runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 1999-05-25:
Vi hører, at hr. Søren Søndergaard her fra talerstolen siger, at han da ikke vil afvise, at det vil ende med at frikende PET.
Har vi ikke fået det ud af det, som venstrefløjen ønsker, nemlig at knække ryggen på PET, sådan som en hel del mener det er sket i Norge?
Jeg er nødt til at sige, at vi hele tiden har sagt, at der var behov for en historisk undersøgelse, og jeg mener faktisk ikke, at det, at man går tilbage i det, der er sagt og skrevet i denne sal om, hvordan man opfatter regeringserklæringen, berettiger til det angreb, som nu rettes over for PET.
Vi fælder ikke dom over Politiets Efterretningstjeneste, som Det Radikale Venstre har gjort.
Søren Søndergaard (EL), 1999-05-25:
Efterretningstjenesten har fået knækket ryggen, siger hr. Bendt Bendtsen, og det er der mange der mener.
Jeg vil godt bede hr. Bendt Bendtsen om at redegøre for, hvem de mange er.
Jeg har hørt én, der har sagt det.
Jeg har også hørt en masse, der har sagt det modsatte, men jeg har hørt én, der har sagt det.
Hvem er de mange, der mener det?
Hvis det nu er, at man har den opfattelse, at en undersøgelse vil knække ryggen på efterretningstjenesten, så må man jo spørge den konservative ordfører om, hvad årsagen er til, at en historisk undersøgelse, som De Konservative så gerne vil have, ikke vil knække ryggen på efterretningstjenesten.
Svaret er jo sådan set relativt simpelt: fordi en sådan historisk undersøgelse ikke vil undersøge noget som helst, ikke vil kunne trække folk ind og afhøre dem med vidneansvar, ikke vil kunne kræve alle dokumenter fremlagt, ikke vil kunne komme i dybden med tingene.
Derfor vil en sådan undersøgelse angiveligt ikke knække ryggen på efterretningstjenesten, og det vil sige, at hr. Bendt Bendtsen advokerer for en undersøgelse, som ikke vil være noget som helst værd.
Er det i virkeligheden ikke det bedste argument mod den af hr. Bendt Bendtsen foreslåede undersøgelse?
Bendt Bendtsen (KF), 1999-05-25:
Hvem er det, der siger, at det har ødelagt den norske efterretningstjeneste?
Det gør en hel del af de mennesker, der beskæftiger sig med norsk efterretningsvirksomhed, og den person, som hr. Søren Søndergaard måske nok henviser en lille smule til, var den tidligere statsminister Kåre Willoch, der i et interview i DR har nævnt det samme.
Vi har hele tiden sagt, at vi godt vil have belyst den her periode.
Nu laver man så en undersøgelse med en retlig del og så en historisk del, hvor partier og politiske partier, som måske er registreret, kan møde op og aflevere det, de har lyst til, mens vidnepligten alene gælder det personale, der er tilknyttet embedsværket.
Ole Stavad (S), 1999-05-25:
Hr. Thulesen Dahl bærer jo ikke rundt på det åg at have juridisk indsigt.
Det gør jeg heller ikke.
Det er derfor, jeg anmoder en jurist om at foretage den juridiske vurdering af juraen i det her.
Det ønsker hr. Thulesen Dahl åbenbart jeg skal komme med i dag.
Det er tilkendegivet i flere omgange, hvad de jurister, vi normalt støtter os til i de her sammenhænge, har ment om sagen.
Det, jeg har givet tilsagn om til Folketinget, er, at ud over at spørge de jurister, vi normalt betjener os af, og som vi har til vores rådighed, når vi skal foretage de juridiske vurderinger i regeringen, går jeg uden for denne kreds og spørger, om der er andre, der har en anden opfattelse af juraen i det her.
Jeg synes, det efterhånden er en lille smule trættende, at hr. Thulesen Dahl derefter mener, at jeg skal foretage den juridiske vurdering, som jeg går ud og køber i byen.
Jeg håber, hr. Thulesen Dahl kan væbne sig med så meget tålmodighed, at han kan afvente det svar, der nu bliver givet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-05-25:
Skatteministeren besvarer jo ikke det helt afgørende punkt.
