runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Jens Peter Vernersen: Hvis man slår op i de to udkast til finanslov fra henholdsvis august måned og januar måned under Told og Skats personaletal, den lønramme, der er til stede, så er forskellen 25 mennesker.
Altså 25 mennesker.
Vi er klar over, at der er utrolig mange dygtige mennesker også i Told og Skat, som skal ud at have et andet job.
Men det er også sådan, at der hvert år inden for statens område er ca. 18.000 stillinger, der naturligt skal genbesættes på grund af pension, alder eller andre jobskifter.
Derfor er det stadig væk min indgangsvinkel, at langt de fleste af de omlægninger, der er, vil ske ved naturlig afgang.
Jeg kan sige til hr. Thomas Adelskov i dag som i går, at han altid kan stole på Venstres formand, hvad enten han er gruppeformand eller statsminister. Den nuværende statsminister stod naturligvis også bag det finanslovforslag fra Venstre, som er nævnt flere gange herfra, som nemlig også er grundlaget for finanslovforslaget i dag.
Det siger, at Venstre ønsker at gennemføre det, vi sagde i går, nemlig en moderniseret hjemme-pc-ordning.
Det står naturligvis også til troende, når det bliver sagt, at vi ønsker at tilføre handelsskolerne ekstra 50 mio. kr., hvilket sker, sådan at der er et løft i taxameteret på handelsskolerne, men rigtigt: Der er også et generelt ønske om en større effektivitet på det område.
Til hr. Aage Frandsen vil jeg sige: Godt nok er vi begge jyder, men hr. Aage Frandsen er jo østjyde, så måske er sproget en lille smule anderledes.
Men det er trods alt
ikke så forskelligt, og når man siger, at målet skal bevares, så kan man godt diskutere midlerne til, hvordan det mål bliver bevaret.
Det har vi ønsket at gøre i Venstre.
Og målet med de fri ungdomsuddannelser, nemlig at få flere i ordinær uddannelse, bevares, men midlet ændres.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
I politik er det dejligt, når vi mærker, at vi deler os efter anskuelser.
Det havde måske nok været lidt rarere af hensyn til vælgerne, at man også havde vist det under valgkampen.
Det er det ene problem, vi synes, vi har med det, nemlig at Venstre ikke under valgkamp sagde alt, hvad de ville.
Det andet er, at de ikke vedstår det, de gør.
Hr. Kristian Jensen kom til at sige i sådan en slags bisætning, at det også var derfor, at den frie ungdomsuddannelse skulle nedlægges, og at det havde man også sagt.
Er hr. Kristian Jensen helt sikker på, at Venstre under valgkampen sagde, at man ville nedlægge den frie ungdomsuddannelse?
I Venstres finanslovforslag står der: Der skal gennemføres yderligere opstramninger i den fri ungdomsuddannelse.
Det må betyde, at man vil beholde den.
Jo, det må det betyde!
Sådan er det i hvert fald i mit dansk, når man omtaler det på den måde.
Jeg vil vende tilbage til hr. Kristian Jensen.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-01:
I går diskuterede Folketinget Venstres forslag om sådan en discountudgave af hjemme-pc-ordningen, og ved den lejlighed fortalte Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, at det kunne være ligegyldigt, hvad Venstres formand havde sagt og skrevet ved forskellige lejligheder.
Det skulle folk ikke fæste større lid til.
Det, man skulle fæste lid til, var, hvad Venstre fremsatte af forslag i Folketingssalen.
Det må også gælde, når det drejer sig om finansloven og de uddannelsesforslag, der ligger heri, for jeg kan jo se af et referat i Jyllands-Posten den 11. november, at den nuværende statsminister ved den lejlighed havde været på Handelsskolen i Frederikshavn og dér havde lovet handelsskoleeleverne ekstra 50 mio. kr., når man kom til magten.
Når vi nu ser finanslovforslaget, må vi jo konstatere, at erhvervsskolerne samlet set er udsat for - selv om de får tilført ekstra 50 mio. kr. - besparelser på over 130 mio. kr. fratrukket de ekstra midler, som er sat ind.
Man tager det store med den ene hånd, og så giver man lidt af de valgløfter, man gav i valgkampen med den anden hånd.
Men som ordføreren i går gjorde rede for, er det altså ikke det, der er sagt i valgkampen af Venstres formand og nuværende statsminister, vi skal fæste lid til.
