runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KD), 2004-05-06:
Vel er der ting, der skal have lov til at virke, som ministeren også gør rede for, men jeg synes alligevel, at man må sige, at uanset de handlingsplaner osv., der er taget initiativ til, også på baggrund af Kristendemokraternes forslag, er der alt andet lige ikke meget, der tyder på, at antallet af prostituerede i Danmark for alvor er på vej ned, slet ikke.
Det siger også de, der arbejder blandt de prostituerede ikke mindst her i København, og nogle af dem efterspørger så i øvrigt bl.a., at man kriminaliserer kunderne.
Så har regeringen den holdning, at hvis man kriminaliserer kunderne, vil prostitutionen blive mere skjult, og så vil det gøre det sværere, som ministeren siger det, at nå nogle af de prostituerede også med socialhjælp, sådan som man gerne vil.
Hvis det for det andet var en generel holdning, så skulle det jo også betyde, at vi f.eks. ikke skulle gøre ret meget for at bekæmpe salg af narko, for det gør det jo også sværere for narkomanerne at få fat i narko.
Det bliver mere kummerlige forhold, de skal injicere narkoen under osv.
Så skulle vi til at have flere sprøjterum.
Vi skulle måske i virkeligheden lave flere forsøg med udlevering af heroin til de hårdest belastede narkomaner.
Hvorfor lige præcis på det her område?
Skal vi for at kunne nå de prostituerede med en bredere social indsats sådan nærmest lade stå til og sige, at kunderne vil vi frem for alt ikke røre ved?
De skal have lov til at få deres.
Som jeg hører det, er det jo nærmest det, regeringen siger med den holdning, som den lægger for dagen.
Lene Espersen (KF), 2004-05-06:
Jeg vil da sige til fru Anne Grete Holmsgaard, at jeg ville ikke stå her på talerstolen, hvis ikke jeg mente, at der var kød og blod og kraft i de redskaber, som i dag er til rådighed for at fange bagmændene.
Noget af det, politiet har manglet, og som politiet peger på vil medvirke til at få langt flere bagmænd fanget og stillet til ansvar for deres gerninger, er den ændring, vi lavede af retsplejeloven sidste år, som giver mulighed for aflytning i rufferisager.
Det er jo egentlig foranlediget af Kristendemokraterne, der fremsatte et forslag på selv samme område.
Det er klart, at det er forholdsvis ny lovgivning, og det er noget af det, der har vanskeliggjort det.
I mange af de sager, der har været omtalt i medierne, har man jo netop peget på, at det ofte har været meget vanskeligt for politiet at få optrævlet de organiserede netværk på grund af de begrænsninger, der har været i retsplejeloven, men de er altså ændret nu.
Så jeg har en meget stor tro på, at med de redskaber, der i dag er til stede, vil det lykkes for politiet at få optrævlet flere af de organiserede netværk, uanset om det er udlændinge eller det er danskere, der står bag, så de ansvarlige kan stå til ansvar for deres gerninger.
Ulrik Kragh (V), 2004-05-06:
I eksempelvis den diskussion, som vi havde i det åbne samråd,
syntes jeg jo også, at tonen var i et leje, der ikke står mål med, hvad danske soldater i øvrigt gør, og den måde, de opfører sig op.
Desuden kunne et andet eksempel være, at fru Elisabeth Arnold under spørgsmål til ministeren redegjorde for, at soldater kunne gå ud og være voldelige eller gå ud og smadre et bordel.
Det synes jeg heller ikke er rimeligt, i betragtning af at det ikke er eksempler, som er typiske for danske soldaters opførsel.
Helga Moos (V), 2004-05-06:
Det er lidt i forbindelse med det, vi kalder den energimæssige ydeevne, hvilket handler om, at man har en vis frihed til at indrette sit hus, og i det øjeblik man vælger at implementere en energimæssig ydeevne som f.eks. solvarme i sit hus, så må man også godt bruge mere energi.
Er det i orden at tænke i de baner?
