runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2006-05-04:
Nej, det er det jo ikke, for vi har f.eks. spurgt: Hvis nogen af de fly, der er kendt som CIA-fly, kommer igen, vil regeringen så spørge, hvad det fly laver her, hvem det har med og til hvilket formål?
Det har vi aldrig kunnet få nogen svar på.
Jeg vil gerne igen spørge, og så må vi enten få et klart svar, eller vi må få at vide, at det var forkert: Hvilken undersøgelse har den danske regering foretaget vedrørende CIA-flys anvendelse af dansk luftrum og danske lufthavne, herunder brugt den lovgivning, der er, kan jeg informere om, der siger, at danske myndigheder kan spørge en kaptajn for et fly eller en ejer af et fly, hvilke besætningsmedlemmer der har været om bord, hvilke passagerer der har været om bord, og med hvilket formål man har fløjet her?
Man kan bare spørge.
Der har ikke været en eneste forespørgsel til fly fra de danske myndigheder hverken før, under eller efter overflyvning.
Så kan vi få at vide, at der ikke har været nogen dansk undersøgelse eller få navnet på undersøgelsen?
Hanne Severinsen (V), 2006-05-04:
Den danske regering har lavet en undersøgelse, der viser, der hverken er tale om, at vi har hemmelige fængsler, eller at vi har overflyvninger, og så har vi i øvrigt bedt den amerikanske regering om at bekræfte, at det forholder sig sådan.
Jeg kan ærlig talt
ikke rigtig se, hvad man ellers skal gøre.
Det vigtige er jo at undgå, at sådan noget sker, og det gode ved sagen og den måde, den har været håndteret på, måske knap nok den måde, den har været håndteret på, men det, at den er kommet op, er jo, at nu er der i hvert fald blevet meget opmærksomhed om det.
Så skulle der være lande, hvor sådan noget er foregået, må man jo håbe, at den meget omtale af det forhindrer, at det sker i fremtiden, og det må jo være det, som er det afgørende.
Vi kan jo ikke baglæns se, hvem der har siddet i nogle fly den og den dag.
Selv om man kan konstatere, at der er et eller andet fly, der har været i Danmark, så er det jo ikke det samme som, at der har været nogen i det fly.
Hvordan vil man kunne få det at vide?
Det er jo noget underligt bagudrettet noget, som bygger på en masse formodninger og løse påstande.
Jeg synes, at det, der er det vigtige, er at få klargjort, hvordan den mekanisme er, som skal forhindre, at sådan noget sker, og det er jo blevet klargjort.
Frank Aaen (EL), 2006-05-04:
Jeg kan da oplyse, at et af de spørgsmål, som nu er ved at runde 3-måneders-besvarelsestid, drejer sig bare om at få oplyst nogle flys flyruter, og vi ved jo, at det ligger elektronisk.
Det skal man bare gå ind og kigge efter, nogle gange spørge et andet sted, det er ikke noget, der tager lang tid, men det har altså taget snart 3 måneder at få svar.
Men kunne Venstres ordfører ikke lige fortælle: Hvad er det for en undersøgelse, regeringen har lavet?
Altså, regeringen har svaret på spørgsmål, nogle gange med lang betænkningstid, men regeringen har mig bekendt ikke selv lavet en eneste undersøgelse ud over at svare på Folketingets spørgsmål.
Så jeg kunne godt tænke mig at vide: Har den danske regering lavet nogen undersøgelse af, hvad CIA har lavet i dansk luftrum og i danske lufthavne?
Hanne Severinsen (V), 2006-05-04:
Jeg har ikke hørt noget om, at man specielt har klaget over Danmarks svar.
Der er en lang række lande, der blev bedt om at give supplerende svar, og det gjorde de jo også ret hurtigt efter.
Det her med at nogle af de mange spørgsmål, som jeg ved at Enhedslisten har stillet, har taget tid, vil jeg ikke gøre mig klog på.
Jeg tror altså nok, at mange af dem har været temmelig indviklede og måske ikke sådan lige til at svare på.
Men det, der er det afgørende i denne sag, er jo, at man har henvendt sig til den amerikanske regering og sagt, at den slags regner vi ikke med at de foretager sig, og hvis de gør det, så er det i hvert tilfælde noget, vi ikke vil sanktionere.
De har også sagt, at det gør de ikke.
