runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige, at jeg synes, det lyder på Enhedslistens forslag om at opgive modregning, som om kontanthjælpen - og det fik jeg jo altså bekræftet - kan være så høj, at man skal ud og have en ganske høj løn for at kunne matche den, og så skulle kontanthjælpen jo i virkeligheden blive en genvej til en højere løn på arbejdsmarkedet.
Det synes jeg simpelt hen er et galt forslag.
Til fru Pia Kjærsgaard, som jo indimellem næsten er min navnesøster her i salen
: Jeg synes ikke, at alting er så forfærdelig slemt, men jeg synes sådan set, at der er nogle ting, der er blevet dårligere, og der er nogle ting, der kunne og burde blive bedre.
Og det er vel strengt taget
et afsæt, som mange af os har; vi ser så på tingene fra lidt forskellig side.
Med hensyn til asylforslaget fra Socialdemokratiet vil jeg sige, at vi har taget afsæt i virkeligheden.
Hanstholm Kommune er en af de få kommuner, der driver et asylcenter selv.
De er meget dygtige til det, de har fået det til at slå meget, meget fornem rod i lokalsamfundet deroppe, og de er i gang med at engagere asylsøgerne ikke i en passiv tilværelse, men en aktiv tilværelse.
Det tror jeg er en god begyndelse med hensyn til nogle af de - og det er jeg helt enig med fru Pia Kjærsgaard i - meget, meget svære opgaver, der er med integration.
Men svære opgaver skal man jo heller ikke vige tilbage fra - og slet ikke, hvis de er nødvendige.
Hr. Henrik Vestergaard skal helt tilbage til for 25 år siden for at finde nogle lyspunkter i den fælles regeringsindsats fra Venstre og De Konservative, og det synes
jeg måske er lidt langt.
Ja, jeg er også spændt på at se, hvornår regeringen mener, at den skal justeres, for realiteten er jo, at den bygger på nogle forventninger om, hvordan tingene omkring os bevæger sig, og der må man jo på et tidspunkt også fra regeringens side - ligesom vi gjorde det med »Danmark 2005« - revidere den i forhold til virkeligheden og ikke tro, at virkeligheden retter sig efter en plan.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-12-09:
Jeg forstår heller ikke fru Pia Gjellerup, der på den ene side holder sådan en meget, meget, meget depressiv tale, meget negativ, meget håbløs, meget trøstesløs.
Det hele er forfærdeligt, og arbejdsløsheden er steget, og det sociale morads er på vej, og det hele kommer til at gå vældig, vældig galt, og samtidig så hører man lidt håbet i stemmen.
Det synes jeg måske ikke er så rart.
Jeg kan så heller ikke rigtig forstå det her ritzautelegram, der er kommet i dag, hvor fru Anne Marie Meldgaard, som er udlændingeordfører for Socialdemokratiet, siger, at nu skal man placere asylsøgere rundtomkring i kommuner, der gerne vil have asylsøgere, fordi der er brug for arbejdskraft.
Samtidig er det jo sådan, at blandt de udlændinge, vi modtager i dag i Danmark, er der mange uden uddannelse.
Generelt er det ca. 58 pct.
Det er en meget, meget høj procent.
Alene i aldersgruppen 18-25 år er det 79 pct. Nul uddannelse, ikke engang en påbegyndt uddannelse.
Det er en svær opgave.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Jeg takker for svaret.
Fru Pia Gjellerup spørger så mig, om det ikke er korrekt, at par, der er på bistand, skal meget højt op i løn for at tjene mere, end de ville have fået på deres fælles bistandshjælp, uden at nogen af dem tjente penge. Jamen det er da fuldstændig korrekt, og det er da derfor, Enhedslisten har fremsat et forslag, hvor man går bort fra den fulde modregning af ægtefællens indkomst.
Det er præcis derfor, det forslag er blevet fremsat. Men forskellen på regeringens og Enhedslistens forslag er jo for det første, at man adskiller parterne, og for det andet, at vi ikke vil tage 1.000 kr. Hvorfor skulle vi dog tage 1.000 kr. fra dem?
Det er jo blot et spørgsmål om at fjerne den fulde modregning.
Der er ikke nogen grund til at give de fattigste familier det hak i trynen.
Det næste er så, at fru Pia Gjellerup siger, at man skal have en meget lille tilknytning, altså meget få timer på arbejdsmarkedet for at kompensere for de 1.000 kr.
