runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-03:
Jeg redegør for Dansk Folkepartis part i det her, og så må regeringspartierne jo redegøre for den part, de har i det.
Vi er blevet bedt om at komme til forhandlinger for finansåret 2003, og vi har indgået en finanslovaftale.
Vi har lagt vægt på, at vi i den finanslovaftale ikke nedsætter afgifter på grænsehandelsfølsomme varer for bare at hæve andre afgifter.
Vores holdning står i modsætning til det, der stod i finanslovforslaget, som vi blev præsenteret for i august måned.
Så der er altså en markant forskel på det, regeringen havde spillet ud med, og så det, der ender med at blive gennemført med vores stemmer.
Så tilkendegiver vi, at der selvfølgelig bliver en forhandling næste år om, hvordan de samlede statsfinanser ser ud i lyset af det forventede provenu, man får hjem.
Men jeg vil også godt sige, at når det handler om grænsehandelsfølsomme varer, føler vi faktisk, der er perspektiv i at nedsætte afgifter på lige præcis de varegrupper, der er omfattet af grænsehandel, og det perspektiv, der ligger her, er selvfølgelig at få hentet noget af omsætningen hjem til Danmark.
Derfor er det jo svært at forudse, præcis hvordan det kommer til at udvikle sig, og hvor meget vi får hentet hjem, og hvor stort et provenutab der derfor overhovedet er tale om, når vi når frem.
For det er jo et spørgsmål om, at hvis man får den kultur stoppet, der hedder, at en stadig større del af Danmarks befolkning kører sydover for at hente deres varer, så er der virkelig perspektiv i det også i forhold til de afgiftskroner, som staten kan få.
Jacob Buksti (S), 2002-12-03:
Hr. Thulesen Dahl må meget undskylde.
Jeg synes, at det her er helt guddommeligt.
Det er jo noget, der virkelig skaber perspektiver.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti ikke mener, at man, når vi kommer frem til den 1. januar 2004, hvor grænsehandelsfølsomme varer egentlig skulle nedsættes, da skal sætte dem op igen.
Den nedsættelse, som Dansk Folkeparti har været med til at aftale her,
er for ét kvartal fra den 1. oktober, og det har Dansk Folkeparti været med til at sige man kunne finansiere, og man synes, det er kosteligt, at man har undgået, at man har fået sat prisen op andre steder.
Man har taget sådan lidt fra DONG og Feriefonden og Hypotekbanken.
Det er da virkelig solid finansiering.
Men det, jeg gerne vil spørge hr. Thulesen Dahl om, er sådan set det, der var det afgørende i mit spørgsmål: Vil Dansk Folkeparti være på plads til at finansiere de 1,4 mia. kr.? For hvis Dansk Folkeparti ikke vil det, er det jo en gratis omgang med ganske gevaldige tømmermænd for resten af befolkningen.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-03:
Det er fantastisk, at et lovforslag, som slet ikke har indhold ifølge hr. Buksti, alligevel kan give anledning til så lang en ordførertale, men det kunne det, og det skyldes så en masse forviklinger, hr. Buksti kom ud i, synes jeg.
Der var det da vigtigt for Dansk Folkeparti i den forhandling, at vi fik sænket afgifter uden bare at kaste det, der så måtte komme ud af det, over på andre varegrupper.
Derfor er det, der rent faktisk er blevet aftalt, jo bestemt ikke uden indhold.
Det, der så har været afgørende for os, er selvfølgelig, at finanslovaftalen for 2003, som vi er en del af, hænger sammen, og at tingene for 2003 er fuldt finansieret, og det får vi i øvrigt i stort omfang til debat både på fredag og på mandag, går jeg ud fra.
Og det er klart, at når der så skal være forhandlinger om finansloven for 2004, skal man selvfølgelig debattere, hvordan de samlede finanser også i lyset af de afgiftslettelser, der finder sted her, hænger sammen.
Sådan er det selvfølgelig, og anderledes mener vi ikke det bør være.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-03:
Ligningsrådet
Jeg har selv fornøjelsen at være med i det råd, og det er også rigtigt, at der er fastsat en kontrol, men der er ikke som følge af det her lovforslag taget stilling til, at der skal ske noget yderligere på det der område.
Men den ganske normale kontrol på området har Ligningsrådet fastsat med de ressourcer, man har til rådighed.
