runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-06:
Jeg skal sige, at Det Radikale Venstre er positivt indstillet over for lovforslaget.
Vi er med i teleforligskredsen og med til denne her udmøntning, og som det har været nævnt af adskillige ordførere tidligere, er det overordnede formål jo at styrke konkurrencen.
Det er en målsætning, som vi helt og fuldt deler fra Det Radikale Venstres side, dels fordi det har vist sig, der i øvrigt har været for høje priser i de forgangne år, og dels fordi en styrkelse af konkurrencen på det her felt jo er afgørende for, at Danmark kan udvikle sig også som it-nation.
Vi finder, at en af de ting, som også gerne skulle udledes af en øget konkurrence, er en stigende båndbredde i øvrigt, eftersom priserne gerne skulle falde generelt.
Det betyder så også, at vi gerne vil benytte lejligheden til at sige til ministeren, at ministeren bestemt ikke skal holde sig tilbage for vores skyld med hensyn til at stramme og styrke konkurrencen yderligere på det her felt.
Det kunne vi godt se ud til at have brug for og desværre nok også i en årrække fremover.
Så ministeren skal bestemt ikke holde sig tilbage for vores skyld med hensyn til at stramme op her.
Vi er glade for, at vi holder fast i det i det mindste til en analyse inden udgangen af 2008 for at se, om det så teknisk skulle være muligt senere hen at kunne opfylde det her ønske, som jeg i øvrigt tror vi alle deler.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-06:
Da vores ordfører, fru Anne Grete Holmsgaard, ikke kunne være til stede, har jeg lovet lige at komme med nogle bemærkninger.
Jeg vil sige, at Danmark er et af de dyreste lande på bredbåndsmarkedet, og vi er tilfredse med, at der åbnes op for mere konkurrence, så det støtter vi.
Man kan sige, hvis man kigger lidt tilbage, at grunden til, vi er havnet, hvor vi er, jo nok har noget at gøre med, at der er lavet nogle forlig, som ikke helt har været gode nok.
Det rå kobber burde have været lagt i et nonprofit projekt eller firma, hvad det nu skal være.
Omkring stedbestemmelse af alarmopkald er vi meget med på, at klager over IT- og Telestyrelsens afgørelser ikke længere får opsættende virkning.
Vi kan støtte forslaget.
Helge Sander (V), 2005-12-06:
Det er jo et meget teknisk forslag, vi har med at gøre her, som det også er fremgået af flere ordførertaler.
Samlet set vil jeg sige tak for de bemærkninger, der er faldet.
Som også ordførerne er klar over, er de spørgsmål, der har været rejst, bl.a. om forhold, som vi er opmærksomme på, og som vi også meget gerne havde løst, men der er altså nogle tekniske forhold, som gør, at man ikke anbefaler det, og derfor er det heller ikke med i forslaget.
Det er rigtigt, at vi har bedt om en hurtig behandling, således at vi er på den rigtige side af retstilstanden.
Men jeg vil dog sige til hr. Per Clausen, at for så vidt angår de høringssvar, der blev nævnt, har vi jo taget meget hensyn til netop høringssvarene i relation til dette lovforslag.
Men tak for modtagelsen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-12-06:
Jeg må sige til hr. Per Clausen, at det sådan set er meget tydeligt i dag.
Enhver forbruger ved, at når man ringer til et mobiltelefonnummer, så er det dyrere end at ringe til et fastnetnummer.
Jeg synes, det er en fin sikkerhed for forbrugerne, at man kender de numre, som man ved er fastnetnumre.
De er billige at ringe til fra en fastnettelefon, mens det er dyrere at ringe til en mobiltelefon.
Det er sådan set bare den klarhed, jeg ønsker at opretholde, og det gør vi ved nu at fjerne muligheden for krydsportering.
Per Clausen (EL), 2005-12-06:
Nu var det bare, fordi hr. Torsten Schack Pedersen jo nævnte det.
Deri nævnes de forskellige, uigennemskuelige satser som et eksempel.
Og så kan jeg bare konstatere af det, der bliver sagt nu, at det har man i grunden ikke tænkt sig at gøre noget ved.
Vi skal stadig væk have et uigennemskueligt marked og kunderne og forbrugerne et system, som er fuldstændig umuligt at gennemskue, bare man sådan teoretisk set kan nå frem til, at der eksisterer en konkurrence på markedet.
