Christine Antorini (SF), 1998-12-02:
I SF synes vi næppe, man kan kalde reformen for en stor reform.
Vi synes, det er godt, at der er færre indgange, men indholdsmæssigt bliver der ikke ændret på særlig meget.
Det er svært at gå imod reformen, men desværre vil det nok heller ikke komme til at give erhvervsuddannelserne det kvalitetsmæssige løft, så flere unge tiltrækkes af uddannelserne, og så indholdet fornyes på en måde, der fastholder både de praktisk stærke og de bogligt stærke.
Det vil gøre erhvervsuddannelserne mere overskuelige for unge, når de skal vælge uddannelsesretning, og det kunne også give de unge mulighed for at prøve forskellige beslægtede fag inden for et hovedområde, før de vælger den endelige linje.
Men desværre er de færre indgange ikke fulgt op af længere indgangsforløb.
Der indføres et nyt grundforløb, der erstatter den nuværende første og anden skoleperiode, men varigheden bliver den samme, nemlig mellem 10 og 60 uger.
Der forudsættes i bemærkningerne til loven, at hovedparten af grundforløbene fortsat vil vare 20 uger, og at et længere forløb primært vil være for uddannelsessvage elever.
Sådan er det også i dag.
Erfaringerne fra erhvervsskolerne viser, at unge oplever første og anden skoleperiode som alt for boglige, og at de undervejs gerne vil ændre uddannelsesvalg, fordi de har været nødt til at vælge område med det samme uden at prøve forskellige fag.
Eleverne peger også på, at de ønsker mere praktisk skoleundervisning i begyndelsen af uddannelsesforløbet og den almene teori placeret på et senere skoleophold.
Med reformen er der desværre ikke lagt op til en pædagogisk fornyelse, f.eks. integreret projektforløb med udgangspunkt i fagene og ikke i skolebøgerne.
Der er også brug for en massiv efteruddannelse af lærerkræfterne både for at sikre faglærerne en løbende faglig opdatering og pædagogisk udvikling og for at udvikle lærere med en ikkefaglig baggrund til at integrere teori i praktiske forløb.
Endelig er der også brug for en sanering af de mange eksaminer og prøver, der er i erhvervsskolen.
Disse ting er der ikke gjort noget ved med reformen. En naturlig konsekvens vil også være et ægte basisår med et 40 ugers grundforløb, som kunne sikre en ordentlig integration af de boglige og praktiske fag frem for traditionel skoleundervisning, som mange af de unge, der vælger erhvervsuddannelserne, er godt og grundigt trætte af.
De vil igennem integration og praktik og teori kunne genopdage nytten af de traditionelle skolefag og blive mere præcise i deres valg af fagområde.
Men disse muligheder kan ikke gennemføres inden for 20 uger, ligesom de nye valgmuligheder, der lægges op til i reformen, i praksis ikke kan bruges af særlig mange i løbet af 20 uger.
Man kan også sætte spørgsmålstegn ved, om skolerne reelt kan tilbyde alle de forskellige niveauer af valgfag, der lægges op til.
For at motivere flere arbejdsgivere til at skabe praktikpladser ønsker SF at forhøje arbejdsgivernes elevrefusion til dem, der tager praktikelever, finansieret af de arbejdsgivere, der prøver at krybe udenom.
Det er også vigtigt, at der bliver en bedre kontrol med praktikopholdene for at sikre en god kvalitet.
Vi synes, det er en god idé at indføre en uddannelsesbog for at sikre større overblik over uddannelsesforløbet, men den skal følges op af god og tilstrækkelig studie- og erhvervsvejledning.
SF støtter derfor intentionerne om bedre muligheder for at erhverve studiekompetence og bedre muligheder for merit.
Til gengæld er SF skeptiske over for delkompetencerne.
Det er godt, at unge kan opnå et bevis på de færdigheder, de har fået, men der skal være et arbejdsmarked for de job, som delkompetencen lægger op til.
Ellers vil det åbne for uddannelse af halve håndværkere, og det er der ikke brug for. Vi vil under udvalgsarbejdet undersøge, hvilke job man mener der vil være til rådighed for unge med en delkompetence, og hvordan de unge med en delkompetence skal lønnes i forhold til dem med en fuld erhvervsuddannelse, når de kommer ud på arbejdsmarkedet.
Vi har været meget positive over for EGU-uddannelsen, og vi håber ikke, at de her ændringer vil betyde en nedprioritering af EGU-uddannelsen, som igennem sin evaluering har fået vist, at de unge rent faktisk enten går i gang med en rigtig uddannelse eller får et arbejde.