runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Louise Frevert (DF), 2004-04-28:
Dansk Folkeparti har selvfølgelig dyb respekt for, hvad ministeren mener, men jeg skal bare gøre opmærksom på, at det jo altså ikke er Dansk Folkepartis opfattelse, at tilsynet er nok, for uanset hvordan ministeren vil vende og dreje det her, så drejer det sig jo om, at man ikke pr. automatik har et obligatorisk tilsyn.
Det er det, som vi mener er problemet.
Men kan ministeren ikke indse, at det vil være mere relevant at kunne have et obligatorisk tilsyn, så man kunne råbe vagt i gevær, inden at der sker en skade?
Det er jo gang på gang, at vi ser tilfælde, hvor de frie grundskoler ikke lever op til deres undervisningsforpligtelse.
Det sidste tilfælde, som vi har set, er Al Quds Friskole i København, og det er oven i købet en friskole, der har været under opsyn tidligere.
Mener undervisningsministeren virkelig ikke, at det er bedre, at der lyder en alarmklokke, inden skaden er sket, end efter at skaden er sket? Havde man et offentligt statsligt tilsyn på skolerne, ville man opdage, hvis nogle skoler ikke lever op til folkeskolens formålsparagraffer.
Ministeren mener, at man har strammet tilsynet, men det er jo overhovedet ikke nok til, at man kan have sikkerhed for, at forældrebestyrelsen lever op til sin tilsynsforpligtelse.
Hvis man har rent mel i posen, som vi plejer at sige, er der jo ingen skoler, der kan have noget imod, at der kommer en repræsentant eller måske to fra Undervisningsministeriet for at foretage tilsyn f.eks. en eller to gang årligt.
Kan undervisningsministeren ikke forstå, eller vil undervisningsministeren måske ikke forstå, at det er børnenes tarv, som det her drejer sig om?
»Vil ministeren redegøre for, hvorfor ministeren hårdnakket mener, at det ikke er nødvendigt at skærpe tilsynet med friskolerne og grundskolerne, når der gentagne gange er tilfælde på de arabiske friskoler, der viser, at det er et svigt over for børnene, at der ikke er et obligatorisk tilsyn, jf. senest tilfældet på friskolen Al Quds Skole i København?«
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-28:
Det er min opfattelse, at reglerne på tilsynsområdet for de frie grundskoler med de stramninger, som blev vedtaget her i Folketinget i foråret 2002, er tilstrækkelige til at sikre, at skolernes undervisning lever op til lovgivningens krav.
Jeg ser derfor ikke noget behov for yderligere at skærpe tilsynsreglerne.
Så vil jeg gerne understrege over for fru Louise Frevert, at der jo er et statsligt tilsyn med de frie grundskoler ved siden af forældretilsynet og det forældrevalgte tilsyn.
Det er f.eks. alene undervisningsministeren, der kan træffe afgørelse om, at en fri grundskole ikke opfylder kravet om, at undervisningen skal stå mål med, hvad der almindeligvis kræves i folkeskolen, eller kravet om at forberede eleverne til at leve i et samfund med frihed og folkestyre. Der er en klar procedure for, hvad der skal ske, hvis det valgte eksterne tilsyn finder, at undervisningen ikke er god nok.
Den eller de tilsynsførende skal i sådanne situationer først fastsætte en frist for skolen til at forbedre forholdene.
Hvis kritikken må opretholdes også efter høring af skolens forældrekreds og bestyrelse, skal der dernæst ske indberetning til Undervisningsministeriet.
Undervisningsministeren kan herefter beslutte, at skolen ikke længere er en fri grundskole, og at skolen ikke kan modtage tilskud efter loven.
Når det yderligere tilsyn er gennemført, træffer ministeren afgørelse i sagen.
Staten har således efter lov om friskoler og private grundskoler m.v. det overordnede tilsyn med de frie grundskoler.
Høgni Hoydal (T), 2004-04-28:
Jeg vil da gerne følge op på det her sidste spørgsmål.
Sagen er jo, at vedrørende forsvar og militærpolitik på Færøerne har den danske regering jo altid egenhændigt truffet sine egne beslutninger og har ikke lyttet til de enstemmige protester og vedtagelser fra det færøske Lagting.
Vil ministeren ændre på det?
Vil han nu garantere, at man respekterer et enigt Lagting, der beslutter forsvarspolitiske spørgsmål?
Som det sidste spørgsmål vil jeg lige følge op på mit første: Vil ministeren igen bekræfte, at det altså er Storbritannien og USA, der varetager det faktuelle forsvar af Færøerne, og ikke Danmark?
Søren Gade (V), 2004-04-28:
Til det sidste er jeg nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er jeg simpelt hen ikke i stand til at give et kvalificeret svar på i dag, og derfor vil jeg bede hr. Keld Albrechtsen om, hvis hr. Keld Albrechtsen ønsker det, at stille det som et skriftligt spørgsmål.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Det glæder mig meget, at ministeren vil give et sådant tilsagn, for der har vi altså efter min opfattelse fra dansk side et ansvar for, at der har været, om jeg så må sige, noget kold luft i Nordatlanten med mange kommunikationsproblemer, der har skyldtes, at der ikke var tilstrækkelig lydhørhed i skiftende danske regeringer.
Det ville være flot, hvis der var et nyt signal på det område, også når det gælder det spørgsmål, som hr. Hoydal rejste, nemlig muligheden for, ligesom Det Udenrigspolitiske Nævn i Folketinget får det, at Lagtinget og også Landstinget i Nuuk får indsigt i de NATO-spørgsmål, som også vedrører Grønland og Færøerne.
Søren Gade (V), 2004-04-28:
Først tak for den venlige hilsen i forbindelse med min udnævnelse.
Så det er der givet tilsagn om af andre i den nuværende regering.
Jeg kan også sige til hr. Keld Albrechtsen, at de ændringer, der eventuelt sker i forbindelse med militære installationer på Færøerne, er efter beslutninger, som vil blive truffet i samarbejde med NATO og selvfølgelig også det færøske landsstyre.
Nej, jeg kan sige, at Danmark og Færøerne er et rigsfællesskab, og vi er dermed begge medlemmer af NATO.
Det er rigtigt, at der ikke har været deployeret danske styrker i stor stil på Færøerne, men det betyder jo ikke, at man ikke i Danmark har taget forsvaret af Færøerne alvorligt, og der har været planer under den kolde krig, som har vist, hvorledes forsvaret af Færøerne faktisk skulle ske.
Jeg må også sige, at netop det oplæg, vi sidder og forhandler nu, jo lægger op til, at Danmark i større udstrækning vil være i stand til at deployere styrker i forbindelse med en krisesituation.
Det vil også komme eksempelvis den del af rigsfællesskabet, som hr. Høgni Hoydal repræsenterer, nemlig Færøerne, til gode, idet man hurtigere vil kunne udsætte eksempelvis styrker eller sende flådefartøjer til Færøerne. Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Jeg takker for formandens fleksibilitet.
Jeg kan snart heller ikke finde ud af, hvem der har korte bemærkninger til hvad.
Men jeg vil sådan set gerne holde fast i proceduren og det der med, hvorfor vi synes, det er vigtigt.
Som Venstres ordfører sagde: Det er ikke spor kompliceret.
Nej, det burde det sådan set heller ikke være, men det er det jo blevet.
Den deputation, der i går kom ind til udvalget, fik i en ministerkommentar følgende oplysning i forbindelse med, at man kunne have ladet Told og Skat klare det her, at det på daværende tidspunkt blev undersøgt, »om de nødvendige oplysninger kunne indhentes inden for den meget korte tidsfrist, der var til rådighed, og dette viste sig ikke muligt«.
Forelagt det ministersvar siger den deputation, der er inde fra A-kassernes Samvirke, at de kan levere oplysningerne med døgns varsel, og det har de kunnet hele tiden.
Det er sådan set det, der er baggrunden for, at vi så indkalder til et samråd, som fører til absolut ingenting, og det er det, der er baggrunden for, at vi beder om at få sagen tilbage i udvalget.
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-29:
Jeg vil gerne spørge hr. Flemming Oppfeldt, hvorfor man behandler arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere som andenrangsborgere i det land her i forbindelse med det her lovforslag, som regeringen vil have vedtaget meget, meget hurtigt.
Det er en gang lovsjusk og -sjask, vi ser her.
Hvorfor er det lige, at de her arbejdsløse skal behandles på andre måder end alle mulige andre borgere, der er i arbejde?
Det er det, der er interessant at få at vide.
Hvorfor har regeringen sådan et hastværk?
Dengang regeringen tiltrådte, og man havde mulighed for at lave nye skattekort, afviste man det, fordi det var alt for besværligt, og det var alt for dyrt osv.
Nu kan det lade sig gøre, fordi regeringen har en anden hensigt.
Det vil altså sige, at målet helliger midlet.
Hvorfor tager man sig ikke tid og afventer, at der findes en samlet løsning for alle de her folk?
Hvorfor kan de ikke få den samme behandling, som alle mulige andre borgere i dette land?
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Det er i hvert fald godt for min motionsrate, det her.
Hele den her sag og vores ændringsforslag drejer sig om det bøvl, der opstår, når man træffer beslutninger over hals og hoved.
Det er ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet er imod at bruge suspensionen af SP som beskæftigelsesfremmende middel.
Det må man jo også kunne forstå, når man læser ministerens egen besvarelse på, at der er op til ti gange så stor beskæftigelseseffekt i at bruge pengene på en anden måde.
Men når nu et flertal alligevel vedtager at suspendere og betale tilbage, så kan det i det mindste foregå på en ordentlig måde, eller kan det?
Den her ordentlighed er nemlig meget tæt på at blive ofret på det alter, der handler om hastværk. Man har jo valgt, at de beløb, folk allerede har indbetalt til SP i 2004, også skal tilbagebetales.
Det sker for lønmodtagernes vedkommende via skattekort, men for dagpenge- og kontanthjælpsmodtagerne beslutter man nu, at staten fralægger sig ansvaret og pålægger kommunerne og a-kasserne at gøre det.
Det er i sig selv kritisabelt at fralægge sig ansvaret, og det er derfor, vi stiller de her to ændringsforslag, der pålægger staten at løfte det her ansvar, og hvis ikke vi kan få det igennem, at man i det mindste så afholder de omkostninger, som man påfører bl.a. a-kasserne herved.
Man kommer nemlig i den situation, at man ifølge de beregninger, vi har set, skal tilbagebetale i gennemsnit 104 kr. pr. dagpengemodtager, og det koster 23,50 kr. pr. transaktion.
Har man kun været ledig i f.eks. 14 dage, så skal man have 64 kr., og dem koster det altså også 23,50 kr. at få udbetalt.
Og det er da ærlig talt
ikke særlig begavet, når man tager i betragtning, at det måske var muligt at finde en løsning, der gjorde, at tingene kunne gå ind over skattekortet, sådan som det gør for alle mulige andre mennesker. Nu lykkes det jo ikke at få det tilbage i udvalget for at grave i det her, og derfor fastholder vi selvfølgelig vores ændringsforslag principalt om, at det er statens ansvar, og sekundært om, at man, hvis ikke vi kan få det igennem, så i det mindste afholder de udgifter, man påfører andre.
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Ja, nu skal vi jo ikke skøjte hen over, at det sådan set er ændringsforslagene, vi diskuterer.
Det er sådan, at alle jo skal have det her nye skattekort, som jeg kan forstå nærmest er trykt, eller hvordan det nu er med det.
Det er i hvert fald færdigt, har vi fået at vide.
Det, som undrer mig, er, at hr. Flemming Oppfeldt kan stå og gøre sig lidt morsom på bekostning af, at det kun er 3 kr. pr. kassemedlem.
Det er 23,50 kr. pr. transaktion, og jeg vil gerne høre, om hr. Flemming Oppfeldt tror, at en dagpengemodtager, som måske har modtaget dagpenge i 14 dage i løbet de seneste 4 måneder, vil synes, det er en dødfornuftig disposition af Folketinget, at man både skal have et nyt skattekort og skal have en check på 64 kr., som det koster 23,50 kr. at sende ud. Jeg synes ikke, det er særlig fornuftigt, specielt ikke, når vi her inden for det seneste døgn har fået stillet i udsigt, at der måske rent faktisk godt kunne have været fundet en løsning, som gjorde, at man kunne klare det over skattekortet ligesom for alle andre mennesker.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-29:
Forslaget her er beregnet til at koste a-kasserne i alt 7 mio. kr. i administrative udgifter.
Der er 2,3 mio. lønmodtagere.
Når man dividerer det med, hvad vi taler om her, så taler man om ca. 3. kr. pr. medlem, måske er det 3 kr. og 10 øre, det kan jeg ikke lige sige, det er deromkring.
Vi er ikke i tvivl: Lad os fortsætte.
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Jamen det ændrer jo sådan set ikke ved det faktum, at vi står her og skændes om sådan nogle tal.
