runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Flere af de borgerlige ordførere har været inde på, at nu tager man penge fra landbruget.
Vi kunne jo sige, at nu stopper man den trafik, der har været siden 1981, hvor man har givet landbruget penge.
Det, det drejer sig om, er, at det tilskud til landbruget nu ophører, og det er på tide, det ophører.
Det støtter vi fuldt ud.
Men jeg har samme reservation, som hr. Aage Frandsen havde: Vi har altså før været med til, f.eks. i pinsepakken,
at skabe et godt økonomisk grundlag, og så har vi set, at masser af pengene blev ødet væk af regeringen sammen med de borgerlige partier, herunder sammen med Kristeligt Folkeparti, som jo sikrede, at landbruget med indeværende finanslov fik mere i tilskud end det, vi her tager fra dem, altså et ekstra tilskud.
Så det er også for os en forudsætning, at vi kan se, at det indgår i en fornuftig sammenhæng, ellers vil vi, om jeg så må sige, afstå fra at skaffe pengene i denne omgang.
Hvis det er sådan, at det kommer til at indgå i en fornuftig sammenhæng, vil vi pege på, at en del af provenuet passende kan bruges til at forøge forskningen i økologi, som på skammelig vis er blevet nedskåret i forslaget til finanslov.
Dér vil vi gerne have puttet nogle penge hen igen, og man kan sige, at så bliver pengene også lidt i familien.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Man kan jo begynde med at stille det spørgsmål: Er der behov for at gøre det ringere for dansk landbrug?
Er det sådan, at vilkårene er så kanongode, at svinepriserne har været så stærkt stigende, og at udviklingen i det hele taget har været så fantastisk gunstig, at vi af rimelighedsgrunde osv. altså må beskære de afskrivningsmuligheder, som findes, lidt? Det er jo ikke tilfældet.
Tværtimod, som også en tidligere ordfører var inde på, er landbruget jo netop meget konjunkturfølsomt, og vi ved, at konjunkturerne har været så dårlige, at de har skabt problemer for mange landmænd. I den situation vil regeringen yderligere forringe vilkårene for dansk landbrug.
Det må vi selvfølgelig tage skarpt og markant afstand fra.
Vi kan ikke medvirke til, at dette lovforslag bliver vedtaget. Vi vil stemme imod.
Mariann Fischer Boel (V), 1999-10-26:
Det var jo et rørende indlæg, skatteministeren holdt.
Der var næsten ikke et øje tørt i salen.
Jeg er ikke uenig med skatteministeren i, at det er vigtigt, at erhvervslivet har gode rammevilkår, og det gælder erhvervslivet som helhed.
Der kan også være noget fornuftigt i, at man ikke på lang sigt lovgiver specifikt for en enkelt erhvervsgren, og derfor vil jeg tage ministerens udmelding her som et tilsagn om, at ministeren vil være villig til at se på de særbyrder, særskatter, som man belaster det danske landbrug med i dag.
Det vil jeg virkelig se frem til at vi får en drøftelse af, så vi kan få luget ud i den skov af særbyrder på det specifikke erhverv.
Så vil jeg godt bede ministeren om et svar på det der med paralleliteten i det, om beregningsgrundlaget, som jeg rejste i min ordførertale.
Kan man, hvis man skal gå videre med det her forslag, ændre på beregningsgrundlaget, sådan at vi får produktionsprisen som udgangspunkt for beregningen?
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Hver eneste gang V og K er kommet i nærheden af at lave store aftaler, i hvert fald i den tid jeg har siddet i Folketinget, men også før, så er pengene fosset ud.
Hver eneste gang V og K har haft fat i noget som helst, er det os andre, der har været med til at prøve at skaffe nogle penge til at finansiere velfærdssamfundet.
Men min bemærkning gik nu lidt mere generelt på, at vi mente, at vi med pinsepakken, som var fornuftig, også skabte et godt økonomisk grundlag for, at finansloven for indeværende år kunne have været fornuftig.
Desværre så vi alligevel både med erhvervsbeskatningen og efterlønnen en lang række asociale besparelser over for pensionister og andre, så vi syntes, at situationen blev misbrugt.