Hans Andersen (V), 2002-12-03:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Peter Vernersen, om ikke det er korrekt, som man også kan læse af svarene på spørgsmål 2-6 til Skatteudvalget, at kiosker og mellemhandlere er et opprioriteret område, og at udvælgelsen af konkrete virksomheder, der skal kontrolleres, sker ud fra en normal vurdering af risiko, anmeldelser og virksomhedsvurdering - om det ikke er korrekt, at vi allerede har opprioriteret det her område.
Og så kan jeg glæde mig over, at Socialdemokratiet nu vil være med til at sætte ind over for disse kiosker og mellemhandlere.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-03:
I Socialdemokratiet er vi meget stærkt optaget af at begrænse den dybt skadelige og ulovlige handel med varer, som vi har set her hen over foråret, og som vi også har set tidligere.
Vi er i tvivl om, om det lovforslag, vi nu andenbehandler, nu også virker.
Der har været stillet en række spørgsmål, der bestemt ikke har gjort tvivlen mindre.
Der har været spørgsmålet om flere ressourcer til denne kontrolopgave, og det, der er oplyst, er, at kontrolopgaven indgår i den normale ressourceprioritering.
Det skriver skatteministeren i en tid, hvor medarbejderstaben i Told- og Skattestyrelsen og regionerne er reduceret med 900 medarbejdere.
Vi har også haft den opfattelse og mener fortsat, at gentagne lovovertrædelser burde håndteres mere kontant.
Derfor vil jeg godt tilkendegive herfra, at vi i Socialdemokratiet vil arbejde videre med forslag om sanktioner.
Det var ikke muligt at komme længere i den korte tid, vi har haft lovforslaget til behandling, men der kommer en tid i det nye år.
Der har også været spørgsmålet om de muligheder, der er for at bruge straffelovens §§ 78 og 79, og med de svar, der er givet, fremgår det jo helt tydeligt, at der skal være endog meget stærke begrundelser for at bruge disse bestemmelser.
Derfor ser det i hvert fald ikke ud til, at disse bestemmelser kan bruges til det forslag, vi har stillet, om, at ved gentagelse skulle man simpelt hen fratage de pågældende muligheden for at drive forretning.
Vi har også været meget optaget af at få nogle mere sikre tilsagn om kontrol med visse virksomheder.
Er der nogen, der tror på, at der sker en sådan opprioritering i Told- og Skattestyrelsen?
Det tvivler vi meget på i Socialdemokratiet, og derfor agter vi at arbejde videre med forslaget i det nye år.
Vi har tilkendegivet, at vi stemmer for det her forslag, fordi vi mener, det er en start, men vi mener ikke, at det er tilstrækkeligt til at komme dette uvæsen til livs.
Erik Mortensen (S), 2002-12-03:
Nu har jeg rent faktisk ikke sagt, at vi ville stemme imod lovforslaget.
Det vil vi nemlig ikke.
Kristian Jensen (V), 2002-12-03:
Jeg kan godt forstå, at hr. Jacob Buksti er ophidset.
Det ville jeg også være, hvis jeg havde lige så dårlig en sag som hr. Jacob Buksti.
For sandheden er jo, at regeringen altid har retten til at fremsætte sit finanslovforslag i august måned og derigennem påpege, hvorledes man finansierer de forslag, der er, herunder også forslaget til, hvordan finansieringen for afgiftsnedsættelserne skal være i 2004.
Men når hr. Jacob Buksti tager problemstillingen op, må det jo være, fordi hr. Jacob Buksti mener, det er utrolig vigtigt, at vi nu får klarhed over det.
Det er jeg så uenig med hr. Jacob Buksti i.
Jeg er fuldt ud tryg ved, at regeringen vil fremsætte et fuldt finansieret finanslovforslag for 2004.
Men når hr. Buksti har den bekymring og ikke kan komme med et eneste forslag til finansiering, er det enten, fordi hr. Jacob Buksti ikke har noget forslag, eller fordi han ikke vil orientere om noget forslag.
Jeg går ud fra, at det er, fordi hr. Jacob Buksti ikke har noget forslag, og dermed vil jeg tro, at hr. Jacob Buksti står i samme situation som regeringen: at det er en sag, der bliver taget op, når finansloven for 2004 bliver drøftet.
Regeringen agter at fremsætte et finanslovforslag i august måned, som jeg er fuldt ud tryg ved vil finansiere også de ændringer i afgiftssystemerne, som vi vedtager her.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-03:
Jeg må sige, at jeg synes, det er en meget ejendommelig debat.
