runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-22:
Jeg forstod ministeren sådan, at der var en god grund til, at der eksisterer eksklusivbestemmelser.
Men det er ikke nogen god grund, når man i betænkningen fra Udvalget om Eksklusivbestemmelser skriver, at i forhold til uorganiserede arbejdsgivere kan eksklusivbestemmelser være med til at sikre, at uorganiserede arbejdsgivere ikke underminerer den indgåede overenskomst ved at ansætte uorganiseret arbejdskraft på ikkeoverenskomstmæssige vilkår.
Det er altså de to ting, vi nu ser stillet over for hinanden.
Advokaterne vil man lave en beskyttelse for, men på arbejdsmarkedet vil man ingen beskyttelse lave, fordi man her hejser en fane, hvor det handler om noget helt andet end det, der er formålet med eksklusivbestemmelserne.
Det var derfor, jeg spurgte: Hvorfor har man ikke juridisk bedømt, hvilken betydning eksklusivaftalerne har på arbejdsmarkedet?
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-22:
Nu ved jeg ikke, om vi må have lov at vædde, ja, det ved jeg godt, for det må vi ikke, men det kunne vi så gøre ved en anden lejlighed.
Jeg vil godt vædde med justitsministeren om, at der aldrig nogen sinde kommer et forslag fra justitsministeren om at fjerne reglerne om eksklusivbestemmelser på hverken sygesikringsområdet eller advokatområdet. Det er jo derfor, at det er så fælt og selvmodsigende, når justitsministeren siger: Det er rigtigt, at vi selv har været med til at udarbejde en rapport, der handler om alle de steder, hvor der er eksklusivbestemmelser, men vi har fundet ud af, at der er nogle områder, hvor der er nogle problemer, så dem friholder vi, selv om vi generelt er for et forbud mod eksklusivbestemmelser. Hvorfor er det, at man lige nøjagtig har valgt at lave skellet dér?
Hvis man har politikken, burde man jo fjerne det.
Hvad er det for problemer, som justitsministeren ser på det private arbejdsmarked, hvor der er eksklusivbestemmelser?
Der må jo være nogle eksempler, kan vi ikke få dem?
Jeg vil gerne føje til: Er der noget i lovgivning, international ret, kommissioner eller noget som helst, der forbyder Danmark at opretholde sin nuværende lovgivning på området?
Ole Vagn Christensen (S), 2003-01-22:
Tidligere på dagen var vi inde på spørgsmålet om det juridiske.
Jeg er glad for, at justitsministeren ønsker at gå ind i de juridiske betragtninger.
Jeg kunne have ønsket mig, at der havde været en ligeværdighed omkring eksklusivbestemmelserne på arbejdsmarkedet.
Men det har vi måttet konstatere at der ikke er. De uorganiserede får nu en statsretlig hjælp til at kunne undergrave arbejdsmarkedet for de organiserede.
For jeg går ud fra, at for de juridiske ting, nemlig spørgsmålet om, hvordan man håndhæver en overenskomst på et uorganiseret arbejdsmarked, har man kun eksklusivbestemmelserne til at håndtere den sag. Men vi må jo ligesom tage til efterretning, at for advokater skal der være en særlig situation, mens det for de andre, lønmodtagerne på arbejdsmarkedet, er en anden situation.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Hvis man mener, at en grundig behandling i Europaudvalget er nok til, at der har været demokratisk kontrol, hvorfor skal vi så overhovedet have debatten i Folketingssalen om den meget, meget store del af vores lovgivning, som i forvejen er godkendt i Europaudvalget? Når vi har den demokratiske debat her, er det jo også for at give folk, der ikke sidder i Europaudvalget, alle de mange, der skal anvende lovgivningen og leve med den bagefter, mulighed for at blande sig.
Når Politimesterforeningen f.eks. stiller spørgsmål om, hvad begrundelsen er for, at vi overhovedet skal have denne udvidede ret for politiet til at overskride grænser, når de vil observere ikkemistænkte, så er det udtryk for, at Politimesterforeningen ikke har været involveret før godkendelsen i Europaudvalget.
