runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-09-06:
Jeg synes, at det er meget interessant at høre lidt nærmere om den radikale skattepolitik.
Jeg er meget glad for, at hr. Morten Helveg Petersen også bakker op om det konservative ønske om, at skatten på arbejde skal sænkes yderligere.
Jeg kan da i øvrigt minde om, at det i den seneste samling lykkedes os at få gennemført den første reelle skattelettelse i 30 år.
Det, der måske undrer mig mest, er, når man læser Børsen i dag, for der er kun 8 pct. af de radikale vælgere, som åbenbart ønsker skattelettelser.
Fru Margrethe Vestager, næstformand hos De Radikale, udtaler, at det jo er derfor, at vi ikke lægger op til skattelettelser, men skatteomlægninger.
Det synes jeg måske ikke er helt i overensstemmelse med hr. Helveg Petersens kommentarer, og jeg vil da gerne have uddybet, hvor uenigheden egentlig ligger henne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Jeg synes, at problemet i den nuværende situation vel ikke engang så meget er 2010-planen som det forhold, at den her finanslov lige så vel som finanslovene for de forgangne år entydigt er lagt i retning af og baseret på Dansk Folkeparti.
Det er jo sådan set det, der er det partimæssige og politiske problem, vil jeg sige til hr. Peter Christensen, mere end det er, hvem der overholder en given vækst i de offentlige udgifter og den slags.
Det, der er det utrolige, er, at vi på mange områder reelt har en flertalsregering den dag i dag, så hvis vi snakkede ren økonomi, ville jeg da håbe på, at man kunne se nogle fællestræk hos regeringen og Det Radikale Venstre i forhold til 2010-planen.
Gerne for mit vedkommende.
Men problemet her er vel, at Dansk Folkeparti kun tillader et meget, meget lille spillerum, om overhovedet noget, når det kommer til stykket i de her forhandlinger.
Det er vel problemet, mere end det i virkeligheden er 2010-planen.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Der kunne vi jo være enige, for jeg synes jo, at det må være vigtigere, at man er enig om rammerne, og så må man snakke sig frem til, hvordan man udfylder de rammer.
I stedet for peger De Radikale hele tiden på samarbejde med partier, som overhovedet ikke vil have nogen ramme, og hvor der skal være et vildt forbrug.
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Et parti, som går meget op i principper, burde jo netop søge sammen med dem, hvor man kan være principielt enig om rammerne.
Er det bare sådan nogle tanker, som man har i Det Radikale Venstre, så man, hvis man havde 90 mandater, egentlig slet ikke mener det seriøst, når man i den grad ønsker at have parlamentarisk samarbejde med partier, som vil se stort på 2010-planen?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Nu skal jeg ikke forholde mig til det sprogvalg der, men lad mig holde mig til substansen.
Vi lægger vægt på 2010-planen, fordi den er udtryk for et ønske om at fremtidssikre økonomien, og vi ved, at der kommer flere ældre end unge på arbejdsmarkedet i de kommende mange år, og derfor er det vigtigt at holde fast i nogle pejlemærker i den økonomiske politik.
Men lad mig så i øvrigt sige til hr. Peter Christensen, at det her med, hvem der overholder hvad, har jo altså ligesom også fået et skud for boven, eftersom vi i Økonomisk Redegørelse har kunnet læse, hvordan udgiftsvæksten har været halvanden procent fra 2002 til 2004.
Så den nuværende regering er jo altså også i konflikt med 2010-målsætningerne på udgiftsM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5063
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM væksten
, på trods af at jeg ikke har tal på det antal gange, hvor vi her i salen er blevet underholdt om, at nu var der kommet ny regering til, som overholdt 2010-planen til punkt og prikke.
Så den går begge veje.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Først vil jeg da gerne sige til Det Radikale Venstre, at jeg synes, det var glædeligt at høre den tilgang til forhandlingerne.
Jeg synes, det var en meget positiv tilgang, så det håber jeg vi kan få noget frugtbart ud af.
Det, der så undrer mig, er spørgsmålet om, at hr. Morten Helveg Petersen overhovedet ikke vil forholde sig til, hvad andre partier mener.
