runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ester Larsen (V), 2004-11-26:
Dagen i dag er skelsættende i hospicesagens historie, for i dag førstebehandler vi regeringens lovforslag, der sikrer hospicepladser i alle amter.
Hermed opfyldes et stort ønske fra flere tusinde mennesker, der landet over har engageret sig stærkt i arbejdet for at sikre døende det særlige tilbud, som hospicefilosofien har udviklet.
Det drejer sig om medmenneskelig omsorg, nærvær og pleje i livets sidste fase, om lindring af de smerter og gener, som sygdommen fører med sig.
Men det drejer sig også om tilbud om hjælp til den afsked med livet, der for nogle kan opleves som ensom og angstfyldt.
Personalet på et hospice er villige til, hvis patienten ønsker det, at gå ind i samtaler om svære eksistentielle spørgsmål.
Dagen markerer således et positivt og væsentligt skridt mod målet, etablering af det nødvendige antal hospicepladser, som skal sikre alle håbløst syge mulighed for at slutte livet på et hospice efter eget valg.
Men lovforslaget markerer desværre også det kedelige forhold, at det viste sig at være nødvendigt at bruge tvang over for amterne.
Forståelsen for hospicesagen har haft trange vilkår i amterne, skønt økonomiaftalerne i både 2002 og 2003 indeholdt enighed om, at der skulle etableres hospicepladser, og selv om der blev etableret økonomiske incitamenter, har flere amter været overordentlig modvillige.
Det har været overraskende, i betragtning af at udholdende hospicegrupper ihærdigt har samlet midler, udarbejdet projekter og skabt folkelig opbakning for hospicesagen.
Ser man på sagens gang her i Folketinget, vil man finde, at der er en række partier, der har arbejdet for etablering af hospicer gennem snart mange år.
Det drejer sig om Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne.
Det er derfor ikke tilfældigt, at det netop er disse partier, der står bag finanslovforliget, som førte til dette lovforslag.
Jeg vil gerne rette en personlig tak til ordførerne fra disse partier for årelangt samarbejde om hospicesagen.
Men dagen er også god for mennesker, der ønsker at komme hurtigt i behandling for alkoholmisbrug.
Nu sikres de behandling inden for 14 dage.
Unødig ventetid på behandling har aldrig været af det gode.
I misbrugssituationer kan lang ventetid virke nedbrydende på motivationen.
Det er derfor en meget vigtig forbedring, vi står over for at lovsikre.
Venstre kan med begejstring anbefale lovforslaget.
Thor Pedersen (V), 2004-11-26:
Jo, men det regnestykke er jo det, der hedder ceteris paribus, altså alt andet lige
Det er sådan, og det gælder lige så vel for en almindelig husholdning som for en offentlig myndighed og for en nation, at man ikke altid vinder ved at købe noget til en højere pris, end prisen burde være.
Jeg mener, det er et dårligt udgangspunkt hele livet igennem bevidst at give mere for varerne end det, som varernes pris egentlig kan bære.
Med hensyn til aftalen – og så slår vi det helt fast: Søledningerne, uanset hvordan man staver det – bindestreg eller ikke bindestreg – er omfattet.
Den politiske aftale mellem forligspartierne betyder, at der på børsen ikke kan omsættes mere, end hvad der svarer til 49 pct. af aktiekapitalen i det børsnoterede selskab.
Det er det, forliget dækker.
Hvis forligspartierne får en anden opfattelse inden 2015 i enighed, så kan man gøre noget andet; der kan ingen sige, hvordan det udvikler sig.
Men der er så en frihed efter 2015 til, at man ikke behøver at være enig blandt de samlede partier for at afhænde, dér er der en mulighed for at vurdere: Hvordan ser verden ud på det tidspunkt?
Det respekterer vi, men så skal infrastrukturen blive i offentligt eje.
Det er et vedvarende, evigt forlig, så længe partierne ønsker det, for her gælder jo også, at de samme partier kan vedtage noget andet.
Så egentlig er det sådan, hvilket jo i virkeligheden er meget smukt, at her gælder evigheden, så længe man er enig.
Jeg er helt enig.