Så derfor kan man altså ikke bruge Europaudvalget som begrundelse for, at vi ikke skal vide, hvad baggrunden er for de lovforslag, der bliver fremsat til debat i Folketinget, og som jo også gerne skulle give andre mulighed for at blande sig i debatten, fordi vi ikke ved alt om alting.
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-23:
Jeg takker for de svar, der er kommet nu.
Jeg rejste flere spørgsmål, og jeg regner med, at ministeren under udvalgsarbejdet vil besvare de her spørgsmål.
For det var jo både med hensyn til anklagemyndighed osv., osv. Men nu siger ministeren, at det ikke er en god idé at få det her ind i en særlov.
I Dansk Folkeparti synes vi faktisk, at det er en god idé.
Og som ministeren også sagde, så har ministeren også selv syntes, det var en god idé engang. Men vil ministeren ikke give mig ret i, at hvis vi har en særlov, så er det meget nemmere at informere de fremmede i det her land, der ikke forstår den danske straffelov?
De kan ikke gå ind i § 245, stk. 7, eller hvad det bliver, for at se: Hvad handler det om?
Må vi det og det?
Hvis vi havde en særlov, kunne vi omdele den på bibliotekerne.
Vi kunne oversætte den og på den måde nå ud
til den befolkning, der ikke har forstået, hvordan man skal opføre sig her i Danmark.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2003-01-23:
Jeg vil da sige til justitsministeren, at det har været rart at høre, at justitsministeren ligesom har fulgt Socialdemokratiets beslutningsforslag.
Det er nemlig således, at sætternissen har været på spil - nu blev forslaget også afleveret lige før jul - og det betyder, at det selvfølgelig skal være en særbestemmelse, netop fordi Dansk Folkeparti ønsker en særlov, og vi kan jo ikke have en masse særlove liggende.
Derfor vil jeg sige til ministeren, at jeg er ked af, at der så har været en misforståelse i ministerens oplæg og redegørelse, men det vil jeg komme tilbage til i min ordførertale og så bare forespørge, om vi kan være sikre på, at der kun går en måned, før lovforslaget kommer på bordet.
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-23:
Jeg vil gerne høre ministeren, om ministeren vil fortælle, hvor mange sager der er efterforsket indtil nu omkring omskæring af piger.
Det er strafbare handlinger, som gennem mange år tilsyneladende er begået.
Det, jeg selvfølgelig gerne vil vide, er, om de, der har begået disse grusomheder, nogen sinde er blevet afhørt, og hvad der ligger af indberetninger på de her sager.
Det er helt klart for mig, at der er mange samfundsgrupper, der har svigtet i denne her sag.
Det gælder ikke kun læger og sygeplejersker, men også skolelærere, og efter min vurdering kommer denne her lov 5-10 år for sent.
Men ministeren kan fortælle os lidt om, hvor mange sager der er blevet efterforsket, og om ministeren også har informeret anklagemyndigheden, samt hvorledes politiet har behandlet disse sager.
Jeg ved, det er mange spørgsmål, men jeg synes, at de er yderst relevante i denne her sag.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Nu skal vi ikke gentage hele debatten, vi havde forleden, om forslaget om udvidede beføjelser i Schengen og til politiet.
Men når der gentagne gange er diskuteret lovkvalitet, så handler det jo om, at der skal være en mulighed for en offentlig debat og mulighed for at inddrage de synspunkter, høringsberettigede organisationer osv. har.
Det kommer først, når lovforslaget ligger der.
Det kommer altså ikke under den lukkede behandling, der er i Europaudvalget, Retsudvalget osv. Så mangler der altså stadig den del af det, der hedder: Hvordan kontrollerer vi, hvordan de beføjelser bliver brugt?
Der er givet utrolig udvidede beføjelser, både til
politiet og til den opbygning, der nu sker af Eurojust, altså anklagemyndigheden, i forhold til fingeraftryk, i forhold til de registre, der er, osv., uden at der er nogen ordentlig kontrol af det, der foregår
Så kan man placere ansvaret, hvor man nu vil, men der er ingen tvivl om, at det i sidste ende er Folketingets politikere og parlamentarikerne i de øvrige lande, der har ansvaret for, at der ikke er den ordentlige kontrol.