Men det er nu engang sådan, at politik også handler om, hvad man kan lave sammen, og der er ingen af de partier, som Det Radikale Venstre læner sig op ad, der bakker op om 2010-planen.
Ingen.
Derfor er mit spørgsmål, om det er sådan en særlig radikal disciplin, at man hopper under dynen med dem, som har en helt anden præference end en selv.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Må jeg så i øvrigt sige til hr. Wedell-Neergaard, at det med topskatten kan vi diskutere, og det gør vi også i Det Radikale Venstre, men det er jo ikke ligefrem det, der lyder til at være regeringens prioritet.
Jeg erindrer da, at statsministeren i mange sammenhænge underholder med, at det er bundskatten, man skal kigge på.
Det samme erindrer jeg da også at Dansk Folkeparti siger.
Så jeg synes da, det er meget sympatisk, at Det Konservative Folkeparti har overvejelser på det her område, og det er også overvejelser, som vi gerne deltager i.
Vi har lagt vores model frem, og deri indgår også en topskat.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
Når man læser det radikale skatteforslag, kunne man jo næsten tro, at det var afskrift af det konservative partiprogram.
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre ønsker at fastholde topskatten og dermed, at der skal betales topskat for indkomster over 400.000 kr.
Er det ikke sådan, at de mennesker, forskere og andre, som kunne komme ind fra udlandet, må forventes at tjene mere end 400.000 kr.?
Det er jo bl.a. dem, for hvem det skal gøres attraktivt at komme til Danmark og arbejde.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Hvordan den konservative ordfører kan få det til, at det skulle være nyt, at Det Radikale Venstre vil nedbringe gælden, det forstår jeg ikke helt, det må stå for hr. Wedell-Neergaards egen regning.
Det var vel også det, der lå til grund for udarbejdelsen af 2010planen i første omgang.
Det er lige for at få den historik på plads.
Vi lægger os i sporet af 2010-planen.
Vi syntes, det var fornuftigt på det tidspunkt, og det er det fortsat.
Hvad andre partier, herunder Socialdemokratiet, vælger at gøre, er sådan set op til dem selv.
De fremlægger deres politik, og vi fremlægger vores egen politik, og sådan må det jo være.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-09-06:
»Hvis vi havde 90 mandater ...«
Det er jo sagt med et smil på læben og en ræv bag øret, og det er sådan set meget sympatisk.
Hvis man går lidt længere ned, så er der jo spørgsmålet om 2010-planen og den lidt længere M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5062 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM bane, og der ønsker Det Radikale Venstre at fortsætte gældsnedbringelsen, hvor vi lige har set Socialdemokratiet fremsætte et forslag, hvor de ønsker at reducere gældsnedbringelsen med 2 mia. kr. Man kan sige, at i den periode, hvor S og R sad i regering, ja, der steg gælden, så det er jo altså noget nyt, at man nu på en ansvarlig vis går ind og ønsker at nedbringe gælden.
Men hvordan er forholdet til Socialdemokratiet, og kan De Radikale acceptere, at Socialdemokratiet ønsker en langsommere gældsnedbringelse?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Nu blev jeg spurgt af en anden fra Enhedslisten omkring uhensigtsmæssigheder i en given ting, og det forsøgte jeg at svare på.
Men lad mig sige, at det her med at give mulighed for, at flere får en tilknytning til arbejdsmarkedet, betragter vi som helt fundamentalt i de kommende år, og det skulle jo gerne være med til at bekæmpe nogle af de uligheder, som vi i øvrigt snakker om her.
Det er sådan set helt afgørende, fordi det er hovedudfordringen i de kommende år: ikke at dele flere gaver ud eller give flere valgløfter, men at skabe en mulighed for, at flere mennesker får en varig tilknytning til arbejdsmarkedet.
Og det synes vi faktisk er noget af det mest sociale, man overhovedet kan gøre.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Altså uhensigtsmæssigheder!
Når man tager 1.000 kr. om måneden fra de fattigste familier i Danmark, nemlig dem, hvor både mor og far er på kontanthjælp, så kan det ikke komme som en overraskelse for nogen, at de familier bliver fattigere.
