runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg går ud fra, at regeringen stadig væk har den opfattelse, at det, man siger før valget, beslutter man også efter valget.
Vi ser ikke noget til hinder for, at man, umiddelbart efter at analyserne er foretaget, som vi har aftalt, kan træffe beslutninger isoleret om de her to konkrete forslag, som kan være en hjælp til mange efterlønsmodtagere og i hvert fald fjerne aldersdiskriminationen.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om der er noget til hinder for, at man kan træffe beslutninger om de her to konkrete områder og så efterfølgende tage den større diskussion om efterlønnen.
Det var et godt svar.
Det gør så, at jeg spørger: Agter regeringen at deltage i den proces, der handler om, at forligskredsen kunne blive enig om, at vi kan træffe de her to beslutninger umiddelbart i begyndelsen af næste folketingssamling?
Det, der står i beslutningsforslaget, er jo, at vi skal undersøge mulighederne for at øge arbejdsudbuddet gennem større incitamenter i efterlønsordningen.
Og der er det selvfølgelig klart, at en ting er incitamentet, noget andet er, hvordan det påvirker arbejdsudbuddet.
Ole Sohn (SF), 2005-06-03:
Jeg har forstået, at ministeren og regeringen denne gang vil tage debatten op; det er da i sig selv positivt.
Det sagde man faktisk også for 4 år siden, da sagde ministeren nøjagtig det samme som nu.
Hvad er egentlig grunden til, at der ikke er foretaget noget i de 3 år?
Det er jo nøjagtig den samme diskussion, vi havde umiddelbart efter sidste valg.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er, at jeg faktisk troede, at regeringen mente det alvorligt, altså at man gerne ville have udvidet arbejdsstyrken, og at man gerne ville have folk til at blive længere tid på arbejdsmarkedet.
Jeg fatter ikke, hvorfor der skal være så meget kritik af SF’s forslag, som i øvrigt stort M046S3931.fm Page 3935
Friday, September 16, 2005 10:38 PM set er identisk med de to andre partiers.
Flere tusinde lønmodtagere bliver hvert eneste år tvunget på efterløn med den diskriminerende regel, der er.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor det skulle være et angrebspunkt at sige, at man vil fjerne diskriminationen, så folk kan søge arbejde.
Ministeren har et eller andet sted i hovedet, at folk bare vil have dagpenge.
Prøv at gå ud at snakke med folk: De er simpelt hen dybt deprimerede over, at de ikke kan få et stykke job.
Hvis ministeren kan skaffe arbejdet, også til det såkaldte grå guld, vil det da være en glæde for mange.
Altså, det ville jo ligesom være tosset at gå på efterløn, hvis man kunne få højere dagpenge.
Det var sådan set min pointe.
Hvis man oven i købet tager forslaget om, at man skal kunne gå på dagpenge uden at stå til rådighed, jamen så er vi da helt ude i skoven.
Det er jo det, hovedkritikken mod SF’s forslag går på: Hvorfor skulle vi have en efterlønsordning?
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Det her forslag om ret til at tjene 30.000 kr. om året, uden at der skal modregnes i efterlønnen,
er jo så selvindlysende, at et barn i 3. klasse kan forstå det og også vil kunne forstå, at der vil være en række mennesker, som så vil arbejde mere, end de hidtil har gjort.
Det er som nævnt blevet diskuteret i både 2001 og 2005, og nu får vi så at vide, at der M046S3931.fm Page 3936
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
inden skal foretages yderligere vurderinger og undersøgelser. Jeg må tilstå, at jeg kom til at tænke på min søn, da han spillede fodbold som mindre dreng.
Hvis der var en, der var for lang tid om et indkast, råbte holdet: tidsudtrækker.
I mere officielt dommersprog kaldes det nok for nøl.
Så det, jeg vil spørge om, er: Hvad er det dog, som er så afgørende at få undersøgt og vurderet yderligere, som man ikke har haft tid til at undersøge i de foregående år siden 2001?
Men når man kommer lidt højere op i klasserne, kan man også forstå, at man kan lave et regnestykke, hvor det bliver mere fordelagtigt at opsige sin fuldtidsstilling, fordi man, hvis man kan få efterløn + 30.000 kr., kan opretholde sin levestandard.