Det er et dybt uansvarligt forslag, for deri har hr. Buksti jo ret.
Man tager bare af kassen og aner ikke, hvor pengene skal komme fra.
Men nu er alle de, der agter at stemme for dette dybt uansvarlige forslag, åbenbart også hr. Buksti selv, så i gang med at diskutere, hvem der egentlig er skyld i, at man har lavet et forslag, som er dybt uansvarligt.
Men jeg må da gå ud fra, at det er tilfældet.
Så jeg kan ikke have hørt rigtigt, da jeg hørte hr. Jacob Buksti sige, at Socialdemokratiet så vil stemme for et så uansvarligt forslag.
Det må have været en fejl.
Det går hurtigt i dag.
Men jeg synes ikke, der er helt sammenhæng i argumentationen, når vi ser på Socialdemokratiets holdning.
Jacob Buksti (S), 2002-12-03:
Jeg vil gerne sige til hr. Aage Frandsen, at det der med at være til grin jo også omfatter os selv, forstået på den måde, at jeg føler, at vi er til grin.
Hvor er tommelskruerne på Dansk Folkeparti henne?
Dansk Folkeparti har da gjort en god handel.
Det, man har fået æren af, er, at nu får man det, som vi andre i øvrigt også har arbejdet for, uden at betale prisen.
Min pointe er: Hvem skal så betale prisen?
Ja, det kan risikere at være os, og så er vi til grin.
Det er derfor, jeg synes, at det ikke er ansvarligt at lave aftaler på den her
Jeg er også optaget af: Hvor er ministeren henne i denne her sag?
Vi vil jo sådan set gerne hjælpe ministeren.
Men hvor er pengene til det her, når nu ministeren i det svar til udvalget, spørgsmål 16, siger, at det ikke er finansieret, og det er så noget, vi tænker på i det kommende år?
Det er mange penge.
Hvad forestiller ministeren sig konkret?
Ole Stavad (S), 2002-12-03:
Jeg synes, der er gået så meget polemik i sagen her, at budskaberne er ved at forsvinde.
Når Socialdemokratiet stemmer for, er det jo selvfølgelig, fordi det er dybt sagligt at gøre det, når grænsehandelen ellers ville eksplodere, fordi 24-timers-reglen ophører pr. 1. januar 2004, og så har vi et reelt problem.
Det reelle problem er vi nødt til at forholde os til. Men den måde, regeringen har grebet det an på, efterlader så et hul i statskassen på næsten 1,5 mia. kr. Derfor synes jeg, at vi med spænding skal vente på, at skatteministeren kommer og fortæller os, hvordan man vil håndtere det her.
Man har altså givet en gave, men den gave, man har givet - hvis man betragter det at sætte afgifterne ned på den slags varer som en gave - er ufinansieret.
Det sætter jo regeringens manglende ansvarlighed i den økonomiske politik i relief.
Det ændrer ikke ved, at forslaget isoleret set er fornuftigt.
Men vi mangler en finansiering.
Hvornår og hvor kommer den?
Aage Frandsen (SF), 2002-12-03:
Hr. Jacob Buksti brugte udtrykket, at ved at vedtage dette lovforslag, som ikke er finansieret, gør man nogen til grin.
Jeg vil sige, at det gælder ikke os.
Vi er overhovedet ikke til grin.
Vi stemmer imod lovforslaget.
Vi synes sådan set ikke, at spiritus og cigaretter skal være billigere med det til følge, at vi måske indtager mere af det.
Jeg synes heller ikke, Dansk Folkeparti er til grin, for de har lavet en god aftale. De har fået lov til at være med til noget uden at finansiere det.
De får lov til at høre på musikken, men betaler ikke for det.
Men jeg synes rent faktisk, at det kan være, at det er vælgerne, der er til grin.
Det, der selvfølgelig dybest set er problemet for hr. Jacob Buksti, er, at han ikke kom med til forhandlingerne.
Det synes jeg i øvrigt også er noget underligt noget, for jeg ved, at den daværende socialdemokratiske skatteminister rent faktisk inviterede den nuværende regerings repræsentanter, så det er selvfølgelig ikke særlig pænt ikke at gøre det.
