runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2003-11-20:
Jeg vil så godt runde den forespørgsel, vi har stillet, af med et par betragtninger.
Jeg synes da, det må være dybt bekymrende for alle, der er optaget af denne her debat, at høre ord som »en stenkastende flok, hvoraf halvdelen sælger hash, der består af kriminelle elementer, der bor på en losseplads, hvor der i øvrigt er rædselsfuldt«.
Det har bare sådan været nogle af stikordene i den her debat.
Pludselig kan man forstå, hvordan man bygger op til konflikter rundtomkring i verden, ikke?
Man er nødt til at skabe et billede, der ikke er rimeligt, det ved alle ordførerne godt tror jeg, men som er så tilstrækkelig hadefuldt til, at man er i stand til at bygge op til noget, som man altså vil sætte igennem.
Det betyder også, at hvis vi havde haft et håb om balance i den her diskussion, et håb om, at man i stedet for den hadske tone ville åbne for en afbalanceret debat, der ikke var enøjet, der ikke var konfrontatorisk, der gav kredit for det positive, så bevæger vi os dybt beskæmmet ud af Folketingssalen her efter i dag.
Ikke et ord fra nogen af de borgerlige ordførere om rummeligheden i forhold til mennesker, der er derude med massive sociale problemer, som ikke kan rummes andre steder i byen, som lever et liv, og som bliver støttet af nogle folk, der er optaget af i ordets egentlige forstand at tage sig af deres næste.
Ikke et ord om mangfoldighed i livsformer og boformer, om børneliv, kultur, nærhed o.s.v., som også er en del af Christiania; ikke engang det kan man give i en debat som i dag.
Ikke et ord om den byfornyelse, som har forskønnet området dramatisk i de sidste 20 år, hvor mennesker personlig har investeret kroner for at istandsætte huse
, for at istandsætte infrastrukturen på området.
Gad vidst, om grunden til, at Kammeradvokatens notat ikke kommer frem, ikke er, at han påpeger det selvfølgelige, at de forbedringer, som mennesker har lavet på huse og på fysiske anlæg, er nogle, de har en ejendomsret til.
Ikke et ord om Danmarks næststørste turistattraktion, som folk valfarter til og kommer begejstrede tilbage fra, selv folk fra Jylland.
Jeg tror, at Venstrevælgerforeninger fra Jylland, der har taget en tur til København og ud at besøge Christiania, synes, at de er kommet beriget tilbage.
Jeg vil bare sige som min afslutning, at det, vi kan konstatere, er, at der er et flertal bag regeringens konfrontationskurs.
Det kan vi som mindretal, de partier, der vil stemme imod vedtagelsen, altså De Radikale, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, selvfølgelig ikke stille noget op imod.
Jeg tror, regeringen skal puste sig meget op i forestillingen om, at det her lykkes.
Dels tror jeg, man skal være opmærksom på, at der er en masse besværlig jura om ejendomsretten til forbedringerne på Christiania, og det tror jeg som sagt er grunden til at man ikke har villet offentliggøre Kammeradvokatens notat, dels er der en masse politik i det her, nemlig at det jo langtfra er givet, at det politiske flertal, der i dag er der, også er der om ganske kort tid.
Svend Aage Jensby (V), 2003-11-20:
Naturligvis vil jeg først rette en tak til ordførerne fra K, V, Dansk Folkeparti og i sandhed også til hr. Jann Sjursen for hans sidste indlæg, som efter min mening fuldstændig flugter den linje, regeringen sammen med Dansk Folkeparti og forhåbentlig også flere partier vil gennemføre.
Det ligger fast, at på et tidspunkt, når Københavns politidirektør finder det opportunt og har ressourcerne, bliver Pusher Streets boder fjernet.
Det er det, der står i vedtagelsen.
Vi har udtrykt os skarpere og skarpere, fra vi havde debatten for et års tid siden med nr. V 37.
Så kom regeringens redegørelse den 20. maj, R 12, hvor vi helt klart har skildret kriminaliteten, det ulovlige byggeri, vi har konstateret, og vi har redegjort for, hvad vores tanker er med det, og det er en fuldstændig normalisering.