Det ligger næsten i sagens natur.
Så jeg kan ikke rigtig forstå, hvori uhensigtsmæssigheden ligger.
Det, der er uhensigtsmæssigt, er, at Det Radikale Venstre mener, der kommer flere arbejdspladser af, at man svinger pisken over de arbejdsløse, altså, at man tror, at det er sådan, at det er de arbejdsløses egen skyld, at de er arbejdsløse.
Det kan være lidt svært at komme lidt længere i den debat, kan jeg forstå på det hele.
Jeg synes jo, det er rigtig fint, og jeg synes, det er den rigtige vej, og jeg synes, De Radikale rammer hovedet på sømmet, når man går ind og siger, der skal skabes flere arbejdspladser.
Fint nok.
Jeg kunne godt tænke mig at diskutere, hvad der skal ske med dem, der ikke kommer i arbejde, selv om der kommer 50.000 flere arbejdspladser.
Når privatforbruget stiger med 120 pct. i samfundet generelt, mener Det Radikale Venstre så, at man skal gå ind og bruge flere offentlige midler på de folk, der stadig bliver holdt udenfor, eller skal man fortsat skære i kontanthjælpen, som det har været linjen hidtil?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Jeg synes egentlig, jeg sagde, at vi er åbne over for at diskutere, hvis der er uhensigtsmæssigheder i de aftaler, vi har indgået.
Det synes jeg da er sådan at forholde sig til det.
Må jeg så sige i øvrigt, at et af de forslag, vi kommer med, er afskaffelse af starthjælpen.
Det er da om noget et område, der har indført ulighed i det danske samfund.
Den vil vi gerne afskaffe.
Hvorfor?
Fordi den er noget, der fremmer uligheden.
Må jeg så i øvrigt sige, hvad jeg også sagde i min tale, at vores skatteforslag skaber op mod 50.000 ekstra arbejdspladser, og det at give flere mennesker en mulighed for tilknytning til arbejdsmarkedet er da også en form for socialpolitik, der også vil noget.
Så jeg synes, der er masser af ting i vores udspil, som falder fint i tråd med at have en profil på det her område, der siger, at flere mennesker skal have en mulighed for tilknytning til arbejdsmarkedet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Jeg synes faktisk, det er interessant, at Det Radikale Venstre ikke diskuterer ulighed.
Det har ellers været en dagsorden, der er gået igen i salen i M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5061
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Når vi taler om den globale ulighed, tror jeg sådan set, at De Radikale og vi ofte står sammen om et krav om at hæve ulandsbistanden.
Så langt, så godt.
Men jeg ville synes, det var interessant at høre, hvad Det Radikale Venstre vil herhjemme.
Nu kan vi ikke få et svar omkring kontanthjælpen, fair nok, det er så konkret, men lad os da så tage fat omkring Velfærdskommissionen.
Det scenarie, som hr. Morten Helveg Petersen ridser op, er jo rigtigt, men det er altså i en situation, hvor privatforbruget stiger med 120 pct., at der er behov for, at skatten skal stige og der skal flere penge i kassen for at betale for flere ældre på færre hænder.
Det er i en situation, hvor privatforbruget stiger med 120 pct.
Vi går altså fra fire fjernsyn til otte.
Hvad skal der ske med omfordelingen i samfundet på det tidspunkt?
Skal der bare skæres i efterlønnen og skæres i velfærdsordninger, eller har man tænkt sig, at f.eks. folk på kontanthjælp i den givne situation skal have flere penge mellem hænderne?
Der må være sådan en eller anden ideologisk linje, vi i det mindste kan få kendskab til nu, hvor hr. Morten Helveg Petersen ikke vil forholde sig til det konkrete.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-09-06:
Jeg vil henholde mig til det, jeg sagde før, og det er, at vi er med på at kigge på det, hvis der er uhensigtsmæssigheder i de aftaler, vi har været med til at indgå, men det er ikke en blankocheck, som jeg udsteder herfra.
Vi er med i det forlig.
Hvis der er uhensigtsmæssigheder, så lad os få tingene på bordet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Vi har jo set, at forringelserne på kontanthjælpen ikke har ført til, at der er flere af kontanthjælpsmodtagerne, der er kommet i arbejde.
