Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-13:
har vi stillet under tre hovedoverskrifter: For det første en familiepolitik, hvor forældre med små børn kan få bedre mulighed for at være sammen med deres børn, for det andet en politik, hvor forebyggelse er i centrum, og for det tredje en offensiv erhvervspolitik. Ser vi på en række af de ændringsforslag, der er stillet af regeringen, så betyder de merudgifter for erhvervslivet.
Jeg vil i dag komme ind på de konkrete, i morgen vil jeg sætte dem ind i en bredere sammenhæng: Der sker en fremrykning af indbetaling af moms, en fremrykning af indbetaling af A-skat, forringede afskrivninger, bortfald af ATP-refusion, nye miljøafgifter, ny afgift på arbejdsmiljø, tilskud til læplantning forringes, reduktion i tilskud til jordbrugets strukturudvikling og reduktion i tilskuddet til jordbrugskonsulenter.
Det var nogle af de overskrifter, og lægger man det sammen, så bliver det til mange penge, mange penge.
Så har vi i to år haft et loft over jordskatten.
Det loft vil regeringen med sit udspil ikke videreføre.
Vi mener, vi burde have videreført loftet på 8 promille.
Vi anerkender og vil gerne kvittere for, at CD gjorde en stor indsats for, at der fortsat er et loft.
Jeg kunne forstå, at det er toårigt.
Så kan vi håbe, at vi om et år igen kan få det ned fra 12 til 8 promille eller gerne endnu længere ned om muligt.
Vi synes, det ideelle loft ville være 6 promille.
Hvis jeg var landmand og boede eksempelvis i Frederiksværk, er det klart, at jeg ville sende CD nogle venlige tanker, for hvis ikke CD havde opnået det, CD opnåede, ville jeg koldt skulle af med 24 promille, nu kommer jeg ned på 12. Men det er da klart, at bor jeg i et område, hvor jeg har været glad for, at der var et loft på 8 promille, og så ligger det måske på 11,9 eller 12, så vil jeg ikke være så begejstret.
Sådan vil det selvfølgelig slå forskelligt ud, men der er taget toppen af et problem, og det synes jeg er fint.
Jeg håber, vi om et år kan være nogle, der kan arbejde for, at vi kommer længere ned.
Ud over at erhvervslivet er blevet ramt, så mener vi, at den fastlåsning af det skattefri bundfradrag, som regeringen har lagt frem, reelt er en øget skat på arbejde, og især for nogle med lavindkomst på deltid eksempelvis, hvor der også er flere tilfælde, hvor man ikke er medlem af en a-kasse, og så rammes man meget hårdt.
Men det er selve signalvirkningen.
Vi har hørt flere udtalelser i dag, bl.a. fra Det Radikale Venstre, om, at vi skal have lavere skat på arbejde, men dér må jeg konstatere, at Det Radikale Venstre med det, de er med til at lægge frem her, øger skatten på arbejde ved fastlåsning af det skattefri bundfradrag.
Det er et forslag, som vi vil vende os stærkt imod.
Så vil jeg kommentere mønsteret i Kristeligt Folkepartis stemmeafgivning senere i aften.
Når det gælder forskning, uddannelse og ældrepakken - for nu at tage det, der er lagt frem fra regeringens side i nogle store klumper - stemmer Kristeligt Folkeparti for.
Så er der en række justeringer.
Der er også nogle ændrede skøn, hvor vi enten er med i en aftale, eller hvor vi synes, at det er på et område, som vi er for, og der støtter vi dem; men vi stemmer imod, hvis det er på et område, hvor vi i forvejen er imod.
Her vil jeg så komme med en lidt mere praktisk bemærkning.
Lad mig tage et eksempel.
Det er under Sundhedsministeriet, § 16, der er et ændringsforslag nr. 475.
Der var også et forslag nr. 137, som handlede om styrket tandbehandling af sindslidende m.v.
