runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-17:
Det kan godt være, at det er lidt uklart udtrykt i besvarelsen på spørgsmål 194 og 195, er det vel, men her er det vigtigt at være opmærksom på, at der er to ting, vi drøfter.
Den ene er det specifikke, som drejer sig om, hvorvidt en bank har overtrådt nogle regler.
Det kører helt administrativt, nøjagtig som hvis manden går over for rødt lys, og han så bliver indklaget for det.
Det foregår helt automatisk og uden indblanding af hverken politikere eller andre.
Så var der en anden del af den diskussion, der drejede sig om det helt overordnede: Skulle man ændre aktieavancebeskatningsloven, for så vidt angår private salærers 3-års-regel og 100.000 kr.s-grænsen?
Der melder departementet tilbage: Nej, det er der ingen aktuelle planer om. Det, der ikke er aktuelle planer om, er altså det, der går på den generelle ændring i aktieavancebeskatningsloven.
Ikke det specielle, specifikke problem, som drejer sig om en overtrædelse af de gældende regler.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-17:
Sagt til skatteministeren: Der afholdes et møde, og så bliver man bedt om at vende tilbage, og så meddeler departementet på mødet, efter at der er bedt om en afklaring, at man ikke har nogen planer om at ændre aktieavancebeskatningsreglerne.
Det er så det spørgsmål, jeg stiller: Var det noget, der blev forelagt skatteministeren, eller blev det det ikke?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-17:
Af redegørelsen fremgår det, at spørgsmål om pengeinstitutternes kapitalansættelse og fradrag for tab var med som et orienteringspunkt på et møde i sommeren 2002 mellem Skatteministeriets embedsmænd.
Drøftelserne i dette forum tog udgangspunkt i, at en ligningsmæssig sag, som det er kutyme, og som jeg netop har beskrevet, finder sin afgørelse i det ligningsmæssige system.
Drøftelserne angik således ikke, om der burde lovgives som alternativ eller supplement til at køre sagerne i det ligningsmæssige system.
På mødet oplyste departementet endvidere, at der ikke var aktuelle planer om en generel ændring af aktieavancebeskatningsreglerne, det vil sige om indførelse af en ny aktieavancebeskatningslov, hvor diskussionen jo drejede sig om de private aktionærer, en diskussion, som jeg deltog ganske aktivt i.
Det var sådan set det, som departementet gav information om.
På det tidspunkt var der ikke planer om at komme med lovgivning på det der område.
Jeg er ikke orienteret om de udvekslinger af oplysninger, som foregår i ministeriets koncernledelse på det tidspunkt, og det er også helt sædvanligt.
Nu skal vi altså ikke overdramatisere det her.
Jeg taler om en procedure, som har været anvendt af denne regering og af tidligere regeringer i masser af sager.
Hver gang myndighederne mener, at her overtræder man reglerne, så griber de ind, og sådan er det. Så opstod der en større debat i pressen, og nogle mente, at her var tale om et hul, og at nu skulle man absolut gribe ind osv.
Det fik så konsekvenser også i diskussionen i forhold til en række andre pengeinstitutter, og så sagde jeg: O.k., for at lukke den debat, så lad os da for en sikkerheds skyld fremsætte et lovforslag.
Det gjorde vi så, og det er den situation, vi står i nu.
Ikke fordi der har været nogen tvivl i det juridiske ligningsmæssige system om, at her gik man simpelt hen over stregen.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peder Sass (S), 2004-03-17:
Det er glædeligt at høre fra ministeren, og vi deltager da også gerne i de videre drøftelser med ministeren, således at vi med de erfaringer, vi har på baggrund af de relationer, vi har til organisationerne, forhåbentlig kan bidrage til at gøre de vilkår bedre.
Ifølge de artikler, der har været tilgængelige, handler det jo om, at de vognmænd, der ikke overholder reglerne, i realiteten kan profitere af, at de vognmænd, der overholder reglerne, har nogle omkostninger, som de ikke selv har.
Det vil i realiteten sige, at det altså er økonomien, der bestemmer, om man har disse uheld, og det er et alvorligt problem, vi her står over for.
Der går jeg ud fra, at ministeren som sagt vil tage initiativ til nogle overvejelser om måske at tilbagetrække tilladelser.
