runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Vi har ingen ønsker om at sminke nogen tal, så det tror jeg må stå for hr. Bjarne Laustsens egen regning.
Med hensyn til at bekymre sig for den enkelte dansker så tror jeg måske, at en af årsagerne til, at vi fik et regeringsskifte i 2001, var, at borgerne oplevede, at der var et alternativ til den tidligere regering, som bekymrede sig mere om den enkelte dansker og den dagsorden, som optog dem.
Kl. 9.50
Med hensyn til beskæftigelsessituationen
: Lad os blive enige om, at den udvikling, vi alle sammen er enige om, er, at vi gerne ser, at beskæftigelsen stiger, og at ledigheden falder.
Vi har taget en række initiativer – og jeg kan nævne dem en gang til – i forhold til investeringer i det offentlige, i forhold til de ledige og de kortuddannede med hensyn til opkvalificering, og vi har lavet skattelettelser, som har været med til at få sat skub i forbruget.
Socialdemokratiets svar er, at de vil straffe erhvervslivet med en masse ekstra byrder, som uden tvivl vil være med til at forringe konkurrenceevnen for erhvervslivet og dermed også mulighederne for at skabe arbejdspladser.
Det er sådan, jeg ser Socialdemokratiets svar.
Bjarne Laustsen (S), 2004-12-09:
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, fru Rikke Hvilshøj, at hun ikke bekymrer sig om de ting, der foregår ude i det virkelige liv, hun kerer sig ikke om ganske almindelige mennesker og bryder sig ikke om de dårlige billeder, som man er i stand til at fremvise af de mennesker, der er blevet ramt af den borgerlige regerings politik.
Kan vi ikke være enige om, at det er en kendsgerning, at der er blevet flere arbejdsløse i den borgerlige regerings tid, og at der er blevet flere fattige?
Kan vi ikke også være enige om, at regeringen – uanset hvor besværligt det er – har lovet flere arbejdspladser til de folk her, og at det var en del af løsningen?
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke har taget fat i at skabe arbejde, nogle flere arbejdspladser, til de dårligst stillede, nemlig kontanthjælpsmodtagerne.
Ligger det slet ikke regeringen på sinde at skaffe arbejde til de folk, der har de dårligste vilkår i vores samfund?
Så har man jo gjort det, at man har sminket tallene med 4.388 folk, der kun har været ledige i nogle ganske få timer, og givet dem løntilskud i stedet for.
Det er de stærke ledige.
Hvorfor tager man sig ikke af de dårligst stillede i vores samfund?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jamen jeg siger sådan set bare, at jeg kan ikke genkende dem, og derfor siger jeg jo ikke, at de er rigtige.
Med hensyn til det med, om regeringen lytter: Netop derfor har regeringen jo nedsat Rådet for Socialt Udsatte, og så vidt jeg husker rapporten – nu har jeg den ikke lige med mig her – så er der nogle formuleringer om, at Rådet for Socialt Udsatte sådan set også anerkender, at regeringen lytter og også har gennemført en række af de initiativer. Vi har netop etableret Rådet for Socialt Udsatte for at give dem et talerør og også give en mulighed for at opfange, hvad der rører sig, og det lytter vi skam meget til.
Det afspejler sig også i mange af de initiativer, der ligger i denne her finanslovaftale, som satspuljeaftalen er og altid har været en del af.
Nicolai Wammen (S), 2004-12-09:
Det er sådan set meget enkelt.
Det, vi gerne vil, er at nedsætte skatten på arbejdsindkomst.
Det er faktisk det, som også vismændene taler om kunne være en rigtig god idé, altså at vi ikke låser vores skattesystem fast, men nedsætter skatten på arbejdsindkomst, fordi det vil give langt flere job.
Så vil vi samtidig sikre, at borgerne ikke skal betale en større andel af deres indkomst i skatter og afgifter.
Det er sådan set meget enkelt.
Så det vil jeg opfordre hr. Leif Mikkelsen, som jeg kender som en reel fyr, til at gøre fremover.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-09:
Jeg synes, det siger noget karakteristisk om regeringen, at hver gang mennesker ude fra det virkelige liv melder ind, mennesker, som jeg tror er tættere på de yderste i samfundet, end fru Rikke Hvilshøj er, så siger regeringen, at det billede kan de ikke genkende, eller de benægter det.
