runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kim Mortensen (S), 2005-11-22:
Regeringen har foreslået at nedlægge Statens Pædagogiske Forsøgscenter, der er placeret i Rødovre.
Det har regeringen sådan set foreslået før, men sidste gang, man foreslog det, lykkedes det ikke at overbevise Dansk Folkepartis uddannelsesordfører, som på det tidspunkt var fru Louise Frevert, om det hensigtsmæssige i det, specielt ikke efter at Dansk Folkepartis ordfører havde været på besøg i Statens Pædagogiske Forsøgscenter.
Nu kan vi så forstå, at dagsordenen er flyttet fra uddannelsesordførerens område til finanslovforhandlingerne, og det synes jeg er beklageligt.
Vi synes, at det er synd og skam, at regeringen på den måde via finanslovaftaler er med til at kaste mange års pædagogisk udviklingsarbejde i graven.
I teksten til lovforslaget er der ikke én konkret henvisning til, hvordan den store viden og de erfaringer, der er opbygget i centeret, kan eller skal anvendes i det kommende udviklingsarbejde.
Derfor har vi også medvirket positivt til forhandlingerne om fremtidens folkeskole og lagt stemmer til de forslag, der har indebåret en forbedret folkeskole, uanset om det er forslag, der har været fremsat her i salen, eller om det er forslag, der har været forhandlet med undervisningsministeren.
slag om på bekostning af mange års forskningsog udviklingsarbejde at spare sølle 10 mio. kr. på finansloven.
De fleste er enige om, at en af de store udfordringer, vi har, er at sikre, at en langt større andel af en ungdomsårgang kommer i gang med en ungdomsuddannelse efter folkeskolen.
Det har regeringen peget på, det har oppositionen peget på, det har Globaliseringsrådet peget på, det har stort set alle høringssvarene også peget på, og en lang række organisationer er i øvrigt enige i det.
Statens Pædagogiske Forsøgscenter har netop til opgave at udvikle og perspektivere ideer for undervisningen i folkeskolens ældste klassetrin og bygge bro imellem folkeskolen og ungdomsuddannelserne.
Hvorfor er det så, at Venstres skiftende undervisningsministre har så meget imod dette center, der udgør en så beskeden udgift i forhold til de mange resultater, det høster?
En nærliggende tanke ved at følge en række af regeringens forslag er, at regeringen lider af en panisk angst for, hvad der er nyt, hvad der er eksperimenterende, og som strider imod ensretning og udenadslære – en holdning, der tillige kommer til udtryk i regeringens forslag om at afskaffe den mundtlige gruppeeksamen i matematik og fysik i folkeskolen.
Socialdemokratiet ønsker at bevare Statens Pædagogiske Forsøgscenter og bifalder ikke, at SPF nedlægges som en del af en finanslovbesparelse.
Vi vil derfor stemme imod forslaget og opfordrer i stedet undervisningsministeren til at inddrage spørgsmålet om SPF’s fremtid i forhandlingerne med den brede kreds af partier, der i fællesskab er optaget af folkeskolens udvikling.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Det skal netop forstås sådan, at brobygningen er ekstremt vigtig.
Så derfor er det rigtig godt, at vi får det ud at arbejde andre steder.
Og nej, det kan ikke være nyt, heller ikke for hr. Kim Mortensen, for jeg ved, at en hr. Carsten Hansen har stillet spørgsmål om 10. klasse til i morgen.
Vi har da set på dagsordenen for i
morM019S12481321KAJE.FM
Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
gen, at der er spørgsmål om 10. klasse, så det kan ikke være nyt, at det er noget, vi skal drøfte.
Det er sådan, at jeg ser, at vi har brug for, at pengene kommer ud og arbejder.
Og bekymringen for mig er ikke, at vi ikke kan fastholde et Statens Pædagogiske Forsøgscenter, når de oven i købet stadig væk får tildelt 3 mio. kr. om året.
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Jeg vil begynde med at gentage, hvad jeg har sagt: at jeg indrømmer, det er et spinkelt grundlag, jeg taler på, når jeg ikke selv har besøgt forsøgscenteret.
