runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Sander (V), 2004-01-20:
Så lad os derfor tage en diskussion
efterfølgende.
Men når vi taler om ambitioner, så kan jeg ikke forstå, hvordan fru Margrethe Vestager kan spørge, hvor regeringens prioritering er.
Jeg har lige stået og sagt, at vi prioriterer forskeruddannelsen højt, fordi vi mener, at det er nødvendigt, så vi kan få resultater ud af de midler, vi investerer både via finansloven, via Grundforskningsfonden og via den nye højteknologiske fond.
Så det er urimeligt, at fru Margrethe Vestager siger det.
Derudover vil jeg sige, at de ting, som OECD har prioriteret, har vi jo givet tilsagn om at vi vil forfølge, for vi mener, at den eneste chance, det danske samfund har, er, at vi opprioriterer forskningen, herunder også dem, der skal beskæftige sig med den, nemlig ph.d.'erne.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Nu sagde formanden ret præcist, at der stadig væk var spørgsmål tilbage at høre, for jeg hører ikke ministeren give
noget særlig godt svar.
Der bliver ikke givet et svar på, hvad regeringens overvejelser om grundforskningen og forskeruddannelsen er.
Vi får bare at vide, at sådan som det er i overslagsårene, sådan er det godt.
Men regeringen har forpligtet sig på Barcelonamålsætningerne, og de bliver ikke opfyldt i overslagsårene.
De bliver ikke opfyldt ved at sige: Det vi har er godt, og nu må vi tale om det.
Hvad er regeringens overvejelser om grundforskningen og forskeruddannelsen set bredt i forhold til hovedområderne og ikke i forhold til statsministerens fiktive fond, som ikke er etableret endnu, og som er regeringens egen idé?
Helge Sander (V), 2004-01-20:
Som udgangspunkt vil jeg sige til fru Margrethe Vestager, at når der nu afsættes midler til et område, må der jo qua det, at der ikke er fjernet midler fra andre forskningsområder, være mere plads til de ting, som fru Margrethe Vestager sætter fokus på nu i denne spørgetime. Jeg vil gerne i forlængelse også af det foregående spørgsmål sige, at når vi taler om forskeruddannelsen, er der også i den beslutning, som regeringen har taget, og som nu lægges ud til de drøftelser, vi skal have i de kommende uger, en klar opprioritering af forskeruddannelsen.
Men jeg er fuldstændig enig med fru Margrethe Vestager og mange andre både inden for og uden for forskermiljøet i, at det er nødvendigt, at vi får nogle flere mennesker, som kan noget mere, herunder forskere.
Det vil sige, at ph.d.-delen skal opprioriteres, og det har jeg også hørt i Folketinget at næsten alle ordførerne taler om
: Når vi skal
diskutere finanslov med de midler, der jo er afsat i det kommende års finanslovforslag, eller nu hedder det selvfølgelig overslagsår, ja, så vil forskeruddannelsen blive prioriteret højt.
Men jeg må allerede sige nu, at der i de midler, som vi søger afsat til den højteknologiske fond, også er taget højde for, at det er nødvendigt, at der bliver lagt et uddannelseselement ind.
Jeg vil straks sige, at der ikke er noget i vejen med Grundforskningsfonden.
Det er bare ikke det, regeringen har sat fokus på. Derfor vil jeg ikke anerkende noget med beløb og med afkast.
Jeg tror, det var en fortalelse fra fru Anne Grete Holmsgaards side med hensyn til årstallet.
Det er jo således, at i det oplæg, som vi har vedtaget på Havreholm om regeringens udspil på det her område, ja, der er der tale om, at denne højteknologiske fond fra 2005 starter med 2 mia. kr. akkumulerende frem til 16 mia. kr. i 2012.
Det er så afkastet af disse penge, som jeg også tror, statsministeren nævnte i sin besvarelse, med mulighed for, at man kan tage af selve fondens grundkapital, akkurat som vi har besluttet det med Grundforskningsfonden.
Det her er simpelt hen, fordi vi sætter fokus på noget andet.
Det har ikke spor med Grundforskningsfonden at gøre, og det har ikke noget at gøre med de andre råd og fonde, vi har på området.