Det har vi faktisk taget ved lære af oppe hos os, så vi vil prøve fremover i endnu højere grad at have snor i de ting, vi laver, for vi var faktisk ikke så tilfredse med det forløb, når vi ser hele 1998 under ét.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Jeg synes ikke her forud for de første drøftelser om finansloven, at vi skal bruge dagen i dag til at snakke os væk fra hinanden, og derfor er jeg glad for, at det bestemt heller ikke var det, der var meldingerne fra et flertal her under ordførerbemærkningerne.
Til fru Mariann Fischer Boel
: Hun, mener jeg, begår den fejl, som jeg også har hørt andre gøre, som jeg også har hørt landbruget gøre, at betragte husdyrene som varelager.
Der er selvfølgelig en del af husdyrene, der er handelsbesætninger, så er der den anden del, der er stambesætninger.
Derfor ville jeg så heller ikke mene, at det, som jeg godt har hørt nogle tale om, skulle opgøres som produktionsprisen.
Derudover er det jo lidt bemærkelsesværdigt, at forslaget kommer fra Venstre, der jo normalt er meget optaget af administrativt bøvl.
Vi må jo erkende, at de priser, vi har i dag, kan fastsættes ud fra nogle gennemsnitsbetragtninger - ikke ud fra den enkelte ko, men ud fra nogle gennemsnitsbetragtninger.
Det er jo en meget enkel måde at opgøre det på.
Jeg ville godt se reaktionen i testpanelet, som Venstre normalt lægger uforbeholden meget vægt på,
hvis det var sådan, at man skulle beregne produktionsprisen på det enkelte dyr, man har derhjemme i stalden, og det skulle være udgangspunktet og vi så i øvrigt også skulle have en skattemæssig mulighed for at kontrollere det.
Jeg tror, det kunne blive et stort administrativt apparat at sætte i sving uden at få noget, der er bedre end det, vi har.
Man skal ikke smide det grumsede vand ud, hvis det er sådan, at man kun har noget, der er skident at putte i i stedet.
Aage Frandsen (SF), 1999-10-26:
Det, som siges i Folketingssalen, er jo nok det, man kan sige i største hemmelighed, for der er sjældent nogen, der lægger mærke til det; men det skrives jo ned.
Det, jeg gav udtryk for, er det, SF mener, og det, vi mener i de her forhandlinger, er, at vi i princippet er tilhængere af, at man ser på det med henblik på at ramme mere præcist og finde nogle bedre ordninger, end man har nu, og at vi ser det i sammenhæng med finanslovforhandlingerne.
Det, man siger i Folketingssalen, er partiet bundet af; det er jeg bundet af, og det er SF bundet af.
Der findes i vores skattelovgivning forskellige regler, hvor landbrugserhvervet er begunstiget.
Her er et eksempel på, at landbruget har en særlig ordning, som man ikke kender inden for andre erhverv.
Landbruget har så selv sagt: Jamen altså hvis vi nu skal rammes på den her måde, så skal vi jo ligestilles på anden måde - det var også det, fru Mariann Fischer Boel var inde på - og det vil jeg da godt have ministerens kommentar til.
Altså: Kan man overhovedet gøre det, som landbruget selv har været inde på - nok ikke som sit første ønske, men som en tilbagetrækningsmulighed - nemlig at skabe overensstemmelse
med andre erhverv ved, at man tager udgangspunkt i produktionsomkostningerne? Kan man overhovedet gøre det?
Det er mit spørgsmål til skatteministeren.
Ellers er det sådan, at vi altså er tilhængere af, at erhvervene er ligestillede på det her område, og vi finder altså, at der her har været en begunstigelse af landbrugserhvervet, som er urimelig.
Det er et forslag, vi selv har været fremme med flere gange, og det siger sig selv, at vi derfor også er tilhængere af regeringens forslag.
Vi kan støtte lovforslaget.
Men det er jo sådan, at det fremsættes på et tidspunkt, hvor vi står foran finanslovforhandlingerne, og det er jo sådan, at vi kæder
alting sammen med finanslovforhandlingerne
Det gør vi alle sammen, det gør regeringen, og det er det her også en del af.
Derfor vil vores endelige stillingtagen til lovforslaget afhænge af, hvordan forhandlingerne om finansloven spænder af.