Vi anfører, at dette område er unikt som åndehul, det har landets vigtigste fortidsminder, voldanlæg, forland og bastioner, det har et potentiale som rekreativt område.
Vi skylder hele Christianshavn at få det område derude normaliseret, så de beboere, der bor omkring Christiania, kan være tjent med at bo der.
Det er linjen.
Må jeg så endnu en gang sige til advokat, undskyld til fru Line Barfod, men det var ikke en tilfældighed, at jeg sagde advokat: Jeg har altså bestræbt mig på at forklare problematikken om Kammeradvokatens notat.
Jeg gentager: Det er til brug for regeringens interne overvejelser og lovgivningsprocessen, det er ikke set nogen sinde heller ikke i den tidligere regerings tid, at disse notater udleveres.
Jeg kan garantere fru Barfod, at når regeringen kommer med sin ændring til Christianialoven, så er der selvfølgelig helt sikkert forklaringer, der illustrerer de juridiske problemstillinger, der måtte være.
Men vi har lov at foretage vore egne overvejelser internt i regeringen uden at skulle blæse interne notater ud i offentligheden.
Så enkelt er det.
Vi har udstrakt vores service til at give christianitternes advokaters indlæg en kommentar
, når nu Kammeradvokaten i løbet af en fjorten dages tid er klar med det.
Tak for debatten.
Jeg glæder mig over at spore et klart flertal for at gennemføre den normalisering af området, som vi langt om længe nu har et politisk flertal for.
Det er jo rigtigt, som hr. Jann Sjursen sagde, at det jo ikke bare er hash, det er også anden kriminalitet og de skæbner, der kommer ud af det.
Man kan ikke passivt se en sådan koncentration af ulykker samle sig midt i Københavns hjerte.
Derfor skal det ændres, og det kan christianitterne lige så godt gøre sig klart.
Hvis jeg var christianit, så ville jeg tage imod de opfordringer, der er kommet fra Christianiaudvalget, til at komme med nogle synspunkter, for når man læser idékataloget, opfordringen til at komme med ideer, så vil man jo også se, at der netop er taget hensyn til, at noget af det, der ligger derude i dag, måske kan falde ind i en naturlig, normal udvikling af området.
Hvorfor kommer christianitterne ikke og siger, at de vil foreslå sådan og sådan?
Døren står åben.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Det var præcis de samme bemærkninger fra hr. Per Dalgaards side, som gjorde, at jeg markerede, for de bemærkninger, jeg har hørt hr. Per Dalgaard give udtryk for, når vi mødes på Christiania, er jo interessante, når man begynder at sammenholde det med, hvad hr. Per Dalgaard nu er medforslagsstiller til.
I det i øvrigt udmærkede indlæg, som hr. Per Dalgaard havde for et par korte bemærkninger siden, synes jeg, at hr. Per Dalgaard fik illustreret forskellen på normalisering og lovliggørelse.
Det leder mig frem til at spørge: Synes hr. Dalgaard ikke selv, at det er ved at være lidt betænkeligt med denne jonglering med de to begreber?
Der er jo en verden til forskel på en lovliggørelse og en normalisering.
Må jeg få et svar på det?
KL. 16.25
Helge Adam Møller (KF), 2003-11-20:
Det var meget godt, der var de mange korte bemærkninger, for de gav mig anledning til at gå uden for Folketingssalen og på baggrund af debatten kigge på det, der står over indgangsdøren.
Det er jo, som de fleste nok kan huske, et citat fra Jyske Lov fra 1241, den første sætning: »Med lov skal land bygges«.
Jeg synes sådan set, det er et meget godt citat.
Hr. Per Dalgaard har nærlæst forespørgslen og SF's udtryk om, hvad regeringen forestiller sig med Christianias normalisering set i lyset af dens tanker om frihed.
Det har jeg såmænd ikke funderet så meget over, før hr. Per Dalgaard gjorde det, men det betød, at jeg skrottede den skrevne tale, jeg undtagelsesvis har siddet og lavet i formiddag, og kradsede et par stikord ned i stedet for.
Jeg synes nemlig, det var nogle gode betragtninger, hr. Per Dalgaard havde.
Vi Konservative er jo meget store tilhængere af frihed,
ingen tvivl om det, og det er det andet regeringsparti også
, ved jeg; der er heller ingen tvivl om det.
