runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-11-24:
Jeg synes, det ville være gavnligt, hvis denne her diskussion om rituelle slagtninger udelukkende kunne dreje sig om dyrevelfærd og intet andet.
Jeg vil godt sige til fru Else Marie Mortensen, som kommenterer Burchardt, som altid er på pletten med bemærkninger i regeringens øjemed om det her problem, at så vil jeg til gengæld gerne citere en anden dyrlæge, overdyrlæge i Fødevaredirektoratet, Anne Birgitte Raa, som er den dyrlæge, der overvåger hver en slagtning på NV-OX i Slagelse.
Hun siger, at dyrene lider uden bedøvelse, at det er dyremishandling.
Og det er det, jeg synes, vi skal forholde os til i den her diskussion.
Det her har intet med religionsfrihed at gøre.
Det har ikke spor at gøre med mindretallets rettigheder.
Det har noget at gøre med, at det er dyremishandling.
Jeg vil godt foreslå fru Else Marie Mortensen, som nu har været nede og se en slagtning, det har jeg i øvrigt også selv, men det var inden den nye bekendtgørelse: Kunne det ikke lade sig gøre, at vi alle sammen fik den mulighed.
At f.eks. Retsudvalget kom ned og så, hvordan det foregik, så vi kunne undgå de myter, der også har været fremme i denne debat.
Javel.
Så ved vi, hvad vi taler om.
Kristen Touborg (SF), 1999-11-24:
Jeg har to spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører.
Jeg forstår ordføreren sådan, at vi fik en oplysning herfra, der gik på, at ingen har været på besøg på NV-OX efter den nye bekendtgørelse.
Hvis det er rigtigt forstået, må jeg sige på vestjysk: Det er løwn, for jeg har faktisk været der.
Det kan jeg i hvert fald stå inde for, og jeg vil gerne sige det åbent fra Folketingets talerstol.
Men det er muligt, at jeg misforstod Socialdemokratiets ordfører.
Det ved jeg ikke.
Det andet spørgsmål, jeg godt vil ind på, er, at Socialdemokratiets ordfører siger, at alle eksperter er enige om, at får mister bevidstheden straks efter, at de er halssnittet.
Jeg vil godt spørge, om ordføreren selv har overværet sådanne slagtninger.
Ellers vil jeg anbefale at gøre det.
Jeg har overværet det, og jeg må sige, at eksperterne har ikke altid ret.
I hvert fald bøjer jeg mig ikke for ekspertudsagn, som går i en anden retning, end det
jeg selv oplever.
Når man berører fårene 5 minutter efter, så reagerer de, og det er, med det kendskab jeg har til dyr, tegn på, at dyret ikke har mistet bevidstheden.
Else Marie Mortensen (S), 1999-11-24:
Jeg kan starte med at svare hr. Tom Behnke ganske enkelt: Ja.
Det er nemlig sådan, at hvis man er socialdemokrat, så har man ikke noget imod at afveje flere forskellige hensyn mod hinanden og så vælge den forhåndenværende bedste løsning, dvs. det dyreetiske hensyn og det menneskelige hensyn i præcis denne her sag, nøjagtig sådan som Det Dyreetiske Råd har gjort.
Det, som jeg så i øvrigt sagde om et kompromis, var ikke min egen udtalelse.
Det burde være svar på medlemmets spørgsmål til mig.
Så blev der også spurgt: Hvad nu, hvis boltpistolen svigter?
For mig at se
er det i denne her sammenhæng ikke spor værre, at boltpistolen svigter, og teknik kan jo - det indrømmer jeg - svigte.
Her har vi så blot den ekstra sikkerhed, at der er en dyrlæge til stede, der kan sørge for hurtigt at gribe ind, hvis det skulle ske.
Så har jeg lige en kommentar til hr. Melchiors indlæg: Ja, jeg er helt enig i, at det var utilstedeligt, sådan som det blev fremstillet på fjernsynet i går.
Arne Melchior (CD), 1999-11-24:
Undskyld formand.
Jeg vil gerne med stor tilfredshed kvittere for justitsministerens og fru Else Marie Mortensens taler, vi har hørt her.
Det skal jeg så komme tilbage til i min ordførertale.
