runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Nej, det er faktisk en konservativ prioritering, som har vist sig at give bonus i form af kontante, mærkbare skattelettelser i modsætning til Det Radikale Venstre, som jo nok har talt om skattelettelser og behovet for samme, ikke mindst når det drejer sig om beskatningen af arbejdskraften, men som jo ikke har været i stand til at levere et eneste gedigent resultat på dette område, end ikke da man sad i regering sammen med Socialdemokraterne.
Så jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstre er nået til at se lidt mørkt på mulighederne for fortsatte skattelettelser, dersom Det Radikale Venstre skulle have held til at få mandat til at danne regering sammen med Socialdemokratiet, for der kan Det Radikale Venstre jo ikke komme igennem med krav om skattelettelser.
Men det har Det Konservative Folkeparti jo altså vist evne og vilje til.
Vi har med vores 16 mandater sikret ikke bare at få skatten på arbejdsindkomst på dagsordenen, vi har også formået at få overbevist et flertal i Folketinget om, at det var formålstjenligt at gennemføre det.
Så vi har vist vejen, og den vej vil vi fortsat betræde, når vi forhåbentlig og forventelig får et fornyet mandat af vælgerne ved det kommende folketingsvalg.
Margrethe Vestager (RV), 2005-01-14:
Ja, jeg er jo sådan set lidt ærgerlig over den konservative tilgang til vores forslag.
Hvis jeg må citere det billedligt talt, så har Folkekirkens Nødhjælp et slogan, som hedder: Vi tror på et liv før døden.
Det Radikale Venstre har den tilgang til det her, at vi tror på forenklinger før skattelettelserne, for hvis man skal igennem med ændringer på det her område, med den meget klare prioritet, som Folketingets partier har af lettelser i skatten på arbejdsindkomst, så kan der gå meget, meget, meget, meget lang tid, før vi kan komme igennem med forenklinger på det her område.
Og den kompleksitet, der er på området, er jo direkte forhindrende for alene det demokratiske aspekt, at folk kan gennemskue, hvorfor de betaler den skat, de gør, for at vi kan få en mere levende aktiekultur, og for at folk faktisk kan investere, som de finder fagligt forsvarligt, i stedet for hvordan skattesystemet gør.
Er det ikke sådan et konservativt tilbagetog i forhold til de mange, mange meldinger, der har været i pressen om et konservativt ønske om forenklinger?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Dette forslag viser tydeligt forskellen på radikal skattepolitik og konservativ skattepolitik.
Det er sådan set godt nok.
Vi Konservative har ønsket og arbejdet for at gennemføre reelle skattelettelser til glæde for skatteyderne, samfundet og fremtidens velfærd.
I Det Radikale Venstre strækker ambitionerne desværre kun til, at hvis man sænker skatten lidt et sted, sættes den til gengæld tilsvarende op et andet sted.
Ambitionerne må være højere.
Intentionen om at sænke og forenkle kapitalbeskatningen er der derimod ikke noget galt med.
Vi Konservative er helt enige i, at kapitalbeskatningen godt måtte være lavere, og ikke mindst at den er alt for kompliceret og har alt for mange satser indbygget.
Så den del af forslaget er vi som sagt helt enige med Det Radikale Venstre i.
Men tilbage står to væsentlige årsager til fortsat at måtte afvise forslaget.
For det første ønsker vi ikke at lægge yderligere byrder og udgifter på erhvervslivet.
Det er ganske enkelt helt galt, når man fra radikal side vil gøre det sværere for danske virksomheder at være konkurrencedygtige.
Her siger vi klart og fast nej.
Det er derfor vores primære årsag til ikke at kunne støtte forslaget.
Så har vi spørgsmålet om at sænke kapitalbeskatningen.
Det finder vi umiddelbart sympatisk, men når der er penge til skattelettelser, så er vi Konservative nu engang af den overbevisning, at der stadig er behov for lettelser på skatten på arbejdskraft og på arbejdsindsats, og derfor vil vi i de kommende år arbejde benhårdt på yderligere reelle lettelser af skatten på arbejde.
Skal der være råd til disse yderligere reelle lettelser i skatten på arbejde, er det nødvendigt at prioritere, og det er vi parate til at gøre.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-01-14:
Skattetrykket var i 1993 48,8 pct.
Skattetrykket er i 2004 48,9 pct.
Det er en stigning på 0,1 procentpoint.
Dertil kommer de 23 mia. kr., man utilsigtet har opkrævet.
Det bringer skattetrykket op over 50 pct.