Vi vil ikke være i den situation, at vi skaffer nogle penge til regeringen og regeringen så bruger dem til noget sammen med de borgerlige partier.
Det er derfor, vi vil se det i en helhed.
Men hvis omstændighederne falder lykkeligt ud, hvis regeringen og vi vil det samme, ja, så bliver det her forslag altså vedtaget, og det vil vi glæde os over.
Hvis det falder mindre lykkeligt ud og vi ikke er med i finanslovaftalerne, ja, så bliver forslaget så ikke vedtaget, i hvert fald ikke i denne her omgang.
Det er vores melding til regeringen om det her punkt.
Sonja Albrink (CD), 1999-10-26:
Med det forslag, som vi her behandler, ønsker regeringen at fjerne administrationsgodtgørelsen til mindre virksomheder, men det er som sagt efter CD's opfattelse tvivlsomt, om der her er tale om nogen særlig god idé.
Der er nemlig tale om et forslag, der vil medføre en uforholdsmæssig belastning af de mindre virksomheder, og forslaget vil endvidere efter vores opfattelse kunne være direkte hæmmende for lysten til at starte en ny selvstændig virksomhed.
Forslaget får derfor ikke her og nu CD's støtte, og hvis vi overhovedet skal støtte det, må regeringen under de kommende finanslovforhandlinger fremkomme med nogle andre forslag til lettelse af de administrative byrder for de mindre virksomheder som kompensation.
Og det skal vel at mærke være nogle bedre forslag end den erhvervsserviceordning, som kort omtales i dette forslag.
Der vil efter vores opfattelse også være meget bid i et forslag, der helt friholder små virksomheder med indtil tre ansatte fra administration, praktisk såvel som økonomisk, ved, at man opretter nogle af dem, som vi kalder erhvervsservicecentre - private eller offentlige - som kan klare de administrative opgaver for de små virksomheder.
Så alt i alt: Vi er villige til at lade det forslag indgå i finanslovforhandlingerne.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-26:
Lovforslaget er et slags reparationslovforslag, eller måske, hvis vi er venlige, skal vi kalde det en præcisering af lov om tinglysningsafgift.
Det besluttes herefter, at der indsættes en bestemmelse om, at afgiftsfritagelsen for lodsedler til klasselotteriet alene har virkning for lodsedler, der sælges efter den 1. januar år 2000, og som vedrører lotterier, der er påbegyndt efter årsskiftet.
Selvfølgelig skal der også være afgiftsfrihed i forbindelse med gaver til anerkendte trossamfund.
Endvidere foreslås det præciseret, at tinglysning af flere rettigheder af samme type - eksempelvis pantehæftelser på én eller flere faste ejendomme - alene udløser én afgift i de tilfælde, hvor de forskellige retsforhold er mellem samme parter, og hvor der således er partsidentitet.
Det fremgår ikke direkte af loven, men af bemærkninger
til loven, og nu er det så hensigten, at det bliver præciseret ved, at det indsættes direkte i selve loven.
Så Dansk Folkeparti kan støtte forslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
Før sommerferien vedtog Folketinget en række ændringer af stempelloven og tinglysningsafgiftsloven, og der har efterfølgende vist sig nogle uhensigtsmæssigheder.
I Det Radikale Venstre har vi ingen problemer med de forslåede ændringer af ikrafttrædelsesbestemmelserne i forslaget til lov om ændring af stempelloven.
Naturligvis skal det da være sådan, at personer, der køber en lodseddel efter årsskiftet i et lotteri med startstidspunkt før årsskiftet, ikke behandles anderledes, end hvis vedkommende havde købt lodsedlen før årsskiftet.
Vi har heller ikke noget ønske om at forskelsbehandle ejerskifte ved livsgaver og gaver ved testamente.
Derfor har vi heller ingen reservationer over for den del af forslaget.
Vi kan støtte lovforslaget her.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Som andre har været inde på, er det her en reparation af en lov, hvor der er brug for nogle præciseringer, og det må vi jo støtte. Jeg vil sige, at det dér med, at der skal være tinglysningsafgiftsfritagelse for livsgaver til anerkendte trossamfund, altså ikke lige er vores kop te.