Rune Lund (EL), 2006-05-04:
Jeg ved ikke, om det sidste var en kompliment.
Jeg synes i hvert fald, at det er et problem, at regeringen har været utrolig træg og nølende med hensyn til at oversende informationer om CIA-fly, som har krydset dansk luftrum og/eller er landet i danske lufthavne.
Vi har spurgt om det i månedsvis fra Enhedslistens side.
Vi har bedt om, at de oplysninger bliver oversendt til Europarådet, og vi har fået nej, nej og nej.
Så lige pludselig er det jo sådan, at regeringen alligevel har følt, at den har været hårdt presset, så den har sagt: O.k., vi gør det alligevel.
Den melding har vi fået for 14 dage siden, og det er godt, bedre sent end aldrig.
Men tilbage står vi stadig væk med indtrykket af, og det er ikke bare et indtryk, det er den virkelighed, vi befinder os i, at vi har en regering, som er utrolig nølende.
Bl.a. vil regeringen jo heller ikke foretage en national undersøgelse, hvor regeringen sætter sig i spidsen for at undersøge alt, hvad der er foregået i dansk luftrum og på dansk territorium.
Vi ved, at Terry Davis, generalsekretæren i Europarådet, er meget utilfreds med, hvordan regeringerne har svaret tilbage på de oplysninger, han har bedt om.
Er der ikke noget om snakken, når både Terry Davis og andre klager over det manglende samarbejde fra regeringerne?
Hanne Severinsen (V), 2006-05-04:
Nej, det er jo, fordi jeg regnede med, at hr. Rune Lund alligevel ville tage det op, så havde jeg mulighed for at forlænge min taletid ved at besvare det spørgsmål, som jeg synes er forkert stillet, for der er ikke tale om, at regeringen ikke ønsker at få de her ting undersøgt, og regeringen har jo også svaret generalsekretæren, hvordan man kan undgå, at der sker den slags, ligesom regeringen også har besvaret en lang række andre spørgsmål.
Regeringen har aldeles ikke været tøvende eller nølende eller noget som helst.
Jeg ved ikke, hvor hr. Rune Lund har det fra.
Det kan godt være, at nogle af hr. Rune Lunds spørgsmål indimellem har været så indviklede, at det har taget noget tid, men det er en anden sag.
Rune Lund (EL), 2006-05-04:
Jeg synes ikke, at ordføreren snakkede så meget om den undersøgelse, der foregår i Europarådet om CIA-fly og hemmelige fængsler, og det synes jeg egentlig er lidt bemærkelsesværdigt, for det er jo faktisk en af de meget store sager, som Europarådet har arbejdet med i årevis.
F.eks. har Enhedslisten i månedsvis prøvet at få den danske regering til at udlevere oplysninger om fly, som har passeret dansk luftrum og/eller er landet i danske lufthavne, men det har vi jo først fået lovning på her den 26. april, ja, for 14 dage siden.
Er det derfor, at det ikke bliver nævnt i ordførerens tale?
Rasmus Prehn (S), 2006-05-04:
Kan jeg ikke få et spørgsmål mere?
Christine Antorini (S), 2006-05-04:
Det, vi forholder os til, er, at når de studerende kommer igennem et forløb, skal de efterfølgende kunne vurderes i forhold til, hvad de har lært.
De har lært nogle faglige ting, de har fået nogle kvalifikationer og nogle kompetencer, men der ligger også en proces i, at de rent faktisk undervejs har arbejdet sammen, og at de forbereder eksamen.
Så vil jeg gerne understrege, at det er en individuel karakter, de får.
Det er ikke en gruppekarakter, det er en individuel karakter.
Hele den sammenhæng forholder vi os til, og det er der, at vi har det liberale udgangspunkt, at det tror vi godt uddannelsesstederne selv kan finde ud af at organisere.
Det, erhvervslivet i sidste ende er optaget af, er, hvordan de får det bedste resultat, og det fås ved, at forskellige mennesker faktisk bruger hinanden med de kompetencer, de har.
Carina Christensen (KF), 2006-05-04:
Den socialdemokratiske ordfører sagde i sit indlæg, at det er meget vigtigt, at vi har nogle eksamensformer, der afspejler den virkelighed, som eleverne skal ud at være en del af bagefter.
