runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-01-26:
Jeg skal ikke gentage mine spørgsmål om dødsboer osv., for jeg håber, at ministerens embedsmænd forstod, hvad det var, jeg sagde, og at vi kan få det klaret under udvalgsarbejdet.
Jeg skal ikke bebrejde ministeren, at han ikke var klædt på til det.
Men der var et spørgsmål, jeg stillede, som jeg synes er af væsentlig interesse også politisk, nemlig spørgsmålet om de 5 år.
Man ved, at den her ejerskifteforsikring, sådan som det er i dag, i hvert fald koster omkring 10.000 kr.
Vi kan altid skændes om, hvorvidt det skal være halvdelen til hver, eller om sælgeren skal betale, eller om køberen skal betale.
Det er sælgeren, der opnår godet, men det er ikke det, jeg hæfter mig ved.
Men hvad så, når de 5 år er gået?
Så står køberen i den situation, at hvis køberen vil være dækket i resten af de 15 år, ja, hvad så?
Så må han betale igen ved kasse 1A. Og sælgeren er sluppet ud af fælden allerede ved førstegangsbetalingen, som kun gælder 5 år.
Her er altså en problematik, som man er nødt til at tage højde for og finde ud af, hvad man vil gøre ved.
Frank Jensen (S), 2000-01-26:
Fru Kirsten Jacobsen har selv stort set givet svaret på sit spørgsmål, at jo længere vi udstrækker dækningsgraden af forsikringen tidsmæssigt i forhold til mangler og fejl, der opstår, desto større bliver præmien, og derfor skal der da et eller andet sted sættes en grænse.
Men jeg vil da meget gerne benytte lejligheden til igen at sige, som jeg sagde i mit første indlæg: Jeg er åben over for at drøfte det her, også med fru Jacobsen, undervejs, sådan at den lov, som bliver vedtaget her, får bred opbakning. Det tror jeg nu, den gør, også på det grundlag, der ligger nu.
Og kan der komme gode bidrag undervejs under udvalgsbehandlingen, så er jeg naturligvis åben over for også at se på eventuelle ændringer af lovforslaget.
Det skal man være, for det her er et felt, hvor jo ingen på forhånd kan sige: Hvad er det, der skal til af forandringer i vilkårene for, at markedet her udvikler sig, og at der kommer den beskyttelse af købere af fast ejendom, ved at man tegner en ejerskifteforsikring.
Det er jo det, som jo også gerne skulle være målet med lovforslaget.
Kirsten Jacobsen (FRI), 2000-01-26:
Jeg er helt enig med ministeren i, at prisen bliver høj på 20 år.
Så kunne man jo måske løse det, og det er så et forslag
fra min side, ved at sige: Altså, hvis man har en 20-års ansvarsperiode, men kun en 5-års forsikringsperiode, så kunne man måske skære den sådan, at i hvert fald forsikringsperioden var lig med ansvarsperioden
, så man ikke stiller dem, der ikke har tegnet noget, bedre end dem, der har tegnet noget, for det er jo i realiteten det, man gør. Der må ligesom være logik i det her.
Og jeg håber altså, at ministeriets embedsmænd virkelig tager det her alvorligt, for næste gang, jeg ser embedsmændene, og man hører fra mig, bortset fra at jeg skal læse de bilag og være med til at stille nogle spørgsmål, bliver jo ved andenbehandlingen, for ellers er vi jo nødt til selv at stille de nødvendige ændringsforslag.
Og ministeren havde helt ret: Det er bare, fordi vi er fra Nørresundby begge to.
Selv om ministeren er tilflytter, så forstår vi hinanden.
Jeg har en positiv indgang til lovforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2000-01-26:
Lovforslaget indeholder, som det fremgår af bemærkningerne og af ministerens fremsættelsestale, lovgivning på tre forskellige områder, alt sammen omkring Danmarks Statistik.
Umiddelbart virker det som klart det vigtigste, at Danmarks Statistik får lejlighed til sammen med Nationalbanken at udnytte deres statistiske grundlag, således at sammenligninger landene imellem på det finansielle område bliver lettere, mere enkle og dermed bedre. Set i fremtidens lys, som formentlig handler om euroen, er det klart, at det er meget nødvendigt, det er meget naturligt, at vi udbygger dette samarbejde, og sagt kort og godt, er vi i alle tre forhold omkring lovforslaget enige med regeringen og vil meget gerne arbejde hurtigt for at få det igennem. Men i den konservative folketingsgruppe udspandt der sig alligevel en lang diskussion, som jeg erkender ligger på kanten af lovforslaget.