Men jeg synes i virkeligheden, Socialdemokratiet er en lille smule, jeg ville ikke have brugt udtrykket til grin, det var hr. Buksti, der selv kom til det, men at Socialdemokratiet har stillet sig i en sådan situation, at det er svært for dem at forklare, hvorfor de er endt med den stemmeafgivning, som de er endt med.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-03:
Jamen hr. Jacob Buksti har jo netop i et svar tidligere i debatten sagt til hr. Aage Frandsen, at den måde, som den tidligere regering ville have grebet denne her sag an på, ville have været helt anderledes. Da ville man ikke alene have gennemført det, som regeringen nu lægger op til, men vel også have sikret en fornuftigt finansieret, ansvarlig økonomisk politik, som hr. Jacob Buksti sagde det tidligere i debatten, og det er da vel grund nok til at springe fra, eller i hvert fald at undlade at stemme, hvis man mener, at det, regeringen lægger frem her, er så katastrofalt.
Så er det jo at reducere sig selv til absolut stemmekvæg, og det er ikke mit generelle indtryk, at det er det, som Socialdemokratiet vil, når det gælder politik.
Jacob Buksti (S), 2002-12-03:
Jeg ved snart ikke, hvad jeg skal sige til hr. Jann Sjursen.
Hvis Socialdemokratiet i en sag, som har stået i den tidligere regerings regeringsprogram, gik ud og sagde, at man stemte imod, så tror jeg altså ikke, at der ville være nogen, som ville opfatte det som troværdigt.
Det betyder da ikke, at jeg ikke på Socialdemokratiets vegne kan have lov til at påpege, at den måde, man gør det her på, er at gøre grin med alle, ikke mindst i denne forsamling, hvor man laver aftaler, som ikke er det værd, der står heri, forstået på den måde, at der jo ikke er finansiering for mere end 3 måneder, når det her er noget, der kører i al evighed.
Derfor vil jeg bare sige, at hvis man ville lave en aftale, kunne man jo lave den med os, men vi er aldrig blevet inviteret.
Vi er jo for.
Så kunne vi have lavet en finansiering.
Der kunne måske endda have været andre seriøse partier, som også havde sørget for, at det kom til at se fornuftigt ud.
Men det er da ikke det samme, som at vi kan gå ind og sætte tyngdeloven ud af kraft; uanset hvad vi gør, ophører
24-timers-reglen pr. 1. januar 2004.
Det blev aftalt, mens vi var regeringsparti, og det står vi selvfølgelig ved.
Jeg er ked af at sige til hr. Jann Sjursen, at han åbenbart enten ikke har sat sig ind i eller ikke vil sætte sig ind i, hvad baggrunden for forslaget overhovedet er. Der er ganske klar sammenhæng i Socialdemokratiets holdning, al den stund det er os, der som regeringsparti har været med til at træffe aftalen med EU-myndighederne om, at 24-timers-reglen ophører pr. 1. januar 2004.
Vi har arbejdet med det i regering - også med de kompenserende foranstaltninger, der var, og også i givet fald finansieret.
Det kan godt være, at det er min humoristiske sans, der er noget galt med, det ved jeg ikke.
Det kan godt være, at det er det, som jeg kan forstå på hr. Thulesen Dahl, vi skal. Jeg synes også, det er ret urkomisk, især når hr. Kristian Thulesen Dahl ikke kan komme herop og sige, at Dansk Folkeparti naturligvis er med til at finansiere det i 2004, for det betyder jo, at det er en gratis omgang, og at det er os andre, der i givet fald skal ind at finansiere de 1,4 mia. kr.
Hvis hr. Thulesen Dahl vil komme herop og sige, at Dansk Folkeparti gerne vil være med til at finansiere, tror jeg, at selv regeringen vil være glad for det, for så er der da ved at være lidt bund i det.
Men ellers er det den mest useriøse økonomiske politik, der nogen sinde er set i danmarkshistorien.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-03:
Det må være hårdt for hr. Buksti nu at være årsag til en så humoristisk behandling af det her forslag, for vi kan alle sammen se på hr. Buksti, at det slet ikke var hensigten.
Det var sådan set meningen, at vi skulle have en helt anden form for debat, så det må være hårdt.
Men jeg vil bare henlede hr. Bukstis opmærksomhed på mit spørgsmål fra før, som jeg ikke synes fik nogen besvarelse overhovedet.
Hvad ved vi egentlig om det?
Hvad ved regeringen egentlig om det?
Sagen er jo, at hvis ikke man gør noget, kan vi se frem til, at fra den 1. januar 2004 vil grænsehandelen eksplodere i omfang, og det er endda fra et niveau, der er fuldstændig håbløst allerede i dag.
må hr. Buksti da også give mig ret i, at så kunne vi jo virkelig se pengene fosse ud af statskassen i mistede afgiftsprovenuer for alle de varegrupper, som befolkningen vil køre til Tyskland eksempelvis og købe.