Men vi anerkender, at det var en del af en aftale, og når man har lavet en aftale, skal den jo også teknisk være i orden.
Så vi kan acceptere det, selv om formålet ikke er på vores ønskeseddel.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Jeg kan konstatere, at den te, jeg kan lide, smager lidt anderledes end den tidligere ordførers.
Men jeg vil anerkende skatteministeren for lovforslaget, ikke mindst den del, der vedrører hjemmel. Det takker jeg meget for at vi får i orden.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Det er rigtigt, som flere ordførere har været inde på, at det her er et lille reparationsforslag.
Jeg vil gerne sige til hr. Aage Frandsen, at jeg i sagens natur - og jeg gør det gerne - skal påtage mig det fulde ansvar for den tekniske kvalitet.
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Aage Frandsen også siger, at der er et ansvar for udvalget og Folketingsmedlemmerne med hensyn til den betjening, man får dér.
Men det er selvfølgelig mit ansvar at sørge for, at den del er i orden, og dér må vi konstatere, at dér var der altså et punkt, hvor det bestemt ikke var i orden, endda et punkt, hvor der var indgået en klar aftale med hr. Flemming Kofod-Svendsen fra Kristeligt Folkeparti som en imødekommelse i forhold til en helt klar aftale os imellem.
Og det betyder så også, at så snart jeg fik underretning om det, skrev jeg til hr. Flemming Kofod-Svendsen og meddelte, at der selvfølgelig ville komme et lovforslag.
Det er også en lille illustration af, at næsten uanset hvor grundige vi er i lovprocessen, er der nogle ting, der godt kan gå galt.
For hvis vi ser på hele stempelafgiftslovforslaget tilbage i sidste samling, så var det et lovforslag, som havde et langt udredningsarbejde med en betydelig mængde af eksperter, også udefra, der havde hjulpet med ved leveringen af lovforslaget.
Og alligevel var der nogle justeringer, vi måtte foretage.
Jeg takker for den venlige modtagelse, og må jeg sige til Venstres ordfører, hr. Søren Gade, at det var en fornøjelse at høre den venlige tale, som hr. Søren Gade kom med.
Det er sådan, at man spørger sig selv,
om ikke det ville være en kvalitetsforbedring, hvis det var sådan, at hr. Søren Gade blev et permanent medlem af Folketingets Skatteudvalg, men det vil senere valg jo måske kunne afklare.
Hugo Sørensen (S), 1999-10-26:
Forslaget indeholder nogle ændringer til loven om varemærkeforfalskede og piratkopierede varer, der gennemfører visse bestemmelser i EF's forordning om varemærkeforfalskede og piratkopierede varer.
EF's forordning fastsætter, på hvilke betingelser toldmyndighederne kan gribe ind over for varer, der mistænkes for at være varemærkeforfalskede og piratkopierede.
De foreslåede ændringer er en konsekvens af en ændring i EF's forordning om varemærkeforfalskede og piratkopierede varer, der medfører, at den hidtidige ordning bl.a. bliver udvidet til også at omfatte varer, der krænker patentrettighederne.
Endvidere er ordningen blevet udvidet således, at toldmyndighederne også får mulighed for at gribe ind, så snart varen ankommer til toldområdet.
Det foreslås, at indehavere af EF's varemærke skal betale 400 kr. for toldmyndighedernes gennemførelse af en afgørelse om indgriben, der er truffet af et andet medlemslands toldmyndigheder.
Lovforslaget indeholder i øvrigt en bemyndigelse til skatteministeren, hvorefter denne kan fastsætte bestemmelser om et ændret anvendelsesområde for loven, hvis dette er nødvendigt til gennemførelse af kommende ændringer i EF's forordninger på dette område.
Det foreslås, at loven træder i kraft dagen efter bekendtgørelsen i Lovtidende.
Charlotte Antonsen (V), 1999-10-26:
I Venstre er vi tilfredse med, at man forsøger at reducere varemærkeforfalskning og piratkopiering, og vi synes også, det er fint, at man medtager patentrettigheder, når vi taler om svigbekæmpelse.
Der er én ting i forslaget, vi vil studere meget nøje.
Det er den bemyndigelse, skatteministeren ønsker at give sig selv.
