runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-31:
Det er jo fristende, men jeg ved godt, forretningsordenen ikke giver mulighed for det, at gå ind i en diskussion med hr. Egil Møller.
Den har vi haft før om netop dette spørgsmål.
Men på baggrund af de tal, der her blev opgivet af hr. Egil Møller, vil jeg spørge, om boligministeren kan bekræfte, at antallet af personer, som har krav på at få en bolig, i og med at de har fået asyl, er 5.000 og ikke 18.000 her i 2001, og at det er det tal, som er blevet meddelt kommunerne.
Jeg vil samtidig godt spørge, om ministeren kan bekræfte, at i det øjeblik, vi taler om personer, som har ret til at være her i landet, er deres hudfarve underordnet efter regeringens mening.
Vi har ikke noget ønske om, at det er dét, der skal være afgørende.
Det skal naturligvis være den enkeltes reelle boligbehov, der skal tages hensyn til, og ikke noget andet.
Egil Møller (DF), 2001-01-31:
Jeg ved ikke, om ministeren synes, vi absolut altid skal have et ideologisk slagsmål om dette spørgsmål.
Jeg synes egentlig godt, man kan forholde sig til kendsgerningerne på boligmarkedet, og jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at når der skal nyplaceres ca. 18.000 flygtninge og familiesammenførte, vil det jo give et ekstra pres på boligmarkedet. Havde vi ikke været i den situation, at der kom så mange nye til landet hvert år, havde vi jo heller ikke haft denne diskussion i dag.
Jeg beder bare om, at også ministeren forholder sig til kendsgerningerne og problemerne på boligområdet.
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Jeg vil først gerne sige tak for rosen.
Så bliver jeg bedt om at bekræfte, at mange parcelhusejere ønsker at komme fra det parcelhus, de har boet i en stor del af deres liv, og over i en lejlighed.
Det tror jeg hr. Egil Møller har fuldstændig ret i, og derfor er det vigtigt, at vi sikrer, at der er lejligheder til den gruppe mennesker.
Som fru Lissa Mathiasen siger, har vi givet bedre mulighed for, at man kan købe sig en andelsbolig og lave ollekoller, eller hvad ved jeg, i en andelsboligforening.
Vi har været med til at sikre, at kommunerne har fået bedre mulighed for at bygge almene lejligheder, fordi de har fået fri lånefinansiering af dem.
Vi mener nemlig også, at det er meget, meget vigtigt, at der er mulighed for, at man kan flytte fra sit parcelhus til en bolig, der passer til ens behov.
Det har vi gjort meget for de sidste par år, og vi mener faktisk, det er afgørende, at kommunerne også her lever op til deres ansvar og bygger et så stort antal boliger, at de mennesker, der bor i parcelhus, kan få en bolig, der passer til dem, og at flyttekæden kan fortsætte og yngre familier flytte ind i parcelhusene.
Hver gang vi diskuterer enkelte danskeres problemer, synes jeg, vi skal forholde os til dem i stedet for at betragte deres problemer som ligegyldige og benytte anledningen til at diskutere flygtninge.
Lad os forholde os til bl.a. de mennesker, der bor i parcelhusene, og se på, hvordan vi kan sikre, at de kan få en lejlighed at flytte ind i, i stedet for hele tiden at gøre det hele til en ideologisk diskussion.
Det synes jeg er ærgerligt, og det synes jeg ikke er fair over for de mennesker, der gerne vil have en lejlighed.
Lissa Mathiasen (S), 2001-01-31:
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om boligministeren kan bekræfte, at hvis vi netop tager den gruppe af ældre borgere, som ønsker at afhænde deres parcelhus og gerne vil have en anden og mere egnet bolig, tror jeg egentlig, vi alle sammen er meget enige om, at det er en god idé at gøre det, også fordi det giver den forandring og følger det mønster, vi faktisk har brug for, og som mange unge familier kunne ønske sig.
Men er det ikke sådan, at netop den gruppe af ældre har mulighed for at kunne komme i betragtning til andelsboliger?
Jeg tænker både på de traditionelle andelsboliger og også på den nye form for andelsboliger, som blev indført under den sidste folketingssamling.
Egil Møller (DF), 2001-01-31:
Jeg siger tak for svaret.
Jeg vil sige, at der var mange kønne ord i besvarelsen, og flere af sætningerne kunne Dansk Folkeparti sådan set godt tilslutte sig.
