runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-14:
Forsvarsministeren har ret i, at vi ikke ser ens på denne her sag, men det andet er jo også at søge at inspirere forsvarsministeren til måske at revidere sin holdning.
Lad mig minde forsvarsministeren om, at hans partis slogan igennem længere tid har været »tid til forandring«, men når det kommer til forsvarsområdet, så virker det mere, som om det er tid til forstening. Jeg hører intet nyt i forsvarsministerens argumentation med hensyn til værnepligten.
Derfor igen: Var det her område ikke også et område, hvor det kunne være relevant at tale om »tid til forandring« og dermed leve op til Venstres valgslogan?
Det ved jeg at man er meget optaget af i andre sammenhænge.
Svend Aage Jensby (V), 2002-05-14:
Petersen, men det er jo en kendt sag, at hr. Morten Helveg Petersen og jeg ikke hidtil har været helt enige om holdningen til værnepligt eller ikkeværnepligt.
Jeg lægger naturligvis vægt på det, når man læser Lord Robertsons betragtninger, men det ændrer imidlertid ikke ved, at jeg fortsat mener og regeringen mener, at værnepligten, det element som et led i vores forsvar, er overordentlig værdifuld.
Det kan være problematisk at drage sammenligninger mellem f.eks. England, USA og Frankrig og så et land som vores.
Men det, jeg har forestillet mig, er jo, at vi, når vi nu, forhåbentlig også sammen med hr. Morten Helveg Petersen, skal lave et nyt forsvarsforlig, og det tager vi hul på om ikke så lang tid, kan give en vurdering og analyse af, hvad Spanien har gjort af erfaringer, hvad Holland og Belgien har gjort af erfaringer med hensyn til afskaffelse af værnepligten, så vi får et fuldstændig objektivt grundlag at forholde os til.
Jeg har naturligvis også set det indlæg i pressen i dag fra VU.
Det er jo fint, sådan har det heldigvis været i Venstre i mange år, at man kunne have forskellige opfattelser af tingene.
Men det brede flertal har altså fortsat ønsket værnepligt.
Nu vil jeg så også sige til hr. Morten Helveg Petersen, at i samme dags aviser kan man jo læse om, at værnepligt er populært blandt unge nydanskere.
Der er lavet en analyse, der netop viser, hvor mange nydanskere der ønsker at aftjene værnepligt i Danmark.
Det viser også, at der kan være forskellige holdninger, men det overordnede er det, som jeg har været inde på.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-05-14:
Mit spørgsmål til forsvarsministeren har intet med forsvarschefen at gøre.
Det er en anden sag.
Lord Robertson, generalsekretær for NATO, spørger, hvad man kan bruge værnepligtige til.
Værnepligtige hære er af stigende irrelevans i den moderne verden, fastslår NATO's generalsekretær.
Det Radikale Venstre er meget interesseret i at få forsvarsministerens vurdering af de udtalelser fra NATO's generalsekretær, og hvordan det passer ind i en dansk sammenhæng.
Peter Christensen (V), 2002-05-14:
Vi har både under første- og andenbehandlingen og nu også under tredjebehandlingen hørt Socialdemokratiet med lys og lygte søge efter, om der kunne findes eksempler, der gjorde,
at det ville være helt urimeligt at sætte et loft over ejendomsværdibeskatningen.
Jeg mener sådan set ikke, det er lykkedes.
Jeg mener faktisk, vi her har et lovforslag, som vil virke efter det, der er hensigten, nemlig at alle boligejere vil opleve, at den ejendomsværdiskat, de betalte i år 2002, vil være loftet for, hvad man kan komme til at betale.
Man kan altså ikke komme til at betale mere i år 2003 og 2004 og fremover.
Det står fuldstændig klart med det her lovforslag, og derfor glæder det mig også, at der er et flertal for at vedtage det, så vi kan give de danske boligejere den tryghed.
Der er dog et spørgsmål, som også efter andenbehandlingen står helt uklart.
Det synes jeg hr. Jens Peter Vernersen bør svare helt klart på.
Bjarne Laustsen (S), 2002-05-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Oppfeldt, at det, vi i Socialdemokratiet synes er rimeligt, er, at de, der har meget i forvejen, også bidrager til dem, der har lidt mindre.
Det er nøjagtig og præcis det, der ikke ligger i det lovforslag her, altså at man laver en omfordeling.