Men jeg tror som sagt ikke, det vil ændre min holdning, og det hænger nok sammen med, at fru Louise Frevert er et meget sødt og venligt menneske, og det er muligt, at jeg ikke er helt så venlig; jeg har i hvert tilfælde en principiel kritisk holdning til et forsøgscenter med alle de hensigtserklæringer, jeg har læst det står for, som formodentlig ikke svarer til fru Louise Freverts.
Derfor tror jeg ikke, selv om jeg holder spørgsmålet åbent på den måde, at jeg er villig til at lytte, at min opfattelse ændres, og jeg tror derfor, jeg roligt kan sige, at mit nej fastholdes.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
På foranledning af, at hr. Søren Krarup sagde, at det var et spinkelt grundlag, han udtalte sig på, vil jeg gerne rose ordføreren for ikke bare at ville lukke ned uden overhovedet at have undersøgt det.
Det er al ære og respekt værd.
Men jeg vil godt stille hr. Søren Krarup et spørgsmål i forbindelse hermed.
Sidste gang en Venstreminister forsøgte at lukke Statens Pædagogiske Forsøgscenter, nemM019S12481321KAJE.FM Page 1306 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM lig i 2003, blev Dansk Folkepartis daværende ordfører, fru Louise Frevert, overbevist om efter et besøg på stedet, hvor hun fik indsigt i, hvad der foregår, at det her altså var et vigtigt sted i forhold til udviklingen af folkeskolen – især overbygningen, brobygning og alle de ting, vi har hørt om i dag, da vi havde deputationen inde.
Mener hr. Søren Krarup ikke, at det er underligt, at man fra den ene dag til den anden, på grund af at man skifter ordfører, skifter sin politik ud?
Søren Krarup (DF), 2005-11-22:
Dette lovforslag handler som bekendt om nedlæggelse af Statens Pædagogiske Forsøgscenter pr. 31. juli 2007.
Umiddelbart virker forslaget således drastisk, eftersom en sådan kontant nedlæggelse af en institution, der har eksisteret siden 1964, kan forekomme både hård og indgribende.
Jeg må bekende, at jeg derfor drøfter sagen på et spinkelt grundlag, men samtidig har jeg en levende fornemmelse af, at vi selv med et nøjere kendskab til forsøgscenteret ville være tilbøjelige til at følge Undervisningsministeriets forslag.
Jeg kan ikke frigøre mig fra denne mistanke, når jeg konstaterer, at Statens Pædagogiske Forsøgscenter blev oprettet i 1964.
Det var i denne periode, i de skrækkelige 1960’ere, at den danske folkeskoles nedtur begyndte.
Og denne ødelæggelse af folkeskolen fandt altid sted, husker jeg, via pædagogiske forsøgscentre.
Her blev kuglerne støbt til den reducering af kundskabsmeddelelse til fordel for pædagogisk og ideologisk mission, som perioden fremviste.
Jeg har selv igennem årene haft lejlighed til at følge udviklingen kritisk og kan også henvise til f.eks. Henning Fonsmarks bog »Kampen mod kundskaber«, som er en yderst dækkende og præcis skildring af hele forløbet.
Det er dette forløb, der nu synes mig at finde en afslutning også via dette lovforslag.
Vi hilser det velkommen.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Fru Charlotte Fischer har ret i, at midlerne bliver omprioriteret, og, som jeg sagde i min ordførertale, kommer ressourcerne ud til en styrkelse af kvaliteten i folkeskolen.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Så kan jeg jo bare konkludere, at Venstre nedlægger en institution, som Venstre selv mener udfører et godt stykke arbejde.
Har jeg ret i det?
Kim Mortensen (S), 2005-11-22:
... for det er i hvert fald nyt.
For at forstå argumentationen i en situation, hvor vi står midt i noget af det, der optager de politiske diskussioner om folkeskolen allermest, nemlig hvad vi gør med hensyn til at sikre en ordentlig brobygning mellem de ældste klasser i folkeskolen og ungdomsuddannelserne: Skal det forstås sådan, at Venstres ordfører ikke mener, at den brobygning og udviklingen af den brobygning er vigtig?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
De har gjort et godt stykke arbejde.
Det sidste, fru Majbrit Berlau spurgte om, var, om jeg virkelig troede på, at det var muligt at få så meget ude i folkeskolen for det beløb.
Og ja, det tror jeg på.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Der var to spørgsmål.
