runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Jeg vil bede hr. Bjarne Laustsen om at gå ind på TV 2-regionernes net og gense indslaget fra søndag den 24. april, så vil hr. Bjarne Laustsen vide, at alt det, hr. Bjarne Laustsen lige har stået og sagt, er lodret forkert.
Jeg har ikke i TV 2/Nord udtalt, at det her er skattestoppets skyld.
TV 2/Nord har ganske rigtigt lagt mig nogle ord i munden, som slet ikke er mine, tværtimod nævnte jeg gentagne gange over for journalisten, at dette ikke er et skattestopspørgsmål, og at skattestoppet ikke er til hinder for, at man kan sænke en afgift.
Jeg har efterfølgende gjort TV 2/Nord opmærksom på, at deres udlægning er stærkt fordrejet og fejlagtig, og derfor vil jeg bede hr. Bjarne Laustsen om at gå ind og gense indslaget og se, at det aldrig er mine udtalelser, men TV 2/Nords fejlagtige udlægning, der nævner skattestoppet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Det er måske et spørgsmål, vi burde have haft først, for med hensyn til al denne her snak om, hvordan tingene er, og hvem der har gjort hvad og sådan noget, er det sådan, at efter at der har været en ordveksling bl.a. på TV 2/Nord, så meddeler skatteministeren, at det er Venstres skattestop, der forhindrer skatteministeren i at imødekomme Fibertex' ønske om at komme på proceslisten.
Det var så nyt for mig, at jeg tænkte, at det måtte jeg spørge om, for det er da ret interessant.
Nu har vi igennem tre spørgsmål fået en helt, helt anden forklaring om tidligere regeringer og EU, og jeg ved ikke hvad.
Så kommer ministeren lige og leverer det hele på et sølvfad og siger, at det er Venstres skattestop.
Jeg er godt klar over, at Venstres skattestop er lidt rigidt, og at det har nogle meget, meget store konsekvenser, men det er første gang, jeg har hørt, at det har den her konsekvens, i forhold til at der er 400 arbejdspladser, der er på vej ud af landet, og at der måske ikke kommer 50 nye deroppe.
»Vil ministeren oplyse, hvordan ministeren har det med at forsvare et rigidt skattestop, der koster danske arbejdspladser?«
Skriftlig begrundelse
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Jamen hr. Bjarne Laustsen må have misforstået noget.
Jeg tror ikke, at hr. Bjarne Laustsen hørte den diskussion, der lige var med hr. Bent Bøgsted, for vi er i en dialog, vi er i en ret intensiv dialog med Fibertex og med andre interessenter, der interesserer sig for Fibertex' udvikling.
Og vi har kommunikeret, jeg har kommunikeret, departementschefen har kommunikeret, min forgænger har kommunikeret med Fibertex om den her problemstilling.
Jeg havde gerne set, at den socialdemokratiske regering i 1995 havde været lige så klog, som hr. Bjarne Laustsen er i dag, og slet ikke indført CO2-afgiften.
Den er desværre indført, og det betyder, at jeg står som minister og skal administrere et regelsæt, som jeg meget gerne ser ændret.
Og det håber jeg at hr. Bjarne Laustsen vil huske den dag, regeringen kommer med forslag til at ændre regelsættet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Jeg tror, at der er mange i Nordjylland, der synes, at det er ganske underligt, at ministeren står her i Folketingssalen og oplyser, at det er lettere for nogle virksomheder at komme på listen end for andre.
Det er jo læren af det her i dag.
Og der er så åbenbart en uenighed mellem Fibertex og Skatteministeriet.
Derfor vil jeg godt spørge, om ikke, når der er den sag, der betyder så meget for en landsdel, ministeren vil indgå i en dialog, måske selv tage på besøg på virksomheden og se på produktionen.
Det kan jo godt være, at det en gang imellem er godt lige at komme uden for Christiansborgs tykke mure for at se på forholdene på stedet og også lytte.
Så vil jeg godt sige, at der også er andre i Nordjylland, der synes, det her er underligt.
Nu siger skatteministeren, at det måske koster 300400 mio. kr.
Ja, og hvad så?
Man har lige vedtaget, at Nordjylland skal have 200 mio. kr. i kompensation.
Det viste sig så, at det ikke var helt nye penge; halvdelen var EU-midler, og resten var uforbrugte midler andre steder fra i landet, som de så kunne få, fordi man erkender, at der er et problem.
