runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Men kunne man ikke med samme logik gå ind og sige, at vi med hensyn til multinationale virksomheder, der har opereret i Danmark i mange år uden at betale skat, på samme måde som når vi opdager, at nogle virksomheder har opereret i mange år i Danmark og ikke rigtig har opfyldt reglerne, er nødt til at have en revisorerklæring om – på samme måde som vi kræver en logbog – at de oplysninger, de har, er korrekte?
Det synes jeg da var en tanke værd.
For grunden til, at ministeren frafaldt sit i øvrigt udmærkede forslag, hvor der skulle være revisorerklæringer, var jo, at der var et EU-påbud om, at det skulle gælde alle virksomheder, også de virksomheder, der helt oplagt ikke gør noget galt.
Så i stedet for at tage forslaget om revisorerklæringer helt ud, kunne vi måske også her sige, at vi kun tager revisorerklæringer der, hvor vi synes der er brug for det ud fra et hensyn til, at der er særlig brug for kontrol.
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Vi har i regeringen den klare opfattelse, at vi skal lave et regelsæt, der sikrer, at alle betaler den pligtige skat, også de store selskaber.
Og jeg må skynde mig at sige, at både hr. Frank Aaen og andre skatteordførere godt ved, at alene det, at man ikke betaler skat, ikke nødvendigvis er udtryk for, at man har gjort noget ulovligt.
Det, der er at sige til det, er, at vi har lavet et lovforslag, der giver skattemyndighederne nogle andre og, synes vi, stærkere muligheder for at sikre, at dokumentationspligten bliver overholdt, og at de oplysninger, der gør, at vi kan kontrollere, at skatten bliver betalt rigtigt, er til stede.
Derfor mener vi, at vores lovforslag, som det ligger nu, er stærkere end det, der var i høring.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-04:
Rockwool Fonden har peget på, jeg tror, det er tre brancher, hvor der især forekommer sort arbejde.
Jeg tror, vi skal have disse brancher fundet frem, for det må jo netop være der, det er helt afgørende, at man får registeret arbejdskraften den første dag, altså med en logbog.
Jeg vil godt spørge, om ministeren vil give et tilsagn om, at man netop går ind og kigger på de brancher, som Rockwool Fonden peger på, og at man sikrer, at dér bliver der taget fat.
For det er jo ikke nødvendigvis der, hvor man her tager fat, at de største problemer er.
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Først og fremmest er det jo sådan, at vi først kan få fat i nogle brancher, når det her lovforslag bliver vedtaget, for det giver Told-Skat nogle hjemler til, nogle muligheder for at gennemføre kontrol, som der ikke er i dag, og som der simpelt hen har manglet i den tidligere lovgivning.
Dem får vi med det lovforslag, der ligger.
For det andet vil jeg anbefale alle at gå ind og kigge på Skatteministeriets hjemmeside, www.skm.dk, hvis det ellers er tilladt at lave reklame – nu er det jo statsligt, så det er det vel nok – og se den oversigt over kontrol af sort arbejde, illegal arbejdskraft og svindel, der er gennemført.
Så vil man opleve, at det er for billigt og for nemt at sige, at det her er begrænset til visse brancher.
Det sker desværre over et bredt spektrum af samfundet, og derfor skal vi også komme med en indsats, der er rettet mod et bredt felt.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-04:
Det her drejer sig ikke om, at noget er for billigt eller for let.
Skatteministeren ved lige så godt som jeg, at der, uanset at man har lavet mange kontroller, er endnu flere steder, hvor man ikke har lavet kontrol.
Det er der jo ikke nogen som helst tvivl om.
Det erkender alle, som arbejder med de her ting.
Men netop Rockwool Fonden har peget på tre store områder, som ikke har været meget fremme i pressen.