Jamen det er da også ganske korrekt, men eftersom man forventer, at det kun er 2.000-3.000 mennesker ud af de 30.000 mennesker, der bliver ramt af det her, der får den her lille tilknytning til arbejdsmarkedet, hvad skal de resterende 27.000-28.000 så klare sig for?
De vil jo ikke få den lille tilknytning til arbejdsmarkedet.
Det står der i bemærkningerne.
Det er de beregninger, der er lavet, og det er på baggrund af dem, I har taget stilling.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Først kan jeg ikke lade være med lige at kommentere hr. Rohdes kommentar om det intelligente skattestop.
Der findes kun ét intelligent skattestop; det har Det Radikale Venstre defineret, og det har vi patent på.
Alle andre skattestop kan være alt muligt andet, men intelligente kan de ikke være.
Så vil jeg stille spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører.
Vi har set med lidt bekymring fra Det Radikale Venstres side en tendens til, at Socialdemokratiet er gået ind og har lavet nogle forlig på nogle områder, hvor vi i hvert fald ikke har været glade for det og ikke er gået med.
Universitetsområdet og folkeskoleområdet har vi været meget lidt begejstrede for, fordi vi her synes, at Socialdemokratiet på en eller anden måde kom til at hjælpe regeringen med en form for centralisme, som vi ikke bryder os om, og som jeg i hvert fald også har læst mig til bl.a. i en bog, der hedder »De politiske partiers synspunkter og programmer« fra 1931
, at Socialdemokratiet som udgangspunkt heller ikke brød sig meget om
Der er nemlig et kapitel, der hedder »Folkets skole under folkets ledelse«, og der står der: »Skolen må være en folkets skole, og den må styres demokratisk af folket selv.«
Og herefter kommer der så en afstandtagen fra, at kirkens folk skulle have født adgang til skolekommissionerne, og så slutter man af: »Skolen er ikke kirkens og ikke de politiske partiers skole.
Kan vi få Socialdemokratiet tilbage på rette spor?
Jens Rohde (V), 2002-12-09:
Jeg har godt set den der betegnelse »det intelligente skattestop«, som vel egentlig mere er et udtryk for den der selvgodhed, som altid er repræsenteret på venstrefløjen.
Der findes kun ét intelligent skattestop, hvis ordet skattestop skal give mening, nemlig et skattestop, hvor ingen skatter eller afgifter stiger.
Ellers er det jo en ren tilståelsessag, nemlig at man synes, at der er nogle afgifter, som er for lave, eller nogle skatter, som er for lave, og som man gerne vil hæve for at kompensere andre steder.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Gjellerup, om hun kan nævne for mig bare en eller to skatter eller afgifter, som fru Pia Gjellerup synes er for lave.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-09:
Jeg vil godt sige tak til fru Pia Gjellerup for svaret
vedrørende økonomien i naturplanen
Jeg forstod på fru Pia Gjellerup, at Socialdemokratiet sagde nej, fordi man ikke kunne få hele sit foreslåede beløb igennem.
Nu er det jo sådan, at det ikke er hele det beløb, der ligger i Socialdemokratiets naturplan, der er finansieret.
Men man siger nej til 50 mio. kr. til naturen, fordi man ikke kan få noget mere igennem.
Er det sådan den generelle politik fra Socialdemokratiet, at man siger nej til overhovedet at indgå forlig?
Det må jo være konklusionen her: Hvis man ikke får alt, så siger man nej.
Det var jo det svar, fru Pia Gjellerup gav.
Så jeg vil godt høre: Er det sådan med hensyn til al den meget snak om brede forlig, som Socialdemokratiet går ind for, at hvis Socialdemokratiet ikke får alt, hvad man gerne vil have, så siger man nej?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til fru Inge-Lene Ebdrup fra før skal jeg bare sige, at det ikke at have et loft over den kommunale grundskyld og det at have den vægtafgift, vi har haft tidligere, næppe i noget omfang vil genere erhvervslivet; det gjorde det ikke på det tidspunkt.
Vi mener, at det sådan set kan være en udmærket finansieringskilde til det velfærdssamfund, det uddannelsessystem, den forskningsverden og hele den sammenhæng, der er i erhvervspolitikken m.v., som erhvervslivet har brug for.
Til hr. Jann Sjursen: Vi har jo faktisk et kvalitetsprogram og diskussioner og initiativer i forhold til kvalitet i daginstitutionerne.
Der skilles vore veje.
Og sådan kunne jeg fortsætte.
Sådan har vi valgt at prioritere nogle mere præcise områder i stedet for det meget, meget omfattende område, som hr. Jann Sjursen nævner, og som vi altså har initiativer i forhold til, men som vi ikke har med i vores prioritering i det omfang, som hr. Jann Sjursen og Kristeligt Folkeparti har det.
Hr. Peter Christensen bliver klogere og klogere, og det er jo godt.
Skatteudspillet fra Socialdemokratiet
vil jeg sådan set henvise til i dets fulde omfang.
Der kan han læse, hvad det er, vi mener, uden at skulle forholde sig til, om det nu er 10 pct. eller 2 pct. eller 80 pct. af det, Venstre måtte mene med sit skattestop.
Det kræver jo som bekendt ganske mange sider at forklare, hvad Venstres skattestop i realiteten er.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at vi kan se en vending i dansk økonomi og i dansk beskæftigelse.
Det giver nogle faresignaler, og det synes jeg i høj grad vi har fået her i efteråret, og det mener jeg der er grund til at tage alvorligt.
Det er derfor, jeg har været noget overrasket over, at en Venstreordfører kan holde en tale uden at nævne ordet arbejdsløshed.
Hvis der er en mulighed for at bringe dem i aktivitet, så synes vi, det er overordentlig sundt.
Der vil indimellem være nogle nicher i det danske samfund, hvor der er brug for den arbejdskraft, som asylansøgere kan levere.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-09:
Jeg synes, der er meget, meget signalforvirring i Socialdemokratiets politik.
Samtidig kan vi så læse på Ritzau, at Socialdemokratiet i dag har offentliggjort et asylpolitisk oplæg, hvor der står - og jeg citerer den socialdemokratiske udlændingeordfører: »Vi ønsker at placere dem« - altså asylansøgerne - »i kommuner, der gerne vil have asylsøgere, fordi de typisk har brug for arbejdskraft.« Der er i øvrigt også en anden forklaring, som også fremgår af det socialdemokratiske asyloplæg, på, hvorfor de skal placeres i kommunerne, som skal stå for integrationsopgaven.
Ud over at de har brug for arbejdskraften, handler det nemlig også om, at i og med at der kommer et faldende antal asylansøgere, så kommer alle asylansøgere nok til at blive i Danmark.
Der er vel 26 pct. der anerkendes, og det er altså underforstået, at de 74 pct., der her indtil september blev afvist, ifølge Socialdemokraterne skal blive i Danmark og være i kommunerne, fordi de har brug for deres arbejdskraft.
Vi har stigende ledighed, men alligevel behov for mere arbejdskraft ude i kommunerne, hvorfor Socialdemokraterne gerne vil have, at alle asylansøgere, uanset om de får afslag, skal kunne blive i Danmark.
Peter Christensen (V), 2002-12-09:
Jeg vil gerne takke for det svar, jeg fik på mit spørgsmål, og den opbakning, som jeg forstod det var.
Der vil jeg gerne lige spørge helt ind til det, så jeg kan være sikker på, at jeg ikke har misforstået noget. Jeg forstod, at vi med hensyn til den del af skattestoppet, som vedrører stigning af grønne afgifter, har Socialdemokratiets fulde opbakning og støtte til, at hverken el-, varme- eller for den sags skyld vandafgifter skal stige fremover.
Jeg kan jo sådan set konstatere, inden jeg går ned igen, at så har vi faktisk fuld opbakning, for vi har opbakning fra De Radikale til den anden halvdel.
Så jeg synes egentlig, det går bedre og bedre med opbakningen til skattestoppet.
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om kvalitet i daginstitutionerne.
Når vi fra Kristeligt Folkepartis side har lagt så megen vægt på det ved dette års finanslovforhandlinger, er det jo, fordi kommunerne lige nu står i en unik situation, nemlig den, at udgifterne trænger sig på på folkeskoleområdet som følge af den demokratiske udvikling, hvorimod de lettes en kende på daginstitutionsområdet i de kommende år.
Vi oplever, at kommunerne i stedet for at udnytte råderummet til at sikre bedre kvalitet i daginstitutionerne foretager besparelser på lige præcis det område.