Fru Else Marie Mortensen kom ind på tv-udsendelsen »Indefra« på Danmarks DR 2.
Jeg er helt enig i den bedømmelse, som fru Else Marie Mortensen gav
, og jeg skal konkretisere det. For det første viste man en såkaldt rituel slagtning fra Vestbredden, ganske uautoriseret, og det blev direkte sagt, at det var jo ikke til at få lov at se noget sådant i Europa.
Dette er en lodret, grov usandhed.
Danmarks tv filmede jo for nogle år siden netop på det bemeldte slagteri i Slagelse, og det blev vist på tv, så det er altså muligt.
For det andet: I starten så man en normal, om jeg så må sige, konventionel slagtning.
Der gik kameraet så væk fra dyrets hoved, men den meget opmærksomme seer, som jeg bl.a. var, kunne se, at også dette dyr reagerede efter boltpistolskydningen.
Det er en kendt ting, at både dyr og mennesker har reflekser og reaktioner, også når bedøvelse har fundet sted.
Så - undskyld hr. formand, jeg skal være færdig nu - skal jeg også bare tilføje, at det indslag af et interview med mig, der blev bragt, var skåret på en utilstedelig og uforskammet måde, således at jeg ikke viger tilbage for at betegne den tv-udsendelse i går som manipulatorisk og bedragerisk.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-24:
Fru Else Marie Mortensen fortalte en hel masse om, at det her var et kompromis, man har opnået i dyreværnsloven, og at nogle veterinærfolk havde udtalt, at det var sådan den bedste løsning, vi kunne komme til her i landet.
Jeg er nødt til at spørge fru Else Marie Mortensen, om det overhovedet er sådan, at man skal gå på kompromis med dyrevelfærd.
Ville det bedste for dyrene - der hersker jo ingen tvivl om, at dyrene lider ved det her - ikke være, at man helt lod være med det her?
Hvad nu, hvis boltpistolen ikke virker?
Hvad så?
Tom Behnke (FRI), 1999-11-24:
Er hele gruppen, hvert enkelt medlem, enig i det, som fru Else Marie Mortensen har sagt, og i den indstilling, som hun afgiver på vegne af Socialdemokratiet?
Det undrer mig set i forhold til de mange socialdemokrater, som ellers går meget op i dyreværnssager, og som er store dyreværnsforkæmpere, at der ikke skulle have været bare en antydning af forskellig opfattelse i Socialdemokratiet.
Henning Grove (KF), 1999-11-24:
For det første: Veterinærinspektøren udtaler, at det er et acceptabelt kompromis.
Dermed være sagt, at man tillader dyremishandling i kompromisets navn.
Dyrlægerne advarer imod det, det er dyremishandling.
For det andet: Hvis en boltpistol svigter ved en normal slagtning, så sker der ikke noget med dyret
Når han står der, kan han jo ikke beordre noget hurtigt frem.
Der skal lades og det hele.
Derfor vil det altid være dyremishandling og især stærkt, når boltpistolen svigter.
Så sagde fru Else Marie Mortensen »grundlovssikret religionsfrihed«.
Det er rigtigt, og det er der ikke nogen, der angriber.
Men skal det forstås sådan, at i det her tilfælde må der være dyremishandling?
Hvis der nu kommer en anden ting, hvor man påberåber sig religionsfrihed, selv om det strider mod vor etik, skal vi så også tillade det?
Man har lov til at have den religion, man ønsker, men jeg går ud fra, at der ikke skal gives tilladelse til, at man for at have sin religion kan overskride etik til alle sider.
Christian H. Hansen (DF), 1999-11-24:
Når hr. Kristen Touborg heroppefra taler om anklager for injuriesager osv., så er det jo, fordi hr. Kristen Touborg i radioen sagde nogle ubehagelige ting om det lovforslag, som vi også vil fremsætte, og som egentlig har det samme mål, som hr. Kristen Touborgs og SF's eget forslag har.
Jeg ved godt, at man prøver altid på at påstå noget andet, men kan hr. Kristen Touborg ikke bekræfte mig i, at man ikke har lov til at være så torskedum, når vi kan opnå et godt mål, at man så bekæmper hinanden.
Lad os da opnå det mål, for vi har nøjagtig det samme mål, nemlig dyrenes velfærd.
