runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 1999-01-15:
Så beklager jeg selvfølgelig, men afslutter blot ved at sige, at det er noget af det, vi må ser på i Retsudvalget, og det får vi rig lejlighed til, hr. Søren Søndergaard og jeg.
Jeg vil bare svare hr. Søren Søndergaard, at selvfølgelig bagtaler Dansk Folkeparti ikke politiet.
Tværtimod fortæller vi her i Folketingssalen i dag, at politiet ønsker, i hvert fald Dansk Kriminalpolitiforening ønsker den kriminelle lavalder afskaffet.
Så kan justitsministeren og hr. Søren Søndergaard sige, at det bare er sådan en tilfældig fagforening, hvor vi ikke skal tænke nærmere over, hvad de mener.
Det ville svare til SiD eller Dansk Metal, eller hvem der nu kunne udtale sig i en given sag.
Der vil jeg så bare sige, at Dansk Kriminalpolitiforening repræsenterer kriminalpolitiet, som bl.a. tager sig af alvorlig, grov vold i samfundet og skal gribe ind over for det.
Derfor er det jo trods alt
rimelig interessant, at Dansk Kriminalpolitiforening ønsker at sænke den kriminelle lavalder og vil bruge det som et instrument.
Derfor virker det også meget mystisk for mig, at Venstre og De Konservative ikke kan bakke det forslag op i dag.
Den anden del af hr. Søren Søndergaards spørgsmål går på, hvad man ser i andre lande.
Er det sådan, at der er nogen forskel på kriminaliteten i Danmark set i forhold til lande, hvor den kriminelle lavalder er lavere?
Der vil jeg så bare svare, at det jo er sådan nogle ting, vi selvfølgelig må se på nu, det er klart.
Det er bl.a. det arbejde, der nu skal foregå i Retsudvalget omkring det her forslag, men det står klart for mig ...
Søren Søndergaard (EL), 1999-01-15:
Jeg ved ikke, om det er uhyggeligt, at Dansk Folkeparti vil nedsætte den kriminelle lavalder, men det er sådan set slet ikke det, diskussionen går på.
Diskussionen går på, om det er et konstruktivt forslag, sådan som hr. Peter Skaarup siger.
Så kan man jo se, om det er et konstruktivt forslag.
Og hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti kan føre belæg for, at ungdomskriminaliteten f.eks. i Irland, hvor man har en kriminel lavalder på 7 år, er meget, meget, meget mindre, end den er i Danmark, og hvis man kan føre belæg for, at i de lande, der har en højere kriminel lavalder, er den meget, meget, meget større, også når man modificerer for forskellige sociale grupper osv., er det er da klart, at man må gå ind og kigge på, hvad der er hensigtsmæssigt, men det har vi jo ikke fået.
Vi har bare fået en påstand om, at det vil hjælpe at nedsætte den kriminelle lavalder.
Så vil jeg i øvrigt protestere mod, at Dansk Folkeparti gang på gang bagtaler politiet på den måde.
Karsten Nonbo (V), 1999-01-15:
Ministeren skriver i sin fremsættelse, at det primære formål med lovforslaget er at skærpe våbenlovgivningen, og at det skal ske ved at inddrage signalvåben, kombinerede gas- og signalvåben, visse typer optisk elektroniske sigtemidler, lyddæmpere, knive osv. under våbenloven, alt sammen noget, som vi i Venstre i hvert fald ikke kan have noget imod. Så vi kan godt støtte det fremsatte lovforslag, men jeg skal da ikke undlade at gøre opmærksom på et par bekymringer, jeg har, nemlig over hvordan vi rent praktisk udmønter det. Er det sådan, at man giver våbentilladelse, altså tilladelse til at besidde et magasin, specifikt til magasinet
, eller giver man det specifikt til personen, der besidder det?
Jeg kan godt se en masse administrative komplikationer i det.
Det samme gælder med hensyn til lyddæmpere og sigtemidler.
Det kan blive meget, meget omfattende.
Noget andet, der bekymrer mig, er at se håndhævelsen af våbenloven og dommene for overtrædelser af den.
Når jeg sammenholder de domme, der er afsagt for overtrædelse af våbenloven, kan jeg godt i min vildeste fantasi se, hvad der vil stå nederst på et bødeforlæg, når hr. rocker A. Petersen sigtes for den og den dato at være fundet i besiddelse af et aftageligt magasin.