Hvis man ikke fra statens side er villig til at gå ind og prioritere det nu og afsætte nogle puljer, som kan være med til at give kommunerne incitamenter til at forbedre kvaliteten, ja, så bliver det ikke til bedre kvalitet, så bliver det til ringere kvalitet oven i det, som vi har oplevet i de sidste år, hvor flere børn, om jeg så må sige, er blevet stuvet ind i daginstitutionerne.
Derfor er det vigtigt, at vi nu havde taget det initiativ, som vi har lagt op til fra Kristeligt Folkepartis side. Og så vil jeg sige, at det for så vidt var meget beskedent.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til hr. Eyvind Vesselbo om »Konen med æggene«: Jeg synes sådan set ikke selv, at jeg behøver knejse med nakken, jeg mener bare, at vi, Danmark, burde kunne knejse med nakken en lille smule, for det danske samfund har faktisk nået noget, der på nogle stræk ikke skiller os ud fra alle samfund, men som lægger os godt i front med hensyn til, hvad vi faktisk har kunnet klare, bl.a. i forhold til den negative sociale arv.
Så er der miljøområdet, og hvorfor vi dog ikke kunne være med i den aftale, regeringen gerne ville have os med i.
Det var en uhyre beskeden aftale.
Hr. Eyvind Vesselbo kender den bedre, end jeg gør, men det er jo ikke et stort overblik, der skal til for at kunne få øje på, hvad den handler om.
Den var meget mindre end det, der var blevet skåret, og vi kunne end ikke få lokket regeringen og regeringspartierne til så at love, at der ikke ville komme yderligere besparelser på miljøområdet.
Det ville ærlig talt være noget mystisk at beflitte sig med det, og derfor tog vi vores eget ændringsforslag om en samlet naturreform med ved siden af, hvad vi skulle sørge for ved finanslovsændringsforslagene.
Til hr. Peter Christensen, der er en stor kender af lyden af propper, der tages op, vil jeg sige, at skattestoppet er noget af en stor prop, og jeg havde ikke rigtigt forestillet mig, hvordan det lyder.
Men jeg kan i det hele henvise til det socialdemokratiske skatteudspil, der ikke indebærer, at man øger grønne afgifter. Og så vil jeg da sige, at hvis man skal have et skattestop, er det da bedre at have et, der er mere intelligent end det, regeringen har, og jeg synes, det radikale skattestop er betydelig mere intelligent. Men jeg synes stadig ikke, det er noget godt svar på, hvad de skattemæssige udfordringer, vi har foran os, rummer.
Men der kan jeg henvise til vores skatteudspil.
Så vil jeg prøve at svare fru Pernille Rosenkrantz-Theil fra tidligere med hensyn til kontanthjælpen, hvor der er beskæftigelsestillæg, som gør, at det faktisk er muligt ved ret få timers arbejde at komme op på det niveau, man hidtil har haft i kontanthjælp.
Men jeg vil så faktisk gerne have bekræftet af fru Pernille Rosenkrantz-Theil eller andre, der er optaget af emnet, at man i nogle situationer skal erhverve sig en endog meget god løn, for at det kan konkurrere med kontanthjælpen og med andre ydelser.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-09:
Når lægen ordinerer medicin til en, tror jeg, at man gør klogt i altid at spørge til, hvad bivirkningerne er ved den medicin, der bliver ordineret.
Og det tror jeg i øvrigt fuldstændig er det samme, der gør sig gældende i det her tilfælde med Dansk Folkeparti og deres forhold til centralisme og mistillid til de offentligt ansatte.
For når Dansk Folkeparti giver udtryk for, at nu har de fundet midlet, nemlig en strammere styring af kommunerne osv., hvad er så bivirkningerne?
Bivirkningerne er, at der bliver et snævrere og snævrere råderum for den enkelte ansatte for at agere.
For nu at følge op på det, som hr. Kristian Thulesen Dahl også er stolt af, nemlig folkeskoleforliget, kommer vi snarere i retning af en folkeskole, som den så ud i 1950'erne og 1960'erne, og der tror jeg da, man skulle spørge nogle af Dansk Folkepartis vælgere og sympatisører, om de synes, at det var rigtig sjovt at gå i skole på det tidspunkt.
Med hensyn til præasylfasen kan hr. Kristian Thulesen Dahl så overhovedet ikke se, at det er et kæmpemæssigt økonomisk problem - ud over det menneskelige problem - vi er med til at skabe for os selv, hvis vi ikke giver de her folk mulighed for at arbejde i den fase?
