Kristian Jensen (V), 2000-02-22:
Venstre hilser IT-redegørelsen velkommen, sådan som vi hilser alle tiltag om forøget viden om og interesse for IT velkommen.
Jeg skal ikke lægge skjul på, at vi forud for redegørelsen frygtede, at det blev endnu en af mange rapporter, som præsenterede de gode intentioner og hensigter, men som aldrig blev konkretiseret og gennemført.
Det kan heldigvis ikke siges at være tilfældet med denne redegørelse.
Venstre finder det utrolig positivt, at redegørelsen er så konkret og håndgribelig, som tilfældet er, og vil gerne kvittere for de mange konkrete forslag.
At nogle af forslagene måske ikke er så nye og andre ikke er så visionære, skal vi lade ligge i første omgang.
Der er dog én skuffelse for Venstre i redegørelsen, som ministeren har udsendt, også i forhold til det store arbejde, der ligger i rapporten "Det digitale Danmark": at nogle af de mest visionære og iderige forslag fra »Det Digitale Danmark«-rapporten ikke har fundet nåde for ministerens øjne og i stedet for at blive tildelt hæderspladsen er blevet placeret på ventelisten.
Jeg er naturligvis klar over, og Venstre er klar over, at det er et spørgsmål om at prioritere de midler, der er til rådighed, og at der ikke er ubegrænsede midler, heller ikke til IT-delen, men når man nu engang har valgt at lave rapporten, ja, så har man også valgt at prioritere de ting, der kom med i første omgang, frem for de ting, der er blevet sat på venteliste.
Venstre vil især gerne slå et slag for forslagene
omkring en anderledes og mere erhvervsvenlig beskatning af aktieoptioner, omkring en bedre Internetopkobling til grundskolerne og sikring af mulighed for at tilbyde også ansatte på tjenestemandslignende vilkår en pc-ordning.
Det er et forslag, som jeg vil komme tilbage til.
Venstre anser IT og Internettet som et af de mest afgørende udviklingsområder i samfundet overhovedet, både kulturelt og erhvervsmæssigt.
Personligt og demokratisk er IT med til at bryde grænser ned, fjerne gamle dogmer og skabe nye muligheder. IT er bl.a. med til at vende kommandovejene på hovedet, at flytte værdierne i virksomhederne fra maskinerne til medarbejderne og er med til at sætte nye standarder for kommunikation og udveksling af viden.
IT stiller nye krav til undervisere og undervisningsmaterialet, både på hardware- og softwaresiden.
IT kan være til gavn for alle og dermed også for personer, som vælger at bruge disse muligheder til ting, som vi andre ikke kan lide.
Det kan både være fremvisning af diverse billeder og til at sende besked om planer om aktioner, vi ikke kan lide.
Sådan er det desværre.
Fremskridt bruges ikke kun af mennesker med gode hensigter.
Men vi må ikke forfalde til at indskrænke mulighederne eller stoppe udviklingen af Internettet med den begrundelse, at det også bruges af personer, hvis motiver vi ikke kan lide.
Der er ingen grund til - i gåseøjne - at dræbe budbringeren, fordi vi ikke kan lide budskabet.
Derimod skal vi sikre os, at vi har så fri og åben en adgang til Internettet som muligt, således at almindelige forbrugere og offentlige myndigheder også vil få gavn af den nye teknologi. I en tid, hvor teknologien og medierne konvergerer - som det hedder - smelter sammen, da vil det være et gigantisk selvmål at lægge begrænsninger ind i brugen af nettet og udviklingen af nye tilbud, blot fordi disse tilbud skulle transmitteres af et andet og nyt medie.
Vi mener, der skal være den størst mulige grad af frihed til brug af Internettet, til brug af nettet, også for udsendelse af fjernsyns- og radioprogrammer m.v. Venstre har tidligere på året her i Folketingssalen stillet forslag om en bedre sikring af brugen af IT på de videregående uddannelser, og derfor er vi også glade for at se, at en del af vores tanker kan genfindes i de forslag, som nu indgår i redegørelsen.
Venstre mener dog, at der er behov for at hæve ambitionsniveauet yderligere.
Regeringen skal som minimum sikre, at de studerende gratis tildeles hver deres brugernavn og e-mailadresse, har adgang til moderne informations- og kommunikationsteknologiske arbejdspladser og har mulighed for at bruge computeren ved eksamen.
Derved sætter vi dem i en situation lige så realistisk som i deres hverdag bagefter.
Der er også brug for, at vi satser endnu hårdere på at sikre vore yngste en god skolegang og en tidlig indføring i IT-verdenen.
Vi skal have pc'eren og Internettet til at være en naturlig og integreret del af undervisningen for de allermindste klasser.
Det skal ikke være noget, der står i støvede lokaler, hvor eleverne kan få lov til at komme ned en til to gange om ugen.
Det skal være en almindelig del af et klasselokale, at der er en IT-opkobling, at der er en Internetadgang og almindeligt at bruge den i undervisningen.
Ved at give grundskolen en central rolle i formidlingen af IT og viden om IT, så sikrer vi også, at alle får et godt udgangspunkt for at klare sig i fremtidens netværkssamfund. Derfor er det utrolig vigtigt, at vi får fjernet den knast i lovgivningen, der forhindrer, at bl.a. folkeskolelærere og andre i tjenestemandslignende stillinger kan modtage et tilbud om pc-ordning, hvor finansieringen sker ved løntræk.