Det er i virkeligheden fuldstændig langt ude, for sandheden er bare, at hver eneste transaktion koster 23,50 kr., og jeg spørger hr. Flemming Oppfeldt, om han synes, det er fornuftigt, at man skal bruge 23,50 kr. på at sende en check på 32 kr.
Nu har hr. Flemming Oppfeldt og hans parti jo et interessant forhold til administrationsomkostninger.
Det er trods alt samme parti, der har været bannerfører for at bruge 190 mio. kr. på at etablere valgfrihed i en ordning, som man så har valgt at suspendere indbetalingerne til i valgfrihedens navn.
Det er også samme parti, som ikke kunne stemme for et ændringsforslag fra Socialdemokratiet, der gav den enkelte borger valgfrihed med hensyn til, om han ønsker at indbetale sin SP eller ej.
Det kunne fås for den latterlige pris af 10 mio. kr., hvilket sådan set er ret meget mindre end de 190 mio. kr., hvis man skulle være i tvivl.
Er det ikke bare en lille smule bekymrende, at vi udsætter borgerne for procentuelt meget store administrationsomkostninger for noget, som kunne have være klaret over et skattekort, hvis man ellers havde kendt sin besøgelsestid?
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-29:
Hr. Lars Barfoed har nu fundet ud af, at det er et rigtig godt lovforslag, som regeringen har fremsat, og at der ikke er nogen ulemper for nogen.
Vi påpeger udelukkende, at nogle organisationer ved regeringens politik påføres en række bureaukratiske ulemper og også en unødig omkostning, og det forholder hr. Lars Barfoed sig ikke til.
Nu har vi jo ikke set meget til hr. Lars Barfoed i udvalget og heller ikke i samrådet, så hr. Lars Barfoed forlader sig åbenbart alene på, hvad ministeren siger her i dag.
Selvfølgelig kan man læse papirerne også, det er fint
Det her drejer sig, i hvert fald for de arbejdsløse, om 144 kr. minus skat.
I ministerens forslag - det er bl.a. derfor, vi gerne vil have det tilbage til udvalget - kan det her spørgsmål jo udskydes helt frem til år 2005, inden pengene kommer til udbetaling.
Så det er vel begrænset, hvor meget det virker på regeringens forårspakke nu, fordi det er så langstrakt en periode.
Det er derfor, vi gerne vil have det tilbage, så pengene kan komme ud og virke.
Vi medvirker bestemt ganske interesseret til det her for at få den bedste løsning, ikke kun for forårspakken, men så sandelig også for de arbejdsløse.
Kan man tillade sig at gå ud fra, at hr. Flemming Oppfeldt har læst lovforslaget?
Det står klart og tydeligt i ministerens fremsættelse, at disse borgere, vi her omtaler, skal behandles på en anden måde end alle mulige andre lønmodtagere.
Det er det, vi opponerer imod.
Der kommer altså ikke et svar.
Jeg spørger hvorfor.
Vi får ingen svar.
Så vil jeg også godt spørge: Er det her for at straffe a-kasserne, fordi regeringen ikke kan lide fagbevægelsen og a-kasserne og synes, at det er i orden, at man påfører andre en udgift for noget, som man selv burde afholde? Det gør man for alle mulige andre lønmodtagere.
Her påligner man altså a-kasserne 7,5 mio. kr. plus administrative byrder for at gennemføre en del af regeringens forårspakke.
Det er da helt urimeligt.
Hvorfor ikke vente, til der var fundet en fælles løsning, således at de her folk kunne få den samme behandling?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-29:
SF plejer jo at fremstille sig som et parti, som netop overvejer at hjælpe de svageste, og derfor vil jeg spørge: Er det ikke et problem, at vi generelt har et system i Danmark, der faktisk gør, at nogle mennesker kan blive betragtet som økonomisk ekstra stærke og samtidig økonomisk ekstra svage?
Bjarne Laustsen (S), 2004-04-29:
I den sag her har regeringen ikke haft nogen som helst respekt for Folketinget eller Arbejdsmarkedsudvalget, og det er selvfølgelig også meget skuffende, at Venstres ordfører, hr. Flemming Oppfeldt, overhovedet heller ingen respekt har for det arbejde, der foregår herinde.
Det er lovsjusk af værste skuffe, det, vi ser på her.