Skal jeg forstå det sådan på ordføreren, at det gør indtryk, at man kan få alle de ting for den nette sum af 11 mio. kr., og at ordføreren dermed reviderer sin opfattelse af, at SPF skal lukkes ned?
Jeg synes jo, at det er ufattelig positivt, at Venstre gerne vil have sikret, at der kommer mere kreativ sparring ud i folkeskolerne og sådan nogle ting.
Det vil jeg sådan set godt holde partiet fast på.
Men jeg kunne godt tænke mig at vide, om man opfatter i Venstre, at man for sølle 11 mio. kr. om året – og det kan man få, fordi der er 11 mio. kr. med den refusion, som kommer tilbage i statskassen fra SPF – opnår, at over 95 pct. af eleverne rent faktisk går videre i en ungdomsuddannelse, efter at de har været på SPF; at 27.000 elever dagligt besøger Ungdomsbyen og dermed trækker på SPF’s erfaringer; at personalet M019S12481321KAJE.FM Page 1304 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM dagligt er ude i landet for at sikre, at den viden, der akkumuleres på SPF, videregives udeomkring i landet.
Gør det ikke indtryk, at alt det kan fås for den nette sum af 11 mio. kr.?
Tror ordføreren virkelig på, at man med samme økonomi kunne skabe den samme kreativitet udeomkring i folkeskolerne?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Jeg ser stadig væk, som jeg har sagt tidligere, at brobygningen fungerer flot rigtig, rigtig mange steder rundt i 10.-klasses-centrene.
Altså er det ikke noget, jeg kan se, at vi skal forske mere i.
Jeg kan ikke se, at vi ikke har gavn af, at pengene kommer ud at arbejde i folkeskolen.
Jeg kan ikke se, at vi ikke har den helt store kredit, ved at vi kommer ind og får lavet nogle gode evalueringer og derved simpelt hen har hele pakken klar.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Er sandheden i virkeligheden ikke, at Venstre har været ude at støvsuge alle hjørner og kanter?
Det synes jeg så at man skal sige, altså at man hellere vil bruge pengene i folkeskolen end på et forsøgs- og udviklingsprojekt.
Men her var vi jo i folkeskoleaftalen enige om at sætte fokus på den svære overgang fra folkeskolen til ungdomsuddannelserne.
Og her står vi med en opgave.
Vi satte fokus på brobygning, vi satte fokus på 8., 9. og 10. klasse i fællesskab, og især 8. og 9. klasse står der i forsøgsprogrammet.
Her står vi med en institution, der virkelig kan det her, er internationalt anerkendt, og så nedlægger man den med et pennestrøg.
Er det ikke lidt beskæmmende, at man i virkeligheden her bare nedlægger noget for at spare nogle penge?
Kunne man ikke i stedet for have fundet en del i de 50 mia. kr. i den von And-pengetank, som finansministeren sidder på ovre på den anden side af gaden?
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-22:
Jeg har besøgt adskillige 10.-klasses-centre i den tid, jeg nu har siddet i Folketinget.
Det er ikke længe, men jeg har været rundt.
Og jeg ser jo, at de er kanondygtige til at lave brobygningsforløb.
Det er bare at ringe rundt i landet til de 10.-klasses-centre, der fungerer i dag.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Det er altid rart at blive nævnt, inden man kommer på til at stille spørgsmål.
Jeg synes, at det var en meget interessant oplysning, fru Anne-Mette Winther Christiansen kom med, nemlig at 10. klasse skal løsrives fra folkeskolen og lægges ud.
Det er nu i modsætning til, hvad undervisningsministeren sagde, sidst vi havde ham i salen om samme spørgsmål.
Så det var derfor, at jeg stillede spørgsmålene i går.
Vi indgik i 2002 en fælles folkeskoleaftale med Venstre, Dansk Folkeparti og De Konservative, hvor vi var meget enige om at sætte mange midler af i forsøgsprogrammet til den svære overgang mellem folkeskole og ungdomsuddannelse.
Er fru Anne-Mette Winther Christiansen ikke enig i, at det er utrolig vigtigt med de her svære overgange?
Det er dér, frafaldet sker.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Jeg skal følge lidt op på det spor, for i Det Radikale Venstre undrer vi os også lidt over beslutningen her om at lukke Statens Pædagogiske Forsøgscenter.