Nu har jeg altid betragtet det som en fordel, hvis man kunne beholde sit telefonnummer, uanset om man skiftede den ene telefon ud med den anden.
Men er realiteten ikke, at det får vi aldrig, fordi teleselskaberne også fremover vil have mulighed for at have nogle uigennemskuelige og urimelige sats- og takstsystemer, der lige præcis rejser det problem, som hr. Torsten Schack Pedersen er inde på, nemlig at man gør klogt i at vide, ikke bare hvilken telefon vedkommende har, som man ringer til, men også hvilket selskab vedkommende er med i?
Var det ikke en idé, når man nu skal have gennemskuelig konkurrence på markedet, at få gjort noget ved det?
Per Clausen (EL), 2005-12-06:
I Enhedslisten betragter vi det her lovforslag som et fornuftigt og godt lovforslag, selv om effekten nok vil være begrænset.
Når jeg siger, at effekten nok vil være begrænset, så er det, fordi en ting jo er at sikre, at de gældende love og regler overholdes, noget andet er spørgsmålet om, hvorvidt de regler, vi i dag har i Danmark for dyrevelfærd og for anvendelse af medicin på dyr, er så gode, som de burde være.
Det har vi jo ved en række andre lejligheder haft anledning til at diskutere her i Folketingssalen, hvor vi fra Enhedslistens side også i lighed med andre oppositionspartier har haft en række forslag, som efter vores mening ville forebygge anvendelsen af medicin og dermed reducere den til et niveau, som er lavere end det, man i dag godt kan få lov til at praktisere.
Men når det er sagt, vil jeg fastholde, at vi vil støtte det her forslag.
Bøderne bliver sat klækkeligt op.
Om det så er tilstrækkeligt, må tiden jo vise, som Dansk Folkepartis ordfører også var inde på,
men vi synes i hvert fald, at det er et fornuftigt udgangspunkt.
Vi mener også, at man selvfølgelig godt kan opfatte administrative bøder som et angreb på retssikkerheden, men det skal da med, at man altid har mulighed for at få sagen prøvet i en retssal, hvis man ikke mener, at det niveau, der er blevet lagt, er fornuftigt og rimeligt.
På den baggrund kan vi stemme for forslaget, som det foreligger, men vi vil da selvfølgelig også indgå konstruktivt i debatten om, hvorvidt det kan gøres bedre.
Det afgørende for os er imidlertid, at indsatsen ikke må blive svækket over for hverken dyrlæger eller landmænd.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-06:
Jeg skal sige, at hr. Kristen Touborg, som er ordfører på forslaget, ikke kunne være til stede i dag, så derfor har jeg lovet at fremføre følgende: Det er SF’s opfattelse, at det nuværende lave bødeniveau for overtrædelse af reglerne om lægemidler til dyr indebærer, at så vel dyrlæger som landmænd i en del tilfælde anser det for at være en indkalkuleret driftsudgift af en overkommelig størrelse.
Bøderne har således ikke nogen væsentlig præventiv virkning, som det er nu.
Med lovforslaget her vil der blive rettet op på det misforhold.
Vi finder, at forslaget om, at bødestørrelserne skal afpasses efter virksomhedens omsætning, er en både rimelig og fornuftig måde til at sikre, at også større virksomheder vil være nødt til at tage sanktionerne alvorligt.
I nogle af høringssvarene påpeges det, at grundlæggende retssikkerhedsmæssige hensyn ikke bliver tilstrækkeligt tilgodeset af administrative bøder.
Efter vores opfattelse kunne man bruge modellen med administrative bøder på langt flere områder, end man gør i dag.
Det ville f.eks. være oplagt at anvende modellen i forbindelse med, at dyrevelfærden bliver kontrolleret i besætningerne.
Dermed kunne man sikre, at alle de mange indskærpelser, der gives, også bliver efterkommet.
Vi er opmærksomme på, at det problem ikke skal løses med denne her lov, men det kunne jo være inspiration – hvis det er samme minister, vi har på det område – til dyrevelfærdsområdet.
Sammenfattende ser SF positivt på forslaget og går også positivt ind i udvalgsarbejdet.
Ole Glahn (RV), 2005-12-06:
I Det Radikale Venstre er vi enige med ministeren for familie- og forbrugeranliggender i, at det vil være rigtigt at skærpe bødestraffene for overtrædelse af reglerne for lægemidler til dyr.