Jeg vil gerne have fru Christine Antorini til at bekræfte, at gruppeeksamen på ingen måde afspejler den virkelighed, som de studerende skal ud at være en del af bagefter, for det, der kendetegner en gruppeeksamen, er jo, at man selv sammensætter sin gruppe.
Man vil meget gerne i gruppe med de dygtige elever, for så er man sikker på at få en god eksamen, og de fagligt svage elever står typisk tilbage og har svært ved at komme med i en gruppe.
Det, der sker, når man kommer ud på en arbejdsplads, er, at man bliver sat sammen med nogle tilfældige kolleger.
Der kan man ikke selv vælge at komme ind i den stærke gruppe.
Det, der hedder gruppeeksamen, afspejler på ingen måde den virkelighed, man skal være en del af bagefter.
Kan vi ikke få det bekræftet?
Christine Antorini (S), 2006-05-04:
Jeg vil gerne bekræfte, at det ikke bliver afskaffet at lave projektarbejde.
Men jeg vil også gerne bekræfte, at det, der er sket, er, at man har afskaffet muligheden for at gennemføre en gruppeeksamen, og det, der er det allervigtigste, er, at der er en sammenhæng.
Hvis man ikke længere har mulighed for at blive eksamineret i en gruppe, vil det selvfølgelig udfordre uddannelsesstederne i den forstand, at de må begynde at overveje, om det giver mening at lave projektarbejde.
Det, der er problemet, er, at på sigt kan det dreje undervisningen væk fra, at man lærer de kompetencer, som man lærer gennem en traditionel, faglig undervisning, men også gennem den måde, man arbejder med tingene på, diskuterer med hinanden på, og sætter det i sammenhæng og perspektiv, præcis som man gør på enhver arbejdsplads, og som jeg også ved at f.eks. fru Tina Nedergaard gør som politiker.
Det drejer sig ikke kun om eksamen.
Det er den afsmittende effekt på hele måden, som man organiserer undervisningen på både i folkeskolen og hele vejen op til universiteterne, der også bekymrer os.
Carina Christensen (KF), 2006-05-04:
Jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at der er nogle partier, der vælger at bruge anledningen her i dag, som egentlig skulle være en glædens dag, til indenrigspolitisk fnidder, for faktum er, at hvis SR-regeringen, da de havde regeringsmagten, havde ønsket det, kunne de jo nemt have givet den her mulighed til de udviklingshæmmede unge, som vi har i Danmark.
Jeg vil sige et stort tillykke til Dansk Folkeparti.
Det er flot gået, og vi er glade for at kunne stemme for det her beslutningsforslag.
Men først og fremmest tillykke til de mange udviklingshæmmede unge hele landet over, som nu får et rigtig godt tilbud om en ungdomsuddannelse.
Vi kan med glæde støtte det her forslag.
Tina Petersen (DF), 2006-05-04:
Opfordringen er meget interessant.
Men jeg vil sige det sådan, at for Dansk Folkeparti er det klart, at områder som de her er interessante, og det er klart, at vejer og måler vi, at der er noget, vi kan samarbejde om, så går vi også i den dialog, der skal til.
Der synes jeg også, at B 51 beskriver meget nøjagtigt og meget direkte, at det her er et område, som har været forsømt, og at vi simpelt hen ikke kan være det bekendt længere.
Jeg føler og fornemmer, at der er en bred tilslutning til forslaget, og jeg håber inderligt, at de her unge mennesker nu får deres ungdomsuddannelse.
Christine Antorini (S), 2006-05-04:
Det er jo ikke så underligt, at det først er på det tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti fremsætter et beslutningsforslag om at gennemføre uddannelsen, at det rent faktisk kan lade sig gøre.
Derfor ønsker jeg også at sige tillykke med, at Dansk Folkeparti gjorde det, og at der har været opbakning, da vi havde sagen til første behandling.
Min opfordring er så, at Dansk Folkeparti også bruger det til at kigge på andre uddannelsesområder, for virkeligheden er jo sådan, at hvis regeringen vil noget, og hvis Dansk Folkeparti støtter det, regeringen vil, så er der et flertal for det.
Men hvis Dansk Folkeparti selvstændigt tager stilling til at gå ind og støtte nogle af de udsatte grupper, så er der en opposition, som er parat til at gøre noget ved det.
Hermed en opfordring til, at det her kan danne model også for andre områder, der er blevet blokeret af regeringen indtil nu.