Det er åbenbart helt andre ting, og det håber jeg at befolkningen lægger mærke til.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Jeg bliver nødt til at vende tilbage til hr. Kristian Jensens svar.
Jeg synes, det er dybt ubehageligt, at man her fra Folketingets talerstol kan være så demagogisk at henholde sig til, at når man taler om opsigelser i Told og Skat, er det 25 til næste år, når der ligger et svar fra Skatteministeriet, der viser, at det er 1.250 årsværk i den periode, der ligger foran os, det drejer sig om.
1.250 årsværk.
Det er fuldstændig klart.
Tænker hr. Kristian Jensen dog ikke på, at det er mennesker, det her drejer sig om?
Så kan man sige, at det er bare 25.
Det viser bare, hvilken løsagtighed hr. Kristian Jensen taler med fra Folketingets talerstol.
Jeg synes, det er dybt ubehageligt, når det trods alt er så alvorlige sager, det drejer sig om.
Det var præcis det samme, vi så forleden.
Åh, det er bare nogle hundrede, der skal opsiges, siger hr. Kristian
Jensen til Ritzau.
Det er 5.000 mennesker, det drejer sig om.
Kan man virkelig have en finansordfører i Venstre, der farer frem med så løs tale?
Der må dog kunne fæstes lid til, hvad der bliver sagt fra Folketingets talerstol.
Hvis der var en blå lampe, der lyste, hver gang hr. Kristian Jensen sagde urigtigheder, så ville den blinke konstant heroppefra, mere end den røde lampe gør.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Anders Samuelsen vil jeg sige: Det går fremragende, for nu har Venstre for første gang i 8 år fået lov til at stå bag et finanslovudspil fra en regering, og det er vi glade for.
Derfor er det også med glæde, vil jeg sige til hr. Ole Stavad, at jeg står heroppe og vedkender mig hvert et ord, der står i finanslovforslaget fra regeringen.
Men hvis jeg starter med hr. Ole M. Nielsen, vil jeg bare sige, at når vi har valgt at stoppe hele samarbejdet med et land som f.eks. Zimbabwe, er det jo, fordi der er en diktator, der misbruger de midler, der kommer udefra, og hvor selv ngo'erne i landet ønsker, at bistanden stopper, da Robert Mugabe misbruger den hjælp, der kommer dertil.
Og hvis hr. Ole M. Nielsen tager under § 6.32.05.10 og kigger på, hvad der er af aktivitetsoversigt for ngo'er, kan han se, at den stiger fra 391 mio. kr. til 422 mio. fra år 2001 til 2002. Så til spørgsmålet om statsgælden.
Det er sådan, at det er et teknisk spørgsmål om likviditet, hvornår den indregnes.
Men hverken hr. Ole Stavad eller andre kan rende fra, at det finanslovforslag, der ligger nu, renset for engangsindtægter har det største overskud på statens budget i nyere tid.
Det største overskud renset for engangsindtægter, hvor vi ikke snakker om fremrykket likviditet, hvor vi ikke snakker om salg af arvesølvet og Tele Danmark og andre ting.
Men renset for engangsindtægter har vi i år det største overskud på statens budget i nyere tid, og det er glædeligt. Til hr. Anders Samuelsen vil jeg bare sige, at vi er dybt uenige.
Vi mener ikke, at det, at man ændrer på et tilskud, altså at et tilskud falder, er lig med en skattestigning.
Derfor kan jeg helt afvise det regnestykke,
hr. Anders Samuelsen bygger sin argumentation op på.
Anders Samuelsen (RV), 2002-02-01:
Lad mig lige vende tilbage til fru Jensen, salgsekspedient, der bor i Holmsland Kommune.
Hun har hørt i august 2001, at Venstre og dermed det, der skulle vise sig at blive den kommende regering, lover et skattestop.
Det synes hun lyder fantastisk fristende, men for nu at være helt sikker på, om det nu også passer, bestiller hun »Skattestoppets ABC« skrevet af den nuværende statsminister.
Hun får den med posten i august 2001, og i den står: Kommuner og amter er omfattet af skattestoppet.
Så spørger jeg hr. Kristian Jensen: Vil fru Jensen føle, at hun nu er blevet snydt, når hun oplever, at hendes skat alene - hvis hun bor alene - vil stige til næste år med over 5.000 kr, og er hun gift, er det med over 12.000 kr.?
