runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-10-28:
Indledningsvis vil jeg godt sige tak til ordførerne fra Enhedslisten og Det Radikale Venstre for at få lov til at springe ind i ordførerrækken nu.
Det er en fyldestgørende redegørelse, ministeren for nordisk samarbejde har afgivet til Folketinget forud for Nordisk Råds 56. session i Stockholm i næste uge.
Men det er også et mangfoldigt samarbejde, der er i regi af Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd.
Netop mangfoldigheden er vel både det nordiske samarbejdes styrke og også dets svaghed.
Fjernelsen af grænsehindringer har i de seneste år været et prioriteret arbejdsområde.
Men meget mangler endnu, og jeg vil også gerne i lighed med andre ordførere nævne, at det er vigtigt, at vi får gjort noget ved de transithindringer, der er i forhold til Bornholm.
Dette arbejde med at fjerne grænsehindringer og transithindringer for Bornholms vedkommende er meget vigtigt, fordi det jo netop er i de daglige forhindringer, at nordiske borgere oplever, at det nordiske samarbejde ikke er så velfungerende, som det kunne være.
Og disse forhindringer skal ryddes af vejen for at gøre den nordiske dimension endnu stærkere i vores befolkninger.
Men uanset at beskatningsaftaler, personnummeraftaler, transitaftaler osv. baner vejen for det, så er det vigtigt at gøre sig klart, at det først og fremmest er inden for kultursektoren, at det nordiske samarbejde og den nordiske samhørighed for alvor kommer til udtryk.
Det er på dette område, at drivkraften skal findes.
Derfor er det også glædeligt, at ministeren i sin redegørelse kan konstatere, at der nu er ved at komme mere fart på samarbejdet netop inden for det område, som jo så også hænger tæt sammen med uddannelsesområdet.
Vi hilser det med glæde, at de nordiske statsministre og social- og sundhedsministre har forstærket samarbejdet på alkoholområdet.
Det er helt nødvendigt for at tackle de fælles udfordringer på området vedrørende alkoholmisbrugsproblemer i alle de nordiske lande og for at undgå, at de nordiske lande presser hinanden til stadig lavere afgifter på alkohol og dermed et stadig større forbrug.
Fælles nordiske holdninger er vigtigt på dette område og bør have høj prioritet.
Der er mange formaliteter i det nordiske samarbejde, men ministeren gør med stor ret opmærksom på det uformelle samarbejde.
Det er netop i det uformelle samarbejde, værdien af det formelle samarbejde også vil afspejle sig.
Det ser vi i relation til EU og vil også se det i relation til, at Danmark indtager en plads i FN's Sikkerhedsråd.
Vi vil meget gerne genopleve det, at man hører Norden tale med én stemme også i FNsammenhæng.
Lad mig afslutningsvis understrege, at Kristendemokraterne er tilhængere af, at Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd gradvis styrker samarbejdet med de baltiske lande, sådan som det senest er sket ved, at disse lande bliver inviteret med som partnere i Den Nordiske Investeringsbank.
Dette samarbejde giver nye impulser, som kan være med til at forny det nordiske samarbejde, og det er der fortsat brug for.
Line Barfod (EL), 2004-10-28:
Jeg er meget enig med fru Elisabeth Arnold i, at hvis det nordiske skal bestå, skal det være levende og dynamisk.
Nu blev jeg noget i tvivl om, hvorvidt fru Elisabeth Arnold talte om Nordisk Råd eller Nordisk Ministerråd i forhold til at ændre beslutningsgangene, for i Nordisk Råd kan man jo godt lave flertalsafgørelser, og man kan godt have politiske debatter, hvor det ender med, at flertallet stemmer noget igennem eller stemmer mindretal ned.
Vores gruppe i Nordisk Råd har jo flere gange stillet forslag for at få nogle politiske debatter og er også blevet stemt ned nogle gange og har så rejst forslagene i de lokale parlamenter.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad det er konkret i forhold til selve Nordisk Råd, fru Elisabeth Arnold ønsker at ændre, og hvad det er for nogle punkter, fru Elisabeth Arnold selv i Nordisk Råd vil arbejde for at få noget debat om og få udviklet.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-28:
Jeg er selvfølgelig allerede nu afsløret i min korte karriere som medlem af Nordisk Råds parlamentariske forsamling, og derfor kan jeg ikke sige helt præcis, hvad det er for ting, jeg gerne vil have ændret.
