runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-11-25:
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at en ordfører kan have svært ved at svare på alle spørgsmål i én runde, og derfor vil jeg gerne erindre hr. Helge Adam Møller om mit tidligere spørgsmål om arbejdspligt, altså Venstres tankegang om at indføre arbejdspligt for folk, som ønsker familiesammenføring.
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om Det Konservative Folkeparti er enig i en sådan rabiat tankegang, at man kun kan blive familiesammenført til Danmark, hvis man har sikret sig et arbejde på forhånd.
Det var det, Venstre foreslog og sagde i deres ordførertale.
Er Det Konservative Folkeparti enig i den tankegang? Så vil jeg også godt kvittere for, at hr. Helge Adam Møller beskæftigede sig med de initiativer, der er taget omkring Dansk Industri, ingeniørerne, og pegede også på en række andre områder.
Men jeg hørte ikke hr. Helge Adam Møller beskæftige sig med eller bekymre sig om de mange unge, som mangler en praktikplads, og det generelle behov for flere jobåbninger på arbejdsmarkedet.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre nogle kommentarer til fra Det Konservative Folkeparti.
Hvordan løser vi den opgave?
Hvordan fremskaffer vi de praktikpladser?
Og hvordan skaffer vi disse jobåbninger?
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jamen så lad mig for tredje gang starte bagfra igen.
Jeg er helt enig i det, hr. Arne Melchior siger på det område.
Selvfølgelig kan der være eksempler eller områder, hvor man for at behandle et menneske, så det hurtigst muligt kommer i gang igen i det nye samfund, skal yde en særbehandling.
Men min indrømmelse går ikke så langt, at jeg på det område, vi har diskuteret hele tiden, synes det er rimeligt.
Dér synes jeg tværtimod det svækker udlændingens mulighed for hurtigst muligt at komme ind på det danske arbejdsmarked.
Og det fører mig så over til hr. Knud Erik Hansen, som siger: Skal man ikke møde mennesker med tillid?
Jo, specielt så længe de er tilliden værdig, og det er det store flertal jo, hvad enten de er danskere eller udlændinge, men man skal også møde mennesker, synes jeg, ud over med tillid og med forventninger også med nogle naturlige krav og nogle pligter.
Det er utrolig vigtigt, at de også får det at vide: Vi forventer noget af jer, og at vi indimellem siger: Det er et krav, at I gør sådan og sådan, hvis I vil være en del af denne her klub, familie, samfund eller nation.
Og det synes jeg ikke vi har været gode nok til.
Der er det jo interessant at se på et andet land, der vel har en bedre integration af udlændinge end Danmark, nemlig Canada.
Der er jo nogle maksimalt andre økonomiske vilkår, og til gengæld må vi konstatere, at det store flertal af de udlændinge, der kommer, også fra de samme lande, som vi modtager dem fra, langt hurtigere bliver integreret i det canadiske samfund end i det danske, selv om man stiller nogle økonomiske vilkår til rådighed for dem, som er milevidt under det, vi gør i Danmark.
Så til hr. Henrik Svane om modersmålet.
Ja, jeg kender synspunktet.
Jeg er ikke enig, det er jeg ikke.
Hr. Henrik Svane spørger: Hvem skal så lære disse børn deres eget modersmål?
Jamen det skal deres forældre selvfølgelig, eller de kan slutte sig sammen.
Hvis amerikanere kommer til Danmark og skal bo her i 5 år, synes jeg, det er fuldstændig urimeligt, at de skal undervises på deres eget sprog i den danske folkeskole ud over den almindelige undervisning.
Der er da ikke nogen, der forventer, at en dansk familie, der bor i Tyrkiet i 4 år, bliver undervist i en tyrkisk folkeskole på dansk.
Det bliver de heller ikke i Amerika.
De bliver de heller ikke i Spanien.
Det bliver de heller ikke i Japan.
Det er forældrenes opgave.
Vi skal lære dem dansk.
Det er det, de har brug for her.
Henrik Svane (RV), 1999-11-25:
Den indsats kan ikke vægtes højt nok set fra vores synspunkt.
Men så bliver vi uenige, fordi vi mener, at modersmålsundervisningen er væsentlig.
Det er den af flere grunde.
Der er lavet en række undersøgelser af betydningen af den, fordi det er vigtigt, at børn får et sprog, så de får en mulighed for begrebsdannelser, som også kan bruges på det nye sprog, de så skal lære, mens de er her, nemlig dansk.
