runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Østergaard (RV), 2006-05-10:
Det er altså ikke noget med, at man kan hente hele familien, hvilket fru Irene Simonsen siger, hertil, men det, der står, er, at man har mulighed for at beholde den familie, der er her.
Det er bare en lille præcisering.
Fru Irene Simonsen er jo medlem af Venstre, Danmarks Liberale Parti, som jeg har forstået det, og er der ikke et eller andet sted noget i et godt liberalt menneske som fru Irene Simonsen, der får alle lamper til at lyse, når man ser et forslag, der går ud på, at flygtninge bliver deres egen lykkes smed, for nu at bruge en klassisk liberal sætning?
Hvis flygtninge nemlig får 52 ugers arbejde, så har de faktisk skabt sig en tilværelse og en mulighed for det.
Med andre ord, og det skal være mit sidste spørgsmål: Er det ikke sådan, at hvis alle de flygtninge, vi havde i Danmark nu, opnåede 52 ugers beskæftigelse, så ville vi faktisk være nået et meget langt skridt i forhold til den status, der er i dag?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Ja, nu er forudsætningen for fru Pia Gjellerups spørgsmål jo, at Venstre ikke har overblik over, hvordan situationen er på afgiftsområdet vedrørende de såkaldte miljøafgifter.
Og det kan godt være, at fru Pia Gjellerup ikke har et nogenlunde overblik, og det undrer jo, for det var i hvert fald også var hendes parti, der var med til at indføre stort set alle miljøafgifterne – en del af energiafgifterne var der, dem forhøjede man så bare op igennem 1990’erne.
Vi sætter jo ind der, hvor det har en betydning for miljøet og en betydning for energien og en betydning for folks økonomi i denne sammenhæng.
Så det er jo der, det er centralt at sætte ind, i stedet for at skabe et eller andet bureaukratisk system, som fru Pia Gjellerup foreslår.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-10:
Først og fremmest er vi jo optaget af omkostningseffektivitet og de instrumenter, vi har, nemlig afgifter, forbud og regulering.
Vi er sådan set enige i, at de er elementer, som kan indgå, og som jo naturligvis kan ændres hen ad vejen for at optimere situationen.
Vi er også enige i, at det er nødvendigt at skabe sig et overblik, og at vi sikrer, at det overblik er på en sådan måde, at vi kan foretage en reel politisk prioritering.
Det er jo også det, vi som politikere er sat til, nemlig på baggrund af ordentlige, målbare tal at kunne foretage den prioritering.
Jeg mener altså, at vi med den indsats, som skatteministeren har redegjort for, også har mulighed for at skabe os det overblik.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Nu gjorde jeg jo også det, at jeg roste forslagsstillerne for denne selverkendelse og selvransagelse, så det synes jeg også, at man skal gøre.
Jeg synes, det er en ærlig sag, at man her i Folketingssalen klart lægger nogle ting frem, som viser, at man har sagt, at det godt kan være, at det, man gjorde i 1990’erne på det her område, ikke var særlig smart, og beder den nye regering, som så måske er bedre til det, om at finde ud af at rede trådene ud, så det skal jeg overhovedet ikke kritisere.
Tværtimod har jeg rost det.
Hvis jeg skal nævne en grøn afgift, som vi i øvrigt selv har indført i forbindelse med vandmiljøplanen, nemlig fosforafgiften, så er det en afgift, som jo indgik i en samlet beslutning, og det er en afgift, som jeg tror vil have en effekt.
Jeg tror sådan set også, pesticidafgiften har en effekt.
Så det er bare et par stykker.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-10:
Jeg synes måske, det er en lille smule ærgerligt for debatten, at der bliver brugt hårde udtryk som: man vil føre befolkningen bag lyset, spørgerne kan ikke høre, og der er tale om røde skatter, og hvad ved jeg.
Men lad det nu ligge, og lad os prøve at komme tilbage til indholdet igen.
Jeg forstod på hr. Eyvind Vesselbo, at han mente, at forslaget var udtryk for en selverkendelse og en selvransagelse.
Det vil jeg da sådan set gerne sige at der er tale om.
