runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-19:
Det er da altid noget, at fru Aase D. Madsen vedstår, at det var en uheldig udtalelse, hun kom med.
Men jeg tror ikke, hun selv er helt klar over, hvilken katastrofal rækkevidde den udtalelse havde, fordi den faldt jo på et tidspunkt lige midt under forhandlingerne, hvor ministeren givetvis ikke har været overivrig med hensyn til at lægge pres på A.P. Møller - det er der jo ikke noget, der tyder på, når man efterfølgende ser resultatet - og så kommer den melding, som jo selvfølgelig er blevet opfattet af forhandlerne på A.P. Møller-siden som en tilkendegivelse af, at der ikke længere var et flertal i Folketinget, der ville gribe til en beskatning, hvis der ikke blev opnået en rimelig aftale. Dermed fjernede fru Aase D. Madsen det sidste pres på forhandlingerne, og det kommer jo til at fremstå klart, når historikerne på et tidspunkt går i gang med at belyse det her.
Så vil fru Aase D. Madsens rolle blive beskrevet, og så er jeg bange for, at der vil blive rejst en skamstøtte over fru Aase D. Madsen på Københavns Rådhusplads eller et eller andet meget synligt sted.
Aase D. Madsen (DF), 2003-12-19:
Jeg vil gerne kommentere det sidste først, nemlig hr. Aukens spørgsmål med hensyn til at afgive suverænitet.
Vi har jo lige haft en lille høring, hvoraf det bl.a. fremgik, at vi ikke afgiver nogen skattesuverænitet - tværtimod.
Det har vi jo tærsket langhalm på utallige gange, så jeg begriber ikke, at den ikke er trængt ind.
På den anden side kan man jo så sige med hensyn til de indtægter, der skal komme: Jamen hr. Auken vil jo gerne være med til at bruge indtægterne, men hr. Auken vil ikke tage et ansvar, og det synes jeg er dybt beklageligt.
Det er, som jeg siger, den største politiske frihjulskørsel, der er set nord for Alperne de sidste hundrede år.
Med hensyn til hr. Keld Albrechtsen med den der ene milliard kroner
Man skal da ikke fortælle mig, at fordi jeg laver en talefejl, eller hvad man skal kalde det, som jeg beklager bagefter og siger ups, det var vist en fejltagelse, og man så samtidig næsten er færdig eller er i gang med aftalen nede på Esplanaden, kommer man kun hjem med 1 mia. kr.
Det er da helt naivt at tro sådan noget.
Så kan hr. Albrechtsen jo glæde sig over, at vores minister er kommet hjem med så godt et resultat, der giver mange milliarder kroner.
Så vær dog sammen med Dansk Folkeparti med til at glæde os over det.
Til hr. Stavad
: Uha, det var vist også noget med, hvad samfundet havde fået, men jeg tror, hr. Stavad må komme en gang igen.
Jeg må tilstå, at jeg ikke kan læse, hvad jeg selv har skrevet.
Svend Auken (S), 2003-12-19:
Fru Aase D. Madsen gav en interessant oplysning.
Hun sagde, at hendes parti altid havde været for at stramme beskatningen ude i Nordsøen, og at det derfor var en stor forsømmelighed, at vi ikke havde gjort det tidligere.
på det her i 2002, fordi det var en fuldstændig kovending i forhold til, hvad Dansk Folkeparti har sagt tidligere.
Det andet spørgsmål, jeg har, er om suverænitetsafgivelse.
Dansk Folkeparti er meget imod EU, fordi man afgiver sin suverænitet i mange år, men der er det dog demokratiske metoder, og man får lejlighed til at se de ting, man siger ja til, inden man binder sig.
Kan fru Aase D. Madsen overhovedet ikke se et problem her?
Suverænitetsafgivelse.
Hvad ville hun sige til, at vi f.eks. lavede en 38-årig aftale med Christiania om, at de aldrig skulle betale moms?
Hvad ville fru Aase D. Madsen sige til en sådan aftale?
Eller at deres moms ikke måtte stige?
Ole Stavad (S), 2003-12-19:
Jeg var lidt forbavset over dele af den ordførertale, fru Aase D. Madsen holdt, for fru Aase D. Madsen sagde, at hvis det var sådan, at man ikke havde accepteret kompensationsaftalen, som er det, der får Socialdemokratiet til at stemme imod, så var der ikke kommet nogen penge.
