runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg kan sige til fru Colette L. Brix, at det jo ikke er en ny sag.
Det er en sag, som Folketinget har beskæftiget sig med i flere år.
Der skulle gennemføres nye undersøgelser.
Jeg har tilkendegivet, at jeg tror, vi er kommet til et tidspunkt, hvor vi er nødt til at have en politisk drøftelse
af fremtiden på det her område.
Det vil være forkert af mig i dag at begynde at dissekere det her område.
Det næste møde i betalingskortpanelet afholdes den 13. maj, hvorefter de seneste tilrettelser af rapporten går ud.
Jeg synes, det er rimeligt af hensyn til de mennesker, der har arbejdet med det, at vi nu læser deres rapport godt og grundigt.
De får lov til at komme med de sidste tilrettelser, og så kommer den på gaden efter den 13. maj, hvor man har det sidste møde.
Jeg vil ikke lægge skjul på, at jeg ikke tror, at vi på nuværende tidspunkt kan sige, at det skal være sådan og sådan.
Jeg vil gerne have lov til at læse rapporten og så tage de politiske sonderinger på det område.
Nu ved hverken hr. Anders Samuelsen eller jeg, om nogen af os sidder i Folketinget i år 2010.
Det kan være, vi gør det.
Når man har talt om skattestop i 2010 i den optik, jeg har fra erhvervs- og økonomisiden, er man nødt til at ændre på de regler, der ligger.
Vi kan se på landene omkring os.
Det er derfor, jeg har sagt, at jeg ikke tror, der er et skattestop i år 2010.
Det tror jeg er fuldstændig illusorisk.
Vi vil fortsætte den plan, som den tidligere regering havde med at afdrage gælden.
Og så endnu en gang: Jeg har hele tiden sagt, at de her skattelettelser er forudsat, at det fornødne råderum er til stede, uden at kunne sætte tal på råderummet.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Det var da dagens klare udmelding, at i år 2010 er der ikke længere noget skattestop.
Vil det sige, at regeringen pludselig vil begynde at forfølge den politik, som man indtil nu har hånet så meget, nemlig at visse skatter godt kan stige, mod at man får andre til at falde?
Vil det sige, at nu vil man gerne gå ind og fjerne særordninger, når man på et senere tidspunkt har ophævet skattestoppet?
Det må da være
konsekvensen, ellers har man stadig væk et skattestop.
Men ministeren har jo netop meddelt os, at det skattestop er væk i hvert fald i 2010. Så vil jeg godt følge op på det her råderum.
Indtil nu har jeg været flink og sagt, at vi har et råderum på måske 3-3,5 mia. kr.
Det er altså forudsat, at der ikke er andre ministre, som begynder at bruge af det råderum.
Når vi ved, at det ikke går særlig godt med gældsafviklingen - faktisk vil vi være 40 mia. kr. efter i 2010 - må mit spørgsmål til ministeren til sidst være: Hvad har man tænkt sig at gøre i den situation, når man ikke følger med og ikke kan leve op til de mål, man har haft?
Vil man så bruge yderligere af råderummet, eller vil man udskyde gældsafviklingen?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Det, jeg hører, er altså, at hr. Ole Stavad mener, boligejerne ikke betaler skat nok; boligejerne skal til at betale noget mere skat.
Det er det, jeg hører.
Med hensyn til at man bruger penge på skattestoppet: Det drejer sig jo igen om, at den optik, regeringen har, er forskellig fra den, som man har hos hr. Ole Stavad.
Vi har sagt, at nu trækker vi en streg i sandet.
Det gør vi også på boligområdet, for vi mener, der bliver betalt skat nok af ejerboligen.
Forudsætningen er ganske klar for hr. Ole Stavad, og den er jo netop, at man i Socialdemokratiet åbenbart ønsker at sætte skatten op og op og op hele tiden.
Vi har sagt, det ikke skal fortsætte, og det er årsagen til, at vi har lavet skattestop på det her område.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
I forlængelse af det sidste svar, vi fik, kunne det være interessant at vide, i hvor lang tid økonomi- og erhvervsministeren mener, det skal vare. I forlængelse af hr. Anders Samuelsens spørgsmål om det, at man bruger alle pengene på skattestoppet, og om man nu bruger dem klogt i stedet for at prøve at nå en målsætning om at nedsætte skatten for almindelige mennesker, vil jeg godt tage udgangspunkt i et konkret eksempel.