Det er sådan allerede i dag, at konkurrencen jo er der, altså f.eks. på gasleverancer er der jo et pres på markedet også fra udenlandske leverandører for at forsyne danske virksomheder.
Det er jo også derfor, man ser, at DONG så må gå den anden vej og tilbyde leverancer til andre lande, Holland og andre lande, fordi det eneste værn, man har, jo er selv at udnytte de muligheder, der ligger i et liberaliseret europæisk marked.
Og det er som sagt en del af lovgrundlaget, der giver basis for, at DONG kan agere som en dynamisk dansk virksomhed på et liberaliseret marked.
Det er det, vi sikrer, og på lang sigt betyder det også, at DONG får en større chance for at overleve, end det ellers ville være tilfældet.
Svend Auken (S), 2004-11-26:
Jeg tror, at det, fru Aase D. Madsen mente, var, om der blev en parallelbehandling i Det Energipolitiske Udvalg i forhold til Finansudvalget, og det tror jeg vi skal have præciseret i betænkningen.
Aftalespørgsmålet er misforstået af finansministeren.
Det er ikke ham, jeg er i tvivl om; jeg har lavet masser af aftaler med ham netop på energiområdet, og der har aldrig været problemer med det.
Jeg ville bare gerne have, at det fremgik af Folketingstidende, at denne her aftale selvfølgelig ikke kan opsiges, før den har udtømt sit indhold, og det er jo et forholdsvis langsigtet indhold, så vi påtager os her en langtrækkende forpligtelse.
Det var kun det, jeg gerne ville have bekræftet.
Med hensyn til spørgsmålet om konkurrence: Ser finansministeren det ikke sådan for sig, at vi får et integreret energimarked i Europa, og at vi i Danmark har en særlig interesse i at bygge forbindelsen så stærkt ud til udlandet som overhovedet muligt?
På dette marked er der brug for flere aktører, hvis man skal tale om konkurrence, og netop i det perspektiv er det vigtigt, at én af de aktører, og endda en meget lille aktør, bliver dansk.
Sådan opfatter jeg det i hvert fald.
Jeg ved godt, at vi kan have meget forskellige holdninger til mange ting, men det er vel i vores interesse også ud fra et udviklings- og beskæftigelsessynspunkt, at en af aktørerne på dette internationale marked er dansk.
Line Barfod (EL), 2004-11-26:
Det her forslag ligger lige til højrebenet, og det er en nødvendig og god forbedring for adoptionssøgende, der skal til udlandet for at modtage deres barn.
Vi synes også, det kunne være godt, hvis vi også kunne komme skridtet videre og se på at få det gjort billigere for adoptivforældre, så der er flere, der har muligheden for at vælge den løsning, hvis de ikke kan få børn på naturlig vis.
I øvrigt vil jeg så sige, at man burde forske noget mere i, hvad årsagen er til, at der efterhånden er så mange i Danmark, der ikke er i stand til at få børn.
Men i forbindelse med forslaget vil jeg rejse et par spørgsmål, som ministeren sikkert kan svare på.
For det første indeholder forslaget muligheden for, at 4-ugers-orlovsperioden kan forlænges op til 8 uger, hvis ophold i udlandet trækker ud, uden at adoptanten kan siges at være skyld i, at det trækker ud.
Og der vil jeg så godt høre, hvordan man afgør det.
Altså hvem er det, der har bevisbyrden?
Hvorfor trækker det ud?
Er det adoptantens skyld eller ikke adoptantens skyld?
Det andet er: Hvordan er den pågældende adoptants stilling, når vedkommende så i den situation befinder sig i udlandet, og det altså trækker ud?
Kunne man forestille sig en situation, hvor vedkommende adoptant risikerer en fyring, hvis orloven trækker ud, uden at det er blevet afgjort, om opholdet i udlandet trækker ud af grunde, som adoptanten er skyld i eller ikke er skyld i?
For det tredje er der så spørgsmålet om en adoptants retsstilling, og der vil jeg gerne henvise til høringssvaret fra Adoption og Samfund, for de rejser spørgsmålet om de adoptionssøgendes beskyttelse mod fyring i den periode, der går, fra man varsler, at man gerne vil holde adoptionsorlov, og til orloven starter.