Hvornår kan vi forvente, at der kommer et lovinitiativ, og vil ministeren prøve at se på, hvordan det foregår i nabolandene, de har nemlig væsentligt strammere regler end dem, vi har her i Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-17:
»Vil ministeren oplyse, hvad der var baggrunden for, at ministeren i maj-juni 2002 fravalgte at lovgive vedrørende en række bankers fradrag for tilbagekøb af egne aktier?«
Nicolai Wammen (S), 2004-03-17:
Det har været en speciel oplevelse her i dag at diskutere med finansministeren, som jo vægrer sig meget ved at komme med noget konkret i forhold til det enorme samfundsproblem, arbejdsløsheden er.
Altså regeringen kom i går og sagde, at nu havde den en kæmpe plan, og nu skulle vi se, at nu skete der noget.
O.k., der er rejst kritik af den fra mange sider, og vi mener ikke, at regeringen bruger de bedste instrumenter til at gøre noget ved arbejdsløsheden, men lad os da lytte til, hvad regeringens eget bud er.
Hvordan vil det se ud om nogle måneder, f.eks. den 1. juni?
Hvordan vil det se ud ved årsskiftet med arbejdsløsheden?
Det er vel ikke fuldstændig urimelige spørgsmål at stille landets finansminister, og så får vi at vide, at det har regeringen ikke noget bud på.
Man har et bud på et årsgennemsnit, som er 165.000, og det må vi så forholde os til, men hvordan det ser ud om bare et par måneder eller tre, og hvordan det ser ud ved årsskiftet, det blæser i vinden.
Det må vi jo så konstatere.
Så vil jeg sige til finansministeren, at Danmark rent faktisk ligger som nr. 25 ud af 25, når man kigger på, hvordan de europæiske lande har været i stand til at bekæmpe arbejdsløshed.
Men jeg kan forstå, at finansministeren mener, vi er nr. 23 ud af 25, og at det er godt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-17:
Det var det, jeg spurgte til; det var det, jeg mente.
Jeg ved ikke, om ministeren kan uddybe: Hvad ligger der i den betragtning, at staten skal holdes skadesløs?
Jeg vil gerne sige tak for svaret, selv om det godt nok indeholder et enkelt element, der er en lille smule kryptisk, med hensyn til at staten skal holdes skadesløs.
Jeg går ud fra, at det ikke er svie og smerte og sådan noget, ministeren har i tankerne; at det ikke er den gene, ministeren føler ved det, som han vil kræve erstatning for eller sådan noget.
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Jeg forstod så, at ministeren ikke vil modsætte sig det, hvis Københavns Kommune vil have det sådan, og det synes jeg er klogt.
Det vil jeg gerne anerkende.
Så vil jeg godt spørge ministeren: Betyder det så også, at hvis der træffes en anlægsbeslutning på baggrund af Borgerrepræsentationens diskussion, så vil regeringen også give de nødvendige godkendelser i forhold til de stramninger på de kommunale investeringer, som ligger i det, som regeringen har kaldt en forårsplan?
Det er i øvrigt misbrug af det flotte ord forår, men det er så en anden sag.
Men deri ligger jo en stramning over for kommunerne med hensyn til anlægsarbejder.
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at man selvfølgelig vil give grønt lys også i den sammenhæng.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Tak for spørgsmålet.
Jeg mener ikke, der er basis for at ændre den beslutning om metroens tredje etape, der er truffet.
Det har jeg sagt flere gange, og det står jeg ved.
Man skal være klar over, at de fulde omkostninger ved en ændring af projektet skønnes at være i størrelsesordenen 700-800 mio. kr., hvilket hr. Keld Albrechtsen jo ved alt om.
Man skal også være klar over, at de andre ejere af Østamagerbaneselskabet, Københavns Amt, som er den største aktionær, og staten, i givet fald skal holdes skadesløse i forhold til de allerede aftalte projekter.
Hr. Keld Albrechtsen er jo sikkert enig i, at vi øgede det oprindelige budget med næsten 40 pct., 390 mio. kr., af hensyn til et forbedret miljø.
Ifald aftalen brydes af Københavns Kommune, er det en ny situation, som ejerne af Østamagerbaneselskabet må forholde sig til.