Eller skal vi ned og klæde os i sæk og aske og simpelt hen bare have det håndteret, og ondt skal det være, og jo mere det gør ondt, jo sundere er det?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Hr. Ulrik Kragh gik helt op i den store falset undervejs ved at sige, citeret efter hukommelsen: SF's og andres klapjagt på danske soldater.
Hvad er det baseret på?
Når man svinger sig derop, så er det fornuftigt, at man også kan sige, hvad det er baseret på. Hvad er det baseret på?
Helga Moos (V), 2004-05-06:
Jeg er bare lidt nysgerrig, for hensigterne er der jo bred enighed om, men når jeg læser, at det skal ske en halvering af varmeforbruget i nye og eksisterende bygninger, er det så hus for hus, eller er det totalt osv.?
Det står der ikke.
Der er jo flest eksisterende bygninger, og selv om der kommer nogle nye til, og vi virkelig kan stramme bygningsreglementet, så er det virkelig et indgreb i private menneskers fredsommelige tilværelse. Der skal virkelig skiftes vinduer, der skal virkelig skiftes kedler, der skal virkelig isoleres.
Det er ikke gjort med et nyt lag oven på loftet, det er også vægge, og det er virkelig gennemgribende, når vi skal nå så langt.
Er det kun hensigter, eller vil Socialdemokratiet
virkelig ind og sige, at nu skal der knaldes til de almindelige forbrugere, og i løbet af de næste 15 år skal der bare ske noget?
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Det er spørgsmålet om det med kammeradvokaten.
Jeg må sige, at jeg fuldstændig tilslutter mig det, fru Anne Grete Holmsgaard siger.
Vi skal ikke fanges nu i et eller andet spil om, at først får man det indpasset i én lov.
Så siger man, at som følge af, at det står i denne her lov og ikke i en anden lov, så gælder bestemmelsen ikke.
Og når vi så flytter det over i den anden lov, så siger man: Det er alligevel ikke nødvendigt at flytte det, for nu skal vi have kammeradvokaten ind.
Det her kan, som så meget andet, dreje sig om milliardbeløb.
Og det er utrolig vigtigt, hvis vi bliver opmærksomme på noget, der kan føre til omgåelser eller utilsigtede virkninger, at vi så får det stoppet.
Det kan godt være, at elselskaberne så bliver mindre værd i handel og vandel, det gør de nemlig, og at de ikke også kan sælges som skatteobjekt.
Men det er jo ikke nogen samfundsinteresse, og derfor er det altså meget vigtigt, at skatteministerens forslag bliver vedtaget, samtidig med at vi vedtager det her forslag.
Så er der det med planlægningen af det andet, som jeg lige vil benytte lejligheden til at spørge ministeren om. Ministeren sagde: Vi skal have føjet det her ind i regionplanerne derude og så skal de klare det.
Men efter at vi har aftalt det i forhandlingsforløbet, har ministeren fremlagt et forslag om »Det nye Danmark«, hvor regionplanerne er fjernet, og hvor man i stedet siger: Nu vil vi benytte landsplandirektiver for at sikre overordnede nationale hensyn.
Det vil jo sige, at situationen er helt anderledes.
Jeg tror, at man bliver nødt til at bruge et landsplandirektiv, for tidligere behøvede vi det ikke, for da havde vi - om jeg så må sige - regionplanerne, da kunne vi nøjes med nationale retningslinjer for regionplanerne, men når regionplanerne forsvinder, så skal vi selvfølgelig sørge for, at det her kommer på plads.
Jeg er ikke indstillet på at bruge det her som et drillespørgsmål, men jeg er heller ikke indstillet på at vedtage en skrotordning, der ikke bliver gennemført i det virkelige liv, fordi der ikke bliver fundet de tilstrækkelige pladser til det.
Det er jo ikke de bestemmelser, som Energistyrelsen har skrevet i den aftale, jeg er utilfreds med.
Det er dem, der er blevet lavet nede på Esplanaden, og som ministeren sagde ja til, jeg er kritisk indstillet over for.