Og som det fremgår af høringssvaret, gælder der efter indførelsen af den fleksible barselsorlov tilsyneladende ikke længere en regel om omvendt bevisbyrde i den slags sager.
Det håber jeg ministeren kan klargøre for os, så især de mennesker, der ønsker at adoptere et barn, kan være sikre på, at de har den fornødne beskyttelse mod fyringer.
Det er nogle spørgsmål, vi gerne vil have afklaret, men vi støtter klart forslaget, som er en forbedring.
Thor Pedersen (V), 2004-11-26:
Finansministeriet betjener Folketinget, sådan er det.
Så de ønsker, der måtte være i Folketinget på udvalgssiden, vil vi jo reagere på, og hvis vi bliver inviteret til samråd i Det Energipolitiske Udvalg, møder vi op i Det Energipolitiske Udvalg.
Hvis man ønsker nærmere drøftelser om indholdet i det, så kommer det også til at foregå i Det Energipolitiske Udvalg.
Så vi er serviceleverandører også her.
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Jeg tror nu, at der indsneg sig en lille fortalelse – det tror og håber jeg – i hr. Leif Mikkelsens spørgsmål, hvor han sagde: et erhverv i en afviklingsfase.
Vi har sådan set stærke ambitioner om fortsat at udvikle dansk landbrug, fordi det er en vigtig del af vores erhvervsliv.
Det betyder ikke mindst meget, når vi kommer ud i det åbne land, hvor arbejdspladserne ikke er for mange.
Men vi tror ikke på, at vi i takt med, at man afvikler og omlægger EU's landbrugsstøtte til landbruget, så skal blive ved med at sikre det erhverv dets eksistens over statskassen, over skatter, som andre skal betale, at man skal kompensere dem hver gang de mister en støttekrone, og i denne her situation endda bare omlægger, så for hver gang, de mister en støttekrone på én konto, får de fire nye på en anden konto.
Det er det, jeg ikke har så let ved at forstå er Venstres holdning.
Naser Khader (RV), 2004-11-26:
Forslaget L 111 omfatter to elementer.
Det første element er, at der indføres en pligt for alle amter til at indgå driftsoverenskomst med et selvejende hospice i amtet, og at der sikres hospicepladser i alle amter.
Den anden del er, at det sikres, at ingen alkoholmisbrugere, der ønsker at komme i behandling, afvises.
Dette er en følge af finanslovaftalen og er en opfølgning på satspuljeforliget.
Det Radikale Venstre er tilhænger af hospicetanken, og vi støtter initiativer, der kan sikre rammerne for menneskelig omsorg i livets sidste fase.
Vi mener, det er vigtigt, at vi sikrer dem, der er håbløst syge, at de får mulighed for at afslutte deres liv på en værdig måde.
Det er nemlig problematisk, at der har været lang ventetid.
Det er også et problem, at flere amter ikke har prioriteret denne opgave.
Der har nemlig gennem længere tid været afsat en statslig pulje til oprettelse af hospicepladser mod, at amterne forestod de videre driftsudgifter.
Men dette forslag gør noget ved det.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren om noget, jeg ikke er afklaret med her: Er der taget højde for og hensyn til amternes forskellige størrelser og budgetter i forslaget?
Det andet element af forslaget er også et godt og vigtigt element.
Vi synes i Det Radikale Venstre, at det er fint, at man nu har 14 dages behandlingsgaranti, for afvænning er meget svær, og derfor er det nødvendigt med et behandlingstilbud, når misbrugeren er motiveret.
Det Radikale Venstre støtter også den del af forslaget.
Alt i alt synes vi, det er et udmærket forslag, som vi støtter.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-11-26:
Tak for imødekommenheden med hensyn til kvalitetsdiskussionen og i det hele taget til ministeren.
Et af de områder, hvor vi indtil nu jævnligt har konstateret vanskeligheder i alkoholbehandlingen, er dér, hvor man kan registrere, at en rigtig behandling, hvad enten det nu er en ambulant- eller typisk en døgnbehandling, ikke kan imødekommes, fordi opholds- eller bopælsamtet eller -regionen ikke har driftsoverenskomst eller aftale med hensyn til det adækvate tilbud, som ligger i et andet amt.