Derfor er det, vi siger, at vi mener, der skal være den kontrol.
Det skønmaleri, der er blevet fremvist i dag, vil vi ikke acceptere, for vi mener, det er forkert i forhold til den virkelighed, vi møder.
Den kontrol fungerer ikke.
Der er blevet mindre mulighed for at rejse rundt i Europa, end der var før.
Per Kaalund (S), 2003-01-23:
Det, der lå i mine bemærkninger, var, at når vi har et sådant lovforslag omkring observation, som udenlandske politimyndigheder foretager her i landet, så ligger der forud for det en politisk drøftelse i vores Europaudvalg her i Folketinget, hvor der har været lejlighed til at stille spørgsmål til det i forbindelse med mandatgivning osv.
Der ligger en orientering i Retsudvalget om de sager, som behandles i EU-sammenhæng; der har også været anledning til at rejse spørgsmål.
Det er jo ikke et lovforslag, der kommer dumpende ned fra himlen, det har jo været behandlet i adskillige måneder i adskillige sammenhænge, hvor der er demokratiske muligheder: Europaudvalget, Retsudvalget, i EU-sammenhænge, ministermøder osv. Så der har været ganske mange behandlinger til belysning af det.
Derfor kommer forslaget frem.
Og jeg synes, det er berettiget, at vi får nogle eksempler, hvad vi også har fået lovning på, men på den anden side har man jo også lov til selv at tænke sig til nogle eksempler, som er så oplagte, at der uden tvivl skal åbnes mulighed for det i et lovforslag.
Pia Kristensen (DF), 2003-01-23:
Jeg vil sige, at vi i Dansk Folkeparti faktisk ønsker, at der skal laves en særlov, fordi det heraf helt klart vil fremgå, at det specifikt handler om omskæring af kvinder, præcis som man har gjort det i Sverige og Norge.
Hvorfor har ministeren ændret mening?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Jeg vil gerne takke justitsministeren for svaret og i øvrigt også gerne takke for deltagerne i debatten.
Jeg synes, vi har fået kastet nogle gode emner ind i debatten, og i hvert fald er det oplagt, som justitsministeren sagde, at der er bred enighed om de generelle retningslinjer.
Selv de partier, der ikke kan tilslutte sig vedtagelsen her,
er jo også enige i, at politisamarbejde over grænserne er nødvendigt.
Jeg synes, det er interessant at se, at der er gang i udviklingen på Interpolområdet, hvor man nu har arbejdet med en måske kommende konvention.
Jeg synes også, det bliver interessant at se de næste år, når vi får de årlige beretninger, som også skal omfatte Interpol, om der er gang i udviklingen mod et mere formaliseret eller mere regelbundet samarbejde, så vi ikke får disse horder af anmeldelser hver eneste dag, hvoraf nogle kommer fra stater, som man ved selv ikke har nogen som helst form for retsstatsforhold.
Man må også kunne sige, at når vi nu ved, at dansk politi gør det så godt i udlandet i de ad hoc-udstationeringer, der er, og de regionale samarbejder, der er, kunne jeg også godt forestille mig, at vi fra dansk side kunne påvirke Interpol-samarbejdet gennem den forhåbentlig kommende konvention, der kommer, så vi bliver mere trygge ved Interpol-samarbejdet og måske får mere effektivitet ud af Interpol-samarbejdet og derved får den kriminalitetsbekæmpelse ud af det, som vi jo også gerne skulle have.
Det er jo det, der er formålet med det hele.
Jeg siger tak for en god debat og ser frem til, at forslaget bliver vedtaget med et stort flertal.
Lene Espersen (KF), 2003-01-23:
Jeg tror, at i forhold til det oplysende arbejde betyder det ikke det store, om man omdeler det ene eller det andet stykke papir med nogle lovparagraffer.