Når vi så også ofte hører, at Det Konservative Folkeparti ønsker, at vi skal hæve 3-års-grænsen for midlertidigt ophold i Danmark til 7 år.
Som jeg forstår det, er der et ønske fra De Konservatives side om at sørge for, at så mange som muligt kommer hjem igen.
Hvordan skulle de børn, der ikke længere må få modersmålsundervisning, klare sig hjemme i deres gamle land, hvis de kunne få mulighed for at komme hjem, hvis de kun kunne dansk?
Men måske er dette kun en del af et spareforslag?
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Jeg sagde ikke, at alle med anden etnisk baggrund var helte.
Jeg sagde, at det, som jeg oplever, at hr. Helge Adam Møller gør, det er at tage de 60 bøller på Nørrebro, der lavede ballade, og indrette dansk politik efter det, og ikke indrette den efter de 200.000 andre med anden etnisk baggrund, der opfører sig flot og gerne vil indgå i det danske samfund.
Det er problemet.
Problemet er, at hvis man møder folk, der kommer med en skepsis, og man så indretter hele sin politik efter det, så får vi den diskrimination og den forskelsbehandling, som vi oplever; så oplever folk med anden etnisk baggrund, at de bliver holdt ude, og så får vi altså problemerne.
Hidtil har jeg måske troet, at det mest var Dansk Folkeparti, der havde den skepsis og havde det på den måde med fremmede med etnisk baggrund, men jeg kan faktisk se nogle konturer nu og her, hvor både Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti faktisk møder folk med anden etnisk baggrund med stort set den samme holdning, den samme skepsis og i virkeligheden også den samme afstandtagen.
Jann Sjursen (KRF), 1999-11-25:
Jamen jeg siger tak til hr. Arne Melchior.
Hr. Helge Adam Møller gav ligesom udtryk for, at han og Det Konservative Folkeparti vil, at der skal være økonomiske forskelle mellem udlændinge og danskere, selv om de lever under sammenlignelige vilkår, altså der skal være en introduktionsydelse, som er så lav, som vi kender den i dag, og så et kontanthjælpsniveau for danskere i øvrigt.
Det var da et synspunkt.
Eller er det - og det skal så være mit spørgsmål - gået hen og blevet et mål i sig selv, at der bare skal være en introduktionsydelse, som er lavere end det, der er kontanthjælpsydelsen, uanset at det modvirker en positiv integration?
Arne Melchior (CD), 1999-11-25:
Det var da en udmærket forklaring, hr. Helge Adam Møller kom med vedrørende historien med sømmet, der blev slået skævt i bjælken. Men det er altså desværre den dumhed, som jeg talte om i min indledningstale her i formiddags, at det drejer sig her om mennesker og ikke om gods.
Og det er den uheldige sammenligning, at det samme, der sker for en hammer og et søm, når det er i menneskets hånd, sker også, når mennesker behandler mennesker.
Det skal man ikke sammenstille.
Men jeg har et andet ærinde til hr. Helge Adam Møller, og det har jeg glemt, så jeg må desværre gå ned igen.
Undskyld, fru formand.
Der er et halvt minut til en anden.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Jamen jeg var helt bange for, at hr. Poul Erik Dyrlund ikke skulle komme på talerstolen med sit spørgsmål for fjerde gang. Men nu skal hr. Poul Erik Dyrlund også få et klart og kontant svar:
Se, indenrigsministeren sagde for en uge siden og for fjorten dage siden, at integrationsydelsen skal ikke ændres, i hvert fald under ingen omstændigheder før vi har fået foretaget en evaluering først i det nye år, så kunne vi eventuelt kigge på det.
Det troede jeg på, da indenrigsministeren sagde det.
Det er jo kun 10 dage siden.
Så sagde indenrigsministeren for 2 dage siden - efter at have arbejdet på det i lang tid - i tredje afsnit i en pressemeddelelse, som blev udsendt officielt, at introduktionsydelsen ikke bliver afskaffet, men den bliver tilpasset de øvrige ydelser, og så står der, at det stadig væk skal være sådan, at de nyankomne udlændinge beholder en større andel af deres lønindtægt.
Og det var kun udlændinge, det var ikke danskere på kontanthjælp.
Det sagde
Hvad skal jeg så tro på?
Ja, hvad skal jeg så tro på i morgen, hr. indenrigsminister?