Tina Petersen (DF), 2006-05-04:
Jeg synes, det er meget trist, at det alligevel i dag skal ende med, at der går partipolitik i debatten om sådan et beslutningsforslag.
Socialdemokratiet har haft en stueren, nu siger jeg stueren, linje lige fra starten, for faktum er, at siden 1980, hvor Åndssvageforsorgen blev nedlagt, har det her ikke, uanset hvilken regering der har siddet, om det har været en til venstre, eller om det har været en til højre, kunnet gennemføres.
Det er først, da Dansk Folkeparti fremsætter sit beslutningsforslag, at tingene ser ud til at kunne gennemføres, nok fordi, at B 51 virkelig er et meget veldokumenteret og et meget velskrevet beslutningsforslag.
Jeg synes, det er ærgerligt og trist, at man nu fra Socialdemokratiets side siger, hvad man siger.
Jeg føler lidt, det er synd, at hr. Carsten Hansen ikke selv er til stede, for han har trods alt kørt sagen meget stuerent.
Christine Antorini (S), 2006-05-04:
Hvis fru Tina Nedergaard havde hørt lidt bedre efter, ville fru Tina Nedergaard også have hørt, at jeg faktisk sagde tillykke, og at jeg synes, det er en meget glædelig dag.
Men det er lidt ærgerligt, for nu har vi altså haft en regering, som fru Tina Nedergaard er knyttet til, der har haft chancen med et fast flertal bag sig for at have gjort noget ved det her igennem de sidste 4½ år.
Det var et stort tema under kommunalreformforhandlingerne, og der blev det ikke rejst, tværtimod.
Det blev rejst fra oppositionens side, men man ønskede ikke i regeringen eller på det tidspunkt i Dansk Folkeparti at tage stilling til det.
Men igen: Jeg synes, vi skal være glade for, at det er lykkedes nu.
Men der har været masser af muligheder for, at vi kunne være kommet i gang før.
Tina Nedergaard (V), 2006-05-04:
Jeg vil gerne følge i de fodspor, som fru Tina Petersen lagde ud, og konstatere, at det er en utrolig glædelig dag i dag for rigtig mange, der har brug for det her tilbud.
Så vil jeg bare sige, at jeg finder det ret uklædeligt, at Socialdemokraterne vælger at håne Dansk Folkeparti for, at de nu kommer med det her forslag og får det vedtaget med alle partier bag sig, når situationen jo er den, at Socialdemokraterne gennem et årti havde ansvaret for ungdomsuddannelserne og havde ansvaret for hele det område, der retter sig imod socialt udsatte unge og unge med en nedsat funktion.
Jeg vil blot konstatere, at vi bør være taknemlige for, at Dansk Folkeparti har taget det her initiativ.
Vi kommer igennem med det med et bredt flertal.
Så jeg synes, vi skal glæde os i stedet for at håne et parti, der har taget et flot initiativ.
Christine Antorini (S), 2006-05-04:
Jeg vil også godt give ros til Dansk Folkeparti for langt om længe at have taget stilling til den her sag, for i virkeligheden kunne vi jo have givet det her tilbud til unge med særlige behov langt tidligere.
For det, der er faktum, er, at det har været et længe næret ønske fra oppositionens side at give det her uddannelsestilbud.
Men det var så der, hvor Dansk Folkeparti besluttede, at den vidtgående specialundervisning skulle lægges ud i kommunerne, og de ønskede i øvrigt ikke på det tidspunkt at tage en drøftelse af, hvordan man kan sikre sig, at der kom et godt og sammenhængende tilbud til lige præcis den her gruppe af unge.
For det er jo det, der har betydet, at det rent faktisk er lykkedes et gennemføre denne meget gode løsning for unge med særlige behov.
Men vi havde haft en mulighed før.
Jeg håber, det betyder, at Dansk Folkeparti også på andre punkter en gang imellem vil løsrive sig fra sit faste flertal med regeringen, så vi lidt hurtigere kan komme i gang med tilbud til unge, der har brug for det, når vi snakker uddannelse.
Tina Nedergaard (V), 2006-05-04:
I Venstre er vi som altid optaget af at forbedre forholdene for alle og særlig for vores mest udsatte grupper.
Det gælder ikke mindst personer, som har særlig vanskeligt ved at tage imod de ordinære tilbud, som samfundet stiller til rådighed.