Det gør det en gang imellem mere forståeligt.
Der stod i dagbladet Ekstra Bladet i går, at en af økonomi- og erhvervsministerens partifæller og ministerkollega, kulturministeren, har et hus, der tilsyneladende er vurderet ca. 10 mio. kr. for lavt.
Mener økonomi- og erhvervsministeren, at det er en klog måde at bruge pengene på med de prioriteringer, regeringen har?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
Jeg kan høre, hr. Jens Peter Vernersen mener, at skattestoppet kommer til at løbe til år 2010.
Jeg tror ikke, det danske samfund kan fastholde et skattestop frem til år 2010.
Jeg tror, man er nødt til at se på betaling af skat i fremtiden.
: Det, jeg har hørt fru Charlotte Dyremose udtale sig om i den her anledning, er jo netop skatten på arbejde, og det er også det, regeringen er så optaget af.
Så der ser jeg ikke de store uoverensstemmelser.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-04-23:
Jeg troede egentlig, at økonomi- og erhvervsministeren var enig i det, der fremgår af 2010-planen, nemlig at der er et råderum på ca. 15 mia. kr. Jeg troede egentlig også, at det var bekendt for økonomi- og erhvervsministeren, at de ca. 12 mia. kr. går til skattestoppet, nemlig til en udhuling.
Derudover har skatteministeren jo nu fremsat forslag, der i alt koster ca. 3 mia. kr.
Det vil sige, at hele beløbet er opbrugt.
Det hænger meget dårligt sammen med det, den konservative skatteordfører fru Charlotte Dyremose har sagt adskillige gange, at det ikke kan nytte, at vi bruger råderummet til en række forskellige skattelettelser, for så bliver der ikke plads til at lempe personskatten.
Er økonomi- og erhvervsministeren ikke enig med sin skatteordfører i det synspunkt?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-04-23:
At skattestoppet skulle være et jobstop, mener vi er fuldstændig forkert.
Hvis hr. Anders Samuelsen rejser lidt rundt og taler med erhvervsvirksomheder her i kongeriget, så er der tre elementer, som erhvervslivet taler om, og et af dem, der står øverst på listen, er netop skat på arbejde.
Så hvis man blot mener, at skatten skal stige og stige
og stige, så kan vi faktisk sige til hr. Anders Samuelsen, at så gavner det jo nu, at vi får flere mennesker i job, fordi vi bevarer vores konkurrenceevne, fordi arbejdsmarkedets parter så ikke skal til at slås om at skaffe endnu mere.
Vi har sagt, at nu trækker vi en streg i sandet.
Det er et skattestop, og så fører vi en økonomisk politik, og så vil næste regeringsperiode jo formentlig vise konturerne af, hvordan en kommende skattereform vil se ud.
Colette L. Brix (DF), 2002-04-23:
Kunne man eventuelt få ministeren til at løfte sløret lidt i dankortgebyrsagen?
det, for at det skulle blive lettere for bankerne.
Og det blev lettere. I dag er det sådan, at der går en talon ind med, hvad vi omsætter for.
Skal vi hæve en lille slat penge, hvis der er noget tilbage, når skatter og afgifter er betalt, går vi i dag over til en boks og får dem.
Der er ikke ret meget ulejlighed for bankerne mere.
Hr. og fru Jensen skal tage et nummer, stå i kø, og så kan de få 2 minutter til at få at vide, om de har et indestående på deres konto, eller de har 0 kr. på deres konto.
Det vil sige, servicen er efterhånden blevet lig med nul.
Jeg ved godt, vi har skattestop, men har vi gebyrstop?
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Skattestoppet beskytter jo særordninger og særregler, som er etableret, men som man måske kunne finde et flertal på tværs af Folketingets partier for at få fjernet, hvis man nu ikke var så bundet af skattestoppet.
Det kunne faktisk være en fordel at få dem fjernet, for det kunne give en meget større effekt på det, som jeg går ud fra at vi stadig væk er enige om, nemlig at få sat skatten på arbejde ned og dermed få skabt nogle flere job.