Skatteministeren skriver i svar på spørgsmål 4, som er optrykt i betænkningen, blandt andet: »Der er således i princippet mulighed for national beskatning, hvis godtgørelsen delvis har karakter af et vederlag.«
Så spørger jeg skatteministeren: Hvordan ved man, om godtgørelsen har karakter af et vederlag?
Det gør man da kun ved at gå ud konkret og foretage en vurdering af det.
Det, skatteministeren gør, er, at han står her fra Folketingets talerstol og siger, at sådan helt generelt har godtgørelsen altså ikke karakter af et vederlag.
Hvor ved skatteministeren det fra?
Vores pointe i Dansk Folkeparti er, at det ved skatteministeren først, når han over for Europa-parlamentarikere lige så vel som over for alle mulige andre lønmodtagere i det her land går ind og foretager en skattemæssigt konkret vurdering i det enkelte tilfælde.
Så mener jeg og Dansk Folkeparti, at skatteministeren har mulighed for at foretage beskatning, og så beder vi ikke om spor andet, end at man lader retfærdigheden ske fyldest.
Jeg skal allerførst sige til skatteministeren, at han har fuldstændig ret i, at vi ikke ville stille os tilfreds alene med et kommissionssvar.
Altså herregud, vi har så i givet fald at gøre med et svar fra en Kommission, der skulle være gået af og sidder som en forretningskommission, en flok embedsmænd.
Jeg kvitterede også før for, at man laver en undersøgelse ud over det.
Men det, jeg godt vil sige, er, at det altså er noget grotesk, når skatteministeren heroppefra nu talrige gange både i dag og også under den tidligere behandling af det her forslag har sagt, at vi beder ham begå magtmisbrug.
Jeg synes efterhånden, det er grotesk.
Nej, det, vi beder skatteministeren om, er at gøre præcis det, der står i den dom fra 1981, skatteministeren har henvist til man kan gøre, nemlig konkret i forhold til den enkelte lønmodtager, som er medlem af Europa-Parlamentet, vurdere, om vedkommende modtager godtgørelse m.v., som har karakter af et skjult vederlag, eller vedkommende kun får en godtgørelse, der svarer til det, han eller hun har udgifter for.
Så længe man ikke foretager den konkrete vurdering, kan skatteministeren jo ikke vide, om vi har ret til at foretage en national beskatning.
Det står jo lysende klart, at vi har ret til at foretage national beskatning, når de her godtgørelser overstiger de faktiske udgifter, der er.
Derfor synes jeg altså, skatteministeren fuldstændig forbigår det, der er indholdet i denne sag, og strør om sig med nogle gloser måske for at overbevise nogle skeptikere herinde om, at de skal trykke på de røde knapper senere, selv om de ellers, når de står uden for det her hus, ville agitere for et ja til et forslag som det her.
Henning Grove (KF), 1999-05-25:
Så skal vi vedtage landbrugsloven.
Landbrugsloven er jo egentlig landbrugets grundlov.
Så kunne man ønske, at den var lige så let forståelig, som grundloven er.
Det må vi altså erkende, at det er landbrugets grundlov ikke.
Jeg tror, det er nødvendigt for de fleste landmænd, når de skal gennemgå den her lov, at have eksperter ved siden af sig.
Under førstebehandlingen var der ingen tvivl om, at vi fra konservativ side gerne ville være med til et forlig om landbrugsloven her, som jo har stor betydning for dansk landbrug mange år fremover.
Der skal heller ikke være tvivl om, at vi under førstebehandlingen havde nogle punkter, vi ikke var så glade for i landbrugsloven, og selvfølgelig er der også ting, der ville blive rettet, hvis jeg skulle skrive landbrugsloven ud fra konservative synspunkter.
Men jeg vil godt på det her tidspunkt sige tak til landbrugsministeren og regeringspartierne for konstruktive forhandlinger i de lange timer, vi sad sammen.
Jeg følte, der var muligheder for med gode argumenter også at få indflydelse på denne her lov, og jeg vil også godt samtidig sige, at det er dejligt, at det blev et bredere forlig; ikke kun Venstre og De Konservative, men også CD, Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti har tilsluttet sig, også med argumenter, som blev indregnet i dette forlig.