Danmarks Statistik stiller meget store krav, utrolig mange ting, der skal udfyldes, meget tidskrævende ting, og alt sammen ting, der skal laves fuldstændig gratis, og skal man bruge oplysningerne, skal man betale for at få dem.
Vi vil gerne fra den konservative folketingsgruppe sige til ministeren, vi siger det venligt, vi siger det stille, og vi siger det roligt: Kunne man ikke prøve i ministerens regi at se på, om ikke der kunne ske lempelser på dette område?
Det virker som om, Danmarks Statistik også forsøger at få oplysninger på områder for den enkelte borger, den enkelte virksomhed, som de sagtens kan få andre steder.
Der er en række eksempler fra landbruget.
Det må kunne ordnes bedre.
Og dér beder vi, om ikke ministeren ved samme lejlighed vil prøve at se på det og tænke på især de mindre og mellemstore virksomheder.
For de store virksomheder har jo tonsvis af mennesker ansat til sådan noget, men det har de små virksomheder altså ikke.
Sagt med andre ord: Vi er fuldstændige enige i lovforslaget.
Vi vil i den konservative folketingsgruppe bakke det op, men gør altså opmærksom på, at Danmarks Statistik også har en bagside, som er mørk, og som vi gerne vil være med til at gøre en lille smule mindre mørk.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-26:
Jeg håber, at det, der lå i ministerens ord, var, at der jo naturligvis ikke statsretligt er noget, der forpligter en regeringen til ikke at fremsætte et bestemt lovforslag.
Men jeg håber da ikke, der lå det i ministerens svar, at regeringen i ramme alvor kunne drømme om at komme med sådan en kupafstemning her i løbet af foråret.
Jeg troede egentlig, vi alle sammen var enige om, at det ikke skulle være nødvendigt at have den diskussion i dag, men jeg synes, ministerens svar kunne misforstås. Så jeg vil godt bede ministeren præcisere, at der selvfølgelig bliver tid til en ordentlig, demokratisk debat og også på det grundlag, at tingene skal være udarbejdet, før man skrider til en afstemning.
Egil Møller (DF), 2000-01-26:
»Har ministeren planer om at begrænse det kommunale selvstyre i et sådant omfang, at det vil tvinge kommunerne med få almennyttige boliger til at opføre sådanne?«
Skriftlig begrundelse
By- og boligministeren har flere gange givet udtryk for, at ministeren ønsker en spredning af personer med anden etnisk baggrund end dansk fra den ofte meget stærke koncentration af disse beboere i den almennyttige boligsektor.
Jytte Andersen (S), 2000-01-26:
Det, jeg bliver spurgt om, er, om jeg vil begrænse det kommunale selvstyre.
Det synes jeg ikke er en god idé.
Jeg lægger meget vægt på det kommunale selvstyre, og det kommunale selvstyre har jo også bedt om nogle redskaber, nogle muligheder for at mindske koncentrationen og dermed mindske risikoen for sociale ghettoer.
Så svaret er nej.
Egil Møller (DF), 2000-01-26:
Og jeg vil tilføje, at de kendsgerninger, der også er i samfundet, og som man skal tage stilling til, har man også en stor interesse i at vide noget om.
Jeg forstår på svaret fra ministeren, at man vil undersøge nogle muligheder, og at man sådan set udskyder svarene, til man har tænkt færdig i en tænketank, og jeg forstår, at man har respekt for det kommunale selvstyre.
Men er det ikke sådan, at ministeren har mulighed bare for offentlighedens skyld at åbne og løfte for en lille flig af, hvilke redskaber det er, man ønsker at kommunerne så skal have.
Aase D. Madsen (DF), 2000-01-26:
Det er med hensyn til det kommunale selvstyre, som ministeren talte om: Jeg vil da gerne have ministerens kommentarer til - nu tør jeg ikke nævne, hvilken kommune det var - at der i en kommune har været planer om at sprænge almennyttige boliger i luften, jævne dem med jorden, for ikke at få sociale klienter ind.