Når man så kommer lidt længere op i klasserne, forstår man også, at der er andre ting, der taler i den anden retning.
Der vil jeg bare sige, at vi får brug for alle de hænder, vi kan få i de kommende år, hvis velfærden skal udbygges i Danmark.
Når man kommer højere op i klasserne, får man også undervisning i den danske indkomstfordeling.
Jeg vil umiddelbart tro, at de, der kan opretholde deres levestandard ved at gå på efterløn og så få lov til at tjene 30.000 kr., formentlig udgør 2 pct. eller mindre af den danske befolkning.
Det er ganske, ganske minimalt, og derfor har det ikke noget med hovedsagen at gøre.
Jeg vil gerne spørge om noget andet: Uanset alle regler om arbejdsløse og forholdet til efterløn står det fast, at der er en række mennesker, som er arbejdsløse, og som i virkeligheden ønsker at stå til rådighed for arbejdsmarkedet, også efter at de er fyldt 60 år.
Men en hel del af de her arbejdsløse bliver nødt til, hvis de vil være sikre på et forsørgelsesgrundlag, at vælge efterlønnen.
Det står fast – i en tid, hvor regeringen også opfordrer det grå guld til at arbejde længere.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det så ikke en god idé at animere folk til, at de stadig væk kan arbejde også efter 60 år, uden at de er tvunget til at gå på efterløn, hvilket regeringen jo heller ikke ønsker?
Jeg er da enig i, at der er mange – tror jeg – der gerne ville være fortsat på arbejde, hvis der havde været et arbejde til dem, eller hvis man kunne træffe nogle aftaler med sin arbejdsgiver.
Så det har jeg jo signaleret at vi gerne vil se på.
Bekymringen er, om vi laver en ordning, hvor det bare er endnu bedre at fortsætte på dagpenge.
Og hvis det så krydres med SF’s forslag om, at man ikke engang behøver at stå til rådighed, når man får dagpenge, ja, så tror jeg altså, at vi er dårligt kørende.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Tak til ministeren for redegørelsen for synspunkterne om de forskellige beslutningsforslag.
Man kan så se, at ministeren går meget let hen over forslaget om at tjene 30.000 kr., og det er måske også, fordi ministerens parti – i hvert fald under valgkampen – har været ude at tale meget positivt om 30.000-kroners-reglen uden modregning.
Der var jo massivt flertal for at indføre 30.000 kr. uden modregning.
Det var klart og tydeligt, det var bredt for alle partier.
Jeg vil godt høre ministeren: Hvad skal der til i de analyser, for at ministeren så bagefter kommer og siger, at man godt vil indføre reglen om 30.000 kr. uden modregning i efterlønnen?
Det er jo det, der er helt afgørende.
M046S3931.fm Page 3937
Friday, September 16, 2005 10:38 PM folk, der er på efterløn, til at yde en ekstra indsats.
Det er jo det, analyserne skal vise, og det er det, jeg prøver at sige: I det omfang, vi laver ordninger, der trækker flere ud af arbejdsmarkedet, end vi skubber ind på arbejdsmarkedet, synes jeg, at der må være betænkeligheder ved at indføre sådanne ordninger.
Man må også tage i betragtning, at der i alt det, som er blevet sagt under valgkampen om, hvad man vil gøre for efterlønnere, lige har manglet en fodnote: Det er afhængigt af en analyse.
Hvis man skal til at føre valgkamp på, at man, når man går ud og lover noget, så til slut siger, at det er afhængigt af en analyse, så virker det lidt misvisende for mig, i betragtning af at vi har en samlet gruppe ledige, der måske nærmer sig 400.000, som vi på en eller anden måde skal have ud på arbejdsmarkedet.
Det er tallet, når man lægger alle tallene sammen.
Det ved ministeren også.
Når man lægger arbejdsløshedstallene sammen med tallene på dem, der er på kursus, dem, der er i aktivering og det hele, så kommer vi op i nærheden af 400.000.
Så der er masser at tage af.
Vi ved også, i hvert fald hvis ministeren har fulgt med med hensyn til de lave indkomstgrupper, der bliver presset på efterløn, at der er mange, der gerne vil yde en ekstra indsats, men ikke kan få lov til det.
Mange virksomheder vil gerne ansætte efterlønnere, fordi de kan arbejde på nogle tidspunkter, som de studerende ikke kan.