Så jeg vil gerne forklare endnu en gang forklare for fru Pia Christensen, hvorfor en særlov vil være problematisk, hvis det, man ønsker at signalere, er, at straffen skal være så barsk som mulig.
Vi har i dag særlovgivning på en lang række områder.
Vi har det med færdselsloven, vi har det med udlændingeloven, vi har det på mange områder.
Der er regelsættet sådan i dag, at hvis det er en særlov, at jo, så er det en lovovertrædelse, men vi har et princip om, at når vi taler om de alvorlige forbrydelser, hvor samfundet for alvor siger fra, så benytter vi straffeloven.
I dag straffes omskæring af piger i Danmark med straffeloven.
Igen vil jeg gerne understrege, for at jeg ikke skal anklages for at ville skyde Dansk Folkeparti skjulte motiver i skoene, for jeg er helt stensikker på, at det ikke er det, der er Dansk Folkepartis hensigt, at hvis man gør, som Dansk Folkeparti foreslår, og ikke har det som den skarpeste kniv i skuffen, men bruger en lidt sløvere kniv i form af en særlov, vil det være et signal om at nedkriminalisere området.
Det bliver jeg bare nødt til at fastholde, for det er den juridiske opfattelse, som man vil have ved at etablere en særlov på det her område.
Derfor mener vi, at langt det bedste, såfremt intentionen er at sende et signal om, hvor alvorligt man ser på den her forbrydelse, er at placere den i straffeloven.
Derudover er jeg helt enig i det, som både fru Pia Kristensen og fru Birthe Skaarup har sagt om, at hvis vi skal det her til livs, er det en holdningsbearbejdning, og så er det meget væsentligt, at der er materiale også i form af klar lovgivning, som man kan bruge i dialogen med de her grupper.
Det er også derfor, at der bliver indsat en ny paragraf i straffeloven, der kan bruges i det arbejde.
Vi må jo så konstatere, at på det her punkt er der en uenighed mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Jeg synes, at denne sag er for alvorlig til, at den skal udmøntes på samme måde som færdselsloven.
Jeg synes sådan set, at det her er en af de mest alvorlige former for indgreb, der overhovedet kan begås over for en lille pige.
Nu har jeg klart tilkendegivet, hvad signalet er, såfremt man pillede det ud af straffeloven og sagde, at det ikke skal straffes efter straffeloven, men straffes efter en særlov.
Jeg synes, det er en umanerlig dårlig idé, og jeg håber, at der i Folketinget vil være en klar opbakning til at fastholde den barske linje over for omskæring og sikre, at det her bliver gjort selvstændigt strafbart i henhold til straffeloven.
Per Kaalund (S), 2003-01-23:
Et enkelt spørgsmål og en kommentar til fru Line Barfod i forbindelse med det lovforslag, der tidligere var til behandling, og som nu også bliver relateret til arbejdet her i forbindelse med dette forslag.
Det er jo sådan, at det forslag, der blev lagt frem om, at man også kunne observere ikkemistænkte på dansk grund, var baseret på behandling i hele EU-systemet, hvor justitsministerkredsen og andre har mødtes.
Det har været i Europaudvalget her forinden, og der var bl.a. i bemærkningerne til dette lovforslag anført, at en række lande, jeg mener, at det var Spanien, Frankrig plus et enkelt, Belgien, tror jeg, det var, der var inde i billedet, som havde haft konkrete problemer med det her.
Ud over det lå der jo i behandlingen her i Folketinget så oplagte eksempler på, at det selvfølgelig kunne være nødvendigt.
F.eks. ved placering af narkotika på en lastvogn, hvor chaufføren er aldeles uvidende om, at det er blevet placeret dér, skulle man så ikke have lov til at observere et sådant lastvognstog ind i Danmark med henblik på opklaring af en alvorlig narkoforbrydelse?
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-23:
Jeg synes, det er lidt fornærmende at tale om lavt debatniveau, når vi som lovgivere og folkevalgte prøver på at sætte os ind i nogle ting, som vi gerne vil have ændret.
Jeg tager naturligvis meget stærkt afstand fra, at det kommer fra denne talerstol.