Men det er frihed under ansvar over for det samfund, som man er en del af.
Det er ikke frihed til bare at gøre, hvad man selv har lov til eller har lyst til, uanset hensynet til alle andre.
Derfor er det altså, at vi Konservative og jeg selv godt vil bekæmpe friheden til at stjæle og besætte; vi vil godt bekæmpe friheden til at sælge ulovlige stoffer; vi vil godt bekæmpe friheden til at ødelægge unge; vi vil godt bekæmpe friheden til at bryde loven; vi vil godt bekæmpe friheden til at opføre bygninger ulovligt på fredede områder; vi vil godt bekæmpe friheden til at overtræde lokalplaner, og vi vil godt bekæmpe friheden til at kaste sten efter politibetjente, når man har lyst til det.
Alt dette har gennem ufattelig mange år været en jævnlig del af den normale opførsel for et antal beboere på Christiania, og hvis det er den frihed, som SF forsvarer, siger jeg: Velbekomme!
Men samtidig vil jeg godt tilføje, at alle, der vil leve op til frihed under ansvar, altså de, der vil følge landets love, og som vil arbejde med på at sikre, at Christiania bliver en attraktiv, åben og lovlig bydel i København, et rekreativt åndehul og en bydel, der kan bevare et særpræg - alle de kan få lov til at fortsætte med at bo på Christiania.
Men de, der ikke vil det, de, der vil leve, som store dele af christianitterne har gjort gennem tiderne, og har gjort brug af alle de friheder, som jeg sagde før, at jeg ville bekæmpe - de må tage konsekvensen af egne handlinger, egne valg og egne ulovligheder, og dem bliver der ikke plads til.
Per Dalgaard (DF), 2003-11-20:
Til hr. Poul Qvist Jørgensen angående bygningerne: De informationer, jeg har med hensyn til hvordan bygningsreglerne bliver overholdt, svarer ikke til hr. Poul Qvist Jørgensens opfattelse.
Det er i hvert fald ikke det, jeg har læst mig frem til i de rapporter, der er kommet fra Forsvarsministeriet - som måske har fået dem et andet sted fra, det ved jeg ikke - med hensyn til opmåling af bygningerne og hvor mange ekstra tilføjelser, tilbygninger og ændringer osv., der er lavet.
Jeg ved godt, at der er fjernet et par sommerhuse, som var placeret voldsomt ulovligt, men det er vist også det eneste.
Der er stadig mange andre bygninger, der ikke er lovligt placeret.
Med hensyn til de trafikale problemer kan jeg ikke lade være med at læse lidt op fra noget, jeg har fået fra en beboerforening.
De ser voldsomt frem til, at Christiania bliver lovliggjort, for de oplever en daglig forringelse og forråelse af deres nærmiljø, bl.a. fordi de hårde stoffer nu er kommet ud på hjørnet af Burmeistergade og Prinsessegade til stor ulempe for naboerne til Christiania og deres børn.
Det er det, man har fået ud af at ville bevare Christiania i sin nuværende form og blot fjerne hashhandelen.
De hårde stoffer er rykket ud til naboerne.
Til hr. Jann Sjursen vedrørende de radikale ændringer:
Der er ikke sket radikale ændringer på Christiania efter regeringsskiftet.
Det, jeg mente, var, at der er sket nogle radikale ændringer af regeringens opfattelse af, hvad der kan ske, og hvad der kan gennemføres, og det er den radikale ændring, der nu giver sig udslag i, at en ændret Christianialov helt klart vil stadfæste, forklare og informere om, hvad der egentlig skal ske med området derude, nemlig en overflytning til et nyt Christiania.
Lad os bare kalde det det.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-20:
Jeg synes altså, der i høj grad er noget at komme efter med hensyn til Christiania, og jeg synes, at en af de positive ting er, set med Kristendemokraternes øjne, at vi fik et regeringsskifte ved sidste valg.
Ellers er der mange andre ting, vi ikke er vildt begejstrede for, og hvor der burde være et flertal for, at der for alvor skete noget.
Så synes jeg, det kan være relevant at spørge hr. Per Dalgaard, som siger i sin ordførertale, at der er sket noget radikalt på området siden regeringsskiftet: Hvad er det, der er sket?
Er det i virkeligheden ikke stærkt utilfredsstillende, at der heller ikke efter den sidste forespørgselsdebat, Folketinget havde, er sket noget for at komme kriminaliteten på Christiania til livs og i virkeligheden få afviklet den såkaldte fristad?
Poul Qvist Jørgensen (S), 2003-11-20:
Det var ikke den sidste sætning, jeg reagerede på.
Den vil jeg lade stå helt for sig selv. Vedrørende bygningerne har vi faktisk spurgt gang på gang, også i forbindelse med de samtaler, vi havde inden den 6. maj med forsvarsministeren, og det står faktisk også på tryk i redegørelsen fra den 6. maj, så vidt jeg husker.
Det går langsomt, men det, der skal renoveres, og det, der skal fjernes osv., er blevet fjernet, så der er ikke noget at komme efter for hr. Dalgaard.
Med hensyn til trafikplanerne ligger der et fint, velgennemarbejdet forslag til, hvordan man kan løse i hvert fald væsentlige dele af parkeringsproblemerne.
Ikke uvæsentlige dele af forslaget er faktisk ført ud i livet med skråparkering og sideparkering osv., og forholdene er bragt i en bedre orden, end de har været tidligere.
Man har ikke fulgt christianitternes eget forslag til, hvordan problemerne kunne løses i sin fulde udstrækning, men sagen ligger altså i Københavns Kommune og ikke hos christianitterne, så heller ikke på det punkt er der noget at komme efter for hr. Dalgaard.
Per Dalgaard (DF), 2003-11-20:
Jamen christianitterne har jo ikke overholdt det, der blev vedtaget i 1989.
De har ikke overholdt bygningsregulativet, og de har ikke stoppet kriminaliteten og hashhandelen. Så er der yderligere et kraftigt element og aspekt i hele sagen, nemlig naboerne.
Der er en voldsom biltrafik derude, og de hårde stoffer, som christianitterne måske i et vist omfang har fået fjernet fra selve Christianiaområdet, er nu kommet ud i nabogaderne, og det generer naboerne voldsomt.
Helt overordnet tiltrækker et stort område som Christiania, hvor der er den kriminalitet, der nu engang er, andre kriminelle elementer, og det er til skade for naboerne og til skade for Københavns omdømme.
Nogle taler meget om, at det er en stor turistattraktion, men jeg gad altså vide, hvor mange turister der kommer anden gang, når de har set, hvad det egentlig er for noget derude.
Jeg er fuldstændig enig med forsvarsministeren i, at meget af det er noget forfærdeligt noget, som egentlig hører hjemme på en losseplads.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-20:
Hr. Per Dalgaard sagde, at der er sket noget radikalt siden regeringsskiftet i spørgsmålet om Christiania, og det vi jeg egentlig godt anholde over for Dansk Folkeparti og hr. Per Dalgaard: Hvad er egentlig det radikale, der er sket på Christiania siden regeringsskiftet?
Er alt stort set ikke ved det gamle, når det kommer til stykket?
Skulle det systemskifte, som blev tilvejebragt ved valget, ikke netop sikre, at der for alvor skete noget, så vi kunne få afviklet Christiania?
Line Barfod (EL), 2003-11-20:
De må være lige så alternative, som de har lyst til i boform, i virksomhed, i levemåde osv. Hr. Per Dalgaards eneste problem er, at nogle begår kriminalitet på Christiania.
Det sker også i andre boligområder.
Her i foråret blev der fundet store mængder
hash i Hellerup, så Hellerup har åbenbart tiltrukket kriminelle elementer, og Hellerup er også en del af hovedstaden.
Skal vi så også have en stor debat i Folketinget og begynde at sætte politiet ind for at normalisere Hellerup?
Hvad er det, der gør, at lige præcis området Christiania skal normaliseres?
Og hvad er det, den normalisering går ud på, når det ikke er alle de øvrige ting på Christiania?
Per Dalgaard (DF), 2003-11-20:
Hr. Per Kaalund kan jeg ikke få øje på lige nu.
Det er trist, men vi venter lidt med ham.