Derfor er det nødvendigt at lave de her ting, og derfor kan det jo være, at det afgiftsprovenu, man mangler i 2004, bliver langt lavere end det, hr. Buksti tog udgangspunkt i i dag.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-03:
Jeg hæfter mig bare ved, at hr. Jacob Buksti ikke besvarede de spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen stillede for lidt siden.
Hr. Jacob Buksti kan tale nok så meget om, at det er uansvarligt, det er halsløs gerning, og hvad ved jeg.
Man kommer med en masse falbelader her ved andenbehandlingen og argumenterer kraftigt imod regeringens holdning - og det har jeg sådan set meget sympati for, for vi går ikke ind for det her lovforslag - men når det kommer til stykket, når der skal trykkes på knapperne ved tredje behandling, er det så ikke rigtigt, at så trykker
Socialdemokraterne »ja« til dette forslag, som er så fantastisk uansvarligt?
Jeg synes, at man skulle tage at stikke piben ind i denne her debat.
Jacob Buksti (S), 2002-12-03:
Det sidste er jeg helt tryg ved.
Jeg vil sige til hr. Aage Frandsen for nu at starte dér, at jeg er ret overbevist om, at den tidligere regering ville forelægge, som den tidligere regering altid gjorde, en ansvarlig økonomisk politik.
Det vil sige, at når man indgik aftaler, var finansieringen også i orden.
Det er jo sådan set det, der er hele min pointe: Det her er topmålet af uansvarlighed, som vi aldrig har set i Folketinget før.
Så svaret er, at det selvfølgelig ville have været på plads, og der ville også have været penge til den nødvendige sundhedsforebyggende indsats, som jeg ved en række partier har påpeget meget stærkt.
Men så bliver jeg nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen: Det er jo ikke sådan, at det her ikke hænger sammen.
Det er den tidligere regering, som har indgået aftaler med EU om, at 24-timers-reglen skulle ophøre pr. 1. januar 2004.
Det er det, vi står over for.
Derfor er det en bunden opgave.
Men det, der er det fuldstændige halsløse, er, at man bevidst uansvarligt her lægger det frem, så pengene fosser ud af kassen.
Hvis jeg var konservativ - og det er jeg jo heldigvis ikke; det siger de nok også - ville jeg grundigt læse formuleringen i dette svar på spørgsmål 16, bilag 25, hvor der står: Det er normal praksis, at forventede ændringer i skatteindtægter indgår i den løbende finanspolitiske prioritering i forbindelse med fremlæggelsen af finansloven.
Her er jo opskriften på De Konservatives skattelettelser i al fremtid.
Det er jo det, der er hele pointen.
Og det kunne man lige så godt tage og indrømme i stedet for at komme med alle mulige mærkelige bortforklaringer.
Pengene fosser ud
Aage Frandsen (SF), 2002-12-03:
Jeg anerkender hr. Bukstis talent, nemlig oratoriske evner til at være i stand til at provokere hr. Thulesen Dahl først.
Det er hr. Thulesen Dahl, der har lavet den bedste handel, man næsten kan forestille sig.
Og så lykkedes det heldigvis også at få hr. Kristian Jensen op, for hr. Kristian Jensen har en elendig sag.
Derfor vil jeg godt have, at hr. Buksti besvarer spørgsmålet: Ville Socialdemokratiet i regering have ført en sådan sag igennem på den måde, at man lavede en afgiftsnedsættelse uden at have sikret sig, at et forligsparti sørgede for, at der også var finansiering, hvis forligspartiet var med i denne aftale?
Spørgsmål 2: Er det ikke sådan, at når man er i regering, og når man efterfølgende er i opposition - sommetider er det den modsatte vej - skal man sørge for at mene det samme som regering og som opposition, hvis man vil opretholde en vis troværdighed?
I SF mener vi altid det samme, uanset om vi er i regering eller i opposition så at sige.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-03:
Jeg kender så udmærket Socialdemokratiets forhistorie i det her spørgsmål.
Jeg ved også godt, at Socialdemokratiet i regeringsposition har været med til at aftale i forhold til EU.
Men hvis hr. Jacob Buksti og hvis Socialdemokratiet mener, at det her er det mest useriøse forslag økonomisk set, der nogen sinde er fremsat i Folketinget, er der intet, der binder Socialdemokratiet til at stemme for det, intet.
