Lene Espersen (KF), 2002-03-14:
Beslutningsforslaget fra medlemmer af Dansk Folkeparti lægger op til en kulegravning af hele dyreværnslovgivningen, herunder også dyreforsøgsloven.
Der nævnes specifikt emner som zoologiske haver, dyrehandlere, domstolenes praksis, transport af dyr og rituelle slagtninger.
Ligesom i forbindelse med behandlingen af det forrige beslutningsforslag vil jeg gerne sige, at jeg er meget enig i intentionerne bag forslaget.
Den interesse for en bedre dyrevelfærd, som ligger bag forslaget, er helt på linje med regeringens politik på området.
Der er i vidt omfang også et sammenfald mellem de interesseområder, som indgår i dette beslutningsforslag, og regeringens overvejelser på dyreværnsområdet.
Som jeg var inde på i forbindelse med førstebehandlingen af beslutningsforslag nr. B 62, er regeringen ved at udarbejde en handlingsplan for bedre dyrevelfærd.
Denne handlingsplan vil omfatte en lang række af de emner, som også forslagsstillerne fra Dansk Folkeparti har taget op.
Derfor vil jeg ikke i dag lægge mig fast på detaljerne for, hvordan regeringen vil gribe opgaverne på dyrevelfærdsområdet an, og regeringen kan således ikke på nuværende tidspunkt støtte beslutningsforslaget.
Men jeg vil meget gerne drøfte det nærmere under udvalgsbehandlingen, når regeringen nu om et par uger har haft lejlighed til at færdiggøre handlingsplanen.
Jeg vil også gerne komme med nogle bemærkninger til enkelte af punkterne i dette beslutningsforslag allerede nu. For så vidt angår zoologiske haver, forholder det sig sådan, som jeg også nævnte under behandlingen af det forrige beslutningsforslag, at der er vedtaget et direktiv, som skal være implementeret i dansk ret senest den 9. april 2002.
Jeg arbejder derfor i øjeblikket på højtryk for at få færdiggjort nye regler om zoologiske haver, og sideløbende med dét arbejder vi på nye regler om dyrehandlere og om privates hold af dyr.
Med hensyn til politiets efterforskning af dyreværnssager, herunder spørgsmålet om særlig uddannelse af politifolk til at håndtere disse sager, kan jeg oplyse, at færdselspolitiet, som foretager stikprøvekontrol af køretøjer ved vejtransport af dyr, har afholdt en række kurser for de relevante medarbejdere.
Men derudover forholder det sig jo sådan, at politiet som på mange andre særlovsområder kan få assistance fra myndighederne med særligt sagkundskab.
I dyreværnssager kan politiet f.eks. anmode fødevareregionernes veterinærafdelinger om assistance.
Det er dem, vi indtil for få år siden kaldte kredsdyrlæger.
Disse dyrlæger har den fornødne uddannelse og erfaring til at assistere politiet i dyreværnssager, og derfor er det umiddelbart min opfattelse, at der ikke er behov for at oprette et særligt dyrværnspoliti.
Hvad angår domstolenes praksis kan jeg oplyse, at Rigsadvokaten for 1½ år siden undersøgte sanktionsniveauet i dyreværnssager og derefter udsendte en meddelelse til anklagemyndigheden om, hvordan man kunne søge en skærpelse af sanktionsniveauet gennemført i praksis.
Jeg har her i slutningen af januar bedt Rigsadvokaten om at undersøge, om der efterfølgende er sket mærkbare ændringer af sanktionsniveauet, og om der er sket en stigning i antallet af sager om frakendelse af retten til at have med dyr at gøre.
Når Rigsadvokatens undersøgelse er færdig, vil jeg overveje, om der er behov for yderligere tiltag på dette område, og jeg vil med det samme gøre det helt klart, at jeg bestemt ikke har til sinds at acceptere et lavt sanktionsniveau i dyreværnssager.
Med hensyn til transport af dyr har jeg tidligere i dag under et samråd i Folketingets Udvalg for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri redegjort for min holdning til det spørgsmål.
Både fødevareministeren og jeg er parat til at arbejde hårdt for at få indført en maksimal transporttid for slagtedyr, og den skal være så kort som mulig.
Det er imidlertid i EU-regi, at der skal arbejdes for sådanne ændringer, ikke nationalt.
Men det får vi jo snart rig lejlighed til, når vi overtager formandskabet. For så vidt angår slagtning og aflivning af dyr, kan jeg oplyse, at de kyllinger, der slagtes rituelt på eksportslagterierne i dag, i lighed med de kyllinger, der slagtes »almindeligt«, alle sammen bedøves, inden de får halsen snittet over.
Den praksis er blevet en konsekvens af regelændringen i 1997, hvor Folketinget bl.a. drøftede Det Dyreetiske Råds udtalelser om rituelle slagtninger.
I øvrigt vil jeg gerne sige, at rituelle slagtninger er et så vanskeligt og følelsesladet spørgsmål, at det meget let kommer til at komplicere den almindelige debat om forbedring af dyrevelfærden.
Vi fik nye regler i 1997 og drøftede det
også i 1999, og jeg finder det ikke rigtigt uden videre at røre ved det kompromis mellem hensynet til dyrenes velfærd og hensynet til religionsudøvelsen, som de gældende regler er udtryk for.
Men hvis der skal røres ved dette kompromis og fastsættes ændrede regler, bør det baseres på en nøje vurdering af forholdene.
Vi må se på den samlede situation efter regelændringerne fra 1997, herunder hvordan reglerne virker og gennemføres i praksis og i det hele inddrage de erfaringer, som er indsamlet.
Jeg vil derfor drøfte sagen med Det Dyreetiske Råd, der afgav udtalelse om rituelle slagtninger i 1997, og med de veterinære myndigheder for nøje at få belyst situationen efter regelændringen i 1997. Hvad angår forslagsstillernes ønske om en sammenskrivning af de mange bestemmelser, der er udstedt i medfør af dyreværnsloven, har jeg stor sympati for tanken om at forenkle reglerne og gøre dem mere overskuelige.
Jeg må imidlertid erkende, at netop fordi dyreværnsområdet er så bredt og skal regulere alt fra familiehunden over den intensive svineproduktion til forsøgsdyr og zoologiske haver, herunder både regulere hold af dyr, transport af dyr og slagtning eller aflivning af dem, vil en sammenskrivning af alle reglerne ikke gøre området mere overskueligt eller forenklet. Når det er sagt, vil jeg dog gerne medgive, at der kan ske sammenskrivninger og forenklinger på nogle af områderne, især hvor der er tale om bekendtgørelser, der er blevet ændret mange gange siden udstedelsen.
Jeg vil derfor være indstillet på at undersøge nærmere, om det er muligt at foretage sådanne sammenskrivninger og regelforenklinger i et vist omfang. Forholdene for forsøgsdyr forventer jeg at vi kommer til at drøfte nærmere under behandlingen af beslutningsforslag nr. B 71, men som jeg også har sagt tidligere i dag, vil det i lighed med de mange punkter, jeg lige har kommenteret, indgå i regeringens handlingsplan for bedre dyrevelfærd.
Som jeg allerede har sagt, er jeg meget enig i intentionerne bag beslutningsforslaget, og jeg vil gerne kvittere for den positive indstilling til at forbedre dyrenes velfærd, som forslaget er udtryk for.
Selv om regeringen ikke på nuværende tidspunkt kan støtte det foreliggende beslutningsforslag, ser jeg derfor frem til gode og konstruktive drøftelser under udvalgsbehandlingen.