Men jeg vil godt bede ministeren bekræfte, at mange parcelhusejere, som er kommet op i alderen og ønsker at afhænde deres parcelhus for at få en lettere tilværelse - slippe for alt det besvær, der er forbundet med at have en ejerbolig - og ønsker at flytte ind i et udlejningsbyggeri, faktisk er kommet i klemme i dag.
Der er nemlig et voldsomt pres på hele udlejningssektoren, ikke mindst fordi der hvert år åbenbart skal boligplaceres ca. 18.000 mennesker, enten som flygtninge eller i forbindelse med familiesammenføringer.
Er det ikke et problem, som regeringen tager alvorligt, eller kan man slet ikke se, der er et problem her?
Lotte Bundsgaard (S), 2001-01-31:
Som svar på det spørgsmål, der er stillet, kan jeg bekræfte, at vi i regeringen ønsker et boligmarked med et varieret udbud af boligtyper.
Det skal der ikke herske nogen tvivl om.
Faktisk er vi i regeringen meget glade for den debat, der har været i den senere tid.
I et velfærdssamfund som vores skal der være gode boliger, som er tilpasset den enkeltes behov, og netop derfor har regeringen taget en række initiativer for at sikre et godt udbud af boliger til f.eks. yngre fysisk handicappede og ældre.
Der er behov for forskellige boligtyper og også for private udlejningsejendomme.
Måske er der endda behov for nye boligtyper, for at vi fremover kan dække behovet for gode, individuelle boliger, og det må vi se på.
Men det er ikke sikkert, at den boligmangel, som især de unge oplever i øjeblikket, skal løses ved, at vi kun bygger boliger til den gruppe. Det er muligt, vi skal gå andre veje.
Det kan være, at vi f.eks. skal bygge yderligere til gruppen af ældre for via flyttekæden at skabe plads til de unge på det eksisterende boligmarked.
Det må vi også se på.
Billedet af boligmarkedet er ikke entydigt og klart, og
hvilke initiativer, regeringen eventuelt skal tage, er derfor også stadig noget uklart.
Jeg har derfor sat en undersøgelse
af boligsituationen i gang.
Men det er klart, at regeringen går ind for et varieret boligmarked med boliger, der passer til den enkeltes behov.
Egil Møller (DF), 2001-01-31:
Nybyggeriet inden for privat udlejningsbyggeri eksisterer ikke længere.
Ønsker ministeren at ændre den situation?
»Ønsker regeringen, at det fortsat skal være muligt at opretholde et nybyggeri af udlejningsboliger opført af private investorer og i bekræftende fald, hvilke konkrete initiativer vil regeringen tage?« Skriftlig begrundelse
Det fremgår af mediernes omtale inden for de seneste uger, at det økonomiske grundlag ikke er tilfredsstillende på grund af de seneste års lovgivning på området.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-01-31:
Jeg kan forstå af det, ministeren siger, at så skal man bare flytte; det er løsningen.
Jeg synes altså, det er en dårlig løsning.
Men jeg vil også sige, at uanset hvad har man krav på en genhusningsbolig, hvis lejen kommer op på 127 kr. pr. m2.
Men i dette tilfælde vil det jo betyde en huslejestigning på omkring 1.000 kr. om måneden for vedkommende person, og det er jo en stor udgift.
Så jeg mener faktisk, at der er personer, som kommer i klemme, også selv om der er nogle regler i boligreguleringsloven, som sikrer, at man kan blive genhuset.
Uanset de regler er der folk, der kommer i klemme, så jeg synes stadig, der er god grund til at kigge på tingene.
Vi har efter min mening ikke verdens bedste boligstøttelov, for folk med lav indkomst kommer i klemme i dette tilfælde, så vidt jeg kan se.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-31:
»Kan den danske regering bekræfte de oplysninger om Echelon og om ulovlig aflytning af mobiltelefoner og kommunikationssatellitter, som den hollandske regering har fremlagt mandag den 22. januar 2001 i en rapport til det hollandske parlament, eller må vi konstatere, at Forsvarets Efterretningstjeneste ikke har samme professionelle standard som den hollandske efterretningstjeneste?«
Skriftlig begrundelse
En række kendsgerninger tyder på, at Forsvarets Efterretningstjeneste råder over mindst lige så megen viden
om fremmede magters aflytningsvirksomhed som den hollandske efterretningstjeneste.