Men staten vil ikke lægge hindringer i vejen, når blot staten holdes fuldstændig skadesløs.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-17:
Da vi havde debatten om metroen i sidste uge her i Folketingssalen, opstod jo en ny situation, fordi vi fik meddelelse om, at der blandt et flertal af medlemmerne i Københavns Borgerrepræsentation er udarbejdet et forslag om en nedgravning af metroens tredje etape, således at beboerne kan undgå de gener, som de ellers vil blive påført.
Det er jo et ganske fortrinligt forslag, som jeg da i hvert fald håber kan gennemføres, og en forudsætning for, at det kan gennemføres, er jo, at vi kan få ministerens tilsagn om, at regeringen ikke vil modsætte sig en beslutning i Københavns Borgerrepræsentation gående ud på, at man vil finansiere og igangsætte dette projekt.
»Vil regeringen modsætte sig den løsning for metroens tredje etape, Amagerbanen, som nu er foreslået af et flertal i Københavns Kommunes Borgerrepræsentation?«
Skriftlig begrundelse
Statsminister Anders Fogh Rasmussen skulle ifølge dagbladet Politiken fredag den 12. marts 2004 have udtrykt ønske om ikke at blokere for en nedgravet løsning, hvis Københavns Kommune selv betaler.
Meldingen fra flere medlemmer af regeringspartierne under Folketingsdebatten om metroen onsdag den 10. marts 2004 var imidlertid den modsatte, nemlig at en alternativ nedgravningsløsning vil blive uden statens medvirken.
Spørgeren ønsker at få et klart svar på, hvad regeringens holdning til en ny nedgravningsløsning er.
Thor Pedersen (V), 2004-03-17:
Altså jeg vil meget gerne på et senere tidspunkt diskutere, hvordan den statistik gøres op, hvor det jo er arbejdskraftundersøgelser, man sammenligner med.
Man har spurgt, hvem ønsker egentlig at komme i arbejde, og hvem ønsker ikke at komme i arbejde.
Det er altså en helt anden debat, som jeg meget gerne vil tage senere, om, hvordan man egentlig sammenligner de statistikker, som gælder i EU. Så bliver der sagt, at det er lige meget, og at vi ikke gør noget konkret, men vi har lagt et konkret forslag frem.
Det er konkret, at folk kan se, hvad det er, de får mere.
Det er konkret, for vi fremrykker investeringer, det er konkret alt sammen.
Det, vi kan sige, er, at der her ligger et bidrag til at reducere ledigheden med 22.000, og det er baseret på, hvad virkningen er ved årets udgang.
Jeg siger udtrykkeligt, at så kan man lave en gennemsnitsbetragtning.
Hvad er den gennemsnitlige registrerede ledighed igennem 2004?
Den er ca. 165.000.
Det er det svar, jeg giver.
Så kan man stille spørgsmål om et klokkeslæt og også få et svar.
Jeg vil godt sige, at usikkerheden bliver meget stor i det modelarbejde, man har, for det er jo ikke bare at stikke en finger i luften og sige, at vi tror på et tal.
Det er i virkeligheden et forsøg på rent fagligt at gøre brug af den viden, man har, af de historiske erfaringer, man har med de modeller, man arbejder med, som er fuldstændig de samme som under den tidligere regering, og det er nøjagtig det tal, man lancerer.
Men hvis hr. Nicolai Wammen ønsker et tal, så kan vi godt give et tal med en tilsvarende meget stor usikkerhed, som ikke hjælper nogen som helst.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Altså helt konkret så er Danmark ikke på en sjokplads, Holland altså har en større stigning, og Belgien har en større stigning.
Så vil jeg godt lige sige, at stigninger jo er relative, altså man må se, hvad udgangspunktet er, om der har været en højere ledighed som udgangspunkt eller en lavere ledighed.
Hvis man har lav ledighed og en lille stigning, så kan den relativt jo godt blive meget stor.
Har man slet ikke haft nogen ledige og får en ledig, så er stigningen uendelig stor.
Har næsten alle været ledige i forvejen, og de sidste kommer med, så er stigningen i ledigheden meget lille.
Men det, der i virkeligheden er det grundlæggende i dansk økonomi, er, at vi har en sund økonomi, at vi ikke har været tvunget til at skære ned på offentlige serviceydelser
, selv om der er lavkonjunktur. Det er jo det, man har måttet gøre i andre lande.
Man kan gå til Tyskland og se, hvad det er for en behandling, de har måttet give de nationale budgetter for overhovedet at stramme op, hvor vi i Danmark har vækst, og selv under lavkonjunkturen bruger endnu flere penge til offentlige servicegoder.