Alt andet holder ikke, det her er oplysninger fra Skatteministeriet.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Jeg har fuld forståelse for, at skatteministeren og hr. Freddy Dam har lyttet intenst til Dansk Industris høringssvar.
Så vil jeg godt spørge hr. Freddy Dam, om han også har lyttet til de høringssvar, hvori det påpeges, at det, for at de her – i øvrigt for de flestes vedkommende – udmærkede ændringer af lovgivningen skal have en reel virkning, kræves, at man også styrker det faktiske kontrolarbejde.
Er det noget, som Venstre har tænkt sig at gå ind i enten i forbindelse med lovbehandlingen eller i form af eventuelt at være med til at tilvejebringe finansiering til, at man faktisk kan kanalisere penge over til, at der også bliver brugt flere ressourcer på det faktiske kontrolarbejde for at få ligningen til at fungere bedre?
Kristian Jensen (V), 2005-01-14:
Jeg synes altid, det er en god idé at sætte sig ned og tage en drøftelse af lovforslagene for at se, om de kan blive bedre.
Jeg mener, at det lovforslag, vi har liggende, er ganske glimrende.
Hvis man prøver at kigge på, om man får nået målet med lovforslaget, og ikke om man får alle de forskellige forslag, der har været fremme, med i lige præcis det her lovforslag, altså om man opnår en bedre dokumentation, så er svaret ja.
Ja, det er det.
Derfor synes jeg, at lovforslaget har den rigtige balance mellem de administrative byrder, der bliver pålagt, og den konsekvens, der er for at sikre, at virksomheder overholder landets lovgivning.
Vores mål er at sikre, at der bliver betalt skat, hvis der er en skattepligtig indkomst i Danmark.
Vi vil sikre, at de virksomheder, der opererer i Danmark, betaler skat, hvis deres faktiske forhold tilsiger det, hverken mere eller mindre.
Hr. Jens Peter Vernersen hænger sig i procedurer i stedet for i produktet.
Hr. Jens Peter Vernersen er interesseret i nogle detaljer i indholdet i stedet for at se på, hvad resultatet er.
I regeringen har vi det på modsat vis.
Vi interesserer os for resultatet og for, hvad vi får ud af det her.
Vores mål er at sikre en bedre kvalitet i den dokumentation, som selskaber skal ligge inde med, for at sikre, at vi, når vi er ude at kontrollere dem, har muligheden for at se, om der snydes på vægten, om man forsøger at flytte overskuddet ud af landet, eller om man har forsøgt at føre overskuddet ind i landet, fordi man har afdelinger i andre og højere beskattede områder.
Det kan vi gøre ved at stramme op på dokumentationskravene.
Og det kan vi gøre ved at indføre bøder, der sikrer, at de virksomheder, der ikke har levet op til lovens krav om dokumentation, mærker en konsekvens, hvilket er noget, som ikke har været indført tidligere.
Det er der lagt op til i den lovgivning, der er her, og derfor når vi vores målsætning: bedre dokumentationsregler og konsekvens over for de virksomheder, der ikke lever op til reglerne i fremtiden.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-01-14:
Når man hører ordførertalen her, får man det indtryk, at der så i hvert fald skulle være større sikkerhed for, at den rigtige beskatning bliver foretaget.
Det kan der vel næppe være tvivl om.
Så må det da også undre fru Pia Christmas-Møller, at forslaget, når man ser på de økonomiske konsekvenser af forslaget for erhvervslivet, ingenting ændrer.
Så må konklusionen jo være, og det synes jeg ikke hænger sammen med ordførertalen, at det her lovforslag måske nærmest er fremsat til udstilling.
Det reelle indhold er der altså ikke meget i, i og med at der ikke er nogen økonomiske konsekvenser.
Og så til spørgsmålet om omkostningsgodtgørelse i forbindelse med klager.
Det var netop det synspunkt, vi fremførte, da man fik omkostningsgodtgørelsen igennem her i Folketinget, nemlig at det der var problemet.
Og nu erkender man her med dette lovforslag: Ja, det er problemet.
Derfor er vi nødt til at ændre det, sådan at vi ikke først får forhandlingerne på det tidspunkt, hvor staten kan betale for advokaten.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Regelsættet for transfer pricing har som formål at forhindre, at virksomheder, der har koncerninterne transaktioner, ikke bruger disse til at skubbe overskud fra et land med høj skat til et land med lav skat.
For grænseoverskridende koncerninterne transaktioner gælder der allerede nu en oplysningspligt og en dokumentationspligt.