Kan ministeren altså dels bekræfte, at skattestoppet er en hindring i forhold til at få maksimeret muligheden for at få sat skatten ned på arbejde, og dels dermed også bekræfte, at skattestoppet faktisk er det samme som et jobstop?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
Jeg vil gerne spørge hr. Svend Auken, hvorfor han ikke er kommet med de beviser, han har omtalt han er i besiddelse af - beviser, som beviser, at den daværende miljøminister, hr. Svend Auken, virkelig gjorde en indsats for at få de korrigerede tal igennem.
Man må jo, sådan som sagen er endt, som sagt formode, at der ikke eksisterer sådan nogen beviser.
Er det ikke korrekt?
Ellers er det da mærkeligt, at de ikke er kommet frem, som man har lovet her nede fra pladsen i salen.
Vil Socialdemokratiet være med til at finde de ekstra penge, som det koster?
Her er der tale om noget, der ligner 2,5 mia. kr., og det, taler vi om, er uden skatter og afgifter.
Er Socialdemokratiet virkelig parat til at lægge prisen over til forbrugerne?
Og så vil jeg også gerne lige spørge hr. Svend Auken ... nå, det må jeg vende tilbage til.
Er det ikke korrekt, at hr. Svend Auken ville komme med sådan et stykke papir, hvor man kunne se, hvor det var, den forhenværende miljøminister virkelig havde gjort opmærksom på det her problem?
Det er ikke forekommet.
Jeg har ikke modtaget noget som helst.
Jeg har ikke hørt fra den forhenværende miljøminister siden.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Hvis man med lovsjusk mener, at man ikke undersøger ting og prøver på at få det ordentligt og grundigt behandlet her i Tinget, så ville jeg ikke betegne det, der sker her, og det forslag, som regeringen har liggende i Skatteudvalget i øjeblikket, som lovsjusk.
Der er jeg helt enig med hr. Anders Samuelsen.
Men hvis det er sådan, at man med åbne øjne vedtager et lovforslag, sådan som man er i gang med her, hvor man lægger op til at afskaffe en institution, nogle mennesker, der tager sig af borgernes klager - og sidste gang var der altså ca. 32.000 - og afskaffer den, samtidig med at klagerne kommer ind, så er det i hvert fald grotesk og uacceptabelt.
Hr. Peter Christensen siger, at han tror, at der kommer færre klager.
Jamen vi kan jo alle sammen gisne om, hvor mange der kommer, ingen af os ved det, før vi når 1. juli, men man bør vel under alle omstændigheder sikre, at de klager, der kommer ind fra borgerne, også vil kunne behandles.
Det er det, man ikke sørger for, hvis ikke man tilslutter sig det her forslag.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
Kan jeg ikke få Venstres ordfører til at bekræfte, at der i hvert fald er to former for lovsjusk.
Den ene form er den, hvor man haster noget igennem Folketinget, uden at vi i Folketinget får mulighed for reelt at behandle lovforslaget på en ordentlig og lødig måde. Den anden form for lovsjusk er, hvis man f.eks. haster eller ikke haster, men behandler et lovforslag, måske egentlig giver god nok tid til at behandle lovforslaget, men vedtager lovforslaget, inden at det, der skal tage over, når lovforslaget er blevet vedtaget, er på plads.
Det er også en form for lovsjusk og faktisk en meget alvorlig form for lovsjusk, for så er man jo på vej ind i ingenmandsland, og det er sådan set det, der er anken her fra forslagsstillerens side.
Der er altså to definitioner, og jeg spørger til den anden definition, om Venstres ordfører ikke kan se, at der her er et problem.
Venstres ordfører har nu flere gange sagt, at han ikke forventer, at han ikke regner med osv.
Problemet er, at vi jo ikke ved det, og det er derfor, at det er så væsentligt, at der er en organisationsform på plads, som kan bruges.
Peter Christensen (V), 2002-04-23:
Til spørgsmålet om lovsjusk: Jeg synes da, at den vigtigste faktor, vi har med at gøre, når vi taler nye love, er den behandling, vi giver lovforslagene her i salen og under udvalgsarbejdet.
Jeg forstod nærmest på noget af kritikken, at der ikke var givet tid til behandlingen af det her lovforslag, og det står jeg noget undrende over for.
Der har været samråd af længere varighed, der er blevet stillet utrolig mange spørgsmål, og det har der alt sammen også været tid til at drøfte.
Vi har altså ikke fra Venstres side prøvet at forhindre en ordentlig behandling af det her lovforslag.