Derfor kan spørgsmålene ikke knyttes sammen, som fru Anne Grete Holmsgaard har forsøgt at gøre det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-20:
Ja, der har bestemt været mange fantasifulde tal i omløb.
Jeg kan ikke bedømme værdien af de tal.
Jeg kan kun sige til hr. Arne Toft, at naturligvis skal der gennemføres beregninger af, hvad en kommunalreform vil koste, og jeg synes også, at det er vigtigt at gennemføre en sådan reform på en sådan måde, at man holder udgifterne på det lavest tænkelige niveau.
Men jeg er ikke i stand til at sige i dag, hvad udgifterne måtte blive, det afhænger jo i høj grad af, hvad slutresultatet af de politiske forhandlinger bliver.
Arne Toft (S), 2004-01-20:
Når man lægger to virksomheder sammen, bliver der udgifter, engangsudgifter, og så må man håbe på, at det hen ad vejen bliver til besparelser.
Jeg vil godt endnu en gang spørge statsministeren: Hvem skal betale den engangsudgift, der bliver i starten?
Kunne man tænke sig, at den bliver betalt f.eks. af en fond, man laver, og at kommunerne afdrager over en periode, eller skal kommuner og de nye regioner selv finansiere det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-20:
Det vil jeg slet ikke tage stilling til på nuværende tidspunkt, hvor vi end ikke kender resultatet af de politiske forhandlinger, der skal være her til foråret.
Lad os tage stilling til det, når vi ser, hvad slutresultatet af forhandlingerne bliver.
Men jeg tror da i øvrigt, at hr. Arne Toft har ret i, at det ofte vil være sådan, når man laver strukturreformer, at der er nogle engangsudgifter til forskellige omlægninger, men forhåbentlig kommer der også nogle besparelser ud af det på driften på sigt, og alt det må man jo selvfølgelig gøre op den dag, hvor man ved, hvad en kommunalreform går ud på, men på det her tidlige tidspunkt er der jo ingen, der ved det.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-01-20:
Betyder det, at sikring af Grundforskningsfonden er nedprioriteret?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Vi har for under et år siden vedtaget, at vi skal have et strategisk forskningsråd.
Så vidt jeg kan se, er det fuldstændig det samme som det, regeringen nu så bare vedtager trekvart år efter og kalder noget andet.
Hvad er det, der er galt med de konstruktioner, som regeringen selv har lagt stemmer til?
Hvorfor skal der opfindes en tredje dyb tallerken, når dem, vi rent faktisk har, stadig væk ikke har fået noget signal om, at der kommer penge igen?
Helge Sander (V), 2004-01-20:
Der er overhovedet ikke tale om nogen nedprioritering.
Jeg kan ikke forstå det.
Nu ligner en sådan småsurhed jo ikke fru Anne Grete Holmsgaard.
Der er overhovedet ingen grund til en sådan, for det her er ekstra.
Hvorfor hele tiden fokusere på det halvtomme glas i stedet for det halvfulde?
Der er ikke sket nogen nedprioritering.
Regeringen har ikke taget stilling til alle de øvrige spørgsmål, som fru Anne Grete Holmsgaard nu kaster op i luften for at skabe forvirring og ikke i stedet for prøver at sætte fokus på det, som jo, i hvert fald så vidt jeg har hørt, alle andre glæder sig over.
Det med Grundforskningsfonden har vi overhovedet ikke haft på dagsordenen.
Derfor kan fru Anne Grete Holmsgaard på ingen måde tale om, at der sker en nedprioritering.
Med hensyn til det andet spørgsmål med Det Strategiske Forskningsråd så har vi der valgt den her model, fordi vi gerne vil gøre det endnu bredere, måske meget mere hen i retning af det, vi i daglig politisk tale kalder innovation.
Også uddannelsesdelen har vi talt meget om, fordi vi mener, det er forudsætningen for, at vi virkelig kan få glæde af de mange penge, der kommer.
Derfor har vi ikke valgt modellen, hvor vi kan sige, at vi har lagt pengene ind i Det Strategiske Forskningsråd.