Det, vi har lagt meget vægt på, er selvfølgelig, at vi kunne bevare driftige landbrug.
Vi var meget enige i byggeklodsmodellen, og den synes vi, vi har fået, også gennem den måde, vi har fået fortrinsstillingen ændret på
, så ejendom nr. 2 kan bevares, hvis den ikke sammenlægges.
Det tror jeg får stor betydning for landbruget fremover.
Vi lægger også meget vægt på, at når vi kommer og eksproprierer fra det offentlige,
så skal fortrinsstillingen ikke gøres gældende.
Jeg tror, at det letter de offentlige ekspropriationer, og også, at det giver bedre forhold for landbruget, at man får acceptable landbrug, selv om man har ekspropriationer.
Vi er da også tilfredse med, at arealgrænsen er sat op.
Der er jo ingen, der er i tvivl om, at vi godt ville have haft den højere, men sådan er det jo i kompromis, og det er vi tilfredse med.
Jeg vil også lægge meget vægt på den teknologiske udvikling, der kommer.
Ingen tvivl om, at hele gylleproblematikken i fremtiden vil komme til at spille en stor rolle
, og hvis den rigtige teknologiske udvikling kommer på det her område, vil det selvfølgelig også få betydning for landbrugsloven.
Jeg er nok ikke så optimistisk.
Vi har i hvert fald bl.a. med uddannelseskravet i fortrinsstillingen lagt op til, at de unge landmænd skal have en fortrinsstilling, dem, der har taget det grønne bevis.
Alt i alt er det et godt forlig, som jeg tror begge parter kan være tilfredse med, men jeg tror også, at landbruget, når loven kommer til at virke, vil være tilfreds med den, og det er jo det vigtigste, når det kommer til stykket.
Karen J. Klint (S), 1999-05-25:
Dagen i dag er i forbindelse med en tidligere sag blevet udnævnt til at være en dårlig dag.
Jeg vil godt døbe dagen om.
Den her sag gør faktisk dagen til en rigtig utrolig og flot dag, for det er en dag, hvor vi skal tage endelig stilling til et lovforslag, som godt nok omhandler to dele af den sociale lovgivning.
Jeg vil tillade mig kun at koncentrere mig lidt om den første del, netop om mindre magtanvendelse inden for socialt arbejde for handicappede og ældre.
Jeg synes, det gør det til en rigtig god dag, at vi er med til at afskaffe en magtanvendelse, deriblandt egentlig bæltefiksering, i socialt regi.
Det er flot, at vi kan gå år 2000 i møde med meget mindre magt, med øget selvbestemmelse, med mere omsorg og med flere rettigheder for de mennesker, som er i så stor nød eller i så stor trang for pleje og omsorg, at de har brug for det i så vidtgående omfang.
Så jeg synes, det er en rigtig flot dag i dag.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-25:
Da Kristeligt Folkeparti ikke er betænkningsberettiget i Trafikudvalget, skal jeg her redegøre for vores holdning.
Her ser vi jo en trafiksag, hvor det traditionelle flertal omkring de store trafiklovforslag er på plads, og det bør jo være herligt.
Vi synes bare, at det er et lovforslag, en beslutning, som går helt på tværs af regeringens overordnede målsætning, som den også kommer til udtryk i det udkast til landsplan, der kom for nylig, hvor man har den forudsætning, at man skal udnytte de eksisterende strukturer i samfundet i stedet for at opbygge fuldstændig nye strukturer.
En ny motorvej koster en god milliard kroner.
Man kunne for en kvart milliard udbygge toglinjen Svendborg-Odense, så man kunne få en effektiv og behagelig halv times transport, og så har man en kvart milliard i behold, som man, hvis man skulle følge regeringens ideer i landsplanredegørelsen, kunne bruge til at investere i lokalområdet på Sydfyn, sådan at alle mennesker på Sydfyn ikke var tvunget til at tage på arbejde i Odense. Det ville være noget mere positivt efter regeringens almindelige målsætninger, som Kristeligt Folkeparti tilslutter sig fuldstændig.
Lovforslaget her går bare stik imod den målsætning, man har.
Så er der en lille pudsighed.