Man kan betvivle regeringens motiver, men i hvert fald vil man foretage nogle ændringer med tilbagevirkende kraft, der har alvorlige konsekvenser for alle andre, fordi de skal bøde for regeringens politik.
Og samtidig med at man laver et lovforslag, siger man, at der skal være ét sæt regler for almindelige lønmodtagere, og for alle, der har været arbejdsløse eller på overførselsindkomst af en eller anden art i kommunen eller hos arbejdsformidlingen, f.eks. i forbindelse med uddannelsesgodtgørelse, skal der altså gælde nogle helt andre regler.
De folk uden for huset, der har henvendt sig her, har gjort det i en ordentlig tone.
De er kommet med gode forslag
til ministeren om, hvordan det her kunne løses, således at de borgere vil blive behandlet på akkurat samme vilkår som alle mulige andre.
Det afviser regeringen med den begrundelse, at skattekortene er trykt, og at der ikke er mulighed for at ændre i dem.
Det er jo det, der er helt utroligt i den her sag, at vi skal finde os i, at arbejdsløse også i den her sammenhæng bliver betragtet som andenrangsborgere.
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Det her ændringsforslag fra regeringen kommer jo, efter at der ved andenbehandlingen blev vedtaget et andet ændringsforslag uden om regeringen.
Socialdemokratiet fremsatte nemlig ved andenbehandlingen og fik altså vedtaget et forslag om, at kontraktmaterialet i forbindelse med aktieoptioner og andet skal foreligge på dansk, så folk har en chance for at sætte sig ind i, hvad de siger ja til.
Og det vil være ekstra påkrævet efter den her lov, der som bekendt forringer lønmodtagernes rettigheder ganske betydeligt i forhold til gældende praksis. Da vi behandlede det ændringsforslag, stemte regeringen imod, at oplysningerne skal foreligge på dansk.
Nu er man pludselig for, men i en helt anden form.
Således er det nu nogle begrænsede oplysninger, der skal foreligge på dansk, ellers går det nemlig for hårdt ud over virksomhederne.
Det er jo altså en ren tilståelsessag.
Og dermed er regeringens nyfundne veneration for oplysning til lønmodtagerne helt i tråd med resten af lovforslaget.
Man prioriterer virksomhedernes interesser helt entydigt over lønmodtagernes.
Det kan jo være, at jeg tager fejl.
Men jeg har en mistanke om, at det her ændringsforslag er handlet af med Dansk Folkeparti, der jo ellers var så imødekommende over for vores oprindelige ændringsforslag.
Man stemte ligefrem for og var dermed med til at bringe regeringen i mindretal.
Jeg går ud fra, at Dansk Folkeparti ved, hvad man gør, at man prioriterer hensynet til virksomhedernes administration og omkostninger over lønmodtagernes adgang til information.
Det er jo det, man gør, når man stemmer for.
Lars Barfoed (KF), 2004-04-29:
Jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsen, at han mener, der er nogle, der kommer til at bøde for forårspakken.
Mage til vrøvl har jeg dog ikke hørt i umindelige tider.
Forårspakken vil give alle lønmodtagere kolossale fordele både på grund af skattenedsættelserne og på grund af suspensionen af den Særlige Pensionsopsparing.
Så taler hr. Bjarne Laustsen om, at nogle skal bøde for det.
Det eneste, det drejer sig om, er altså, at vi selvfølgelig skal have det her administreret, og så har der været en diskussion i Arbejdsmarkedsudvalget om, hvordan man bedst muligt kan administrere det her.
Der er omhyggeligt fra ministerens side redegjort for, hvorfor regeringen har valgt de administrative løsninger, den har valgt.
Dem kan hr. Bjarne Laustsen så være uenig i, det er fair nok, men nu er vi altså nået dertil, at nu skal vi have det gennemført. Men hvis hr. Bjarne Laustsen skulle få held til at trænere denne her sag, for det er jo det, det drejer sig om - det her er simpelt hen et taktisk spil fra Socialdemokratiets side for at trænere den her sag, så lønmodtagerne ikke får gavn af skattelettelser og suspension af den Særlige Pensionsopsparing til tiden - så ville lønmodtagerne komme til at bøde for det, for så ville de ikke få gavn af skattelettelserne til tiden.
Og derfor kan vi naturligvis ikke støtte Socialdemokratiets aktion her i salen i dag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-04-29:
Regeringen har med sit ændringsforslag foreslået, at de i § 3, stk. 1, nævnte oplysninger skal gives på dansk.