Når skatteministeren siger, at det går godt med beskæftigelsen, så vil jeg sige, at den anden aften jeg var til generalforsamling i Metal Aalborg – der er næsten 14 pct. arbejdsledige i Aalborg, også blandt de ufaglærte.
Og det er selvfølgelig derfor, at der er fokus på det.
Selvfølgelig skal Fibertex betale det i skat, de skal, men der er mange, rigtig mange, der gerne vil høre, om ikke ministeren er indstillet på at indgå i en dialog for at få placeret virksomhedens nye afdeling i Aalborg i forbindelse med virksomhedsudvidelsen.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Jeg er ret overbevist om, at vi i Skatteministeriet har et eksemplar af den pågældende mappe.
Når jeg ikke kunne sige det på forhånd, er det, fordi jeg ikke præcis ved, hvilke papirer hr. Bent Bøgsted sidder med.
Men den mappe er, så vidt jeg erindrer, en del af kommunikationen, den meget omfattende kommunikation, mellem Fibertex og Skatteministeriet, hvor vi i mange måneder har forsøgt – med en stor indsats, primært fra min forgængers side – om der kunne findes en løsning, hvorunder også Fibertex' produktionsprocesser kunne indregnes under proceslistens krav.
Det har ikke været muligt.
Og det er ikke et spørgsmål om manglende vilje, men simpelt hen et spørgsmål om, at efter de gældende regler og ligebehandlingsprincipper kan vi ikke lave en udvidelse af proceslisten, som også kommer til at omhandle Fibertex.
Bent Bøgsted (DF), 2005-05-04:
Det drejer sig om denne her mappe fra Fibertex, som de har udarbejdet.
Hvis ikke ministeren har den, så skal jeg sørge for, at ministeren får et eksemplar af den, hvor de firmaer, der er optaget, og som ikke opfylder kravene, er listet op.
Hvis ministeren siger, at den har han ikke, skal jeg sørge for, at ministeren får et eksemplar af den.
Kristian Jensen (V), 2005-05-04:
Jeg vil ikke afvise, at jeg har papirerne, men jeg ved ikke præcis, hvilke papirer hr. Bent Bøgsted hentyder til, så jeg modtager naturligvis gerne en kopi af dem.
Det er sådan, at man løbende har lavet forskellige revideringer eller tilføjelser til proceslisten, men når vi snakker konkret om virksomheden Fibertex, som ligger ikke bare hr. Bent Bøgsted, men også mig meget på sinde, så er det et spørgsmål om, at vi, hvis vi udvider proceslisten til også at omfatte virksomheden Fibertex, laver en sådan udvidelse, at andre virksomheder i tilsvarende situation vil have et lige så berettiget krav på også at være omfattet af listen, og så flytter vi grænsen, sådan at det vil betyde et provenumæssigt tab på 300-400 mio. kr. i CO2-afgift.
Jeg må sige, at de penge råder jeg ikke over, og derfor kan jeg ikke støtte, at vi på nuværende tidspunkt laver en ændring af proceslisten, som kan få Fibertex med.
Bjarne Laustsen (S), 2005-05-04:
Det, det handler om, er selvfølgelig, om man behandler virksomhederne ens, og det er der noget der tyder på at man ikke gør, at der i forhold til virksomheder, der er kommet på proceslisten, er sket en udvikling.
Og hvis virksomhederne i dag, i forhold til dengang de blev optaget, ikke opfylder betingelserne, ja, så ønsker ministeren ikke at tage dem af.
Det synes man jo er underligt i forbindelse med, at vi ønsker lige konkurrencevilkår og lige og fair behandling af virksomhederne.
Hvis der i givet fald er et problem, hvor kan det så afgøres, hvem der egentlig har ret?
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Jeg vil da sige, hvis man i Tyskland fik den idé, at man ville lave nogle bedre mærkninger af fødevarer end dem, EU tillader, så ville jeg ønske tyskerne tillykke med det.
Jeg er da enig med forbrugerministeren i, at det er rigtigt, at det er et flertal i Folketinget, der har bragt os i den situation, at umiddelbare forbedringer af fødevaresikkerheden og mærkningen af fødevarer i Danmark, som der kan blive flertal for i Folketinget, ikke kan igangsættes, fordi forudsætningen for, at de kan igangsættes, er, at EU også vedtager de her forandringer.