Det er vi altid meget på vagt over for i Venstre.
Og vi vil se på, om det er nødvendigt at give en så generel bemyndigelse, som der her lægges op til.
Flemming Hansen (KF), 1999-10-26:
Lovforslaget er en fornuftig regulering af nogle regler, der kan synes lidt besværlige i dag, og derfor kan Det Konservative Folkeparti tilslutte sig forslaget.
Lovforslaget er en opsamling af de regler, man har i dag med hensyn til myndighedernes, dvs. toldmyndighedernes, muligheder for at gribe ind, når der er tale om varer, der mistænkes for at være varemærkeforfalskninger eller piratkopier.
Vi synes, det er et fornuftigt lovforslag.
Vi har lidt den samme betænkelighed som Venstres ordfører over for bemyndigelsen, men ikke mere, end at vi vil tilslutte os lovforslaget.
Aage Frandsen (SF), 1999-10-26:
SF kan tilslutte sig lovforslaget, som jo så bidrager til, at man kan undgå varemærkeforfalskning og piratkopiering og på den måde altså sørge for, at de regler, som gælder resten af samfundet, også opretholdes på det her punkt.
Så derfor støtter vi forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-26:
Med lovforslaget sker der en gennemførelse af den EU-vedtagne udvidelse af ordningen for varemærkeforfalskede og piratkopierede varer.
Det betyder, at toldmyndighederne også får mulighed for at gribe ind over for varer, der krænker en patentrettighed, og at toldmyndighederne også får mulighed for at gribe ind, så snart varerne ankommer til toldområdet.
Dansk Folkeparti er positivt over for lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1999-10-26:
Også i Enhedslisten er vi positive over for forslaget.
Ikke alene snyder man nogle kunstnere eller andre, der har nogle rettigheder og har udviklet nogle produkter, men der er heller ingen tvivl om, at i det miljø her trives der mange andre former for økonomisk kriminalitet.
Også af den grund er det en god idé at styrke myndighedernes muligheder for at gribe ind.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-10-26:
Vi er helt enige i det initiativ her.
Skatteministeren vil skride ind over for forskellige former for snyd - varemærkeforfalskning og privatkopiering - så vi giver vores fulde støtte til lovforslaget.
Ole Stavad (S), 1999-10-26:
Jeg vil gerne takke alle ordførerne for en særdeles positiv modtagelse.
Klaus Kjær (DF), 1999-10-26:
Lovforslaget har til hensigt at ophæve administrationsgodtgørelsen, som efter gældende regler betales til personligt ejede virksomheder med mindre end tre ansatte.
Det vil betyde, at 190.000 små erhvervsdrivende mister en gennemsnitlig godtgørelse på 1.570 kr. om året; men specielt landbrugs- og fiskerivirksomheder vil miste gennemsnitligt 2.050 kr. om året.
Samlet vil det betyde et merprovenu på 300 mio. kr., hvoraf halvdelen skal afsættes til en puljeordning til støtte for mindre virksomheders etablering af IT-platforme.
Det er åbenbart regeringens hensigt, at de små erhvervsdrivende nu fra en diffus pulje selv skal foretage elektronisk indberetning af oplysninger bl.a. til told- og skattemyndighederne.
Og det er regeringens påstand, at disse tiltag vil give mindre virksomheder mulighed for at mindske byrden af administrative belastninger ved indberetninger til det offentlige.
Mange af de virksomheder, som der her er tale om, vil imidlertid ikke få glæde af muligheden for at indberette elektronisk selv, da det ikke blot er et spørgsmål om at have det rigtige edb-udstyr, men at der i mange tilfælde også typisk vil være tale om små virksomheder, hvor virksomhedsindehaveren ikke har nogen som helst erfaring med edb.
I forslaget lægges der da heller ikke skjul på, at puljeordningen også eller vel snarere skal bruges til at øge de mindre virksomheders muligheder for at anvende erhvervsservicetilbud ved at overdrage administrative opgaver til private serviceleverandører.
Selv om man forestillede sig en anvendelse måske direkte til anskaffelse af edb-udstyr, så ville det i gennemsnit kun give ca. 750 kr. til hver virksomhed, og for 750 kr. får man altså ikke meget edb eller for den sags skyld serviceleverancer. Skatteministeren vil åbenbart have de små erhvervsdrivende til at udføre hoveriarbejde for staten.