Sandy Brinck (S), 2004-01-20:
Som det er de fleste bekendt, sidder Folketingets partier i øjeblikket og diskuterer en anbringelsesreform.
Socialdemokratiet er gået til disse forhandlinger med ét overordnet ønske, nemlig kontinuitet.
Alt for mange børn oplever skift i anbringelsessted, hvilket hindrer en stabil opvækst, fremmer følelsen af svigt og ikke mindst oplevelsen af, at »ingen vil have mig«.
Sagt lidt firkantet skal man ofte være et meget stærkt barn for at komme igennem et anbringelsesforløb i god behold.
Det er ikke rimeligt, og det er langtfra fornuftigt.
Mange ting bør gøres for at øge kontinuiteten for disse børn, og dette beslutningsforslag er blot et af flere områder, hvor vi bør sætte ind.
Det har undret os, at familieplejen har været så fraværende i diskussionen op til en anbringelsesreform, når vi ved, at omkring halvdelen af alle anbringelser foregår i familieplejen.
Når vi ønsker obligatoriske forberedende kurser for familieplejen, er det for at gøre rekrutteringen bedre og give kommende familieplejere større indsigt i opgavens omfang.
Henvisning til adoptionskurser går således slet ikke på indholdet, men derimod på, at formålet er det samme, nemlig at give så meget indsigt i de udfordringer, man efterfølgende påtager sig, at den enkelte familie altså også er bedre rustet til at afgøre, om det er en opgave, man magter.
Samtidig vil kurserne selvfølgelig også medvirke til, at familierne har nogle redskaber fra de kurser. Formålet er altså at undgå situationer, hvor familieplejen bukker under, fordi de ikke fik hjælp og ikke kendte opgavens omfang.
Vi må ikke bilde os selv og hinanden ind, at familien bare skal udvides med et barn med helt almindelige forudsætninger.
Nej, den skal kunne rumme et barn med en ganske stor bagage.
Vi er opmærksomme på et eksisterende projekt, som også allerede har været nævnt i debatten under forkortelsen RUGO, som netop arbejder med sådanne kurser, og mener netop på den baggrund, at tiden er moden til, at vi her fra Folketinget gør det pligtigt som en del af en godkendelsesprocedure. Vi ønsker samtidig at diskutere aflønningen af plejefamilier.
Aflønningen sker i dag som et vederlag, efter hvor besværligt barnet anses for at være.
Det er det, nogle lidt spøgefuldt beskriver som den omvendte resultatløn.
Som Socialdemokrater ønsker vi os en økonomisk struktur, som motiverer systemet, plejefamilien og omgivelserne til at fokusere på det, barnet kan.
Talenter frem for mangler.
Vi tror, at alle gode hjerter til trods kan det have en uheldig effekt i barnets udvikling, at alle omkring dem måler på mangler, og at de nærmeste oven i købet får flere penge, jo flere mangler der kan påpeges.
Vi ville gerne, om vi kunne nå til en økonomisk struktur, som tillægger talenter og positiv udvikling værdi.
Alt i alt håber vi, at beslutningsforslaget og den debat, vi har her i aften, kan være med til, at vi også får fokus over på familieplejens del af anbringelsesområdet, sådan at vi også i den videre debat har fokus her til gavn for kontinuiteten og kvaliteten i anbringelsen for disse sårbare børn.
Helge Sander (V), 2004-01-20:
Ud over at vi gerne vil gøre den bredere, end jeg i hvert fald fornemmer, at man i forskningsverdenen opfatter f.eks. Det Strategiske Forskningsråd, ser vi med hensyn til finansiering også gerne, at vi, når bestyrelsen bliver nedsat, forsøger at skabe nogle finansieringsmodeller, som er lidt atypiske, dels i samspil med det private erhvervsliv, dels måske også i endnu højere grad i forhold til EU og nogle af de øgede projektmidler, som bl.a. statsministeren var inde på i sin besvarelse i forbindelse med det nyeste danske EU-udspil.