Men det frustrerer mig selvfølgelig, når jeg ser den utrolige mængde af spørgsmål og forslag, som bliver vedtaget hvert eneste år, og som aldrig nogen sinde kommer længere.
Der sker ikke noget som helst på en hel del områder.
Selvfølgelig kan man så glæde sig over den afskaffede tvungne ormekur og udsigten til, at islandske børn kan blive kaldt -dottir i Danmark, men der er alligevel en lang, lang række, en stor bunke af forslag, som man i sin indbakke kan se er resultatet af nordiske parlamentarikeres arbejde, og så er resultaterne ikke særlig store.
Det er den frustration, som kan gribe enhver politiker, når man ser antallet af kræfter, der bliver lagt i det, og så de resultater, der kommer ud af det.
Line Barfod (EL), 2004-10-28:
Jeg vil sige, at sådan har jeg det også indimellem i forhold til folketingsarbejdet; når jeg ser det omsat til ikkevirkelighed ude i kommunerne, kan jeg også nogle gange blive frustreret
En del af spørgsmålet om at få de beslutninger ført ud i livet handler vel også om, hvordan vi så her i Folketinget arbejder videre med dem, og derfor vil jeg høre, om fru Elisabeth Arnold også vil deltage aktivt i spørgsmålet om at få folketingsarbejdet gearet mere til, at vi faktisk løbende følger op på de beslutninger, der bliver taget, og i større omfang stiller danske ministre til ansvar over for Folketinget for at følge op på de beslutninger, der bliver taget i Nordisk Råd, f.eks. at vi får igennem over for administrationen i Folketinget, at vi får en bedre elektronisk udvalgsbilagsbehandling osv., så vi rent faktisk også får de værktøjer, der skal til for bedre at kunne følge op på beslutningerne.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-10-28:
Hvad det sidste angår, har jeg indtryk af, at vi får en god betjening, og at vi har adgang til alle de dokumenter og papirer, vi overhovedet skal have.
Det, der mangler, er formentlig den politiske interesse for at gøre noget ved det her i Folketingssalen, og hvad det angår, vil jeg meget gerne tilsige fru Line Barfod Det Radikale Venstres aktive støtte.
Jeppe Kofod (S), 2004-10-28:
Jeg vil først gerne takke ministeren for hans bemærkninger også om festtaler, for det er fuldstændig korrekt, at alt for ofte bliver der holdt festtaler om det grænseløse Norden, og alt for lidt bliver der gjort noget ved de konkrete problemer som f.eks. i det her tilfælde med den million danskere, bornholmere, der oplever det hvert år.
Man kan være helt enig i, at parlamentarikerne skal presse på, det er jeg fuldstændig enig med ministeren i, og jeg vil gerne spørge, hvad den danske regering gør, hvis den virkelig mener det, som ministeren sagde til sidst, og som jeg er meget glad for, at den arbejder for en transportkorridor.
Det vil sige, at når man køber en transitbillet til Bornholm, kan man altså undgå at komme i karambolage med de talrige transithindringer, som mange oplever.
Det er faktisk noget, der optager mange borgere voldsomt, som ministeren ved.
Så jeg vil bare høre: Hvordan søger man at fremme den helt fornuftige idé med at lave en trafikkorridor?
Han har desværre ikke fået noget særlig opløftende svar, men hvis man virkelig mener det, så bør det jo rejses politisk, og så vil jeg trods alt tillægge den danske regering så stor betydning, at hvis man virkelig prioriterer det, så kan man også ændre de urimelige forhold.
Så jeg vil gerne høre helt konkret: Hvad vil ministeren gøre, for at det lykkes at få lavet den trafik/transportkorridor, indtil grænseproblemerne er løst?
Jeg kan også sige, at der ikke går ét samarbejdsministermøde, hvor jeg ikke nævner disse problemer – også problemet, om ikke det var bedre med sådan en transitkorridor af en eller anden art.
