Pia Kristensen (DF), 2006-11-15:
Lovforslaget er et led i udmøntningen af en del af aftalen af 20. juni 2006 mellem regeringen, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, og det handler om initiativer til sikring af fremtidens velstand og velfærd samt om investeringer i fremtiden; det vedrører senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, og det vedrører ændring af folkepensionsalderen.
Er der noget, Dansk Folkeparti er positive over for, er det, at ældre får et bedre helbred og deres levealder derfor vokser.
Det synes vi er meget, meget glædeligt.
Det styrker selvfølgelig også muligheden for, at danskerne kan blive på arbejdsmarkedet nogle år ekstra, og det er der faktisk mange ældre, der gerne vil.
Derfor støtter vi også den opsatte pension, hvis formål er at give ældre en større økonomisk tilskyndelse til at fortsætte på arbejdsmarkedet.
Samtidig bidrages der til en mere fleksibel holdning til, hvornår man går på pension.
Det, vi så skal tage stilling til i dag, er, om folkepensionsalderen gradvis skal forhøjes til 67 år i perioden 2024-2027, og det er jo en noget anden sag.
Undersøgelser har vist, at beskæftigelsessammensætningen ændrer sig, og at det grundlæggende er mest hensigtsmæssigt at lade pensionsalderen følge udviklingen i befolkningens levetid i et eller andet omfang.
Samtidig viser undersøgelser, at der vil blive færre unge til at forsørge den ældre generation.
Se, det er jo oplysninger, som man er nødt til at forholde sig til.
Vi mener ganske enkelt, at det er for ringe, hvis vi som parti lader stå til ved at sige, at vi blot vil overlade problemerne til næste generation.
Jeg synes, det er for usselt, for hvem er det, vi overlader problemerne til?
Med det her lovforslag sikrer vi, at tilbagetrækningsreglerne indrettes, så de passer til vilkårene om 10, 20 og 30 år.
Folkepensionsalderen forhøjes gradvist fra 65 til 67 år med virkning fra 2024 og frem til 2027.
Personer, der er fyldt 48 år ved udgangen af 2006, berøres ikke af ændringen af folkepensionsalderen, da de pågældende vil være fyldt 65 år inden udgangen af 2023.
Dansk Folkeparti er positive over for, at der gennemføres en række initiativer, der skal understøtte de ældres beskæftigelsesmuligheder de kommende år, herunder en styrket seniorpolitik.
Sammen med L 57 behandler vi også nr. L 58, og her er der tale om en række konsekvensændringer i relevante love som følge af andre fremsatte lovforslag.
Dansk Folkeparti har ikke yderligere kommentarer til dette forslag.
Jeg vil dog lige nævne, at fleksydelsemodtagere ligestilles med efterlønsmodtagere med hensyn til at anvende et sommerhus til helårsbeboelse, og at det foreslås, at aldersgrænsen på 65 år i lov om lån til betaling af ejendomsskatter fremover følger folkepensionsalderen.
Der er nok nogle, der vil sidde og sige – jeg ved, der er nogle, der har sagt det – at Dansk Folkeparti altid har stået fast ved, at vi ikke ønsker at ændre folkepensionsalderen endsige efterlønsalderen.
Det er faktisk et synspunkt, vi har stået fast på lige til det sidste.
Vi havde gerne set, at der måske var fundet nogle andre løsninger for at sikre fremtidens velfærd, men nu er det jo sådan, at politik er en uforudsigelig størrelse, og det er af og til nødvendigt at fravige sine principper.
Det er det, Dansk Folkeparti har følt sig forpligtet til at gøre i denne sag.
Vi kunne f.eks. se, at der var et massivt flertal, der gik ind for at pille ved efterløn og folkepension, og da vi fornemmede, at et flertal gik ind for, at efterlønnen måske skulle afskaffes, ja, så satte vi os ved forhandlingsbordet, for vi ville sikre en efterløn og en folkepension stort set som den, der er i dag.
Og jeg synes, at vi kan sige fra Dansk Folkepartis side, at vi er tilfredse med de resultater, der er opnået under forhandlingerne, der er ikke tale om drastiske ændringer, men om justeringer af gældende lovgivning.
Afslutningsvis vil jeg sige, at der har været meget debat om reguleringsmekanismen.
Debatten i Folketinget i går om efterlønnen var en meget langvarig debat, hvor man snakkede om reguleringsmekanismen, nemlig om, hvorvidt det skulle ske pr. automatik, eller hvorvidt tingene skulle vedtages ved lov.
Jeg vil sige, at Dansk Folkepartis fortolkning er, at der mellem forligspartierne er enighed om, at en eventuel forhøjelse af folkepensionsalderen skal ske ved lov og ikke pr. automatik.
Til slut vil jeg blot sige, at vi selvfølgelig støtter disse lovforslag, og at vi vil kalde den her aftale for et rigtig godt kompromis.