk Folkepartis side få opfyldt vores ønske om, at sommerhuse kan anvendes som helårsboliger, ville man automatisk få stillet en mængde boliger til rådighed.
Og da vil jeg godt spørge Enhedslisten, om man vil være med til det.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte lovforslaget, idet den statslige betaling i form af ydelsesstøtte forøges.
John Vinther (KF), 2000-11-16:
Jeg kunne ikke drømme om at anfægte hr. Keld Albrechtens eller Enhedslistens ret til at fremsætte og genfremsætte et hvilket som helst forslag, de måtte ønske.
Det har Enhedslisten selvfølgelig en helt legitim ret til at gøre.
Men jeg føler nu, at jeg med en vis ret kan karakterisere det her lovforslag som værende spild af tid.
Som det fremgår af bemærkningerne til lovforslaget, er det en stort set uændret genfremsættelse af et forslag fra samlingen 1999-2000.
Helt nøjagtigt behandlede Folketinget samme lovforslag fra Enhedslisten den 9. maj i år.
Det er altså godt 5 måneder siden, vi sidst behandlede forslaget. Det er ikke, fordi der er sket de store ændringer i den mellemliggende periode.
Vi har ikke engang haft et valg, så man kan vel undre sig en lille smule over, hvad det er, der får Enhedslisten til at tro, at udfaldet denne gang skulle blive anderledes, end det var sidst.
Jeg kan heller ikke se nogen grund til at gentage andet, end hvad den konservative ordfører sagde den 9. maj i år, nemlig at vi afviser forslaget.
Baggrunden for den finansieringsmodel, vi har, kender hr. Keld Albrechtsen udmærket.
Den fandt nemlig sted på den baggrund, at et flertal her i Folketinget på kommunernes egen foranledning afskaffede den tåbelighed, der hed rammebeløbet.
Det, vi i Det Konservative Folkeparti lægger megen vægt på, er, at vi dengang i 1997 også afskaffede centralismen.
Vi overlod kompetencen til kommunerne, således at det er den enkelte kommune, der uden styring oppefra kan træffe beslutning om, hvorvidt der skal bygges alment eller ej i kommunen. Det synes vi er vigtigt, for vi har en tro på, at man rundtomkring i kommunerne er bedre, end vi er, til at vurdere, hvor meget eller hvor lidt der skal bygges for at imødekomme behovet.
Og i den sammenhæng synes vi, det er vigtigt, at der er en sammenhæng imellem den, der har kompetencen til at træffe beslutningen, altså kommunen, og den, der har det økonomiske ansvar.
Den sammenhæng tror vi sikres bedst ved den nugældende ordning, og det er altså baggrunden for, at vi endnu en gang afviser Enhedslistens forslag.
Karsten Nonbo (V), 2000-11-16:
Da Venstres ordfører, fru Rikke Hvilshøj, ikke kan være til stede, har jeg lovet at sige følgende på Venstres vegne: Det er ikke mange måneder siden, vi havde et helt tilsvarende forslag til behandling i denne sal, og Venstre har ikke ændret holdning i den mellemliggende periode.
For Venstre er det ikke et selvstændigt mål, at den almene boligsektoren skal vokse sig større.
Vi har cirka en halv million almene boliger i Danmark, 20 pct. af den samlede boligmasse.
Venstre ser ingen grund til at ændre på den procentvise fordeling af anskaffelsessummen for almene boliger.
I Venstre mener vi, at vi i stedet burde bekymre os om, at det private udlejningsbyggeri er gået totalt i stå, bortset fra nogle få prestigeprojekter ved Københavns Havn.
Målet må være at sikre et tilstrækkeligt udbud af boliger, og i Venstre foretrækker vi, at det primært sker på det private marked.
Venstre kan ikke støtte lovforslaget.
Carsten Hansen (S), 2000-11-16:
Til salens store overraskelse skal vi afvise forslaget.
Jeg skal gøre det med den begrundelse, at det ikke er nye ting, der blive trukket frem her.
Det er så at sige, ligesom når jeg om morgenen kommer over Ridebanen, hvor hestene bliver trukket ud for at få motion, for det skal de jo en gang imellem for at bevare sig flotte og rigtige. Det her forslag er ikke nyt, og det undrer os lidt, at Enhedslisten fremsætter forslaget, når vi har vedtaget at lave en undersøgelse og Enhedslisten er med i finanslovforslaget.