I Kristeligt Folkeparti smykker vi os også med, at vi sådan går ind for at beskytte de små og de svage.
I lovforslaget her gør man meget ud af hasselmusen, og det synes jeg er helt udmærket.
Jeg synes, man skulle gøre en lille smule mere ud af fynboer også; det er også sådan en slags små og svage.
De er i hvert fald små og svage, dem, der bliver generet af motorvejen, der får deres natur ødelagt, der får deres lokalområder ødelagt, der får deres lokale fællesskaber og deres små biveje osv. afskåret.
Jeg synes, det på alle måder er en negativ lov, og der er her et område, hvor man kunne have løst det fuldt tilfredsstillende på en helt anden måde.
Derfor stemmer Kristeligt Folkeparti imod det her lovforslag.
Arne Melchior (CD), 1999-05-25:
Ja, når nu debatten er åbnet, finder jeg anledning til på CD's vegne at lykønske fynboerne med den lov, der bliver vedtaget nu om få øjeblikke.
Og til hr. Ole M. Nielsen vil jeg gerne have lov at sige: Han tager helt fejl med hensyn til miljøet.
Han burde vide bedre, og hvis han ikke gør, så kan han da bare læse lidt i Jyllands-Posten i dag, hvor der refereres fra DSB's egen meget ærlige miljøundersøgelse, miljøregnskabet, som DSB har udgivet, som viser, at det langtfra forholder sig sådan, at det altid er skinnetransporten, der er den miljømæssigt mest fordelagtige.
Der er lidt at studere på, vil jeg sige til hr. Ole M. Nielsen.
Og jeg vil godt sige, at for CD's vedkommende er stemmen for denne motorvej ikke en stemme imod en forbedring af togtrafikken, som vi er helt overbevist om at trafikministeren også vil tage initiativ til i den udstrækning, som der er kundeunderlag dertil.
Men signalet om, at motorvejen med sikkerhed kommer, vil være af afgørende betydning både for private, for familier og for virksomheder i deres langtidsplanlægning, og derfor er der grund til både at være glad og lykønske med vedtagelsen af denne lov.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-25:
Ja, jeg har også læst den artikel i Jyllands-Posten.
Med hr. Arne Melchiors argumentering kan man jo argumentere for, at man gør miljøet en tjeneste ved at køre i sin bil, selv om toget kører.
Det er nu ikke helt sådan, jeg tror det skal forstås.
Det er klart, at tog, der ikke er passagerer i, ikke er miljøvenlige, og derfor skal de selvfølgelig gøres så attraktive som muligt både hvad hurtige intervaller, komfort osv. angår, så de er til at bruge.
Men til den sidste, når hr. Melchior siger, at CD også gerne vil støtte en udbygning af skinnetrafikken på Fyn, er at sige, at så er der altså brug for yderligere en kvart milliard kroner oven i den her gode milliard, som man bruger på vejen, men det bliver der aldrig brug for.
Hr. Melchior siger, at man vil støtte skinnetrafik, når der er kunder til den.
Jamen det bliver der jo ikke.
Man bestemmer jo udviklingen ved at lave motorveje.
Det er jo det, der er det forfærdelige ved det.
Det er ikke bare, at man bruger en milliard kroner på noget, der måske ikke var brug for - det er der nok i det her tilfælde - men man er efter vores mening med til at fastlægge udviklingen i den forkerte retning.
Der bliver aldrig brug for toget, når man begynder med at lave motorvejene.
Arne Melchior (CD), 1999-05-25:
Se, det kan nu engang ikke være anderledes, end at togene tit må køre halvtomme og tomme i modsætning til biler, der kun kører, når der er nogle i dem, der skal transporteres.
Det er jo således, at der er noget, der hedder myldretid, og derfor vil der om morgenen altid være fuldt i et tog eller en bus ind til bykernerne, ind til de store arbejdspladser.
Når de så skal tilbage til udgangspunktet, kører de altså tomme, og det er det, der gør det både så dyrt og så miljømæssigt kostbart at bruge disse kollektive trafikmidler.
Men igen: For os er det ikke et enten-eller, det er et både-og, og udviklingen er ikke fastlagt, fordi der kommer en motorvej.