Jeg vil godt sige til hr. Helge Adam Møller, at vi naturligvis har anset det her forslag som yderst, yderst vigtigt.
Vi ærgrer os over, at man nu selvfølgelig ikke vil støtte Dansk Folkeparti, ud fra, at vi naturligvis vil have denne her lov til at træde i kraft med det samme.
Jo før, jo bedre, og det er det, jeg har pointeret.
Det er her, vi debatterer i det danske Folketing.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2003-01-23:
Jeg er da ganske enig med hr. Helge Adam Møller i, at lovforslaget skal godkendes og fremsættes meget hurtigt.
Men jeg ville meget gerne spørge De Konservatives ordfører: Vil man fra Det Konservative Folkeparti afsætte det beløb, der skal til, og vi taler om millioner, for at vi får den intensive kampagne ud til målgruppen, som netop hr. Helge Adam Møller taler om?
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-23:
Jeg skulle indrømme noget.
Nu indrømmer jeg én ting
: Jeg er indimellem utrolig træt af det lave debatniveau, der er i dette Folketing, utrolig træt.
Her er noget, vi jo alle sammen er enige om, og så går det hele i noget småt fnidderfnadder om den ene eller den anden.
Dansk Folkeparti foreslår, at det skal give 6-10 års fængsel, justitsministerens lovforslag siger 6-10 års fængsel; det er en afskrift. Vi gør bare det at sætte det ind i den lov, hvor det hører hjemme.
Og så gør vi samtidig det, at vi vil undgå lovsjusk.
Hvis man nu tager Dansk Folkepartis forslag, så er det ikke strafbart at omskære en pige på 7 dage eller på 14 dage. Det står udtrykkeligt i både overskriften og i samtlige paragraffer, at det kun er et indgreb, hvis det er mod en kvinde.
Det er selvfølgelig ikke meningen, det ved jeg godt, men det er bare for at illustrere grunden til, at man laver et lovforslag og sender det ud til høring.
Det er for at være hundrede procent sikker på, at vi ikke løber ind i et problem, hvor vi vedtager noget, som vi tror virker, og så viser det sig, at det, når det kommer for retten første, anden og tredje gang, ikke gør det.
Hvorfor kan vi ikke anerkende, at vi er enige om det her?
Der skal en lov til, det skal være en effektiv lov, den skal straffe, der skal meget oplysning til.
Det er vi jo alle sammen enige om, og så står vi bare og skændes.
Så jeg deltager ikke i flere skænderier, uanset hvad fru Birthe Skaarup vil.
Jeg ønsker, at denne lov skal gennemføres hurtigst muligt.
Line Barfod (EL), 2003-01-23:
Det glæder mig at høre, at hr. Helge Adam Møller er enig i, at det allervigtigste arbejde, der skal gøres for at få stoppet de her overgreb på pigerne, er oplysningsarbejde, oplysningsarbejde, oplysningsarbejde.
Derfor vil jeg også gerne bede hr. Helge Adam Møller bekræfte, at der har været et sådant oplysningsarbejde i gang i adskillige år, men at den borgerlige regering desværre ikke endnu har sat midler af til at fortsætte det oplysningsarbejde.
Det kommer forhåbentlig på baggrund af den arbejdsgruppe, men man har altså endnu ikke prioriteret at sætte midler af til at fortsætte det arbejde, der har været tidligere.
Jeg vil spørge hr. Helge Adam Møller: Er det ikke korrekt?
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-23:
Jeg er da glad for, at hr. Helge Adam Møller indrømmer, at hvis man havde støttet lovgivningen i 1997, så var der ikke sket alle de overgreb, der skete. Hr. Helge Adam Møller siger så, at den lov, som De Konservative vil være med til at lave, er den rigtige lovgivning.
Jamen det mener vi ikke i Dansk Folkeparti at den er.
Vi ønsker en særlovgivning, der pointerer, hvad det her drejer sig om.
Den behøver ikke absolut, selv om der er tradition for det, at føre det ind i straffelovgivningen.