Dansk Folkeparti har med dette beslutningsforslag sat et nødvendigt og fornuftigt fokus på unge udviklingshæmmedes rettigheder.
Venstre stemmer for forslaget, som sikrer de udviklingshæmmede unge en ungdomsuddannelse afstemt efter deres behov, og vi imødeser et fortsat godt samarbejde med Dansk Folkeparti om udmøntningen af beslutningsforslaget.
Tina Petersen (DF), 2006-05-04:
Jeg synes ikke, at jeg ville springe B 51 over, for det er en stor dag for mange mennesker i Danmark, når det nu bliver et retskrav, at man herhjemme i Danmark kan få en ungdomsuddannelse, uanset om man er handicappet eller ej.
Jeg står her selvfølgelig også på Dansk Folkepartis vegne og vil gerne udtrykke en stor taknemlighed over for ordførerne, som har været en del af det her og har støttet det.
Det har jeg været meget taknemlig for.
Jeg skal ikke tage så meget tid, men blot sige: Tillykke til jer derude!
Det lykkedes efter 30 år.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-05-04:
Nej, det agter vi ikke.
Dansk Folkeparti er modstander af den fælles udenrigspolitik i EU.
Jeg gengiver bare, hvordan regeringen har defineret forsvarsforbeholdet i redegørelsen af 26. september 2001.
Anne Baastrup (SF), 2006-05-04:
I forbindelse med kommunalreformen fik vi jo udlagt specialundervisningen, og i forbindelse med den lovgivning gik det op for bl.a. Venstres og De Konservatives ordførere, at det altså ikke var alle, der var i stand til at tage en studentereksamen; det var ikke alle, der var i stand til at gennemføre et uddannelsesforløb på en teknisk skole; der var rent faktisk børn og unge med så alvorlige handicap, at de havde brug for en specialundervisning, der lå helt, helt ved siden af den specialundervisning, der i øvrigt er i folke skolen.
I den forbindelse havde vi en lang række deputationer og en lang række konferencer, hvor Venstre og De Konservative desværre ofte udeblev, men hvor vi i hvert fald fik disse forskellige organisationer til at komme og fortælle, hvordan virkeligheden var for deres barn.
Jeg husker stadig væk formanden for Autismeforeningen, der beskrev, hvor svært det var for ham at forklare, at når du er færdig med den her specialskole, så er der intet til dig.
Det er vel lige præcis den her gruppe, det drejer sig om.
Det gjorde et voldsomt indtryk.
Og vi ved jo, at de forskellige amter på daværende tidspunkt havde forpligtelsen til at sørge for en eller anden form for uddannelsestilbud, men i og med at vi fik kommunalreformen, hvor amterne forsvandt, så forsvandt den her forpligtelse også.
Derfor så vi det i SF som helt afgørende, at man kom med et hurtigt beslutningsforslag.
Vi fremsatte vores, og da vi kunne forstå, at Dansk Folkeparti blev forvirret over det, så trak vi naturligvis vores.
For det er så vigtigt med denne sag, nemlig at unge, der har problemer med handicap, får mulighed for at få en ungdomsuddannelse; at de får mulighed for at få en kompetence; at de får mulighed for på en eller anden måde at komme ind i voksenlivet, hvor de også kan vise, at de kan noget.
Det, der selvfølgelig er vigtigt, er, at det, der kommer til at ske fra nu af og til den 1. august 2007, nøje bliver fulgt af Uddannelsesudvalget, og at vi er meget opmærksomme på at involvere de organisationer, der kender til det her område – forældreorganisationerne, lærerorganisationerne og andre – så det uddannelsesforløb, der bliver strikket sammen, rent faktisk bliver et uddannelsesforløb til gavn for disse unge.
Så det er fint, at vi nu får vedtaget det her beslutningsforslag, men arbejdet er jo ikke slut.
Det skal munde ud i nogle ordentlige tilbud.
Tina Nedergaard (V), 2006-05-04:
Det er jo utroligt, som SF's ordfører helt mister fokus her.
Det, der er afgørende, er, at vi nu gennemfører en ungdomsuddannelse til unge udviklingshæmmede.
Det, der er situationen for Dansk Folkeparti, er, at de jo helt åbenlyst er støtteparti for en VKregering.
De har formået at få det her igennem med alle partier bag sig under VK-regeringen.