Det kan man se ud af de undersøgelser, der er blevet lavet, bl.a. for Socialforskningsinstituttet.
Det, der undrer mig i De Radikales politik, er, at man nu går ud og ser på kontanthjælpsloftet, som rammer 13.000 mennesker, og at man ikke vil være med til samtidig at se på forringelserne af kontanthjælpen for ægtepar på kontanthjælp, der rammer 35.000 mennesker, altså langt flere mennesker, som på den måde er blevet gjort fattige af bl.a. Det Radikale Venstre, uden at det har virket i forhold til »Flere i arbejde«.
Det kan man se ud af undersøgelserne, og derfor undrer det mig, at det ikke er med i Det Radikale Venstres udspil til finanslov.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Hvordan er det nu med Det Radikale Venstre og den sociale ulighed?
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at Det Radikale Venstre var med til gennem »Flere i arbejde«-forliget at forringe kontanthjælpen for en lang række mennesker, herunder indførte man det såkaldte kontanthjælpsloft.
Men jeg vil godt spørge ordføreren, om det betyder, at Det Radikale Venstre nu vil være med til at afskaffe alle de forringelser for kontanthjælpsmodtagere og for dagpengemodtagere, som var en følge af »Flere i arbejde«-forliget, og som rammer tusindvis af mennesker, uanset om det er kontanthjælpsloftet eller det er ægtefæller på kontanthjælp, der bliver ramt.
Vil man være med til at gøre op med hele den her fattigdomsskabende politik?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Nu kan jeg næsten ikke finde ud af, hvor jeg skal starte og slutte henne.
Det, der får mig op af stolen, er jo ikke, at SF skulle være ovre i den anden M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5067
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
lejr med de borgerlige og alle de her ting, for det ved vi jo godt de ikke er.
Det er fuldstændig rigtigt, at det aldrig ville ske i dag, at man indførte en universel ydelse, for det gør man ikke under en borgerlig regering.
Men med hensyn til den logik, hr. Ole Sohn lægger for dagen, nemlig at man ikke kan argumentere for, at millionæren skal modtage en universel ydelse, kan man sige: Næ, vi kan vel heller ikke argumentere for, hvis det er logikken, at en millionær skal have adgang til gratis sygehusvæsen, eller at millionæren skal have adgang til gratis folkeskole, eller at millionæren skal have adgang til at få tilskud til teaterbilletter, eller hvad vi ellers kan finde på af gode universelle ydelser i vores samfund.
Det, jeg selvfølgelig forsøger at fiske efter, er: Hvor er grænsen så for, hvad der skal være fælles gods i vores samfund?
Vi mener nemlig også, at det handler om sammenhængskraft, og vi mener i øvrigt, at den måde, som man så sørger for, at millionæren bidrager, er ved at have et progressivt skattesystem, der nok skal sørge for, at millionæren er den, der bærer det tungeste læs på sine brede skuldre.
Det er sådan set underordnet, hvis jeg bliver klippet for de penge i skat.
Det, der er hele ideen med universelle ydelser, er, at man slipper for, at det er sådan nogle håndtag, man kan dreje på ved hver finanslov; det er, at vi har noget fælles gods, som vi har som fundament i vores samfund.
Problemet ved at begynde at pille ved det er, at der så sker det samme som med satspuljen, nemlig at man så finder sådan nogle små bitte håndtag, man hele tiden kan dreje på, når man lige mangler nogle penge.
Det er problemet ved at gå bort fra de universelle ydelser.
Jeg går ind for et samfund, hvor jeg vil blive klippet for den folkepension i skat.
Ja, det er da sådan set rigtigt, og de, der faktisk har brug for pengene, risikerer ikke, at vi tager dem fra dem.
Det er ideen med universelle ydelser.
Så vil jeg gerne spørge hr. Ole Sohn om det her med, at SF ikke kan være med i forhold til førtidspensionisterne.
Det synes jeg da er interessant.
Altså, det var sådan noget, jeg havde troet, jeg skulle høre fra Det Radikale Venstre og Socialdemokraterne og andre i det her Folketing.