Jeg vil bare spørge: Er det klogt?
For mig minder det meget om situationen, da undervisningsministeren stod nede på Slotspladsen ved Folketingets åbning og forklarede de studerende, der havde mærket nedskæringer i deres uddannelser, at det var en vildfarelse, de var lokket ud i.
Ville det ikke være klogt, at regeringen lyttede bare lidt til de ting, der kommer udefra?
Det kan man jo ikke fra regeringens side klare med satspengene, det er jo en form for borgerligt ombud at uddele de der penge op til jul.
Den store forskel er jo, at denne her regering ikke laver socialpolitik, som den tidligere regering har gjort, bortset fra satspengene.
Men vil man ikke godt vedstå – det ville klæde regeringen – at de billeder, der kommer ude fra virkeligheden, er rigtige?
Danmark er under den nuværende regering og Dansk Folkeparti på vej til at blive et langt mere splittet samfund, end vi har kendt, på den måde at uligheden mellem rige og fattige vokser dramatisk i de her år.
Den del af samfundsudviklingen var fru Rikke Hvilshøj slet ikke inde på.
Det er jo ikke alene min påstand.
Jeg ved ikke, om fru Rikke Hvilshøj har nået at se det, men i morges var der et nyhedstelegram fra Ritzau, der fortalte om presset på varmestuerne.
Det er derude, man har fornemmelsen af, hvad der sker.
Kl. 9.45
Jeg vil bare citere to linjer fra, hvad de skriver: De mennesker, som kommer i vores varmestuer, plages af misbrug og psykiske lidelser, men de plages også af konstante nedskæringer og manglende forståelse fra systemets side, siger en af folkene, Torben Larsen, fra Kirkens Korshær.
Har han uret i den vurdering?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Vi er helt enige i, at der skal skaffes flere i beskæftigelse, også meget gerne flere end de 65.000.
Det er en løbende proces.
Vi har allerede sat en række fremadrettede initiativer i gang, nogle af dem sammen med Det Radikale Venstre.
Så håber jeg, vi er enige om at se på, hvordan vi kan holde de ældre længere på arbejdsmarkedet.
Det er regeringen allerede kommet med sit bud på, i form af at man ikke bliver straffet med hensyn til pensionen.
Hvis der var den samme beskæftigelsesfrekvens blandt udlændinge i Danmark, som der er blandt danskerne, ville det give 100.000 ekstra i arbejde.
Hvis man bare kunne sætte et mål om, at vi kunne få halvdelen af dem til at have den samme beskæftigelsesfrekvens som danskerne, ville vi der have 50.000.
Så dén løbende proces er vi skam i gang med og været det, lige siden vi trådte til.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Vismændene kalder regeringens finanspolitik for uholdbar, og det kunne da være interessant at høre, hvad Venstres ordfører mener om det udsagn.
Lad mig så i øvrigt henlede fru Hvilshøjs opmærksomhed på Økonomisk Redegørelse, hvor man taler om aftaleoverskridelsen i den kommunale sektor.
Udgiftspolitikken er altså også ved at falde sammen for regeringen.
Så var det i øvrigt bemærkelsesværdigt, at jeg i hvert fald ikke fik svar på, hvor de 55.00060.000 arbejdspladser skulle komme fra.
Fru Rikke Hvilshøj talte i en stor bue udenom, men det kan være, at fru Rikke Hvilshøj vil svare på spørgsmålet nu.
Hvor i finansloven kan vi læse om de konkrete initiativer, som regeringen agter at tage?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det kommer næsten til at lyde, som om det er negativt at være optimist.
Jeg er sådan set glad for også på regeringens vegne at blive betragtet som optimist, det vil jeg gerne blive, så tak for det.
Med hensyn til at holde 2010-planen er den her regering om nogen nok den bedste til at gøre det.
Nu har jeg sådan et billede af, at for de forældre, som skabte 2010-planen, nemlig Socialdemokraterne og Det Radikale Venstre, lykkedes det aldrig at overholde de mål, som de selv satte.