Jeg mener faktisk, at det er en kvalitet både at kunne have selverkendelse og foretage selvransagelse.
Det er der brug for løbende i enhver virksomhed, også i politisk arbejde og i lovgivningen er der brug for, at man foretager det hele tiden.
Jeg vil gerne høre hr. Eyvind Vesselbo, om man også i Venstre har en selverkendelse eller foretager en selvransagelse, der kunne give anledning til at sige, at man godt kunne nævne en række eksempler på grønne afgifter, der er hensigtsmæssige.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Nu er det jo sådan, at fru Pia Gjellerup kun kan konkludere ud fra sine egne holdninger og ikke på grund af det, jeg siger.
Og jeg tror også, at alle de, der hører det her, udmærket kan høre, at jeg ikke siger det, som fru Pia Gjellerup konkluderer.
Så begår fru Pia Gjellerup den store fejl at tro, at miljøafgifter bare hænger løst i luften som et enkelt punkt på miljøområdet.
Det er jo fuldstændig meningsløst at sige sådan noget.
Miljøafgifterne hænger jo sammen med den miljøpolitik, der føres.
Det var faktisk det, jeg sagde i mit indlæg, nemlig at de hører sammen med den miljøpolitik, der føres, den lovgivning, der bliver indført, den miljøteknologi, der er, og så de resultater, som regeringens miljøpolitik har ført til.
Derfor kan man da ikke bare sige, at regeringen ikke har foretaget sig noget.
Vi ved udmærket godt, hvordan de afgifter er relateret til miljøpolitikken.
Vi ved også godt, hvordan de er relateret til lovgivningen.
Der har vi ikke det samme problem som Socialdemokratiet, som åbenbart går ud og siger: Vi vidste ikke, hvad vi gjorde i 1990’erne, og derfor vil vi gerne bede den nuværende regering om at finde ud af det.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-10:
Ja, børn ville sige, at det bliver mystiskere og mystiskere.
Når vi beder om et overblik, så er det jo ikke over, hvilke afgifter der er, så er det over deres øjeblikkelige, miljømæssige funktion i et samfund, hvor man har haft miljøafgifter og indsatser stort set uændret gennem fem år.
Der er sket en voldsom stor teknologisk udvikling, miljøudvikling og meget, meget mere.
Regeringen har kun gjort noget meget, meget begrænset, hvad angår de grønne afgifter, men ikke desto mindre mener Venstre, at alt øjensynligt, på nær disse bittesmå områder, fungerer optimalt.
Det undrer mig, at Venstre kan have den opfattelse.
Og det er mig ganske ubegribeligt, at det forholder sig sådan, men det er det, hr. Eyvind Vesselbo så heller ikke har haft nogen stor lyst til at svare meget klart på.
Men jeg synes, at svaret i hvert fald kunne aflæses i den retning.
Det er jo svært i korte bemærkninger at gøre op med en total historieforfalskning, som er det, vi har været vidne til her.
Jeg vil holde mig til ordførerens grundholdning til forslaget, som jo er at skabe et helhedsoverblik over den tilstand, som de grønne afgifter befinder sig i over hele spekteret med henblik på at optimere miljøvirkningen af de grønne afgifter.
Det kan jeg forstå Venstre er imod.
Venstre er nemlig for, at man, som regeringen har gjort det, har valgt nogle enkelte områder ud og har spurgt lidt blandet uafhængigt af eksperter og embedsmænd, hvordan man skal gøre på dette eller hint mindre område.
Jeg kan forstå, at der synes Venstre er langt bedre, at man vælger nogle enkeltområder ud i stedet for at søge at se på helheden.
Er det rigtigt forstået?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Jo, men så gjorde vi jo det i stedet for også at nedsætte skatten på de lave indkomster, og det havde Enhedslisten jo ikke tænkt over.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Jeg er glad for, at hr. Eyvind Vesselbo erkender, at de grønne afgifter kan regulere menneskers adfærd.
Det ville ellers også være et besynderligt synspunkt fra et medlem af et liberalistisk parti, vil jeg sige, hvis han mente, at penge ingen betydning havde.