Der må være noget positivt i det.
Der får man jo bare modregnet et fast beløb pr. time, til man har spist sin efterløn op.
Derfor er det jo en utrolig fleksibel efterlønsordning, vi har.
Det må vi jo så diskutere, hvis vi laver om på de ting, og der antydede jeg jo selv, at der måske kunne være nogle problemer med incitamenterne for de lavtlønnede, fordi modregningen jo selvfølgelig sluger mest der.
Det er sådan nogle ting, vi må kunne se på.
Men jeg synes, det er forkert, når hr. Bent Bøgsted siger, at vi ligesom bare skubber det hen til en analyse.
Den største udfordring i det danske samfund er jo at få hænder nok i produktionen i de kommende år, hvis vi skal have fortsat udbygning af velfærden, og der er det da helt afgørende at vide, om sådan en ordning, vi etablerer, fremmer det formål eller ikke fremmer det.
Det synes jeg altså at vi skylder at vi har en klarhed over, når vi drøfter de her spørgsmål.
Morten Østergaard (RV), 2005-06-03:
Nu har vi jo hørt ministeren svare på adskillige spørgsmål.
Det, som kunne være interessant her, var måske lige at få understreget, hvad den underliggende tone ligesom betyder.
Er ministeren enig i, at det afgørende og det optimale ville være, at færrest muligt, ja, helst slet ingen gik på efterløn, at det er det, som man i virkeligheden bør indrette systemet efter, således at færrest muligt bruger den ordning?
Det, vi diskuterer her, er jo de der konkrete forslag, som ligger omkring efterlønsordningen, og de to centrale spørgsmål, vi diskuterer i dag, er jo spørgsmålet om 30.000-kroners-reglen og 60-års-dagpengeretten, det er ikke efterlønsordningen i almindelighed, og om man kunne ønske sig færre eller flere.
Den debat skal nok komme her i Folketinget, når Velfærdskommissionen kommer med sine forslag.
Men mine bemærkninger går udelukkende på de to elementer, som vi drøfter her.
Jo, men jeg synes dog alligevel, at de argumenter, som føres frem, handler om incitamenter, og jeg mener bestemt, at ministeren på et tidspunkt i hvert fald sagde, at det gjaldt om at indrette en ordning, så man ikke skubbede flere folk på efterløn.
Det tillod jeg mig dog at opfatte som en generel betragtning, og derfor vil jeg bare igen spørge, om det så ikke godt kan tolkes på en sådan måde, at det er regeringens opfattelse, at det må være en målsætning i sig selv at begrænse tilgangen til efterløn
mest muligt.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Jeg synes, det er positivt, at hr. Jens Vibjerg siger, at man godt kan sige, at det er en diskriminering af ældre.
Så ville jeg godt høre hr. Jens Vibjerg, om det så ikke er korrekt, at vi lavede et lovforslag, der gik på, at ældre ikke må diskrimineres på arbejdsmarkedet, og at vi så har en anden regel her, der er i strid med den lov, vi har lavet om diskrimination af ældre på arbejdsmarkedet.
I så fald må vi sørge for at fjerne den hurtigst muligt, så vi ikke diskriminerer på den måde.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Når man også fra hr. Jens Vibjergs side lægger så stor vægt på, at der skal laves nogle undersøgelser og tages nogle vurderinger, før det her kan afklares, så vil jeg gerne spørge, hvad årsagen er til, at man først nu 4 år senere går i gang med de analyser og vurderinger af et emne som muligheden for de 30.000 kr.s indtægt uden modregning i efterlønnen, som blev mødt med umiddelbart positive kommentarer allerede under valgkampen i 2001?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Nu skal jeg være ærlig og sige, at jeg ikke kan huske formuleringerne fra 2001.
Vi har jo ikke på den led drøftet det, men vi har besluttet, at vi nu går ind og kigger på det her forslag.
Jeg mener, at det forslag, som var fremme i 2001, var det fra SF med 40.000 kr., og på det tidspunkt viste tallene i hvert fald helt klart, at det var helt, helt uhensigtsmæssigt at gå ind på de betingelser.
Nu er det så et forslag om 30.000 kr.