Så vil jeg blot spørge SF: Hvordan forholdt det sig, da SF var støtteparti til en SR-regering?
Lykkedes det SF at gennemføre noget tilsvarende?
Sikrede SF, at unge udviklingshæmmede kunne få en ungdomsuddannelse, da S og R sad i regering?
Svaret er et klart nej.
Anne Baastrup (SF), 2006-05-04:
Fru Tina Nedergaard har ret: Det lykkedes ikke på det tidspunkt.
Da var det en amtskommunal forpligtelse, og vi brugte energien på at få de forskellige amter til at komme op på Fyns niveau, som jo danner baggrunden for den her beslutning.
Så nej, det blev ikke gennemført, men det har været en ambition for SF.
Og det er fint, at det bliver gennemført nu.
Jeg synes, det er ærgerligt, at det ikke blev gennemført samtidig med kommunalreformen, fordi det kommer til at halte.
Der er et slip fra, hvor kommunalreformen starter, og til, at det her kommer til at blive gennemført, og det ved fru Tina Nedergaard også godt.
Det slip kunne vi have undgået, hvis vi i højere grad havde kunnet snakke sammen i forbindelse med ændringen af specialundervisningen i stedet for den splittelse – og hvis Venstre og De Konservative havde deltaget i de konferencer, hvor de her temaer var oppe.
Tina Nedergaard (V), 2006-05-04:
Ganske kort: Nu er det jo under en VK-regering med Dansk Folkepartis forslag her, at vi vedtager et retskrav for unge til at få en ungdomsuddannelse.
Jeg skal bare spørge SF's ordfører: Lykkedes det SF under den tidligere regering, hvor man selv var støtteparti, hvor man indgik finanslov, hvor man havde et medansvar, hvilket man jo klart har bevist man aldrig tager her og nu, at gennemføre et retskrav for unge om at få en ungdomsuddannelse, da S og R sad i regering?
Jeg kan høre, at den socialdemokratiske ordfører i dag er meget optaget af at udlægge Venstres politik, men det kan jo skyldes, at det i øjeblikket er noget lettere end at udlægge den socialdemokratiske politik.
Jeg vil bare bede den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at med vores afvisning af dette forslag og med de ændringer, som de to ministre på området har gennemført, ændrer vi ikke ved uddannelsesinstitutionernes og skolernes ret til at gennemføre projektarbejde, gruppearbejde, skriftlig og mundtlig eksamen og andre eksamensformer.
Christine Antorini (S), 2006-05-04:
Det her citat stammer fra den rapport, som fru Ulla Tørnæs, tidligere undervisningsminister fra Venstre, lige nåede at fremlægge, og som jo afspejler det, som jeg også altid har opfattet som en del af Venstres holdning til uddannelser, nemlig at have den holdning, at man skal kunne tilrettelægge undervisningsforløb, sådan at det afspejler den virkelighed, vi er en del af.
Men nu kan jeg konstatere, at ikke engang det, som fru Ulla Tørnæs mente var en god idé at undersøge, vil Venstre være med til længere.
Jeg må sige, at det undrer mig, at Venstre i uddannelsesdebatten går tilbage til en position, som jeg må betragte som en klassisk konservativ position, i stedet for at holde fast i et fremadrettet uddannelsessyn, herunder at man kan faktisk kan evaluere, hvad der virker, for at se, om vi kan have nogle moderne undervisnings- og arbejdsmetoder.
Tina Nedergaard (V), 2006-05-04:
Det er jo en ærlig sag, at vi ikke er enige om tingene i det danske Folketing, og vi er så heller ikke enige i det her beslutningsforslag.
I Venstre finder vi det faktisk fuldstændig afgørende, at man bliver vurderet ud fra en individuel præstation, at man ikke bare får en individuel bedømmelse, men at man også i situationen testes individuelt.
Men situationen er jo den, at vores politik bl.a. er formet på baggrund af den evaluering, som evalueringsinstituttet foretog i 2005, som viser, at så vel studerende som erhvervsledere vurderer, at man ved den individuelle bedømmelse og individuelle eksamen bedst kan afprøve de færdigheder og kundskaber, den studerende og eleven har fået, men også de brede kompetencer, og det, der er interessant, er jo, at både de både studerende og erhvervsliv mener, at man bedst får vurderet dem ved en individuel eksamen.