Det er særdeles vigtigt, at der føres nøje kontrol med, hvilke lægemidler der anvendes, og til hvilke sygdomme de anvendes.
Af gode grunde må vi som politikere sikre, at der anvendes den mindste, men den nødvendige mængde af lægemidler til behandling af dyr.
Og det er så behandling, der må forventes at kunne fjerne sygdommen ved hjælp af lægemidler.
Men vi synes også, det er vigtigt, at der gøres en indsats for at forebygge sygdomsudbrud gennem forbedring af staldindretning, besætningsstørrelse og dyretæthed og også velfærdsbesøg fra dyrlægers side.
Det er det af dels dyrevelfærdsmæssige årsager, dels sundhedsmæssige årsager.
Selv om vi har tilbageholdelsestider for behandlede dyr, tror jeg, at vi alle som forbrugere foretrækker at spise kød og drikke mælk, der ikke er kommet fra dyr, der har været syge og dermed måske behandlet med f.eks. antibiotika.
Det er vigtigt, at der er tillid til, at reglerne overholdes, og derfor kan det virke præventivt, at ministeren foreslår, at bødestraffen skærpes, samt at bødestraffen også gradueres i forhold til besætningsstørrelse.
Jeg vil dog godt i den forbindelse understrege, at i Det Radikale Venstre mener vi ikke nødvendigvis, at det at straffe i sig selv er løsningen.
Vi håber på, at dette klare signal, som også tidligere ordførere har talt om, fører til, at der også i højere grad vil blive en selvkontrol i erhvervet.
Vi taler om nogle få landmænd, som ikke overholder de her regler, og det er vigtigt, at erhvervet gør en stor indsats for, at de nu kommer til at overholde dem.
Vi sender med denne lovgivning en klarere tilkendegivelse af, at vi ønsker, at den skal overholdes.
Vi mener også, at det vil være en god idé, hvis man fortsat udvikler disse sundhedsrådgivningsaftaler, som er indgået på en række områder,
og vi mener ligesom den socialdemokratiske ordfører, at vi måske lige skal se på den sammenhæng, der er mellem, hvor mange sundhedsrådgivningsaftaler dyrlægerne har lavet, og hvor stor en bøde de skal betale.
Men ellers kan vi tilsige, at der er en positiv indstilling fra Det Radikale Venstres side til udvalgsbehandlingen.
Allan Niebuhr (KF), 2005-12-06:
Jeg vil indledningsvis med tilfredshed konstatere, at dansk landbrug har verdens laveste medicinforbrug, og at mængden af medicinfri mælk og kød er meget høj sammen med produkter fra det danske landbrug og det danske marked i det hele taget.
Kvaliteten af fødevarer på det danske marked er meget høj, og sådan ønsker vi også det fortsat skal være.
Det er på den baggrund vigtigt ikke alene for landbrugets fortsatte fine omdømme, men først og fremmest for den danske folkesundhed, at vi slår hårdt ned på de enkeltstående tilfælde, hvor brodne kar vælger at se stort på gældende regler.
Vi finder det derfor positivt, at familie- og forbrugerministeren her fremsætter forslag om en skærpelse over for de dyreholdere og de dyrlæger, der vælger at se bort fra de sundhedsrisici, der kan være forbundet med ulovlig medicinbrug til dyr, der indgår i den danske fødevarekæde.
Vi ved jo alle, at de fleste overtrædelser sker ved en bevidst handling og med forudgående kendskab til lovens forskrifter, hvorfor overtrædelser jo også oftest ikke er noget, man kommer til at begå.
Jeg er ikke blind for, at administrative bøder skal stå i forhold til den forseelse, der er begået.
Jeg har dog en tro på, at man kan finde bødestørrelser, der tilkendegiver alvoren bag skærpelsen, uden at man mister forbindelsen mellem forseelse og handling.
Jeg vil ikke snakke om mindre og større forseelser, men jeg mener, at i tilfælde, hvor der er tale om åbenbare, mindre forglemmelser, skal der være plads til, at man også i starten kan blive rådgivet uden at blive brandskattet med store bøder.
Hvis en besætningsejer eller en dyrlæge ikke erklærer sig skyldig i overtrædelsen, bliver den pågældende politianmeldt, og sagen kommer for retten, som så får mulighed for både at vurdere skyldsspørgsmål og samtidig tage stilling til bødens størrelse.