Der har aldrig været så mange offentligt ansatte, som der er nu.
Der er aldrig brugt så mange penge som nu til offentlige servicegoder på trods af lavkonjunkturen.
Det er det, man skal glæde sig over, hvis ellers man ønsker, at danskerne skal have det godt.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-17:
Det er så, om de vil være trygge ved det i United States, og det er jeg ikke så sikker på.
Der er jo alle mulige forklaringer på, hvorfor det er gået sådan, og nu bringer finansministeren det jo selv ind.
Det er jo altså tankevækkende, at så sent som forrige tirsdag blev der her i Folketinget fremlagt en oversigt over, hvordan det var gået i alle EU-landene, og i de 25 EU-lande var der præcis, eller det behøver ikke at være præcis de samme, men stort set de samme problemer med dollarkursen.
Men ellers må man jo sige, at ministerens forklaring holder vel ikke, for vi er på en sidsteplads, vi er på en sjokplads, og det er jo ikke særlig morsomt, da vi jo tidligere har gjort det allerbedst med beskæftigelsen.
Thor Pedersen (V), 2004-03-17:
Hvis man læser Arbejderbevægelsens Erhvervsråd, og det kan man godt gøre en gang imellem, så er deres konklusion, at dollarkursfaldets betydning for de offentlige budgetter er, at vi har ansat flere, end der var før.
Det ejendommelige ved tal, 28.000 er selvfølgelig en tilfældighed, er, at hvis man tager det, som ledigheden er steget siden det absolutte lavpunkt ved årsskiftet 2001-2002, så er den registrerede ledighed steget med 43.000.
Af de 43.000 er der ledige, der er kommet ind i statistikken, som har været udenfor, fordi de var i aktivering.
Derfor siger jeg blot, at hvis nogen mener, at det er i min magt at styre dollarkursen, så takker jeg for tilliden, men her vil jeg så medgive spørgeren, at det har jeg ikke levet op til, men det vil jeg prøve fremover.
Jeg vil sige, at det kan være meget svært at svare, hvis spørgeren overhovedet ikke forstår problemfeltet, og hvordan det stilles op.
Det, man kan beregne, er i virkeligheden effekten af, hvordan det vil være i forhold til den udvikling, der i øvrigt finder sted.
Der er ikke en ny konjunkturanalyse.
Vi har ikke en anden og nyere konjunkturanalyse i forbindelse med forårspakken end den, der har været velkendt hele tiden.
Så forårspakken tager altså udgangspunkt i det eksisterende, og der siger jeg, at det, den viser, er, at der vil være 22.000 færre ledige ved årets udgang som følge af pakken i forhold til det, der ellers ville have været.
Det, man så kan beregne, er en forventning, og det er det, jeg siger med et årsgennemsnit på ca. 165.000 og vel ca. 10.000 yderligere færre i 2005.
Men hvis man beder om et klokkeslet eller en månedsdato, forstår man ikke usikkerheden i modelarbejder på givne klokkeslet eller givne månedsdage.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-17:
Jeg er lidt forundret over finansministerens svar.
Nu er det jo ikke noget særlig fantastisk nyskabende, at man har nogle pejlemærker, hvor man gerne vil have et bud på, hvordan arbejdsløsheden vil se ud på det pågældende tidspunkt.
Finansministeren brugte jo megen tid i sit første svar på at forklare, at det har han mange procedurer for.
Derfor er mit spørgsmål til finansministeren sådan set meget enkelt.
Jeg er godt klar over, at der ikke kan gives nogen garantier her i dag, og at der kan ske meget i verden, men hvad er finansministerens bud på arbejdsløsheden, når vi når frem til juni måned?
Det korte af det lange er, at for den ledige, der står derude og skal have arbejde, er det jo ret interessant at vide, hvor mange flere job der kommer, eller om vi fortsat taber job.
Hvor svært kan det være?
Thor Pedersen (V), 2004-03-17:
Det undrer mig, at der ikke sættes klokkeslet på for at vise, hvor useriøst spørgsmålet er.
Hvis man læste det, ville man kunne forstå, at det beregnede resultat af ledigheden er nøjagtig det samme, som man ville få, uanset hvem der egentlig var regering, i og med at modelarbejdet er nøjagtig det samme. Det, der kan beregnes, er, at der ved årsskiftet 2004/2005 vil være 22.000 færre ledige, end der ellers ville have været.