Jeg havde da ikke troet, at SF skulle stå oppe fra talerstolen og ikke kunne følge med på beløb, som Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne kommer med.
Så når hr. Ole Sohn taler om omfordeling, kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad vi taler om.
Hvis det ikke handler om at give dem, der har mindst i det her samfund, et løft, så synes jeg da, at det er ...
Thor Pedersen (V), 2005-09-06:
Jeg vil sige til hr. Høgni Hoydal, at jeg ikke er stødt, det er noget, sukker er.
Jeg konstaterede blot, at der var lidt uvenlig tale, og så er det altså nødvendigt at præcisere, at det færøske folks fremtid bestemmes af det færøske folk, det er jo sådan set meget, meget klart.
Det er også sådan, at hvis man er selvstændig, så er man selvstændig, så er man ikke en del af et bloktilskudssystem eller et rigsfællesskabssystem, ikke hvis man ønsker den totale frihed.
Sådan har forståelsen også altid været.
Så jeg siger blot, at man ikke skal bruge den debat, der føres på Færøerne, til egentlig at kritisere det, som det danske Folketing viser af imødekommenhed.
Høgni Hoydal (T), 2005-09-06:
Jeg har en kommentar og nogle spørgsmål til finansministeren.
Jeg ved godt, at der er følelser involveret, og jeg er ked af, at det sker, men jeg har meget svært ved at forstå finansministerens argumentation, når han siger, at færingerne selv bestemmer, men at de helst skal blive i rigsfællesskabet, sådan forstår jeg det.
Når man tager regeringens økonomiske politik som helhed her i Danmark, virker det, som om den er overbevist om, at økonomisk støtte eller økonomisk pisk er med til at forandre udvalgte befolkningsgruppers valg og levevis.
Hvorfor er det så svært at se, at det jo er godt nok at sige »I bestemmer selv«, men når man samtidig siger »Hvis I bliver under dansk suverænitet, så får I mange penge, men hvis I vover at gå ud, så koster det med det samme«, så påvirker det selvfølgelig den færøske befolknings holdning til selvstændighed?
Det er det, jeg prøver at påpege.
Og så må jeg vende tilbage til mine spørgsmål i anden omgang.
Lars-Emil Johansen (SIU), 2005-09-06:
Først tak til hr. Ole Stavad for de pæne ord om vort land og vort folk.
Jeg er godt klar over, at der er en bred respekt fra danske politikeres side.
Men når jeg nu alligevel fremhæver det i de her toner, så er det, fordi når der så efter min mening sker urent trav i sommerens hede, så skal der altså også afmonteres og kommenteres på en effektiv måde.
Det er det, jeg har forsøgt at gøre gennem avisartikler og gennem det indlæg, jeg lige har holdt.
Så vil jeg gerne sige tak for Socialdemokraternes støtte til arktisk forskning, specielt til Uarctic.
Det er et ændringsforslag, som jeg har rejst flere gange tidligere, og som jeg er glad for at Socialdemokraterne i år selv tager med i deres eget finanslovforslag.
Det skal jeg kun udtrykke håb om at der er flere der vil bakke op omkring, for det er der absolut behov for.
Ole Stavad (S), 2005-09-06:
Tak til hr. Lars-Emil Johansen.
Vi har fulgt Grønland sådan rimelig tæt igennem en lang årrække, og jeg er i hvert fald perM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5075
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
sonligt fuld af beundring for den meget flotte udvikling, som Grønland har undergået, siden selvstyret blev indført i 1979.
Jeg vil sige, at det kun er blevet bedre af, at Danmark har haft mindre indflydelse.
Men det, der var den egentlige anledning til, at jeg bad om ordet, var, at jeg ville give en opbakning til hr. Lars-Emil Johansens sætten arktisk forskning på dagsordenen.
Vi har just her i dag i den danske delegation til Nordisk Råd fået en rapport fra et af vore medlemmer – den anden er hr. Kuupik Kleist – i den arktiske komité, hvor vi har fået at vide, at også andre lande ser med undren på, at Danmark bidrager så beskedent, ja, faktisk ikke rigtig bidrager med noget på det område.