Til fru Line Barfod, og det er måske også et svar til hr. Poul Qvist Jørgensen, vedrørende christianitterne og normalitet: For mig at se behøver en normal funktion ikke
være en ensretning.
En normal funktion, en normal ageren efter samfundets regler handler jo om, at folk kan leve, som de vil, hvis de overholder samfundets regler og ikke skader hinanden eller for så vidt miljøet, men også i hvert fald til en vis grad må erkende, at den levestandard, de kan opnå ved deres givetvis meget alternative leveform, må de selv på en eller anden måde forsøge at opretholde.
Der er ikke noget med snævre rammer, og jeg vil ikke sige, hvilken form for virksomhed de må have, hvordan de skal gå klædt, hvor de skal bo, hvem de skal bo sammen med og være gift med, og hvad ved jeg.
Christiania er jo et sted, som tiltrækker kriminelle elementer.
Det kan vi jo ikke benægte, det må vi erkende.
Hr. Villy Søvndal spurgte, om jeg kunne dokumentere, at der findes andet end hash derude.
Jeg er overbevist om, at selv om jeg havde en liste over tidligere politirapporter og med information om, hvad politiet havde fundet derude, når de havde lavet razziaer, ville det ikke være nok for hr. Villy Søvndal.
Men hr. Villy Søvndal ved jo udmærket, at hver eneste gang, politiet laver razzia derude, finder de kilovis af hash, sikkert også nogle gram hårde stoffer, våben og mange penge, og det er selvfølgelig noget, som tiltrækker kriminalitet, bl.a. rockerrelaterede typer.
Det, at der er et sted i København, i Danmarks hovedstad, hvor hashen er så frit tilgængelig, gør, at besøgende, som ellers ikke kunne drømme om at ryge hash, måske kan komme ud for, at når det er så nemt at få fat i, kommer de uforvarende til at prøve det.
Det er ikke noget vi skal fremme, synes jeg, og jeg er helt overbevist om, at når vi fjerner Pusher Street, vil den mængde hash, der ryges i Danmark, falde.
med hensyn til normalisering og lovliggørelse: Det ender jo efterhånden i en ret filosofisk debat.
En normalisering inden for de vide rammer, jeg synes vi har i samfundet i dag, eller en lovliggørelse - ja, det er jo netop det, der ligger i ordet.
Nu er hr. Per Kaalund kommet tilbage, og så kan jeg svare på hr. Per Kaalunds spørgsmål med hensyn til 2002-vedtagelsen og den aktuelle vedtagelse.
Hvis jeg kom til at sige, at 2002-vedtagelsen ikke er noget, Socialdemokratiet går ind for, var det selvfølgelig en fejl.
Det, jeg mente, var, at det undrer mig meget, at Socialdemokratiet ikke kan acceptere den foreliggende vedtagelse.
Jeg er udmærket klar over, at den, der blev vedtaget i 2002, står de selvfølgelig ved, ingen tvivl om det.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-11-20:
Det Radikale Venstre støtter, at christianianitternes beboelse af området gøres lovlig i forlængelse af Christianialoven fra 1989.
Vi lægger vægt på, at rammeaftalen mellem Forsvarsministeriet og Christiania, som gælder frem til 1. juli 2004, overholdes af begge parter.
Rammeaftalen pålægger som bekendt Christiania at betale for forbrug af el, vand, renovation m.v., en vedligeholdelsespligt for arealet og bygningerne samt pligt til at skaffe bevillinger til stedets værtshuse.
Samtidig udstyrer loven forsvarsministeren med temmelig vide beføjelser med hensyn til at gennemtvinge eksempelvis nedrivning eller flytning af ulovlige bebyggelser og lign.
Det Radikale Venstre ønsker, at Christiania overholder både lov og rammeaftale.
Vi har selv en fornemmelse af, at der også er mange christianitter, der selv ønsker at være med til at stoppe ulovligheder, men at der kan være et problem med ordenshåndhævelsen.
Vi finder, at Christiania har
en forpligtelse til at bringe ulovligheder til ophør, men ministeren har altså også en forpligtelse til at sikre, at løsning af problemerne sker i dialog med de relevante Christianiaorganer.
Vi venter alle sammen på den redegørelse fra det embedsmandsudvalg, som sidder og arbejder i øjeblikket.