Vi har folk, som kommer hertil, som er i en minus 10-situation, og som bliver brudt ned i den periode, de er her, fordi de ikke længere kan vise, hvad de dur til både over for deres familie og over for deres omgivelser i øvrigt.
Det er det, vi skal prøve at rette op på, og derfor er det så uforståeligt, at Dansk Folkeparti vælger at tage den negative tilgang til det spørgsmål.
Henrik Vestergaard (V), 2002-12-09:
Det er jo korrekt, vil jeg gerne sige til fru Pia Gjellerup
, at dansk økonomi jo ikke ser nær så slem ud, som den gjorde for 25 år siden, og vi kan vel alle være enige om, at udgangspunktet er Schlüterregeringens første fastkurspolitik, som så heldigvis er fortsat igennem 20 år.
Hvis der er noget, man skal klandre SR-regeringen for - og det tror jeg også vi kan blive enige om - så er det jo, at man ikke var i stand til at styre det offentlige forbrug gennem knap 10 år.
Derfor bliver jeg lidt forvirret over de udsagn, fru Pia Gjellerup er kommet med i fredags og i dag under finanslovdebatten.
I fredags ville man spare 70 mio. kr. på en konto, der ikke fandtes; skattestoppet er ikke o.k.; 1,6 mia. kr. ekstra i erhvervsbyrder.
Hvis vi nu vender blikket sådan lidt fremad: Vedkender Socialdemokraterne sig stadig planen »Danmark 2010«, hvorefter det offentlige forbrug fra 2005 kun må stige med 0,5 pct.?
Og hvilke nye instrumenter er det, Socialdemokraterne har lært, som de vil bidrage med til at fastholde det forbrug fra 2005?
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Til hr. Eyvind Vesselbo vil jeg sige, at det at have indflydelse, når man sidder i en forhandlingskreds, en forligskreds, jo er, at det gerne indledes dér, hvor man som part har indflydelse på, hvad der overhovedet skal laves. Det er jo forudsætningen for at lave et forlig.
Når vi ikke var enige om indholdet, når vi ikke var enige om pengene, når vi ikke var enige om rækkevidden, er det lidt svært at sige: Vi tager det alligevel, for så øver
vi indflydelse på det næste.
Hvor ingen indflydelse gives, er der ingen indflydelse at forvente, og derfor tror jeg nok, at det er klart, hvad der skulle være problemet i forhold til at lave et forlig, som jo faktisk er meget vigtigere for os, end det tilsyneladende er for Venstre i øvrigt.
Finansieringen er fuldstændig klar.
Det står dels i selve naturoplægget, som hr. Eyvind Vesselbo udmærket kender, med hensyn til medfinansiering fra erhvervene og EU, og dels er det de 200 mio. kr. fra staten, som fremgår af vores finanslovoplæg og ændringsforslag.
Så det er der sådan set ikke nogen hemmeligheder i.
Hr. Uno Larsson spørger til dækningsafgiften og siger, at kommunerne kæmper imod den.
Ja, de kæmper sådan set ikke specielt imod nogen her i Folketinget.
Altså hvis de kæmper, så kæmper de mod, at de også har nogle ønsker til, hvilke opgaver de skal løse i kommunerne; velfærdsopgaver i forhold til børnene, de ældre osv., og der vælger en del kommuner at have en dækningsafgift, så deres erhvervsliv også bidrager til den infrastruktur og den velfærdsudvikling, der er i lokalområderne.
Det er en prioritering, som kommunerne kan vælge eller lade være.
Jeg forstår så udmærket, at de mener, at deres erhvervsliv også skal bidrage til deres kommune.
Så skal jeg sige til fru Line Barfod, at jeg er blevet spurgt om kontanthjælpsdelen af arbejdsmarkedsreformen, og det er faktisk den, jeg har svaret på.
Jeg vil ikke kunne give detaljekendskab i forhold til, hvordan det samlede kontanthjælpssystem er indrettet.
Jeg kender udmærket til det forslag, som Enhedslisten har; man vil individualisere, altså fjerne det, der er den gensidige forsørgelsespligt i familierne.
Men det er rigelig stort og for stort til, at vi kan tage det.
Ole Sohn (SF), 2002-12-09:
Nu har jeg lyttet lidt til fru Pia Gjellerups besvarelse af Enhedslistens spørgsmål vedrørende arbejdsmarkedsreformen.