Det er vi med i under satspuljeforliget, men det har man trukket og lagt ned i en nedsættelse af en budgetreguleringskonto, en forhøjelse osv. Vi er selvfølgelig fortsat med i vores aftale, men vi stemmer imod det forslag, som ligger, fordi der er flere ting kædet ind i det.
Der håber jeg, at man en anden gang, hvor der er en aftale, f.eks. på satspuljen, ikke inkluderer den i andre forslag.
Det skal være min generelle bøn til den til enhver tid siddende finansminister.
Vedrørende ulandsbistanden stemmer vi selvfølgelig imod alle besparelsesforslag.
Det kan ikke overraske efter de indlæg, jeg har haft under de korte bemærkninger.
Når det gælder Venstre og De Konservatives forslag, er der nogle forslag, som vi stemmer for, f.eks. fuld omkostningsdækning, hvor borgeren vinder skattesager.
Så har Venstre og De Konservative et forslag om frie grundskoler og efterskoler for yderligere 100 mio. kr., og de penge skaffer man ved en sanering af den fri ungdomsuddannelse.
Der stemmer vi for begge forslag.
Der mener vi, at det helt overordnede er, at vi får en effektivisering.
Jeg er meget enig i nogle af de grundholdninger, som CD's ordfører, hr. Peter Duetoft, var inde på.
Jeg tror, det er vigtigt, at vi begynder med at se på: Får vi nok allerede nu for de penge, vi yder på området? Så er der fra V og K's side en række forslag, som vi undlader at stemme til.
Det er forslag, som vi faktisk er principielt for, nemlig øget anvendelse af udbud og udlicitering, men at vi med så kort varsel kan få så stort et beløb ind stiller vi os spørgende over for.
Vi er også tilhængere af forbedret produktivitet i staten, men jeg ved jo også efter mange års arbejde i Finansudvalget, at her er der jo, både af den nuværende og også af tidligere finansministre, år efter år stillet produktivitetskrav.
Så har vi haft lidt af en skattedebat.
Vores prioritering er følgende: Først skal vi tilbagebetale mere af på vores gæld.
Det er første prioritering.
Så får vi jo færre renteudgifter.
Det kan give basis for at nedsætte skat på arbejde.
Og i konsekvens af denne prioritering stemmer vi imod et forslag om fastfrysning af ejendomsværdiskatten.
Det er ikke vores første prioritering
Så er det Dansk Folkepartis forslag.
De finansieringskilder, som Dansk Folkeparti anvender, er vi stærkt imod. Så har de flere sympatiske ideer om mere på ældreområdet, om stærkere politi.
Men vi afviser finansieringen, og dermed har vi heller ikke penge til de forslag, som Dansk Folkeparti kommer med, og som konsekvens af det stemmer vi imod.
Når vi har stemt imod finansieringen, så kan vi jo ikke samtidig være for, når vi går stærkt imod den måde, Dansk Folkeparti skaffer penge på. Vi har meget sympati for forslag nr. 610, pulje til gennemførelse af retten til pension i en kort periode efter dødsfald og til efterlevelsespension.
Det har vi også for et lidt analogt forslag.
Genindførelse af dobbelt personfradrag for efterlevende ægtefælle.
Det synes vi er meget positivt, men vi har ikke penge til at betale dem. Ud fra den konsekvens stemmer vi imod.
Vi bruger ikke penge, som vi ikke har skaffet, og vi mener det alvorligt.
Det vil jeg gerne sige.
Vi vil i aften stemme for både mineralvandsafgiften og røgtobakken for at skaffe penge til bl.a. forskning og uddannelse og den ældrepakke, hvor regeringen på nogle områder har imødekommet det, der er hovedsigtet på ældreområdet.
Det er klart, vi kan ikke vende os på troværdig måde mod en finansiering, 3,8 mia. på ulandsområdet, og så samtidig bruge de penge, som vi afviser.
Jeg håber, jeg her har gjort det sådan nogenlunde klart og har skåret motivet til vores stillingtagen ud i pap, og dermed mener jeg, at jeg både har kommenteret en række ændringsforslag og motiveret baggrunden for vores konkrete stemmeafgivning.