Jeg lover, at jeg tager det op igen, og jeg lover, at jeg bliver ved med at tage det op, indtil det er løst.
Men jeg kan ikke løse det, det er svenskerne, der skal acceptere det.
Men bak mig op!
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at jeg vil bakke ministeren hundrede procent op i hans bestræbelser på at løse det problem.
Når der nu fra Bornholms side, fra regionsborgmesterens side, er blevet skrevet til den danske statsminister om det spørgsmål her – ikke fordi jeg ikke tillægger trafikministeren stor betydning og samarbejdsministeren stor betydning – og hvis det virkelig er sådan, at det er en vigtig sag for regeringen, så kunne statsministeren, fordi han har fået henvendelsen fra Bornholm, måske også tage det op.
Det kunne måske rykke noget yderligere.
Han vil være orienteret om, at vi er enige i, at vi skal forsøge at komme videre med denne sag, ellers skal jeg sørge for at orientere ham personligt.
Jens Christian Larsen (V), 2004-10-28:
Jeg vil gerne kvittere for ministerens klare tilkendegivelse af det uværdige i den norske boykot og vil gerne følge op på den anbefaling, som ministeren kommer med om at bringe det op på sessionen.
Dernæst vil jeg gerne knytte en kommentar til ministerens kommentarer til de enkelte ordførerindlæg, bl.a. fru Elisabeth Arnolds om Nordisk Råds, kan vi sige tomgang.
Den kan skyldes, at Nordisk Råd har befundet sig i en situation, hvor vi har skullet vente på afklaringen af de baltiske landes indtræden i EU og hele udviklingen, som fru Else Theill Sørensen beskrev så udmærket med, at vi har fået et vindue i stedet for en mur.
Hvis man sammenholder ordførertalerne hele vejen igennem, synes jeg, at man må glæde sig over, at der kom så klar en tilkendegivelse af, at man ønsker et samarbejde meget tættere med de baltiske lande og ønsker at gå ind i samarbejde med Nordvestrusland.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge ministeren efter den klare tilkendegivelse her i salen, hvor meget det vil komme til at betyde i det kommende danske formandskab, hvis vi skal følge op på den opbakning, der er til disse to prioriteringer, og som formentlig også gør, at Nordisk Råd får rigeligt at se til for at implementere det.
Mikkel Dencker (DF), 2004-10-28:
Jeg kan oplyse, at Dansk Folkeparti har den holdning til Femernforbindelsen, at Femernforbindelsen må finansieres i sig selv gennem brugerbetaling fra dem, der kører over den.
Så vi mener ikke, at Femernforbindelsen skal have nogen indflydelse på, hvorvidt det her projekt bliver gennemført eller ej.
Kaj Ikast (KF), 2004-10-28:
Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
En sådan projekteringslov tager ca. 2 år.
Når de 2 år er gået, kører vi med et rullende budget inden for 10-års-planen – det burde være bekendt – nøjagtig, som vi har gjort det i 20-årsplanen med Socialdemokratiet, hvor vi startede i 1984 og har kørt til 2004.
Der har vi reguleret hele vejen frem og sagt, at når projekteringerne er færdige, så fastlægger vi.
Det, der er nødvendigt for at få den projekteringslov igennem, er at få lagt skinnerne, hvor de skal ligge, og den tracé, der skal følges, så vi kan se, hvor de forskellige ekspropriationer skal foregå.
Når først det er færdigt, så går selve byggetiden meget hurtigt.
Colette L. Brix (DF), 2004-10-28:
Det er jo en glædens dag i dag, fordi vi her i Folketinget skal behandle et forslag for håndværkere.
Det er jo ikke så tit, vi gør det, så det var med stor glæde, at jeg lavede min tale til det her lovforslag.
Dansk Folkeparti sætter stor pris på, at håndens arbejde kommer helt ind i varmen.
Derfor er det helt naturligt, at vi får kigget på, hvilke konkurrencebegrænsende love og regler der eksisterer inden for byggebranchen.
Derfor er vi også yderst positive over for dette lovforslag, der følger nogle af den nedsatte arbejdsgruppes anbefalinger på byggeområdet.