Man kan vel ikke have en ny holdning hver tredje dag?
Er det en minister med rygrad?
Er det Århus' gamle borgmester, der nu sidder og blæser, som De Radikale vil?
Nå, jamen det er det så.
Så til hr. Melchior om sammenligningen mellem søm og mennesker: Jeg indrømmer blankt, at selvfølgelig kan man ikke sammenligne et søm med et menneske.
Men jeg tror godt, at alle forstod sammenligningen, at hvor der er mennesker med i noget, hvor mennesker er, der fejler man. Det, man skal gøre, er så at rette fejlen hurtigst muligt, og det er jo også sket.
Og så til hr. Jann Sjursen, der spørger, om det ikke gør indtryk på mig, at forskellige borgmestre synes, at forskellen mellem den tidligere introduktionsydelse og kontanthjælpen var for stor.
Jo, det gør da altid indtryk, men jeg kan konstatere, at det diskuterede vi jo omhyggeligt igennem i Folketinget for halvandet år siden, og da var der et stort flertal indbefattet regeringen, der syntes, det var rigtigt. Vi kan så diskutere: Skulle forskellen være, som den er i øjeblikket, omkring 2.100 kr.?
Skulle den måske kun være 1.700 kr. eller 1.600 kr.?
Men fuldstændig at afskaffe alle de principper, vi varmt gik ind for for halvandet år siden, det kalder jeg holdningsløshed.
Peter Duetoft (CD), 1999-11-25:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Helge Adam Møller, fordi han havde en helt anden indfaldsvinkel til denne debat end fru Birte Rønn Hornbech.
Hvor Venstres indlæg var et gammeldags slagsmålsindlæg, synes jeg, der var en god tilgang hos Det Konservative, nemlig at vi har nogle praktiske problemer, og hvordan løser vi dem?
Det er forhåbentlig en af de målestokke, der går ud fra debatten i dag, nemlig at tage den praktiske diskussion i stedet for det evindelige: Skal de være her, eller skal de ikke være her?
Jeg manglede faktisk kun én ting i hr. Helge Adam Møllers indlæg, og det var igen spørgsmålet om administrationen, der har været debatteret i løbet af sommeren, og hvor jeg, ligesom jeg også er over for Venstre, er lidt interesseret i, hvordan udviklingen vil være med en eventuel ny regering.
Jeg er specielt interesseret i Det Konservative Folkepartis holdning, fordi jeg med blandede følelser erindrer, at den konservative partileder, hr. Bendt Bendtsen,
både før og efter at han blev partileder, udtalte til medierne: Når en tømrer slår tusind søm i, er der altid nogle, der er skæve.
Det synes jeg er en meget pudsig indfaldsvinkel til en menneskelig behandling af folk, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om det er det grundlag, man agter at diskutere en administration af en lov som udlændingeloven på.
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Først til fru Dorte Bennedsen vedrørende det sidste, altså om de har ret til nogle ekstraydelser, som danskere ikke har:
Ikke mig bekendt - jeg er ikke specialist i den sociale lovgivning, men ikke mig bekendt.
Så til hr. Duetoft angående holdningen til debatten i sommer, og jeg vil godt sige det med tre stikord: Jeg synes, at præciseringer vedrørende anvendelsen af en lov selvfølgelig er rimelige og nødvendige.
Er der noget, der er lidt usikkert, og som kan fortolkes eller forskønnes, må det være rimeligt, at den ansvarlige minister på et eller andet tidspunkt præciserer klart og tydeligt, hvad der skal være gældede.
Ingen problemer dér.
Med hensyn til fejl er det lige så klart, at begår man en fejl, skal den rettes.
Med hensyn til det, hr. Bendt Bendtsen sagde om søm, der slås skævt i, er det jo altså sådan, at hvad enten man administrerer en udlændingestyrelse eller er politiker eller håndværker, tror jeg, vi alle sammen må erkende, at indimellem kommer der en smutter, og det, der er vigtigt, er så, at man erkender smutteren og hurtigst muligt retter den.
Her er vi enige.
Så til det tredje - og det er meget vigtigt i forbindelse med det, jeg har sagt om præciseringen og om, at fejl skal rettes: Vi vil kontrollere meget nøje, at man ikke går ud over det, der står i loven, og det har jeg heller ikke konstateret at man har gjort hidtil.