Det skal vi så have analyseret, fordi det selvfølgelig giver en anden balance, og så må vi se, om det så giver grundlag for, at vi kan gå ind på den model.
Men det kan godt være, at det er en helt tredje model, analyserne viser, at vi skal ind på.
Men jeg er da enig i, at det er rigtig godt at give incitamenter til, at man, selv om man er kommet på efterløn, efterfølgende kan finde et job.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-03:
Når man er arbejdsløs og, som ordføreren også nævnte, i virkeligheden bliver presset til at gå på efterløn, fordi det er den eneste mulighed for at opretholde et indkomstgrundlag, og det er mennesker trods alt interesseret i at have, og vi så også tænker på, at samfundet ikke stiller arbejdspladser nok til rådighed for dem, som ønsker at arbejde,
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Så når vi går ind og påvirker arbejdskraftudbuddet, påvirker vi altså også beskæftigelsen.
Det er i hvert fald det, vi helt klart får at vide fra vismændene og andre kloge mennesker på det her område.
Men det er jo aldrig rart at have en regel, hvor man presser folk ud.
Og det her med, at man presser folk over på en efterlønsordning, synes jeg og synes vi i Venstre er dårligt.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg synes, at hr. Vibjergs bekymring for, at 30.000-kroners-forslaget skal trække flere ud af arbejdsmarkedet, sådan set er en trossag.
Hvad hviler den tro egentlig på?
For ser man på, hvor mange mennesker, der går på efterløn mere eller mindre ufrivilligt, er der mange, der kommer fra overgangsydelse, mange, der kommer fra ledighed, og for dem er det jo ikke noget reelt valg.
Jeg kan til Venstres ordfører sige, at jeg står med en statistik, som Dansk Metal har fået lavet, hvor det for de to aldersgrupper 60 og 61 år gælder, at kun 42 pct. af deres medlemmer som 60årige går frivilligt på efterløn, resten er faktisk tvunget på efterløn.
I aldersgruppen 61 år er det kun 33,7 pct., der frivilligt går på efterløn, resten er tvunget, kan man sige, via ledighed og overgangsydelser.
Og det tyder jo sådan set ikke på, at folk ikke gerne vil bevare deres tilknytning til arbejdsmarkedet.
Så jeg spørger konkret: Hvad bygger troen på?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Jeg er enig i fru Jytte Andersens bemærkninger, for jeg tror, det er rigtigt, at der er mange, der mere eller mindre ufrivilligt kommer på efterløn.
Selvfølgelig er det for mig en trossag, og M046S3931.fm Page 3940
Friday, September 16, 2005 10:38 PM
derfor er det godt, at vi får analyseret det her, for så får vi en diskussion på et oplyst grundlag.
Men det, der giver mig anledning til at tro, at tingene vil ændre sig, hvis man får lov at tjene 30.000 kr. oveni, er, at hvis man med efterløn plus 30.000 kr. kan tjene lige så meget eller måske endda en anelse mere, end man kan ved at have et fuldtidsjob, er det jo et direkte økonomisk incitament til at vælge efterløn frem for job.
Den fleksibilitet, der ligger i at tage efterlønnen og de 30.000 kr., tror jeg da der er mange der godt kunne tænke sig, når de så er sikret den fulde indkomst.
Så det er de 30.000 kr., der får mig til at tro, at mønsteret så ændrer sig.
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Så går jeg ud fra, at hvis den tro kan blive afmonteret, så er Venstre, forstod jeg på ministeren, parat til at støtte det forslag om de 30.000 kr., som ligger på bordet, og også det forslag, der ligger om, at der skal være en 4-årig dagpengeperiode.
Så det er godt nok.
Det, jeg så vil spørge om, er: Hvorfor er det sådan, at man i Venstre kun beskæftiger sig med arbejdskraftudbuddet og slet ikke beskæftiger sig med, at der skal være en efterspørgsel af de her mange tusinde mennesker, der er kommet op i årene?
Hele erhvervslivet og arbejdsmarkedets parter for den sags skyld tager jo ikke ansvaret på sig.
Hvad vil Venstre gøre ved det?
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Nu er debatten her ikke et spørgsmål om efterspørgsel af arbejdskraft og beskæftigelse, men det giver mig anledning til at sige, at det jo netop er et af de områder, hvor regeringen har sat ind.
