Frank Aaen (EL), 2005-11-02:
Nu synes jeg, ministeren skal holde op med at lade, som om det her er en regel, der kun gælder for flygtninge/indvandrere.
Det er slemt nok i sig selv.
Men det er en dum skelnen at prøve at lægge ind, for det her er en regel, der kommer til at gælde alle ledige på kontanthjælp.
Vi er jo enige i, at vi skal have folk i arbejde, men her taler vi altså om en gruppe, som regeringen selv erkender vil være der, og som man efter 2 års indsats må notere sig stadig væk ikke har fået 300 timers arbejde om året.
Det, vi altså konkluderer, er, at følgen af det, man her lægger op til at ville vedtage, er, at mennesker ikke alene får halveret deres kontanthjælp, men efterfølgende må familien og børnene også flytte fra deres bolig, fordi de ikke længere har råd til at bo i boligen.
Så er det, jeg spørger igen, for det fik jeg ikke noget svar på: Forbedrer det disse familiers situation?
Forbedrer det disse børns situation?
Forbedrer det deres mulighed for at lave netværk?
Forbedrer det deres mulighed for at få arbejde i nærområdet, at de, oven i at de får frataget deres kontanthjælp og bliver fattige, også bliver tvunget til at flytte?
Integrationsaftalen vedrører kun ægtepar på kontanthjælp.
Der er 6.000 ægtepar på kontanthjælp, 75 pct. er udlændinge.
Der har vi defineret: Hvad vil det sige at stå til rådighed for arbejdsmarkedet?
De mennesker har en arbejdsevne.
Vi ved, der findes en lang række job, også i nærområdet, hvis det skulle være kriteriet.
Vi kan alle sammen slå op i vores aviser og se, at der er job, gå ind på Jobnet osv.
Det, der er helt afgørende, er jo at få brudt den negative spiral, der kommer af, at familierne sidder isolerede.
Og så må jeg sige som den anden målsætning, at det selvfølgelig skal kunne betale sig at arbejde, og endelig at det danske samfund er et ret og pligt-samfund.
Man har ret til at modtage en ydelse, men man har jo så også pligt til at tage et arbejde.
Men det, der står tilbage, er, at gennemføres forslaget om at halvere nogle arbejdsløse ægtepars kontanthjælp, så vil de oven i købet blive tvunget til at flytte.
Det var jo kernen af det, der blev sagt.
På grund af den regel, som ministeren ville indføre, med at halvere folks kontanthjælp, f.eks. en familie med to voksne og to børn, så ville følgen blive, at de også efterfølgende skulle flytte.
Tror ministeren, det gavner børnene?
Tror ministeren, det gavner integrationen?
Tror ministeren, det gavner muligheden for at finde et job i nærområdet, at man, oven i at man fratager dem halvdelen af kontanthjælpen, også tvinger dem til at flytte?
Når begge ægtefæller er på kontanthjælp, ved vi, at risikoen for, at deres børn havner på kontanthjælp, er betydelig større.
Vi ved også, at det på nogle områder kniber med tilknytningen til arbejdsmarkedet.
Derfor er det formålet med denne her integrationsaftale at sikre mennesker en tilknytning til arbejdsmarkedet, fordi vi jo nu ved, at integration foregår via arbejde.
Det er vel sådan set det skift, som er sket i politikken i de senere år: Vi har erkendt, at den gamle politik med først at lære lidt dansk og lære lidt om det danske samfund osv. ikke førte til integration; det førte til, at nogle blev isoleret.
Jeg ved som beskæftigelsesminister, at der findes én benhård regel i det danske samfund, nemlig at jo længere tid man er væk fra et job, jo sværere er det at komme tilbage til et job.
Det rammer selvfølgelig flygtninge/indvandrere som en forhammer, for hvis de har siddet her i 78 år uden tilknytning til arbejdsmarkedet, så er det uhyggelig svært at få et job.
Det skal vi hele tiden huske, når vi diskuterer det her spørgsmål: Den overordnede opgave er at sikre, at folk kommer ud på arbejdsmarkedet.