Else Theill Sørensen (KF), 2002-10-10:
Jeg føler mig altid lidt underlig i de her debatter, når jeg kommer efter hr. Søren Krarup, fordi jeg ligesom skal vende tilbage til den strengt verdslige verden og en prosaisk behandling af et lovforslag, men sådan er nu det.
Og det er vilkårene.
Noget af det, der er blevet ændret markant, da den nye regering trådte til, og da der var et nyt flertal i Folketinget, var jo, som det har været nævnt utallige gange,
at der kom en ny udlændingepolitik.
I foråret gennemførte vi en række stramninger, som vi i Det Konservative Folkeparti var særdeles tilfredse med og meget glade for.
Nu kommer så anden del, og den kommer lidt i flere afdelinger, men er begyndelsen til en bedre integrationsindsats.
Jeg er overbevist om, at to af de allervigtigste midler til en god integration og en god kontakt til det øvrige samfund er sprog og arbejde.
I regeringens integrationsudspil fra marts måned er der nævnt fire hovedtemaer i integrationsindsatsen.
Det er: Hurtigt i arbejde, effektiv danskundervisning, en bedre udnyttelse af kvalifikationer og så et punkt, der hedder: Integration, et fælles anliggende.
Lovforslaget tager fat i nogle af de tiltag, der er foreslået i udspillet.
Inden jeg nævner nogle få udvalgte punkter fra forslaget, vil jeg sige, at en rød tråd gennem det hele jo er større fleksibilitet og større smidighed i tilrettelæggelsen af integrationsforløbene.
Systemerne skal i videst muligt omfang tage hensyn til, at de mennesker, det her drejer sig om, har meget forskellige forudsætninger og meget forskellige muligheder for deres deltagelse i integrationsprogrammerne og meget forskellige muligheder for at få et godt udbytte af dem.
Men som sagt vil jeg lige nævne et par af punkterne, og noget af det, der har været nævnt, er, at der brydes med sprogcentrenes monopol og blødes op i holdsætningerne i danskundervisningen.
Formålet med det er bl.a., at kommuner og virksomheder skal få mere fleksible muligheder for at kombinere danskundervisningen med beskæftigelse på det private arbejdsmarked, med aktivering eller med uddannelsesforløb.
I sammenhæng hermed skabes der også mulighed for, at kommunerne kan inddrage sprogcentre og eventuelt andre udbydere af danskundervisning i beskæftigelsesindsatsen i forbindelse med formidling af job eller arbejdspraktik.
Det tror jeg er en rigtig god ting, for jeg tror en traditionel arbejdsformidling er mindre egnet til at finde job til flygtninge/indvandrere, som er i færd med at vinde fodfæste i samfundet, end netop dem, der underviser på danskkurserne.
Jeg håber, den mulighed vil blive brugt flittigt, dér hvor der er mulighed for det.
Det er på alle måder spild af ressourcer, hvis en udlænding, der kommer her til landet med en høj uddannelse eller med en uddannelse i det hele taget, ikke også får mulighed for at bruge den.
Så vil jeg lige til sidst omtale den ændring, der går på anvisning af bolig til flygtninge.
Det har jo været meget oppe, og det var, som det har været nævnt, et led i aftalen med Dansk Folkeparti, at frem for at have pligt til inden for 3 måneder at anvise en passende bolig, så hedder det nu, at man har pligt til »snarest muligt« at skaffe en bolig til nytilkomne flygtninge.
Men jeg behøver vel ikke at nævne, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget?