runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-24:
»Vil ministeren genoverveje samlingen af Søværnets Sergent- og Grundskole i Frederikshavn, når det, jf. oplysningerne i det i begrundelsen nævnte notat, viser sig, at en samling i Avderød vil koste 182-212 mio. kr., medens en samling i Frederikshavn vil koste 278 mio. kr.?«
Der henvises til et af spørgeren udarbejdet notat, der er omdelt på FOU, alm. del – bilag 34.
Allerede i februar i år rejste jeg over for den daværende forsvarsminister spørgsmålet, om vi kunne få oplyst, hvad det ville koste at flytte Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole fra Frederikshavn til Avderød, når det var så klart belyst, hvad det ville koste at flytte Søværnets Grundskole fra Avderød til Frederikshavn.
Jeg fik et positivt tilsagn fra den daværende forsvarsminister, og så stillede jeg spørgsmål om det, men der er ikke kommet svar på dem.
Jeg har skrevet til den nuværende forsvarsminister den 8. juni, men det brev er der heller ikke kommet svar på.
Jeg har stillet nye spørgsmål i august, dem kom der en delvis besvarelse af, og endelig har jeg stillet en stribe nye spørgsmål den 6. oktober.
Man skulle mene, det efterhånden skulle være muligt at få en besvarelse.
Men tager jeg spørgsmål nr. S 109, S 110, S 114, S 116 og S 118, lyder de svar, jeg fik den 14. oktober: »Med henvisning til forligsteksten gennemføres der i øjeblikket en detaljeret konsolidering af forligets enkelte projekter.
Resultatet skal herefter forelægges forligspartierne til endelig godkendelse.
Det er således ikke muligt for nuværende at give konkrete oplysninger om de omkostninger, der er knyttet til de enkelte projekter.«
Oplysningerne ligger der, men jeg kan altså ikke få dem, og det synes jeg er for dårligt.
Søren Gade (V), 2004-11-24:
Allerførst vil jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, at det notat, der er blevet udarbejdet i forbindelse med oplægget til det indgåede forsvarsforlig, blev oversendt til hr. Klaus Hækkerup, og det gav så anledning til et brev, som hr. Klaus Hækkerup sendte til mig, rigtigt nok dateret den 8. juni 2004.
Jeg opfattede det ikke sådan, at der blev stillet et spørgsmål i brevet, og det vil jeg godt have lov at vende tilbage til.
Men jeg kan sige til hr. Klaus Hækkerup, at der er opstillet to modeller, som viser, at i Avderød ved en samlet etablering vil omkostningerne være 166,2 mio. kr. over forligsperioden, og man vil opnå en lønsumsbesparelse på 7 mio. kr. som følge af sammenlægningen.
Hvis man kigger på Frederikshavn, så vil etableringen udgøre 130,5 mio. kr. over forligsperioden, og der vil opnås en lønsumsbesparelse på 18,9 mio. kr. som følge af sammenlægningen.
Der opnås altså den største besparelse ved etablering af Søværnets Sergent- og Grundskole i Frederikshavn.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-24:
Der er heller ikke nogen afklaring af, hvordan man skal løse problemerne omkring svømmeuddannelsen, og det er vel rimeligt, at folk, der er i søværnet, også får en ordentlig svømmeundervisning.
Omkostningerne ved at etablere en ny svømmehal er altså ikke indregnet.
Og endelig har man også den der meget underlige metode, hvor man siger, at når der skal laves firemandsværelser, så koster det det fulde beløb i Avderød.
Hvad koster det i Frederikshavn?
Ja, der tager man på tomandsværelser to enkeltsenge ud og sætter to køjesenge ind, og vupti, så koster det ikke noget.
Denne form for sammenligning er fuldkommen uanstændig; det skal da være på ens vilkår, man skal sammenligne omkostningerne.
Søren Gade (V), 2004-11-24:
Jeg må sige til hr. Klaus Hækkerup, at det brev, som hr. Klaus Hækkerup tilsendte undertegnede den 8. juni, og som også blev sendt til Socialdemokraternes repræsentanter i forhandlingerne, ikke gav anledning til, at problemstillingen blev rejst yderligere.
Jeg skal beklage, hvis hr. Klaus Hækkerup har ment, at der var spørgsmål i det brev fra den 8. juni, men så kan jeg sige til hr. Klaus Hækkerup, at der i dag eller i morgen vil blive fremsendt et notat indeholdende de helt konkrete svar, og der vil jeg således også bede om, at svarene på de spørgsmål fra den 8. juni kommer med.
Jeg må sige til hr. Klaus Hækkerup, at af det notat vil det fremgå, at den nye svømmehal er inkluderet i omkostningerne ved at flytte til Frederikshavn, og man har ikke medtaget den nye skydebane i Avderødlejren, idet man kommer frem til tallet 166,2 mio. kr. eksklusive skydebaneomkostninger.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-24:
Jeg accepterer selvfølgelig den forklaring, at mit brev fra juni ikke helt var formet som et spørgsmål, så det er fint.
Så har jeg to ønsker til forsvarsministeren.
Jeg vil gerne have, at vi kan få oversendt den specificerede udgift i forbindelse med de to modeller, der viser, at det koster 166,2 mio. kr. i Avderød og 130,5 mio. kr. i Frederikshavn.
Dernæst vil jeg gerne have ministerens kommentar til det notat, jeg har udarbejdet, som er omdelt i Forsvarsudvalget, og som er det, der henvises til i det spørgsmål, der er stillet her i spørgetiden.
Søren Gade (V), 2004-11-24:
Jeg kan give hr. Klaus Hækkerup tilsagn om, at jeg vil oversende en oversigt, som helt specifikt beskriver den økonomiske forskel mellem de to modeller, Avderødmodellen og Frederikshavnmodellen.
Efter forsvarsforligets indgåelse den 10. juni 2004 har der været en implementeringsfase.
Vi har haft første møde i forsvarsforligsgruppen i dag, og de tal, der vil tilgå hr. Klaus Hækkerup, vil være fuldstændig opdateret, og de vil altså vise, at den model, som vi valgte i forsvarsforligskredsen, er den, der er økonomisk mest fordelagtig for forsvaret.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-24:
Tak for det, det er jeg overordentlig tilfreds med.
Mit spørgsmål er så opfølgende, om jeg kan få ministeriets kommentarer til det notat, der er udarbejdet og omdelt i Forsvarsudvalget, alm. del, bilag 34.
Søren Gade (V), 2004-11-24:
Så vil jeg anbefale, når det her notat er oversendt til hr. Klaus Hækkerup, at hr. Klaus Hækkerup specificerer, hvor det helt præcis er,
fordi de tal, der vil tilgå hr. Klaus Hækkerup nu, bliver simpelt hen de nylig opdaterede, som er fremkommet på baggrund af det, vi har foretaget os fra den 10. juni og frem til nu, og vi har så også stadig væk en række møder i forligskredsen med henblik på at lave den endelige implementeringsplan.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-11-24:
»Vil ministeren redegøre for, hvornår Det Radikale Venstre kan få aktindsigt i alle familiesammenføringssager afgjort i august måned, og hvad begrundelsen er for den meget lange sagsbehandlingstid?«
Eyvind Vesselbo (V), 2004-11-24:
Dette lovforslag ligger i forlængelse af de mange initiativer, som regeringen har taget for at forbedre integrationen i Danmark.
Der forestår en kæmpe opgave efter den tidligere socialdemokratiske regerings laden stå til på det her område.
For Venstre er det afgørende, at integrationen lykkes for udlændinge, som af den ene eller den anden grund har bosat sig i det danske samfund.
Vi har hele tiden holdt fokus på, at selvforsørgelse og aktivitet i det danske samfund er vejen frem for den enkelte udlænding til at opretholde sin egen værdighed og til også at lære det danske samfund at kende helt ind i dets grundvold.
Det kan kun lade sige gøre, hvis man som tilflytter skaber sig en hverdag, hvor det er en del af tilværelsen, at man også er sammen med danskere og i det hele taget indgår i samfundet på lige vilkår.
Fra en række undersøgelser ved vi imidlertid, at forudsætningen for en vellykket integration i det danske samfund er uløseligt kædet sammen med evnen til at tale og skrive dansk.
Vi har, siden VK-regeringen trådte til, støttet en række initiativer, som netop har forbedret danskundervisningen i Danmark.
Også de forbedringer, som ligger i nærværende forslag, finder vi positive.
Det er positivt, at familiesammenførte skal gøre sig grundige overvejelser om, hvordan de vil sikre sig, at den nyankomne lærer dansk i et omfang, så personen kan engagere sig i det danske samfund.
Det er også positivt, at der stilles en gulerod i udsigt, hvis man tager sin undervisning seriøst, i form af en reduceret kaution.
Ligeledes er det positivt, at indsatsen over for den flygtning, som har fået opholdstilladelse, og som stadig opholder sig på et asylcenter, styrkes så markant, som der lægges op til i lovforslaget.
Lovforslaget indeholder også en anden del, nemlig en udvidelse af de grundlæggende udvælgelseskriterier i forbindelse med de kvoteflygtninge, som Danmark tager imod som en del af vores internationale aftale.
Det vil det nye forslag gøre muligt, i hvert fald i langt højere grad, end tilfældet er i dag.
Mange har endda etableret sig i en form for parallelsamfund, hvor de ikke har nogen kontakt med det danske samfund.
Det problem må vi forsøge at minimere ved at udvide udvælgelseskriteriet for kvoteflygtninge, så vi i langt højere grad end nu fokuserer på at hjælpe de flygtninge til Danmark, som vi kan se har de største muligheder for at få en fornuftig tilværelse i Danmark.
Danmark har sagt ja til at modtage kvoteflygtninge, det er positivt, og det skal vi fortsætte med.
Det er også positivt, at vi i den forbindelse sikrer os, at de flygtninge, som kommer til Danmark på denne måde, i videst muligt omfang er personer, som har en reel mulighed for at få en positiv tilværelse i det danske samfund.
Vi bakker op om forslaget, hvis indhold vi ser frem til at drøfte under den videre behandling i udvalget.
Nå, er der ingen, der vil spørge om noget?
Carina Christensen (KF), 2004-11-24:
Nu ved jeg godt, at hr. René Skau Björnsson ikke er ordfører, men jeg håber, at han alligevel kan svare på spørgsmålet.
Gert Nielsen fra BL har jo været ude for nylig og meget beklaget, at der står en masse tomme almene lejligheder rundtomkring i Danmark, og sagt, at det er helt forfærdeligt for den almene sektor, at der står alle de her tomme lejligheder.
Samtidig beklager han sig også over, at de, der bor som lejere i den almene sektor, ikke har mulighed for at udnytte det meget lave renteniveau, der jo er i dag, og som ejerne nyder meget godt af.
Jeg synes jo, at det derfor er helt oplagt at gå ind og købe sin almene bolig, og det har man jo mulighed for, hvis man går med ind i forsøgsordningen.
Der er altså både mulighed for at få solgt ud af de tomme almene lejeboliger, samtidig med at de nye ejere får mulighed for at udnytte det lave renteniveau, så det kan da kun være en god løsning og også den her nytænkning, som hr. René Skau Björnsson jo også taler om.
Den her forsøgsordning er jo helt perfekt, så jeg kan slet ikke forstå, at Socialdemokratiet kan støtte Enhedslistens forslag.
Inger Bierbaum (S), 2004-11-24:
Baggrunden for lovforslaget er et EF-direktiv.
Det er en rammelov, som skal følges op af nogle bekendtgørelser.
Med forslaget indføres der for første gang i Danmark et egentligt producentansvar, hvilket især indebærer, at producenter pålægges ansvar for både håndtering og finansiering af affald.
Elektronisk skrot udgør nu en af de hurtigst voksende affaldsstrømme i EU.
Det anslås, at denne affaldstype fremover vil vokse med mindst 3-5 pct. om året, og derved er indførelsen af et producentansvar tiltrængt.
Gennemførelsen af producentansvaret forventes at styrke forebyggelsen af affaldsdannelsen og fremme udviklingen af elektronisk udstyr, der er lettere at genanvende, fordi der for første gang kobles et økonomisk incitament til producenternes miljøansvar.
Når der etableres et så omfattende nyt system parallelt med den kommunale affaldshåndtering, bør der i lovforslaget eller måske i en senere bekendtgørelse indsættes en bestemmelse om, at ordningen tages op til evaluering efter 5 år, således at det er muligt at se, om den danske ordning lever op til direktivets miljømæssige intentioner.
Dette har de kommunale parter også ønsket.
Socialdemokraterne vil stille en række opklarende spørgsmål under udvalgsbehandlingen, bl.a. ønsker vi en tydeligere tilsynskompetence imellem statens og kommunernes tilsynspligt.
I den forbindelse er det særlig vigtigt, at det specificeres, hvilke overvågningsmekanismer tilsynsmyndighederne får, herunder hvilke sanktionsmuligheder staten har.
Uden troværdige og slagkraftige sanktioner kan producentansvaret ikke realiseres.
Vi støtter lovforslaget og intentionerne om at skabe et producentansvar, for kun på denne måde får vi standset vores stigende affaldsmængder af miljøskadelige stoffer på dette område.
Ved at gøre producenterne økonomisk ansvarlige for deres elektronikskrot og dets genanvendelse og nyttiggørelse kan producenterne tilskyndes til at designe mere miljørigtige og bæredygtige produkter.
Behovet for, at erhvervslivet tilpasser sig og tager større hensyn til miljøet, er noget, der ligger Socialdemokraterne meget på sinde.
Vi er overbevist om, at de lande og industrier, der fornyer sig hurtigt, i sidste ende også vil stå stærkere i konkurrencen end dem, der reagerer langsommere.
Socialdemokraterne ser positivt frem til udvalgsbehandlingen.
René Skau Björnsson (S), 2004-11-24:
Vi er i Socialdemokratiet meget optaget af, at vi får skabt en meget bred vifte af forskellige typer boliger i Danmark.
Et vigtigt element på det danske boligmarked er, at de private udlejningsboliger er med til at udvide viften af muligheder for boligsøgende.
Det var den socialdemokratisk ledede regering, der fik sat det tema på den boligpolitiske dagsorden for nogle år siden.
Vi fik så i 2002 den model, vi kender i dag.
Regeringen havde ikke gjort sit hjemmearbejde godt nok i forhold til den model, som vi jo også støttede.
Der har været talrige ændringer i de sidste par år af denne her model.
Der var en række indkøringsproblemer, og det skal jeg være den første til at beklage.
Vi har fra Socialdemokratiets side gjort vores for at få fjernet de startproblemer, og vi forventer nu også, at der bliver bygget det aftalte antal boliger inden for den ramme, der er, i den rigtige størrelse, de rigtige steder, det, som vi nu har aftalt.
Det vil vi selvfølgelig følge meget tæt i de næste år.
Der er som sagt kommet flere ændringer.
Særlig har pensionsinstitutterne fået samme mulighed som de private investorer for at gå ind i den her model, og især det sidste tror jeg er et meget positivt skridt, altså at vi får pensionskasserne med til at bygge privat udlejningsbyggeri.
Alt i alt støtter vi det forslag, som vi jo også indgik en aftale med regeringen om i 2002, og vi kan derfor heller ikke støtte det her beslutningsforslag.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Vil man fra Socialdemokratiets side være med til at forlænge denne her ordning på samme måde, eller vil man stille det krav, at så skal de komme direkte fra statskassen, hvis det er, man absolut vil støtte det private udlejningsbyggeri?
Der må vel gælde et noget for noget-princip, sådan at hvis samfundet skal betale, så må samfundet vel også få noget til gengæld.
René Skau Björnsson (S), 2004-11-24:
Jeg er meget enig med hr. Keld Albrechtsen i, at skal en sådan model fortsætte også under en socialdemokratisk regering, så skal pengene ikke komme fra den almene sektor, men skal selvfølgelig komme andre steder fra.
Det skal ikke være den almene sektor, der igen skal betale for andre boligformer her i landet.
Så vil jeg til det sidste om anvisningsretten sige, at der havde vi jo gerne set og har kæmpet meget for det i de forhandlinger, vi havde med regeringen i sin tid, at kommunerne ville få anvisning også til de her boliger, specielt når vi jo ved, og som ministeren også var inde på, at man faktisk betaler 20 pct. af anskaffelsesomkostningerne til de private.
Der er statspenge med inde.
Det må gøre det helt naturligt for os at se, at man også får nogle pligter med, at man også skal være med til at løse de boligsociale opgaver, vi har.