Nu er det ikke sikkert, at ministeren her kan tilkendegive, at det så vil blive undersøgt, men jeg synes i hvert fald, vi må have stillet et spørgsmål under udvalgsbehandlingen, så ministeren konkret kan forholde sig til de områder, hvor det ifølge Rockwool Fonden ser allerværst ud.
Kristian Jensen (V), 2005-03-04:
Jeg respekterer fuldt ud Rockwool Fonden.
Det er en god og anerkendt organisation, som laver nogle saglige, fornuftige rapporter.
Men skattemyndighederne har været ude og lave en stribe kontroller i løbet af 2004.
Det giver et helt opdateret og nyt grundlag for at se, hvordan sort arbejde har bredt sig i det danske samfund.
Derfor har vi i Skatteministeriet et meget godt grundlag for at se, hvilke brancher der er tale om.
Vi skal ikke snævre vores indsats ind til enkelte brancher.
Vi skal bruge de muligheder, som den her udmærkede lov giver til at gå ud og undersøge alle de brancher, hvor der er en risiko for, at der er omfattende organiseret sort arbejde.
For det er der, vi har valgt at slå ned, og det er der, vi får den største effekt af de ressourcer, vi kan sætte ind.
Peter Christensen (V), 2005-03-04:
Grunden til det forslag, vi behandler nu, er helt enkelt, at Europa-Kommissionen har udstedt nye retningslinjer for statsstøtte til søtransporten.
Som udgangspunkt mener vi i Venstre, at det er positivt, at spillereglerne for statsstøtte er ens i de europæiske lande.
De nye retningslinjer betyder, at vi er nødt til at lave enkelte ændringer i bl.a. tonnageskatteloven for at kunne opfylde de nye krav.
I det forslag, vi behandler nu, er der tre elementer, der alle har det formål at imødekomme de nye EU-retningslinjer.
Venstre støtter forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg forstod, at Venstre støtter forslaget, fordi EU siger, vi skal.
Hvis nu EU ikke havde sagt det, kunne Venstre så have forestillet sig at fremsætte forslag om, at man skal indføre en særlig skatteregel for opmudrings- og sandsugningsfartøjer, hvor opgravning og opmudring ikke omfattes, men kun transport på havet af opgravet materiale omfattes, hvis denne transport udgør 50 pct. af den årlige driftstid?
Peter Christensen (V), 2005-03-04:
Det tror jeg vi ville have gjort, men det er klart, at det her særlig er ansporet af, at EU kommer med den her afgørelse.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Mener Venstre så ikke, at vi er nødt til at have et særligt politi, der holder øje med, om sådan nogle opmudrings- og sandsugningsfartøjer kun vedrører transporten af det afgravede materiale, og kun hvis det omfatter mere end 50 pct. af den årlige driftstid kan være omfattet af de her særlig gunstige tonnageskatteregler?
Eller sagt på en anden måde: Er Venstres ordfører ikke enig i, at EU her driver os ud i noget fuldstændig vanvittigt bureaukrati, som kun gør, at de mest kreative førere af opmudringsog sandsugningsfartøjer og lignende begynder at spekulere i, hvordan de bedst muligt kan udnytte de her regler til at undgå at betale skat.
Peter Christensen (V), 2005-03-04:
Jeg mener sådan set ikke, der er noget problem i de ændringer her.
Nu skal man altså også lade være med at se spøgelser i alle havne, og jeg tror sådan set, at vi vil opleve, at de her regler vil komme til at fungere fint i virkeligheden.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-03-04:
Det er jo et af de områder, hvor man har valgt at have fælles regler inden for Det Europæiske Fællesskab, og det indebærer selvfølgelig også, når man har valgt at have fælles regler på sådan et område, at man så også ændrer reglerne i fællesskab, når man er enige om det, og det har man selvfølgelig været.
Det her er jo en genfremsættelse af L 163 fra første samling i den her periode.
Det er rigtigt, at det er et spørgsmål om at skabe retningslinjer for statsstøtten til søtransporten, og de regler skulle medlemslandene gennemføre inden 2005.