Den her regering har som plejeforældre overtaget 2010-planen og har om nogen været den bedste til at overtage planen, overholde målene og sikre, at vores finanspolitik også er holdbar i fremtiden og til gavn for beskæftigelsen.
Det vil vi meget gerne måles på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-12-09:
Jeg synes, at Venstres ordfører burde forholde sig til det faktum, at regeringen nu på tredje år i sine prognoser er overdrevent optimistisk.
Når vi ser tilbage på forventningerne til beskæftigelse og ledighed, kan vi jo konstatere, at man har skudt vildt over målet.
Man er altså for jubeloptimistisk i de prognoser, man lægger til grund.
Det synes jeg egentlig bare vi burde konstatere og så se at komme videre.
Mit spørgsmål til fru Rikke Hvilshøj går på, hvor i finansloven vi andre kan blive klogere på, hvor de 55.000-60.000 arbejdspladser skal komme fra, som er forudsætningen for, at regeringens økonomiske politik overhovedet er holdbar.
Hvor er de konkrete initiativer, der skal til for at realisere 2010-planen?
Jeg kan ikke se dem, jeg håber, at fru Rikke Hvilshøj kan gøre mig klogere.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Nu vil Venstre sådan set meget gerne være venner med erhvervslivet, ligesom vi gerne vil være venner med så mange andre.
Jeg håber også, at hr. Morten Homann og SF gerne vil være venner med det erhvervsliv, som skaber den primære beskæftigelse.
Så jeg håber da, at vi kan være enige om, at vi alle sammen har gavn af erhvervslivet.
Det her handler ikke om noget for noget, men det illustrerer sådan set igen meget klart og tydeligt en forskel i holdning til det her.
Vi har ikke nogen intentioner om at opkræve og sørge for at få en masse ekstra skatteindtægter.
Vi vil gerne give de lettelser, vi overhovedet kan, hvorimod jeg kan forstå på hr. Morten Homann at det gælder om at pumpe erhvervslivet for så meget som muligt.
Der ser vi meget forskelligt på det.
Kl. 9.40
Morten Homann (SF), 2004-12-09:
Det synes jeg var en meget fin illustration af noget for noget-tankegangen: Hvis man som selskab udnytter et hul i skattelovgivningen og slipper billigere i skat, end det egentlig var meningen, skal man til gengæld, når man er blandt Venstres venner, have en skattelettelse som præmie.
Det er f.eks. det, som et selskab som TDC får ud af det her.
Det er det, de store banker får ud af det initiativ, som regeringen tager.
Tilsvarende på landbrugsområdet: Når man omsider – ganske småt – skal have aftrappet landbrugsstøtten i EU-regi, skal vennerne i landbruget ifølge noget for noget-tankegangen have en skattelettelse af regeringen.
Kunne fru Rikke Hvilshøj løfte sløret for, om den tankegang også skal gælde andre mennesker i det her samfund, f.eks. dem, som har måttet opleve, at priserne på deres busbilletter, daginstitutioner eller VUC-kurser er eksploderet i den her regerings tid.
Skal de også til gengæld opleve, at de bliver imødekommet nu, eller gælder det kun for landbrug og erhvervsliv, at de skal imødekommes, når de mister noget?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Jeg forventer klart, at der også vil komme den positive effekt, at det kan være med til at øge erhvervslivets konkurrenceevne og dermed beskæftigelsen.
Den sænkning af selskabsskatten, der som sagt ikke er en del af finanslovaftalen, men som er et udspil, regeringen kom med her for 2 uger siden, er en pakke, der skal ses i sammenhæng med, at vi lukker et hul i sambeskatningen.
Men vi vil meget gerne være med til at skabe bedre konkurrencevilkår for erhvervslivet, og jeg tror på, at det, at vi får sænket de skatter, vil være med til at skabe en højere beskæftigelse.
Vi er meget glade for, at man nu er i gang med en aftrapning af EU-støtteordningerne, men, da landbruget også er en del af vores erhvervsliv, vil vi også meget gerne forbedre landbrugets konkurrenceevne, netop i takt med at støtten falder.
Derfor synes jeg, det er glimrende, at vi kan nedsætte amtsgrundskyldspromillen.