Den regering, vi har nu, har virkelig sat ind for at sikre beskæftigelsen i Danmark.
Det er også derfor, at tilbageslaget i de internationale konjunkturer, vi havde, ikke slog nær så meget igennem i Danmark.
Alle økonomer og vismænd og kloge hoveder siger, at beskæftigelsen vil fortsætte med at stige, ledigheden vil fortsætte med at falde.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Så kan jeg bare konstatere, at siden regeringen er trådt til, er arbejdsløsheden altså steget med ca. 25.000 personer.
Hvis man ser på effekterne af de massive skattelettelser, som angiveligt skulle skabe en masse beskæftigelse, så er det rigtigt, at det har skabt noget beskæftigelse.
Men det har jo skabt beskæftigelse først og fremmest uden for landet, ved at man har indkøbt biler og luksusgoder osv., og det har dermed haft en meget, meget ringe beskæftigelseseffekt i Danmark.
Derfor savner jeg stadig væk, at vi siger, at for at der skal være nogen idé i spørgsmålet om mere udbud, så skal der altså også skabes flere arbejdspladser i Danmark.
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Nu kan jeg give hr. Jørgen Arbo-Bæhr en beretning fra det virkelige liv, for jeg har håndværkere hjemme på min bopæl i øjeblikket, og de har i hvert fald, skulle jeg hilse og sige, mærket en stigende efterspørgsel efter arbejde fra os private mennesker.
Så det har i hvert fald været med til at sætte pres på det område og på en lang række andre områder.
Efter at vi fik gennemført forårspakken, går det den rigtige vej med beskæftigelsen, og alt tyder på, at det bliver ved med at gå den rigtige vej i hvert fald de næste 2 år.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-03:
Det er så en trossag, om det går den rigtige vej – i hvert fald de næste 2 år.
Jeg siger bare, at fra det virkelige liv kan man jo nævne mange andre områder.
Mine tidligere kollegaer, som blev fyret, efter at jeg var holdt op på min tidligere arbejdsplads, går stadig væk arbejdsløse, de får stadig væk ikke noget arbejde, og sådan er det på en lang række områder ikke mindst på industriområdet og ikke mindst inden for det private erhvervsliv, at arbejdspladserne rent faktisk forsvinder, og der bliver ikke oprettet nye.
M046S3931.fm Page 3941 Friday, September 16, 2005 10:38 PM
Jens Vibjerg (V), 2005-06-03:
Det er ikke rigtigt, når hr. Jørgen Arbo-Bæhr siger, at der ikke bliver oprettet nye arbejdspladser.
Der bliver rent faktisk oprettet flere nye arbejdspladser, end der forsvinder.
Selv når vi tager Nordjylland, som har været hængt meget ud og var meget fremme i valgkampen, og hvor der var store virksomhedslukninger, kan vi jo se, at mange af dem, der mistede jobbet på det tidspunkt, allerede nu er tilbage på arbejdsmarkedet igen.
Det er da en lykke for den enkelte, der kommer tilbage på arbejdsmarkedet.
Alle vores gøremål her går ud på først og fremmest at sikre, at alle de, der gerne vil have et job, kan få et job.
Vi skal bruge alle de værktøjer, vi kan, på at sikre, at flest mulige er i beskæftigelse.
Det er først og fremmest en fordel for den enkelte, og så er det altså også en fordel for samfundet.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Jeg ville godt lige høre hr. Jens Vibjerg om dette forslag om at hæve dagpengene fra 2½ til 4 år for at ligestille de ældre med andre på dagpengeområdet: Er det ikke diskriminering af ældre, at vi har sådan en regel, at når de er oppe i den alder, kan de kun få dagpenge i 2½ år frem for i 4 år?
Jytte Andersen (S), 2005-06-03:
Jeg kan altså slet ikke forstå bekymringen.
Vi er parat til at justere, hvad der er nødvendigt at justere.
Det, vi så kan se i det lange perspektiv, er, at presset på efterlønnen vil blive meget, meget mindre i de kommende år, og derfor kan der være behov for færre tiltag og færre stramninger.
Det kommer vi tilbage til i næste folketingssamling.