Jeg vil sluttelig sige, at såfremt der kommer nye aspekter op under lovforslagets behandling, er vi selvfølgelig parat til at drøfte dette i udvalget.
Men som lovforslaget er fremsat, støtter vi lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2005-12-06:
I Dansk Folkeparti finder vi det faktisk positivt, at der nu endelig sker en skærpelse af bødeniveauet i sager om overtrædelse af regler om lægemidler til dyr.
Dansk Folkeparti er helt enig i det, der er beskrevet i forslaget, nemlig at man ikke længere skønner, at de bødestørrelser, som foreligger i dag, har den fornødne præventive effekt.
Der er jo ingen tvivl om, at ulovlig brug af lægemidler til dyr hænger sammen med og på den måde indebærer en risiko for vores fødevaresikkerhed.
Vi ved alle sammen, at vi desværre alt for tit har en debat om restkoncentrationer af antibiotika i dyr til slagtning.
Denne overtrædelse har tidligere som udgangspunkt været straffet med en bøde på omkring 3.000 kr., tror jeg, det fremgår af lovforslaget, og det er jo et godt eksempel på, at det ikke har været effektivt nok, for vi har stadig væk tit debatten, desværre.
Det kan yderligere udgøre en risiko for de personer, der lider af allergi over for antibiotika.
Som jeg kan forstå af lovforslaget, hæves bødeniveauet nu til det dobbelte, og det synes vi i Dansk Folkeparti er et godt signal.
Så må vi se, om det hjælper denne her gang.
Ellers må vi jo tage yderligere skridt i retning af at få erhvervet til at forstå, at vi sender et klart politisk signal om, at nu skal man tage det her alvorligt.
Følgende er også rigtigt beskrevet i lovforslaget: Hvorfor skal levering af mælk med indhold af antibiotika over de fastsatte grænseværdier egentlig straffes lempeligere end levering af dyr til slagtning med restkoncentrationer af antibiotika?
Det får man nu op på samme niveau, og det synes vi i Dansk Folkeparti kun er rimeligt.
Vi håber hermed, at dette initiativ simpelt hen kan medvirke til at forbedre den situation, som har været beklagelig.
Så er der et høringssvar fra Dyrenes Beskyttelse, som i forbindelse med dyrlægers overtrædelse, manglende omhu og samvittighedsfuldhed gør opmærksom på, at det ønskes præciseret, hvad der forstås ved et meget stort antal sundhedsrådgivningsaftaler.
Man har fra Fødevarestyrelsens side skrevet, at man mener, at det allerede findes fyldestgørende beskrevet, jævnfør bemærkningerne til § 2, nr. 2.
Men jeg vil egentlig give Dyrenes Beskyttelse ret i, at det bør præciseres, og det vil vi gerne ind på i den kommende udvalgsbehandling.
Det bør faktisk beskrives, så vi alle sammen kan forstå det.
Som det står nu, er det vist kun embedsmændene, som er meget godt inde i sagerne, der egentlig lige kan sige, at sådan er det.
Det synes vi skal være lidt bedre, sådan at vi almindelige borgere også kan forstå det.
Så har jeg gjort en bemærkning om, at ministeren sikkert også godt forstår det, men det er sikkert kun, fordi embedsfolkene har forklaret ham det.
Så jeg synes simpelt hen, at vi skal have det præciseret.
Men ellers kan jeg love ministeren og regeringen, at vi går konstruktivt ind i udvalgsarbejdet, således at vi kan få det her rigtig gode forslag igennem.
Ministeren skal jo have ros, når det er godt, og det får han i dag fra Dansk Folkeparti.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-12-06:
Jeg må sige, at det er problematisk at lave krydsportering også i forbindelse med udlandstelefoni, som jeg startede med at sige.
Jeg må dertil sige, at vi har en lang række markedsundersøgelser i gang på telemarkedet, og er der problemer med konkurrencen forskellige steder og dermed også, at der skulle være problemer med konkurrencen der, hvor hr. Per Clausen lægger op til, nemlig i forbindelse med at der er forskellige priser for at ringe til forskellige netværk, så er det jo noget, vi løbende tager højde for.
Per Clausen (EL), 2005-12-06:
Nu er jeg sådan set
meget indstillet på, at man kunne finde andre løsninger på det her problem end dem, vi har skitseret.
Jeg synes bare, at det, vi står tilbage med efter ministerens indlæg, er den kendsgerning, at der ikke er tilgængelighed for handicappede.
