Poul Nødgaard (DF), 1997-10-23:
Hvis man ligesom tager overskriften for lovforslaget, så er den, at beskæftigelsen er steget, og så er ledigheden faldet; det siger næsten sig selv.
Når det så er sagt, må jeg indrømme, at da vi i vores folketingsgruppe læste lovforslaget, sagde jeg til gruppen: Drømmer vi, eller er vi vågne?
Hvis vi i Dansk Folkeparti eventuelt sammen med V og K og Fremskridtspartiet havde stillet nøjagtig det samme forslag, så er det givet, at vi var blevet hånet for det, for det er jo ikke groet i vores have.
Jeg synes, at mange af tingene virker udmærket, men jeg må så sige til arbejdsministeren, at når jeg dykker ned i lovforslaget - lad os tage den første pind om afskaffelse af etableringsydelsen - er det sikkert ganske udmærket, men så må man håbe på, at de mennesker, der ikke længere kan komme på etableringsydelse eller den der igangsætningsydelse, kunne komme i arbejde. Dér lægger lovforslaget forsigtigt - jeg siger meget forsigtigt - op til, at kun omkring 25 pct. finder et arbejde.
De resterende 75 pct., som kunne være kommet på etableringsydelse,
går altså ind i nogle aktiveringsordninger, som faktisk koster temmelig mange penge i forhold til etableringsydelsen; men lad det nu ligge.
Jeg troede simpelthen ikke - og jeg tog et par ekstra briller på for at læse det - at Socialdemokratiet kunne gå ind for, at folk godt kan komme uden for deres egne fagområder og få beskæftigelse dér.
Det vil faktisk på almindelig godt dansk sige, at en cand.mag. i dansk udmærket kan blive sendt ud som jord- og betonarbejder.
Sådan læser jeg forslaget.
Det bliver jo også et helt nybrud.
Hvis folk alligevel ikke har noget at lave, har jeg lidt svært ved at se, hvorfor de ikke kan uddanne sig, men der er sikkert en eller anden fornuftig forklaring på det.
Så vil jeg lige til sidst sige noget om det med deltagerbetaling - det er en ting, som også ordførerne for både Venstre og De Konservative har været inde på - at også Dansk Folkeparti er noget forbavset over, at man afskaffer deltagerbetalingen og dermed får et provenutab på 56 mio. kr.
Jeg kan næppe tro, det er, fordi der er særlig meget administration ved at opkræve pengene, for i vore moderne tider kører sådan noget vel på edb.
Jeg ved egentlig ikke, hvad den nærmere bevæggrund er for det.
Den socialdemokratiske ordfører, hr. Ole Vagn Christensen, var så inde på efterlønnen - han er faktisk den eneste, der har nævnt ordet efterløn i forbindelse med debatten om det her - men da hr. Ole Vagn Christensen ikke har tid til at høre efter, kan det være, at arbejdsministeren har.
Jeg vil om den der efterløn spørge: Bliver næste station så, at der kommer et lovforslag?
Om man kan blive ved at sende folk på efterløn som 60-årige, har nemlig også noget at gøre med, at beskæftigelsen stiger.
I Dansk Folkeparti har vi ikke aktuelle planer om at afskaffe efterlønnen, men hvis beskæftigelsen bliver ved med at stige og der bliver en markant lavere arbejdsløshed, så kan jeg da ikke forestille mig, at regeringen i det lange løb kan tale sig uden om, at man også på et tidspunkt debatterer hele efterlønsproblematikken.
Der skal selvfølgelig, og det siger jeg med det samme, være nogle ordninger, så ingen kommer i klemme.
Folk, der har gået og regnet med, at de skal på efterløn, skal ikke lige pludselig fratages noget som helst, så det er jo et langsigtet projekt.
Jeg synes, det kunne være rart, om ministeren - ud over det, statsministeren har sagt - ligesom kunne åbne sig lidt og fortælle, hvad arbejdsministerens tanker er omkring hele den efterløn, som den socialdemokratiske ordfører altså tog fat på at debattere i dag, og som jeg hermed følger op.
Men nu har han altså ikke haft tid til at høre efter; det er jo sørgeligt for ham.