Så vil jeg bare sige, at det jo er rigtigt, at regeringen har gjort noget.
En af de første ting, regeringen gjorde i det, jeg kalder felttoget mod alt, hvad Enhedslisten har fået indført, og som nu vistnok er ført til ende, fordi alt er fjernet – og derfor har vi heller ikke meget ansvar for den nuværende tilstand i samfundet – var jo, at regeringen fjernede det forsøg, som var igangsat med henblik på at undersøge, hvordan man kunne indrette grønne afgifter, så de friholdt mennesker med et lavt forbrug og dermed også dem, som havde en dårlig økonomi eller lav indtægt.
Afgifterne blev jo primært lagt på et større forbrug, hvilket ville have to positive effekter, nemlig at forstærke den miljømæssige effekt og sikre social balance.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Ja, nu mener jeg, det, hr. Per Clausen siger om, at regeringen ikke har gjort noget, er forkert.
Regeringen har da gjort en masse ting, det var jo det, som skatteministeren meget rigtigt sagde.
Og skatteministeren er i øvrigt i gang med en række andre initiativer på det her område.
Så jeg kan ikke forstå, hvordan man kan sige, at regeringen ikke har foretaget sig noget.
Når hr. Per Clausen siger, at de her afgifter vel også har en miljømæssig effekt, og at de jo skulle være adfærdsregulerende, vil jeg sige, at det er ganske givet rigtigt nok, at hvis man lægger afgifterne på og så siger til folk, at hvis de sparer på elektriciteten eller på vandet eller på nogle andre ting, så sparer de også nogle penge på det her område, og så får både miljøet og pengene det godt i lommen.
Den gjorde det, at hver gang folk havde sparet og tænkt, at nu skulle de også have nogle penge ud af det her, så forhøjede den tidligere regering jo med Enhedslistens støtte afgifterne.
Så det var bare at føre folk bag lyset.
Per Clausen (EL), 2006-05-10:
Ved lejlighed kunne jeg godt tænke mig, hvis hr. Eyvind Vesselbo kunne orientere os om, hvilke skatter der ikke er røde skatter, for nogle af de ting, der finansierer vores samfund, må vel også være skatter, som Venstre går ind for, og da man jo ikke vil nedsætte de grønne afgifter, fordi pengene skal bruges til at nedsætte personskatter engang i fremtiden, ja, så kan det jo heller ikke være personskatter, som er røde skatter eller blå skatter.
Jeg mener sådan set, det er en lidt besynderlig opdeling, hr. Eyvind Vesselbo bruger til at fraskrive sig selv og regeringen et ansvar for, at man efter 5 år intet har gjort ved det, man jo rigtigt nok gik til valg på at ville gøre noget ved.
Så vil jeg bare spørge hr. Eyvind Vesselbo: Er det ikke sådan, at der faktisk findes ganske mange eksempler på, at grønne afgifter har haft en positiv effekt på miljøet?
Og mener hr. Eyvind Vesselbo ikke, det er meget fornuftigt, at de miljømæssige belastninger, som nogle former for produktion giver, også kan genfindes på prisen, sådan at man ikke sparer penge som forbruger ved at handle miljømæssigt uforsvarligt?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Nu er det jo sådan, som skatteministeren jo også meget rigtigt sagde, at de her afgifter jo sådan set ikke er grønne afgifter, men fiskale afgifter, altså røde skatter.
Og det vil sige med hensyn til de penge, der kommer i statskassen, at hvis man fjerner den afgift, så skal vi finde indtægterne, provenuet, et andet sted.
Så svaret på mit spørgsmål er, at det er dem, der indførte afgiften og førte befolkningen bag lyset og sagde, at det her var en grøn afgift, som vi indførte på grund af miljøet, der har ansvaret for, at den her afgift blev vedtaget, men så kan man da ikke bagefter forlange af en regering, at nu skal den fjerne den afgift, som er indført, uden man så selv kommer med forslag til, hvor de penge skal komme fra i stedet for.
Så derfor vil jeg helt klart sige, at det jo er hr. Steen Gade og hans venner på venstrefløjen, der har ansvaret.