Jeg er enig med ministeren i, at det kan være klogt at inddrage bredere grupper af handicappede end dem, vi har nævnt i vores forslag.
I denne her situation er der ikke tilgængelighed.
Ministerens svar efterlader os jo i fuldstændig vildfarelse og uvidenhed om, hvornår disse borgere kan forvente, at der er tilgængelighed.
Det er den entydige besked, vi får, samtidig med at vi gerne vil have, at folk i større og større udstrækning benytter sig af selvbetjening, hvilket mange handicappede jo kunne have stor fordel af.
Jeg kan bare konstatere, at der er intet i det, ministeren siger, som gør, at vi kan være sikre på at komme i en bedre situation inden for en overskuelig årrække, og det synes jeg simpelt hen er uacceptabelt.
Jeg kan ikke forstå, at det kan være sådan, at regeringen ikke kan stille nogle præcise krav om, at der faktisk skal være acceptabel tilgængelighed for de befolkningsgrupper.
Troels Ravn (S), 2005-12-06:
Danske forbrugere skal generelt kunne indkøbe fødevarer i tryg forvisning om, at varerne er af høj kvalitet, og at der ikke er forbundet nogen sundhedsrisiko med at spise fødevarerne.
Forbrugerne skal også kunne stole på, at dyr, som indgår i fødevareproduktionen, har haft en ordentlig velfærd.
Fødevaresikkerheden skal altså være i orden, således at forbrugerne sikres den størst mulige garanti for, at fødevarer som f.eks. mælk og kød ikke indeholder restkoncentrationer af lægemidler til dyr, samt at dyrene inden slagtning ikke har været udsat for fejlbehandling, der har forvoldt unødvendige lidelser for dyrene.
Socialdemokraterne sætter forbrugeren i centrum.
Det er vigtigt med en tæt sammenhæng mellem forbruger- og fødevarepolitik; man kan kalde det for en jord til bord-strategi.
Produktionen af danske fødevarer skal foregå under forhold, der sikrer, at forbrugerne ikke løber nogen sundhedsmæssig risiko ved at indtage dem.
Alt andet er uacceptabelt.
Vi ved, at eksempelvis uhensigtsmæssig brug af antibiotika og udvikling af resistente bakterier er en trussel mod effektiv sygdomsbehandling af så vel mennesker som dyr, og det er i denne sammenhæng og dette perspektiv, lovforslaget om strafskærpelse i lov om hold af dyr og lov om dyrlæger skal vurderes.
Socialdemokraterne er positivt indstillet over for forslaget.
Vi mener, det er fornuftigt og rimeligt med en generel skærpelse af bødeniveauet i sager om overtrædelse af reglerne om anvendelse og opbevaring af lægemidler til dyr og dyrlægers overtrædelse af reglerne om anvendelse og udlevering og receptordinering af lægemidler til dyr.
Det er vigtigt, at bødens størrelse afspejler karakteren af overtrædelserne.
Lovforslaget indeholder flere eksempler på forseelser og fremtidige bødestørrelser.
Et enkelt eksempel: Behandling af dyr uden fornøden involvering af en dyrlæge vil således i fremtiden udløse en bøde på 6.000-12.000 kr., hvilket ikke forekommer urimeligt.
Ej heller muligheden for politianmeldelse og ved grove forseelser ved dom at frakende en dyreejer retten til at behandle dyr og frakende en dyrlæge retten til at udøve sit hverv synes urimelig.
Det må nemlig aldrig kunne betale sig at overtræde gældende lovgivning.
Det forekommer dog ikke at være logisk, at bødestørrelsen for dyrlægens forseelse er afhængig af antallet af sundhedsrådgivningsaftaler, som dyrlægen har haft, og denne mangel på logik forventer Socialdemokraterne afklaret i det videre udvalgsarbejde.
Men alt i alt kan Socialdemokraterne bakke op om lovforslaget.
Vi ser forslaget som et godt initiativ i det perspektiv at motivere landmænd og dyrlæger til ordentlig og forsvarlig omgang med medicin, mindre medicinforbrug og bedre dyrevelfærd, alt sammen af afgørende betydning for dyrs og menneskers sundhed og fødevaresikkerheden i Danmark.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-12-06:
Fru Anne Grete Holmsgaard, som er SF’s ordfører på området, kunne ikke være til stede, så jeg har lovet at sige følgende: Dette forslag hilser vi meget velkommen, og vi kan kun sige, at det skal gennemføres, og jo hurtigere jo bedre.