Men jeg skal forsøge mig med et meget kort spørgsmål, nemlig: Er det sådan, at Venstres ordfører mener, at kvaliteten af det arbejde, som Statens Pædagogiske Forsøgscenter laver, er god eller dårlig?
Anne Baastrup (SF), 2005-11-22:
Overvejelserne i forbindelse med det her lovforslag svarer jo meget til overvejelserne i forbindelse med en ny mesterlære.
Men det, der er forskellen på det her lovforslag og det andet og de problemområder, der er, er, at vi her står over for en samlet offentlig arbejdsgiver, som har forpligtelsen til at skaffe praktikpladser både til den ene og den anden gruppe plus skaffe tilstrækkeligt med uddannelsespladser.
Hvis man læser udtalelsen fra Sammenslutningen af uddannelses- og erhvervsvejledere ved de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser, kan man godt blive helt forpustet over de mange problemer, der er forbundet med det her lovforslag.
Så jeg vil gøre min tale kort.
Jeg forventer, at ministeren skriftligt i sin kommentar til lovforslaget går mere detaljeret ind og tager de enkelte spørgsmål op: Hvem er det, der er ansvarlig for de forskellige dimensioneringsproblemer?
Hvem er ansvarlig for at sørge for, at der, hvor der er praktikpladser, bliver der rent faktisk også henvist unge, som ikke ønsker at starte på SOSU-uddannelse direkte osv.
Der er en lang række meget interessante spørgsmål, og jeg synes ikke rigtig, at ministeriet i de foreløbige kommentarer, der er kommet til denne her henvendelse, har været inde på det.
Det kan jo ikke være meningen, at vi står i en situation, hvor det hele bryder sammen, fordi man ikke har taget de rigtige beslutninger på det rigtige tidspunkt.
Grundlæggende har vi de samme problemer som med det tidligere forslag, men vi støtter det.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge, om ministeren ikke kan være bekymret for, at man ikke når de mål, der skal nås i praktikken, hvis der ikke gives meget, meget stærkere støtte til mesteren, end der er lagt op til i forslaget.
Jeg tænker på det forslag, jeg fremlagde i min ordførertale, nemlig en praktikvejlederuddannelse til mesteren.
Det er det ene.
Det andet, jeg godt kunne tænke mig at få ministeren til at forholde sig til, er spørgsmålet: Hvem bestemmer, hvem der har ret til de ekstra timer, en elev kan få, hvis den pågældende elev ikke har nået målet i mesterlæren, når hovedforløbet starter?
De to spørgsmål vil jeg godt have ministeren til at forholde sig til.
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-22:
Jeg skal fortsat i ordførerens fravær fremlægge Det Radikales Venstres synspunkter på det her lovforslag.
Også jeg skal gøre det forholdsvis kort.
Det skal netop ses parallelt med lovforslaget om at indføre en ny mesterlære på erhvervsuddannelserne, og forslaget er nu tilsvarende at give unge, der vil have en social- og sundhedsuddannelse eller pædagogisk grunduddannelse, mulighed for at blive optaget via en ansættelsesaftale med et praktiksted.
Vi støtter forslaget af alle mulige grunde.
Vi har brug for unge på de her områder.
Ikke mindst på social- og sundhedsområdet er der brug for ny arbejdskraft og arbejdskraft over de kommende år.
Målet er jo først og fremmest at sikre, at flere gennemfører uddannelsen, at mindske frafaldet, og med forslaget giver vi altså nogle nye muligheder for, hvordan man kan komme i gang med sin uddannelse og få fodfæste.
Så er spørgsmålet også her selvfølgelig, som det var i forbindelse med det andet forslag, om det så kommer til at virke, og om vi får den nødvendige kvalitet i uddannelserne osv.
Der står i lovforslaget, at undervisningsministeren vil følge udviklingen i uddannelserne på området, og jeg vil blot sige, at jeg håber, at han vil delagtiggøre Folketinget i, hvordan det så rent faktisk går med de her nye muligheder på social- og sundhedsområdet og i forbindelse med den pædagogiske grunduddannelse.
Alt det vil jeg også meget gerne høre ministerens kommentar til.