Jeg vil sige til hr. Steen Gade, at der ikke er nogen uoverensstemmelse mellem det, som skatteministeren sagde, og det, jeg sagde, men der er måske et problem med hr. Steen Gades hørelse.
Det, jeg sagde, var, at jeg støttede skatteministerens glimrende initiativer, og så kommer hr. Steen Gade med en hel anden udlægning af det.
Det er selvfølgelig også en form for debat, men den er vel ikke særlig fornuftig, hvis man skal nå frem til et fornuftigt diskussionsniveau.
Så vil jeg sige om skævvridninger, at det jo er det, som jeg og vi fra Venstres side gang på gang har fremhævet omkring de grønne afgifter, og det er også derfor, vi har lavet afgiftsstoppet og skattestoppet i det hele taget.
De grønne afgifter vender, som man også skriver her i forslaget, den tunge ende nedad.
Steen Gade (SF), 2006-05-10:
Jeg hørte hr. Eyvind Vesselbo sige, at man ville overlade analysen af situationen til embedsmændene.
Det var jo ikke det, skatteministeren sagde.
Skatteministeren sagde jo, at han ville tage forskellige initiativer, men at han netop ikke ville lave en helhedsvurdering.
Så der må jo være et eller andet, hr. Vesselbo har misforstået af det, regeringen har sagt.
Mit spørgsmål til hr. Vesselbo handler om skævvridninger.
Er det korrekt, at på en lang, lang række områder, også nogle af dem, som Venstre i forsamlingshusene har tordnet imod, har regeringen ingen ændringer lavet, samtidig med at man bliver ved med at skælde andre ud for at have ansvaret for de skævvridninger, der kan være på nogle af områderne?
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-10:
Hvis man ser bort fra den første del, som jo er meget polemisk – og lad os nu lade det ligge igen – så kan jeg forstå, at fosforafgiften og pesticidafgiften er afgifter, som Venstre anser for at være hensigtsmæssige.
Mener Venstre så også, at man til enhver tid kan sige, at man har fundet præcis det rigtige niveau for afgiftens størrelse, eller kan det være relevant at vurdere fra tid til anden, om den sammenhæng og samfundsmæssige kontekst, den indgår i i dag, måske giver anledning til, at man skulle justere det?
Pia Gjellerup (S), 2006-05-10:
Det her bliver en bemærkning af meget kort art, en kommentar.
Jeg er meget enig i analysen, som jo altså også efterhånden er kommet frem her i forskellige kommentarer fra salen.
Jeg tror, at vi, de aktive ordførere i salen, inklusive den konservative ordfører, er meget enige om analysen.
Så er der jo nogle, der er gået undervejs.
Det er jo konklusionen, vi er noget uenige om, det er spørgsmålet om, hvordan vi kommer fra analysen til handlingen.
Men det må vi prøve at arbejde videre med.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-05-10:
Hvis man nu synes, at niveauet f.eks. på de to afgifter er godt nok, så er der jo sådan set ingen grund til at gå ind og vurdere, om det er godt nok.
Men det er klart, at med de initiativer, som skatteministeren har i gang på de områder, og hvor der også er nedsat nogle arbejdsgrupper, ja, der vil man selvfølgelig gå ind og kigge på det.
Det er det, jeg siger.
Med hensyn til bl.a. CO2-afgiftsystemet, som jeg nævnte, i relation til kvotesystemet, er det altså klart, at der må vi gå ind og vurdere, hvad vi kan gøre på det område.
Kristian Jensen (V), 2006-05-10:
Undskyld denne lille usædvanlige afbrydelse.
Den skyldes, at forslagsstilleren både i forslaget og nu gennem hr. Steen Gades spørgsmål gentager den forkerte påstand om, at der er afgifter på biobrændsler til kraft-varme-produktion.
Der er ikke afgifter på biomasse til kraftvarme-produktionen, det er der ikke.
Der er derimod en aftale om en begrænsning af det frie valg af brændsler, som gør, at nogle kraftvarme-værker ikke kan skifte til de afgiftsfrie biobrændsler.
