Svend Aage Jensby (V), 2003-03-12:
Må jeg først beskæftige mig med første del af forespørgslen og sige følgende: Et nyt forlig bør kunne
indgås lidt inde i 2004, hvorfor de politiske forhandlinger skal indledes i en passende tid forud herfor.
Det er i den anledning, det er utrolig vigtigt at få belyst den sikkerhedspolitiske situation, som kan danne baggrund for en ny aftale.
Den vurdering vil indgå i grundlaget for de kommende forhandlinger om et nyt forlig. Den udvikling, forsvaret er i gang med, og som blev sat i værk med det nuværende forsvarsforlig, bør fortsættes, stringent fortsættes, og i muligt omfang intensiveres. Forsvaret skal udvikles til i endnu højere grad at kunne løse internationale opgaver.
Der er behov for fortsatte tilpasninger og styrkelse af det danske forsvar.
Dels ved en prioritering af de tildelte ressourcer til opstilling af nødvendige strukturer og kapaciteter, dels til styrkelse af det multinationale samarbejde.
Der er iværksat udarbejdelse af en lang række redegørelser og analyser, som frem til årsskiftet 2003-2004 skal tilvejebringe grundlaget for regeringens oplæg til de politiske drøftelser om et nyt forlig.
Jeg sagde altså: allerede iværksat.
Det skete i december måned, hvor en lang række analyser blev sat i gang: om de operative kommandoer, om en sammenlægning af Forsvarskommandoen og Forsvarsministeriet, om værnepligt, om hjemmeværnet - alle tænkelige scenarier er genstand for vurderinger.
I den sammenhæng undersøges en videreudvikling af forsvaret, herunder værnsfælles strukturer og funktionelle områder, muligheder for effektiviseringer og udliciteringer.
Dette arbejde, som er et kæmpearbejde, skal skabe grundlag for, at dansk forsvar i rammen af udviklingen i NATO tilpasses den nye tid, herunder truslerne fra terrorisme og faren for masseødelæggelsesvåben og missiler.
Det er jo helt med rette, vil jeg sige til hr. Søvndal, at det optager USA så meget.
Det forstår jeg godt efter det, USA har oplevet, det, verdenssamfundet i øvrigt har oplevet på Bali og i Kenya, og de stoffer, britisk politi har fundet i London.
Vi vil tage højde for den nye trussel.
Det skal også sikres, at der er en nødvendig balance mellem de operative kapaciteter og produktionsapparatet, om jeg så må sige, og støttestrukturen.
Jeg forventer at kunne invitere Folketingets partier til politiske drøftelser omkring årsskiftet 2003-2004 eller lidt ind i 2004. Med hensyn til den nuværende økonomiske situation er forholdet det, at forsvarets økonomiske stilling er den, som jeg redegjorde for i et samråd den 19. december 2002, tror jeg det var.
Der er behov for en række tilpasninger for at få økonomien til at hænge sammen.
Det er en del af den nuværende aftale om forsvarets ordning, at budgetrammen skal overholdes, og at uforudsete udgifter, som opstår i løbet af forligsperioden, skal udlignes ved fornødne tilpasninger i strukturen, andre aktiviteter og lign.
Det var en bestemmelse, der blev sat ind i det sidste forlig, som jeg havde fornøjelsen at indgå sammen med daværende forsvarsminister Hans Hækkerup, fordi man ikke ville risikere, at man igen kom til at stå i den situation, som man stod i i 1999, hvor der var oparbejdet et betydeligt underskud, ca. 500 mio. kr. Forliget indebærer altså en forpligtelse til at omdisponere inden for rammen for at imødekomme nye krav og opgaver og sikre, at forliget implementeres, som det er aftalt, og det forløber, som det skal.
På nuværende tidspunkt har Forsvarskommandoen iværksat en række tilpasninger for at imødegå de øgede udgifter.
De omfatter omprioriteringer inden for driftsområdet samt en restriktiv ansættelsespolitik for 2003 for om muligt at undgå egentlige afskedigelser.
Herudover behandler vi p.t. i ministeriet Forsvarskommandoens forslag til mere varige strukturrelaterede besparelser, så den samlede budgetramme kan overholdes, og disse forslag vil jeg i løbet af forholdsvis kort tid drøfte med forligspartierne, så vi er sikre på, at ultimo 2004, når vi påbegynder en ny periode, er forsvarets økonomi i balance.
Vi starter fra scratch, sådan er situationen.
Til slut må jeg sige til hr. Søvndal, at jeg fornemmer, at hukommelsen har svigtet.
Hr. Søvndal har talt om - og det fremhævede hr. Søvndal også den 15. januar i forbindelse med spørgetiden her i Folketinget - at der som regel er en forsvarskommission, når man laver forsvarsforlig.
Jeg kan også huske, at hr. Søvndal sagde, at når vi skal forlænge en forsvarsaftale, har vi en lang og god tradition i Danmark for at nedsætte en forsvarskommission for at sikre, at der er en stabil sum af viden, der i øvrigt de gange, jeg - altså hr. Søvndal - har deltaget, har bestået af en blandet forsamling af militærfolk, politikere og eksperter, der har sørget for et meget højt vidensniveau og for, at nogle meget grundige analyserer er kommet ud. Jeg lagde mærke til, at hr. Søvndal sagde »de gange jeg har deltaget«.
Det undrer mig lidt, for hr. Søvndal har kun deltaget i én forsvarskommission, nemlig den sidste, og i en lang række tilfælde er der indgået forlig uden kommissioner.
Der var en kommission i 1988, og der har været indgået en lang række forlig siden.
Jeg kan forsikre hr. Søvndal, at den arbejdsgruppe, dette forum, som nu bliver nedsat i løbet af få dage, og som består af repræsentanter for Statsministeriet, Udenrigsministeriet, Forsvarsministeriet, Forsvarskommandoen, Indenrigsministeriet og Finansministeriet, og som i øvrigt kan tilknyttes eksperter fra Institut for Internationale Studier eller andre eksperter, nok skal lave et godt og sikkert stykke arbejde som fundament for et nyt forlig.
Men sådan er historien, hr. Søvndal.
Én gang har hr. Søvndal deltaget, men talrige gange er der lavet forlig uden kommissioner.
Forhandling