Jeg har set mange ugerninger begået i den offentlige sektor i de mange år, jeg har siddet her i Folketinget.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-06:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Nu omtalte ministeren hovedsædet for det nye store EnergiNet Danmark, og at man var i gang med at sondere terrænet sammen med Energistyrelsen. Jeg ved ikke, hvem der sonderer, der er sikkert mange, der skal involveres i det her, men er der nogen tidshorisont?
Det er jeg meget ofte blevet spurgt om.
Jeg sidder her med vurderingen af konsekvensberegningerne af lovforslaget, og der kommer ministeren jo frem til, at der er en besparelse på 700 mio. kr., fordi man ikke giver kraft-varme-værkerne lov til at fyre med biobrændsler.
Det er jo sådan en underlig størrelse, altså konsekvensberegningerne af lovforslagene. I det hele taget har vi i Dansk Folkeparti diskuteret konsekvensberegningerne på vores gruppemøder og i det hele taget diskuteret dem internt.
Vi er mange gange blevet forundret over de konsekvensberegninger, der ligger fra ministerierne.
Man skal jo tænke på, at det er ministerierne, der laver konsekvensberegningerne, og selvfølgelig gør de det så godt som muligt og så sagligt og fagligt som muligt.
Vi har sådan set tænkt over, om vi ikke kunne få nogle uvildige folk ind.
Når vi i Folketinget modtager lovforslag fra ministrene, fra ministerierne, kunne det så ikke være relevant at få nogle uvildige folk ind til at se på disse konsekvensberegninger?
Nu er jeg er jo ordfører på energiområdet, og specielt på energiområdet synes jeg, at det mange gange er meget, meget problematisk at finde ud af konsekvensberegningerne.
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Vi har sagt ja til dette med opdelingen, da jeg første gang hørte det ønsket af Dansk Folkeparti, men det er jo klart, at vi skal overveje, om det teknisk kan lade sig gøre, hvordan det skal indrettes osv., men det har jeg ikke noget imod.
Det vil også understrege, hvem der er de bærende partier i dansk energipolitik, hvem der er energiforligspartierne, og så de aftaler, som også omfatter Dansk Folkeparti.
Det kan jeg kun se på med tilfredshed, for det skaber klarhed.
Siden da har regeringen spillet ud, også med økonomi- og erhvervsministerens begejstrede deltagelse, med et såkaldt udkast, nemlig »Det nye Danmark«, og der forsvinder begrebet regionplanlægning, så hvordan sikrer vi det så?
Man siger, at en række af de opgaver, der tidligere blev løst ved regionplanen, skal løses med landsplandirektiverne.
Det står der i »Det nye Danmark«.
Men omvendt har jeg forstået på ministeren, at hans lyst til at bruge landsplandirektiver på det her felt er behersket.
Hvad gør vi så?
Hvordan vil ministeren løse det her?
Det synes jeg er et vigtigt spørgsmål.
Det kan være, at vi ikke kan nå det i dag, men så skal ministeren bare være forberedt på, at vi under alle omstændigheder tager det i et samråd.
Det vil jeg være tilfreds med. Det andet, jeg nævnte, som ministeren ikke responderede på, er infrastrukturhandlingsplanen, hvor fru Helga Moos - det jo er en meget uafhængig ordfører, hvis jeg må sige det igen - skabte tvivl om, hvorvidt vi overhovedet kunne overveje storebæltsløsningen.
Jeg har personlig altid haft sympati for storebæltsløsningen, det ved jeg ministeren også har, og jeg ville være ked af, hvis man på forhånd har udelukket den model.
I øvrigt er jeg optaget af, at man får
en så maksimal løsning som muligt
Det er virkelig investeringer i vores energifremtid at have et godt motorvejssystem ud af Danmark, og jeg nævnte Skagerrak, jeg nævnte Kattegat, og jeg nævnte også forbindelserne sydover, sådan at vi sikrer, at vores marked fungerer og fungerer ordentligt.
Det var de ting, som ikke var med. Så er jeg glad for, at ministeren har bekræftet inddragelsen af partierne i udformningen af bekendtgørelsen i spørgsmålet om forskningsmidlerne og den særlige ordning med de 25 mio. kr. til det folkelige oplysningsarbejde.