For ligesom at føje spot til skade henviser man nu disse små erhvervsdrivende til også at gå ud og betale private serviceleverandører, som kan udføre administrationsarbejdet.
Forslaget får måske den direkte modsatte virkning.
En afskaffelse af godtgørelsen er måske den dråbe, som får bægeret til at flyde over, den dråbe, der sammen med en række andre byrder for de små erhvervsdrivende får bægeret til at flyde over, og hvor virksomheden ikke længere har råd til at ansætte den sidste medarbejder.
Dansk Folkeparti kan ikke medvirke til en gennemførelse
af dette lidet erhvervsvenlige forslag.
Aage Frandsen (SF), 1999-10-26:
SF kan også støtte lovforslaget, og jeg vil godt knytte den kommentar til det, at når ministeren har behov for at komme med det forslag, så er det jo et eksempel på noget af det, som ellers tit er en øvelse for os, når vi skal lave god lovgivning. For det første skal lovforslagene være i orden, når de fremsendes.
Det er ministerens ansvar.
Og dér kan man så sige, at dér har vi gjort noget ved de ting i det ændringslovforslag, som blev vedtaget sidste år, der - som ministeren selv skriver det - var utilsigtede.
Det var virkelig utilsigtet, at det ikke var med. Men det er et godt eksempel på, at når man laver nogle ting, som vi sådan set synes - hele Folketinget, tror jeg - var fornuftigt kom ind som ændringslovforslag, så var der alligevel noget, vi overså.
Og det er så noget, vi må huske på, når vi laver den slags ting, at vi er opmærksom på det, men det er jo ikke værre, end at det kan rettes op nu, og det er derfor også rigtigt, at vi gør det.
Flemming Hansen (KF), 1999-10-26:
Her er tale om præciseringer og forenklinger, så Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 1999-10-26:
Spørgsmålet om ophavsret og beskyttelse af kunstnere, virksomheder og andre imod uretmæssig kopiering af unika eller mere brede produkter i det hele taget ligger os meget på sinde.
Vores retfærdighedssans siger os, at det ikke kan være rimeligt, at der produceres eller distribueres ulovlige kopier af selvstændige værker eller mere brede produkter.
I den offentlige debat hører vi jo ofte historier om kopiering og distribution af piratkopier på tværs af landegrænser, og der er ganske givet noget om snakken.
Derfor hilser vi fra radikal side forslaget om at styrke toldmyndighedernes muligheder for at gribe ind i disse tilfælde velkommen.
Vi kan støtte lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 1999-10-26:
Der er tre hovedpunkter i dette lovforslag til ændring af bl.a. stempelafgiftsloven:
Der skal fra den 1. januar næste år ikke længere betales stempelafgift på lodsedler til klasselotteriet.
Derfor foreslår ministeren en ny bestemmelse, som slår fast, at fritagelsen for stempelafgiften kun omfatter de lodsedler, som bliver solgt efter årsskiftet, og som kommer fra en serie af lodder, som påbegyndes efter dette tidspunkt.
Der skulle altså så være sammenhæng imellem chance og pris, kan man måske sige.
Det andet forslag udspringer også af ønsket om en præcisering af lovteksten.
Som medlem af både Skatteudvalget og Kirkeudvalget finder jeg det naturligt at gøre det muligt, at folk kan give livsgaver til de anerkendte trossamfund uden at skulle besværes med en tinglysningsafgift.
Denne hjemmel har imidlertid manglet, da loven om tinglysningsafgift i sin tid blev vedtaget, men den bliver så nu etableret.
Endelig ønsker skatteministeren at slå fast, at tinglysning af flere rettigheder af samme type kun skal belægges med én afgift, når der i alle tilfælde er de samme parter.
Partsidentiteten har man ikke kunnet se direkte af lovteksten.
Der var henvist til lovens bemærkninger.
I alle tre tilfælde er der tale om at tydeliggøre nogle bestemte hensigter med lovgivningen, hvilket vi i Socialdemokratiet er tilhængere af, og vi kan derfor støtte forslaget.