Det er en aftale, der er indgået bl.a. mellem Det Radikale Venstre, SF og regeringen.
Derfor vil jeg bare for at få rettet den misforståelse, der nu er fremført både i forslaget og i spørgsmålene til Venstres ordfører, sige, at der altså ikke er afgifter på biobrændsler til kraftvarme.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-10:
Jeg vil gerne fortsætte i det konstruktive spor, for det er jo under alle omstændigheder spændende at bruge et afgiftsinstrument til at optimere en forsvarlig miljømæssig adfærd.
Det, der jo hele tiden sker, er, at vores samfund ændrer sig, og vores adfærd ændrer sig også i nogle sammenhænge, der er påvirket af noget helt andet end afgifterne.
Det er jo derfor, der er en del i salen, der er kommet til det synspunkt, at vi ikke med det, vi ved i dag, har et generelt overblik over miljøoptimeringen ved indretningen af det samlede grønne afgiftsbillede, herunder også energiafgifterne.
Det er jo det der er lagt op til at der kunne findes en vej til at få.
Det er der, jeg har oversat det til,
at hvis man ikke vil gå den vej, så ville det jo være spændende at få peget på en anden vej, man kunne komme dertil ad.
Og der må jeg sige, at de ideer, der er leveret fra skatteministerens side, jo er så små dele af det projekt, der lægges op til i det her beslutningsforslag, at det i hvert fald er et meget beskedent bidrag.
Jeg vil høre, om ikke Det Konservative Folkeparti faktisk er optaget af, at Folketinget får et samlet overblik, en viden om, hvilke veje vi har til en miljøoptimering af de grønne afgifter.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-10:
Jeg tror, at Det Konservative Folkeparti vil sige, at vi er nødt til at have afgifter af en vis størrelse på visse varer af hensyn til, at tingene opnår den rigtige pris.
Den rigtige pris er jo svær at fastsætte, fordi det, om man så må sige, også er prisen for den miljøomkostning, der ligger ved forskellige forbrugsstoffer.
Så det er naturligvis en del af det at finde den rigtige pris.
Som sådan mener jeg altså, at afgifter er en fremgangsmåde, som er nødvendig, og jeg siger jo også i mit indlæg, at afgifter har det med at gro fast, og ingen kan forestille sig, at de bliver afskaffet.
Steen Gade (SF), 2006-05-10:
Tak for svaret.
Hr. Christian Wedell-Neergaard talte om, at vi skulle have den rigtige pris og en omkostningseffektiv indsats på miljøområdet.
Det er jo ting, jeg er helt enig i.
Er hr. Christian WedellNeergaard enig i, at en rigtig pris også betyder, at man skal indregne miljøomkostningen i prisen?
Og kan hr. Christian Wedell-Neergaard derfor godt se, at det kan være meget relevant at have miljøafgifter, fordi det faktisk er den mest omkostningseffektive måde at indregne den reelle udgift, man har på miljøet på forskellige ting, på?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-10:
Ja, det er jeg faktisk enig i.
Med hensyn til initiativer til vandbesparelse er det jo sådan, at man er kommet igennem med en udvidelse af antallet af boliger, samtidig med at vandforbruget faktisk ikke er steget.
Det kan man jo bl.a. tillægge vandafgiften.
Hvis man ser forskellen på trafikbilledet i USA og i Danmark, vil man også spørge, hvorfor vi dog kører i sådan nogle små biler, når nu man kan få sådan nogle store, dejlige luksusbiler.
Men det kunne jo f.eks. være, fordi benzinpriserne er noget lavere i USA, end de er i Danmark, altså at de meget høje benzinpriser medfører, at man køber omkostningseffektive eller benzinøkonomiske biler.
Steen Gade (SF), 2006-05-10:
Tak til hr. Christian Wedell-Neergaard for i hvert fald en mere saglig indvending end dem, vi fik fra de to andre talere fra det etablerede regeringsflertal.