Jeg vil stille spørgsmål om det i udvalgsarbejdet, så jeg har ikke forventning om, at ministeren skal kunne svare på stående fod.
Jeg tror faktisk, der er et rigtigt problem her, som vi skal have med ind i vores overvejelser.
Hvis hr. Poul Qvist Jørgensen har en forventning om, at jeg ikke kan svare, vil jeg meget nødig skuffe hr. Poul Qvist Jørgensens forventninger.
Jeg hader at skuffe folks berettigede forventninger, men jeg vil meget gerne diskutere den problemstilling i udvalgsarbejdet.
Vi skal jo også være ærlige om de skridt, vi tager, så man kan sige, at det, vi gør her, er, at vi skaber, lad mig sige, en forpligtelse hos amtet – det er jo den opgavefordeling, vi har for tiden – til, at man skal kunne anvise et alkoholbehandlingstilbud inden for denne 14-dages-frist, men man må sige, at hvilket konkret tilbud der anvises vil være en amtskommunal beslutning.
Det betragter jeg selv for nu at sige det ligeud som skridt et på en rejse, der gerne skulle nå større mål.
Det er derfor, vi har brug for, ved siden af at vi nu skaber denne forpligtelse på det kvantitative område, at have fokus på det kvalitative område, som vi over tid skal blive klogere på.
For målsætningen på sigt må naturligvis være, at man ikke kun har et krav på at komme i behandling til tiden, men at man også har en mulighed for at komme i en effektiv behandling.
Men det rækker, hvis vi skal være ærlige over for hinanden, hverken pengene eller vores vidensgrundlag til for nærværende.
Derfor synes jeg det er flot, at vi nu i et enigt Folketing tager det her skridt, som er et stort skridt fremad, og så skal vi lige finde balancepunktet, have noget mere viden som en forudsætning for at kunne tage yderligere skridt på et senere tidspunkt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Socialdemokratiet tror på, at liberale erhverv godt må leve under konkurrencevilkår, og det er åbenbart en forskel imellem Danmarks liberalistiske parti Venstre og Socialdemokratiet.
Derfor har vi været meget, meget enige i, at den måde, som EU's landbrugsstøtte er skruet sammen på, er dybt skadelig, faktisk også for landbrugserhvervet, og at det er en urimelig konkurrencesituation i forhold til ulandene, hvor vi ødelægger deres muligheder.
Så svaret på hr. Leif Mikkelsens spørgsmål er i kort form, at vi aldrig var kommet med et forslag af den her karakter, hvis der havde været en socialdemokratisk ledet regering.
Leif Mikkelsen (V), 2004-11-26:
Skal jeg forstå hr. Ole Stavads udlægning her af Socialdemokratiets politik på den måde, at hvis vi nu havde været så uheldige, at Socialdemokratiet havde haft regeringsmagten, så ville man blot sidde på hænderne i den her situation og lade en reduktion af den direkte EU-støtte betyde, at landbrugets konkurrenceevne blev forringet, uden at man ville påtage sig et medansvar for det, når man har et medansvar for, at der sker ændringer i landbrugsstøtten?
Er det Socialdemokratiets politik på det her område, at man vil lade et erhvervs konkurrenceevne blive dårligere?
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Som det allerede er fremgået af den tidligere ordveksling, er den angivelige grund fra regeringen og Dansk Folkeparti til at komme med det her lovforslag, at støtten til dansk landbrug i 2005 bliver reduceret.
Det er så her, vi har en virkelighed, hvor man lægger støttebeløbene om, så den direkte støtte til den enkelte landmand godt nok bliver en lille smule mindre, men til gengæld bliver der så på andre områder, hvor man støtter dansk landbrug, et væsentlig større støttebeløb.
Nu har jeg tiden til at kunne citere det lille afsnit i fødevareministerens besvarelse af S 822 fra den 19. november 2004, hvor fødevareministeren skriver: »Fødevareøkonomisk Institut har på baggrund af en fremskrivning af Danmarks Statistiks årspublikation Landbrug 2003, tabel 13.2, side 203, med udgangspunkt i finanslovsforslaget for 2005 skønnet, at driftstilskuddet til dansk landbrug stiger fra 7,2 mia. kr. i finanslovsåret 2004 til 8,0 mia. kr. i finanslovsåret 2005.«
En lille hovedregning siger jo så, at der faktisk sker en forøgelse af støtten til dansk landbrug på det her område på 800 mio. kr.
Det strider stærkt imod alt, hvad jeg troede vi var enige om i forhold til omlægning af EU's landbrugsstøtte.
Dertil kommer, når så vi ser på lovforslaget som sådan, at det jo først og fremmest er et yderligere tilskud til de ældre landmænd, som ejer jorden; de får yderligere prisstigninger, som skal betales af den næste generation af landmænd, der skal etablere sig eller har brug for tillægsjord.
Det er klart noget, der først og fremmest er tilskud til den planteproducerende del af dansk landbrug og i væsentlig mindre grad til dem, der skaber de mange arbejdspladser og den store værditilvækst.
Det er vi dybt uenige i.
Derfor mener vi, at det er et bevis på, at når regeringen holder sine smukke taler, når statsministeren udbreder sin vision, som kan lyde smuk, er der langt til den praktiske politik, hvor man ikke bruger pengene på uddannelse, forskning, fremtidssikring af vores velfærdssamfund, men bruger dem i form af tilskud til grupper af nære venner.
Jeg vil også godt have en bemærkning fra ministeren om, hvor meget det kommer til at koste, at man skal udsende ejendomsskattebilletter og de ting, der følger med dér, en ekstra gang.
Jeg mener faktisk, at vi plejer at have en forståelse om, at den slags mere konkrete oplysninger kan man læse ud af forslagets bemærkninger, men jeg har ikke kunnet finde dem, og derfor håber jeg, at indenrigs- og sundhedsministeren vil delagtiggøre os i det her; ellers må vi jo i givet fald vende tilbage til det under udvalgsbehandlingen og få nærmere oplysninger.
Men jeg vil i hvert fald gerne høre den principielle holdning til, hvorfor man kun kompenserer direkte i det ene år.
Leif Mikkelsen (V), 2004-11-26:
Nu kan man teoretisere over mange beregninger over, hvad der kan ligge i et kompliceret støttesystem fra EU.
Og det kompenserer vi så for med en sænkning af jordskatterne, som i øvrigt er et godt formål i sig selv, det at sænke beskatningen af produktionsjord.
Det store regnestykke, som kan indeholde mange andre elementer, kan ikke henregnes til den direkte støtte, og derfor er beregningen på den direkte støtte korrekt, altså de 168 mio. kr.
Dermed har jeg ikke forholdt mig til, om alt i fremtiden skal indregnes eller kompenseres.
Det er en stor reform, og det ved hr. Ole Stavad udmærket, men vores grundholdning er, at når der konstateres et fald i den direkte støtte, så skal der kompenseres af hensyn til konkurrenceevnen, og det er det, vi gør nu.
Ole Stavad (S), 2004-11-26:
Men derfor er det også helt relevant, som hr. Keld Albrechtsen spurgte, om det her er udtryk for, at den omlægning, som vi har været enige om skal ske i EU – også efter vores opfattelse gerne en reduktion af landbrugsstøtten – skal kompenseres over den danske statskasse.
Så er jeg bange for, at den bliver for lille på et tidspunkt.
Det, der er tale om her, er, at man, som jeg har forstået det, reducerer den direkte støtte til erhvervet – penge, der kommer, om jeg så må sige, i check til landmanden – med knap et par hundrede millioner.
Til gengæld giver man en anden form for driftsstøtte til dansk landbrug, som faktisk stiger med 800 mio. kr. efter fødevareministerens oplysninger til hr. Jens Peter Vernersen, fra 7,2 mia. kr. til 8 mia. kr.
Altså hvordan hænger det sammen?
Leif Mikkelsen (V), 2004-11-26:
Det lovforslag, vi behandler her, tager meget præcist hensyn til, at der er en sænkning i direkte støtte, og det kompenseres ved en ændring af de amtskommunale grundskatter.
Det er det, lovforslaget behandler, og dermed har jeg ikke udtalt mig om, hvilke andre beregninger der kan indgå.
Det er en konstateret beregning, og det er det grundlag, vi forhandler på her, går jeg ud fra.