Oplysningspligten pålægger virksomheden, at den i sin selvangivelse skal oplyse art og omfang af handelsmæssige eller økonomiske transaktioner med koncernforbundne udenlandske selskaber.
Dokumentationspligten pålægger virksomheden, at den skal udarbejde skriftlig dokumentation for, hvordan priser og vilkår er fastsat.
Dokumentationen skal have en sådan kvalitet, at den kan bruges til at vurdere, om priser og vilkår er fastsat i overensstemmelse med, hvad der kunne være opnået, hvis der var handlet mellem uafhængige parter.
For at reglerne med sikkerhed skal være i overensstemmelse med EU-retten, foreslås i lovforslaget, at oplysnings- og dokumentationspligten ikke kun skal gælde ved grænseoverskridende transaktioner, men også ved indenlandske koncernforbundne transaktioner.
Den anden del, nemlig at skabe incitamenter til at opfylde dokumentationspligten,
er fremsat ud fra en vurdering af, at der er en stor del af virksomhederne, der ikke opfylder denne pligt.
Told- og Skattestyrelsen lavede i 2003 en undersøgelse af den dokumentation, som selskaber med grænseoverskridende transaktioner mellem forbundne parter har pligt til at udarbejde.
Undersøgelsen viste, at næsten halvdelen af selskaberne enten slet ikke havde udarbejdet nogen dokumentation eller havde udarbejdet en dokumentation, der var åbenlyst mangelfuld.
Ifølge L 140, som vi her behandler, opstrammes dokumentationsforpligtelsen hovedsagelig i form af en præcisering af den gældende bestemmelse.
Derudover foreslås, at der indføres bøder ved manglende opfyldelse af dokumentationspligten, og sidst, men bestemt ikke mindst, at adgangen til at få omkostningsgodtgørelse for dokumentation, der først udarbejdes under en klagesag, afskaffes.
I bemærkningerne til lovforslaget står der: »Transfer pricing er ikke en eksakt videnskab.«
Jeg vil godt tilføje, at det for virksomhederne bestemt heller ikke er nogen enkel sag at leve op til kravene i lovforslaget.
Jeg kan ikke lade være med at nævne, at Told- og Skattestyrelsens vejledning om dokumentationspligten, når den udskrives, fylder hele 97 A4-sider.
Der er altså god grund til, at der stilles lempeligere krav til det, der i forslaget kaldes mindre virksomheder.
Det er virksomheder, der har færre end 250 ansatte og enten en balance under 125 mio. kr. eller en årlig omsætning under 250 mio. kr.
For Det Konservative Folkeparti er det meget vigtigt, at så vel personer som virksomheder betaler den skat, som de skal ifølge lovgivningen, og vi kan derfor også støtte forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2005-01-14:
Nu vil jeg ikke sige, at jeg ligefrem står og roser den del af lovforslaget.
Jeg tager det med som en naturlig del af, at vi er med i EU, ikke fordi jeg er tilhænger af Europas forenede stater, men vi er dog tilhængere af, at der er fri handel over grænserne og i den forbindelse det indre marked.
Der må være en ligestilling af de virksomheder inden for EU.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
Gud forbyde; nej, nu tror jeg jo ikke på Gud, så ham skal jeg ikke påkalde.
Men jeg vil sige, at jeg nu under ingen omstændigheder har noget ønske om at ophidse hr. Mikkel Dencker.
Det kunne jeg overhovedet ikke ønske.
Men det er da rigtigt, at jeg godt vil appellere til den generelle kritik, som Dansk Folkeparti momentvis giver udtryk for over for EU, og så i forlængelse af det stille spørgsmålet: Hvad er ideen i at lave den her dokumentation for handel, der foregår inden for grænserne?
Er det en vigtig opgave, når nu hr. Mikkel Dencker oven i købet står og roser den?
Mikkel Dencker (DF), 2005-01-14:
Nu forstår jeg, at hr. Søren Søndergaard hentyder til, at Dansk Folkeparti generelt er ret skeptisk over for EU og ikke bare siger ja og amen, hver gang der kommer noget sydfra.
I det her tilfælde synes jeg i og for sig, at det er rimeligt nok, at selskaber stilles lige, uanset om det gælder transaktioner med udenlandske datterselskaber eller indenlandske.
Så på den baggrund kan jeg ikke hidse mig op over EU i denne sammenhæng.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
EU har stillet det meget besynderlige krav til dokumentation, at den ikke kun omhandler handelen over grænserne, men også omhandler handelen inden for grænserne.