Morten Homann (SF), 2004-12-09:
Jeg vil gerne rose og anerkende fru Rikke Hvilshøj for ikke at stå fast på, at der skulle være beskæftigelse i de skattelettelser, som lå i forbindelse med forårspakken.
Det tror jeg er klogt, ikke bare fordi Finansministeriet selv har dokumenteret, at det er den ringeste måde at skabe job på, men også fordi det efterfølgende har vist sig, at det er meget svært at opdrive nogle eksempler på job, som er skabt på grund af skattelettelserne.
Der vil jeg godt spørge fru Rikke Hvilshøj: Forventer fru Rikke Hvilshøj, at det ret store milliardbeløb, som man bruger på det, sætter folk i beskæftigelse, eller er det udelukkende gaver til Venstres venner i landbruget og i erhvervslivet?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Det tror jeg ikke hr. Villy Søvndal har nogen tal der kan bevise.
Vi er det land i verden, som har de mindste indkomstspredninger overhovedet, og det er der sådan set ikke rokket så meget ved i de her 3 år.
Netop over for de socialt svageste har denne her regering jo taget en række initiativer, også i denne her finanslov, hvor en del ligger i den satspuljeaftale, som SF jo også er med i, hvor vi netop har målrettet en række nye initiativer i forhold til misbrug og i forhold til de psykisk syge og andre af de svagest stillede, de hjemløse.
Så også her har bevillingerne kun været stigende i den tid, regeringen har siddet.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-12-09:
Det er jo en fantastisk positiv hr. Nicolai Wammen, der holder tale og strør om sig med julegaver og alle de gode ting, Socialdemokraterne vil.
Det er egentlig mærkeligt, for en stor del af de ting, hr. Nicolai Wammen har sagt i dag, er slet ikke med som ændringsforslag.
Men det er sådan en undren, jeg har.
Når nu Socialdemokraterne vil have sådan et skatteloft, hvad er det f.eks. så, at den heldigvis for længst afdøde SR-regering vedtog dengang af skattestigninger, som ikke kan være med under det nuværende skatteloft?
For sidst, da de havde regeringsmagten, var det meget med, at deres skat ikke steg, men realiteten var jo, at borgerne blev plukket gang på gang af den regering.
Derfor har vi nu et skattestop.
Med skatteloftet siger man, at man sikrer borgerne, men det gjorde man jo ikke dengang.
Hvad er det fra dengang, man ikke kan få med nu?
Rikke Hvilshøj (V), 2004-12-09:
Vi har stadig væk en række ordninger til at samle op på de problemstillinger, som hr. Bjarne Laustsen nævner.
Og igen vil jeg sige, at vi jo netop har styrket området ved at opkvalificere de svageste ledige, lige fra at sikre voksne danskere bedre muligheder for at lære dansk og regning til at de kan opkvalificere sig, at de kan omskoles, når der forsvinder én type arbejdspladser, så vi kan give dem mulighed for, at de kan ruste sig til andre typer arbejdspladser.
Netop det område har denne her regering styrket og styrker nu med denne her finanslov.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-12-09:
Det er fantastisk: Så får vi jo det rigtige svar endnu en gang.
Det er der ingen tvivl om.
Man vil have et stabilt skattetryk, siger hr. Nicolai Wammen.
Hr. Nicolai Wammen glemte et ord: Det skal være et stabilt stigende skattetryk.
Så er vi helt enige i, hvad det er, der bliver sagt.
Men tilbage igen til det der skatteloft.
Vi har indført en skattenedsættelse for erhvervslivet, men vil Socialdemokraterne så hæve den skat igen til det, den var, for det har Socialdemokraterne været ude at sige?
Kommer det ind under skatteloftet, eller er det måske ikke nogen skattestigning?
Eller har man også her andre regnemetoder i Socialdemokratiet?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Hr. Vernersen blander altså tingene sammen, for hr. Vernersen spørger, om vi kan garantere, at det er præcis de samme mennesker, der er ansat om 2 år i den stilling, de har nu.
Det kan man jo ikke garantere, for hvis der er en person i den offentlige forvaltning, der ønsker at skifte job, der ønsker at forlade den offentlige sektor, så vil der jo ikke være den samme situation om 2 år.