Der er så en række forskellige ændringer, som også tidligere har været omtalt, om, hvordan skibene skal være registreret, og hvilke både der er omfattet.
Fra Socialdemokraternes side er vi indstillet på at støtte lovforslaget, men det er klart, at det også er vigtigt, at når lovforslaget så bliver vedtaget, er der også den tilstrækkelige kontrol med, at lovens hensigter nu bliver overholdt.
Det ville der ikke være nogen som helst grund til.
Mikkel Dencker (DF), 2005-03-04:
Desuden indføres mindre justeringer af reglerne om bugserbåde samt operatørselskaber.
Dansk Folkeparti falder jo ikke på halen, fordi EU kommer med nye regler, og derfor medvirker vi heller ikke til at implementere nye EUregler pr. automatik.
Men i det konkrete tilfælde finder vi det fornuftigt, at der findes fælles regler, og vi medvirker derfor gerne til de ændringer, de måtte afstedkomme.
Jeg skal derfor meddele, at Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Steen Gade (SF), 2005-03-04:
Det var et bestilt spørgsmål, og jeg er helt enig med hr. Frank Aaen i det citerede.
I de overordnede betragtninger har regeringen jo heller ikke skjult, at der i højere grad end i dag skal lægges andre kriterier til grund, så jeg synes, det er lidt sært, at vi har en diskussion, hvor nogle af regeringspartiernes ordførere ikke har lyst til at stå ved det, de faktisk foreslår.
Men vi får heldigvis udvalgsarbejdet til at pinde det ud.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Det er jeg meget glad for at høre.
Men ville det så ikke være en idé også at sikre, at det kom ind i loven her, sådan at vi på den måde kan sikre, at det kan lade sig gøre?
Og så bare en sidste bemærkning: For at denne lov skal kunne få det perspektiv i sig, som den har mulighed for at få, forudsættes det også, at der afsættes midler til det.
Jeg ved godt, at det ikke er finanslovforhandlinger, vi er i gang her, men jeg vil dog også spørge Venstres ordfører, hr. Jens Kirk, om man ikke også i Venstre har gjort sig nogle overvejelser om, at der faktisk er brug for flere midler på det her område, og om det er noget, Venstre vil arbejde for.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Jeg vil spørge hr. Steen Gade, om det ikke er korrekt, at der i bemærkningerne til lovforslaget står, at der med de gældende regler f.eks. er mulighed for, at man kan modtage ca. 20 flygtninge om året med særlige behandlingskrævende sygdomme, men at der så efterfølgende står, at arbejdsgruppen, der har forberedt det her lovforslag, vurderer, at disse kriterier ikke er dækkende og derfor skal laves om.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Under min ordførertale stillede jeg et konkret spørgsmål til ministeren, som ministeren ikke besvarede, så jeg skal lige gentage det.
Spørgsmålet lød: Kan ministeren stå inde for, at statens repræsentanter altid har været ude at besigtige arealerne, før de gør forkøbsretten gældende?
For i modsat fald må man jo sige, at det er sådan en lidt teoretisk afgørelse, der bliver truffet om, hvorvidt det nu er noget, der har landbrugsmæssig værdi eller ej.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-03-04:
Der er jo et sæt spilleregler for, hvordan man skal afgøre det.
Man skal indhente den fornødne viden til vedkommende sags afgørelse.
Jeg kan ikke stå her og sige til hr. Kristen Touborg, om det i hvert eneste af de 181 tilfælde er sådan, at arealerne er blevet besigtiget.
Jeg kan kun sige, at jeg klart går ud fra de spilleregler, der ligger her, altså at man finder den viden og har de oplysninger, der skal til, for at man kan træffe afgørelsen om, hvorvidt det her areal falder ind under den definition.
Jeg vil da gerne tage en debat om det, men jeg kan ikke stå her og sige, at sådan vil det f.eks. være i alle de 181 sager.