Det forstår jeg ikke, vil jeg gerne sige til fru Aase D.
Madsen, for noget af det, vi glædede os over tidligere på året, var, at vore to partier sammen med SF og Enhedslisten sagde, at hvis ikke der kommer en aftale, så var vi under alle omstændigheder indstillet på at ændre på skattereglerne.
Det var sådan, jeg hørte Dansk Folkeparti, inden forhandlingerne gik i gang.
Det er jo klart fremgået også af debatten her i dag, at ovre hos A.P. Møller - Mærsk A/S har opfattelsen været, at hvis ikke man indgik en aftale, så var der et flertal i Folketinget, der var parat til, også uanset hvad regeringen gjorde, at sørge for, at samfundet fik en mere rimelig andel fra vores undergrund. Derfor forstår jeg ikke fru Aase D. Madsens opfattelse
af, at man har været i den tvangssituation, at man skal binde det danske Folketing og den danske befolkning frem til 2042.
Svend Auken (S), 2003-12-19:
Fru Aase D. Madsen er fornærmet over, at hun bliver bedt om at svare på spørgsmål.
Da jeg havde ordet, stillede hun mig tre spørgsmål, og jeg svarede beredvilligt og venligt på dem.
Jeg spørger stadig væk: Hvad er det værd, at man kan opkræve 1 kr., hvis man skal tilbagebetale 1,43 kr.?
Jeg ved af erfaring, at fru Aase D. Madsen er god til tal og god til at overskue det her, og jeg tror, at mange mennesker, der følger med i det her, måske gerne vil vide: Hvori består den reelle beskatningsret i at kunne få lov til at opkræve 1 kr., hvis man skal tilbagebetale 1,43 kr.?
Et yderligere spørgsmål: Vil fru Aase D. Madsen bekræfte, at der er indgået i alt 70 aftaler i forbindelse med Nordsøen, herunder også mange med A.P. Møller, siden 1981, der alle betyder, at man får en 20-pct.s-andel af bevillingen, uden at man har været nødt til at give en sådan kompensation?
Marianne Jelved (RV), 2003-12-19:
Jamen jeg ville skønne nøjagtig, ligesom ministeren har gjort det.
Hvis vi holder fast i, at det er uomtvisteligt, og det er der jo heller ingen der har betvivlet, at 5.000 starter på skolepraktik - det er den størrelsesorden, der er kendt - og under 1.000 af de 5.000 gør deres uddannelse færdig i skolepraktik, og eftersom kvoten er 1.200 skolepraktikpladser, så må der også være mulighed for at finde de 3.800 praktikpladser, som jo meget godt svarer til det antal restpraktikaftaler, der indgås.
I øvrigt må jeg sige om det med sikkerheden, at når man starter på en faglig uddannelse uanset hvilken, så er der jo ikke nogen overhovedet af de ca. 30.000, der starter, der kan være sikker på, at de kan få en praktikplads, bortset fra dem, der har uddannelsesaftalen, inden de starter.
Så det er der jo ikke noget nyt i.
Lissa Mathiasen (S), 2003-12-19:
Jeg synes egentlig, det er regeringen, der er sunket dybt.
Jeg synes, det er de borgerlige partier, der er sunket dybt, meget dybt, når man argumenterer og fastholder en argumentation for, hvorfor det er rigtigt at tage de her godt 30 mio. kr.
Det er jo ikke af tekniske årsager.
Jeg synes, man så må indrømme, at det ikke er af tekniske årsager, at man vil tage de her godt 30 mio. kr.
Det er, fordi man vil have pengene til andre formål.
Jeg synes bare ikke, det er fair, vi føler ikke, det er fair, at det er lejerne, der skal stå for.
Som jeg startede med at sige i mit første indlæg, ser vi i L 73, byfornyelsesloven, hvordan lejere først bliver ramt af en alvorlig huslejeforhøjelse.
Så ser vi herefter, hvordan man med det her forslag, L 77, generelt går ind og beskærer og laver en besparelse på over 30 mio. kr.
Om et lille øjeblik skal vi behandle et forslag, der hedder L 78, og der ligger minsandten også en besparelse på boligstøtten til lejerne.
Det er det, vi synes er så urimeligt.
Det er det, vi synes har slagside og er så asocialt, at man synes, at det lige nøjagtig er dem, der skal betale.
Hvorfor ikke hellere interesse sig lidt for andre og så finde pengene dér - dem, der vel at mærke også har råd til at betale?