Man kan diskutere snittet, men 265.000 kr. er ikke nogen særlig høj løn.
Men for dem, der tjener 400.000 kr. eller 500.000 kr. gør det bestemt ikke noget, at de kan se, at de har bidraget lidt til dem, der har noget mindre. Til hr. Jens Rohde vil jeg sige: Jamen vi kan kalde det for hvad, det skal være.
Vi kunne udmærket kalde det en skat.
Vi har også et problem i forhold til det, en tidligere justitsminister i Venstre, fru Nathalie Lind, lavede omkring Den Sociale Pensionsordning.
Sådan er det med ting her i livet.
Vi kunne sagtens kalde det her for en skat.
Det er jo også sådan, at det, når man gør skattetrykket op, så kommer
med, fordi der finder en omfordeling sted heri.
Vi kan kalde det, hvad det skal være.
Men det, der er interessant, er at høre, hvad regeringen vil gøre ved det her, så vi ikke får det her nye proletariat, hvor en stor gruppe af Danmarks befolkning, de kommende pensionister, får mindre i pension, mens andre får meget mere.
Det er spørgsmålet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-14:
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at ejendomsværdibeskatningen er et nyttigt og fornuftigt og retfærdigt element i hele vores skattesystem.
Vi skal have nogle kroner ind til at betale vores omkostninger i det samfund her, og vi kræver dem ind på så mange forskellige måder for at have den størst mulige retfærdighed.
Det tror jeg i øvrigt vi er enige om alle sammen i Folketinget.
Det er fuldstændig korrekt, det, som hr. Jens Peter Vernersen beskrev i sin første ordførertale, nemlig den ulighed, der nu er imellem nogle relativt få tusinde meget dyre ejendomme og så den almindelige hob, som vi almindelige
mennesker bor i
Og der er altså en ganske stor årlig besparelse for de ejere af boliger, som har været undervurderet, og som nu altså i al evighed, eller i hvert fald så længe, den her regering sidder, vil være undervurderet.
Jeg vil gerne, om Venstres skatteordfører, hr. Kristian Jensen, eller hr. Peter Christensen kan bekræfte, at den fulde rentefradragsret stadig væk fungerer for de ejendomme her.
Den er der jo ikke pillet ved.
Jeg kan se, at hr. Kristian Jensen ser uforstående ud, men for nogle af os er der altså en sammenhæng imellem rentefradragsretten og ejendomsværdibeskatningen.
Her begrænser man altså kun ejendomsværdiskatten for de dyre ejendomme, men bibeholder den høje rentefradragsret.
Kan en af de herrer ordførere også bekræfte, at der stadig væk er skattefrihed for den gevinst, man har, når engang man sælger den ejendom, som man altså har haft rentefradragsretten for og investeret i osv.?
Det er dér, der ligger en skævdeling for de her ejere af dyre ejendomme i forhold til de mange, mange almindelige.
Anders Samuelsen (RV), 2002-05-14:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at også Det Radikale Venstre synes, det her forslag er et tåbeligt forslag, og deri er vi jo så enige med samtlige landets økonomiske eksperter og faktisk også eksperter uden for landets grænser, som siger, at hvis man skal noget, hvis man skal sætte skatten ned, så skal man jo ikke gøre det på fast ejendom.
Man skal ikke gøre det på ting, som er stationeret i det her land, og som ikke lige er til at flytte ud af landet.
Dermed er det også givet, at svaret på det spørgsmål, som hr. Kristian Jensen stillede flere gange til hr. Jens Peter Vernersen, fra Det Radikale Venstre helt klart er, at vi ønsker at ophæve det her loft over ejendomsværdiskatten
samme øjeblik vi kommer tilbage og får noget at skulle have sagt.
Og hver en krone, vi kan trække i land på den måde, skal gå til at sætte skatten på arbejde ned.
Det vil også sige, at dermed kommer der en fordelingspolitik ind i det, som er langt mere social end det, der sker med det her skattestop
, fordi dette skattestop
er til fordel for dem, der har de store ejendomme, til fordel dem, der har råd til at kunne være med til at betale til en omfordeling og en mere fornuftig samfundsøkonomi end det, som der lægges op til med det her forslag.
Derfor er det også klart en del af Det Radikale Venstres skatteudspil at gå efter at få én beskatning, én procent på ejendomsværdiskatten for alle.