Men det er ikke som følge af, at den pågældende er blevet afskediget.
Det er i givet fald som følge af, at den pågældende har ønsket anden beskæftigelse.
Det er det, hr. Vernersen blander fuldstændig sammen.
Man kan jo sagtens have en ambition om – det skal vi jo hele tiden have – hvordan man får løst opgaverne i den offentlige sektor så bedst og billigst som muligt på skatteydernes vegne, og så samtidig sige, at de, der i dag er engageret i den offentlige sektor, og som nu bliver flyttet fra et sted til et andet i forbindelse med strukturreformen, ikke skal miste deres job som følge af det.
De bliver altså ikke afskediget som følge af det.
Det kan man jo sagtens sige, og det er den sammenhæng, hr. Vernersen bare ikke anerkender.
Så må tiden vise, om hr. Vernersen eller jeg har ret.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-09:
Der er altså ikke i det her tilfælde tale om, at der er naturlig afgang.
Der er tale om, at der fra 2004 til 2006 sker en reduktion i nærheden af 25 pct. af personalestaben.
Det hænger jo under ingen omstændigheder sammen med det, der bliver sagt i hr. Kristian Thulesen Dahls ordførertale og også af finansministeren, nemlig at alle medarbejdere, der bliver berørt af kommunalreformen, også skal have deres job om 2 år.
Her har vi jo det første eksempel på, at man netop ikke skaber den tryghed.
De her medarbejdere ved jo ikke, hvor de skal placeres, når vi går en tid frem.
Hvis det er sådan, at ordføreren og regeringen tror, at det har noget som helst med tryghed at gøre, så tror jeg, at man skulle spørge de folk.
Jeg har faktisk fået flere henvendelser fra dem, hvor de spørger: Jamen hvad er vores rolle i det, der sker nu?
Sådan vil vi jo komme til at se præcis det samme på område efter område, når man implementerer den reform, man er i gang med.
Det er der ikke nogen som helst tvivl om.
Det må da gøre indtryk på hr. Kristian Thulesen Dahl, der netop har sagt, at alle er sikret deres job.
Her har man det første eksempel på, at det ikke er tilfældet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Til hr. Vernersen skal jeg sige, at der jo ikke er nogen sammenhæng i de midler, man bruger, og så det, om der er jobsikkerhed og tryghed for den ansatte.
Det kan sagtens være sådan, at man har en ambition om, at de kan udføre en opgave i den offentlige sektor billigere, end de gør i dag, og at man samtidig siger, at de offentligt ansatte skal føle tryghed og kan føle tryghed i ansættelsen.
Vi ved jo også, at der i den offentlige sektor er en meget, meget stor rotation.
Der er mange, der helt pr. automatik går fra den offentlige sektor, fordi de går på pension, eller fordi de ønsker et andet job.
Man må selvfølgelig, når det sker, forholde sig til, om man skal genbesætte den stilling eller ej.
Så man kan sagtens gennemføre det, der er foreslået, samtidig med at der er tryghed for den enkelte ansatte.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-12-09:
I sit indlæg sagde hr. Kristian Thulesen Dahl, at det jo er afgørende med jobsikkerheden i forhold til kommunalreformen.
Det samme har finansministeren i øvrigt tilkendegivet.
Jeg kan se det på Ritzau fra i fredags.
Jeg vil godt spørge, om det virker særlig troværdigt, når man så fra regeringens side stiller et ændringsforslag, som i øvrigt Dansk Folkeparti har tilkendegivet de stemmer for, og når vi af det ændringsforslag kan se, at der på et begrænset område – inddrivelsen, pantefogeder, dem derude i kommunerne – altså bliver reduceret med 600 personer i personalestaben eller med ca. 25 pct.
Man siger, at der skal være jobsikkerhed, det bliver tilkendegivet i ordførertalen, og så ligger der samtidigt et forslag, hvoraf det fuldstændig klart fremgår, at Dansk Folkeparti stemmer for.
Vil det være sådan på de øvrige områder, for det er vel ikke kun her, det kommer til at se sådan ud?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Selvfølgelig påvirker det.
Det vil påvirke ethvert ordentligt menneske, at der er sådan nogle forhold på vores klode.