Jeg synes, at man skal sige tingene, som de er.
Enhedslistens forslag om at fjerne den gensidige forsørgerpligt og tage individuelt udgangspunkt er sådan set ikke Enhedslistens opfindelse.
Det er et forslag, LO har stillet, for det vil sikre, at man på en reel måde kunne give et incitament til, at folk kom ud på arbejdsmarkedet.
Det har både SF og Socialdemokratiet støttet henover sommeren, da det blev lanceret.
Vi har så holdt fast i støtten, og i konsekvens af det har vi måttet sige nej til arbejdsmarkedsreformen, som jo helt præcist knæsætter princippet om at fastholde den fælles forsørgerforpligtelse.
Det er det, der gør, at vi er kommet i situationen, hvor der er 27.000-28.000 af de dårligst stillede familier, som kommer til at betale for arbejdsmarkedsreformen.
Det er de penge, som et flertal af arbejdsmarkedsreformpartierne har besluttet skal bruges til skattelettelser for de mest velstillede i samfundet.
Det er virkeligheden, og det synes jeg Socialdemokratiet skal erkende og sige, at grunden til, at de gik med i arbejdsmarkedsreformen, er, at de kunne være med til at forhandle og udmønte reformen.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-12-09:
Jeg synes, fru Pia Gjellerup og Socialdemokratiet skylder at fortælle: Hvad skal de asylansøgere, som sendes ud til kommunerne, lave?
Altså hvad skal de foretage sig?
Kom med nogle konkrete eksempler.
Så kunne jeg forstå på morgenradioavisen, at fru Pia Gjellerup er enig i, at de også skal lære dansk fra dag ét; der kunne jeg høre, at selv Enhedslisten var imod.
Det var da en positiv overraskelse.
Mærkeligt at være sammen med Enhedslisten om sådan en ting, men det er dejligt for en gangs skyld.
Men jeg vil godt høre fru Pia Gjellerup: Hvad har man egentlig forestillet sig: lære dansk fra dag ét, ud og integreres fra dag ét - stadig væk i forhold til afviste asylsøgere?
Og hvad skal de mennesker lave ude omkring i kommunerne?
Jeg vil gerne bede om nogle helt konkrete forslag.
Pia Gjellerup (S), 2002-12-09:
Da man indførte den 3-måneders-regel, som hr. Freddie H. Madsen spørger til, var den faktisk ikke problematisk, men der sker jo jævnligt nogle udviklinger på boligmarkedet, som gør, at man i forhold til ting, der er de rigtige, selvfølgelig også skal drøfte: Bliver de ved med at være rigtige?
Vi har erklæret os ganske parate til at diskutere 3-måneders-reglen, forudsat at man ikke gør det, som nogle kunne tænke, at man diskriminerede nogle bestemte grupper.
Og det vil være det, der vil være vores løsen i den diskussion. Så til fru Colette L. Brix: Altså jeg ville sådan set meget gerne fortælle om det radikale forslag til et intelligent skattestop.
Jeg tror ikke, de herrer dernede lige i øjeblikket ville være helt trygge ved det.
De kender det betydeligt bedre selv, og jeg ser frem til - og det tror jeg
også de gør - at komme til at tage en stor runde på det efter den radikale ordførertale.
Det er ikke Socialdemokraterne, der har udviklet det intelligente skattestop, men jeg synes sådan set, det er et ret raffineret modspil, men vi kan også høre altså måske ind imellem for intelligent i nogle sammenhænge.
Så til hr. Søren Gade: Jamen det er måske en lille smule pudsigt at stå og skulle redegøre meget grundigt for et meget, meget præcist, omfattende skatteudspil, som Socialdemokratiet præsenterede for mindre end 2 måneder siden, og som indeholder en meget præcis beskrivelse af, hvordan vi forholder os med skattestoppet og i den sammenhæng ejendomsværdistigninger og beskatning heraf.
Vi synes ikke, det er rimeligt, at over 50 pct. af gevinsten, som disse såkaldte boligejere i Danmark, som hr. Søren Gade siger det, får, tilfalder nogle, der bor ganske bestemte steder i landet, typisk i det tætte københavnsområde eller i Aalborg, Århus, Odense, Kolding eller Vejle.
Vi synes ikke, det er en rimelig fordeling af goderne i det danske samfund, og derfor har vi et forslag til, hvordan man får denne urimelighed fjernet, uden at man skal hæve de grønne afgifter.