Så til hr. Knud Erik Hansen, der siger, at samtlige udlændinge, der kommer hertil, kommer med lyst og energi og vil yde noget for det danske samfund: Nej, jeg vil ikke skrive under på, at det gælder samtlige udlændinge.
Jeg vil godt skrive under på, at det er der søreme mange udlændinge der gør, men jeg kan også garantere hr. Knud Erik Hansen, at der desværre er enkelte udlændinge, der kommer med nøjagtig den modsatte holdning.
Lad os konstatere, som facts er, at det er fuldstændig ligesom med danskere: Vi ved godt, at det store flertal af danskerne er arbejdsomme, og at de ønsker at bestille noget, men jeg kan garantere, at der også er et par tusinde eller flere danskere, som helst ikke vil lave noget som helst og helst vil have hænderne dybt i lommerne og modtage deres offentlige understøttelse, og det er danskere, der har boet her i generationer.
Sådan er menneskene.
Vi er forskellige, hvad enten vi er danskere eller udlændinge, og det duer ikke at gøre hverken udlændinge eller danskere til helgener.
Dorte Bennedsen (S), 1999-11-25:
Hr. Helge Adam Møller var ked af, at spørgsmålet om det danske sprog ikke rigtig havde spillet nogen rolle i debatten.
Jeg vil stilfærdigt gøre opmærksom på, at min ordførertale handlede om tre ting: om dansk, om uddannelse og om arbejde.
Jeg er meget enig i de betragtninger, hr. Helge Adam Møller havde om vigtigheden af dansk.
Prøv at se på Høje-Taastrup Kommune, som netop har sat noget i gang!
Tingene kan godt gøres, uden at man bruger pisk; de kan også gøres, hvis man sætter nogle ressourcer ind på at få dem gjort ad frivillighedens vej.
Så vil jeg gerne spørge hr. Helge Adam Møller om en ting, fordi jeg i hvert fald to gange her fra denne talerstol har bedt fru Birthe Rønn Hornbech redegøre for, hvad det var for utrolig mange sociale ekstraydelser, folk på integrationsydelse havde ret til i forhold til folk på bistandshjælp.
Det ville eller det kunne fru Birthe Rønn Hornbech nok ikke svare på, og jeg vil spørge, om hr. Helge Adam Møller deler det synspunkt, at de folk også har ret til sociale ekstraydelser, som andre ikke har.
Knud Erik Hansen (SF), 1999-11-25:
Man kan møde folk, der kommer til Danmark med anden etnisk baggrund, med mange forskellige holdninger, og hvis man møder dem med den holdning, at de er nogle, der ikke vil noget i det danske samfund, kan man få nogle forkerte opfattelser.
Det oplæg, hr. Helge Adam Møller faktisk præsenterer her,
er at give det billede af dem, der kommer til Danmark, at det er personer, der generelt ikke vil noget i det danske samfund.
Men det er jo ikke det billede, vi andre ser, når vi møder folk med anden etnisk baggrund.
De kommer rent faktisk hertil med en lyst og en energi til at virke i det danske samfund. Jeg havde forleden dag en asylansøger på besøg, og han sagde helt ærligt, at han ikke kunne forstå, at han blev mødt med den skepsis, for han kom jo herop for at komme i sikkerhed, og han ville gerne leve i Danmark, han ville gerne virke i Danmark, og han var utrolig interesseret i at lære dansk.
Det er faktisk det billede, man møder generelt, og så får man her en svada om, at vi skal bruge straffeforanstaltninger og al mulig tvang, når tvangen generelt ikke er nødvendig.
Poul Erik Dyrlund (S), 1999-11-25:
- undskyld, fru formand - og hørte indenrigsministeren to gange med syvtommersøm fastslå fra denne talerstol, at der ikke skal være nogen forskel på kontanthjælpsydelsen og integrationsydelsen, heller ikke set i forhold til modregningsproblematikken.
Derfor er jeg nødt til at stille spørgsmålet: Hvorfor skal den måske i hast udsendte pressemeddelelse bruges eller misbruges i denne sammenhæng?
En pressemeddelelse, som i øvrigt blev trukket tilbage under pressemødet.
Ude i Vestsjælland kalder vi sådan noget lusepusteri.
Og så er der en anden vinkel: Fru Birthe Rønn Hornbech ønsker jo at bruge et nyt begreb, nemlig arbejdspligt, arbejdspligt for folk, som ønsker familiesammenføring.
Altså et krav om, at skal man ind i landet her som familiesammenført, så skal man have arbejde på forhånd.