Det er korrekt, som gruppen anfører, at det ikke forekommer logisk, at visse reparationer, som borgerne selv må udføre, ikke må udføres af en og samme håndværker.
Derfor ønsker Dansk Folkeparti, at denne nuværende regel ophæves som anført i lovforslaget.
Ydermere vil markedet blive mere gennemskueligt, da man som forbruger ikke længere skal have fat i flere håndværkere, når ting, man ikke selv orker, skal gøres.
Og så kunne det jo også være, at lovforslaget vil gøre, at det ikke er så svært f.eks. at få en håndværker til at lave bare en stikkontakt.
Så alt i alt et godt forslag, og det støtter vi.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-28:
Da den konservative erhvervsordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på Det Konservative Folkepartis vegne sige følgende: Dette lovforslag handler om administrative lettelser, regelforenkling og øget konkurrence, alt sammen noget, som vi Konservative er stærke forkæmpere for, og derfor kan vi også varmt støtte lovforslaget.
Håndværkere uden autorisation får fra den 1. januar 2006 mulighed for at udføre simple arbejder på vvs- og elområdet.
Det gælder vel at mærke arbejder, som forbrugerne hidtil selv har kunnet udføre uden autorisation, og hvor det ikke indebærer en sikkerhedsmæssig risiko.
Det er på alle måder et rigtig godt forslag, for det første fordi forbrugerne nu forhåbentlig vil få lavere priser på visse el- og vvs-arbejder, når konkurrencen øges, og for det andet fordi vi formentlig vil opleve et løft af den generelle håndværksmæssige kvalitet.
Vi må regne med, at flere vil vælge at få håndværkerbistand frem for at gøre det selv, når håndværkerne nu bliver billigere.
For os Konservative er dette forslag et stort skridt i den helt rigtige retning.
Vi ser meget gerne, at man også på andre områder kan fjerne uhensigtsmæssige barrierer for konkurrence til gavn for forbrugerne.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-10-28:
I SF ser vi umiddelbart positivt på det her.
Der er en forbrugervinkel, og ud fra den ser det ud til at gavne.
Vi kender som forbrugere det her eksempel med, at man tit har en eller anden lille dum ting, som man altså skal have fat i den autoriserede for at få skiftet.
Det er nemmere, hvis man har en anden håndværker inde, som så kan gå over og tage det.
Og det element er vi med på.
Vi kan også godt se, at der kunne være nogle problemer rent sikkerhedsmæssigt.
Man kunne også forestille sig, at man kom hen i et klondike, hvor den ikkeautoriserede, nu hvor der er åbnet op, så kunne springe over noget af det sikkerhedsmæssige, som der i virkeligheden ikke var tilladelse til.
Vi har en positiv indstilling til det her, men jeg tror altså, vi skal følge det tæt og se, hvordan det så udvikler sig i praksis, så vi ikke laver noget, der giver en dårligere sikkerhed.
Naser Khader (RV), 2004-10-28:
Ved lovforslaget L 15 vil håndværkere uden autorisation fremover kunne udføre simple arbejder på el- og vvs-områderne, desuden ved grænseopgaver på vand- og sanitetsinstallationer.
Vi i Det Radikale Venstre synes, det er et fint forslag, og vi støtter forslagets intentioner, fordi det er fint, synes vi, at forslaget medfører den sikkerhedsmæssige forbedring, at forbrugerne fremover vil kunne modtage håndværkerbistand billigere.
Desuden vil forslaget også medføre øget konkurrence på el- og vvs-installationsområderne og dermed gøre det enklere at tilkalde håndværkere frem for at gøre det selv.
Vi er også tilhængere af, at forslaget medfører en administrativ lettelse for erhvervsledere.
Men under udvalgsarbejdet vil vi gerne have afklaret nogle ting, bl.a. hvordan man foretager afgrænsningen, og hvordan man sikrer, at den bliver overholdt.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-10-28:
Det virker selvfølgelig noget tosset, at ufaglærte ikke må gennemføre det arbejde, som vi selv må i vores eget hjem, altså at ting, som falder inden for de regler, der er for, hvad vi selv kan udføre på elektriciteten, ikke kan udføres af en håndværker, der ikke har speciale herindenfor.