Jeg kan blot nævne, at tre personer på Storebæltsfærgen blev fundet i besiddelse af en maskinpistol, 10 pistoler med skarpe skud, de havde i forvejen to verserende sager for at være i besiddelse af skarpladte pistoler, og de var tidligere straffet for overtrædelse af våbenloven.
De fik i Østre Landsret i 1996 en dom på 3-5 måneders fængsel.
En person fik i Frederikssund Kriminalret den 28. august 1996 tre måneders fængsel for tre gange at være fundet i besiddelse af ulovlige våben.
Tidligere dømt for adskillige overtrædelser af våbenloven.
3 måneders fængsel!
En dom mere.
Det er er Københavns Byret.
60 dages fængsel!
Det, jeg vil med det, er at sige, at vi nok ud over at skærpe selve våbenloven, også skal se på at skærpe straffene for overtrædelserne.
Vi skal gå konstruktivt ind i en debat og få løst de praktiske problemer, således at vi kan håndhæve den skærpede våbenlov.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-01-15:
Det her er jo et lovforslag, som er foranlediget af en enkelt sag, men ikke desto mindre er det jo meget principielt, og i Det Radikale Venstre vil vi meget gerne være med til at få en diskussion af, hvordan vores forældelsesfrister virker, hvorfor vi overhovedet har nogen, og hvad det er for forbrydelser, der er forældelsesfrister for.
Derfor er vi meget tilfredse med, at justitsministeren har bebudet en kontakt til sine kolleger om at få diskuteret denne her ting. Alt i alt synes jeg, der skal lyde ros til Fremskridtspartiet for at have taget dette initiativ.
Men jeg vil også godt sige, at vi har jo diskuteret det i Retsudvalget og er klar over, at vi har et problem på dette område.
Så hvis vi alle sammen kan blive enige om at få løst problemet og få lagt klare linjer, så kan vi kun være tilfredse.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-01-15:
Det var ministerens bemærkning om, at der åbenbart var nogle partier, der troede, at det store hartkorn sådan havde stor folkelig opbakning i det her land.
Næh, det tror jeg såmænd ikke det har.
De store hartkorn kan somme tider være de små i virkeligheden, og så er vi på deres side.
Men med hensyn til at gå efter stemmer, så har Socialdemokratiet og Kristeligt Folkeparti jo egentlig samme behov - jeg ved godt, det er på lidt forskelligt niveau - men altså, vi har selvfølgelig begge to muligheder for at køre efter det populære.
Det gør vi ikke.
Man kan jo nemlig sagtens få flertal i den her befolkning for stadig større forbrug, for bedre miljø, for bedre offentlige ydelser, for lavere skatter.
Men at få opbakning til, at der også skal være plads til en produktion, som kan betale regningen, det er straks værre, og det er den dér balance, vi sådan set går en lille smule efter. Det betyder ikke, at vi skal have en alt for stor tæthed af store svinefarme osv.
Vi skal selvfølgelig prøve at have jævnet det ud på en ordentlig måde, og det er dér, jeg ikke rigtig kan gennemskue, hvordan denne her implementering vil gøre det bedre.
Det vil vi gerne være med til at drøfte.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-01-15:
Det er muligt, at jeg i min ordførertale og også nu taler for meget som kommunalmand, for nu har jeg jo arbejdet med det i mange år i kommunen, lige bestemt med det, der har med planlægning at gøre.
Men det, der bringer mig herop, er, at ministeren i sin tale nævnte, at det helst skulle blive en rutine for kommunerne at revidere deres lokalplan og deres kommuneplan hvert fjerde år.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om han mener, hvis det her lovforslag blev vedtaget, at det vil hjælpe med til, at kommunerne hurtigere og nemmere kan gøre det.
tidspunkt render fra den måde, vi laver vore lokalplaner på
Men spørgsmålet til ministeren var bare, hvordan han mener, at det her skulle fremme, at kommunerne rutinemæssigt kan revidere deres kommuneplan hvert fjerde år?
Svend Auken (S), 1999-01-15:
Det er anden gang, vi behandler det her forslag på de områder, hvor hr. Schmidt er inde; det er anden gang.
Der blev stillet en lang, lang række spørgsmål dengang, og besvarelserne vil selvfølgelig også blive fremsendt til det nye Folketing.