Det er jo en kendsgerning.
De forpligtelser, vi har i forhold til EU, bliver fulgt op, og det gør de så nu i skøn forening af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti - hvis det er en skøn forening - men altså nu i tillæg, selv om det er dybt useriøst osv., også med Socialdemokratiets stemmer.
Det holder ikke, vil jeg sige til hr. Jacob Buksti.
Socialdemokratiet er ikke bundet af at være med til at gennemføre noget, som ikke er set så useriøst før.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-03:
Hr. Erik Mortensen spørger, hvorfor det ikke kommer med nu: Jamen arbejdet i Miljøstyrelsen er jo ikke færdigt.
Og mener hr. Erik Mortensen så ikke, at det er meget godt, at vi frem for at vente på det arbejde, der foregår dér, får gennemført de regelforenklinger, som der ligger i det her forslag, og som også er til glæde både for erhvervslivet og for miljøet?
Erik Mortensen (S), 2002-12-03:
Først til hr. Lilleholt
: Det var ikke småting.
Nu er det steget fra 6-10 millioner til 6-10 milliarder.
Jeg går ud fra, at det var en fortalelse.
Til fru Charlotte Dyremose må jeg sige om udvalgsarbejdet: Det er da udmærket, og jeg ved jo godt, at det fungerer, men her er det kun spørgsmålet: Hvorfor ikke forholde sig til realiteterne?
Da man afviste det i 1999, var det på grund af for små mængder.
De er så dokumenteret, så derfor er det svært, både for mig og for industrien, at se begrundelsen i ikke at tage det med nu.
Til hr. Thulesen Dahl
: Ja, man må da sige, at det selvfølgelig er ærgerligt, når man indgår sådan en dobbelt musefældeklausul.
Det er jo ikke mange minutter siden, at man accepterede 230 mio.
Sådan var dét bare.
Det var bare en bagatel, men det må man så tage, som landet nu ligger.
Her siger vi 6-10 mio., alligevel en ret væsentlig sag for miljøet, og det kan man så bare ikke.
Men det er mere det, at både de firmaer, som frivilligt og uden udgift for os, for staten, er gået ind i det her arbejde, havde en forventning.
Den forventning bliver altså ikke opfyldt nu, og der er ikke nogen saglig grund til ikke at gøre det.
Derfor har vi vores ændringsforslag, selvfølgelig.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-03:
Men hr. Erik Mortensens ordførertale fører mig frem til at spørge, om ikke hr. Erik Mortensen netop kan bekræfte, at der er et sådant arbejde i gang i Miljøstyrelsen, og om ikke hr. Erik Mortensen mener, at det vil være sagligt og fornuftigt, også af hensyn til miljøet, at afvente det arbejde.
Det vil vi meget gerne fra konservativ side gå konstruktivt ind i af hensyn til netop miljøet og selvfølgelig også af hensyn til de mennesker, der forsøger at lave denne her indsamling.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-03:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører: Når nu fru Marianne Jelved går på talerstolen og siger noget om fordelingsprofilen, kan Venstres ordfører så erindre, at Det Radikale Venstre faktisk tilbage i sommer foreslog, at man fjernede det knæk, der er med hensyn til at beregne det for de dyre ejendomme; altså i forhold til det, der skal betales for dem? Hvis vi gjorde det, ville det betyde, at det ville blive billigere for dem, der sidder i de dyrere ejendomme.
Det er derfor, det er lidt interessant at få det med ind i debatten, når der nu tales om de fordelingsmæssige konsekvenser af et forslag som det her.
Ole Stavad (S), 2002-12-03:
Ud over det administrative bøvl, som vi har konstateret, og som er afdækket meget præcist under udvalgsbehandlingen, synes jeg også, det er bemærkelsesværdigt, at Venstre står og glæder sig over, at man nu suspenderer de almindelige fordelingsregler i forhold til kommuner og amter og sender de 400 mio. kr. af de 600 mio. kr. ud til de rigeste i de rigeste kommuner og amter.
Det er altså den fordelingspolitik, som Venstre står for.
Det er altså det, som fru Marianne Pedersen og Venstre synes er helt fint og helt i orden over for de kommuner, der har svært ved overhovedet at få økonomien til at hænge sammen; kommunerne ude i de landsdele, som vi begge to kommer fra.
Det synes jeg vi skal notere os, og det synes jeg ikke vi skal skjule over for den øvrige befolkning.