Ingen forskelsbehandling, lige for alle.
Derudover vil vi altså gå efter at få sat skatten på arbejde ned.
Det er, fordi vi er fuldstændig enige med erhvervs- og økonomiministeren, når han siger, at det er fire gange så effektfuldt i forhold til at skabe arbejde, når man sænker skatten på arbejde, fremfor hvis man sænker skatten på afgifter eller på procenter på ejendomsværdiskatten, som man gør her.
Fire gange så effektfuldt - det er begrundelse nok for Det Radikale Venstre.
At det derudover også er langt mere socialt forsvarligt at bruge den anden metode, er bare et yderligere argument.
Derfor stemmer Det Radikale Venstre imod dette forslag.
Morten Homann (SF), 2002-05-14:
Det forslag, som vi skal behandle her i dag, handler om mange forskellige ting.
En diskussion handler om, hvor høj ejendomsskatten skal være, men i virkeligheden er det ikke det, som er det interessante ved det her forslag.
Der er to ting ved det her forslag, som jeg synes trækker i en meget beklagelig retning for de danske skatteydere.
Det handler ikke om størrelsen på ejendomsskatten, men det handler om rimeligheden af, at man på den ene side ude i den virkelige verden kan se to huse, og på den anden side i skatteministerens systemer kan man se, hvad det er, de pågældende boligejere skal betale i skat.
Man skulle måske tro, der var en sammenhæng mellem den virkelighed, som man stod i som boligejer, og den skat, man skulle betale, men den kobling mellem virkeligheden og skattesystemet vil det her forslag kappe over.
Ejerne af to ens huse vil kunne opleve følgende: Den ene vil kunne lave forbedringer i millionklassen på sit hus, uden at han kommer til at betale så meget som en krone mere i ejendomsskat. Han ville kunne forvandle en faldefærdig rønne til et slot.
Så længe det ikke kræver byggetilladelse, vil han ikke kunne komme til at betale en krone ekstra i ejendomsskat.
På den anden side kan ejeren af huset ved siden, som kan være en faldefærdig rønne, have brug for en carport.
Bygger han den carport, kan han risikere at komme til at betale mere i ejendomsskat.
Man har så en situation ude i virkeligheden, hvor man kan se, at der står et slot på den ene side og en rønne med en carport på den anden side, og alligevel er det den faldefærdige rønne med carporten, som bliver straffet.
Koblingen mellem virkeligheden og skattesystemet er skatteministeren i gang med at fjerne, og den rimelighed synes vi i SF er ret vigtig er til stede. Det andet punkt, hvor det her forslag svigter ret katastrofalt, er i forhold til, hvem det er, det her gavner.
Vi kan selvfølgelig diskutere skattens størrelse, men det vigtige spørgsmål er, hvem det er, det her gavner.
Som det rigtigt er påpeget, gavner det her først og fremmest ejere af ejendomme med meget høje ejendomsværdier, folk, der bor i liebhaverejendomme.
Det er først og fremmest dem, som får store gevinster ud af regeringens forslag.
De, som ikke får noget ud af det, er de almindelige skatteydere, som har en gennemsnitlig bolig eller en bolig under gennemsnittet.
De er med til at finansiere skattelettelserne for dem, som sidder i de meget store boliger.
De, som bliver de virkelige tabere på det her, er de unge familier, som endnu ikke er kommet ind på ejendomsmarkedet, og som måske i kraft af højere ejendomspriser skal ud og betale mere for at få fat i en bolig. Så de, der kommer til at tabe på det her, er først og fremmest de unge familier. Regeringen er i gang med at lave et forslag, som egentlig ikke drejer sig meget om størrelsen på skatten, men drejer sig om at skabe urimelighed og usammenhæng mellem på den ene side, hvad der sker i virkeligheden, og på den anden side et skattesystem, som er med til at favorisere folk, som har meget store og meget dyre huse.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-14:
Jamen jeg tror faktisk aldrig, jeg kommer til at overraske hr. Kristian Jensen positivt.
Det tror jeg faktisk ikke.
Vi ser så utrolig forskelligt på tingene, at jeg faktisk ikke tror, den mulighed er til stede.
Hr. Kristian Jensen er af den opfattelse, at det er helt i orden, at disse meget dyre huse - det har man jo heller ikke svaret på fra Venstres side - skal favoriseres.