Jeg prøvede i min besvarelse at svare på det, jeg selv vurderede var hovedspørgsmålene.
Jeg burde naturligvis have tilføjet, at der er mange andre spørgsmål, som ordføreren var inde på, som vi naturligvis vil give en saglig og god behandling undervejs i udvalget.
Men allerede da jeg besvarede spørgsmålene første gang, gjorde jeg meget ud af at sige, at vi vil sørge for, at sagsbehandlingen ikke bliver længere i Naturklagenævnet.
Jeg sagde bare, at vi skal ikke gøre det på en sådan måde, at borgernes retsstilling bliver beskåret.
Og der prøvede jeg diskret at antyde, at disse sager med meget store svinefarme, navnlig i områder, der i forvejen har meget stor dyretæthed, er utrolig kontroversielle for lokalsamfundet.
Og jeg kan roligt sige, at det er ikke en flok forvirrede venstreorienterede, der bliver ophidsede i disse sager; det er hele befolkningen bredt.
De ønsker naturligvis at have mulighed for at præge det, og det kan jo betyde en lidt længere sagsbehandling, når det er meget kontroversielt.
Men jeg vil gøre, hvad jeg kan, for at sørge for dette. Hvad angår Amtsrådsforeningens henvendelse vedrørende VVM-regler i anden lovgivning, svarede jeg også på det.
Så jeg kan slet ikke godtage hr. Schmidts udtalelser; men hvis den megen forargelse i hans stemmeføring skal tages som udtryk for, at han heller ikke synes om det forløb, der var før jul omkring en anden planlovssag, så skal jeg dog udtrykke glæde over, at det altså har gjort indtryk på ham. Vi vil som sagt meget gerne have Venstre med; det var jo tungt og trægt sidste år, og jeg prøvede bare at forudse, at det måske kunne smutte i sidste øjeblik.
Men vi vil gøre vore hæderligste anstrengelser, også uanset at hr. Schmidt i dag er lidt småsur.
Henriette Kjær (KF), 1999-01-15:
Det var da kedeligt, så ked af det og negativ
Nielsen
er her i dag.
Jeg vil sige, at årsagen til, at vi er så positive, er jo netop, at de, der skal have med bygge- og anlægsprojekter at gøre, har nogle klare regler at gå efter; det er ikke sådan, at det svinger fra sag til sag og med tilfældig sagsbehandling.
Med en klar EU-lovgivning og med det her direktiv er man stillet ens i hele Europa.
Man ved, hvad man har at rette sig efter, og det er det, der er helt afgørende for os; det er derfor, vi er positive.
Det er derfor, vi i sin tid, da VVM-reglerne blev indført, arbejdede meget aktivt - da sad vi jo i regering - for at det her faktisk blev en realitet.
Nu har hr. Ole M. Nielsen ikke hørt mit svar, men han kan jo læse referatet senere i Folketingets forhandlinger.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-01-15:
Da planloven blev vedtaget for mange år siden, skete der en eksplosion i alt planlægningsarbejdet.
Ude i amtet skulle der laves regionplan og i kommunen lokalplan.
Det har i mellemtiden vist sig, at ligegyldigt hvor stort et arbejde, man har gjort begge steder, ja, så løber udviklingen hele tiden foran.
Der skal udarbejdes tillæg til kommuneplanen, der skal laves tillæg til lokalplanen.
Mange kommuner magter endda ikke at revidere deres kommuneplan hvert fjerde år, som de skal, fordi man ikke mener, det er nødvendigt.
Skal man have noget bygget eller udvidet, ja, så bliver det forsinket så meget til sidst, at man giver op.
Jeg mener, at vi i forvejen har rigelig med central styring af, hvad der foregår med planlægning i dette land.
Vi skal være meget forsigtige med at pålægge for store krav centralt, for det vil bare være med til at bremse udviklingen. Det lovforslag, vi behandler i dag, vil jo gøre situationen endnu værre.
Det finder jeg ikke kan være rigtigt.
Selvfølgelig, hvis det drejer sig om store offentlige anlæg som en tunnel, en vej, en bro eller lignende, ja, så er det da rigtigt, at man skal have en miljøvurdering, for det er noget, der går ud over det samlede samfund.
Men at man rundt omkring i kommunerne skal til at udarbejde sådan noget i forbindelse med lovgivning om lokalplaner, kan ikke være rigtigt.