Kristen Touborg (SF), 2005-03-04:
Jeg er helt enig med ministeren i, at det nok ville være spild af ressourcer at jage statens embedsmænd ud til de 181 sager og besigtige dem alle sammen, men jeg synes på den anden side, at det er meget vigtigt, at statens repræsentanter har været ude i de 6 sager, hvor man har gjort klart, at man vil gøre forkøbsretten gældende, for det er jo her, der er et dilemma mellem borgeren og staten.
Og der synes jeg, det er meget uhensigtsmæssigt, hvis det skulle være tilfældet, at man, når man gør forkøbsretten gældende, ikke har besigtiget arealet på forhånd.
Hans Christian Schmidt (V), 2005-03-04:
Det vil jeg da gerne sige.
Så hvis det er det, hr. Kristen Touborg spørger til, så er det jo sådan.
Men jeg er bare nødt til at sige, at når man har så mange sager og der er nogle spilleregler for, hvordan man skal indhente de oplysninger, kan det jo også i nogle tilfælde være, at det simpelt hen er så åbenlyst, f.eks. ved at man får oplyst jordens bonitet osv.
Jeg er meget enig i, at vi skal sikre, at det selvfølgelig også for borgerne foregår på en tryg måde, og det er jeg indstillet på at vi foretager en analyse af.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Irene Simonsen (V), 2005-03-04:
Det kan jeg her fra talerstolen gøre ganske kort, for L 77 er en genfremsættelse fra tidligere samling, og det nåede også at blive førstebehandlet.
Ud af debatten, som vi havde under førstebehandlingen af det her lovforslag i sidste samling, kan vi se, at det var positive meldinger hele vejen rundt, og at alle partier stort set er enige om, at her ligger en række fordele for både Danmark, de udlændinge, som søger asyl i Danmark, og i det hele taget hele udlændingeområdet i, at vi tilknytter os Eurodacforordningen.
Morten Bødskov (S), 2005-03-04:
Jeg vil også for Socialdemokratiets vedkommende forsøge at gøre det ganske kort.
Vi støtter lovforslaget og dermed, at Danmark nu tiltræder parallelaftalen her.
Jeg vil dog lige tilføje en enkelt bemærkning: Man kan sige, at denne proces – den her parallelaftale og den periode, forhandlingerne har stået på i – jo faktisk viser, at når det handler om Danmarks forbehold i forbindelse med EU-samarbejdet, er vi i en situation, hvor der i hvert tilfælde her er et tydeligt eksempel på, at forbeholdene hindrer dansk indflydelse på EU-samarbejdet, også på vitale områder.
Men vi støtter som sagt, at vi tiltræder den her parallelaftale.
Vi synes, at det er et godt arbejde, der er gjort på baggrund af de ønsker, som SR-regeringen vistnok allerede fremlagde i 1999.
Vi synes, det er et fornuftigt lovforslag, og vi støtter det, som vi også gjorde det ved den første førstebehandling.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Jeg vil heller ikke bruge tid på at gentage mine lovord fra førstebehandlingen, før der blev udskrevet folketingsvalg, men måske bare sige, at jeg da egentlig tror, at jeg er kommet til den modsatte konklusion af hr. Morten Bødskov: at vi her har et herligt eksempel på noget virkelig fornuftigt på det udlændingepolitiske område fra EU.
Det er jo i sig selv noget, man virkelig bør kippe med flaget for, det er sandelig ikke hverdagskost, men samtidig er det også et udmærket eksempel på, at det kan lade sig gøre, at suveræne stater indgår mellemstatslige parallelaftaler, og det synes jeg da også at man skal glæde sig over.
Det viser, at retsforbeholdet såmænd ikke er så tosset endda.
Man kan sige, at det har været og formentlig fortsat et stykke tid vil være en forfærdelig sej, bureaukratisk mølle at komme igennem.