Så derfor mener jeg simpelt hen ikke, at der kan være tale om lovsjusk.
At vi er uenige, er jo en anden diskussion, men at bruge ordet lovsjusk, når sagen stadig væk kører, og der i øvrigt bliver svaret på de spørgsmål, der bliver stillet, synes jeg er forkert. Jeg må også sige, at jeg tror, vi er meget uenige om det udgangspunkt, at netop fordi der bliver lagt et loft over, vil folk klage som aldrig før.
Det har jeg meget svært ved at forstå.
Det tager udgangspunkt i, at borgerne indtil dags dato ikke har været uhyre interesseret i, at deres vurderinger var korrekte.
Selvfølgelig har de været det, især under et system, hvor ejendomsværdiskatten netop steg og steg.
Nu har vi lagt et loft over, så at der skulle være en manko tilbage af utilpassede, forkerte eller ikke præcise vurderinger, er jeg simpelt hen ikke enig i, og at antallet af klager skal stige, når man lægger et loft over og giver borgerne sikkerhed for, hvad de også i fremtiden skal betale i ejendomsværdiskat, står jeg altså noget undrende over for.
Morten Homann (SF), 2002-04-23:
Mener hr. Peter Christensen virkelig, at det kun er, hvis ens skat stiger, at man som skatteyder kan finde lejlighed til at klage?
Jeg vil da også som skatteyder i hvert fald finde lejlighed til at klage, hvis jeg ikke mener, at min ejendomsværdiskat er korrekt, f.eks. hvis der sker et fald i ejendomsværdien, og det fald, der så sker i min ejendomsværdiskat, ikke er af den samme størrelsesorden som det fald, der rent faktisk sker i min ejendomsværdi.
Der er altså en lang, lang række situationer, hvor man kan sige, at ejendomsværdiskatten ikke stiger på grund af skattestoppet, men skatten kan alligevel være for høj.
Bekymrer borgernes retssikkerhed i den situation ikke Venstres ordfører?
Så vil jeg også i forlængelse af hr. Anders Samuelsens indlæg spørge: Bekymrer det ikke Venstres ordfører, at man gennemfører et lovforslag så utrolig hurtigt uden at have en reel chance for at få lavet en tilstrækkelig overgangsorganisation, svaret på de nødvendige spørgsmål, sådan at det går ud over borgernes retssikkerhed?
Er det den måde, Venstre gerne vil gennemføre politik på?
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Først vil jeg egentlig godt takke Venstres ordfører, hr. Peter Christensen, for, at han på en meget mere konkret måde gjorde sig umage med at prøve at holde sig til forslaget, end skatteministeren gjorde.
Men jeg synes, at problemet var, at argumentationen, begrundelserne, i hr. Peter Christensens afvisning var forkerte.
Jeg vil gerne korrigeres, men jeg forstod, at klagerne skal indsendes til de kommunale vurderingssekretariater, hvoraf hovedparten af dem aldrig har deltaget i besigtigelser og behandling på den måde.
Det har været vurderingsmændene og vurderingsformændene, der har taget sig af det.
Og først i en anden fase overgives det til Told og Skat.
Den anden begrundelse var, at skattestoppet ville gøre det unødvendigt.
Jeg vil sige, at hvis det argument har noget på sig, må det jo her virke nærmest modsat, for lige nøjagtig den vurdering, der kommer i år og bliver sendt ud i de kommende uger, er den vurdering, som ejendomsværdiskatteloftet bliver låst fast på, og det skulle begrunde flere klager, må jeg sige til hr. Peter Christensen.
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-23:
For det første vil jeg egentlig gerne understrege, nu er det både blevet nævnt af skatteministeren og også af Venstres ordfører, at det her forslag skulle komme på baggrund af en generel modstand mod skattestoppet, at jeg sådan set intet har imod et skattestop overhovedet.
Det, som vi fra Det Radikale Venstres side har et stort problem med, er definitionen af skattestoppet, nemlig den her fuldstændig indsnævrede måde at definere det på, sådan at man ikke har nogen muligheder for at indrette vores skattesystem fremover på en fornuftig måde.
Det er så hvad det er.
Det, som jeg gerne vil spørge Venstres ordfører om, er: For et par uger siden blev der her i salen afvist et forslag fra Det Radikale Venstre om, at regeringen fik 2 måneder til at komme med en redegørelse om, hvad man kunne gøre for at lave enklere regler for sort arbejde.