Hvad der så er værre, synes jeg, er, at der også sker det i de her år – og den fødevarelov, som vi netop er i færd med at behandle i Folketinget, handler om det samme – at vi ser, at det danske råderum indskrænkes.
Det er den her sag om multivitaminjuicen jo et udtryk for.
Det er jo allerede i dag sådan, at man ikke må skrive noget, der er vildledende.
I den konkrete sag har det altså været et spørgsmål om, hvorvidt en juice, som er tilført forskellige vitaminer, altså en multivitaminjuice, også må kalde sig en multivitaminjuice, og der kan man retligt set ikke sige, at det ikke er en multivitaminjuice, og at det skulle være vildledende at kalde det en multivitaminjuice, når der rent faktisk er flere forskellige vitaminer, der er blevet tilført den pågældende juice.
Så enkel er den sag såmænd, og det synes jeg trods alt ikke er så farligt.
Det, der kunne være farligt, er, hvis man begiver sig ind i en situation, hvor man beriger varer, som vi opfatter som usunde – og som er usunde – på en sådan måde, at nogle ville påstå, at de er sunde, altså f.eks. vingummier, som hr. Per Clausen meget fornuftigt nævnte som et godt eksempel.
Hvis man havde mulighed for at berige vingummier med vitaminer, så man pludselig som producent kunne få lov til at gå rundt og påstå, at det skulle være sundt at spise vingummi, så ville jeg synes, det var helt forkert.
Derfor er det rent faktisk også lige præcis det, jeg arbejder for i EU i øjeblikket, nemlig at vi får vedtaget EU-regler, der meget klart slår fast, at hvis en vare har en forkert eller en usund ernæringsprofil, så kan man ikke berige det med vitaminer og kalde det f.eks. multivitaminvingummi.
Det ville jeg synes var meget forkert.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Derfor er der faser, hvor man ikke sådan spiller ud med alle ting, men venter lidt med det.
Det afgørende er, at vi får et godt slutresultat, og målet tror jeg vi er enige om: at det gælder om at få mest mulig frihandel i verden, det gælder om at sikre de fattigste lande den bedst mulige og friest mulige adgang til verdensmarkedet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Ja, det er jo rigtigt, at det handler om at bære sig klogt ad, men det er jo også et politisk spørgsmål, om man synes, at vi faktisk skylder, har moralsk pligt til at afvikle de eksportstøtteordninger, der i dag findes inden for landbrugssektoren og er med til at smadre landbruget i den tredje verden, og om den forpligtelse så også er så stor, at vi ikke vil tage os betalt for det ved at stille nogle krav til tredjeverdenslandene om, at de skal ophæve nogle regler, der måske i dag kan være generende for vores eksporterhverv.
Det er jo et politisk spørgsmål, og jeg forstår det på den måde, at statsministeren har den politiske holdning, at vi skal benytte lejligheden til at afvikle noget, vi selv er imod, og som gavner os, til også at tvinge nogle andre til at afvikle noget, som de måske ikke så gerne vil afvikle.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Jamen jeg kan da fuldstændig bekræfte, at det var uklart.
Det var også med vilje, for sådan er det, når man er i en forhandling.
Der gælder det om at bære sig klogt ad, og det er det, vi prøver.
Per Clausen (EL), 2005-05-04:
Det er lidt i forlængelse af det spørgsmål, der blev stillet af hr. Steen Gade lige før.
Jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren kunne blive lidt mere præcis med hensyn til, om det er statsministerens opfattelse, at vi har en selvstændig forpligtelse til at afvikle de støtteordninger, der i dag er i landbrugsordninger og eksportordninger dér, og at det ikke handler om, at en afvikling af sådanne eksportstøtteordninger, som vi i EU og også i USA har på landbrugsområdet, nødvendigvis skal veksles med, at man fra tredjeverdenslandenes side også liberaliserer handelen, f.eks. med industrivarer.
Der synes jeg måske, at statsministerens sidste svar var en anelse uklart.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Nu nærmer hr. Steen Gade sig enkeltheder i, hvordan man skal gribe forhandlingerne an, og der siger hr. Steen Gade, at det ikke vil være rigtigt at gøre en slutdato til et led i forhandlingsprocessen.
Der er jeg ikke enig med hr. Steen Gade.
