Martin Lidegaard (RV), 2005-10-12:
Jeg er helt med på, hvordan DUT-forhandlingerne foregår, og at kommunerne bliver kompenseret økonomisk.
Jeg spørger kun, fordi Dansk Folkepartis ordfører gjorde så meget ud af, at man ønskede noget ekstra, og det har ministeren slet ikke forholdt sig til.
Så vil jeg gerne støtte hr. Martin Henriksens indlæg og sige, at det kunne være spændende at høre, hvordan regeringen vil følge op på det, siden det er et krav fra de partier, der skal støtte forslaget.
Men det er jo ministerens problem, kan man sige.
Jeg har svært ved at se, at man kan spekulere i at flytte institution, for det er jo svært at forestille sig, at man begynder at sende børnehavebørn tilbage i vuggestuen, hvis grænsen fulgte vuggestuealdersgrænsen.
Men lad mig bare nøjes med et enkelt spørgsmål her til sidst: Bliver vi inviteret til finanslovforhandlingerne her i efteråret om de 100 mio. kr. til kvalitet i daginstitutionerne?
Det ville virkelig være en helt anden måde at kompensere kommunerne på, hvis vi ikke anvendte DUT-princippet, altså det udvidede totalbalanceprincip.
Det er klart, at man næppe vil begynde at flytte børnehavebørn ned i vuggestuen, men det kunne jo være, der var nogle, der ville vente med at flytte børnene fra vuggestuen op i børnehaven og dermed spekulere i den anden konstruktion.
Med hensyn til finanslovforhandlingerne har vi indrettet os sådan i regeringen, at vi har en arbejdsdeling, og når det er finanslovforhandlinger, er det sådan set finansministeren, der fører forhandlingerne, mens jeg tager mig af nogle andre ting.
Derfor synes jeg, at spørgsmål om, hvordan finanslovforhandlingerne bliver tilrettelagt, skulle hr. Martin Lidegaard rette til finansministeren og ikke til mig.
Jeg synes, jeg hørte ministeren sige, at han vil kompensere kommunerne under ét, og hvis jeg forstod Dansk Folkeparti ret, var det en betingelse for overhovedet at ville støtte forslaget, at man for at sikre, at det ikke førte til ringere vilkår i nogen kommune, fulgte kronen helt ud i den enkelte kommune for at være sikker på, at det ikke gik galt.
Også andre partier har været inde på, at det ikke må føre til ringere vilkår nogen steder, og hvordan kan ministeren garantere det og leve op til det krav, hvis han bare udbetaler en check til kommunerne en bloc?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvordan er man kommet på den tanke, at det skal være 0-2 år det første år, altså at man lægger snittet her, i stedet for f.eks. at tale om vuggestuebørn?
Hvad er rationalet i at dele lige præcis her?
Man har sikkert tænkt grundigt over, hvorfor forløbet skal afbrydes midt i vuggestuealderen i stedet for at køre til ende, og kan ministeren forklare rationalet bag det valg?
Det er den helt sædvanlige måde at kompensere kommunerne på, og det er også det udspil, som er knyttet til lovforslaget, og som vi har aftalt med Kommunernes Landsforening.
Så jeg kan bekræfte, at det er sådan, regeringen påtænker at kompensere kommunerne i denne forbindelse.
Med hensyn til aldersdelingen skyldes den, at vi ønsker at tilgodese småbørnsfamilierne, før vi tilgodeser familier med børn, som er ældre end 2 år, og derfor synes vi, det er et rigtigt kriterium, som det egentlig også er meget naturligt at anvende som udgangspunkt.
Vi kunne selvfølgelig også have anvendt opdeling på institutioner, men det kunne man frygte ville føre til spekulation visse steder i retning af at flytte børnene rundt mellem institutionerne, alt efter hvilke institutioner der gav hvilke takstsatser.
Vi synes i hvert fald som udgangspunkt, at det er det mest fornuftige, at vi i første omgang nedsætter forældrebetalingen for forældre med børn på 2 år og derunder.
Men det er jo kun en overgangsordning, at der er den opdeling, fordi vi meget hurtigt vil følge op med et forslag om også at nedsætte taksten for resten af børnene.