Støtter Det Konservative Folkeparti en sådan rabiat tankegang?
Helge Adam Møller (KF), 1999-11-25:
Lad mig svare hr. Jann Sjursen først: Ja, det er vores klare opfattelse, at der skal være forskel på den ydelse, som en udlænding, der kommer til Danmark, får i de første 3 år, og det, som en dansk kontanthjælpsmodtager får - nøjagtig som der har været forskel indtil nu.
Ja, der er jo stadig forskel i dag, men det er det, regeringen nu vil ændre med et lovforslag, som kommer en af de nærmeste dage.
Det er altså en ændring af den lov, som blev vedtaget sidste år med Det Radikale Venstres stemmer og Socialdemokratiets stemmer, og som blev markedsført meget kraftigt af indenrigsministeren. Vi syntes, det var et godt og et rigtigt forslag, og vi støttede det dengang, vi støtter det i dag, og vi støtter det fortsat.
Så til hr. Søren Søndergaard, som spurgte, om forholdene nu bliver bedre end for folkepensionister og SU-modtagere: Ja, det bliver de jo.
Det er klart, at når man hæver ydelsen med et par tusinde kroner, bliver forholdene selvfølgelig bedre for udlændinge - endda endnu bedre, end de har været hidtil - og det synes vi som sagt ikke er rimeligt, jf. det, jeg lige har sagt til hr. Jann Sjursen.
Til hr. Henrik Svane: Jeg kan se i mine notater, at jeg fik sagt, at man afskaffer introduktionsydelsen, men det er rigtigt, at man ikke afskaffer den; man ændrer introduktionsydelsen, så den bliver på nøjagtig samme pengebeløb som kontantydelsen, og det er så en strid om ord, men det er rigtigt, at den ikke bliver afskaffet.
Men det ændrer ikke noget ved, at det stadig bliver sådan, som det i hvert fald står klart og tydeligt i den pressemeddelelse, indenrigsministeren udsendte for 2 døgn siden: Ud over at modtagerne kommer op på at få det samme beløb som en dansk kontanthjælpsmodtager, får de yderligere lov til at beholde en del af det beløb, de tjener ved ekstra arbejde.
Det får en dansk kontanthjælpsmodtager ikke, og derfor bliver det samlet et større beløb.
Det er det, der står i indenrigsministerens pressemedelelse, hvis man kan læse indenad.
Anne Baastrup (SF), 1999-11-26:
Da vores ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg kort meddele, at SF afviser forslaget.
Som skatteministeren beskrev så grundigt og indsigtsfuldt, så har vi dels et forlig omkring spørgsmålet, og dels så var der jo også i skatteministerens oplæg en lang række problematiseringer af, hvis man gik ind og gav studerende en fradragsret, således som også hr. Knud Erik Kirkegaard gjorde opmærksom på.
Så der er ingen tvivl om, at vi står ved den aftale, vi indgik i 1996.
Og det er vores indtryk, at det går rimelig godt for de studerende.
Klaus Kjær (DF), 1999-11-26:
Det er såmænd et ganske fornuftigt forslag, som stilles af Frihed 2000, hvor der i stedet for diverse rabatordninger på månedskort foreslås et fradrag på studerendes transport til og fra uddannelsesstedet efter de befordringsfradragsregler, som gælder for lønmodtagere.
Forslaget giver en administrativ lettelse og tager højde for det loft, som er i den nugældende rabatordning.
Herudover fjernes også muligheden for - i gåseøjne - misbrug i forbindelse med, at de studerende anvender månedskortet til fritidsaktiviteter.
Nogle studerende vil blive ramt i forhold til den nugældende ordning.
Det drejer sig om de studerende, som bor inden for en forholdsvis kort afstand fra uddannelsesstedet, idet der jo efter befordringsfradragsreglerne ikke indrømmes fradrag for de første 24 km.
Dansk Folkeparti er positive over for forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-11-26:
Det Radikale Venstre er ikke positive over for forslaget.
Vi finder, at de studerendes udgifter til befordring er forskellige i forhold til det at have omkostninger med henblik på at erhverve indtægt generelt.
De rabatordninger, der blev indført tilbage i 1996, blev jo bl.a. indført, fordi andre typer løsninger var temmelig besværlige.
Og vi mener faktisk, at de stadig væk fungerer hensigtsmæssigt.