Og der er det sådan, at det bliver en hård forhandling, og der er det altså godt at have så mange elementer som muligt på bordet for at nå en afbalanceret løsning.
Så der synes jeg ikke, det er særlig klogt på nuværende tidspunkt at være overordentlig præcis med hensyn til, hvad man nøjagtig spiller ud med.
Det gælder om at få det bedst mulige resultat, og målet er vi sådan set meget enige om, og så gælder det om undervejs frem til det mål at spille sine kort klogest muligt.
Steen Gade (SF), 2005-05-04:
Jamen så kom vi lidt længere.
Betyder »snarest muligt«, at det er den danske regerings synspunkt, at EU skal melde ud inden WTO-mødet?
Det ville være moralsk rigtigt.
Det ville være moralsk forkert og også politisk forkert, at man gør det til et handelsspørgsmål på WTO-mødet.
Det næste er, at statsministeren så ikke vil give et svar på, om han vil bringe det op på topmødet i juni.
Men så vil jeg spørge statsministeren, om han ikke er klar over, at der påhviler Danmark en særlig rolle her, fordi vi jo godt ved, at en række af de andre lande ikke har det synspunkt, som et flertal i det danske Folketing har, og om den danske statsminister vil leve op til det ansvar?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Jo, jeg er sådan set meget på linje med hr. Steen Gade, hvad angår indholdet.
Regeringen støtter, at der i EU og i WTO snarest muligt fastsættes en dato for afskaffelse af både eksportsubsidier og andre handelsforvridende eksportstøtteformer, og vi har fra danske side derfor allerede opfordret de øvrige EU-lande til at støtte en udmelding af en tidlig slutdato for afvikling af eksportsubsidier som led i en ny, samlet WTO-aftale.
Steen Gade (SF), 2005-05-04:
Det var jo ikke meget indhold, der var i svaret, men jeg vil dog udtrykke en glæde over, at statsministeren ikke er rendt fra det forslag til vedtagelse, han selv har stemt for.
Der kan man så være nødt til at udtrykke glæde over så lidt.
Men jeg vil så spørge statsministeren, om han ikke mener, at der skal gives en dato for afvikling af eksportstøtten og afvikling af den sukkerordning, som EU netop er blevet dømt for er ulovlig i forhold til WTO.
Skal der ikke snart gives en dato, og skal den ikke gives inden WTOtopmødet i december?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Først og fremmest vil jeg gerne slå fast, at regeringen fuldt ud deler ønsket om en liberalisering af handelen med landbrugsvarer på globalt plan.
Det fremgår i øvrigt også af den folketingsvedtagelse, der blev vedtaget tilbage i 2003.
Om det så er en sag, der egner sig til at blive rejst på førstkommende EU-topmøde i juni i år, ved jeg ikke, det afhænger fuldstændig af situationen, og jeg har i hvert fald ikke på nuværende tidspunkt taget stilling til, hvilke temaer der med fornuft kan rejses på førstkommende EUtopmøde.
Steen Gade (SF), 2005-05-04:
Jeg regner med, at statsministeren er enig i, at EU's eksportstøtte på landbrugsområdet er skadelig, både for verdens fattige og også for EU.
Og nu har vi fået en afgørelse i WTO, der siger, at krydssubsidieringen af C-sukker ikke er lovlig.
»Vil statsministeren på EU-topmødet i juni opfordre EU's regeringsledere til at melde en dato ud for, hvornår eksportstøtten på landbrugsområdet samt EU's ulovlige krydssubsidiering af det såkaldte C-sukker skal være afviklet?«
Skriftlig begrundelse
EU's magtfulde landbrugslobby har indtil videre kunnet forhindre, at EU melder klart ud med, hvornår eksportstøtten på landbrugsområdet skal være afviklet, og modsætter sig også nærmest systematisk en lovliggørelse af sukkerordningen.
Det er nødvendigt og på tide, at denne sag løftes op på et plan, hvor man ser bort fra landbrugets kortsigtede og snævre interesser, og det kræver efter spørgerens opfattelse en klar markering fra det kommende topmøde – altså i god tid inden det kommende WTO-møde i december.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Det er altså helt utroligt.
Uanset hvor klart og tydeligt det fremgår, og uanset hvor klare og tydelige argumenterne er, så er hr. Morten Messerschmidt fuldstændig uimodtagelig for argumenter.