Så det er mere et tilsagn om, at den dagsorden med den arktiske forskning, som hr. Lars-Emil Johansen i sin tale har sat frem som et hovedpunkt i den kommende finanslovdebat, er vi i hvert fald nogle stykker, der gerne vil være med til at drive frem i det videre arbejde.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Ja, og jeg tror sådan set, at forskellen er relativt klar, for den ligger også i det, hr. Ole Sohn siger: Vi blåstempler ikke nedskæringer for de fattigste.
I sidste års finanslovforhandlinger var vi i stand til at lave en milliardaftale om forskningen med regeringen, så det er ikke, fordi vi ikke kan finde ud af at indgå kompromiser, heller ikke med folk, der ligger væsentligt til højre for SF; det kan vi sagtens.
Men vi medvirker ikke til at lave forringelser for de fattige, og vi vil ikke være med til den type studehandler, hvor man med den ene hånd giver noget til de fattige og med den anden hånd tager noget fra dem.
Sådan leger vi ikke, og det er ganske rigtigt forskellen mellem os og SF.
Den type Christiansborgretorik og den måde at lege med folks penge på vil vi ikke være med til, sådan er det.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Det er bare for at komme frem til pointen, som jeg ved at Enhedslisten altid støtter i enhver sammenhæng, nemlig at man stemmer for selv den mindste forbedring.
Men en gang imellem er det måske også en fordel, hvis man skal bevæge sig i den politiske verden, at man ud over programerklæringer om, hvordan man vil forandre verden, kan nå et stykke uden for konsensus, men alligevel være inden for rækkevidde.
Det er sådan set en god ting at have med sig i bagagen, også i politik, men det er måske det, der er forskellen mellem SF og Enhedslisten.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2005-09-06:
Hr. Ole Sohn kan være et hundrede procent sikker på, at Enhedslisten aldrig nogen sinde kunne finde på at gå med i den aftale, og det er der én grund til, nemlig at vi aldrig nogen sinde vil være med til at stemme for, at man skal tage penge fra de fattigste her i samfundet.
Deri ligger forskellen.
Jeg vil meget gerne være med, selv om vi ikke får vores fulde beløb til førtidspensionisterne igennem.
Jeg er godt klar over, at vi nok ikke kommer op på de 3 mia. kr., og derfor ville jeg stemme for de 500 mio. kr., hvis vi fik tilbuddet.
Men de 500 mio. kr. skal ikke tages fra de fattigste i samfundet, så derfor kan hr. Ole Sohn være fuldstændig sikker på, at jeg ville afslå det tilbud.
Enhedslisten stemmer her i Folketinget for den mindste forbedring, og vi stemmer imod den mindste forringelse, og det er det, der gør, at vi ikke er med i satspuljeforliget.
Pengene bliver ganske rigtigt brugt fornuftigt, men hvor bliver de taget fra?
De bliver jo taget fra de fattige selv.
Vi mener sådan set, at det er de rigeste i samfundet, der skal bære byrderne, så jeg kan ikke forstå, hvorfor der skal være skattelettelser til folk som dig og mig, samtidig med at folk på biM055S49805080KAJE.FM.FM Page 5072 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
standshjælp skal være med til at finansiere gode sociale tiltag.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Jeg synes, det var en god tale, som lå meget på linje med de holdninger, SF har og har givet udtryk for.
Jeg vil godt stille fru Pernille RosenkrantzTheil et enkelt lille spørgsmål om at bevæge sig uden for konsensus, men inden for rækkevidde.
Det er nok ikke realistisk, at man under finanslovforhandlingerne får Enhedslistens program igennem, men det kunne jo godt ske, at vi fik overbevist Dansk Folkeparti om, at det ikke er nogen særlig god idé at give 255 mio. kr. til skatterabatter til aktionærer eller banker, som finanslovforslaget lægger op til.
Og hvis vi så kunne hente lidt penge fra satspuljen, så vi måske havde 300-400 mio. kr., som kunne give et løft for nogle af førtidspensionisterne, ville Enhedslisten så sige nej, selv om vi ikke revolutionerer hele verden på én gang?