Det er det, vi synes er så usselt, at man synker så lavt, at man går efter godt 30 mio. kr. her.
Det er mange penge for de lejere.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-19:
Jeg er ret overbevist om, at de faglige udvalg tager meget konstruktivt og godt fat i det her.
Alt andet ville jo være uansvarligt, og jeg kunne ikke drømme om at mene, at de faglige udvalg var uansvarlige.
Det, der er helt centralt for mig, er, at når der er så mange restpraktikaftaler, som der er, så er der altså praktikpladser, og så må man blive endnu dygtigere til at finde de praktikpladser, som i dag bliver brugt som restpraktikpladser. Derfor kunne jeg jo have ønsket mig, at man herfra kunne stille et modspørgsmål.
Det kan jeg jo ikke, men det kan jeg gøre senere.
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-19:
Nu kan det jo være svært at forstå, hvordan det så kan ramme nogle, hvis ikke det gavner nogen, men det kan ministeren måske lige forklare.
Der er sorte, der er røde, og der er hvide.
Så har man besluttet at diskriminere de sorte og de røde 100 pct.
Nu sker der så det, at man lemper diskriminationen af de røde, og jo mere man lemper diskriminationen af de røde, jo større er forskellen så selvfølgelig i forhold til de sorte.
Det har præcis noget med det at gøre, og derfor bliver man nødt til at konstatere, at vi ikke kan lempe for meget på diskriminationen på de røde, for så bliver forskellen jo for stor i forhold til de sorte.
Det er det, der er argumentationen.
Jeg troede sådan set, at ministeren var gået på talerstolen og tog ordet for lige at bekræfte, at der ikke eksisterer noget forlig om det her spørgsmål, som rækker ud over næste valg, og at forligspartierne derfor, når vi kommer frem til næste valg, er fuldstændig frit stillede med hensyn til at indgå andre aftaler på det her område.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-12-19:
Jeg synes stadig væk, der er nogle klare misforståelser i det, der bliver spurgt om.
Den nuværende udlændingelovgivning er meget stram.
Det medfører, at nogle mennesker har meget svært ved at leve op til tilknytningskravet, og det drejer sig bl.a. om nogle at de mennesker, som fru Anne Baastrup nævner i sin tale.
Socialdemokratiet er derfor indgået i nogle forhandlinger.
Det har vi ment var bedre end at efterlade udlændingeloven, som den ser ud i dag.
Hen ad vejen er vi også blevet opmærksom på, at hvis vi skulle lempe for flere, så var der også nogle, der var adoptanter, og dem ville vi også gerne have med.
Der er vi nået så langt som til, at vi har fået ministeren til at komme med et ændringsforslag, der betyder, at alle adoptanter, der er kommet til landet og har fået dansk indfødsret inden det 6. år, nu også accepteres, som om de faktisk var opvokset fra barnsben af her i landet.
Det skal ses på den måde, og det mener vi er en klar forbedring.
Når fru Bodil Kornbek siger, at det er en forbedring, at vi nu har et ændringsforslag i dag, der hedder 6 år, så må fru Bodil Kornbek også anerkende, at det også var en klar forbedring, vi lavede, da vi gik fra 0 til 4 år, og at det var en forbedring, der ikke var kommet uden Socialdemokraternes hjælp.
Det synes jeg man skal anerkende frem for alene at være sur.
Bodil Kornbek (KD), 2003-12-19:
Nu fik vi også lidt ind med tvangsægteskaber.
Jeg har måske lidt svært ved at se, hvilken sammenhæng der er mellem adoptivbørn og tvangsægteskaber, men o.k. Jeg vil bare gerne have det eksakt, helt tydeligt og klart, så der ikke skal bestå nogen tvivl om det
: Er Socialdemokratiet interesseret i, når der kommer et andet flertal, at afskaffe den diskrimination, der rent faktisk er, når vi taler om adoptivbørn?
Vil man gøre det, når der er et andet flertal?
Det er da noget af det, vi i hvert fald gerne vil lægge stemmer til at ændre præcis på det her område.
Vil Socialdemokratiet det?
Er det virkelig det, de godt kunne tænke sig?
Er det deres ønske?
Vil de også i en eventuel valgkamp kunne gå frem og sige, at selvfølgelig ønsker de ikke den diskrimination, der ligger her, den
vil de selvfølgelig modarbejde, de har bare lige nu p.t. været sådan inde på, at de kan forbedre nogle ting, men i bund og grund er det en diskrimination, som de gerne vil ændre?