Det kan ikke være rigtigt, at det er det, der skal sættes i fokus.
Det, der skal sættes i fokus, når der skal udarbejdes lokalplaner, altså når man planlægger, hvad man vil ude omkring, skal være noget, der bestemmes lokalt imellem myndighederne og borgerne; det er dem, der ved, hvad der sker derude.
Jeg advarer meget imod, at man vedtager et så - ja, det er jo faktisk et meget hårdt direktiv, vi taler her.
Jeg forudser, at det bliver umuligt for kommunerne at overholde den her lov, hvis den bliver vedtaget.
Det i sig selv er forfærdeligt for kommunerne, men noget, der er endnu værre, er, at den i forvejen lange ventetid, borgerne har for at få noget igennem, vil blive mange gange længere, og det vil være med til at stoppe udviklingen. Kort og godt: Fremskridtspartiet kan ikke stemme for det her lovforslag, og jeg tvivler på, at der kan rettes så meget på det, at vi kan gøre det.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-01-15:
, men hvis jeg nu ikke kan få svar på det første, så vil jeg da gerne spørge hr. Søren Kolstrup, når det nu er meget afgørende - jeg er glad for at høre, at Enhedslisten gerne vil inddrage borgerne og borgernes synspunkter - hvad hr. Søren Kolstrups holdning så er til et VVM-forslag, planforslag; skal det være indrettet sådan, at det også kan have tilbagevirkende kraft?
Søren Kolstrup (EL), 1999-01-15:
Jeg skal ikke forlænge debatten med fru Peschardt omkring liberalisering, men jeg skal bare bemærke, notere, at jeg synes, det er glædeligt, hvis Det Radikale Venstre er indstillet på at henstille til ministeren og regeringen, at vi skal bruge de redskaber, som vi rent faktisk har.
Og jeg vil da meget gerne holde Det Radikale Venstre fast på, at vi netop bør benytte landsplandirektivet også i forbindelse med diskussionen om Odden.
Det var først og fremmest borgerinddragelse, og når den så ligesom var fuldført, jamen så kunne man så tænke sig et virksomt samarbejde med en kommune og stat.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-01-15:
Det er til hr. Søren Kolstrup.
Det var naturligvis helt bevidst, at jeg nævnte eksemplet med trafikken ud over Sjællands Odde. Vi har i Det Radikale Venstre ingenting imod, at man liberaliserer på en række områder og har heller ikke noget imod, at private færgeselskaber bliver sammenlagt.
Men vi synes, at miljøministeren kunne tage fat på sagen, f.eks. ved et landsplandirektiv eller på anden måde, for at sikre, at transportlogistikken i det område og planlægningen i det område kommer til at forløbe på en ordentlig måde.
Det var sådan set det, jeg mente. Og det kan jo selvfølgelig for amternes vedkommende indarbejdes i deres »Agenda 21«.
Søren Kolstrup (EL), 1999-01-15:
Enhedslisten kan som udgangspunkt støtte det her forslag.
Vi hilser det selvfølgelig velkomment, at »Agenda 21«-arbejdet tages mere alvorligt med det her lovforslag.
Der er tale om en synliggørelse af kommunernes og amternes lokale arbejde, og i særlig grad kan man sige, at den pædagogiske effekt måske vil komme stærkere frem, i og med at der sker en synliggørelse af »Agenda 21«-arbejdet.
Og når man ved, at der er en række kommuner og amter, som ikke har taget hul på det arbejde, jamen så falder lovforslaget jo på et tørt sted.
Vi mener, det er vigtigt at fastholde, at prioriteringen af den lokale indsats bør ske i samarbejde med borgerne og ikke nødvendigvis ud fra de punkter, der er lagt op til i lovforslaget.
Endvidere mener vi, at der i lovteksten bør være en redegørelse for, hvorledes borgerne kan inddrages i dette arbejde.
Og endelig, som et par andre har været inde på, finder vi det også vigtigt, at regeringen påtager sig et ansvar herfor, og når vi siger regeringen, så handler det jo om, at alle ministerier fejer for egen dør og tager det her arbejde alvorligt.
Endelig skal jeg gøre opmærksom på, at forbud mod erhverv i sommerhusområder kan vi også støtte.