Men alt i alt er det positivt for de unge og for hele området, tror jeg, at vi får det her gennemført.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Den fælles fortid, også de nordjyske rødder, er jo ikke til at kimse ad.
Jeg synes, at brancherne selv skylder at komme ud på alle skolerne – det burde de i øvrigt have været for flere år siden – og agitere for, hvorfor det er vigtigt at få en håndværksmæssig uddannelse, for så havde de måske ikke stået i den situation, de står i nu.
Det er jo tudetosset – det vil jeg godt høre om ministeren ikke er enig i – at vi på den ene side oplever en begyndende mangel på arbejdskraft, og at der på den anden side stadig er folk på kontanthjælp eller dagpenge, som arbejdsgiverne ikke vil have.
Vi har et voksenlærlingesystem, vi har alt muligt, så hvorfor pokker kan det ikke lade sig gøre at få arbejdsgiverne til at vågne op og tage de lærlinge, de nu har pladser til?
Så mange penge koster det jo heller ikke at have en lærling, det er faktisk ret billigt.
Det er ikke noget, der vælter en virksomheds økonomi, så det er hele adfærden og uddannelsesforpligtelsen, som jeg tror vi alle sammen i fællesskab, men selvfølgelig først og fremmest ministeren, skal være med til at rette op på.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Jeg glæder mig over, at vi er på vej fra pladsmangel til elevmangel, for det giver nemlig flere unge mennesker en chance.
Men jeg synes da, man skal tage det alvorligt, når en branche klager over, at det kniber med tilgangen, for hvis vi f.eks. skal have bygget alle de boliger i hovedstadsområdet, som der blev lovet i valgkampen, skal vi have nogle flere elever i byggefagene.
Allerede i dag er der 23 pct. flere elever i byggefagene, end der var for et års tid siden.
Men der er tilsyneladende ikke nok inden for visse områder, og det er selvfølgelig glædeligt, fordi det giver de unge en chance, men det er sandelig også vigtigt, at vi benytter lejligheden til at udvide rekrutteringsgrundlaget.
Så er det i øvrigt meget godt, at man i et vist omfang kan hente arbejdskraft i udlandet, hvis jeg må sige det og dermed minde om hr. Bjarne Laustsens og min fælles fortid i integrationspolitikken.
Bjarne Laustsen (S), 2005-11-22:
Jeg tillader mig også at spørge, fordi ministeren oplyste, at han af og til får breve fra brancher, der mangler lærlinge osv. Jeg kunne godt tænke mig at høre, hvad ministeren svarer en branche, der er kommet i den situation, at den mangler lærlinge, men synes, at den godt kunne tage nogle flere ind.
Hvad er svaret?
Det er vel først og fremmest erhvervet selv, der skal sørge for videreuddannelse, så det har arbejdskraft nok, også selv om nogle forlader erhvervet.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Jeg vil give præcis det svar, som jeg kan give på baggrund af det grundige forarbejde, der har været i udvalget, hvor man naturligvis også har taget dette i betragtning.
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg er kun lægmand i dette spørgsmål, men jeg har fået nogle, som arbejder tæt på det, til at kigge på det, og de siger simpelt hen, at der mangler mulighed for at indføre bestemmelser i de enkelte uddannelsesbekendtgørelser om, at eleverne skal gennemføre det samme afslutningsprojekt som de øvrige elever, så de dermed også bliver bedømt på samme måde.
Men jeg betragter det som et tilsagn om, at hvis det ikke er tilfældet i dag, er ministeren indstillet på at indføre den samme bedømmelsesform i mesterlæren som i de to øvrige adgangsveje.
Det vil jeg bare have ministeren til nikke bekræftende til.
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Det synes jeg lyder som forarbejdet til et rigtig godt spørgsmål fra udvalget, som jeg gerne vil besvare.
Jeg er nemlig ikke sikker på, at hr. Carsten Hansen har ret i, at vi har skrevet det ud af lovforslaget, men jeg vil godt svare på det, og jeg kan i øvrigt også sende beskrivelser af typiske uddannelsesforløb under mesterlæren til udvalget, så man får noget konkret at forholde sig til.
M019S12481321KAJE.FM Page 1293 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg tror, vi alle sammen er optaget af at få bredt det lidt ud og i virkeligheden også kan se, at der måske kan være nogle muligheder.