Derfor vil jeg sige generelt, at vi satser på det bredere, men det skal - og det er også blevet meget kraftigt fastslået på mødet på Havreholm - selvfølgelig ske i et meget, meget nøje samspil med Det Strategiske Forskningsråd, for jeg mener, det er her, vi kommer tættest på de områder, vi nu har talt om i den her spørgsmål/svar-seance.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Nu har ministeren og fru Anne Grete Holmsgaard jo haft tid til at diskutere brugen af penge, som et flertal i Folketinget faktisk har aftalt skal bruges til noget andet, nemlig til gældsafdragelse.
Da der ikke er truffet anden aftale, går jeg sådan set ud fra, at det er aftalen indtil videre, medmindre vi skal betragte regeringens udmelding som en opsigelse af den aftale.
Derfor interesserer jeg mig mere for nogle af de grundlæggende udfordringer for dansk forskning, som også OECD i deres review af danske universiteter har adresseret.
For det er der, vi ser nogle af de grundlæggende problemer i forhold til Barcelonamålsætningerne.
Helge Sander (V), 2004-01-20:
Jeg vil gerne sige med hensyn til udgangspunktet for hele debatten om denne fremtidsforskningsfond, uanset hvad navnet end måtte være: Den hviler på et udspil om nordsøpengene, hvilket statsministeren gennemgik i sin besvarelse.
Men jeg vil gerne sige så kraftigt som overhovedet muligt, at der ikke er lagt op til at løbe fra en aftale, altså et forligsbrud.
Derfor er det også blevet sagt fra både Havreholm og af statsministeren, vicestatsministeren og mig selv efterfølgende i kommentarerne, at der nu er en periode, hvor vi må tale med forligspartierne om, hvorledes vi skal få tingene konstrueret og få mest muligt ud af dem.
Jeg har selvfølgelig set de kommentarer, som bl.a. er kommet fra Det Radikale Venstre, og synspunkterne omkring grundforskningen, og der vil jeg bare gerne sige, som jeg også forsøgte at sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at det her altså fra regeringens side er lagt op som en ekstra satsning i relation til, at vi gerne skulle styrke
dansk erhvervsliv i mulighederne for at stå sig godt i konkurrencen på det internationale marked.
Derfor har vi været kraftigt fokuseret på lige akkurat den del af forskningsindsatsen, og det har været afgørende for, at det har fået den udformning, som tilfældet er her.
For så vidt angår Grundforskningsfonden, har vi jo i Folketinget vistnok i indeværende samling diskuteret, hvordan vi skal håndtere det nu, hvor midlerne jo ganske rigtigt bliver færre.
Hvis det er således, at vi der skal tage et nyt initiativ, ville det måske passende være noget af det, der bliver en af de nye ting, vi gør.
Jeg bliver bare nødt til at sige i dag, at det, som regeringen fokuserer på, altså er en fond, som har en anden målsætning end Grundforskningsfonden.
Men derfor er det jo ikke en nedprioritering af det, vi har besluttet i Folketinget, eller af de midler, der er til rådighed.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Jamen jeg er slet, slet ikke interesseret i Foghs fond eller nogen af regeringens prioriteringer i forhold til højteknologi.
Hvad tænker regeringen om grundforskning?
For som OECD også siger, står vi over for et meget stort generationsskifte, og samtidig må man jo antage, at hvis vi skal op på 3 pct. af BNP, som Barcelonaaftalen går på, skal vi bruge mange forskere.
Så ud over et generationsskifte skal vi også have flere forskere, og det kan ikke kun gælde nano og it og biotek.
Det må være hovedområderne generelt, og der er det lidt svært at se, hvor regeringens prioriteter ligger.
Helge Sander (V), 2004-01-20:
Jeg bliver nødt til at pointere meget, meget kraftigt: Der er ikke tale om nogen som helst form for nedprioritering af grundforskningen, overhovedet ikke.
Der er i stedet for tale om opprioritering af nogle områder, som vi i regeringen tror er helt afgørende for, at vi bevarer den danske velfærd.
For hvis vi ikke sikrer en udvikling af de danske produkter, som vi skal sælge på de internationale markeder, har vi ikke skyggen af chance for at stå distancen.