Det er i forvejen belastende at have et synshandicap eller et af de andre handicap, der tales om, og det er naturligvis uacceptabelt, hvis den mere og mere udbredte anvendelse af it som kommunikationsmiddel mellem offentlige myndigheder og borgere ikke sker på en sådan måde, at der er fuld tilgængelighed for alle persongrupper i samfundet.
Staten har udarbejdet standarder, og vi kan se af diverse hjemmesider, at disse standarder i hvert fald bruges på en række områder, men der er ikke fuldt overblik.
Enhedslisten har ikke taget med i forslaget, at åbne krav og åbne standarder skal sikres, men det regner vi faktisk med at Enhedslisten er enig i.
I forslaget peger Enhedslisten på, at kravet om tilgængelighed er specielt vigtigt, fordi de nye kommuner og regioner står over for store investeringer i it.
Vi vil benytte lejligheden til endnu en gang at sætte fokus på, at kommunalreformen er vedtaget, uden at et flertal på nogen måde har gjort sig overvejelser om, hvad det kræver af central styring, hvis man vil undgå fejlinvesteringer.
Det duer slet ikke med de sædvanlige tåbelige svar om, at det ikke koster noget.
Det koster nemlig noget, og det haster med, at regeringen tager sin del af ansvaret på sig og sammen med kommuner og regioner får sat et arbejde i gang med at planlægge de overordnede strategier for hvert enkelt delområde – arbejdsmarkedet, socialområdet, miljøet, sundhedsområdet osv. – hvis vi skal undgå en lige så kaotisk udvikling, som vi har set med de elektroniske patientjournaler.
Det skulle vi gerne undgå.
Jeg ved ikke, om Enhedslistens ordfører hørte mig sige det, men Enhedslisten er formentlig enig i, at der også skal opereres med åbne krav og åbne standarder på området.
Det er i hvert fald vores bud på en udbygning af forslaget, og vi går ind for forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-06:
Det er et vigtigt emne, som har stor betydning for rigtig mange mennesker, og faktisk er det jo sådan, at vi på mange områder kan bruge it til at gøre samfundet mere tilgængeligt.
Men samtidig er det vigtigt, når vi digitaliserer, at vi har tanke for dem, som har et handicap af den ene eller den anden art, og derfor er forslagets intentioner som udgangspunkt også vores.
Der kan gøres rigtig meget.
Der er rigtig mange områder, hvor man kan forbedre tingenes tilstand, og vi kan helt banalt se, at der stadig er alt for mange offentlige hjemmesider, som ikke tilbyder de nødvendige faciliteter for handicappede.
Vi kan også se, at i andre sammenhænge er der også mange af de systemer, man betjener sig af, som heller ikke gør det.
Det er jo sådan, som man også skriver i forslaget, at der findes internationale standarder.
Der er masser af anbefalinger til at gå i gang, og derfor synes jeg også, det er noget fattigt, hvis man synes, at det arbejde, der gøres, er godt nok og tilstrækkeligt.
Jeg synes, det vil være udmærket at gå i gang med initiativer, der kan sikre, at de offentlige it-udbud kommer til at indeholde krav om tilgængelighed.
Jeg synes til gengæld også, at forslaget måske er en lille smule upræcist.
Det er måske ikke enhver backupserver, der nødvendigvis er grund til at stille samme krav til som til andre, og man kan vel også sige, at forslaget måske mangler nogle gode ideer til initiativer.
Vi synes, der er grund til at gøre meget mere på tilgængelighedsområdet inden for it-udbud.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-12-06:
Det er vi naturligvis enige i, men jeg mener, at kravene skal være på internationalt niveau, så vi rammer så bredt som overhovedet muligt.
Men det er klart, at man skal leve op til de standarder, der er på området, og så skal vi hele tiden forbedre området.
Det siger sig selv.
Morten Østergaard (RV), 2005-12-06:
Jo, men vi er vel enige om, at lige så vel som der findes internationale standarder, har staten lavet nogle standarder og anbefalinger, og jeg går ud fra, at hr. Per Ørum Jørgensen er enig i, at de flest mulige danske it-udbud og især de offentlige danske it-udbud bør benytte sig af de standarder, som allerede foreligger