Jeg vil gerne give det tilsagn, at vi vil se positivt på de resultater, som undersøgelsen viser, og gå ind i en drøftelse af de her ting, for vi er selvfølgelig optaget af, at vi får alle til at trække med på det her område.
Vi er også optaget af, at vi får det almene boligmarked udbygget fuldt ud, men der er altså en undersøgelse i gang.
Og det her forslag vil jo også koste rigtig mange penge.
Det er klart, at der er en række barrierer, og der er også nogle kommuner, som ikke vil trække med.
Når undersøgelsen kommer, vil vi gå ind i en positiv og ordentlig dialog for at se på, hvordan vi kan forbedre incitamenterne, men der er en lang række forhold, vi skal have med.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-11-16:
Jeg vil også gerne træde ind i lovprisningskoret og rose dette lovforslag.
Tre elementer består det af, som det er fremgået af debatten; det første og tredje er en udmøntning af satspuljen, og det mellemste er en del af regeringens finanslovaftale.
Vi er ikke med i den, men vi ville da gerne have været med i dette punkt. Så vi støtter det gerne.
Ministeren lægger så tre lovforslag sammen, som er indgået i to forskellige forligskredse - formelt set er det ikke det smukkeste - men vi har ingen problemer med at stemme for del to, så der skal ikke komme nogen ønsker fra os om, at ministeren skulle dele det op.
Jeg noterer blot, at det er to forskellige forligskredse.
Men ministeren har vel været så forudseende, så hun har regnet med, at vi andre, som ikke er med i selve finanslovaftalen, også gerne vil bakke op bag dette forslag. Så kan man kun håbe, at det virkelig blev udmøntet efter de intentioner, der ligger både over for de yngre fysisk handicappede - det gælder hensigten med servicearealtilskud - og endelig forsøgsordningen med boliger til særligt udsatte grupper.
Så det er et flot forslag, som vi med glæde stemmer for.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-11-16:
Når man læser det her lovforslag, bliver man jo i ganske godt humør.
Man kunne faktisk håbe, at regeringen ville sætte det her forslag som ideal for kvaliteten af de forslag, der kom fra regeringen.
Det ville også på andre felter kunne medvirke til et løft.
Her er tale om en god lovgivning, der ser ud til at være en bred opbakning til oven i købet i Folketingssalen, det er meget glædeligt.
Der gives jo mulighed for her, at kommunerne kan gå ind og gøre noget også i de kommende år.
Det har jo knebet med kommunale resultater i de foregående år.
Vi er jo desværre nødt til lige ud at sige det, som det er.
Vi vil meget gerne drøfte med regeringen, hvordan de muligheder bruges, som kommunerne nu får i kraft af den her lovgivning, som jo på alle de områder, der er omfattet af det her lovforslag, faktisk også er en stor fordel for kommunerne.
Kommunerne bør altså også efter min opfattelse medvirke til at løse opgaven med at skaffe boliger til de hjemløse.
Det synes jeg sådan set at vi fra Folketingets side har ret til at sige til kommunerne på baggrund af det forslag, der nu ligger her, nemlig at nu må kommunerne altså også ind og tage aktivt del i det her.
Det skal så blot også være en opfordring til ministeren om at sige det i klart sprog til kommunerne, at det ligesom også må være forudsætningen - når man nu kommer med et instrument, som kommunerne har så mange fordele af, som der er tale om med den her lovgivning - at vi må kunne forvente, at kommunerne lever op til Folketingets hensigt.
Ellers synes jeg i hvert fald, vi står i den situation, når vi skal til at evaluere indsatsen, at der, hvis kommunerne om 1 år stadig væk snorksover for at sige det rent ud, altså må skrappere midler til.
Dorit Myltoft (RV), 2000-11-16:
I Det Radikale Venstre er vi meget glade for, at vi i forligspartierne bag satsreguleringspuljen kunne enes om at sætte penge af til boliger til yngre mennesker med fysisk betingede handicap.
I Det Radikale Venstre vedkender vi os, at det er en samfundsmæssig opgave at sikre, at der er egnede boliger til mennesker, som på grund af deres handicap har særlige behov i forhold til boligens indretning.
Det er ikke rimeligt, at unge og yngre mennesker ikke har andre muligheder end at bo på plejehjem, hvor hovedparten af de øvrige beboere er ældre mennesker med ganske andre behov for pleje og omsorg.