Hvad siger ministeren til det sociale selvstyre på det område?
Jytte Andersen (S), 2000-01-26:
Jeg er enig i, at både viden og kendsgerninger er noget af det, man skal forholde sig til som politiker.
Regeringen har jo heller ikke på noget tidspunkt afvist den kendsgerning, at der er sociale spændinger i nogle boligområder.
Det er boligområder, der er præget af mange mennesker, der har nogle sociale problemer, bistandsklienter og arbejdsløse, førtidspensionister og psykisk syge
, og når så dertil kommer en nogle steder relativt stor andel af mennesker med en anden etnisk baggrund, så er der nogle spændinger, så er der nogle problemer. Det er nogle problemer, som regeringen gerne vil gøre noget ved.
Vi vil ikke gøre noget ved dem på den måde, som nogle hævder vi vil: at vi skal tvangsflytte folk.
Det gør man ikke i Danmark, men det, man kan, er at give nogle muligheder og at se på, når der kommer nye ind i vores land, hvad det så er for nogle botilbud, de skal gives, og om det skal være klods op ad de områder, som der i forvejen er problemer med.
Det er sådan set
udgangspunktet for de ting, vi arbejder med, og det, jeg har nævnt tidligere - og det vil jeg da gerne gentage her - er nogle muligheder for en bedre regional spredning, en bedre spredning inden for kommunen og muligvis også en bedre spredning af indvandrere og flygtninge og folk, der har sociale problemer af den ene og den anden art, inden for den enkelte boligblok.
Og jeg vil meget understrege her, at vi ikke taler om særlige redskaber, der knytter sig til indvandrere og flygtninge.
Vi er interesserede i redskaber, som skal bidrage til, at vi undgår sociale ghettoer.
Jeg vil godt gøre opmærksom på, at de forskere, der har forsket i Byudvalgets arbejde, siger, at indvandrere og flygtninge ikke er et problem i sig selv, men kan være en faktor, der forstærker nogle sociale problemer, der i forvejen er i bestemte boligområder.
Og det er korrekt, at de boligområder er meget dér, hvor der har været en boligsektor, der har påtaget sig et socialt ansvar.
Så der er ikke så meget mystik i det her.
Bjarne Laustsen (S), 2000-01-26:
Dette lovforslag er nok mere relevant end de spørgsmål, der har været stillet tidligere.
Det er i hvert fald mere jordnært, vil jeg vove at påstå. Lovforslaget har som sigte på sigt at forbedre kvaliteten af de økonomiske nøgletal, f.eks. betalingsbalancestatistikken.
Da vi alle betjener os af statistik, er det af stor betydning, at indberetningen er så god som muligt, og dermed styrkes troværdigheden af statistikkerne.
Også sammenligneligheden specielt i forhold
til EU
er af stor betydning for os.
Den stigende handel mellem landene øger også behovet herfor.
Nationalbanken skal derfor kunne udveksle finansielle oplysninger med Danmarks Statistik.
Loven om CVR fra oktober 1999 ændrer også en række love i forhold til SE, hvilket betyder, at vi nu får en entydig identifikation.
I det omfang de indberetningspligtige opgaver flyttes fra det offentlige over til det private, følger disse oplysningsforhold også med.
På Socialdemokratiets vegne skal jeg give tilslutning
til forslaget.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-26:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren finder, det er et meget positivt signal, som repræsentanter for de små kommuner i Danmark har udsendt, nemlig at integrationen af indvandrere foregår ganske godt i disse kommuner, og at de faktisk gerne vil sige velkommen til flere, men at de selvfølgelig gerne vil have bistand fra regeringen og Folketinget til at løse den opgave.
Det synes jeg er en konstruktiv melding, og netop når man taler om en rimelig fordeling mellem kommunerne her i landet, synes jeg, det er et godt udgangspunkt, at der kommer
sådan en melding fra nogle af de kommuner, som kan give deres bidrag til at udføre det arbejde, vi skal i gang med her.
Aase D. Madsen (DF), 2000-01-26:
Jeg takker da for svaret, men jeg synes egentlig ikke, jeg fik noget svar, og det ikkesvar, jeg fik, udlægger jeg sådan, at kommunerne stadig har ret til at jævne deres almennyttige boliger med jorden, hvis de har lyst til det af boligsociale grunde.