Det synes jeg er helt igennem fine besvarelser.
Jeg må i øvrigt også sige, at jeg har været meget bekymret for, om det her nu teknisk set svarede til det, vi har aftalt, men jeg synes altså, at der faktisk er lavet et ret godt stykke arbejde.
Jeg håber, at dette førstehåndsindtryk vil overleve udvalgsbehandlingen.
Men som det er nu, synes jeg faktisk, det er rigtig godt stykke arbejde.
Ministeren var så optaget af, at vi fik nævnt alle dem, der skulle roses.
Det er lang tid siden, synes jeg, at jeg har haft grund til at sige noget anerkendende om Energistyrelsen, og derfor vil jeg gerne benytte lejligheden til at gøre det i dag.
Aase D. Madsen (DF), 2004-05-06:
Jeg fik ikke rigtig svar fra ministeren på tidshorisonten for, hvornår vi får et beslutningsgrundlag i hænde med hensyn til placeringen af EnergiNet Danmark.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Det ville jo altså være meget vidtgående at stå og sige ja til det, for det er noget andet, vi har aftalt.
Så det vil jeg da ikke stå her på talerstolen og sige ja til.
Vi har altså lavet en overgangsordning på 2 år, fordi det er, hvad der er mellem 5 MW og 10 MW, og det synes jeg sådan set er en meget passende periode.
Det er faktisk en relativt stor omstilling for de decentrale værker.
Jeg ved godt, at bl.a. Elsam har kørt et forsøg på det her område, og det kan godt være, man så kunne sige, at der måske var nogle, der var parate til at gå ud af denne her ordning, inden der er gået 2 år, men jeg synes altså, jeg skal have meget, meget stærke argumenter på det her område, før jeg vil gå ind i arbejdet med at sige, at jeg synes, vi burde ændre på den aftale, for jeg synes, vi har brugt mange kræfter på at indgå aftalen, som den er.
Helga Moos (V), 2004-05-06:
Det er det samme, som jeg spurgte hr. Svend Auken om.
Med hensyn til de små værker og især dem mellem 5 og 10 MW, så respekterer jeg, at de må blive på treledstariffen, for det er så SF's bidrag til aftalen.
Men hvis det er sådan, at værkerne gerne vil være med på regulerkraftmarkedet, men der er et økonomisk incitament til, at de bliver på treledstariffen, vil SF så være med til at sige: Jamen det økonomiske incitament må de egentlig få med sig over og så agere på regulerkraftmarkedet?
Svend Auken (S), 2004-05-06:
Jeg tror, det er rigtigt, som fru Helga Moos siger, at det er en målsætning, selv om den jo ikke er formuleret af SF, men af det panel, som kom i marts 2001 og har peget på det.
Men jeg tror, fru Helga Moos har ret i, at i forhold til hvordan vi tænker og agerer i dag, er det en meget dristig målsætning.
Men prøv at eftertænke alle de udfordringer, vi står over for på energiområdet: olien er måske væk om 20-30 år, klimakatastrofe.
Vi bliver nødt til at gøre ting helt anderledes fremsynet og effektivt, end vi har gjort det indtil nu.
Jeg kunne ønske mig, at vi havde levet i et meget varmt land, for var der noget, jeg gerne ville tage fat på, så var det at spare på nedkøling af huse, hvor jeg tror, at man kan spare meget mere end 50 pct. og virkelig gøre noget der og udvikle begreber omkring fjernkøling osv. Men man kan gøre meget her.
Jeg indrømmer, at fru Helga Moos har ret i, at det er svært, men vi bliver nok nødt til at sætte os meget dristige mål, hvis vi skal nå frem til at opfylde vores opgave.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-06:
Det vil sige, at til alt det, der er blevet sagt, alle de spørgsmål, der er blevet rejst, fra Socialdemokratiet, SF og De Radikale kan jeg jo ikke tilføje noget nyt.
Jeg har ikke nogen nye vinkler og heller ikke nogen nye spørgsmål at rejse.