De skal have en besparelse på mellem 30.000 kr. og 50.000 kr. også i årene fremover.
Det er åbenbart helt o.k. efter Venstres opfattelse.
Det er det ikke efter vores.
En overraskelse for hr. Kristian Jensen ville være, hvis vi sagde, at det var i orden, men det gør jeg ikke, for jeg synes, det er hamrende forkert, og det synes mit parti, at man på den måde vrider skattesystemet.
Det gør man ikke bare på ét punkt, det gør man stort set på alle de punkter, hvor skattemininisteren i øjeblikket lægger forslag frem.
Jeg vil nu sige til hr. Peter Christensen, at det jo ikke har været et spørgsmål om at søge med lys og lygte for at finde disse ejendomme.
De fremgår af de vurderingsoversigter, der er, og dem kan enhver gøre sig bekendt med.
Jeg har også sagt, at for disse ejendomme bliver der tale om så voldsom en favorisering, som man aldrig har set tidligere, hvorimod det for den jævne befolkning, der har et hus til en million, stort set ingenting betyder.
Det har vi også gentaget ved andenbehandlingen.
Det, som vi kan se her, når vi i øvrigt også tager stigningen i grundværdien med, er, at man for ejendomme i Danmark med det her forslag kommer til at betale en højere grundskat.
Det ligger også fuldstændig klart.
Det står vi gerne ved.
Jeg kan forstå, at Venstre mener, det er rimeligt, at man favoriserer netop de 10.000-15.000 boliger.
Vi bliver jo ikke klogere af, at hr. Kristian Jensen gentager sine synspunkter heroppefra og slår lidt hårdt i talerstolen.
for, at det hus i Aulum falder i pris, end at det stiger i pris.
Og så må jeg sige både til Venstre og De Konservative, som taler meget om, at personskatten skal lettes: Tror man, der bliver plads til at lette personskatten, hvis man også sænker skatten på fast ejendom?
Det er jo ikke alle, der har det løsagtige synspunkt, som jeg så den konservative fru Christmas-Møller havde forleden, om, at mellemskatten kunne man fjerne og finansiere med dynamiske effekter.
Det er jo ikke alle, der har det løsagtige synspunkt.
Vi har det ikke i Socialdemokratiet, men det har man måske i Venstre og hos De Konservative?
Kristian Jensen (V), 2002-05-14:
Hvis jeg ofte synes, det er sørgeligt, kan det være, fordi det ofte er hr. Jens Peter Vernersen, jeg kommenterer på. Vi må konstatere, at der ikke kom noget svar.
Spørgsmålet var simpelt: Ville hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet fjerne loftet over ejendomsværdibeskatningen?
Hvad får vi?
Vi får en sniksnak, en sludder om, at huset i Aulum måske ikke er mere værd.
Kan vi ikke for en gangs skyld få ærlig snak fra Socialdemokratiet?
Vil Socialdemokratiet fjerne det loft over ejendomsværdibeskatningen, der i dag blev indført?
Ja eller nej.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-14:
Nu er der ikke mange i politik, der oplever så meget sørgeligt som hr. Kristian Jensen.
Når hr. Kristian Jensen er på talerstolen, er det snart det ene, der er sørgeligt, og så er det det andet, der er sørgeligt.
Prøv nu bare en gang imellem at være en lille smule positiv.
Det kunne der jo faktisk være grund til, selv om der er meget, der går skidt under denne regering.
Lad mig også sige om det hus ude i Aulum til 500.000 kr., som nu nævnes, at det i øjeblikket givetvis er vurderet til det allerhøjeste, det nogensinde bliver vurderet til.
Det er ren grå teori at forestille sig, at et hus derude skulle stige yderligere.
Det ved hr. Kristian Jensen lige så præcist som jeg.
Det kan godt ske, at det er morsomt, men det er ikke nogen kunst at fastfryse en vurdering, som er på det allerhøjeste.
Det er jo ikke nogen kunst.
Det troede jeg dog at hr. Kristian Jensen vidste med bare en lille smule lokalkendskab.
Den her diskussion drejer sig om, om man vil favorisere disse ejendomme, som i den grad favoriseres.
Det ser man fuldstændig bort fra, man svarer ikke på det, man siger bare, at det går vi ud fra er i orden.