Jeg ved ikke, om det er korrekt udlagt, men Dansk Folkeparti mener, det er et ressourcespild, set i sammenhæng med det, der blev sagt før.
Jeg hørte i morges, at indenrigsministeren var inde på, at nu skulle man købe landejendomme til flygtninge og indvandrere ude i Det Skæve Danmarks små kommuner.
Og jeg finder altså, det er et utroligt ressourcespild, men er det korrekt, som jeg spurgte før, at kommunerne kan jævne de almennyttige boliger med jorden, hvis de har lyst til det?
Jytte Andersen (S), 2000-01-26:
Kommunerne kan ikke på egen hånd jævne almene boliger med jorden.
Det kræver en godkendelse fra mig, og det er sket én gang.
Det var i Rødby for nogle år siden, hvor der vitterlig ikke var brug for dem og de var faldefærdige, og hvad ved jeg.
Så har der været en diskussion i Nordborg her for nylig, men her er der ikke tale om at jævne boligerne med jorden, men tale om at omdanne nogle af dem til ældreboliger og sådan noget, og det ser vi på.
Der er altså ikke tale om, at boliger skal jævnes med jorden.
Der er tale om, at man med forskellige virkemidler kan påvirke beboersammensætningen og nogle steder også påvirke arkitekturen og det sociale og kulturelle liv i boligområderne.
Det er noget, der er mere perspektiv i end at jævne boliger med jorden, og det kan man altså heller ikke gøre, medmindre jeg godkender det.
Og hvis jeg skal godkende det, vil det ske på baggrund af, hvilken sammenhæng det indgår i.
Det synes jeg er vigtigt, og så beklager jeg i øvrigt, at jeg ikke fik svaret fru Aase D. Madsen i første omgang.
Så vil jeg godt sige, at jeg ikke har tænkt mig at nedsætte nogen tænketank.
Det er faktisk sådan, at der sidder
Så vil jeg godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg synes, det er et flot signal, som Det Skæve Danmark kommer med.
Jeg er enig i, at mange små og mellemstore kommuner er godt egnede til en god integration, og det er i virkeligheden noget af det, der forstærker min opfattelse af og min tro på, at de konflikter, der er i nogle boligområder, ikke alene har forbindelse med, at der bor mange indvandrere og flygtninge, men også med sociale problemer.
Det gør den f.eks. i Farum ...
Det er ikke færdigt endnu.
Vi overvejer nogle ting.
Det er nogle af de ting, som kommunerne har lagt vægt på, ikke mindst Københavns omegnskommuner eller i hvert fald nogle af dem.
Så det vil jeg ikke løfte sløret for.
Jeg vil sådan set heller ikke løfte sløret for, hvilke partier der bliver indbudt, og hvilke der ikke bliver indbudt, men det er ikke mig, der i det, jeg sagde, har lagt det i det, som fru Birthe Skaarup tilsyneladende gjorde.
Jeg er enig med hr. Keld Albrechtsen i, at viden fremmer forståelsen, ligesom samtale fremmer forståelsen.
Så hvis det er sådan, at spørgeren, som er medlem af Boligudvalget, ikke kan finde det, der er sendt over, oversigten over forsøgsordningerne, så vil jeg selvfølgelig meget gerne bidrage yderligere til folkeoplysningen, hvad der kan være meget god brug for i denne her diskussion, synes jeg.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Egil Møller (DF), 2000-01-26:
Som ministeren ved, er det ikke lang tid siden, der blev indført en erhvervslejelov, som giver mulighed for, at de enkelte parter aftaler lejen med hinanden.
Og jeg vil godt give ministeren et råd, for jeg er overbevist om, at der vil komme mere boligmasse til rådighed, hvis ministeren ville overveje også at liberalisere i retning af, at vi fik et frit boligmarked.
Kendsgerningen i dag er jo, at der er boliger til stede mange steder, men de bliver ikke afviklet, fordi det ikke kan betale sig.
Så jeg vil godt høre, om ministeren måske er en smule lydhør over for at gå i retning af en liberalisering.
Det skal ikke være fuld liberalisering fra dag til dag, men det skal være retningen.
Jytte Andersen (S), 2000-01-26:
Jeg har ikke noget svar på det, og det ligger sådan set lidt uden for kanten af det oprindelige spørgsmål.