Vi støtter og er enige i det, der allerede er blevet sagt.
Nu kunne talen sådan set godt slutte her, men for en god ordens skyld vil jeg da godt sige, at vi er meget tilfredse med aftalerne, fordi det selvfølgelig betyder, at vi nu får sat mere gang i den vedvarende energi, at vi også har fået skabt nogle langsigtede rammer for et velfungerende elmarked og derved forhåbentlig også nogle mere stabile forhold for hele sektoren. Vi betragter nu også aftalerne som en betydelig indrømmelse fra regeringen til de partier, som har ønsket og ønsker en reel udvikling af vedvarende energi, og dermed kan man jo også sige, at aftalen er et brud med regeringens hidtidige politik med at skære på dette område.
Vi får nu sat gang i udbygningen af havvindmøller både i øst og i vest, og ud over at det er positivt selvfølgelig først og fremmest for miljøet, så sætter det jo også gang i beskæftigelsen.
Med hensyn til placering i øst er det selvfølgelig vigtigt, at det bliver placeret så godt som muligt, så vi også får det størst mulige udbytte. Så er der skrotningsordning for gamle vindmøller og dermed også sikring af en fortsat udbygning af vindmøllekapaciteten på land og af udskiftning af uheldigt placerede vindmøller.
Så er der biogassen, der også er blevet godt repræsenteret i aftalen, og de decentrale kraft-varme-værker, hvor man jo især har set på de mindre, 5 MW og derunder, som jo kan blive på treledstariffen.
Det ser vi som værende vigtigt både for de små værker og sandelig også for forbrugerne.
Der oprettes en selvstændig statslig virksomhed,
EnergiNet Danmark,
og dermed undgår vi jo også, at private virksomheder kommer til at få en urimelig konkurrencefordel, hvis de nu skulle eje transmissionsnet, og det er vi bare tilfredse med.
Som andre også har sagt, er placeringen af dette selskab jo ikke færdigdebatteret.
Det ser vi også frem til, når nu det her udredningsarbejde, der er sat i gang, bliver færdigt.
Alt i alt synes jeg, det er en god aftale, som vi naturligvis støtter.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-05-06:
Jeg vil som hr. Svend Auken sige, at netop det, at der er fremlagt et forslag om, at regionerne fuldstændig skal forsvinde og tingene skal overgå til kommunerne fremover, jo gør, at vi er nødt til at være enormt omhyggelige med at få sikret, at der bliver en planlægning for, på hvilke områder der kan opstilles nye landmøller, for ellers smuldrer den skrotningsordning, vi har vedtaget.
Der er jo ikke et amt, der vil tage det her seriøst, så længe de forventer, at de bliver nedlagt.
Og ryger det først over til kommunerne, så vil alle arbejde for, at det bliver i nabokommunen.
Det er jo helt klart med de signaler, der er.
Så det bliver meget vigtigt, at ministeren er virkelig ikke bare stærk i ånden, men fast i kødet i denne her sag og arbejder hurtigt og ikke på forhånd siger, at han slet ikke vil gå ind med et landsplandirektiv, for jeg tror, der skal et virkelig hårdt pres på.
Den anden del, jeg vil sige noget om, er
kammeradvokaten.
Jeg vil meget gerne vide, præcis hvad det er for en opgave, kammeradvokaten har fået i forhold til § 46 i elforsyningsloven.
Helga Moos (V), 2004-05-06:
Jeg kan godt lide, når folk tænker, for jeg synes, det er med til at få os andre til at tænke også, og de forskellige forslag, handlingsplanen, varmesparefond og stramning af bygningsreglement og energimærkningsordninger og miljøberegninger vedrørende offentlige investeringer og forsknings- og udviklingscentre osv. er i hvert fald med til at give sådan en liste over, hvad vi kan tænke over.
Så målet i sig selv er virkelig sympatisk; det er godt at spare.
En sparet kilowatt-time er en gratis kilowatt-time, så der er ingen tvivl om, at vi skal fortsætte vores indsats i forbindelse med energibesparelser.