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-19:
Jeg forstår, at der ikke er indgået noget forlig mellem Socialdemokratiet, regeringspartierne og Dansk Folkeparti, som binder Socialdemokratiet.
Det er kun en aftale, der varer frem til, at Socialdemokratiet kan finde et bedre flertal.
Det ser jeg frem til at Dansk Folkeparti og regeringen bekræfter.
Det er strålende nok
så kan vi jo føre den diskussion, som er meget interessant ikke mindst på basis af opinionsundersøgelserne, der hedder, hvad det egentlig er Socialdemokratiet ønsker.
Da det jo er rimelig klart, at der efter næste valg kommer et andet flertal, hvor der er mulighed for, hvis Socialdemokratiet vil, at fjerne diskriminationen af adoptanter, så er det enkle spørgsmål: Vil Socialdemokratiet være med til efter næste valg at fjerne diskriminationen af adoptanter?
Ja eller nej?
Anne Baastrup (SF), 2003-12-19:
Jeg vil meget gerne have et eksempel.
Jeg kender to piger, som nu er 15-16 år.
De kom til Danmark fra Haiti som 7-årig henholdsvis 9-årig.
En tilbagevenden til Haiti er fuldstændig udelukket for dem, men de kunne godt tænke sig at komme ud at rejse, og det kunne også være, de blev forelskede. For dem betyder den her lovgivning reelt, at de ikke kan stifte familie i Danmark, før de er henholdsvis 35 og 33 år.
Det tror jeg at de vil opleve som lovgivning med tilbagevirkende kraft.
Men jeg vil gerne have et eksempel på, hvordan man kan omgå adoptionslovgivningen ved ikke at lave det her?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-12-19:
Men det er klart, at de ting, jeg har skitseret her i dag, som vi søgte at opnå forlig om, også vil være til en snak senere hen, når der er andre flertal. Sådan er det. Så vil jeg godt sige, at de ordførere, der har været på talerstolen her, ikke behøver at være enige i, at vi har opnået et godt forlig.
Det havde jeg sådan set ikke nogen forventning om at de ville, når jeg også har medvirket til andenbehandlingen og førstebehandlingen; men det var altså det, der var opnåeligt for Socialdemokraterne.
Uden vores medvirken i det her forlig var der blevet færre lempelser.
Grænsen var ikke blevet 28 år for udlandsdanskere.
Lempelserne var ikke kommet ind for adoptanter.
Så er det, vi siger, at vi godt ville holde fast i et princip, når vi reelt kunne se, at det kunne blive til skade for nogle andre, hvis vi blev helt væk fra det her, og det er derfor, vi stadig væk er her.
Bodil Kornbek (KD), 2003-12-19:
Som jeg også var inde på i min første kommentar, er der selvfølgelig tale om en forbedring, når man siger fra 4 år til 6 år, og det erkender jeg naturligvis.
Jeg hører også ordføreren for Socialdemokratiet sige, at det er det bedst mulige, man har været inde omkring i forligsforhandlingerne osv. Det er det.
Men så må jeg selvfølgelig også spørge: Når der på et tidspunkt kommer et andet flertal, vil man så være med til at fjerne den diskrimination, der rent faktisk ligger nu med de 6 år? Vil man arbejde målrettet for, at det er noget af det første, man naturligvis vil tage hånd om, så den diskrimination imellem adoptivbørn og biologiske børn, simpelt hen bliver fjernet?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-19:
Jamen så er vi i virkeligheden tilbage ved det spørgsmål, jeg stillede lige før, fordi det bliver ved med at være fugle på taget.
Altså det er jo fint nok, at man har intentionerne, og jeg synes også, det er fint nok, at man forsøger at sætte
nogle tommelskruer på, men det synes jeg måske ikke ligger så meget i den her lovgivning, som fru Marianne Jelved vurderer at det gør.
Men problemet er der fortsat, som jeg ser det, og jeg synes, vi mangler at få et svar på, hvad sikkerheden er.
Altså hvordan kan eleverne være sikre på, at de kommer ud og får en praktikplads?
Hvordan kan man med den her aftale være sikker på, at der faktisk kommer flere praktikpladser? Ministeren har jo vurderet, at der er omkring 3.800 flere praktikpladser i den her aftale.