Det er direkte tåbeligt, at vi på grund af lovregler afskærer den allervigtigste gruppe, nemlig dem, som skal stå for uddannelsen af vores børn, fra de samme muligheder, som alle andre har.
I Venstre er vi varme tilhængere af pc-ordningerne, som de har fungeret indtil nu,
og ønsker absolut ikke at begrænse muligheden for aftaler mellem arbejdsgivere og arbejdstagere.
Venstre mener, det er en vigtig prioritet for Danmark, at så mange som muligt får tilbudet om at bruge IT-mulighederne og blive fortrolige med mediet.
Derfor ønsker vi de bedst mulige vilkår for sådanne tilbud.
Venstre mener også, at brugen af hjemmearbejdspladser vil være til gavn for både familielivet og for samfundet.
Derfor er det Venstres holdning, at hjemmearbejdspladserne skal fremmes, og det gøres bl.a. ved at fjerne den beskatning af arbejdsgiverbetalte bredbåndsforbindelser, der er i dag, en beskatning, der i øvrigt har resulteret i langt mere besvær end i provenu til statskassen.
Det er vigtigt for Venstre, at vores erhvervsliv gives gode og optimale muligheder for at klare konkurrencen med udlandet.
Når vi i øjeblikket hører historier om det ene danske firma efter det andet, der bliver overtaget og opkøbt af store udenlandske selskaber, så er der desværre tale om det, man kunne kalde en pyrrhussejr.
Vi ser jo ikke eksempler
på, at danske IT-virksomheder på samme måde er på opkøb i udlandet og overtager store virksomheder for millionbeløb. Derfor er den udenlandske overtagelse af danske virksomheder ikke alene et skulderklap til dygtige danske iværksættere, men også et symbol på, at den danske IT-branche står svagt i konkurrence med udlandet.
Venstre ønsker at sikre danske virksomheder bedre muligheder, og et af de forslag, vi havde med i vores finanslovoplæg, var netop en bedre beskatning af aktieoptioner, hvor beskatningen skulle finde sted på et senere tidspunkt end nu.
Således giver vi de danske virksomheder en mulighed, nogle vilkår, der er at sammenligne med dem, de har i andre lande.
Det er i branchen et meget stort ønske, og fra Venstres side anser vi det som et afgørende handicap i de danske bestræbelser på også at være aktive på erhvervssiden.
Vi kunne godt tænke os, at der blev lavet en nærmere uddybning af, hvad der kan tages af initiativer for at styrke dansk erhvervsliv i forhold til udlandet.
Er det spørgsmål omkring kapital, er det spørgsmål omkring arbejdspladser, er det spørgsmål omkring viden, altså uddannelse, der gør, at vores virksomheder i Danmark ikke når at blive så store, som vi ser i f.eks. Sverige, inden de bliver opkøbt af andre og udefrakommende virksomheder? I redegørelsen er der et kapitel om de offentlige myndigheders digitale sagsbehandling og digitale forvaltning.
Vi håber på, at regeringen er klar til at gå længere, at den vil prøve at opfordre kommunerne til at indføre det, vi allerede har i Folketinget, nemlig at man kan følge med i sagsbehandlingen forslag for forslag.
Man kan her klikke ind på en hjemmeside under Folketinget og se, hvor langt vi er kommet med de konkrete lovforslag.
Ligeledes kunne det også være rart at gå ind at se, hvor langt kommunerne er kommet med en konkret behandling af f.eks. en lokalplan, en byggetilladelse m.v. Det ville også styrke borgernes mulighed for at følge med i og holde øje med, hvad politikerne går og laver.
I Venstre er vi meget kede af den debat, der har været om et A-hold og et B-hold, hvor ordet B-hold har fået en negativ betydning: at det skulle være negativt ikke at være med på udviklingen, ikke være på nettet.
For nogle, ja, der er det et bevidst valg, at de ikke ønsker at bruge de muligheder, der ligger, så derfor snakker vi ikke i Venstre om A-hold og B-hold, men om brugere og potentielle brugere.
Vi skal respektere folks fravalg, dem, der siger: IT er ikke mig, det er ikke noget, jeg vil blande mig i.
Og derfor skal vi ikke presse dem ind i brugen af IT, men blot sikre, at der altid vil være muligheder for, at de kan blive opgraderede, at de kan komme på kurser, f.eks. på pc-kørekortkurser og lign., sådan at de har muligheden for at komme på nettet på det tidspunkt, hvor de ønsker det. I Venstre tror vi på, at spørgsmålet om lysten til at komme på afhænger af de tilbud, der er, og den tilgængelighed, som disse tilbud måtte have.
Jo flere tilbud, der er på nettet, bl.a. muligheden for at lægge sine rejseplaner, jo flere ønsker at være med.
Det tilbud er også noget af det, der gør, at Danmark ikke har haft den store succes som e-handelsnation foreløbig, men vi håber, det vil komme.
Generelt er redegørelsen meget positiv.
Vi synes, det er godt, at den er meget konkret.
Vi kunne godt efterlyse nogle milepæle.
Der er mange startdatoer, men vi håber også, der vil komme nogle milepæle, så vi kan følge med i udviklingen.