Bortset fra det går hr. Ole M. Nielsen jo helt uden om det trafiksikkerhedsmæssigt fordelagtige i at have en motorvej frem for den alt for dårlige landevej, vi hidtil har haft.
Men selvfølgelig er udviklingen ikke fastlagt én gang
for alle
Det kommer an på trafikomfanget, og der er dog stadig væk et meget stort antal af borgere og familier i dette land, der ikke har egen bil, og de har så brug for toget, som dog aldrig kan blive så fleksibelt i dør til dør-transporten, som en bil kan.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-05-25:
Jeg kan forstå på hr. Melchior, at CD vil være med til at støtte skinnetrafikken, når kunderne tager ud og hjem med det samme - altså tager ind med toget til Odense og tager hjem igen med det samme, for så er der læs begge veje; det kan jeg godt se.
Men den situation er jo ikke så tænkelig.
Arne Melchior (CD), 1999-05-25:
Hr. Ole M. Nielsen indledte sin meget korte bemærkning med at sige, at han har forstået sådan og sådan.
Erling Christensen (S), 1999-05-25:
Når jeg har bedt om ordet her, er det for at give en bemærkning omkring fynboerne.
Det er jo lidt mærkeligt, at udefra kommende mener at vide, hvad der tjener fynboerne bedst. Alle sten er jo vendt i denne sag her.
Det har også Socialdemokratiets ordfører gjort udmærket gennem hele sagens behandling.
Vi tjener fynboerne bedst ved at vedtage den lov her.
Hr. Ole M. Nielsen, som ikke er betænkningberettiget og ikke er medlem af Trafikudvalget, kan jo vel af gode grunde så heller ikke vide, at udvalget har mødt fynboerne.
Alle kommuner på Fyn - alle de berørte kommuner - har været med til at lave den bedste VVM-analyse, der endnu er lavet her i landet: Amtet støtter, erhvervslivet støtter, faglige organisationer støtter.
Som fynbo vil jeg gerne sige en stor tak til de medlemmer her i Folketinget, som støtter lovforslaget, hvilket viser sig nu om lidt ved et stort flertal.
Tak for det.
Søren Kolstrup (EL), 1999-05-25:
Man kan hurtigt konstatere, at det her lovforslag er et perfekt udtryk for regeringens sammenbrud på CO2-trafikområdet.
Det kan ikke gøres bedre.
Dermed bliver det vanskeligere og vanskeligere og vanskeligere at indfri CO2-målene.
Det ved vi alle.
Det ved regeringen, og den har sine diskussioner om det.
Det er én side af sagen.
En anden side af sagen er så, at den socialdemokratiske ordfører står op her og siger, at en sådan motorvej er til gavn for Fyn, og at der er et masseønske om den på Fyn.
Jamen det ville der jo ikke være, hvis man havde fantasi til at bruge disse midler på en anden måde.
Tænk hvis disse midler, f.eks. 1 mia. kr., blev brugt i Svendborgområdet.
Jeg vil bare spørge: Har man i Socialdemokratiet ikke fantasi til at bruge 1 mia. kr. på en anden og mere sikker måde, hvis formålet skulle være sikre, holdbare job på Sydfyn?
Er tankevirksomheden sluppet op, eller har man kun ét ord tilbage i verden: motorvej?
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-05-25:
Det er rigtigt, vi har diskuteret denne sag længe.
Den motorvej, som man nu vedtager at anlægge, koster meget lidt mere end en motortrafikvej.
Den motorvej, man vedtager at anlægge, tager meget store hensyn til miljøet i faunapassager, og det gælder ikke bare mus.
Jeg går ud fra, at vejen skulle forbedres.
Man kører i kø på den vej, så langt man kan se både forud og bagud, når man kører på de forkerte tidspunkter.
Motorvejen er et spørgsmål om, hvorvidt Sydfyn rent aktivitetsmæssigt og beskæftigelsesmæssigt skal overleve.
Det er ganske væsentligt med gode beskæftigelsesmuligheder for at have et godt miljø.
Husk så på, at når vi laver en Femer Bælt-bro, og der bliver trafik den vej indover, som skal hen over Lolland og skråt op over Fyn, så er det en helt naturlig ting.