Jeg har svært ved at se, på hvilken baggrund man kommer frem til lige præcis det tal, men det kan ministeren forhåbentlig selv svare på. Så mangler der jo stadig væk nogle praktikpladser i forhold til det niveau, vi har i dag.
Hvor er sikkerheden henne?
Søren Søndergaard (EL), 2003-12-19:
Nu blev jeg en lille smule forvirret af at høre den socialdemokratiske ordfører, især når jeg prøvede at huske på, hvad den socialdemokratiske ordfører sagde ved anden behandling, for ved anden behandling var det meget noget med at forhindre misbrug osv. Det var det, der var årsagen til, at Socialdemokratiet var med. Nu hørte jeg en socialdemokratisk ordfører, som meget mere snakkede om, at man hele tiden havde været kritisk over for den lovgivning, og det, som man gjorde nu, var sådan set at reparere på den lovgivning. O.k., jeg er lidt forvirret, men lad os bare tage udgangspunkt i, at det er det sidste, der er det rigtige.
Dét er Socialdemokratiets formål.
Det forstår jeg godt.
Sådan opererer vi også i Enhedslisten.
Vi er også med til at stemme for selv små forbedringer, selv om de ikke er så store, som vi ønsker. Men jeg har bare ét spørgsmål.
Når nu ønsket er at reparere på lovgivningen og gøre den bedre og undtage adoptanterne, betyder det så, at hvis vi får et nyt flertal herinde i Folketinget, så er Socialdemokratiet ikke bundet af denne her regel om 6 år?
Kan Socialdemokratiet så umiddelbart være med til at afskaffe enhver form for diskrimination af adoptanterne?
Betyder det det?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-12-19:
Jeg vil godt sige det, så der ikke er nogen tvivl om det: Vi har ansvaret for, at der er kommet ændringer på bordet i det her forlig.
Vi har ansvaret for, at det har været muligt at diskutere adoptanters forhold i forhold til udlændingeloven, og vi vil gerne stå ved det ansvar, men vi vil ikke tage ansvaret, når vi får at vide, at Justitsministeriet er med inde over.
Når vi får at vide, at man selvfølgelig løbende holder sig orienteret, så går vi også ud fra, at embedsværket i Integrationsministeriet gør det, og så stoler vi selvfølgelig på deres oplysninger.
De ordførere, der har været heroppe, har haft lige så gode muligheder for at stille spørgsmål til den sag i udvalget, som vi har.
Derudover vil jeg sige, at det ikke er os, der indfører en diskrimination i lovgivningen.
Diskriminationen indtrådte i virkeligheden allerede, da man indførte udlændingelovgivningen sidste år.
Det, vi har gjort, er, at påpege problemstillingen med adoptanter i forhold til, at man ønskede at lave nogle lempelser for en lang række danskere.
Vi ville godt have, at adoptanterne blev taget med.
Det opnåede vi, og vi har været med til, at der nu kommer en aldersgrænse.
Det var det bedst mulige, vi kunne opnå på den her måde.
Derfor skal det ikke være en undskyldning for ikke at gøre det bedre for nogen, at man ikke kan gøre det godt for alle.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-19:
Nu ved vi så det.
Fordi Socialdemokratiet og regeringen mener, at det er meget vigtigt at behandle indvandrerpigen på 12 år dårligt, give hende andre rettigheder end andre 12-årige piger, så bliver man desværre nødt til også at ramme adoptivbørnene.
Jeg synes, ministeren må have brug for at tale med adoptionsforeningerne om det her område.
For adoptionsforeningerne handler det her ikke kun om, hvorvidt grænsen skal være 6 eller 4 år.
Det handler om det helt principielle, nemlig hvordan de skal forklare afgiverlandene, at vi diskriminerer, at der i Danmark er forskel på hjemmelavede børn og adopterede børn.
Adoptionsforeningerne siger jo, at det bliver deres problem, for afgiverlandene kræver, at der er ligebehandling.
Bodil Kornbek (KD), 2003-12-19:
Det skurrer en lille smule i mine ører, når jeg hører Socialdemokratiets ordfører sige, at man virkelig kæmper for lempelser i udlændingeloven.
Ja, man skal høre meget.
Men hvilken argumentation er der for, at man nu siger 6 år og ikke længere 4 år?
Jeg er med på, at der kan være tale om en forbedring fra 4 til 6 år, men hvorfor skal der i det hele taget være den her aldersgrænse?