Nu kan jeg jo ikke på samme måde, som jeg kan sige til hr. Peter Christensen, sige, at hr. Kristian Jensen har været med i alle forhandlinger om det her spørgsmål, men det har i hvert fald stået fuldstændig klart i Skatteudvalget, hvem det er, der favoriseres.
Det er netop de der huse til over 3 mio. kr., som får en skattelettelse på mellem 30.000 og 50.000 kr.
om året
Det kan godt ske, at hr. Kristian Jensen ryster på hovedet, men sådan er det.
Kristian Jensen (V), 2002-05-14:
Nu har Venstres ordfører tre gange forsøgt at få et klart svar på et konkret spørgsmål, nemlig:
Vil Socialdemokratiet, hvis de kommer til regeringsmagten igen, fjerne det loft for ejendomsbeskatningen, der blev lagt?
Hr. Jens Peter Vernersen snakker udenom og snakker om huse i den dyre ende.
Lad os tage et ganske almindeligt parcelhus i Aulum vurderet til 500.000 kr. De får i dag et loft over ejendomsværdiskatten.
Vil hr. Jens Peter Vernersen, hvis hr. Jens Peter Vernersens parti kommer i regering igen, være med til at fjerne det loft og dermed være med til at øge ejendomsværdibeskatningen for dette korrekt ansatte hus til 500.000 kr. i Aulum Kommune?
Vil hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet fjerne det loft over ejendomsværdiskatten?
Ja eller nej.
Der burde kunne gives et klart svar, men det er åbenbart umuligt at få fra hr. Jens Peter Vernersen.
Jeg glæder mig meget.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-14:
Det er da helt, helt utroligt!
Hr. Peter Christensen har faktisk været med til alle møderne i Skatteudvalget.
Hr. Peter Christensen har hørt skatteministeren sige heroppefra, når vi har nævnt, at der er en række boliger, som nu favoriseres: Vi slår en streg over det.
Når man skulle slå en streg over det, var det jo helt entydigt, fordi man ikke ville ændre i forhold til disse boliger. Det ligger fuldstændig klart.
Det troede jeg faktisk at hr. Peter Christensen havde oplevet også som medlem af Skatteudvalget.
Alle møder følges jo der.
Men skatteministeren har netop sagt, vi slår en streg over det; lad gå med de boliger, som er undervurderede, det ser vi bort fra.
Vi kan se af de svar, der er givet,
at det er disse dyre boliger, hvorimod der ikke er disse forskelle for boliger i vores område - der er ikke disse forskelle!
Og så vil jeg sige, at hr. Peter Christensen ikke svarede på, om skattestoppet fra Venstre også varer ud over 4 år.
Peter Christensen (V), 2002-05-14:
At der går hele 4 år, inden der kommer valg igen, får vi vist ikke lov til, men det kunne da være glædeligt.
Nu står grundloven nok lidt i vejen for, at der yderligere skulle gå hele 4 år.
Lovforslaget er sådan set ganske enkelt.
Det er alle boligejere, der stilles ens.
Det, den pågældende boligejer betalte i år 2002,
skal også betales fremover.
Der er ikke nogen favorisering, ved at nogen ikke må blive på 2002-niveau, eller at der skal tillæg til.
Nej, det er en meget, meget klar og præcis lovgivning, der sikrer, at alle boligejere ved, hvad det er for en skattesituation, de vil stå i.
Men jeg vil stadig væk gerne høre Socialdemokratiet svare på: Kan man forvente, at ens ejendomsværdiskat vil stige under en socialdemokratisk ledet regering?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-14:
Nu er det meget, meget morsomt, at det er hr. Peter Christensen, der skal stille disse spørgsmål.
Det er faktisk hr. Peter Christensen, der som en af de første fra partiet Venstre var ude at sige, at det her skattestop måske ikke var så holdbart endda, og at man meget hurtigt burde se på det.
Der har jo været forskellige udsagn om, hvor lang tid det her skattestop skulle holde.
Jeg ved ikke, om hr. Peter Christensen kan garantere, at skattestoppet holder, når vi kommer til næste valg om 4 år.
Det er der jo ikke meget, der tyder på med de meget, meget forskellige udsagn, der er kommet.
Og så kan man godt sige, at synspunktet om, at det her lovforslag stiller alle boligejere lige, da er - undskyld udtrykket - så ukorrekt, som noget kan være.
Hvis man læser de svar, der er givet, vil hr. Peter Christensen også vide, at de, der favoriseres, især er dem, der har en bolig med en meget, meget stor værdi.