Men når det så er sagt, så er det mest dybtgående problem, vi har for øjeblikket med hensyn til »Agenda 21«-arbejdet og CO2-arbejdet, jo præcis den problemstilling, som den radikale ordfører, fru Vibeke Peschardt, nævnte, nemlig, at samtidig med at vi får nogle små, positive lovforslag herinde, så mister vi terræn på en række andre områder, fordi det her samfund har besluttet, at vi skal liberalisere mere og mere; vi skal så at sige trække tænderne ud på os selv med hensyn til de styringsinstrumenter, vi har.
Sagen om færgetrafikken på Kattegat er et af de mest perfekte eksempler på, hvordan vi mister terræn på nogle områder, og derfor vil vi selvfølgelig hilse det utrolig stærkt velkomment, hvis vi i det her lovforslag kan få indbygget en stærkere prioritering af CO2- redegørelsen, og at denne CO2- redegørelse også bliver forpligtende på et område som transport.
Endelig skal jeg gøre opmærksom på, at selv om vi er meget positive over for forslaget, så har vi altså også noteret os, at et af de redskaber, vi har til at gøre det her arbejde virkningsfuldt, har haft det dårligt på det sidste. Grønne guider
har jo fået et par på frakken ved finanslovslovforslaget.
Derfor kan man sige, at det her er ét skridt frem, samtidig med at vi på andre områder går tilbage.
Men vi støtter forslaget og vil da gerne have det forbedret på et par områder.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-01-15:
Jeg vil koncentrere mig lidt om det, jeg synes er meget spændende i den her sammenhæng, nemlig »Agenda 21«, altså at alle kommuner, når det her udvalgsarbejde, som der lægges op til her, er færdigt, skal være styrket, altså skal lave bæredygtige strategier for miljøet.
Det synes vi er spændende, og vi glæder os meget til at se, hvad der kommer ud af udvalgsarbejdet.
I den forbindelse vil jeg godt sige til ministeren, at vi jo i øjeblikket diskuterer i hvert fald internt i regeringspartierne, og det ved han jo, at vi skal finde frem til en strategi for CO2-udslip, for vi så jo af finanslovens grønne redegørelse, at der er problemer på det her område.
Her vil jeg gerne gøre opmærksom på, at vi godt kunne tænke os, at man ind i udvalgsarbejdet om bæredygtige strategier, som nu skal laves med kommuner og antagelig også med amter, kunne inddrage dette i spørgsmålet om transportlogistik.
Vi har for nylig været vidne til, at to private færgeselskaber blev lagt sammen, hvorefter man er godt i gang med at ødelægge et antagelig rekreativt område ud over Sjællands Odde - det er en sag, jeg vil vende tilbage til i anden sammenhæng - men jeg vil bare minde om, at der altså er miljømæssige tiltag, der kan puttes ind i »Agenda 21«-problematikken, og det vil jeg gerne bede om at ministeren har opmærksomheden henledt på.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-01-15:
Jeg skal ikke forlænge den her debat meget.
Vi har jo også selv været med i sin tid til at lancere dem, men jeg er ligesom fru Henriette Kjær meget interesseret i at få en meget klar præcisering af, om der i det her lovforslag er nogle ting, som ligger ud over de krav, der er i EU-sammenhæng.
Det synes jeg er en væsentlig del.
Der er også mange andre bekymringer - der også kommer fra Venstre f.eks. - som vi her mellem første og anden behandling vil lytte nøje til.
Umiddelbart er vi selvfølgelig positivt stemt for at have VVM-regler, men der er en anden side, som jeg ofte har det med at gentage, lige så snart vi rører alt, hvad der hedder vores planlovgivning, og det er, at jeg sådan mere generelt er bekymret over vores planlovgivning og den måde, vi indretter den på.
Det er ikke dermed sagt, at vi ikke skal have nogle regler, der sikrer os mod overgreb på miljø, store fejltagelser osv., men den manglende fleksibilitet, jeg har talt om i andre sammenhænge - det gælder generelt for planlovene - er jeg bekymret over, og jeg er også bekymret, når vi når op i niveauet rent lovgivningsmæssigt til Folketinget her, for så lovgiver vi, og når vi har lovgivet, forlader vi det, og så bliver mange af de her love meget selvkørende.