Begrundelsen for ændringsforslaget er at fjerne den tvivl om rækkevidden, som den vedtagne ændring har givet anledning til.
Da aktieprogrammer ofte kan være meget omfattende, kan konsekvenserne af, at hele kontraktsmaterialet skal foreligge på dansk, få vidtrækkende betydning.
Det kan ikke udelukkes, at internationale virksomheder, der tilbyder alle medarbejdere aktieoptionsprogrammer, vil undlade at tilbyde medarbejderne i virksomheden i Danmark optioner, når hele optionsprogrammet skal foreligge på dansk.
Formålet med lovforslaget er at fremme brugen af aktieoptioner.
De oplysninger, som fremgår af § 3, stk. 1, og som er særlig centrale i optionsordningen, skal foreligge på dansk.
Det gælder f.eks. tidspunkt for tildeling, kriterier for tildeling, kursen, retsstillingen ved fratræden og de økonomiske aspekter af at deltage i ordningen.
Derfor har regeringen nu stillet ændringsforslag herom.
Forslaget gælder også de virksomheder, hvor arbejdssproget
ikke er dansk.
Hermed vil jeg bede om Tingets tilslutning til regeringens stillede ændringsforslag.
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
I virkeligheden vil jeg sådan set
Det gør jeg ikke for at drille og ikke for at trænere og ikke for at tage Tingets kostbare tid, men når man kigger på det forløb, der har været omkring det her lovforslag, så ser det altså ikke særlig kønt ud.
F.eks. fik vi først høringssvarene dagen før førstebehandlingen.
Via en deputation i går, onsdag, fik vi i Arbejdsmarkedsudvalget forelagt oplysninger om, at en bedre administration end den, der er lagt op til i forslaget, måske alligevel er mulig.
Vi er på et samråd om spørgsmålet her til morgen blevet fejet af med, at ændringer alligevel er umulige, fordi skattekortene sådan set er færdige.
Man har sådan set glemt, at det også koster noget ude i a-kasserne at administrere det her.
På den basis vurderer vi, at hver en sten ikke er vendt i den her sag, og derfor beder vi faktisk om at få afbrudt forhandlingen og få sagen tilbage i udvalget.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-29:
Vi kan ikke anbefale, at sagen sendes tilbage til udvalg.
Hver en sten er blevet vendt, ministeren har været i samråd så sent som i morges, og alle de spørgsmål, der er stillet, er blevet besvaret.
Det, vi diskuterer, er et
administrationsbidrag for a-kasserne, som pr. medlem koster 3 kr. Hvis sagen udsættes her, så kan forårspakken ikke træde i kraft på grund af 3 kr. pr. medlem.
Det kan vi overhovedet ikke se nogen sammenhæng i.
Lene Jensen (S), 2004-04-29:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om man for det første ikke er enig i, at der inden for det seneste døgn, siger jeg og kigger på klokken, faktisk er fremkommet nye oplysninger, i og med at vi i Arbejdsmarkedsudvalget i går fik fremlagt oplysninger fra A-kassernes Samvirke, som sådan set ikke handlede om administrationens størrelse, men som handlede om den måde, hvorpå den kan udføres i forhold til den enkelte borger. Kan hr. Flemming Oppfeldt ikke godt se, at når der på den måde kommer nye oplysninger, som i øvrigt problematiserer et ministersvar, der er givet i samme anledning, og som vi fik 20 minutter før udvalgsmødet, så kan der være grund til at være sikker på, at der er tjek på det, om jeg så må sige. Eller er det bare ligegyldigt?
I så fald kunne Venstres ordfører jo overveje, hvorfor vi overhovedet har en lovbehandling, og hvorfor vi overhovedet modtager deputationer i Arbejdsmarkedsudvalget.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-04-29:
Forslaget her drejer sig om udbetaling af nogle penge til borgerne, som er en del af forårspakken.
Det er i virkeligheden ren teknik og burde ikke være særlig kompliceret.
Udvalget har haft over en måned til at gennemgå de her sager.
Der er også kommet nye oplysninger, og der er også blevet besvaret spørgsmål som følge af de nye oplysninger.
Alle spørgsmål er blevet besvaret, sagen er fuldt oplyst, og vi skal bare tage stilling til, om vi vil lade forårspakken træde i kraft.
Det anbefaler Venstre, og vi kan ikke anbefale, at sagen sendes tilbage til udvalget.