Kristen Touborg (SF), 1999-11-24:
Når hr. Arne Melchior udtaler, at ingen jo kerer sig om, hvordan produktionsdyrene har det, hvordan velfærdet er dér, så vil jeg sige, at det er der jo faktisk nok en del der kerer sig om.
Jeg kan sådan på den måde sige, at SF f.eks. vil gøre det nye lovforslag om indendørs hold af svin mere dyrevelfærdsmæssigt ordentligt - mere end det, ministeren har lagt op til.
Og der er jo så en mulighed for, at CD kan gå ind og støtte sådan et ændringsforslag.
Derfor er det jo, at man ikke bare kan sige, at det er der ingen der kerer sig om.
Det gør vi rent faktisk, men den omstændighed, at der er dyr, der er produktionsdyr, der har det for dårligt, imedens de lever, betyder jo ikke, at de også skal have det dårligt, når de bliver aflivet.
Jeg vil sige det sådan, at enhver bonde, uanset hvordan man ellers har sit produktionsapparat, har en forståelse for, at når dyrene skal herfra, skal det foregå på den lempeligst mulige måde.
Tom Behnke (FRI), 1999-11-24:
Hr. Kristen Touborg har ikke sagt noget om Frihed 2000's motiver eller signaler i forhold til vores lovforslag.
Og det er jeg glad for, det tager jeg som en opbakning til vores forslag.
Men jeg er nødt til at korrekse, for hr. Kristen Touborg sagde, at SF's ordfører i 1997 måtte tage afstand fra forslaget.
Det var sådan, at SF stemte samlet for det lovforslag, som jeg fremsatte på daværende tidspunkt, der hed nr. L 93.
Det var et samlet SF, der stemte for det, og det er derfor, at vi er glade for at se, at vi nu får debatten igen i dag, og at det ser ud til, at flere partier bakker op om det.
Jeg vil også sige, at signalerne er da bestemt af betydning i den her sag, og hvis det er en hindring, så kan man roligt se helt bort fra bemærkningerne til vores lovforslag.
Vi har ingen problemer med det, og hvis der kan samles flertal om SF's forslag, men ikke om de andre,
så betyder det ikke noget for os.
For os er det vigtige, at vi får et lovforslag om det her punkt vedtaget, uanset hvilket af de tre det bliver.
Margrete Auken (SF), 1999-11-24:
Det er meget lidt passende, at hr. Arne Melchior beskylder os for ikke at kere os om produktionsdyrene.
Det ved hr. Melchior godt at vi gør.
Vi kerer os bestemt også om anskydninger; det er i øvrigt ulovligt at have anskydninger.
Jeg vil bare lige sige det; det er ikke lovligt.
Jeg kender en stor del af diskussionen fra dyreforsøg; det drejer sig om et ganske lille antal dyr.
Der er også blevet sagt til mig: Skal man så på grund af det lille antal dyr gå ind og gøre sådan og sådan.
Det er nøjagtig den samme diskussion, og vi har alligevel dyreforsøgsloven, hvor der jo netop, fordi loven er god, står, at dyrene ikke må lide, også selv om det indimellem gør, at der er forsøg, vi ikke kan komme igennem med.
Så vil jeg sige, og det er så til hr. Arne Melchior og
også især til justitsministeren: Der er altså religiøse riter, både i Det Gamle og Det Ny Testamente, som vi i langt de fleste tilfælde er holdt op med.
Selv om det er foreskrevet, selv om de står kommende fra det høje.
Hr. Melchior ved jo også godt, at hvis jeg tog hele striben af religiøse riter fra Det Gamle Testamente, så ville vi om de ni tiendedele sige, at vi kunne jo ikke drømme om at gøre sådan.
Det ved man jo godt.
Så det er da i denne her samtale vigtigt, at vi også får den del af samtalen på et øjenhøjdeniveau, og jeg vil ikke på forhånd sige om det mosaiske troessamfund, at det skal fritages for den religionsdebat, vi andre også må tage om vores religiøse riter.
Arne Melchior (CD), 1999-11-24:
Fru Auken siger, at det ikke er lovligt at anskyde dyr under jagt.