Det vil sige, at hvis der er oplagte situationer, som kræver et skøn, en politisk vurdering osv., så har vi stort set forladt dem, og det gælder næsten på alle tre niveauer, både kommune og amt og Folketing. Jeg påstår, at mange af vores styrelser og vores amtsafdelinger osv. har en meget selvkørende tendens, og derfor: Der er ikke noget i vejen med VVM, men vi er meget kritiske over for, om vi nu får trukket nye ting ind, som ikke er nødvendige ud over de direktiver, vi har fra EU.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 1999-01-15:
Vi er i Dansk Folkeparti meget betænkelige ved lov om ændring af lov om planlægning.
Det er selvfølgelig en genfremsættelse, hvor »Agenda 21« så er frataget det, vi skal diskutere i dag, men »Agenda 21« er jo også i gang i en del af vores kommuner.
Vi kan tage udgangspunkt i et projekt, der i dag har en byggeret, også fordi det er omfattet af en lokalplan; omfattes det af kravet om VVM-vurdering, kan det betyde en kraftig forsinkelse af mange nye anlæg, ja, også mindre udvidelser af eksisterende anlæg. Den 14. marts i år er sat som seneste dato, hvor lovforslaget skal være vedtaget - igen et direktiv fra EU, som igen sælger ud af Danmarks selvstændighed.
Offentlighedens, borgernes deltagelse i beslutninger og adgang til klage og eventuel domstolsprøve på miljøområdet lyder udmærket, men mon dog ikke de linjer i lovgivningen er overflødige?
Vi vil i udvalgsarbejdet stille spørgsmål til en så smidig VVM-vurderingsproces som muligt.
Det er mange gange Danmarks dygtige erhvervsfolk, iværksættere, der sætter forskellige initiativer i gang og ved, hvor vi har behov for nye tiltag.
Det er ikke planmyndighederne.
Vi vil i udvalgsarbejdet diskutere tidsfrister omkring en VVM-vurdering.
Steen Gade (SF), 1999-01-15:
Forslagets VVM-del har vi jo sådan set diskuteret
sidste gang, så jeg vil starte med udeladelsen omkring »Agenda 21« og meddele, at vi synes, at det er o.k., at vi tager den chance for en drøftelse med kommunerne om, hvordan vi generelt kan styrke »Agenda 21« - også i tilknytning selvfølgelig til planlægningsbestemmelser osv. Det er helt afgørende for os, at »Agenda 21«-arbejdet styrkes.
Og det er klart, at hvis vi kan komme i en situation, hvor kommunerne positivt vil indarbejde det, og vi er sikre på, at det sker over hele landet på en anden måde end den, der var lavet i lovforslaget, vi drøftede tidligere, så vil vi være åbne over for det.
Mit ambitionsniveau ved at sige ja til det er i virkeligheden, at kommunerne vender hele den måde, de har tænkt på det her, sådan at de alle sammen går ind for, at de vil øge »Agenda 21«-virksomheden, i virkeligheden også mere, end de ville have været tvunget til i den lovgivning, vi havde lagt op til før.
Så det er mit håb, og jeg håber også, at det vil blive hørt i den kommunale verden.
Men vi kommer jo så tilbage til den sag, når udvalgsarbejdet er afsluttet.
Og så tilbage til det, der står i lovforslaget her omkring VVM.
Da er det jo én af de ting, som faktisk har engageret mennesker i miljødiskussioner.
Det har været et klart miljøfremskridt, at VVM er kommet, og de forbedringer, der ligger her, støtter vi helhjertet og mener, at det vil være helt forkert, at vi skal til at diskutere, om de skal udvandes.
Det er muligt, at vi i udvalgsarbejdet, når vi nu snakker om det her, også lige skulle få en oversigt over, hvilke andre problemer der i virkeligheden ligger i anden lovgivning og herunder i andre ministerier.
Det er ikke så lang tid siden, jeg havde en sag om Esbjerg Havn og trafik, hvor det viste sig, at dér er noget, som man bare kan foretage sig helt uden VVM. Jeg synes egentlig, udvalget kunne bruge lejligheden med det her lovforslag til at få et overblik over, hvor der også burde komme nye initiativer og dermed lovgivningsændringer i den her folketingssamling, sådan at vi har fået VVM udbredt til alle de ministerier, hvor det er relevant, at vi får en grundig drøftelse af det.
Så det vil jeg gerne lægge op til.
Vi støtter også bestemmelserne om erhverv i sommerhusområder.
Vi kan støtte lovforslaget.