Jeg synes, at Det Konservative Folkeparti skulle tænke sig lidt om og prøve på at påvirke justitsministeren og fortælle, at vi ønsker en særlov vedtaget her og nu.
Det er det, der kan ske ved, at man stemmer for Dansk Folkepartis lovforslag.
Helge Adam Møller (KF), 2003-01-23:
Det har fru Elisabeth Arnold helt ret i.
Det var kluntet sagt, og det var heller ikke det, jeg mente.
For selvfølgelig er problemet ikke løst, heller ikke om 4 måneder, når vi vedtager et lovforslag.
Problemet var heller ikke løst, hvis vi havde vedtaget det for 8 år siden, men det var starten til en løsning.
For i det øjeblik, vi får vedtaget det, så er vi jo også alle sammen enige om, at denne lov først og fremmest bruges også som led i en kæmpe kampagne, der fortæller de få, der bor i Danmark og for den sags skyld også i andre lande, hvor forbryderisk det her er, hvor oldnordisk det er, hvor lemlæstende og hvor ødelæggende det er. Det skal de have at vide i skoler og i daginstitutioner og alle andre steder.
De skal have det at vide på deres eget sprog.
Men den kan vi jo ikke starte, før loven er på plads.
Det var det, jeg mente, men så fik jeg sagt det lidt forkert.
Men havde vi gjort det for 8 år siden, havde vi også fået en kampagne, som havde virket.
Så problemet havde i hvert fald været mindre.
Men jeg er helt enig med fru Elisabeth Arnold.
Det var ikke stringent sagt.
Det beklager jeg.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-01-23:
Det, det kalder mig op, er hr. Helge Adam Møllers forsikringer om, at hvis bare loven om ophævelse af dobbelt strafbarhed var blevet vedtaget for nogle år siden, så havde vi sat en stopper for dette uvæsen.
Jeg vil gerne appellere til hr. Helge Adam Møller om, at han prøver at være nøgtern og slå koldt vand i blodet og se på, hvordan det er gået i de lande, hvor man faktisk har ophævet den dobbelte strafbarhed, og hvor man har gjort dette indgreb specifikt lovstridigt.
Der har man jo ikke fået nogen sager, man har jo ikke fået nogen anmeldelser, man har ikke fået nogen domfældelser.
Det er jo et meget, meget større kompleks end det, hr. Helge Adam Møller giver udtryk for.
Og det er ikke bare gjort med at lave en lov herinde.
Det ved hr. Helge Adam Møller også udmærket godt.
Så den deér pudsen glorien med at sige, at hvis bare vi havde fået vedtaget det her for nogle år siden, så var vi kommet uvæsenet til livs: Nej, al erfaring viser, at det er et langt, langt sejt træk.
Pia Kristensen (DF), 2003-01-23:
Jeg må sige, at jeg forstår simpelt hen ikke ministerens argumentation, for hvis en lov bliver lavet som en særlov, er det stadig væk en lov.
Betydningen af den lov bliver jo ikke nedtonet ved, at det bliver en særlov.
Tværtimod bliver det præciseret meget klart og tydeligt i en lov for sig selv med en overskrift som den, fru Birthe Skaarup nævnte, om, hvad det lovforslag egentlig handler om, i stedet for at den bliver pakket ind i en stor lovgivning.
Igen vil jeg gentage det, som fru Birthe Skaarup sagde, og som jeg selv sagde første gang, jeg var heroppe: Det må da være en fordel, at man kan omdele den relevante steder oversat til forskellige sprog.
Det må da have en betydning.
Jeg forstår ikke ministerens argumentation.
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-23:
Så må jeg så blot konstatere, at vi i Dansk Folkeparti er uenige med ministeren.
Det kan godt være, at der er retstradition for at gøre det på den måde, men ministeren har som sagt tidligere været med til at lave et forslag om en særlov.
Når jeg ser en særlov, er det, at overskriften er: Lov
om forbud mod omskæring af kvinder og piger.
Og det er den, jeg gerne vil have udleveret til alle i det her land, som har problemer.
Det tror jeg har en bedre virkning, end at den bliver implementeret i gældende straffelovgivning.