Hun vil synge med på melodien: Hvordan synes I selv det går?
Ole Stavad (S), 2002-02-01:
Det, som vi kritiserer Venstre for, er jo sådan set ikke, at der er væsentlig forskel på det, Venstre vil, og det, vi vil.
Det er der ikke for os noget overraskende i.
Men det, der jo næsten ikke er til at have med at gøre i en debat som den her, eller i det hele taget debatterne, er, som det også fremgik af det, hr. Ole M. Nielsen sagde for et øjeblik siden, at Venstre ikke vil vedstå det, de gør. Hvorfor vil Venstre og regeringen ikke erkende, at de skærer massivt på uddannelsesområdet, hvilket går ud over uddannelsesinstitution efter uddannelsesinstitution.
Og skidt med uddannelsesinstitutionerne, men det er jo de unge mennesker, det er alle dem, der skal uddannes, det går ud over.
Hvorfor vil Venstre ikke erkende, at der er en lang række steder i den her finanslov, hvor man foretager ændringer og beskæringer, som går ud over vore ældre?
I forhold til økologi?
I forhold til arbejdsmiljø?
Det er jo det, der står i den finanslov, vi har.
Så endelig det sidste: Jeg hørte, at hr. Kristian Jensen i radioen her i morges sagde, at det var Venstres fortjeneste, at gælden falder.
Kan hr. Kristian Jensen forklare, hvorfor man i økonomisk redegørelse fra i mandags kan konstatere, at bruttogælden stiger med 10 mia. kr.?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
I den redegørelse fra regeringens gennemgang af Danmarks udviklings- og miljøsamarbejde med udviklingslandene, som vi har fået i denne uge, står: Vi skal yde vort bidrag til de lande og regeringer, der igennem en demokratisering kæmper for at bedre levevilkårene for de mange, der fortsat frister en dagligdag i allerdybeste fattigdom.
Så er det, at jeg bekymrer mig om de mennesker, der er så uheldige at leve under nogle elendige regimer.
Det er der, jeg mener, at vi kan gå uden om regimerne.
Jeg mener, at det er mennesker, vi skal hjælpe, og ikke lande og regeringer.
Derfor spørger jeg til ngo'erne: Hvorfor bliver de skåret ned? Så får jeg at vide af hr. Kristian Jensen: Nej, de bliver ikke skåret ned, de stiger.
Jeg holder mig stadig væk til den bog her.
I bilag 4, den allersidste side,
står en speciel opgørelse over ngo-bistanden, som bliver reduceret med 90 mio. kr. Skal vi holde os til de papirer, som regeringen selv udgiver?
Jeg mener, at Venstre og De Konservative var med i den seneste strategi for udviklingssamarbejde, som blev lavet for 1 år eller 2 siden.
Eller ønsker Venstre at frasige sig ansvaret for den?
Jeg mener, at Danmark bliver fattigere af at spare på de områder her.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg bare sige, at en stor del af det, som bliver lagt ud som besparelser på uddannelserne, ganske rigtigt er lukning af bestemte uddannelser, vi ikke mener skal finansieres længere.
Det er lukningen af daghøjskoler.
Det groteske er jo, at vi rent faktisk har givet et langt højere taxameterbeløb til daghøjskolerne, som ikke er kompetencegivende, end vi f.eks. har givet til hg-uddannelserne.
Forskellen er på over 13.000 kr., som vi har givet ekstra til uddannelser, der ikke er kompetencegivende, hvor det så har været nedprioriteret andre steder.
Der bliver lagt op til, at der er afsat flere midler til nødlidende erhvervsskoler, og der er lagt op til, at der i løbet af i år sker en sammenlægning og dermed en synergieffekt blandt erhvervsskoler og AMU-centre.
På lignende vis kunne jeg tage fat i den fri ungdomsuddannelse og en uddelegering, kan man sige, en decentralisering af tilskuddene til aftenskolerne, hvor det i højere grad bliver kommunerne, der får friheden til at vælge, hvilke kurser man ønsker at støtte.
Jeg kan ikke se, hvor hr. Ole Sohn er, men jeg regner med, at han hører det.
Der var han!