Det blev afvist med den begrundelse, at man mente, at det ville være lovsjusk at lave den slags ting.
Kan man ikke tale om, at der her er tale om lovsjusk, bare en anelse?
Her taler vi om, at man vil nedlægge en institution, en organisation, uden at man på anden måde har bygget en ny op på forhånd, er det ikke lovsjusk?
Peter Christensen (V), 2002-04-23:
Hovedanken er, at forslagsstillerne ikke mener, at man kan behandle de klager, der også måtte komme i år.
Jeg ville være tilbøjelig til at have forståelse for denne bekymring, hvis det virkelig var sådan, at der ikke var nogen til at behandle de klager, men det er ikke tilfældet.
Told og Skat skal behandle klagerne, og det er jeg ganske overbevist om at de kan gøre på fortrinlig vis.
De sager, der ikke opnås enighed om, vil derefter kunne behandles af de nye vurderingsankenævn.
I øvrigt sikres der også en overgangsordning, da de kommunale sekretariatskontorer vil fortsætte året ud.
Men hvad vigtigere er, så lægger forslagsstillerne til grund, at der stadig vil indkomme det samme antal klager som hidtil.
Som jeg nævnte i min ordførertale til L 180, er det således, at idet ejendomsværdiskatten er låst på nuværende niveau, er der udsigt til, at langt størsteparten af de ca. 33.000 klagesager, der bliver behandlet årligt, ikke længere vil blive indgivet. Som sagt har folk stadig den samme høje retssikkerhed som før, for der er taget højde for, hvem der skal behandle klagerne. Der er ikke udsigt til det samme høje antal klager som før, og lægmandselementet forbliver i klagebehandlingen, så borgerne fortsat sikres en retfærdig behandling i systemet og en høj retssikkerhed.
Det er klart, at hvis ejendomsskatterne stiger, som de plejer at gøre, vil der indløbe en storm af klager.
Så vil danskerne være ekstra sikre på, at de ikke skal betale for meget.
Sådan har det været hidtil, og derfor har antallet af klager også ligget højt.
Men nu, når regeringen har sikret, at ejendomsskatterne ikke stiger, skal der åbenbart ifølge forslagsstillerne indløbe en storm af protester og klager.
Det kan man kalde en bagvendt verden, og jeg er bestemt ikke enig.
Det er muligvis forslagsstillernes opfattelse, at danskerne først bliver interesseret i deres skatteforhold, når der lægges loft på, og hvis bare danskerne har sikkerhed
Det er noget sludder.
Med forslaget om loft på ejendomsværdiskatterne og forenklingen af vurderingsorganisationen og -strukturen har vi netop sikret, at borgerne har tryghed for deres fremtidige situation og dermed også en tilfredshed, som resulterer i færre klager.
På den baggrund kan jeg respektere forslagsstillernes bekymring, men jeg må erkende, at bekymringen efter min mening hviler på et forkert grundlag.
Ja, måske er grundlaget bare en politisk manifestation mod regeringens skattestop, altså i dette tilfælde et stop for stigninger i ejendomsværdiskatten, og derfor kan Venstre ikke støtte forslaget.
Ole Stavad (S), 2002-04-23:
Jeg synes, det var en overraskende tale, skatteministeren holdt her.
Det var en tale, som stort set ikke forholdt sig til det lovforslag, som fem partier har fremsat, som ikke forholdt sig til den meget præcise argumentation, der er i forslagets bemærkninger om den måde, hvorpå man kører det her igennem, hvor vi vel kan forvente et eller andet sted imellem 30.000 og 40.000 klager, der kommer ind, frem til den 1. juli, som skulle have været behandlet af en vurderingsorganisation, som er afskaffet.
Der er mange andre diskussioner, også diskussioner om det detailmæssige indhold i L 180, men det er faktisk ikke det, vi har taget op her.
Det, vi har taget op her, er en opfordring til skatteministeren og regeringen og Dansk Folkeparti om, at vi får lejlighed til at gøre arbejdet ordentligt af hensyn til borgerne.
Det forholdt
skatteministeren sig ikke til.