Der må man sige, at reglerne spiller en lillebitte smule fallit.
Og set med de øjne er Enhedslisten selvfølgelig positivt indstillet over for det her forslag.
Men når det så er sagt, har jeg to betænkeligheder, som gør, at jeg ikke i dag kan give et endeligt tilsagn eller det modsatte med hensyn til Enhedslistens holdning til det her forslag.
Det er for det første, at vi gerne vil have de spørgsmål, der bliver rejst i høringssvarene angående sikkerhed og ansvar, og som Socialdemokraternes ordfører også var inde på, belyst nærmere, så vi er fuldstændig sikre, når vi går ind og ændrer på et område, hvor vi ved at konsekvenserne af manglende sikkerhed kan være, at folks hus brænder ned i allerværste fald med døden til følge for beboerne.
Derfor skal der selvfølgelig være fuldstændig klarhed over, hvordan situationen er omkring sikkerhed og ansvar.
Den anden ting er, at vi i Enhedslisten med stor bekymring har fulgt den udvikling, der er på erhvervsskoleområdet, hvor man indfører halve uddannelser.
Det vil altså sige, at man går fra en situation, hvor en normal uddannelse vil tage et sted mellem 3½ og 4 år, til at tage delelementer af uddannelsen ud og så lade den vare et sted mellem 1½ og 2 år.
Jeg kan selvfølgelig godt frygte, at vi med det her forslag stiller elektrikerne i samme situation som så mange andre, nemlig at der bliver lavet en halv uddannelse, hvor man kan tage sig af de områder, der ligger inden for det her forslags rammer.
Vi bryder os ikke om den udvikling, fordi vi ved, at det for en stor gruppe mennesker betyder, at de kommer til at stå forrest, når der skal fyres på arbejdspladserne i nedgangstider, og derfor ligger det os altså meget på sinde at holde fast i, at en hel uddannelse er en hel uddannelse og ikke delelementer af en anden uddannelse.
Jeg vil altså gerne have yderligere tid til – og det får vi selvfølgelig frem til tredjebehandlingen – at overveje og vurdere, hvilke konsekvenser det her har i forhold til uddannelserne på pågældende område.
Men med de to bemærkninger vil jeg under udvalgsarbejdet vende tilbage til Enhedslistens endelige stilling til forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-10-28:
Kristendemokraterne er meget positive over for dette forslag, som jo på mange måder ændrer på nogle ting, som kan virke sådan lidt goddag mand økseskaft for at sige det ligeud.
Det gælder jo især dette, at håndværkere ikke hidtil bredt har kunnet lave de arbejder på el- og vvsområdet, som forbrugere selv må gøre derhjemme.
Vi synes også, det er fint, at der kommer administrative lettelser for erhvervslivet ud af dette forslag, som regeringen her har fremsat, så jeg kan tilsige partiets positive deltagelse i udvalgsarbejdet og støtte det, når det kommer til endelig tredje behandling.
Jeg kan høre, at der sådan bliver sat en lille smule spørgsmålstegn ved, om det sikkerhedsmæssige nu er i orden.
Men jeg synes jo selv, at ordførerne klart har tilkendegivet, at det jo kun er arbejder, som private i dag kan udføre uden autorisation, og som ikke indebærer en væsentlig sikkerhedsmæssig risiko.
Og så kunne man jo nok også sige, at man vel kan forvente, at en professionel håndværker kan udføre arbejdet mindst lige så godt som de private.
Det er sådan, at vi da selvfølgelig er indstillet på at besvare alle spørgsmålene omkring sikkerhed, som ordførerne har lagt op til, og vi tilsiger forslaget en hurtig udvalgsbehandling.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Jens Hald Madsen (V), 2004-10-28:
Her er grundlaget for en udvidelse af ejerskabslande i Den Nordiske Investeringsbank fundamentet for, at vi hele tiden gradvis kan få de baltiske lande tættere på, tættere på i forhold til ikke bare det kulturelle og politiske, men en anden vigtig del, nemlig handelsområdet, og derfor mener jeg, det er et godt initiativ.
Man kan se, at der nu bliver ændringer i kapitalgrundla get og også i bestyrelsessammensætningen, og det er jo sådan set meget naturligt.