Hr. Morten Messerschmidt ved jo godt, at i 1998 afsagde den danske Højesteret en dom, den såkaldte Maastrichtdom.
Sådan er det i dag, og sådan vil det fortsat være, efter at den nye traktat måtte være trådt i kraft.
Så kan jeg i øvrigt tilføje, at i de mere end 30 år, hvor Danmark har været medlem af EU, har en sådan ekstraordinær situation aldrig foreligget, at der skulle være blevet vedtaget noget i EU, der strider mod den danske grundlov.
Det er fuldstændig ude i hampen – jeg ved ikke, om det er et passende parlamentarisk udtryk, men det er i hvert fald et dansk udtryk – det, som hr. Morten Messerschmidt påstår i dag.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-04:
Det, der er problemet hr, er slet ikke forrangen.
Det, der er problemet, er, at forrangen breder sig ud over en så ubeskrivelig stor andel af den danske lovgivning, at det er fuldstændig udefinerbart, hvad der bliver et dansk anliggende, og hvad der vil blive et EU-anliggende fremover, hvis denne her forfatning måtte blive vedtaget.
Jeg vil gerne én gang til give statsministeren lejlighed til at nævne en EU-dom eller EF-dom, hvad vi nu kalder det, som altså er af præjudiciel karakter, der ikke er blevet taget til efterretning af de danske domstole, herunder Højesteret, og om statsministeren, når han er kommet frem til, at han ikke vil være i stand til det, så ikke vil give spørgeren ret i, at det er et problem i forhold til den danske grundlovs bestemmelser om religionsfrihed, ytringsfrihed, forsamlingsfrihed osv., at man giver EU-domstolen kompetence til at dømme på disse områder, fordi man derved lader EU-domstolens afgørelser i præjudicielle og andre sager stå over den retspraksis og den retstilstand, som Højesteret i mange, mange år har stadfæstet for Danmarks vedkommende.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-04:
»Vil statsministeren tage initiativ til at oprette en statslig erstatningsfond, som kan yde økonomisk godtgørelse til nulevende personer, der blev anvendt som tvangsarbejdere af danske virksomheder under anden verdenskrig?«
Skriftlig begrundelse
Berlingske Tidende har i en række artikler i april måned 2005 beskrevet, hvordan danske entreprenørfirmaer, der udførte arbejde for tyskerne under anden verdenskrig, i højere grad end hidtil antaget benyttede sig af civile tvangsarbejdere og krigsfanger.
Det er spørgerens opfattelse, at mulighederne for oprettelse af en statslig erstatningsfond seriøst bør overvejes, fordi de firmaer, der anvendte tvangsarbejderne, ikke længere eksisterer.
Derfor kan erstatningen kun komme fra staten.
En moralsk undskyldning bør efter spørgerens opfattelse tillige gives på vegne af de ikkeeksisterende firmaer, så nulevende og efterkommere af tvangsarbejdere får oprejsning.
Det samlede erstatningsbeløb for statskassen er formentlig af en så beskeden størrelse, at der ikke burde kunne være nogen diskussion herom.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Det er ganske enkelt ikke nogen korrekt udlægning af forholdet.
Det handler i al sin enkelhed blot om følgende: Nemlig at når vi i EU er blevet enige om at vedtage en lovgivning på et eller andet område, skal alle lande selvfølgelig være forpligtede til at følge den lovgivning.
Ellers er det fuldstændig uden mening.
På områder, hvor vi har overladt det til EU at vedtage bestemmelser, har vi da også fra dansk side en interesse i, at alle lande så overholder de bestemmelser, der er vedtaget i EU.
Det er det, der hedder, at EU-retten har forrang.
Naturligvis har den da det, ellers ville samarbejdet da bryde fuldstændig sammen.
Det har jo ingen mening, at EU vedtager noget, hvis de enkelte lande så ikke retter sig efter det.
Så det, at EU-retten har forrang dér, hvor EU må lovgive, er jo en selvfølge, det er oven i købet noget, vi har interesse i fra dansk side.
Der er ikke noget nyt i det, det er en fuldstændig naturlig ting, og det er noget, vi har ønsket og må ønske fra dansk side.
Kernen i det her er spørgsmålet om, hvorvidt den nye traktat står over den danske grundlov.
Svaret er meget klart: Nej, EU-traktaten står ikke over grundloven.