Derfor en helt ren tilkendegivelse fra mig af, at får vi regeringsmagten igen snart, så er det en af de ting, der skal ændres, så vi sikrer, at flere på det danske boligmarked tager et ansvar for de problemer, vi har.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-24:
Loven om at fremme privat udlejningsbyggeri har til formål at øge byggeri af private udlejningsboliger med en husleje, der kan betales af den brede del af befolkningen, hvilket Enhedslisten egentlig også burde støtte.
Loven blev gennemført i december måned 2002.
Efter første ansøgningsrunde blev loven ændret i juni måned 2003 for at sikre, at de boliger, der gives tilskud til, er familieboliger på mindst 85 m2 i bruttoareal.
Loven blev vedtaget af et stort flertal her i Tinget, nemlig af regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, men da var det med en fradragsordning i selve skatten.
Senere lavede man den om til en direkte tilskudsordning, og ordningen blev målrettet mod byggeri i de områder af landet, hvor der var størst behov for familieboliger.
Det er ikke rigtigt, når Enhedslisten påstår, at ændringen fra skattefradragsordning til tilskudsordning betyder, at ordningen er blevet til en camoufleret erhvervsstøtte.
Tværtimod er der her i første og anden ansøgningsrunde i 2003 givet tilsagn om i alt 916 boliger mod forventet 700-800 boliger.
For de boliger, der er blevet givet tilsagn om i forbindelse med første ansøgningsrunde pr. 24. marts 2003, har ejerne oplyst, at der vil være ibrugtagning senest ved udgangen af 2005.
Det er cirka halvandet år, før byggerierne i henhold til tilsagnene senest skal være færdige.
I forbindelse med anden ansøgningsrunde blev der den 3. marts 2004 meddelt et tilsagn til byggeri af 417 boliger i Aalborg, og det var en af de ting, der gjorde, at man var nødt til at lave det om, således at man for fremtiden indskrev i loven, at det skulle være de steder, hvor der var mangel på boliger.
Det forventes, at tredje ansøgningsrunde, der blev afsluttet den 30. september 2004, vil resultere i et tilsagn om tilskud til i alt godt 1.400 boliger.
Samlet er det forventningen, at ordningen vil resultere i knap 4.000 nye udlejningsboliger mod oprindelig 3.500.
Enhedslisten ønsker, at de midler, der er afsat til fremmeloven, i stedet skal anvendes til finansiering af statslig overtagelse af den kommunale andel af grundkapitalindskuddet i almene byggerier.
Enhedslisten vil således gøre alment byggeri gratis for kommunerne, idet finansieringsstøtten udgør grundkapitalen og indskuddet fra ydelsesstøtten.
Når man så ser på, at de private her i fremmeloven vil få maks. 20 pct. i offentlig støtte, og man så samtidig ser på, at til det almene byggeri gives 35 pct. i offentlig støtte, så kan jeg ikke forstå, at hr. Keld Albrechtsen ikke blot kan konstatere, at vi får flere boliger på denne måde, og derfor vil jeg gerne bede hr. Keld Albrechtsen medgive mig, at det er rigtigt, at vi får flere boliger ved at lade de private bygge.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-11-24:
Jeg er blot forundret over, at det her skal gøres til en debat om anvisningsret eller ej.
Derfor er det jo relevant at gå ind og se på, hvad det er for en støtte, vi giver til det private udlejningsbyggeri, og sammenholde den med den støtte, vi giver til den almene sektor, og som jeg var inde på, så får vi altså billigere nye udlejningslejligheder via denne her støtteform, end hvis vi skulle bruge de samme penge på at bygge i den almene sektor.
Derfor er jeg bare meget imod det forslag, der ligger her fra Enhedslistens side, og jeg synes også, at det bliver lidt forvirrende med den argumentation, der nu bliver lagt for dagen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-24:
Jamen det gør vi jo ikke, selv om de boliger altså bliver bygget.
Nu slår ministeren og hr. Freddie H. Madsen om sig med tusindvis af boliger, men det er jo kun nogle hundrede, der rent faktisk er bygget, så lad os nu se.
Men det er jo boliger, der ikke kan bruges til social boliganvisning, og det vil sige, at det ikke hjælper på det boligproblem, vi har, og som bliver endnu værre, når ministeren vil til at fratage folk på ventelisten retten til at få tildelt bolig i de store almene byggerier.
Så hjælper det jo ikke.