Svend Auken (S), 2002-04-23:
Jeg troede, det emne var blevet uddiskuteret i sidste omgang, men jeg kan sige til hr. Dohrmann, og det er jeg overbevist om at miljøministeren også har kunnet bekræfte at det er, at ikke bare har jeg rejst denne sag én gang, jeg har rejst den masser af gange både uofficielt og officielt i forhold til mine kolleger. Det er ikke lykkedes at overbevise dem, også selv om de udmærket godt kan se, at Danmark på ingen måde har søgt at manipulere med tallene, men altid i fuld åbenhed arbejder på den måde. I øvrigt har jeg sagt, at vi er parat til at finde de sidste 5 millioner t.
Hvis hr. Dohrmann nu vil have en reprise af den diskussion, vi brugte mange kræfter på under det tidligere punkt, så for min skyld ingen alarm.
Det er ikke rejst bare én gang, det er rejst adskillige gange i EU af skiftende regeringer, desværre uden at vi fik løst problemet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-04-23:
Jeg skal ganske kort sige, at vi kan støtte forslaget.
Selvfølgelig, det fremgår med al ønskelig tydelighed af den debat, vi har haft de sidste 3½ time, tror jeg, det forholder sig sådan, at vi kan det.
Men for lige at køre lidt tilbage vil jeg sige, at vi jo er en ganske lille spiller i det store verdensbillede, men vi er store på den måde, at vi er nogle af dem, der har det allerstørste CO2-udslip, og derfor er det bedste, vi kan gøre, at gå foran med det gode eksempel, når alt det her skal ratificeres rundtomkring i verden.
Men vi støtter ratificeringen.
Helle Sjelle (KF), 2002-04-23:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi ratifikationen af Kyotoprotokollen.
Skal vi gøre noget for, at de kommende generationer også har en jord at leve på i ordentlig miljømæssig stand, og det har vi efter vores opfattelse et ansvar for, er det nødvendigt, at vi arbejder sammen over grænserne om vort miljø og om vore klimaproblemer.
Vi kan altid diskutere, om det er rimeligt eller ej, at Danmark skal reducere drivhusgasserne med 21 pct. i forhold til niveauet i 1990.
Det gør det ekstra svært og dyrt for Danmark at opfylde målsætningen, fordi den danske C02-produktion netop det år var usædvanlig lav.
I Det Konservative Folkeparti mener vi imidlertid, at det var det rigtige at indgå den aftale, der blev indgået, en aftale, der indebærer, at Danmark har fået skriftlige tilkendegivelser af, at den endelige kvote i C02-reduktionen vil tage hensyn til det forhold, at netop 1990 var et usædvanlig dårligt år at tage udgangspunkt i for Danmark.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Danmark skal gøre, hvad vi kan for at leve op til Kyotoprotokollens målsætninger.
Med aftalen om en begrænsning af drivhusgasserne går EU forrest i kampen for et bæredygtigt klima på verdensplan.
Vi glæder os derfor til, at den træder i kraft.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-04-23:
Bortforklaringer kan man jo altid komme med, men lad os nu komme over til det, vi skal til.
Det er glædeligt, at man kan blive enig om at reducere CO2-udslippet i hele EU med 8 pct., men igen er det Danmark, der skal være foregangsland med hele 21 pct., som så igen betyder, at der er lande, der ikke skal reducere.
Ja, der er nogle lande, der må udlede mere i fremtiden.
Faktum er, at havde man fra dansk side holdt fast i de faktiske tal, som var 14 pct., var der ikke sket nogen fejl.
Det har ikke umiddelbart været hensigten fra den tidligere regerings side.
Dansk Folkeparti mener, at denne reduktion af CO2-udslippet kunne have været gjort på frivillig basis og ikke bare ved, at man bliver pålagt nogle store bøder, hvis man ikke lige opnår det resultat.
Hvad nu, hvis det viser sig, at skovene ikke binder så meget CO2 som hidtil antaget?
Vil man så ændre procentsatserne i de andre lande?
Og hvor hurtigt vil man lave nye fordelinger?
Jeg kunne også godt tænke mig at vide, om miljøministeren allerede nu vil komme med et bud på, hvordan man vil reducere CO2-udslippet med så store mængder, som der er tale om her.
Dansk Folkeparti mener ikke, at den tidligere miljøminister, hr. Svend Auken, har gjort nok for at få gjort opmærksom på det danske problem.