Andre elementer angående landbrugets andre gøremål eller fremme af særlige miljøforanstaltninger, som man så kan få til at fylde så og så meget, er det her lovforslag uvedkommende.
Jeg har fuldt ud forstået, at hr. Keld Albrechtsen står og blander tingene sammen, for virkeligheden er, at vi her taler om den direkte støtte og en sænkning af skatten på produktionsjord og ikke eventuelle støtteordninger, der kunne gå til læhegn, hvis man laver noget sådant.
Det har intet med direkte støtte at gøre og skal derfor ikke med i den beregning.
Hvis det er den tænkning, hr. Keld Albrechtsen gør sig skyldig i her, er det direkte fejlagtigt, og derfor er virkeligheden den, at det her forfølger to klare mål: Det er en sænkning af støtten til landbruget fra EU-reformen og en sænkning af beskatningen på jord, og de to ting er i det her lovforslag præcist afbalanceret med hinanden.
Længere er den historie ikke, og længere er debatten i grunden ikke.
Derfor er det et godt forslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-26:
Nu kan jeg forstå, at hr. Leif Mikkelsen bygger det hele på den vildfarelse, at han tror, at landbrugsstøtten i 2005 i EU er blevet nedsat.
Det er ikke tilfældet, den er blevet omfordelt, så den er flyttet fra nogle former for støtte til andre former for støtte.
Og det, hr. Leif Mikkelsen sagde, var, at man ville kompensere for faldet i den direkte støtte, men det er altså i forvejen blevet opvejet af nye støtteformer, som man har fået, så der er ikke noget tab.
Det, man kompenserer for, er ikke et tab, det er bare noget, man lægger oveni.
Det, jeg spurgte til, var, om det nu er Venstres princip, at bare der flyttes noget på en enkelt delpost i EU's budget, selv om den opvejes af andre delposter, så skal der alligevel gives kompensation, sådan at man sikrer, at landbruget netto enten får højere samlet støttebeløb eller i hvert fald lige så meget, som man havde i forvejen.
Nu har jeg så forsøgt at skære det ud i pap.
Leif Mikkelsen (V), 2004-11-26:
Nu kan hr. Keld Albrechtsen jo forestille sig hvad som helst.
Det, jeg peger på, er, at vi med glæde ser på, at støtten fra EU til landbrugserhvervet sænkes.
Og når det sker, sænker vi for ikke at ændre konkurrencesituationen for danske landmænd og for at opretholde en konkurrenceevne, der er ligelig, altså beskatningen af produktionsjord.
Det gøres altså her præcis med det beløb, sænkningen af støtten er regnet ud til, på 168 mio. kr.
Det er en god vej at gå, og dermed tager jeg ikke stilling til, om man i en eller anden tænkt situation kan finde den konstruktion, hr. Keld Albrechtsen peger på.
Jeg siger bare, at det er en erklæret politik i Venstre, at vi ønsker afvikling af EU-støtten, sådan at ethvert erhverv kan være selvbærende.
Det skal ske på ordentlige vilkår, der tager vi hensyn til, at erhvervet kan leve videre, sådan at man ikke bare trækker tæppet væk.
Derfor er der den her målsætning, som vi i øvrigt også ser med meget velvilje på, om, at der egentlig ikke bør være beskatning af produktionsjord.
Det er to gode, afbalancerede elementer, der ligger i det her forslag, og det er det, vi holder os til.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-26:
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Mikkelsen, om det er rigtigt forstået, at Venstres politik nu er, at landbruget skal have kompensation for hver enkelt støtteordning, hvor støtten nedsættes, selv om den samlede støtte forbliver lige så stor, som den var i forvejen, eller måske endda større.
Det vil altså sige, at hvis man tager en støttepost og nedsætter den og flytter pengene over til en anden støttepost, så skal landbruget alligevel have kompensation for nedsættelsen af den enkelte støttepost.
Sådan har jeg forstået at Venstres princip er.
Det er jo også et princip, som et parti, der gerne vil tilgodese vennerne henne på Axelborg, kan være stolte af, for det er et princip, der sikrer, at landbrugsstøtten altid vil vokse og i hvert fald under ingen omstændigheder nogen sinde kan nedsættes.