Uanset hvordan konjunkturforløbet er, så er bidraget en reduktion på 22.000.
Hvis man vil lave en makroøkonomisk vurdering af, hvordan gennemsnitsledigheden er gennem hele året 2004, så vil man komme frem til et tal på ca. 165.000.
Men hvis man sætter klokkeslet på, så viser det blot, at man overhovedet ikke forstår den problematik, der ligger i modelarbejdet, når man skal beregne virkninger af finanspolitiske lempelser eller stramninger.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-17:
Nu er det jo altså ikke, fordi roserne regner ned over finansministeren fra en række økonomer og heller ikke fra Nationalbanken over den udmelding, der er kommet fra regeringen.
Det går jeg ud fra at finansministeren har bemærket.
Nu havde vi jo så for et øjeblik siden en diskussion om ledigheden, og hvordan den udvikler sig.
Derfor vil jeg gerne sådan helt stilfærdigt og roligt spørge finansministeren: Hvor stor regner finansministeren med, at arbejdsløsheden vil være pr. 1. juni, og hvor stor regner finansministeren med, at beskæftigelsen vil være samme måned?
Tilsvarende ved udgangen af året, hvor stor vil arbejdsløsheden være der, og hvor høj vil beskæftigelsen være?
Det vil jo være interessant at høre, når man har en finansminister, der jo er ferm på lommeregneren, og som har mange bolde i luften
, hvad slutresultatet er.
Hvor mange arbejdsløse forventer regeringen i juni, hvor mange forventer
den ved årets udgang?
Thor Pedersen (V), 2004-03-17:
Jeg vil gerne føre en dialog med bankøkonom Helge Petersen, det har jeg ikke noget imod, men han er jo ikke til stede. Jeg må sige, at jeg er aldeles uenig, og det vil man også kunne se at andre er.
Hvis man går til de mere autoriserede kilder som Nationalbanken, vismændene eller bedømmelsen i EU, så er det noget ganske andet, der tegner sig. Jeg synes, at det, der er det bedrøvelige, i virkeligheden er, at det måske hviler på de tal, der stod i den pågældende avis den 11. marts, som jo er direkte forkerte.
De samme forkerte tal brugte hr. Nicolai Wammen og sagde f.eks., at det var overraskende for regeringen med de nye tal.
Så fremgår det også af avisen, at der er en forskel på 8 mia. kr. på den sidste vurdering.
Sandheden er den, at det udsving, der var i forhold til den sidste vurdering, decembervurderingen, var på 2 mia. kr. Så hele det talgrundlag, der står i artiklen, er forkert, og jeg beklager jo egentlig, at en bankøkonom bruger forkerte tal til at give en bedømmelse, som er direkte i modstrid med det, som alle andre accepterede faglige institutter giver.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Jeg kan bekræfte, at jeg er fuldstændig enig med hr. Peder Sass i, at det er uacceptable tilstande, vi har været vidne til, og som har været offentliggjort i pressen.
Jeg forventer ikke, at hr. Peder Sass havde lejlighed til lige at høre trafikradioen i fredags, hvor jeg var i direkte, og hvor jeg udtrykte mit meget, meget store ubehag - og det har jeg gjort ved flere andre lejligheder - over de tilstande, der har været beskrevet i pressen.
Jeg kan sige til hr. Peder Sass' orientering, at ud over at sagerne skal behandles i det råd, vi taler om nu, så har jeg indkaldt branchens organisationer, både vognmænd og busvognmænd, til møde hos mig i den uge, vi er i.
Jeg er nemlig fuldt opmærksom på problemet, og jeg er fuldstændig enig i, at det skal løses på en acceptabel måde, fordi de tilstande, der har været beskrevet, ikke er acceptable overhovedet.
Nicolai Wammen (S), 2004-03-17:
Vi er jo i en situation, og det er jo også det, spørgsmålet tager udgangspunkt i, hvor en ledende cheføkonom retter en meget skarp kritik af regeringens økonomiske resultater.