Det tror jeg vi alle sammen oplever i disse dage, hvor der sker fyringer inden for visse brancher, fordi mobiltelefoner var noget højteknologisk for 10 år siden, men i dag kan man akkurat lige så godt lave disse ting i helt andre dele af verden.
Derfor er vores fokus lige akkurat på den del.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Hvis ministeren kan høre det spørgsmål, jeg nu vil stille, hvilket jeg har mine tvivl om, så vil jeg sige, at jeg ikke er voldsomt interesseret i regeringens prioriteringer.
Dem må den have for sig selv, og det må vi tale om, da jeg kan forstå, at regeringen ikke har opsagt aftalen om nordsøpengene. Det vil sige, at der ingen fond er.
Statsministeren har ingen fond at bruge til det formål.
Hvis vi nu lægger alt det der til side, som er en glad fremtid, som regeringen gerne vil have, så vil jeg gerne gentage mit spørgsmål. Ministeren fremhæver, at der ikke er nogen nedprioritering, men hvad er så forestillingen om en positiv udvikling for grundforskningen og forskeruddannelserne, så vi kan leve op til Barcelonamålsætningerne?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-01-20:
Jeg er da meget enig med ministeren i, at uddannelsesdelen i forskeruddannelsen er meget vigtig, men er der noget, der strider mod den måde, vi har lavet Det Strategiske Forskningsråd på, der gør, at vi kunne lægge midlerne der, og så bruge den konstruktion, der trods alt er blevet brugt rigtig, rigtig meget tid på at skabe med meget bredt flertal?
Er der i virkeligheden noget i den, der overhovedet forhindrer, at man kunne lægge de her penge ind, sådan at Det Strategiske Forskningsråd også får en fondsformue?
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Det er selvfølgelig et valg, hvordan man driver sin politik, og det er selvfølgelig helt legitimt, at Det Konservative Folkeparti hellere vil gøre rede for sine synspunkter i det lukkede rum hos socialministeren under forhandlingerne, end at Det Konservative Folkeparti vil gøre rede for dem her.
Det er jo et valg.
Det, som jeg så bare ikke helt forstår, er, at man end ikke ønsker sig et analytisk grundlag for den forhandling, man så skal have i det lukkede rum hos socialministeren.
Det er fair nok, at man ikke bryder sig om de to modeller, der er i bemærkningerne til forslaget, det er fint nok, men at man ikke ønsker sig, at man analyserer, på hvilken måde strukturen påvirker opgaveløsningen som baggrund for det, man vil melde i det lukkede rum hos socialministeren, forekommer gådefuldt og en lille smule i modstrid med den almindelige konservative tilgang til det politiske felt
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-01-20:
Jeg vil godt først rose regeringen for for første gang siden sin tiltræden rent faktisk at vise vilje til at afsætte flere midler til forskning.
Nu lyder sådan 16 mia. kr. over 8 år jo af meget, men hvis man nu tager det for 2004, så svarer plus 2 mia. kr. i en fond til, at der vil være 100 mio. kr. ekstra i 2004.
Det er cirka en tredjedel af det, regeringen mangler for at følge sine egne målsætninger fra Barcelona.
Men det, der interesserer mig i denne her sammenhæng, er: Hvorfor opfinder man en ny fond?
Hvad er det, der ligger bag det, når man har én fond, nemlig Grundforskningsfonden, som er velfungerende, er rost for at være superkvalificeret, og hvor vi alle sammen ved, at den vil uddele den sidste bevillingsrunde i 2006, hvis den ikke får tilført mere grundkapital?
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-20:
Jamen det er muligt, at fru Charlotte Dyremose føler, at det er sådan.
Det er et forslag til, at vi får en analyse, sådan at vi på baggrund af den analyse kan foretage en konkret handling.
Hvis man så ikke har en mere konkret politik, end at man ønsker sig kontinuitet, så synes jeg, man som mindstemål kunne sige: Men vi vil gerne have en analyse, som kan sige noget om, hvorvidt strukturen fremmer eller hæmmer
den kontinuitet, vi gerne vil have.