Men jeg vil godt signalere, at en ny lejelov står på regeringens lovprogram, og i løbet af folketingssamlingen vil Folketinget også blive præsenteret for et nyt udspil.
Regeringen er ikke tilhænger af et fuldstændig frit og liberalt boligmarked med store huslejestigninger som konsekvens og for den sags skyld også den konsekvens, at folk bliver urolige og utrygge i deres boliger.
Det er sådan set ikke det, vi definerer som vores opgave.
Vi definerer som vores opgave, at der skal skabes tryghed i boligområderne, og at der i alle boligområder er eller i hvert fald bør være en social forpligtelse til også at have lejere, som har sociale problemer af den ene eller den anden art.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-26:
Ministeren skriver i Jyllands-Posten, at Danmark vil som udgangspunkt være repræsenteret i de organer, hvor EU's forsvarsdimension behandles, men at Danmark »ikke vil kunne deltage i beslutninger, der har indvirkning på forsvarsområdet«.
Det er væsentligt at få afklaret, om ministeren dermed mener, at Danmark godt kan deltage i forberedelsen, altså udarbejdelsen af sådanne beslutninger.
I den danske undtagelse hedder det: »i overensstemmelse hermed deltager Danmark ikke i udarbejdelsen og gennemførelsen af afgørelser og aktioner inden for Unionen, som har indvirkning på forsvarsområdet«.
Ministerens formulering i Jyllands-Posten kan derfor tolkes som en omgåelse af den danske undtagelse.
Jeg har forstået på artikler i dagspressen, at spørgsmålet er meget højaktuelt, fordi disse militære komiteer i EU træder i virksomhed om meget kort tid, og udenrigsministeren har i Berlingske Tidende den 25. januar erkendt, at der faktisk er problemer i forbindelse med den danske undtagelse, bl.a. med hensyn til at deltage i en generalstab i EU.
Hans Hækkerup (S), 2000-01-26:
Forsvarsforbeholdet betyder, at Danmark ikke vil deltage i udarbejdelsen og gennemførelsen af Unionens afgørelser og aktioner, som har indvirkning på forsvarsområdet.
Danmarks deltagelse i de videre drøftelser i EU, herunder også i de kommende militære organer, vil ske under fuld respekt for det danske forbehold.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-26:
Jeg vil godt bede ministeren om at besvare det spørgsmål, jeg har stillet, nemlig: Hvad betyder ordene »deltage i udarbejdelsen«, som jo indgår i den danske undtagelse?
På almindeligt dansk må dette at deltage i udarbejdelsen jo betyde, at der tænkes på møderne i f.eks. en militærkomité eller en generalstab, hvor man sidder og udarbejder f.eks. planer om en militær aktion.
Hvis ikke vi kan være enige om dét, tror jeg, befolkningen i almindelighed vil have meget vanskeligt ved at forstå, hvad der så er meningen med og hvad der er indholdet i den danske undtagelse.
Det vil jeg godt bede ministeren forklare helt præcist.
Hans Hækkerup (S), 2000-01-26:
Jeg vil bare sige, at jeg mener nu, jeg har besvaret spørgsmålet.
Men jeg skal da gerne forsøge at uddybe det, når det ønskes.
Det er således, at Danmark som udgangspunkt vil være repræsenteret i de organer, der bliver nedsat.
Folketinget har jo senest den 8. december opfordret regeringen til nøje at følge udviklingen og deltage aktivt i alle drøftelserne og sikre danske interesser i det videre arbejde i EU om krisestyring og den europæiske forsvarsdimension, men under fuld respekt for det danske forbehold.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-26:
Ministeren må undskylde mig, men jeg har altså meget vanskeligt ved at høre nogen nærmere forklaring i det svar, ministeren kom med.
Men så vil jeg prøve at give et eksempel, som ministeren kan svare på: Når der nu bliver indkaldt til møde i denne militærkomité eller i selve generalstaben og man sætter sig rundt om bordet og begynder at diskutere, om EU f.eks. skal lede en kommandostruktur i Bosnien eller Kosova, eller hvor det nu kunne være, er Danmark så med i det møde?
Sidder Danmark med ved udarbejdelsen af de planer, eller sidder Danmark ikke med?