Det burde være vigtigt at sige, at adoptivbørn jo ligestilles med biologiske børn, at det er det, man sådan set vil kæmpe for, og ikke kæmpe for en diskrimination inden for lovgivningens rammer.
Det synes jeg er et stort problem.
Så hvad er den saglige begrundelse for at sige, at det nu er 6 år?
Først var der ingen aldersgrænse.
Der havde man slet ikke taget adoptivbørn med i sine betragtninger.
Det var der utrolig mange partier der under førstebehandlingen gjorde opmærksom på.
Dernæst bliver det 4 år, og nu er det altså 6 år.
Hvad er den saglige og faglige begrundelse for, at det nu er 6 år, og at man i det hele taget accepterer, at der er den diskrimination?
Anne Baastrup (SF), 2003-12-19:
Jeg synes, ministeren kommer let om ved det her problem.
Det kan godt være, vi bare råber op og er protestanter, men sagen er jo den, at der kommer den diskrimination ind, som hr. Søren Søndergaard meget præcist beskrev.
De skriver jo klart, at når donorlandene må konstatere, at der diskrimineres mellem danske og adopterede børn, så vil de vige tilbage fra at sende børn til adoption i Danmark.
Det synes jeg da er et principielt og alvorligt problem, som ministeren bliver nødt til at forholde sig til i stedet for bare at sige, at det er nogle frynseproblemer, og at der i øvrigt ikke er nogen af os, der har forstået rækkevidden af den visdom, der ligger i det her forslag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-19:
Jeg vil gerne vide, hvad årsagen er til, at integrationsministeren ikke har involveret justitsministeren i det her lovforslag.
Integrationsministeren har skrevet, at man ikke har involveret Justitsministeriet i arbejdet med lovgivningen.
Integrationsministeriet har ikke i forbindelse med det af regeringen stillede ændringsforslag fundet behov for at inddrage Justitsministeriet.
Det er da besynderligt, når det er Civilretsdirektoratet, der kommer til at sidde med alle de problemer, som denne her lovgivning vil give anledning til.
Hvad er årsagen til, at man ikke har sendt det her lovforslag ud i høring, så de mennesker, det kommer til at omfatte, i det mindste har haft mulighed for at ytre sig?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-12-19:
Nu er der jo ikke så meget tid, inden vi skal stemme om det her, for ellers kunne jeg bede fru Elsebeth Gerner Nielsen om at læse hele lovgivningen om familiesammenføring, sådan som den er efter stramningerne.
Jeg synes, det kunne have været en god ting, hvis vi alle sammen vidste det samme om, hvad det er, vi taler om.
Det der med, at enhver, der engang har været i udlandet, eller hvordan det nu var, eller er kommet hertil på et eller andet tidspunkt, aldrig kan få familiesammenføring, hvad i alverden er det for noget?
Det handler om, at et par samlet skal have større tilknytning til Danmark end til noget andet land.
Vi siger, at for nogle personer behøver vi ikke lave dette skøn over tilknytningen.
Det gælder danske statsborgere, der har været statsborgere i over 28 år.
Så siger vi oven i købet, at der er nogle, der ikke engang behøver at have været statsborgere i 28 år, nemlig dem, der er blevet adopteret, før de blev 6 år.
De får rabat i forhold til andre danske statsborgere.
Så de stilles sådan set lidt bedre.
Denne diskrimination tager vi med.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-12-19:
Jeg vil gerne gøre opmærksom på, at det jo ikke er Det Radikale Venstre, der har lavet den nuværende udlændingelovgivning. Hvis vi skal tage det helt forfra, så håber jeg ikke, at der er tvivl om, at vi grundlæggende er imod hele den udlændingelovgivning, der er vedtaget.
Vi er imod den lovgivning, som vi behandler lige nu, fordi det er en stramning.
Det brev, jeg har skrevet til fru Pia Gjellerup og en række andre politikere sammen med gode kollegaer fra Det Radikale Venstre, handler ikke kun om adoptivbørn.
Det handler om hele lovgivningen; det handler om, at ordet stamtræ forekommer i en lovgivning i et moderne samfund, og vi skriver 2003; det handler om, at der indføres den såkaldte formodningsregel; det handler om, at det i virkeligheden bliver sådan, at enhver dansker, som ikke har boet her fra barnsben af, og som har rødder i udlandet, næsten kan være sikker på at få nej til ægtefællesammenføring.
Sådan er det, og det er det, vi er imod, og det er det, vi bekæmper.