Men vi ved, at det sker i hundredtusindvis af tilfælde, og mig bekendt er der ikke straf for det. Men her har vi altså dyr løbende rundt eller flyvende rundt, ikke i sekunder, men i timer eller i måneder eller i år og være sårede og anskudt og lide.
Det har jeg ikke hørt noget forslag om at der skal et forbud imod, og det kan ikke undgås, at den slags anskydning sker, når jagt er tilladt.
Jeg er meget taknemlig for det spørgsmål, der var om, hvordan gruppen stillede sig, for jeg glemte faktisk i kampens iver at sige, at der også i CD's gruppe er noget uenighed.
Vi har ikke været til stede
alle sammen endnu.
Der er to, muligvis tre, der vil stemme anderledes end flertallet af gruppen og de ting, jeg har givet udtryk for her.
Så sagde hr. Christian H. Hansen også, at der jo ikke ret mange, der taler imod.
Nåh, der er jo altså et Socialdemokrati, der vistnok har haft ordet, og der er da et par partier, der endnu ikke har talt, så det kan være, hr. Christian H. Hansen kommer til at tælle om igen.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-11-24:
Af debattens længde kan man jo allerede nu slutte, at det er et emne, der påkalder sig mange stærke følelser, og jeg har sådan set lidt ydmyghed over for emnet, fordi jeg i en del år i min tidligere karriere faktisk har haft licens til at arbejde med dyreforsøg.
Jeg har altså egenhændigt været med til at påføre dyr smerte i en eller anden sags tjeneste, fordi det var nødvendigt af hensyn til forskningen og af hensyn til udviklingen af nye lægemidler. Jeg synes, det er et utrolig svært emne, også når vi diskuterer jagt, når vi diskuterer abort, når vi diskuterer alle mulige former for slagtninger i forbindelse med fødevarefremskaffelse til vores alle sammens velbefindende.
Vi påfører dyr lidelser, vi gør det i en eller anden sags tjeneste, og vi er her inde på et område og inden for en sag, hvor ikke alle kan få ret og ikke alle kan blive tilfredse, og det kan man jo være ked af.
I Det Radikale Venstre ønsker vi selvfølgelig at tilgodese dyrevelfærd, herunder omstændighederne under slagtning.
Dyremishandling kan vi under ingen omstændigheder gå ind for, men vi ønsker at give plads til, at religiøse minoriteter, som i årevis har haft lov til at slagte på deres måde, fortsat kan gøre det under en eller anden form.
Der er ingen lette løsninger, men vi finder, at de nugældende, opstrammede regler, som har eksisteret siden 1997, forekommer at være ordentlige, hensynsfulde og forsvarlige.
Vi mener ikke, der er tale om dyremishandling, og vi er trygge ved, at den slags ting foregår under fuldt dyrlægeopsyn og under stadig debat, vil jeg også sige.
Det er godt, vi stadig har disse debatter.
Måske flytter grænserne sig, måske ændrer reglerne sig, og måske får vi andre metoder.
Men vi mener ikke, at de nugældende regler er urimelige, eller at de er udtryk for dyremishandling, og derfor kan vi ikke stemme for nogen af de fremsatte forslag.
Arne Melchior (CD), 1999-11-24:
Som tidligere sagt går jeg ikke i diskussion med hr. Tom Behnke om denne sag, og det er kun af hensyn til eventuelle seere og lyttere og af hensyn til protokollen, at jeg skal minde om, at jeg udtrykkeligt talte om lystjagt.
Ole Hækkerup (S), 1999-11-24:
Med dette lovforslag ændres autorisationen af elinstallatører.
Hovedelementerne i den nye lov bliver virksomhedsautorisation og personlig autorisation, oprettelse af et kvalitetssikringssystem, tidsbegrænsning af autorisationer samt endelig en afgrænsning af, hvilke arbejder der kræver autorisation som elinstallatør, og hvilke krav der stilles for at opnå autorisation som elinstallatør.
For Socialdemokratiet er der flere ting, der er afgørende i forbindelse med dette lovforslag.
Først og fremmest er det grundlæggende, at elinstallationer udføres sikkerhedsmæssigt korrekt.
Kvalitetssikringssystemet og de nye autorisationer skulle gerne sikre dette.