Til hr. Ole Sohn kan jeg sige, at hvis det forslag til finanslov, hr. Ole Sohn læser i, har ekstra 1,5 mia. kr. til sygehusene, ekstra 0,5 mia. kr. til de ældre, ekstra 400 mio. kr. til barselorlov og 0,5 mia. kr. til erhvervskonkurrenceevnen, så læser vi i den samme finanslov.
Det er sådan, at det tilskud på 1,5 mia. kr., der gives til at nedbringe ventelisterne, i udgangspunktet er et engangstilskud, som kan videreføres, hvis ikke vores mål nås.
Hvad angår ulandsbistanden, er det blevet sagt tidligere, at når vi til august fremsætter vores forslag til finanslov for næste år, vil man se vores planer for ulandsbistanden fremover.
Til Morten Helveg Petersen
: Igen vil jeg sige, at det står i vores finanslovoplæg.
Det blev udgivet i september.
Deri læses tydeligt, at man ønsker effektiviseringer i den offentlige sektor.
Da universiteter er og fortsat skal være en del af den offentlige sektor, skal der også ske effektiviseringer dér.
Morten Homann (SF), 2002-02-01:
Jeg har stor forståelse for, at det kan være en stor opgave
at være finansordfører, og derfor kan det også være svært for hr. Kristian Jensen at høre, hvad talerne fra de øvrige partier taler om
Ellers kan jeg jo tage en tredje runde.
Er det rigtigt forstået, at man ikke regner uddannelse blandt velfærdssamfundets kerneydelser, som hr. Kristian Jensen sagde i sin indledning?
Er det rigtigt, at man ønsker
at styrke uddannelserne ved at skære ned, og at det derfor er en gave til Københavns Universitet, at det skal skære 100 mio. kr. i løbet af næste år og faktisk burde ønske, at der ikke skulle spares 100 mio. kr., men 200 eller 500 mio. kr.?
Al den snak om uddannelse bygger på fup og fiduser fra Venstres side.
Virkeligheden er, at når man skærer så massivt, som man gør, rammer det forskningen.
Så kan det godt være, at man med den anden hånd giver lidt penge igen, men det rammer altså forskningen.
Det rammer de undervisere, som må fyres, og det rammer de studerende, som i løbet af det næste år vil få en dårligere uddannelse.
Resultatet af det her er, at vi får et massivt tilbageskridt på uddannelsesområdet, og det eneste, man kan få til trøst, er nogle forblommede ord om, hvad der skal ske til næste år.
Venstre lover, at man vil bygge en ny etage på huset, men i virkelighedens verden er man i gang med at rive uddannelseshuset ned.
Jacob Buksti (S), 2002-02-01:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Jensen, at det, som det går ud på for regeringen, er at effektivisere dér, hvor der ikke er behov for opgaverne mere.
Det må jeg forstå sådan, at man fra Venstres og regeringens side mener, at der ikke længere er behov for en effektiv skatteligning i dette land, og at der skal åbnes op for skatteunddragere, momssvindlere, selskabstømmere og narkosmuglere, og hvad det ellers er.
Hr. Kristian Jensen bekræftede selv her fra denne talerstol, at den tidligere regering allerede havde effektiviseret i Told og Skat.
Men hr. Kristian Jensen vil ikke kunne finde ét eneste sted, hvor der står, at den tidligere regering ville nedbringe antallet af årsværk i Told og Skat med 1.250 i 2005.
Hvis det er sådan, at hr. Kristian Jensen regner naturlig afgang fra, bliver hr. Kristian Jensen nødt til at acceptere, at det betyder, at der skal fyres 500-600 mennesker i Told og Skat.
Mener hr. Kristian Jensen virkelig, at der på det grundlag kan gennemføres en effektiv ligning? Er det sådan, at hr. Kristian Jensen er enig med professor Ole Bjørn, som siger, at hvis man tror, at kontrolniveauet ligger på et meget højt stade i forvejen, tror man forkert.
Den nuværende kontrol i skattesystemet er kun lige akkurat tilstrækkelig, og det er, som jeg sagde - også for at citere Ole Bjørn - både kortsigtet og dumt.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Det var svært for hr. Kristian Jensen at indrømme, at udviklingsbistanden bliver beskåret i alle årene fremover.