Vi synes måske, man har tænkt lidt for snævert på nogle områder, men alligevel i hvert fald er optaget af kvaliteten og indholdet.
Jeg kan se, man har gjort nogle forsøg på det, men der er et punkt, som jeg også har spurgt en række ordførere om undervejs.
I de to andre adgangsveje til erhvervsuddannelserne er det sådan, at de faglige udvalg ved overgangen fra grundforløbet til hovedforløbet har mulighed for at få indført i bekendtgørelsen, at der skal være et projekt, og at man skal bedømmes på lige fod osv., men det er skrevet ud af mesterlæreforslaget.
I virkeligheden har de faglige uddannelser ansvaret for tilsynet og for, at slutmålene nås, så hvorfor ikke give de faglige udvalg mulighed for at lave et projekt i grundforløbet?
Hvordan ser ministeren på, at vi ad den vej kunne sikre kvaliteten i overgangen fra grundforløb til hovedforløb?
Bertel Haarder (V), 2005-11-22:
Svaret er, at skolen som hidtil har ansvaret for, at målene nås.
I skolens bestyrelse sidder der repræsentanter for arbejdsmarkedets parter, som vil vogte over, at denne nye type elever og lærlinge når de samme mål, som man i almindelighed skal nå i den pågældende uddannelse.
Det er jo ikke en spareøvelse, og det fremgår også klart af lovforslagets bemærkninger.
Det er en måde, hvorpå man forhåbentlig kan gøre uddannelsen attraktiv for flere unge og for flere virksomheder, herunder virksomheder som i dag er trætte af, at et elevforløb starter med, at man skal undvære eleven i en meget lang periode, og at praktikperioderne er for korte.
Svaret er ja, ja og atter ja.
Jeg kunne svare, at netop i dag har vi første behandling af to lovforslag, som antagelig vil appellere til ganske mange af de drenge, der sikkert er skoletrætte og ikke vil gå lige fra den ene skole til den anden.
Måske længes de efter at komme væk fra pædagogers varetægt, hvem ved?
I løbet af mesterlæreåret vil de sandsynligvis opleve, at de har brug for at lære lidt mere, og så er de bedre motiverede, end hvis de skulle gå lige fra den ene skole til den anden.
M019S12481321KAJE.FM Page 1294
Carsten Hansen (S), 2005-11-22:
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Søren Krarup fastholder den tvivlende attitude, men lidt ked af, at han på et meget usikkert og spinkelt grundlag på forhånd lægger sig fast.
Jeg vil spørge hr. Søren Krarup, om ikke Dansk Folkeparti finder det betænkeligt, at den daværende undervisningsminister fra Venstre, fru Ulla Tørnæs, tilkendegav, at der skulle fastansættes en rektor, at der skulle laves en evaluering – i øvrigt på foranledning af Dansk Folkeparti – men at det aldrig er sket.
Er det ikke at misrøgte sit embede i en grad, som i virkeligheden er uhørt, når man nu vil lukke centeret?
Vi politikere i Uddannelsesudvalget havde jo stået meget stærkere, hvis vi havde haft en faglig vurdering, nemlig en evaluering af, hvad der foregik på stedet.
Finder hr. Søren Krarup ikke, det er særdeles betænkeligt, når man nu over en nat kommer og vil lukke det her forsøgscenter?
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-22:
Jeg vil godt understrege, at Enhedslisten har en meget kritisk indstilling til forslaget, for vi synes, der er en lang række ting i det, der bekymrer os.
En af de ting, jeg ikke fik fremført oppe fra talerstolen, er bekymringen over, at der står i lovforslaget, at hvis en ung ikke opnår de kvalifikationer, der er fastlagt i grundforløbet, i mesterlæren, har den pågældende mulighed for at få ekstra timer i hovedforløbet, men ikke sådan at hovedforløbet forlænges.
Der bliver bare proppet ekstra timer i hovedforløbet.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om ministeren ikke finder det uambitiøst, at man på den måde kan redde en mesterlære.
Der må da stilles sådanne krav i praktikken, at målene nås i langt højere grad, end tilfældet er i dag.
Og hvem skal bestemme, hvem der skal have de ekstratimer?
Her forekommer forslaget mig
noget uklart.