På den måde både forbedres og tilpasses lovgivningen til den udvikling, der er sket, og den tryghed, der ligger i, at det sikkerhedsmæssigt korrekte bliver stærkere.
Vi er meget tilfredse med det tætte samarbejde om den nye lovgivning, ministeren har haft med de relevante organisationer på området.
Det viser sig da også klart i de høringssvar, der er kommet til lovforslaget, som alle bakker op bag den udvikling, der lægges op til her.
Vi mener, det er rigtigt, at dette lovforslag er omfattet af en lovovervågning med henblik på at vurdere, om målene med lovgivningen nås, og om forudsætningerne herfor holder.
Ud over sikkerheden og det tætte samarbejde med de relevante organisationer på området mener vi at det er rigtigt at der med dette lovforslag lægges op til, at private selv kan foretage nogle installationer, udskifte almindelige afbrydere og stikkontakter, ophænge lamper i boligen m.v. Naturligvis skal private have adgang til at gøre det, og når det bliver lovligt, bliver det jo også meget lettere at informere om, hvad man skal være opmærksom på, når man selv foretager disse installationer. Det politiske i denne sag er jo i virkeligheden, at det er lykkedes at åbne for privates adgang til selv at lave mere, samtidig med at der gøres mere for sikkerheden, og at det er kommet på plads i et tæt samarbejde med alle relevante organisationer på området.
På den baggrund skal jeg naturligvis anbefale lovforslaget til vedtagelse.
Harald Kjøller (V), 1999-11-24:
Af høringssvarene til dette lovforslag fremgår det, at Konkurrencetyrelsen anser begrænsningen i forslagets § 10, stk. 3, i retten til erhvervmæssigt at udføre de opgaver, som private selv godt må udføre i deres bolig, for at være i strid med konkurrencelovens intentioner.
Da jeg er enig i denne betragtning, skal jeg derfor opfordre til, at dette punkt revurderes, da det ikke er nødvendigt af hensyn til lovens formål, som er at sikre installationerne.
Men ud over denne bemærkning kan jeg tilslutte mig det foreliggende lovforslag, som det er fremsat.
Henning Grove (KF), 1999-11-24:
Da Det Konservative Folkepartis ordfører, hr. Jens Heimburger, ikke kan være til stede i dag, skal jeg gøre følgende bemærkninger: Det Konservative Folkeparti støtter den foreslåede modernisering af autorisationer af elinstallatørvirksomhed. Vi finder det vigtigt, at man i et samarbejde med branchen har fundet frem til et forslag, der dels kan forbedre sikkerhedskravene, dels kan styrke uddannelsesniveauet inden for det teknologiske område.
Vi er samtidig enige i, at der er behov for en præcisering af autorisationsordningen til at omfatte både en virksomhedsautorisation og en personlig autorisation.
Vi ser denne ændring som en naturlig konsekvens af de ændringer, der har fundet sted inden for markedet af elinstallatørvirksomheder, hvor der i dag er blevet flere større aktører end tidligere.
Vi finder det ligeledes hensigtsmæssigt, at man planlægger en løbende evaluering af konsekvenserne af disse lovændringer, således at lovgivningen også tilpasses virkeligheden inden for brancheområdet.
En positiv behandling.
Kristen Touborg (SF), 1999-11-24:
Da SF's ordfører på området, hr. Knud Erik Hansen, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på partiets vegne fremføre følgende: Lovforslaget er en tilpasning til måden, samfundet fungerer på, ved bl.a. at øge mulighederne for virksomhedsautorisation og samtidig at opbygge et system til at sikre kvalitet og sikkerhed.
Det synes vi er en god bestræbelse.
Vi kan også tilslutte os, at private får tilladelse til at foretage installationer, hvor det sikkerhedsmæssigt er forsvarligt, og hvor private reelt i dag i mange tilfælde alligevel gennemfører dem.
Det vil betyde, at man i langt højere grad vil kunne oplyse om, hvordan man som privat skal gennemføre dem korrekt.
Vi finder, at der i lovforslaget er en passende balance mellem udvidelsen af kredsen, der skal gennemføre installationerne, og sikkerheden, og vi er positivt indstillet over for lovforslaget. Jeg skal hilse fra Enhedslisten og sige
, at de også er positivt indstillet over for lovforslaget.