Nu skal Rådet kigge på det, og så skal Parlamentet kigge på det osv., og det er meget bureaukratisk, men det kunne så måske opfordre til, at EU skruede ned for den bureaukratiske damp.
Jeg vil så godt stille integrationsministeren et spørgsmål.
Jeg forstår, at det ikke er nævneværdige ændringer, ministeriet forventer af de høringer, der nu skal til i Rådet og Parlamentet osv. Hvis der så alligevel mod forventning skulle komme lidt mere betydelige ændringer, er det så sådan, at vi kan forvente, at integrationsministeren kommer tilbage til Folketinget med sagen?
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Grundlæggende synes vi, at dette lovforslag er fornuftigt og nødvendigt af hensyn til mulighederne for at gennemføre naturgenopretning, når udgangspunktet er, at den meste produktionsjord i Danmark er på private hænder.
Den private ejendomsret til jorden giver imidlertid i hvert fald mindst ét problem, og vi vil gerne sige fra vores side, at for os er det afgørende, at hvis der er en samfundsmæssig interesse i at gennemføre et naturgenopretningsprojekt, skal det ikke være muligt for lodsejerne at blokere for det.
Det er jo fint nok, at man som princip skal søge at komme så langt som muligt ad frivillighedens vej.
Men i tilfælde, hvor en enkelt eller nogle få lodsejere blokerer for et naturgenopretningsprojekt, som der er perspektiv i at gennemføre, må der tvangsmidler til.
Så må vi jo se, hvordan den konkrete udformning kan blive, og det vil være fornuftigt at arbejde videre med det i udvalget.
Der er et par enkelte andre kritiske bemærkninger, jeg vil fremsætte.
Direktoratet for Fødevareerhverv har erhvervet en betydelig ekspertise i disse ofte komplicerede sager, og det vil være direkte uhensigtsmæssigt at privatisere opgaverne.
Jeg vil ikke udelukke, at det kan være til fordel for landinspektørerne at udføre opgaverne, men det kan ikke være det, der skal være afgørende for, hvordan vi skruer lovgivningen sammen.
Danmarks Naturfredningsforening har fremhævet et ønske om, at der igen etableres et nationalt jordfordelingsnævn med tilknytning til et statsligt jordfordelingsinstitut.
Det, som er vigtigt i denne sammenhæng, er jo, om det er muligt med det foreslåede system at gennemføre også store projekter i størrelsesordenen som Skjern Å på en økonomisk forsvarlig måde, og uden at midlertidige finansieringsproblemer skaber forsinkelser for projektets gennemførelse.
Den skal suppleres med dommere og et medlem, der repræsenterer realkredit- og pengeinstitutter, men især ved naturgenopretning ville det efter vores opfattelse være relevant at overveje, om ikke den biologiske/hydrologiske side i kommissionen skulle styrkes ved en uvildig repræsentation, der kunne dække disse områder.
Med disse bemærkninger kan jeg sige, at Enhedslisten er meget positiv over for forslaget og vil gå positivt ind i udvalgsarbejdet.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Vi støtter forslaget, som vi gjorde det ved førstebehandlingen, fordi det giver en hurtigere sagsbehandling.
I øvrigt, for nu at henvise til det, hr. Jesper Langballe sagde, så imødegår det en norsk kritik, hvor man i Norge faktisk er mere med på det her område i EU end Danmark, fordi man ganske hurtigt har kunnet få denne her forordning implementeret, men hvor vores forbehold gør, at det er meget langsommeligt.
Der må man sige, at det i hvert fald kan diskuteres, hvis bureaukrati der er årsag til forsinkelsen.
Så medfører det formentlig også færre asylansøgere til Danmark, fordi de, der er grundløse, hurtigt vil blive fanget.
Og endelig går det også videre end den gamle Dublinkonvention.