Derfor er det også væsentligt, at vi i dag får lejlighed til at høre finansministerens bud på et svar på den stærke kritik, ikke mindst set i lyset af, at denne regering jo har formået at tabe 50.000 arbejdspladser, at der har været nulvækst i dansk økonomi, og når vi sammenligner os med andre lande i EU, så ligger vi ikke bare i bunden, så ligger vi fuldstændig nummer sjok, når det gælder om at bekæmpe arbejdsløsheden.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt, at finansministeren får lejlighed til at forholde sig til det, når cheføkonomen i Nordea meget klart retter en kritik, hvor han bl.a. har sagt, at tallene tydeligt viser, hvor skidt det ser ud med dansk økonomi, en udtalelse, han er kommet med så sent som den 11. marts i år.
Det er en alvorlig afklapsning af regeringen, og det ville da være synd, hvis finansministeren ikke havde lejlighed til at svare.
»Vil ministeren redegøre for, om han er enig med Nordeas cheføkonom Helge Pedersen, der i dagbladet Børsen den 11. marts 2004 er citeret for følgende i anledning af fejlskønnet fra regeringen: »Tallene viser tydeligt, hvor skidt det ser ud med dansk økonomi«?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-03-17:
Nu er der jo ingen grund til, at finansministeren sådan tager det fornærmeligt op, fordi vi spørger lidt ind til det her, for det er jo gået i den forkerte retning.
Det er gået som hønsene skraber - bagud.
Jeg husker endnu i december 2002, hvor finansministeren kom og sagde, at det, de troede, ikke holdt, man skulle have en konjunkturvurdering, for arbejdsløsheden steg fra 141.000 til 155.000 - og så stod vi der.
Nu er vi så landet på et meget højere tal.
Hvis man kigger på finansredegørelsen i december 2002, så var forudsætningen for, at man kunne gennemføre skattelettelser, et betydeligt antal, der kom i arbejde.
Mange flere skulle i beskæftigelse, 85.000 var det vist.
Det er jo ikke rigtig gået i den retning, og det var jo noget, der ligesom skulle være på plads her i løbet af ganske få år, så derfor er der jo al mulig grund til, at vi er interesseret i at få finansministerens bud på, hvordan han så vil tro, at det ser ud både på halvårssigt og helårssigt.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Jeg er nu trafikminister.
Det er meget morsomt, at hr. Keld Albrechtsen bruger ordet kryptisk, når hr. Keld Albrechtsen i sit første postulat taler om, om jeg vil modsætte mig nedgravning af metroens tredje etape.
Peder Sass (S), 2004-03-17:
Dette spørgsmål er selvfølgelig også foranlediget af de mange uheld og den udvalgsrapport, der er kommet her på det seneste, som igen indskærper, at vi altså her har en lovgivning, hvor rådet har mulighed for at kunne afgøre sager, der har almen interesse, og for så vidt er det også dem, der udsteder tilladelser, og det er dem, der giver fornyelser, og det er dem, der også kan tilbagekalde tilladelser til erhvervsmæssig buskørsel og godskørsel.
Derfor har jeg brug for at vide: Hvornår vil ministeren tage nogle initiativer på det her område?
»Hvilken kompetence og indstillingsret er der tillagt Vejtransportrådet, og hvornår kan vi forvente, at Vejtransportrådet tager principiel stilling til skærpelse af lovgivningen på bus- og godskørselsområdet?«
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Jeg skal sørge for, at referaterne sendes over, og at det også fremgår, hvem der har ledet mødet.
Poul Andersen (S), 2004-03-17:
Hvis det er korrekt, så må der jo foreligge referater fra de møder, og så vil vi gerne have, at de referater bliver oversendt til Folketingets Trafikudvalg. Men lyder det ikke lidt underligt, at der lige er udnævnt en formand for udvalget, for hvem har så ledet de to møder, der har været, forud for at der blev udnævnt en formand i sidste uge, eller var det i forrige uge, og at der for øvrigt heller ikke er nogen medlemmer, der har vidst, at de har været udnævnt? Jeg synes ikke, det her lyder rigtigt.
Flemming Hansen (KF), 2004-03-17:
Jeg ved, at hr. Poul Andersen vil have fuld forståelse for og tillid til, at når jeg får besked i mit ministerium om, at der har været afholdt to møder siden sammenlægningen på den dato, som hr. Poul Andersen nævner, så er det selvfølgelig korrekt.
Hvis jeg skulle have talt mod bedre vidende, skal jeg sørge for, at hr. Poul Andersen får et rigtigt svar med det samme, men det tror jeg ikke, det vil jeg gerne understrege.