Kirsten Brosbøl (S), 2006-01-18:
Det er ikke så tit, at vi i Socialdemokratiet er enige med regeringen i ligestillingspolitikken, men i dag må vi alligevel gøre en undtagelse og bakke op om et forslag fra regeringen omkring ligestilling, nemlig indførelsen af en barselfond eller en barseludligningsordning for den del af arbejdsmarkedet, der endnu ikke er blevet dækket af de aftaler, som allerede er indgået af arbejdsmarkedets parter.
Barseludligningsordningen vil betyde, at kvinder i den fødedygtige alder helt klart får en forbedring i forhold til i dag og også mænd i det omfang, de tager barsel, fordi de nu ikke længere i samme grad vil være en økonomisk belastning for deres arbejdsgivere, når de går på barselorlov.
Virksomhederne bliver med barseludligningsordningen sikret en kompensation for den løn, de udbetaler til deres barslende medarbejdere.
Det vil betyde, at der ikke længere er de samme økonomiske incitamenter til at vælge kvinder i den fødedygtige alder fra.
Men desværre er der jo stadig væk i dag en overledighed blandt netop den gruppe kvinder, og det er primært det problem, som barseludligningsordningen skal medvirke til at løse.
Overordnet set vil barseludligningen også medvirke til at bryde det kønsopdelte arbejdsmarked og sikre en højere grad af ligeløn, men det er ikke, fordi den ordning vil løse alle ligestillingsproblemerne i Danmark, det er så langtfra tilfældet.
Der er en lang række andre ting, som vi i Socialdemokratiet gerne ville gøre for at fremme ligestillingen på arbejdsmarkedet.
Det gælder ikke mindst at sikre mere barselorlov til mænd, som vi er helt overbevist om vil bidrage til, at vi også ad den vej bekæmper overledigheden blandt kvinder i den fødedygtige alder.
Men barseludligningsordningen er et stort skridt i den rigtige retning, og uanset hvor man ser det fra, så er det lovforslag, vi vedtager med et bredt flertal i Folketinget i dag, en forbedring.
Vi lægger meget vægt på den proces, der har været forud for det her lovgivningsarbejde.
Det er meget vigtigt for Socialdemokraterne, at vi har haft en proces, hvor arbejdsmarkedets parter i første omgang har fået muligheden for at lave deres egne ordninger i aftalesystemet.
En stor del af arbejdsmarkedet er på den måde allerede i dag dækket af barseludligningsordninger, og det vil også fremover være muligt at oprette decentrale barseludligningsordninger.
Det er på baggrund af det forarbejde, som arbejdsmarkedets parter har lavet, at vi kan stå med det her lovforslag i dag.
Vi er fuldt ud opmærksomme på, at der stadig væk er virksomheder, som ikke vil få en fuld kompensation for løn under barsel, det gælder særlig de virksomheder, der har mange højtlønnede medarbejdere.
Det er også et af de problemer, der bliver rejst i mange af høringssvarene.
Vi har fået indføjet en revisionsklausul, som betyder, at vi 3 år efter, at loven træder i kraft, tager den op til revision på baggrund af en uafhængig evaluering af de ligestillingsmæssige konsekvenser af loven, herunder om de har haft en tilfredsstillende effekt på ligestillingen i forhold til brancher, arbejdsfunktioner og lønudvikling.
Vi er også tilfredse med, at udviklingen vil blive fulgt tæt af ligestillingsafdelingen, og at vi hvert år skal drøfte udviklingen blandt aftalepartierne.
Flere af høringssvarene rejser problemet om, at virksomhederne i de decentrale ordninger skal betale moms af de ydelser, som de får fra ATP, mens det ikke gælder for virksomhederne i den lovbaserede ordning.
Det har vi i Socialdemokratiet påpeget under forhandlingerne.
Ministeren har oplyst, at det ikke har været muligt at finde en løsning på det problem, men også, at man er villig til videre at se på, om der kan findes en løsning.
Vi havde gerne set, at man, når man nu ikke kan fritage virksomhederne for moms, i stedet havde pålagt de andre virksomheder, altså dem i den lovbaserede ordning, en lille ekstra udgift – det er ikke et ret stort beløb, vi taler om – som kunne blive brugt til noget mere forskning inden for ligestillingsarbejdet.
Det ville jo udligne den forskel, der er mellem virksomheder i den lovbaserede ordning og i de decentrale.
Det har regeringen ikke været villig til på grund af skattestoppet.
Det kan vi jo kun beklage, men det var i hvert fald den løsning, som vi gerne havde set.
Det er vi lidt ærgerlige over ikke kunne lade sig gøre.
Vi ser også frem til at tage hul på dialogen om, hvad vi gør med de selvstændige.
Som vi lige har diskuteret, var vi jo også meget indstillet på at finde en løsning for de selvstændige allerede i denne omgang.
Det har regeringen ikke været interesseret i, men nu håber vi, at vi i fællesskab kan finde frem til en løsning, når regeringen fremlægger sine tanker på det område her i februar.
På trods af diskussionerne, vi har haft, om, hvilken model der nu er bedst, synes jeg, der er grund til at glæde sig over, at der for en gangs skyld er et bredt flertal bag et vigtigt ligestillingsforslag, som vil betyde en stor forbedring for ligestillingen på arbejdsmarkedet.
Men som sagt er vi opmærksomme på den kritik, der har været rejst, og vi vil følge området tæt.