Det, jeg så prøvede at sige, var: Den store bekymring, som Venstre har, for, at titusinde flere, eller hundredtusinde var det her i det sidste udsagn, skulle gå fra arbejdsmarkedet til efterlønnen, mener jeg simpelt hen er helt ude i hampen.
Hvis det var sådan, ville vi jo aldrig nogen sinde gå med til det, så skulle vi ikke have sådan en regel.
Ole Sohn (SF), 2005-06-03:
Efterlønsordningen er for folk, der er slidt op, som gerne vil træde fra og ikke kan magte det.
Der er jo mange, der gerne vil forblive på arbejdsmarkedet.
Der er sket det, at regeringen og forligspartierne har skruet en ordning sammen ud fra nogle økonomiske betragtninger om, at man vil tvinge folk over på en lavere ydelse.
Det er det, der er hovedmotivet.
Det er jo derfor, at man laver den diskriminerende regel, som efter min opfattelse åbenlyst er i strid med EU’s antidiskrimineringsdirektiv, som Folketinget har ratificeret.
Hvis folk agter og har ønske om at forblive på arbejdsmarkedet, hvorfor skal de så tvinges på efterløn?
Jeg kan næsten ikke lade være at sige det: Jeg synes, det var en meget fin tale.
Jeg er enig i det meste.
Det var jeg også i den sidste socialdemokratiske ordførers tale, da vi havde det oppe, men det gik ham ilde.
Jeg håber, det går bedre for fru Jytte Andersen.
Det ene går på de ændringer, der skete i 1998.
Der sagde fru Jytte Andersen, at de medførte en senere tilbagetrækning, og det er også statistisk set korrekt.
Men er det ikke også korrekt, at den gruppe, som de her aktuelle forslag handler om, som ikke har nogen valgmuligheder, som ikke kan vælge at vente med at gå på efterløn, faktisk bliver ramt af de ændringer, der blev lavet i 1998?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-06-03:
Nu ved hr. Morten Østergaard udmærket, at politik er at tage og give.
Men ja, vi vandt valget, fordi vores formand kæmpede hårdt for, at vi i forrige samling fik de første skattelettelser i Danmark i 30 år, og jeg er sikker på, at vi Konservative også vil kæmpe, til sidste skjorteknap sprænges, for også at få skattelettelser i den her samling.
Det vil vi kæmpe for.
Med hensyn til efterlønnen ved hr. Morten Østergaard også udmærket, at der skal findes 90 mandater.
Jeg har så tydeligt, som man overhovedet kan, sagt, hvad vi vil foreslå.
Og det er ikke noget, vi vil foreslå for at genere folk, for vi synes, folk skal have lov til at bruge deres fritid til det, de vil – tage ud og spille golf og alle de der lidt overfladiske floskler om fritidsaktiviteM046S3931.fm Page 3958
Friday, September 16, 2005 10:38 PM ter, der er kommet i forbindelse med efterlønnen.
Men så må de bare selv betale for det, så længe de er arbejdsdygtige.
Hr. Morten Østergaard kender vores holdning, hvis vi kunne skaffe et flertal – og Venstre vurderer jeg altså også i det her meget gode samarbejde, vi har med Venstre, ville være med til det her – når Velfærdskommissionen har talt.
Så må vi tage diskussionen.
Det kan også være, Velfærdskommissionen kan lære os en hel masse ting, vi ikke har hørt før.
Bent Bøgsted (DF), 2005-06-03:
Jeg vil godt lige høre hr. Jakob Axel Nielsen om noget helt konkret.
Det kan godt være, jeg har misforstået det, og så må jeg blive rettet.
Men jeg forstod det på den måde, at De Konservative ikke ville være med til på noget som helst tidspunkt at indføre 30.000 kr.s optjening og en regulering af dagpengene.
Der er sådan flere problemstillinger, som jeg ved indgår i den analyse, som forligskredsen er i gang med, af efterlønnen.
Hvis nu den analyse kommer frem med, at det er en god idé at indføre 30.000-kronersgrænsen og indføre ligestilling med dagpengeområdet, står det, hr. Jakob Axel Nielsen har sagt hernede, så til troende, nemlig at De Konservative ikke vil være med til de forbedringer, men at det tværtimod går ud på, at vi skal have efterlønnen rettet til, så det kun gælder dem, der er totalt nedslidte, og som alligevel ikke kan gå ud og tjene noget ekstra?