For at spare Folketingets tid kan jeg sige, at de samme bemærkninger gælder for lovforslag nr. L 81, både fra SF og fra Enhedslisten.
Egil Møller (DF), 1999-11-24:
Den samfundsmæssige og tekniske udvikling har medført stadig større udfordringer også for elinstallatørvirksomhederne.
For at sikre forbrugerne mest muligt er det nødvendigt at samfundet stiller store krav til de virksomheder og enkeltpersoner, der udfører de mangeartede opgaver inden for elinstallation.
I det store og hele vil Dansk Folkeparti kunne støtte lovforslaget, men jeg har betænkeligheder over for Elektricitetsrådets mulighed for at tilbagekalde såvel en personlig autorisation som en virksomheds autorisation, såfremt de pågældende har en forfalden gæld til det offentlige på 100.000 kr. eller derover.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om denne nedre grænse på 100.000 kr. er et helligt tal.
En grænse på 300.000 kr. eller 400.000 kr. vil jeg anse for en mere passende beløbsstørrelse.
Det offentlige må jo ligesom det private erhvervsliv udvise smidighed og kulance, når det skønnes rimeligt.
Annie Lunde Hansen (CD), 1999-11-24:
Lovforslaget her skal jo erstatte den nugældende elinstallatørlov, som efter sigende ikke længere er tidssvarende på grund af den samfundsmæssige og tekniske udvikling.
I CD vil vi da gerne være med til at gøre lovgivningen mere tidssvarende, især når der er gjort et stort og grundigt forarbejde, som der tilsyneladende er her.
Opretholdelsen og videreudviklingen af en autorisationsordning er naturligvis begrundet i, at installatørarbejdet må være omgærdet med sikkerhed.
Derfor synes vi også, at der er en vis logik i, at lovforslaget er bygget op omkring dels denne ordning, dels en sikkerhedskvalitetsordning.
Der er dog et par enkelte ting i selve forslaget, jeg godt kunne tænke mig at knytte et par kommentarer til - bemærkninger, som har med selve administrationen at gøre:
For det første kunne det jo være rart enten her eller under udvalgsbehandlingen at få præciseret, hvad der mere nøjagtigt ligger i en restriktiv administration af bemyndigelsen til at foretage husundersøgelse uden retskendelse.
Ikke at vi i CD har noget specielt imod en sådan bestemmelse i denne sammenhæng, men alt andet lige vedrører bestemmelsen jo bl.a. kontrol af installationsarbejde udført af en installatør i et privat hjem, og der kan hermed være tale om et forholdsvis stort indgreb i privatsfæren.
For det andet vil det også være rart at få oplyst, i hvilket omfang der vil blive meddelt dispensation og dermed autorisation til virksomheder eller personer, som ikke opfylder kravene til dansk prøve og praksis, og som har en tilsvarende uddannelse fra deres respektive hjemlande. Det korte af det lange er imidlertid, at vi i CD synes, at der er tale om et godt forslag, og derfor støtter vi det, men vi ser alligevel hen til et positivt udvalgsarbejde.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-11-24:
Jamen jeg synes, det er ærgerligt, at ministeren forsøger at politisere den her sag.
Altså, vi har givet udtryk for en opfattelse af tingene
, og vi har givet udtryk for et tilsagn om at ville se på det her for at få løst et konkret problem, som vi mener der er. Vi er blevet opmærksomme på det problem; det bliver vi jo i forhold til mange problemer, bl.a. gennem dagspressens dækning af det, og det er jo ikke unaturligt; det bliver skatteministeren jo også i mange henseender.
Og når vi så ser, at der er et problem, jamen så er der kun én ting at gøre som politiker, og det er naturligvis at tage sig af det.
Det, jeg sagde før, og det, der selvfølgelig står til troende, er, at hvis skatteministeren vil komme og lave et initiativ, som skal ramme den lille lønmodtager, den lønmodtager, der har sine surt opsparede kroner og føler, at han betaler en meget høj skat, jamen så er vi ikke med.
Hvis det, skatteministeren kommer med, er et forsøg på at se på de hovedaktionærer, som udnytter nogle regler til at betale en langt lavere skat, end de efter det tilsigtede skulle, jamen så er vi med på at se sagligt på de her ting.