Generelt vil jeg gerne sige til de ordførere, der har været heroppe, at det er utrolig vigtigt at lave en trafikinfrastruktur, som også tager højde for fremtiden.
Toget til Odense er stadig væk en vigtig sag.
Lis Greibe (S), 1999-05-25:
Af hensyn til det samlede Folketing havde jeg egentlig ikke forventet, at vi skulle til at gentage hele den debat, vi havde under første behandling af dette lovforslag. Når hr. Søren Kolstrup påstår, at Socialdemokratiet kun kan sige motorvej, så kan jeg jo bare nøjes med at henvise til de andre lovforslag om vejprojekter, som vi har til anden behandling senere i dag.
Jeg synes egentlig godt, at hr. Søren Kolstrup kunne se, at vi faktisk lægger saglige grunde bag, når vi vælger den ene eller den anden vejtype.
Det er heller ikke blot, fordi der er så og så mange, der lokalt støtter og anbefaler at vi gør det.
Vi gør det med hensyn til det stykke, det drejer sig om her, fordi der er en meget stor forventet årsdøgntrafik på 16.000-22.000 i år 2010, og deraf er der så også mange lastbiler.
Det vil altså sige, at i løbet af ganske, ganske få år ville en anden form for vej ikke være tilstrækkelig stor. Fru Margrete Auken har været meget omkring emnet og huskede i sit meget lange indlæg, at der var en mus.
Der er jo altså også en springfrø, vil jeg sige til fru Margrete
Auken.
Margrete Auken (SF), 1999-05-25:
Se, da jeg før kaldte Socialdemokraterne og De Radikale for kyllinger, var det jo, fordi de ikke ville vove at gå op imod de dér betontraditionalister, også i egne rækker, som kun kan forestille sig én måde at løse beskæftigelses- og transportproblemer på, og den hedder motorveje.
Hvis man tror, det er det, der giver beskæftigelse, så synes jeg, man skal tage en tur til Lolland-Falster.
De er ret velforsynede med alt undtagen arbejdspladser. De pendler så ind til København. Hvordan gik det på Langeland, da man fik broen?
Det er veldokumenteret, hvorfor det ikke er sådan, at man får noget ud af at bygge veje, hvis man i forvejen har et problem.
Jeg synes egentlig, vi skulle prøve at foreslå herinde, at vi også flyttede motorvejene over til amterne, for jeg tror, at hvis amterne skulle betale det selv, ville vi være i en bedre situation.
Så mit svar til fru Lis Greibe, til CD, og til hr. Erling Christensen er, at det er svært at lave vores miljø- og transportpolitik om, men regeringen har sagt, at den ville.
Hvad med at komme i gang?
Birthe Rønn Hornbech (V), 1999-05-25:
Netop i dag med alle de punkter på dagsordenen
er der en enkelt ting, vi i Venstre igen godt vil minde om, idet vi stadig væk fastholder vores taknemlighed for de gode drøftelser, vi har haft i Udvalget for Forretningsordenen, og for, at vi har kunnet blive enige om denne sag.
Det skal understreges, at hændelsesforløbet jo også har været sådan, at vi har haft en god dialog med statsministeren.
Disse målsætninger og ændringer i forretningsordenen for at forbedre lovkvaliteten er altså sket i samarbejde med regeringen.
Derfor er det vigtigt i dag efter at have gennemgået dagsordenen at sige, at for at det her kan føres ud i livet og lykkes, fordres det altså også, at regeringsmedlemmer har så stor respekt for lovgivningsarbejdet og for det arbejde, der gøres i Folketingets udvalg, at de kommer med svar i ordentlig tid, og at de kommer med klare svar.
Der er alt for mange lovforslag, og det kan man se, når man går dem igennem, hvor flere ministre har været alt for længe om at svare på spørgsmål, som man måtte tro at ministrene kendte svarene på, al den stund jeg alene taler om regeringens egne forslag.
Det er ganske enkelt for dårligt, og vi vil stærkt opfordre regeringen til i det kommende folketingsår nu at svare langt hurtigere.
Jeg tror egentlig, at man kunne undgå mange kedelige spørgsmål, hvis man svarede hurtigt og klart.