Der har i høringssvarene været nogle problemer omkring menneskerettighederne og nogle juridiske indvendinger, og det vil vi fastholde og kigge nærmere på i udvalget, men det har også været en del af behandlingen tidligere.
Endelig vil jeg heller ikke ved denne her lejlighed undlade at understrege, at Det Radikale Venstre ønsker en afskaffelse af alle forbehold uden undtagelser, krumspring og finurligheder og altså ikke bare det, som regeringen har foreslået, i øvrigt sammen med Socialdemokratiet, nemlig at man laver sådan en særlig opting outmodel.
Vi tror faktisk på europæisk samarbejde, ikke mindst om flygtninge- og asylspørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Jeg synes, at hr. Jesper Langballes indlæg burde give hr. Morten Østergaard anledning til i hvert fald to betænkeligheder.
Den ene er i forhold til det konkrete forslag.
Den anden er, at når nu hr. Jesper Langballe er så glad for det her, får det så ikke hr. Morten Østergaard til at overveje, om De Radikales tiltro til, at vi kunne få en mere human, menneskelig og fair flygtningepolitik ved at lade EU overtage det her område, måske slet ikke har noget indholdsmæssigt på sig, fordi der ingen forskel er på den politik, hr. Jesper Langballe har fået gennemført i Danmark, og den, hr. Jesper Langballes venner i andre lande har fået indført i andre lande og i EU?
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Til det er der jo at sige, at det, der er tale om her, er, at vi får et redskab til at forhindre asylshopping, altså at man skifter rundt fra land til land og er med til at trække tiden ud for netop de personer, som faktisk berettiget skulle have en asylbehandling.
Derfor er det faktisk noget af det, der netop viser, hvordan internationalt og især europæisk samarbejde kan bruges til noget, fordi vi på den måde undgår den cirka tredjedel af ansøgerne, som begår den her asylshopping, så vi kan få sagsbehandlingstiden ned og koncentrere os om de rigtige asylansøgere.
Det er meget positivt, ikke bare at vi nu får det her i Danmark, men også generelt er det et positivt eksempel på, hvordan det europæiske samarbejde faktisk fungerer rigtig godt også på det her område.
Per Clausen (EL), 2005-03-04:
Jeg synes faktisk, det er en lille smule overraskende, og jeg synes, hr. Morten Østergaard skulle bemærke hr. Jesper Langballes glæde og begejstring over dette forslag.
Det skyldes jo ikke, at hr. Jesper Langballe er blevet EU-tilhænger, tror jeg.
Det skyldes nok snarere, at hr. Jesper Langballe her ser, at det her forslag har en ganske god effekt på én måde, nemlig at det skaber dårligere vilkår for flygtninge og dårligere muligheder for, at de kan komme ind i Danmark.
Det er hr. Jesper Langballes dagsorden, den er han kommet langt med.
Men at Det Radikale Venstre nu også har gjort det til sin dagsorden, er jeg en lille smule rystet over.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jeg må blot gentage, at det, det handler om her, er, at vi meget gerne vil give de asylansøgere, der kommer, en ordentlig, hurtig og fair behandling, og vi vil også meget gerne, som vi skal diskutere det senere, overveje, om der måske er grund til at tage flere asylansøgere eller flygtninge ind.
Vi synes, det er et ganske udmærket forslag, netop fordi vi synes, der skal være tid og der skal være en kort sagsbehandlingstid til de ansøgere, som kommer med en berettiget ansøgning.
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Kun det her: Jeg vil bare udtrykke min tilfredshed med, at Det Radikale Venstre deler min glæde og begejstring.
Det er heller ikke hverdagskost.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Nej, og det skyldes jo måske nok især, at der her er tale om et stykke EU-lovgivning.
Det er så sjældent, at vi oplever, at hr. Jesper Langballe synes, der er noget positivt ved det, og derfor må man sige, at det måske bør give anledning til overvejelser i Dansk Folkeparti.