For de unge mennesker spiller sociale aktiviteter og kontakter til jævnaldrende en helt anderledes rolle, og det skal derfor indgå, når de ansvarlige skal etablere disse boliger.
I Det Radikale Venstre vil vi spændt følge, hvilke løsninger man vil finde frem til med støtte fra de midler, som nu følger med her.
Og så vil jeg gerne udtrykke et håb om, at flere kommuner vil etablere skæve huse målrettet til de mennesker, der på denne måde kan få bedre fysiske rammer for deres tilværelse.
Det Radikale Venstre kan i hvert fald støtte, at forsøgsordningen udvides og forlænges.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-11-16:
Lovforslaget her er jo som bekendt dels led i udmøntningen af satspuljeordningen, dels led i finanslovaftalen for næste år.
CD har andel i begge aftaler.
Derfor kommer det næppe som den helt store overraskelse, at vi synes, der er tale om sund fornuft, når man ved forslaget styrker indsatsen med hensyn til at etablere boliger for yngre handicappede.
Det kunne ikke have været sagt bedre og smukkere, end det blev af hr. Carsten Hansen i hans ordførertale. At man viderefører og udvider indsatsen for at skaffe skæve boliger til skæve eksistenser, også her er vi ganske enige, og jeg ved, at ministeren har et stort antal projekter, som allerede er i orden, og det glæder i hvert fald CD utrolig meget.
Derfor ser vi med stor glæde hen til, at der kommer flere projekter i gang for de bevilgede penge.
Så er der til sidst ikke mindst, at man omlægger og forbedrer tilskuddet til servicearealer.
Særlig det sidste, altså servicearealerne, er noget, vi i CD har arbejdet for, og derfor er det naturligvis ekstra glædeligt, at der er kommet noget ud af det, selv om det ikke er nogen hemmelighed, at vi hellere havde set en anden model, som i højere grad havde begunstiget huslejeniveauet, så de ældre bedre får råd til de torumsboliger, som vi vel alle gerne vil tilbyde dem.
Egil Møller (DF), 2000-11-16:
Når det gælder forbedringer af handicappedes boligforhold, således at den enkeltes private og sociale liv ændres i en positiv retning, vil man altid kunne regne med, at Dansk Folkeparti bakker op bag dette. Ud over selve boligen bliver de tilknyttede fælles faciliteter og servicearealer indrettet efter moderne teknologi.
Et andet element i lovforslaget er en forbedring af servicearealtilskuddet.
Det sidste element i lovforslaget omhandler en udvidelse og forlængelse af forsøgsordningen med boliger til særligt udsatte grupper, bl.a. de hjemløse.
Denne gruppe kan ikke finde sig til rette i den såkaldt normale boligmasse.
Vi kan ikke i et velfærdssamfund være tjent med, at en del af vore medborgere ikke har et passende boligtilbud.
Derfor kan vi fra Dansk Folkepartis side støtte lovforslaget.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-16:
Der er tale om tre gode forbedringer, som er udløbere af finanslovaftalen.
Det er godt, at vi nu kan skabe bedre muligheder for at tilgodese handicappede med boliger, der er egnede til dem, og det er også påtrængende, at der bygges flere ældreboliger, og her er en øget støtte til servicearealer for os at se et vigtigt led for at lette den kommunaløkonomiske belastning, men så sandelig har vi også en forhåbning om, at de kommuner, der har sparet på servicearealerne, nu vil bygge flere plejehjem med større servicearealer.
For os er det en meget vigtig del af et plejehjem, at der er arealer til fælles aktivitet.
Det er det, der karakteriserer et plejehjem. Vi er enige i SF i, at et plejehjem til de tunge og ældre demente og ældre med fysisk og psykisk plejebehov skal have højeste prioritet.
Det er en akut opgave, som skal løses.
I nogle tilfælde vil det behov nok kunne dækkes ved de regler, der ligger om fællesarealer.
Men jeg tror, at der muligvis kan blive brug for, at man i sådan nogle tilfælde også skal etablere nogle servicearealer under de nye regler. Vi kan støtte, at man udvider og forlænger forsøgsordningen med boliger til skæve eksistenser.
Det er dejligt, at vi aktivt kan imødekomme folk, der har boligbehov, som ikke falder inden for normale rammer.
John Vinther (KF), 2000-11-16:
Jeg skal gøre det kort: Det Konservative Folkeparti kan støtte lovforslaget.