Mit spørgsmål til hr. Christian WedellNeergaard er, om hr. Christian Wedell-Neergaard ikke er enig med mig i, at vi på en lang række områder har meget sikker dokumentation for, at miljøafgifter har en sikker miljøeffekt; det drejer sig om energiafgifterne, benzinafgifterne, vandafgiften, afgiften på plastikposer, afgiften på svovl, afgiften på bly, hvor det har det virket med sikkerhed.
Er hr. Christian WedellNeergaard enig i det?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-10:
Det, vi kan konstatere, er jo, at dengang vi havde en socialdemokratisk regering, havde vi nye månedlige afgifter, nye skatter.
Derimod kan man tage hele skatteområdet og sige: Hvad er det egentlig, der er sket med den nye regering, har den sænket skatterne, har den indført nogle jobfradrag?
Og det er der, jeg bare vil sige, at hvis man sammenligner med dengang, så er der jo sket en markant skattelettelse for den danske befolkning, og det er vi glade for.
Så kan man sige, at det er at fjerne nogle af skatterne fra de områder, skatter, som den tidligere regering havde indført.
Næ, vi har givet skattelettelsen til befolkningen, så nu har de nogle penge at betale med.
Det havde man ikke før.
Før blev man plukket både det ene og det andet sted
Man har fået en reel skattelettelse i form af jobfradrag og andre ting, så derfor synes jeg, at vi er på rette spor, som vi kører det lige nu.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-10:
Det er jo en lille smule deprimerende, at vi skal diskutere navne på nogle afgifter, for det, der jo har været fuldstændig klart i forbindelse med grønne afgifter i 1990’erne, var jo, at de skulle bruges til at nedsætte skatten på arbejde med, og det blev så også resultatet, men det har man da ganske glemt.
Men lad nu være med at diskutere navnene, for det er jo ikke navnene, der er vigtige, det er jo spørgsmålet om, hvilken miljømæssig funktion det har, der er vigtigt.
Jeg kan konstatere, at Dansk Folkeparti ikke har stillet nogen forslag om at sænke de grønne afgifter og følgelig ikke er kommet igennem med nogen forslag om at sænke de grønne afgifter eller røde skatter, eller hvad man nu vil kalde dem.
Så lad være med at diskutere navnene, tal om realiteten, og svar på spørgsmålet om, hvorvidt det så ikke er hensigtsmæssigt at se på, om vi i den store, samlede helhed kunne få optimeret den miljøvirkning, vi vil have.
Det er jo miljøvirkningen, vi går efter, i forbindelse med hvordan de grønne afgifter indrettes, fordi de skal påvirke vores forbrug til at være mest muligt hensigtsmæssigt i forbindelse med vores træk på ressourcer og forbrug af miljø.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-10:
Det, vi har sagt her, er, at når man dengang startede med at kalde dem grønne afgifter, selv om de i realiteten var røde skatter, så mener vi bare, at grønne afgifter også burde gå til miljøet.
Det er da dejligt at få at vide her fra Folketingets side, at det, som den tidligere regering gerne ville, sådan set bare var at fylde statskassen med skattekroner.
Men så kan man jo bare kalde det, hvad det er, altså en skat, og man kunne jo egentlig bare have kaldt det en indkomstskat.
Jeg synes bare, det er for dårligt, at man ikke tør gå ud og sige til befolkningen, hvad der reelt er hensigten.
Derimod kalder man det grønne afgifter for at lade som om, at man nu gør en ekstra indsats for miljøet.
Det var jo bare ikke det, man ville, og derfor er jeg dybt skuffet over den tidligere regering.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-10:
Nu gik de grønne afgifter i 1990’erne til at nedsætte skatten på arbejde med.
Så kan jeg jo i øvrigt forstå, at skatteministeren er meget glad for, at de optræder i statskassen.
Når han åbner den, vil han se alle disse røde penge ligge der til at bruge eller til at afdrage på gælden med, så det takker vi for.
Hr. Jørn Dohrmann vil jeg bare spørge: Når han nu udgyder sådan en vis galde over disse røde skatter, som han vælger at kalde dem, hvor mange forslag har Dansk Folkeparti stillet for at reducere dem, og hvor mange har man fået gennemført?