Det, man måske kan undre sig lidt over, er, at det, når man skal udpege de to vigtigste sprog, så er engelsk og svensk.
Jeg ved nu ikke, om de er de to vigtigste sprog.
Engelsk er jeg da enig i.
Men man kan måske også yderligere have en diskussion om, at der jo er mange investeringsområder og banker, hvor man inden for handelslivet og investeringsområderne kan få finansiering.
Vi har jo bl.a. en europæisk bank.
Derfor håber jeg med det her udgangspunkt, at vi så i endnu højere grad kan få fokus på de nordiske lande og de baltiske lande og dermed få en fælles synergieffekt og en tættere relation.
Så med de ord kan Venstre støtte forslaget.
Niels Sindal (S), 2004-10-28:
I forlængelse af formiddagens redegørelse om Nordisk Råd er det jo en glæde at kunne meddele sin tilslutning på Socialdemokratiets vegne til dette beslutningsforslag.
Jeg synes, det er en styrke, at Nordisk Råd slår armene ud og inviterer de baltiske lande med, endda på lige vilkår, hvert land en stemme, og med de indskud, der nu skal gives i forhold til landenes størrelse.
Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, og Socialdemokratiet støtter det fuldt ud.
Om banken kan man sige, at det jo er en velkonsolideret succes, og dens virke har jo betydet meget for de nordiske lande de senere år.
Det kan man se af bankens regnskaber.
Jeg håber virkelig, at Østersølandene også kan få gavn af det, og Socialdemokratiet er derfor meget glad for forslaget og støtter det.
Colette L. Brix (DF), 2004-10-28:
Vi har noteret os ændringerne i overenskomst og vedtægter, der primært drejer sig om ændringer i ejerskab og ledelse.
Det er fint, at de baltiske lande indtræder på lige fod med de nordiske ejere, og at kapitalgrundlaget dermed forøges.
Samtidig kunne jeg godt tænke mig at få oplyst i udvalget, hvilke projekter der er i gang i øjeblikket.
Det kunne da være nok så interessant.
Det er, at der står, at overenskomstens fællessprog vil være engelsk og svensk.
Altså, jeg er jo dansker, og jeg havde det sådan lidt svært med at forstå, at det skulle være svensk, for der er da næsten ikke noget sprog, der er sværere i Norden end svensk.
Så jeg ville da håbe, at vi kunne skyde det lidt i den retning, at vi måske kunne få dansk indført.
Lad os se på det i udvalget.
Men ellers har Dansk Folkeparti ikke yderligere kommentarer til ændringerne og støtter det af ministeren fremsatte beslutningsforslag.
Lars Barfoed (KF), 2004-10-28:
Jeg skal da indledningsvis erklære mig fuldstændig enig med fru Colette L. Brix i, at dansk er betydelig lettere end svensk.
Det er underligt, de ikke har opdaget det ovre i Sverige endnu.
Når det er sagt, så synes jeg, at de senere års udvikling i Europa, hvor de tidligere kommunistiske diktaturer i Østeuropa er blevet forenet med resten af de europæiske lande, bl.a. i Den Europæiske Union, gør det helt naturligt, at vi på en række områder også knytter de baltiske lande tættere til de nordiske.
Det sker bl.a. med dette forslag, hvor de altså bliver knyttet sammen med os i ejerskabet i Den Nordiske Investeringsbank.
Det kan Det Konservative Folkeparti fuldt ud tilslutte sig.
Naser Khader (RV), 2004-10-28:
Jeg skal gøre det kort.
Det Radikale Venstre er meget positivt indstillet over for forslaget, da forslaget er en konsekvens af en aftale, Danmark har indgået om at udvide ejerskabet af Den Nordiske Investeringsbank til også at omfatte de baltiske lande.
Jeg er også enig med Venstres ordfører og Dansk Folkepartis ordfører med hensyn til svensk og dansk.
Dansk er et nemmere og vigtigere sprog end svensk.
Her til slut vil jeg gerne sige, at Enhedslisten også støtter forslaget.
Enhedslistens ordfører har ikke mulighed for at være her, og derfor vil jeg sige, at de også støtter forslaget.