Vi vil gerne have en analyse, før vi tager stilling til, om det skal blive ved med at være, som det er.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Situationen er jo den, at der er lavet en ny aftale om Nordsøen, og situationen er jo også den, at sådan som reglerne har været i den gamle aftale, er der et meget stort fradrag, der betyder, at man reelt ikke har betalt en kulbrinteskat.
Derfor har det ikke været muligt at udnytte et hul, fordi man i forvejen har haft et fradrag, der har dækket hele den betaling, der kunne have været.
Derfor er det sådan, at vi nu tilpasser det her til den nye beskatning.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Jeg stillede et spørgsmål til hr. Peter Christensen, som han vist misforstod.
Så nu vil jeg prøve at spørge fru Charlotte Dyremose om præcis det samme, nemlig om det ikke er korrekt, at man med den her lovgivning går ind og lukker et skattehul, nemlig det skattehul, der går ud på, at et dansk firma i Nordsøen har kunnet flytte penge til et dansk firma på fastlandet og på den måde undgå den meget høje beskatning, som kulbrinteselskaberne er underlagt.
Den EU-dom, der foreligger, hvor man går ind og ændrer reglerne, så de kommer til at gælde for alle,
betyder, at man nu lukker for det hul.
Er det korrekt?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-20:
Som det vist efterhånden er blevet klart oven på den her debat, er der her ikke tale om enkel, simpel og ligefrem lovgivning, som er let at gennemskue.
Derfor er det også sådan, at vi fra konservativ side sætter utrolig stor pris på, at man i høringsfasen har været meget lydhør over for de kommentarer og bemærkninger, der er kommet fra forskellige sider.
Situationen er jo den, som vi har været inde på tidligere, at reglerne for bl.a. tynd kapitalisering skal ændres efterfølgende den dom, der har været i Tyskland.
Derfor mener vi nu at have fundet en model, der, sådan som situationen er nu, er den, der er bedst tænkelig.
Vi har i høringsfasen fra både konservativ side og fra regeringens side været utrolig lydhøre over for de kommentarer til ændringer, der har været fra eksperternes side, og vi er helt klart også indstillet på i den fase, der kommer nu med lovbehandlingen, at fortsætte denne lydhørhed.
Derfor kan jeg ikke undlade at kommentere, at hr. Jens
Peter Vernersen er inde på at sige, at det ville være konstruktivt, om man brugte tiden på at stille spørgsmål.
Det er jo netop det, som skatteministeren i det her eksempel har udvist utrolig stor vilje til at gøre.
Det ville være langt mere konstruktivt, om Socialdemokraterne ville gå ind i debatten
sammen med os andre og forsøge at finde de bedst tænkelige muligheder på det her område
Der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti naturligvis er bekymrede for, hvis de regler, vi nu kommer til at indføre på baggrund af den EU-dom, kommer til at betyde nogle komplikationer for visse virksomheder. Men til gengæld mener vi, at det er nødvendigt med regler for tynd kapitalisering, dog med de begrænsninger, som også ligger i lovforslaget, for at undgå den unødige bureaukratisering af reglerne.
For vi mener simpelt hen, at alternativet, altså at afskaffe regler for tynd kapitalisering, vil åbne for mange muligheder for at flytte penge rundt mellem virksomheder og mellem lande med forskelligt skatteniveau.
Samtidig er der så i forslaget en række andre konkrete tiltag, som vil være med til at sikre overensstemmelse med EU-reglerne og dermed bidrage til den frie bevægelighed over grænserne i EU og gøre skatterne mere gennemskuelige på tværs af grænser.
Derfor er vi meget indstillet på at støtte forslaget.
Vi er som sagt meget glade for den lydhørhed, der er udvist fra ministerens side
, og vi er også meget interesserede i, at vi under udvalgsarbejdet fortsat udviser denne lydhørhed.
Hvis der i de høringssvar, som vi for ganske kort tid siden har fået over, og som jeg derfor ikke har nået at gennemgå grundigt, skulle være yderligere kommentarer, der kan bruges konstruktivt i arbejdet, er vi naturligvis meget indstillet på at inddrage dem i den videre behandling.