Hvis beføjelserne i den ikke er tilstrækkelige, er vi selvfølgelig parat til at se på, om der er grundlag for at ændre loven, men indtil nu har regeringen altså ikke påvist eller dokumenteret, at det skulle være tilfældet.
Derfor afventer vi regeringens redegørelse, der snart er på gaden, og vi stemmer imod det forslag til vedtagelse, som regeringen har fremsat sammen med Dansk Folkeparti.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-20:
Jeg vil godt spørge igen, for jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod det svar, jeg fik af hr. Freddie H. Madsen.
På den ene side synes jeg, at hr. Freddie H. Madsen sagde, at det da ikke er noget problem, hvis man i kraft af det her lovforslag får en huslejestigning, som bliver 1.000 kr. højere om måneden, end den ellers ville have været.
Skulle jeg forstå det sådan, eller sagde hr. Freddie H. Madsen, at man ikke kunne forestille
sig, at der var nogen, der ville få de stigninger?
Det synes jeg da der er stor forskel på, for
hvis det er sådan, at Dansk Folkeparti ikke mener, at det her kommer til at betyde de her meget massive huslejestigninger, så tror jeg, det ville være godt, hvis vi får det afdækket under udvalgsarbejdet.
Så kan det også være, at Dansk Folkeparti måske bliver en anelse bekymret og vil dele den bekymring, vi andre har.
Hvis man i dag sidder med en husleje på 2.400 kr., der stiger til nogle og halvtreds hundrede, så er det noget, der betyder noget for rigtig mange mennesker, ellers tror jeg ikke, at Dansk Folkeparti og hr. Freddie H. Madsen ved, hvad folk rent faktisk har at leve for.
Det er mange penge, og det betyder rigtig meget for de mennesker.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-20:
Hr. Lars Kramer Mikkelsen spurgte, om jeg med frivillighed mente veto og huslejestigninger osv. Nej, det er klart, at med frivillighedens vej tænker vi naturligvis på, at de private midler i højere grad skal komme ind og være med til at arbejde i byfornyelsesprojekterne. Vi ser det som en stor gevinst, at der nu kan komme flere private midler med.
Vi ser det også som noget positivt, at reglerne om byfornyelse nu bliver forenklet, og at midlerne målrettes mod de svageste og der, hvor der er størst behov.
Så blev der stillet spørgsmål til det, jeg sagde om Byfornyelsesrådets udtalelser, og her kan jeg sige, at det findes i Boligudvalget, alm. del, bilag 23.
Det står i Byfornyelsesrådets udtalelse i høringssvaret, at der er et tiltrængt behov for en byfornyelsesreform.
Hr. Keld Albrechtsen spurgte om, hvor der havde været en forfejlet indsats, og der kan jeg bare sige, at jeg nævnte intet om, at der havde været en forfejlet indsats, men at jeg synes, indsatsen bliver bedre fremover ved, at det målrettes de svageste områder, de svageste steder.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-11-20:
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg bare sige, at hvis det er en dårligt stillet, som bor i en lejlighed i dag, har vi jo, som jeg har sagt op til flere gange, en huslejesikring, som gør, at man kommer ind der.
Hvis nu huslejen stiger så meget, som fru Lissa Mathiasen her forestiller sig, så har vi genhusningsproblematikken, som kommer ind og gør sig gældende.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2003-11-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen, om ikke Socialdemokratiets ordfører i øvrigt er enig i, at almene familieboliger er til almindelige mennesker med almindelige indkomster.
Det lyder jo næsten på hr. Kramer Mikkelsen, som om man i Socialdemokratiet er villig til dels at bruge offentlige støttemidler, dels bygge store, luksuriøse almene boliger, som ikke kan betales af en ganske almindelig indkomst.
Det, det her forslag går ud på, er jo, at man tager gennemsnittet af, hvad det koster at bygge en almen familiebolig, lægger en pæn slat oveni, en buffer, sådan at vi trods alt sikrer, at der er et vist råderum, men alligevel sikrer, at der ikke bliver bygget almene boliger med luksuspræg.
Jeg vil gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om det virkelig er rigtigt, at Socialdemokratiet mener, at vi skal kunne bygge almene luksusboliger.