I henhold til traktaten selv er det sådan, at EU naturligvis skal respektere de enkelte landes forfatninger, herunder også den danske grundlov.
Det er kernen i den her sag.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-04:
Så vil jeg gerne for at underbygge det argument anmode statsministeren om at pege på en EFdom, altså en præjudiciel afgørelse, der siden EF-rettens opståen ikke er blevet fulgt af de danske domstole.
Nu ved jeg, at man selvfølgelig skal holde sig til de enkelte punkter, men man kunne jo foranlediges til at spørge, om statsministeren ville nævne, hvilke af de artikler, jeg har nævnt, der er umulige, og hvilke der er mulige.
Det synes jeg ville være berigende.
Men det, som det næste spørgsmål går på, er særlig forholdet til grundloven.
For sagen er jo den, at EU-retten, jævnfør § 7 i forfatningen, nu får stadfæstet den kompetencestilling, som man har haft siden 1964-dommen, hvor EU-retten altså får klar forrang.
Det vil så også gøre sig gældende i de præjudicielle afgørelser, altså de afgørelser, hvor EU-Domstolen bliver herremand over, hvilken retning de danske domstole, de danske dommere, skal vælge.
Det synes jeg er et problem, i forhold til at man har en lang række bestemmelser i forfatningen, som er parallelbestemmelser til dem, vi har i den danske grundlov.
»Er statsministeren ikke enig i, at den nye EUforfatning vil stå over grundloven på visse centrale områder og inden for en række vigtige bestemmelser, jf. forfatningens artikel I-6?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Nej, det er det ikke.
Jeg kan i det hele henvise til, hvad jeg allerede har svaret.
Hr. Morten Messerschmidt kan også se det sort på hvidt i traktaten, og det ved hr. Morten Messerschmidt også godt.
Men hr. Morten Messerschmidts strategi er meget klar.
Den går bare ud på sådan at mudre op i det og skabe en hel masse usikkerhed og tvivl ved at henvise til alle mulige og i øvrigt også umulige artikler i traktaten.
Det ændrer ikke på, hvad det her drejer sig om, nemlig at EU-Domstolen med den nye traktat ikke får øget kompetence på menneskerettighedsområdet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-05-04:
Jeg har sådan set ikke noget imod, at man fastsætter nogle rettigheder.
Det, jeg har noget imod, er, at det fremover bliver 25 dommere, hvoraf kun den ene er dansker, som skal afgøre disse rettigheder, hvorimod det i dag er danske dommere ved Højesteret, der gør det. Jeg kunne egentlig godt tænke mig at få en bekræftelse fra statsministerens side af, at EFDomstolens kompetenceområde i dag er defineret i Nicetraktatens artikel 220, 226 og 228 osv., og at det der er meget klart defineret, at det, som EF-Domstolen har kompetence til at dømme over, er områder inden for EF-traktaten, altså ikke søjle 2 og 3.
Det slår man nu sammen i den her forfatning, idet søjlerne nedbrydes, således at der bliver udvidet kompetence inden for det, vi i dag har i EU-traktaten.
Dertil tilføjer man et rent politisk dokument kaldet charteret, som aldrig nogen sinde har været i nærheden af at have status af en traktatbestemmelse, og gør det til en del af forfatningen.
Er det ikke en udvidelse af EF-Domstolens kompetence?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-05-04:
Jeg ved godt, at hr. Morten Messerschmidt er et hundrede procent resistent over for argumenter.
Men hr. Morten Messerschmidt kan bare læse, hvad der står, og der står intet som helst nyt i forhold til, hvad vi allerede kender.
Det, at charteret nu bliver traktatfæstet, ændrer ikke den gældende retstilstand i EU.
Det skyldes, at charteret er baseret på eksisterende menneskerettighedsforpligtelser, som EF-Domstolen i øvrigt allerede har anerkendt og udviklet i sin retspraksis, eller som fremgår af EU's egne vedtagelser.
Det fremgår i øvrigt udtrykkeligt af charteret, at formålet er at synliggøre de grundlæggende rettigheder, som allerede eksisterer i EU.
Jeg har altså meget svært ved at se, hvad hr. Morten Messerschmidt har imod, at vi nu i en EU-traktat fastslår nogle grundlæggende rettigheder for mennesker, som vi i øvrigt allerede kender og allerede har anerkendt.