Finanslovforslaget løfter sløret for 2002, 2003, 2004 og 2005, og de 1,5 mia. kr., som i øvrigt vokser i de år, der ligger forude, bliver kun givet til sygehusene i 2002. Det næste, hr. Kristian Jensen optræder med som noget af det, der er grunden til, at Danmark er blevet bragt i krisestemning, er, at der skal skaffes 0,5 mia. kr. til ældreområdet - 0,5 mia. kr., som de ældre i meget høj grad selv betaler.
Det har hr. Kristian Jensen også haft vanskeligt ved at svare på, og jeg synes, hr. Kristian Jensen skal forholde sig til, hvilke besparelser der i øvrigt vedrører ældreområdet, og som man glad stikker i lommen for at betale den halve milliard.
Jeg håber, hr. Kristian Jensen vil holde sig til det, der virkelig står i den finanslov, vi nok har den samme udgave af, og så vil jeg spørge: Hvorfor alt det på uddannelsesområdet?
Hvorfor alt det på miljøområdet?
Hvorfor alt det om fremtiden?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til hr. Morten Homann kan jeg sige, at jeg noterede, at ca. kl. 09.45 var hr. Morten Homann heroppe og talte bl.a. om ulandssystemerne.
Derfor var en del af mit svar til hr. Morten Homann også på spørgsmål om ulandssystemerne.
Vi mener naturligvis, at uddannelse er velfærdssamfundets kerneydelse, også uddannelse på universitetsniveau.
Der er jo det særegne ved de forskningsinstitutioner, vi har, at på universiteterne er der forskning og uddannelse - der er faktisk forskningsbaseret uddannelse - men i alle sektorforskningsinstitutioner er der ingen undervisningsforpligtelse.
Derfor ønsker vi at samle de kræfter, der findes, så vi får styrket de steder, hvor der er en forskning med undervisningsforpligtelse, nemlig universiteterne.
Det er sådan, at der generelt set bliver sparet ca. 350 mio. kr., men der bliver givet 413 mio. kr. til forskningen og universiteterne i det finanslovforslag, der er fremsat.
Til hr. Jacob Buksti kan jeg bare sige, at jeg tror naturligvis på, at der også er en effektiv ligning efter vedtagelse af finanslovforslaget; det er helt sikkert, at det skal der være.
Men det er jo sådan, at hvis vi kigger på vore nabolande, kan vi se, at i Danmark er der dobbelt så mange ansat i told- og skattevæsenet som i f.eks. Sverige, og jeg tror ikke, hr. Jacob Buksti vil vove den påstand, at man ikke har en effektiv ligning i Sverige.
Til fru Pia Gjellerup: Jeg må indrømme, at det er rigtigt, at jeg ikke har haft tid til at svare på spørgsmål om ældre, så det vil jeg gøre.
Så må ulandsbistanden vente til senere.
Det er sådan, at den nedgang, der er på personlige tillæg i finansloven, bygger på de skøn, der kommer fra kommunerne.
Tallene vedrører den administration, som blev påbegyndt i januar måned sidste år, dengang fru Pia Gjellerup var finansminister, og regeringen havde en anden partifarve.
, hvis kommunerne bruger mindre, giver vi dem mindre, og skønnet er faktisk, at selv det reducerede tekniske tal i finanslovforslaget er højere end det, kommunerne skønner om forbruget i år.
Men skulle det gå i en anden retning, så kommunerne bruger mere, ændrer vi det og giver mere.
Sådan er reglerne.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Den får det til at virke, som om Danmark er på fallittens rand, og at pengene til de ældre og de syge kun kan findes ved at skære i uddannelserne, i ulandsbistanden, i de uafhængige videns- og menneskerettighedscentre og i penge til bedre arbejdsmiljø.
Når Venstres ordfører så siger, at der jo også bliver handlet i forhold til de uddannelser, der ikke er kompetencegivende, så er det da fuldstændig rigtigt. I den forbindelse kan vi sige, at Venstre har tænkt sig at skære 30 pct. af kontoen til voksenlærlinge, 30 pct. til de lavestuddannede i Danmark.
Derudover kan vi sige, at 5.000 personer ikke længere vil få penge til uddannelses- og vejledningsforløb i forbindelse med, at de er arbejdsløse.
Derudover kan vi sige, at daghøjskolerne bliver beskåret med 33 pct. på den frie kvote og 4 pct. som generelle besparelser.
Så det er da rigtigt, hvad Venstres ordfører siger.
Der bliver gjort noget også på de uddannelser, der ikke er kompetencegivende.