Men når detaljerne skal udformes, så er det jo nok sådan, at enigheden hører op.
Vi foretrækker at være dem, der hele tiden høster de lavthængende frugter, og i forbindelse med stramningen af bygningsreglementet vil der kunne høstes nogle frugter dér.
Jeg er ikke i tvivl om, at når vi når frem i nærheden af 2020, vil nulenergihuse ligge lige for, men der er altså et stykke vej derhen til.
Jeg tror, at nogle af de frugter, vi kan høste, vil være fjernvarmeværkernes energispareopgaver.
Der må komme nogle erfaringer ud af, at vi nu har pålagt fjernvarmeværkerne at udføre energispareopgaver; dér kommer nogle erfaringer, og dem skal vi også have med ind.
Forskningen skal selvfølgelig med ind.
Statens Byggeforskningsinstitut har nogle rigtig gode resultater, og dem skal vi have kigget på.
Men vi foretrækker jo de frivillige aftaler.
Sådan en frivillig aftale har vi haft om udskiftning af ruder, altså at vi går fra, at termoruder er det normale, til at det bliver energiruder, der bliver det normale.
Men vi vil ikke lægge det så massivt ind, at vi skal have halveret varmeforbruget i bygninger inden 2020.
Der er altså mange eksisterende bygninger, hvor det kræver ret voldsomme indgreb.
Og vi er altså til frivillighed.
Så med hensyn til energi skal det være den samme energimæssige ydeevne, det skal ikke nødvendigvis være faste mål.
I det øjeblik vi kan udbygge med vedvarende energi, gør det måske ikke så meget, at der bliver brugt lidt energi, hvis det er vedvarende energi.
Jeg er meget bange for de mørke 1980'er huse, hvor vi havde så travlt med at lukke lyset ude, fordi vi nu rigtig skulle spare, med det resultat at folk nu smækker glasfacader op, for nu skal de have lys ind.
Lad os få lidt frivillighed, og så lad os holde fast i målet, men intentionen er selvfølgelig, det er vi helt enige om, at vi skal have nogle energibesparelser.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-06:
Til fru Aase D. Madsen vil jeg sige, at jeg forventer forhåbentlig her i løbet af denne måned at have det materiale klar, hvorefter vi kan træffe en afgørelse om placering af EnergiNet Danmark.
Så vil vi selvfølgelig tage en samtale med partierne, og så skal der træffes en beslutning.
Og som jeg har sagt, er der jo andre placeringer - ud af Danmark eller ud af hovedstaden eller ind i hovedstaden - der er man jo ikke enig fra den ene ende af landet til den anden.
Så det er jo, kunne jeg forstå, da vi havde de første drøftelser i forligskredsen, utrolig svært, i hvert fald sådan i første ombæring.
Men lad os nu få den vurdering af sagligheden omkring placeringen, inden vi træffer vores beslutning.
Det er jo udspillet.
Men nu synes jeg, det måske er vel tidligt, at vi rejser hele denne debat om, hvordan det nye Danmark kommer til at se ud.
Men jeg kan jo høre, at der er en stor forandringsvilje i SF og Socialdemokratiet, så det kan jo være, det går alt
sammen
Det må vi komme tilbage til.
Jeg vil blot gentage det, jeg sagde til fru Anne Grete Holmsgaard: Skatteministeren kommer med sit forslag nu, kommer herop og behandler det, når jeg er færdig med det her, og så får vi jo slået fast, at sådan er det.
Det, jeg bare siger, er, at der har været en masse fra sektoren, som nu siger, at de rejser tvivl om fortolkningen af lovgivningen.
Det er det eneste, jeg siger.
Det er sådan set det, jeg siger heroppefra i dag.
Så er det slået fast.
Det, vi så siger, er, at der kommer høringssvarene ind og siger, at lovgrundlaget ikke er i orden.
Så må vi jo håbe, at den tidligere regering har lavet lovgivningen godt nok. Men det er altså det, vi slår fast i det forslag, der kommer nu, og det er det, som jeg har tilkendegivet herfra.