F.eks. råder Forsvarets Efterretningstjeneste selv over meget avanceret udstyr og landsstationer til aflytning af bl.a. satelitter.
I denne rapport konkluderer den hollandske efterretningstjeneste, at det er højst sandsynlig, at Echelon-netværket eksisterer, og at der er behov for international lovgivning, der skal kontrollere de ulovlige aflytninger.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg tror, alle er enige om, at retssikkerheden skal være i top, men der, hvor jeg tror, enigheden hører op, er, når det drejer sig om, hvad man skal gøre rent praktisk for at hjælpe de beboere, der er i klemme, for at hjælpe de områder, der er i klemme.
Vi har flere gange spurgt ministeren, om ikke det var en idé så at bruge noget tilsvarende som f.eks. rockerloven, som man brugte over for rockerklubber, hvorfra man mente, der udgik
trusler og kriminalitet.
Det kunne man også bruge i det her tilfælde, og hvis rockerloven ikke kan bruges, fordi der ikke er tale om rivaliserende grupper - det har vi diskuteret mange gange - jamen så må man finde noget tilsvarende.
Københavns Politi har også flere gange peget på, at når de går frem med deres virkemidler, finder de ud af, hvis sådan en sag kommer for domstolen, at så kan de ikke vinde den, og derfor er det, de siger: Vi har brug for ekstra magtmidler, så vi kan sætte kriminelle grupper ud. Derfor har vi altså peget på flere gange, hvad det er, vi vil.
Vi efterlyser svar fra ministeren på, hvad regeringen vil, og hvornår der sker noget.
Sker der noget f.eks. i den her folketingssamling?
Det prioriterer vi meget højt.
Frank Jensen (S), 2001-01-31:
Jeg tror, fru Sandy Brinck og andre kan erindre, da jeg kom med et meget gennemarbejdet forslag til at give politiet nye magtbeføjelser, nemlig til at lave et dna-register i de mest alvorlige, modbydelige kriminalitetssager, vi har i Danmark og i øvrigt i verden, nemlig seksuelle overgreb mod børn, i det hele taget sædelighedsforbrydelser og også mod andre, at da kunne vi ikke formå hr. Skaarup til at stemme for, at politiet skulle have disse nye magtbeføjelser til at lave et register over folk, der var sigtet, dømt for alvorlige seksuelle forbrydelser, for det var en krænkelse af deres menneskerettigheder, at man skulle stå i et sådant register, hvis man havde været sigtet for en meget alvorlig forbrydelse.
Hr. Skaarup står nu og siger, at jeg skal komme med en rockerlov, fordi vi har nogle hashklubber, som giver alvorlige problemer.
Ja, det gør de, men fra dansk politis side sætter vi fuld kraft ind for at få stoppet deres aktiviteter.
Hr. Skaarup skulle måske fare lidt mere med lempe i den her sag.
Hr. Skaarup har en rigtig dårlig historie med baggrund i den vilje eller mangel på samme, som hr. Skaarup har udvist, når det drejer sig om at give politiet de rette redskaber i alvorlige kriminalitetssager.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-01-31:
Jeg vil gerne begynde med at takke regeringen for at have taget sidste års forespørgselsdebat til efterretning gennem udarbejdelsen af redegørelsen om fremme af religionsfrihed.
Det glæder mig, at religionsfriheden er blevet sat på dagsordenen, at Folketinget gennem sidste års religionsfrihedsdebat har kunnet debattere emnet, så resultatet nu foreligger, nemlig et håndgribeligt papir om religionsfrihedens rolle i dansk udenrigspolitik og dermed med en øget fokus på religionsfrihed,.
Dette forhold har regeringens redegørelse været med til at ændre.
Problemstillingen er blevet konkretiseret, og det er prisværdigt.
Så kunne man spørge, hvorfor den nærværende
forespørgselsdebat så skal finde sted.
Svaret er enkelt: For at vi kan videreudvikle indsatsen for fremme af religionsfrihed.
Der er lagt et fundament.
Besvarelse
Svend Auken (S), 2001-01-31:
Det er netop, fordi jeg har de synspunkter, hr. Kolstrup lægger til grund for sit spørgsmål, at jeg er så glad for, at vi har den lange høringsfrist i planloven på de 8 uger, og jeg har givet udtryk for, at hvis man laver forlængelser, bør man som udgangspunkt lave dem generelt og ikke individuelt.
Her er der ikke nogen grund til at tro, at man har overtrådt loven, og derfor spørger hr. Kolstrup også om ånden, og i ånden er jeg enig med ham, men jeg skal jo forvalte loven, og det er HUR, der har ansvaret, og de har overholdt loven i det her tilfælde.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-31:
Jeg hæfter mig selvfølgelig ved, at ministeren siger, at det ikke er efterstræbelsesværdigt, at man foretager sådan nogle individuelle bedømmelser.
Tværtimod er det eneste rigtige, og det kunne jeg forstå at ministeren anerkendte, at alle behandles efter samme retningslinjer, at alle får de samme muligheder.
Når jeg spørger ministeren, er det også, fordi ministeren jo ikke blot er chef for planloven og vogter af dens ånd, men også fordi ministeren er den person om nogen, der har været fadder til Århuskonventionen, den konvention, der taler om, at forudsætningen for demokratiet, er, at alle borgere kan få adgang til oplysninger og dermed blande sig i miljøspørgsmål.
Er ministeren ikke enig med undertegnede i, at Regionplan 2001 for hovedstadsområdet virkelig berører mange mennesker, og netop fordi den berører mange mennesker, og fordi vi jo har den glimrende Århuskonvention, må det være ønskeligt, at der er de samme spilleregler for alle, at alle har mulighed for at øve indsigelse med den samme tidsfrist?
Jeg kan forstå, at HUR erkender - ifølge ministeren - at der har fundet nogle uregelmæssigheder sted.
Finder ministeren det så acceptabelt og i overensstemmelse med planlovens ånd, at man søger at løse disse uregelmæssigheder ved at træffe individuelle aftaler?
Svend Auken (S), 2001-01-31:
Hovedstadens Udviklingsråd, HUR, har offentliggjort forslaget
til Regionplan 2001 efter planlovens regler med 8 ugers frist for indsigelser m.v. Det er HUR, der som regionplanmyndighed vurderer, om regionplanforslaget skal sendes til en bredere kreds af høringsparter, eller om høringsperioden skal vare længere end den minimumsgrænse, der er foreskrevet i planloven.
HUR sigter mod at vedtage Regionplan 2001 endeligt inden sommerferien og har på baggrund af den stramme tidsplan valgt at fastsætte offentlighedsperioden til lovens minimumskrav.
HUR erkender, at der har været enkelte problemer med distributionen af regionplanmaterialet.
Jeg har ikke på den baggrund nogen anledning til at gribe ind i den igangværende proces.
Søren Kolstrup (EL), 2001-01-31:
Jeg vil gerne have afdækket ministerens holdning til den måde, hvorpå høringen om Regionplan 2001 for hovedstadsområdet er blevet ført ud i livet.
Når jeg spørger miljø- og energiministeren, er det jo, fordi han er den øverste chef for planlovens gennemførelse i Danmark.
Spørgsmålet er også betinget af, at efter at det er HUR, der har fået ansvaret for regionplanlægningen, kan man registrere meget stærke uregelmæssigheder; der er simpelt hen en masse mennesker, der ikke er blevet spurgt.
»Vil ministeren tage initiativ til at sikre, at Hovedstadens Udviklingsråds igangværende høringsfrist vedrørende HUR- regionens regionsplaner udsættes?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet skyldes, at adskillige høringsparter, der hidtil har stået på de enkelte amters udsendelseslister, ikke har fået høringsmaterialet, efter at HUR har overtaget regionsplanlægningen - heller ikke selv om der konkret er rykket for at få tilsendt høringsmaterialet.
HUR fastholder den korte frist, til trods for at flere på baggrund af de aktuelle problemer for høringspartnere har anmodet om, at høringsfristen udsættes.
En sådan usmidighed fra HUR's side er både i modstrid med planlovens og Århuskonventionens ånd.
Arne Rolighed (S), 2001-01-31:
Jeg skal oplyse til fru Birthe Skaarup, at uanset om det er amterne, eller det er staten, der betaler, er det skatteborgerne til syvende og sidst, der skal lægge penge til.
Der ligger således ingen kassetænkningsbetragtning bag det her, men en prioritering af det moralske og etiske samarbejdsmæssige hensyn på det internationale område kontra den nytte, vi har af det.
De, der står på venteliste, vil gå ud i søgning blandt 5 millioner donorer, der er registreret i registre i ca. 45 lande.
Det vil ikke betyde noget væsentligt, at vi udvider f.eks. donorregisteret i Danmark fra 12.000 til 20.000, men det er da klart, at sandsynligheden for at finde en i det danske register vil da være større med 20.000 end med det nuværende 7.500.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Birthe Skaarup (DF), 2001-01-31:
Jeg kan referere til, at den tidligere sundhedsminister har sagt, at hun faktisk synes, det er en god idé, at man udvider
det her register, men at det må blive et spørgsmål mellem amterne og selvfølgelig Sundhedsministeriet.
Efter hvad jeg har forstået, så står der altså folk, unge mennesker, og venter, som godt vil have denne her knoglemarv.
Hvis man udvidede registeret her i Danmark, ville man desuden meget hurtigt kunne få fat i en donor, såfremt der efter en transplantation skete et tilbagefald.
Svend Auken (S), 2001-01-31:
Derfor synes jeg ikke, det tjener noget formål, at jeg går ud og giver karakterer, når man i øvrigt har overholdt loven.
Men jeg er da i princippet enig med hr. Søren Kolstrup i, at det bør være en undtagelse, man laver den slags individuelle forlængelser.
Det er jeg helt enig med ham i, men altså formelt er loven overholdt i det her tilfælde.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-01-31:
Jeg vil gerne takke både ministeren og de forskellige ordførere for den grundholdning, som man har givet udtryk for.
Jeg synes, det er opløftende i et Folketing, hvor vi kender til mange debatter, hvor uenigheden kan være stor, at der her i fællesskab gives udtryk for de grundholdninger, der er kommet frem.
Det er ud fra den helt overordnede målsætning, at når vi selv er privilegerede - sammenligner vi os med en lang række lande, så er vi jo privilegerede her i landet - så føler vi os forpligtet til at hjælpe dem, der ikke har de privilegier, de muligheder, som vi har.
Det mener jeg også betyder, at vi skal vise det, vi kalder rettidig omhu, så vi ser: Hvor er der steder i verden, hvor der er risiko for, at konflikter vil bryde ud?
Forebyggelse er nemlig vigtig også på dette område, og dér vil jeg nævne tre steder, nemlig Indien, Pakistan og Sri Lanka, hvor meget tyder på, at der vil finde en stigning sted i forfølgelse og diskrimination af religiøse mindretal.
Jeg ved, det er en utrolig vanskelig opgave at være forebyggende på den rigtige måde, men her nævner jeg tre eksempler, hvor flere eksperter frygter, at det er områder, hvor der kan ske sammenstød, hvor religionen kan blive misbrugt over for nogle. Når jeg nævner dem, så er det også, for at det må indgå i Udenrigsministeriets overvejelser, også i arbejdet i de forskellige internationale organisationer, at man her kan yde en forebyggende indsats, og at man helt konkret vil videreudvikle indsatsen gennem vores bistandssamarbejdslande.
Det er selvfølgelig en meget vanskelig opgave, og det er let her at sige, det skal løses, men når vi ser de mange uhyggelige lidelser, så må vi prøve, om vi hele tiden kan blive bedre.
Det kræver megen visdom at kunne gøre det, men jeg synes, at denne brede enighed, som har været her i dag, er grundvæsentlig for, at vi kan komme videre og yde vort bidrag.
På den baggrund vil jeg gerne takke for debatten fra de forskellige ordføreres side.
En enkelt bemærkning til vedtagelsesforslaget fra Enhedslisten: Min holdning har været, at når vi har haft en debat om religionsfriheden, så er det naturligt, at det er den kontekst, som vi fokuserer på.
Så kunne man en anden gang have en generel og overordnet debat om menneskerettigheder inden for mange områder.
Jeg mener faktisk ikke, at det er i modsætning til det, der er sagt fra hr. Søndergaards side.
Tove Fergo (V), 2001-01-31:
Jeg undrer mig lidt over udenrigsministeren.
Da vi havde forespørgselsdebatten den 4. maj om religionsfrihedens menneskeret, så syntes vi også fra Venstre, at det var en rigtig god idé at have den debat, og som hr. Kofod-Svendsen citerede fra mit indlæg dengang, så var der faktisk ikke fra dansk side noget om menneskerettighedernes religionsfrihed i forbindelse med alle de publikationer, jeg kunne komme i tanke om og i nærheden af. Da redegørelsen så kom, så tænkte jeg, at det var dejligt.
Jeg så frem til at læse den, og jeg tænkte, at nu skal vi virkelig få et overblik over, hvordan det så er med religionsfriheden i de samarbejdslande, vi har.
Lad os nu se, hvordan det er.
Så læste jeg til min store forbavselse på den ene side
efter den anden en historisk redegørelse om de forskellige konventioner og så nogle synspunkter om, hvordan man skulle tackle problemet med dialog osv., det, der har været sagt meget om i dag, men ikke noget konkret.
Så spørger jeg ministeren her, hvor vi har en forespørgsel, om nogle konkrete fortællinger, beretninger, eksempler på, hvordan man arbejder med det.
Og ministeren ikke så meget som svarer et folketingsmedlem, et parti.
Det er simpelt hen utroligt ...
Margrete Auken (SF), 2001-01-31:
Vi er jo sådan lidt sen på den og lidt bizarre, og det har jo ikke sådan ligefrem vrimlet med debat her i dag, og det kunne også godt lyde lidt underligt det der med finansieringen.
Når det kom med fra vores side, ud over det med at have orden i eget hus, så skyldes det jo blandt andet, at Ole Espersen flittigt har fremhævet, at vi har det problem i Danmark i forhold til de internationale bestemmelser. Og det kan klares ved, at man lige frigør tanken en lillebitte smule fra sin fastlåsthed.
Så det var ikke en bizar ting, for det er blevet banket ind i hovedet på os af Ole Espersen gang på gang.
Og jeg synes, at Ole Espersen har ret.
Han overdriver nogle af virkningerne af det, men det er ikke nemt at forklare.
Vores nuværende kirkeminister siger, at man jo kan forklare folk det.
Han har forklaret det vældig godt, og folk har ikke forstået det.
Mogens Lykketoft (S), 2001-01-31:
Jeg vil gerne takke for indlæggene og for den interesse, debatten selvfølgelig er udtryk for, nemlig at forbedre menneskerettighederne, herunder religionsfriheden.
Det er også klart, at jeg heller ikke havde nogen problemer med også at stemme for Enhedslistens forslag, men jeg er enig med fru Margrete Auken i, at det i og for sig ikke er synspunkter, den generelle holdning til menneskerettigheder, som er nye.
Regeringen vil som sagt udvikle sin hidtidige indsats
for at fremme og beskytte religionsfrihed både i udenrigs- og udviklingspolitikken, og vi vil anvende både positive og kritiske midler, som jeg gav udtryk for. Jeg hører, måske lidt ligesom hr. Søren Søndergaard syntes han hørte det, hos Venstre og De Konservative en undertone af, at man måske kunne bruge nogle menneskerettighedskrænkelser som påskud til at spare på ulandshjælpen.
Jeg synes ikke, at det er nogen indlysende rigtig strategi.
Jeg tror, at den nuancerede holdning, vi har valgt, er den rigtige, for konsekvenserne af det modsatte er jo, at vi i nogle situationer skal unddrage nogle af de allersvageste i et samfund, hvor vi har et programsamarbejde, en støtte, fordi regeringen ikke i et og alt lever op til vores idealer om menneskerettigheder. Jeg mener, at man er nødt til at foretage denne konkrete vurdering, sådan som det har været dansk politik hidtil, og jeg hører også, at det er der tilslutning til fra et betydeligt flertal her i Folketinget.
Det er ikke spørgsmål, jeg er i stand til at besvare udtømmende i denne debat, vil jeg godt sige; men jeg har noteret mig, at synspunkterne blev rejst.
Margrete Auken (SF), 2001-01-31:
Jeg vil blot sige, at også Enhedslistens forslag til vedtagelse kan SF stemme for.
Vi drøftede i gruppen i dag, om vi skule gå ind og fremsætte en vedtagelse af den art, og afvejningen var jo blandt andet, at det er med i »Partnerskab 2000« som en vigtig bestanddel af de kriterier, vi arbejder for, og derfor følte vi, at det var tilgodeset.
Når vi så alligevel ikke fremsatte det selvstændigt, så hænger det også sammen med, at vi heller ikke var medforslagsstillere på den anden, som vi måske syntes var lidt svag.
Men skulle der ske det, at Enhedslistens forslag til vedtagelse kommer til afstemning, så stemmer SF for den.