Vi synes også, der er en principiel problemstilling i forbindelse med, at hvis man tilkender fradrag her, jamen hvad så med alle mulige andre grupper i samfundet, hvordan vil man styre denne, ja, glidebane kunne man have frygt for. Så vi kan ikke støtte forslaget fra radikal side.
Ole Stavad (S), 1999-11-26:
To bemærkninger til hr. Kim Behnke.
For det første tror jeg, at en meget stor del af de hjemmeboende studerende vil være i den situation, at de ikke vil få fornøjelse af befordringsfradraget.
Og hvis nu vi så bliver i værelsesdiskussionen, kollegiediskussionen, så er spørgsmålet: Ud over at de får den laveste ydelse, er det så rimeligt, at vi, som følge af, at de nu bor hjemme og for en dels vedkommende et pænt stykke fra deres uddannelsessted, skal forringe deres forhold?
Det er den ene.
Den anden er: Jeg tror ikke - men det synes jeg, man skal pleje lidt under udvalgsarbejdet - at hr. Kim Behnkes illustration i forhold til dem, der bor i de der 9-10 kms afstand, holder.
Mig bekendt - det her er jo kollegerne i Undervisningsministeriets område - er reglerne sådan, at man først får rabat, når man selv har betalt over 325 kr. om måneden.
Og det vil sige, at hvis vi tager de afstande, som hr. Kim Behnke nævner dér, så tror jeg, at prisen de fleste steder vil ligge sådan, at man ikke får del i rabatten.
På samme måde som man i øvrigt heller ikke vil få del i befordringsfradraget, for hvis vi bruger og kopierer de regler, der gælder for arbejdsmarkedet, så er de første 12 km hver vej nogen, vi betaler selv. Jeg synes da, at det er godt med en god diskussion.
Men det er altid godt, vi har den gode diskussion på et meget veloplyst grundlag.
Så det kunne da være nyttigt lige at få illustreret det her også under udvalgsarbejdet.
Det vil selvfølgelig være et sundhedsproblem, hvis det er sådan, at vi jager unge mennesker over i en bus, hvor de burde have siddet på en cykel.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-11-26:
Den konservative ordfører, hr. Brian Mikkelsen, kan ikke være til stede, og det er derfor blevet min opgave at fremføre nogle synspunkter på Det Konservative Folkepartis vegne.
Dette forslag er jo et skatteforslag, og hvis man vurderer forslaget udelukkende ud fra en skatteteknisk synsvinkel, kan man bestemt godt være betænkelig ved forslaget. Og vi har også en betydelig grad af betænkelighed
På den anden side må man jo sige, at der er også andre forhold, som skal vurderes i forbindelse med de ideer, der ligger bag forslaget.
Eksempelvis det, at nogle studerende måske, hvis det her blev gennemført, havde mulighed for at bo hjemme og så have lidt længere transportvej.
Der kan også være problemer, og der er desværre i de fleste universitetsbyer ganske store problemer boligmæssigt, og der ville da nok også med et forslag som det her være muligheder for at kunne hjælpe ganske mange studerende, som så ville vælge at bo lidt længere væk fra universitetet eller den skole, som man nu går på, og så have en lidt højere transportudgift, når man så havde mulighed for at kunne foretage et fradrag.
Alle disse forhold synes vi i Det Konservative Folkeparti da fortjener en nøjere samlet overvejelse, og det er vores håb, at udvalgsarbejdet i Skatteudvalget vil kunne medvirke til, at der bliver tilvejebragt en sådan samlet overvejelse, og herefter vil vi fra Det Konservative Folkepartis side tage endelig stilling.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-11-26:
Det er en kendsgerning, at vi mangler nogle boliger til de studerende.
Det hører vi hvert år, især i august-september måned.
Der må man spørge: Vil dette forslag mindske boligproblemerne, ved at de studerende i højere grad kan bo mere spredt i forhold til studiestederne?
Dér mener jeg, at det her forslag peger i den rigtige retning.
Man kan også spørge: Er det ønskværdigt at samle studerende ret få steder, eller at de bor mere spredt?
Dér mener jeg også, at det er ønskværdigt, at vi har incitamenter, så de bor mere spredt.
Det er klart, at der også er nogle ting, man må vurdere i forhold til den gældende ordning.
Men jeg synes, der er nogle rigtige hensigter, som vi kan tilslutte os, så kigger vi på en positiv måde på detaljerne, men ud fra en positiv grundholdning til forslaget.