Det spørgsmål må ministeren da kunne besvare.
I den danske undtagelse står der, at vi ikke deltager i udarbejdelsen.
Det går jeg ud fra at vi er enige om, og så går jeg også ud fra - og det vil jeg bare bede ministeren bekræfte - at der ikke er danske officerer eller danske embedsmænd
til stede, når der foregår en udarbejdelse af disse planer.
Hans Hækkerup (S), 2000-01-26:
Nej, jeg kan ikke bekræfte, hvad hr. Keld Albrechtsen siger.
Det vil være således, at Danmark kan deltage i alle møder i de relevante organer, men det er selvfølgelig klart, at vi ikke kan deltage i udarbejdelsen af beslutninger eller af grundlaget for senere beslutninger, som ikke er i overensstemmelse med forsvarsforbeholdet.
Jytte Andersen (S), 2000-01-26:
... og det gør den i Helsingør, for nu at tage to relevante kommuner.
Her er koncentrationen af sociale problemer ikke så stor, og derfor lykkes det.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-26:
Jeg må altså sige, at jeg må bede ministeren om at forklare, hvad det er, ministeren egentlig siger.
Jeg hører på den ene side ministeren sige, at Danmark også sidder med ved bordet i disse møder, og på den anden side hører jeg ministeren bekræfte, at Danmark ikke deltager i udarbejdelsen af disse planer.
Men det foregår jo altså under disse møder; det er jo sådan, strukturen bliver.
Kan ministeren ikke bare svare ja til dét, for så er vi jo enige om, hvordan den danske undtagelse skal forstås?
Men hvis ministeren ikke kan svare klart ja, mener jeg, vi står med et temmelig alvorligt statsretligt problem.
Birthe Skaarup (DF), 2000-01-26:
Vil ministeren løfte sløret for, om det er en national boligplan, der er på trapperne, og vil ministeren løfte sløret for, hvilke partier det er, der ikke bliver budt med?
Skal vi nu have den der stueren-snak igen?
Jeg syntes, det var meget rart at få en udmelding i dag fra boligministeren på det her område.
Jytte Andersen (S), 2000-01-26:
Jeg har for ikke så forfærdelig lang tid siden til Folketingets Boligudvalg, som jeg ved spørgeren er medlem af,
oversendt en oversigt over de forsøgsregler, som vi har, og som boligforeningerne bruger.
Der er omkring 100 forsøg, og de dækker omkring 90.000 lejligheder.
I alle forsøgene er det folk, der har arbejde, er det ældre, er det unge studerende, der bliver favoriseret, altså grupper, som er rigt repræsenterede blandt danskere.
Der er faktisk ikke nogen af de forsøg, hvor det er mennesker med en anden etnisk baggrund, der bliver prioriteret frem for nogle andre.
Det var det, som jeg nævnte i mit svar.
Det er udlejningsforsøgene, der skal være med til at påvirke de boligområder, hvor der er en for høj koncentration i en anden retning. At alle mennesker, der kommer hertil, skal have en bolig, siger sig selv.
At de så også skal have et kolonihavehus, hvis de har mulighed for det og lyst til det, er en anden historie.
Men folk skal have en bolig.
Det skal danskere, det skal indvandrere, og det skal flygtninge.
Det skal være ordentligt, og det skal være retfærdigt.
Inge Refshauge (DF), 2000-01-26:
»Har ministeren planer om at stramme reglerne over for de kommunalt ansatte socialrådgivere og sagsbehandlere angående klienters sociale bedrageri, da socialrådgiverne tilsyneladende i stor stil undlader at anmelde
socialt bedrageri under dække af tavshedspligten?«
Jeg vil gerne spørge socialministeren, om der er nogen planer om at stramme reglerne over for de kommunalt ansatte socialrådgivere og sagsbehandlere.
Jeg er godt klar over, at det skal foregå i socialforvaltningerne i kommunerne, men det kan jo ikke være rigtigt, at socialrådgiverne sidder og bøjer loven under dække af deres tavshedspligt og udbetaler beløb, som der ikke er lovgrundlag for.
Socialrådgiverne har jo udmeldt, sågar for åbent tv-kamera, at de vil blive ved med de udbetalinger, indtil ministeren ændrer loven.
Jeg vil gerne høre ministerens bud på det.