Så vil jeg godt spørge hr. Freddie H. Madsen: Kan det være rigtigt, at det er lejernes penge, som er betalt til Landsbyggefonden, altså det almene byggeris fælles fond, som skal bruges til det her, og som skal foræres til private bygherrer?
Er det en retfærdig og rimelig ordning?
Var det ikke mere rimeligt, at lejernes penge gik til lejernes egne byggerier i den almene sektor?
Jeg kan forstå, at både regeringspartierne og Dansk Folkeparti ikke har lyst til at diskutere det problem med anvisningsretten, fordi det er et pinligt problem.
Derfor spørgsmålet om, hvor de mennesker, som ikke længere må få lov til at få den lejlighed, de ellers havde ret til i det almene byggeri, skal bo henne, for de får jo ikke lov til at bo i de her private udlejningsboliger.
Det ved hr. Freddie H. Madsen jo godt.
Det har man ikke lyst til at diskutere, og det forstår jeg godt, for det er et frygtelig pinligt problem både for regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Men det andet spørgsmål synes jeg også er vigtigt: Når det nu er beboerne i det almene byggeri, som ikke kan få lov til at flytte ind i de her private udlejningsboliger, og som faktisk har betalt det tilskud på de 20 pct., som bliver skudt ind, og som den private bygherre scorer på, ville det så ikke som minimum i det mindste være rimeligt, at disse beboere, som har betalt disse penge, som nu foræres til en privat bygherre, så i det mindste fik ret til en andel af lejlighederne, så det dog kunne være med til at løse deres boligproblem, når de nu selv har betalt?
Det er bare det.
Det er såmænd ikke nogen meget radikal tankegang, Enhedslisten her har fremme, det er bare et minimum af retfærdighed.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-11-24:
Vi løser jo lidt af problemet ved, at vi får dobbelt så mange boliger bygget for det samme antal kroner, som vi ville gøre, hvis det var alment boligbyggeri, der skulle bygges.
Hvad angår spørgsmålet, om hvorvidt de, der bor i det almene byggeri, kan få lov til at flytte ind i de lejligheder her: Jamen jeg går da ikke ud fra, at der sker nogen sortering efter, om man kommer fra en almen bolig, eller man kommer fra en privat bolig.
Det, det drejer sig om, er, om man skal have en lejlighed, og skal man have en lejlighed, så får man selvfølgelig den lejlighed, hvis man har krav på at få den.
Carina Christensen (KF), 2004-11-24:
Igennem mange år har de private lejeboligers andel af den samlede boligbestand været stærkt faldende.
Faldet i det private udlejningsbyggeri har primært skyldtes, at det længe ikke har været økonomisk attraktivt for private at gå i gang med at bygge nyt.
Det er jo den situation, vi ønskede at ændre på ved at indføre tilskudsordningen for privat udlejningsbyggeri, og hermed fik vi skabt grundlaget for, at det nu bliver mere økonomisk attraktivt for pensionsinstitutter og selskabspligtige investorer at opføre private udlejningsboliger.
Vi Konservative er meget godt tilfredse med den ordning, der er sat i gang, og vi betragter det på ingen måde som camoufleret erhvervsstøtte.
Formålet er ene og alene at sikre, at der bygges nogle nye lejligheder, der har en husleje, som kan betales af en bredere del af befolkningen.
Det er jo lige netop det, der er brug for.
Vi ønsker ikke i stedet at bruge midlerne på at lade staten overtage kommunernes andel af grundkapitalen i det støttede byggeri.
Det er op til kommunerne at vurdere det lokale behov for almene boliger, og derfor kan kommunerne på statens vegne give tilsagn om at opføre nye almene boliger.
I den forbindelse mener vi, at den kommunale grundkapital sikrer, at der er en rimelig sammenhæng mellem beslutningskompetence og økonomisk ansvar.
I Det Konservative Folkeparti kan vi således ikke støtte Enhedslistens forslag om at stoppe støtten til det private udlejningsbyggeri, men vi vil da godt tilkendegive, at hvis de samme boliger kunne have været bygget uden støtte, hvad de dog desværre ikke kan, så ville det naturligvis have været den optimale situation.
Da Venstres ordfører ikke kan være til stede her i salen, skal jeg meddele, at Venstre heller ikke kan støtte Enhedslistens forslag.