Det fremgår fuldstændig klart af de svar, vi har fået.
Det er der, de store fejl er, og det er det, man lægger en god gang beton hen over.
Kristian Jensen (V), 2002-05-14:
Et noget så simpelt spørgsmål, der kan besvares med ja eller nej, kan hr. Jens Peter Vernersen åbenbart ikke overskue.
Hr. Jens Peter Vernersen tror, at det er umuligt at få et hus i Aulum Kommune, der er vurderet til mere end 500.000 kr. Lad os så forestille os, at huset blev flyttet til Holstebro.
Jeg går ud fra, at hr. Jens Peter Vernersen vil mene, at der trods alt i Holstebro måtte være bare et enkelt hus, der er vurderet til 500.000 kr. Vil hr. Jens Peter Vernersen være med til at hæve det loft over ejendomsværdiskatten, der i dag bliver indført, sådan at husejerne også fremover, hvis hr. Jens Peter Vernersens parti kommer til, vil kunne blive beskattet hårdere, end det loft, der bliver indført i dag, tillader?
Kan hr. Jens Peter Vernersen og Socialdemokratiet ikke overraske mig positivt bare den ene gang og svare klart: Er det socialdemokratisk politik at fjerne det her loft over ejendomsværdibeskatningen, som nu bliver indført for alle huse?
Vil I fjerne det?
Ja eller nej.
Tag nu, og overrask mig positivt.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Det er hele anken ved det nuværende system, at man skal være medlem af et politisk parti for at sidde i Danmarks Radios bestyrelse.
Det var i 1950'erne og 1970'erne, at det vel var dominerende, at man også skulle have partibogen i orden for at klatre til tops i f.eks. Danmarks Radio.
Det er vi inderligt imod.
For os er det kvalifikationerne og kompetencen, der tæller noget, når man skal sidde i bestyrelsen.
Derfor udnævner vi folk, som kan bidrage til udviklingen af Danmarks Radio, til bestyrelsen.
Det vil være folk, som er kompetente inden for hele det brede område, som hedder filmverdenen, radioverdenen, tv-verdenen, hele den elektroniske medieverden, og der er det vigtigste altså, at de kan bidrage til stationens udvikling.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-14:
Det synes jeg der er ganske meget der vidner om.
Men der er jo ikke noget til hinder for, at partierne kunne stille nogle kvalitative krav.
Det går jeg da også ud fra at Det Konservative Folkeparti har gjort, og så kunne vi da bare skrive ind i loven, at de skulle have indseende i forskellige ting, og så kunne partierne leve op til det.
I den forbindelse er det jo mere alvorligt, endnu mere alvorligt, hvem der sidder i bestyrelsen, fordi nu står der
også, at de skal have det overordnede programansvar
Hvordan vil man sikre, at man har en bestyrelse, der altså også har - skal vi sige - den kulturmæssige, den breddemæssige indsigt?
Det er jo ikke kun et spørgsmål om at kunne noget om medielovgivningen og kunne noget om markedsandele.
Det er jo i høj grad også et spørgsmål om at kende til den danske kultur og sådan nogle ting, fordi man siger, at nu har den det overordnede programmæssige ansvar.
Men altså det, der er risikoen ved det her, og det er noget, man måske vil se i fremtiden, hvis det her bliver vedtaget, er jo, at man får en politisk styrelse i form af en bestyrelse, som er afhængig af en bestemt minister.
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Som udgangspunkt er der jo en aftale, som betyder, at DR 2 har frekvenserne, indtil den periode er udløbet, altså om halvandet år.
Så må vi jo se til den tid.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jytte Wittrock (S), 2002-05-14:
Så har jeg et andet spørgsmål, der vedrører DR 2.
I forbindelse med et forløb i den tidligere medieaftale var der givet en frist til lokale medier til at kunne komme ind og sende på nogle ledige frekvenser.
De frekvenser, som ikke blev brugt,
overgik til DR 2. Forbliver de på DR 2's hænder, også når vi kommer videre frem, eller står det frit, når aftaleperioden er udløbet?
Brian Mikkelsen (KF), 2002-05-14:
Det står sort på hvidt i den aftale, som regeringen har lagt frem, at der skal være en sådan dialog, og at der skal være
et forum, hvor man diskuterer de ting
Så det står helt eksplicit i aftalen.