Sidste år kunne vi høre Venstres fru Hanne Severinsen sige, at vi skal gøre noget for læreruddannelsen, for folkeskolen, for ungdomsuddannelserne og universiteterne
, sådan at de faktisk belønnes for at gøre en indsats for naturvidenskaben. Det vil vi godt ofre penge på, siger Venstres fru Hanne Severinsen. Det bliver belønnet på den måde, at man skærer 5,6 pct. på de naturvidenskabelige fakulteter på universiteterne, 4 pct. på htx og 5,6 pct. på læreruddannelserne.
Altså hvis belønning i fremtiden er lig med nedskæringer, så vil jeg i hvert fald ikke modtage Venstres belønninger.
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Jeg er glad for, at fru Tove Videbæk har fundet den pulje på 70 mio. kr., som regeringen har afsat til genopretning af efterlevelseshjælpen.
Det var jo sådan, at ændringen af efterlevelseshjælpen var det forslag til finansiering til politiforliget, som den tidligere regering fremlagde, og som vi i Venstre ganske rigtigt sagde ja til.
Når vi afsætter 70 mio. kr. nu, så er det for at rette op på den mest kritiserede del af det, nemlig tilbagebetalingen af hjælp til den døde ægtefælle, den efterlevelseshjælp, som vi synes er dybt urimelig, og som vi er glade for, at vi nu får lavet en ændring af.
Jeg er sikker på, at fru Tove Videbæks parti også har modtaget en indbydelse til forhandlinger i Finansministeriet for at drøfte finanslovforslaget og dermed se, om det skal være mere.
Men de 70 mio. kr. er den finansiering, vi er kommet med til ændring af den del af efterlevelsespakken, som vi finder er dybt urimelig.
Til hr. Jørn Jespersen kan jeg bare sige: Med hensyn til øststøtten er der ikke lagt skjul på, at det er det, som regeringspartierne har sagt under valgkampen, og det bliver gennemført nu.
Til fru Lissa Mathiasen: Det er jo sådan, at når man tager fra side 305 fra den tidligere regerings finanslovforslag, så er det indberettet, præcis som jeg sagde, at man også ville inddrage 578 mio. kr.
- og vil fru Lissa Mathiasen være venlig at holde inde med at markere, jeg vil gerne tale ud. Det er rigtigt, at man havde en plan om, hvorledes den skulle bruges.
Vi har ikke planer om, hvordan penge, der fremtidig ruller ind i Landsbyggefonden, skal bruges.
Vi har ikke taget stilling til det, og derfor må vi se det i det fremtidige perspektiv og ikke i det bagudrettede perspektiv, som fru Lissa Mathiasen gør.
Lissa Mathiasen (S), 2002-02-01:
Jeg vil godt følge op én gang til og spørge hr. Kristian Jensen: Hvorfor sagde Venstre ikke noget i valgkampen om, at man ville inddrage de 578 mio. kr. årlig af lejernes penge?
Det, jeg hører hr. Kristian Jensen sige her i dag, er: Jamen det svarer jo til den aftale, som den daværende finansminister, fru Pia Gjellerup, havde lavet med Landsbyggefonden.
Nej, hæderligheden holder ikke, det er grov demagogi.
Der var lavet en aftale, som klart indeholdt en modydelse i form af, at lejerne også fik en væsentlig mulighed for at få en bedre renovering og vedligeholdelse af deres boliger.
Det er boliger fra 1930'erne og 1940'erne, som ikke har den standard, de skal have i dag, så der er ikke nogen parallel her.
Derfor er jeg så nødt til at spørge én gang til: Mener man fra Venstre, at det her er hæderligt?
Hvad er begrundelsen for, at man mener, at Danmarks lejere i den almene sektor skal have konfiskeret 578 mio. kr. af deres egne penge årlig?
De skal inddrages som særskat uden nogen modydelse.
Hvis det er sådan, at hr. Kristian Jensen kan komme herop og sige, at de får også modydelsen, de får også mulighed for at få renoveret, så er det fint.
Så siger vi tak.
Men det står der ikke noget om i finansloven, og derfor er det en ren særskat, som lige nøjagtig de lejere som de eneste her i landet bliver pålagt.
Jeg tror ikke, lejerne i valgkampen havde forestillet sig, at det ville ske bagefter, når man ikke havde meldt det ud.
Det er uhæderligt af Venstre.