Men det er jo ikke det samme, som at vi ligger på et eller andet præcist givet niveau i forhold til udviklingsbistand.
Vi har jo sagt, at hvis vi ligger på 0,7 pct. af vores samlede produktion i udviklingsbistand, så ligger vi på et niveau, der er godt og vel det dobbelte af det gennemsnit, der er blandt EUlandene, altså de lande, vi ellers er sammen med, og som nogle partier herinde er jublende lykkelige over at være sammen med.
Vi synes ikke, at vi skal være skuffede eller kede af at ligge på det niveau.
Med den finanslovaftale, som vi har indgået med regeringen, ligger vi et stykke over 0,7 pct., så vi har stadig væk valgt at ligge en del over det, der vil være det dobbelte af det, EU-landene i gennemsnit giver.
Det er jo ikke sådan, at vi absolut skal ligge på en eller anden bestemt procentsats, og at man så gør noget for dem i verden, der har det sværest.
Det gør vi jo også, hvis vi ligger så markant over det, de andre lande giver i forhold til det, vi foreslår.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Det er lidt vanskeligt at blive klog på en gang imellem, for det er ikke så lang tid siden, at vi havde en debat her i Folketingssalen om miljø, hvor Dansk Folkepartis miljøordfører sagde, at der her er et spørgsmål, hvor vi må tænke globalt.
Jeg er faktisk enig i, at vi ikke har råd til at tænke alene nationalt, men også må tænke globalt.
Påvirker det ikke hr. Kristian Thulesen Dahl, når vi her til morgen kunne se i tv, at halvdelen af verdens børn – jeg erkender, at det ikke er Danmarks børn – lever under sultegrænsen?
Er der så ikke noget, der kunne få hr. Kristian Thulesen Dahl til at sige, at der er de svageste, og så er der de allersvageste?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-12-09:
Det er fuldstændig rigtigt set, at når vi siger, at et skattestop er fornuftigt at have, så afskærer vi os retten til i løbet af en valgperiode hele tiden at komme rendende og sige, at nu skal vi lige have en afgift på plasticposer, der er højere end den, vi har i dag, eller nu skal vi have en afgift på mursten, eller hvad man nu kunne forestille sig, der lige kunne give nogle ekstra penge, som vi så kunne bruge.
Vi har valgt at sige, at vi bliver nødt til inden for de offentlige udgifter, der er, at finde nogle penge til de områder, som vi ønsker at prioritere.
Så når vi vil give flere penge til de pensionister, der har mindst, eller når vi vil give flere penge til væresteder, eller hvor vi nu synes at der er behov for en ekstra indsats til gavn for vores allersvageste i vores samfund, er det fuldstændig rigtig set, at vi skal ind og finde dem nogle steder i den offentlige sektor.
Derfor har vi ikke haft noget som helst imod, at der er sket en prioritering af de offentlige udgifter til gavn for de områder, vi prioriterer.
Vi har syntes, at det var fornuftigt, at vi gav lidt mindre af vores samlede produktion her i landet ud af landet og brugte lidt flere af pengene indenlands på dem, som vi mener har hjælp behov.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-12-09:
Nu skal jeg lade være med at føje flere tillægsord til, men det var måske mere passende i den her sammenhæng at snakke om kirkerotter, men det er så en helt anden sag.
Jeg vil blot stille et enkelt spørgsmål til Dansk Folkepartis ordfører.
Kristendemokraterne er som Dansk Folkeparti optaget af at gøre noget for de svageste, og vi kan indimellem bruge udtrykket de allersvageste, hvis vi virkelig skal sætte trumf på.
Jeg kender selvfølgelig Dansk Folkepartis indflydelse, også når det gælder de ældre, men det er jo sådan, at gildet skal betales, udgifterne skal jo dækkes.
Dansk Folkeparti har været med til at give skattelettelser og støtter skattestoppet, Dansk Folkeparti har været med til at reducere Miljøministeriets arbejdsområde ved at skrue ned på midlerne der, og Dansk Folkeparti er villig til at skære endnu mere i ulandsbistanden.
Er det ikke nogle af de områder, som man også med rette kunne kalde de allersvageste områder?