Jens Vibjerg (V), 2000-04-14:
Som jeg annoncerede under mit første indlæg, vil jeg også komme med et andet indlæg, fordi der i L 256 var så mange problemfelter, at det alene kunne beslaglægge hele min ordførertid, og de øvrige lovforslag finder jeg også har behov for et par bemærkninger på vejen.
Ministeren snakkede jo om, at oppositionens argumenter var en dacapo-forestilling.
Jeg kan så tilføje, at det samme jo så har været tilfældet fra regeringens side.
Der er i hvert fald ikke kommet det fjerneste nyt frem fra den kant, siden vi diskuterede i efteråret.
De resterende lovforslag har mange gode elementer, men der er da nogle ting, som jeg synes kræver et par bemærkninger.
Forslaget om godtgørelse ved deltagelse i erhvervsrettet voksen- og efteruddannelse, L 257, kan jo kun realiseres, såfremt L 256 vedtages, og i Venstre er vi som bekendt lodret imod bruttoskatten, der vil blive konsekvensen af L 256. Men derudover har jeg det heller ikke helt godt med, at arbejdsministeren her, som flere andre steder i den fremlagte pakke, får mulighed for at bruge penge, som skal opkræves via et kollektivt bidrag fra de danske virksomheder.
Min bekymring bliver bestemt ikke mindre af, at ministeren uden videre får mulighed for at udvide den gruppe, der kan modtage godtgørelse under ordningen.
Det er selvfølgelig positivt, at der her lægges op til en mere ensartet godtgørelse.
I L 258 lancerer regeringen et løfte om fritoptag på en række uddannelsesområder.
Det er jo et flot løfte, men glansen falmer en anelse, når det frie optag skal finansieres.
Lovforslaget indeholder dog et lille forsøg på at foregribe konsekvenserne af det frie optag, da lovforslaget nævner, at der i særlige tilfælde kan fastsættes et aktivitetsloft.
Det er imidlertid ikke nærmere defineret, hvad der forstås ved særlige tilfælde, men det kan ministeren jo så passende forklare senere.
Venstre har flere gange ytret ønske om at opnå
bedre og mere effektive uddannelsestilbud gennem sammenlægning af uddannelsessteder, men det bliver desværre ikke resultatet af regeringens forslag.
I dag er situationen den, at AMU-centrene og erhvervsskolerne i et vist omfang udbyder de samme kurser, at der er investeret i det samme kostbare udstyr, og at det er de samme kvalifikationer, der efterspørges hos underviserne.
Derfor har Venstre ønsket, at AMU-centrene og erhvervsskolerne samles under samme ministerium, og at der skabes mulighed for, at skoler med hjemsted i samme by kan lægges sammen.
Det vil forhindre dobbeltudbud af kurser.
L 259 løser jo ikke problemerne med dobbeltudbudet og konkurrencen mellem erhvervsskolerne og AMU-centrene i lokalområderne.
Lovforslaget kan i stedet føre til en centralisering af AMU-centrene og - som en naturlig konsekvens heraf - til nedlæggelser af en række af landets AMU-centre.
Som en konsekvens af de øvrige lovforslag foreslås det endelig, at bestemmelserne om uddannelsesorlov overføres til et andet system.
Det er svært at have de helt store indsigelser mod enkelthederne i dette lovforslag, men jeg vil gerne knytte et enkelt spørgsmål til bemærkningerne, hvori det fremgår, at bestemmelserne om uddannelsesorlov vil medføre en række besparelser: Hvilken betydning vil det få for virksomhederne?
Hvad vil det helt konkret komme til at koste virksomhederne, at statskassen nu opnår en besparelse på orlovskontoen?
Til slut vil jeg sige, at vi i udvalget vil stille en række spørgsmål i et forsøg på afklaring af en række dunkle punkter.
Jeg ved godt, at vi ikke får indflydelse på noget som helst.
Det er jo klart sagt til os af den socialdemokratiske ordfører.
Men vi vil i hvert fald forsøge at afdække problemerne for den undrende befolkning.