Det vil sige, at man sådan set pålægger en udgift, som er fuldstændig ligegyldig i forhold til det, der er formålet, men det gøres ud fra sådan en opfattelse af, at man ikke må stille virksomheder forskelligt, alt efter om de handler over eller inden for grænserne.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-01-14:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at intentionen og ideen med hele lovforslaget selvfølgelig er at give et bedre lovgivningsmæssigt grundlag for, at alle, herunder også virksomheder og selskaber, betaler den skat, der skal betales.
Sådan er det.
Det er formålet med forslaget.
Når der ikke er lagt op til nogen økonomiske overslag, er det, fordi man rent faktisk ikke ved præcis, hvad det er for summer, man er gået glip af.
Det kan man ikke vide.
Det er ligesom svaret på, hvor meget sort arbejde der er i Danmark.
Det kan man heller ikke vide præcis, eftersom det i sagens natur netop er sort.
Men der er altså indicier nok i retning af, at der har været så meget uoverskuelighed, at enhver nok ikke har betalt præcis, hvad man kunne forvente, og hvad man havde intentioner om, og det er det, man søger at rette op på med forslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2005-01-14:
Lovforslaget har til formål at foretage en række ændringer af reglerne vedrørende transfer pricing.
Det sker for, at de danske regler skal leve op til EUretten.
Desuden foreslås det også, at bestemmelserne om dokumentationsforpligtelserne præciseres.
Med denne lov indføres der også nye incitamenter til, at dokumentationskravene overholdes.
Eksempelvis foreslår regeringen nu bøder som straf for mangelfuld opfyldelse af pligten.
Netop bøder som en mulig sanktion har Dansk Folkeparti i flere år påpeget kunne være et godt instrument til at få mange virksomheder til at overholde deres forpligtelser over for samfundet.
Derfor hilser vi det velkommen, at regeringen nu har taget vores forslag til sig, og vi assisterer derfor meget gerne med at indføre bøderne.
Som et sidste element i lovforslaget indgår, at omkostningsgodtgørelsen for udarbejdelse af dokumentation ved sager ved eksempelvis Landsskatteretten afskaffes.
Det har indtil nu ikke kunnet udelukkes, at visse virksomheder har spekuleret i at vente med at udarbejde dokumentation, til man har kunnet få dækket en større del af omkostningerne ved en skattesag, end hvad der har kunnet lade sig gøre, når man følger reglerne.
Det rettes der så op på nu.
Dansk Folkeparti støtter lovforslagets gennemførelse, men vi beklager samtidig, at det overhovedet er nødvendigt med de nye og skrappere regler.
Det har desværre vist sig nødvendigt, for at en gruppe virksomheder overholder reglerne, og vi vil ikke fremover vige tilbage for at indføre endnu skrappere regler eller sanktioner, hvis det skulle vise sig nødvendigt.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Ja, det tror jeg er rigtigt forstået.
Jeg kan ikke her citere revisorlovgivningen på stående fod, men det lyder da rimeligt, at det er det, revisorerne bl.a. skal bruge deres arbejdskraft på.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
Det er vel korrekt forstået, at revisorerne under alle omstændigheder har en forpligtelse til at sikre sig, at det, der bliver revideret, er i overensstemmelse med lovgivningen?
Det er vel korrekt forstået?
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Det kunne så gå an, hvis det var sådan, at man havde indtryk af, eller man var overbevist om, at det resultat, der så ville komme ud af det, var noget, man kunne bruge til noget.
Men selv revisorerne siger, at det er spild af penge, når det kommer til stykket, fordi de overhovedet ikke mener sig i stand til forsvarligt at afgive den slags redegørelser.
Så spørger jeg mig selv og hr. Søren Søndergaard: Hvad skal vi så med dem?
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-14:
En af de indvendinger, som kom fra erhvervslivet med hensyn til det oprindelige krav om revision, var jo lige præcis, at det ville udløse en masse revisionsudgifter.
Jeg vil høre, om hr. Freddy Dam er enig i det synspunkt.
Freddy Dam (V), 2005-01-14:
Det forekommer mig lidt at være en strid om kejserens skæg.
Det ville være fuldstændig vanvittigt at forsøge at etablere ti TP-ligningscentre, hvis man ikke ved samme lejlighed sørgede for, at de centre kunne bemandes med det fornødne antal medarbejdere og med den fornødne faglige kapacitet.
Jeg forstår da i og for sig godt spørgsmålet, for det er jo sædvanligvis sådan, at man hos SF ønsker, at alle skal kontrolleres for alt, men det er altså ikke regeringens politik, heller ikke i den her sag.
Morten Homann (SF), 2005-01-14:
Nu har det jo aldrig været sådan, at alene det, at man opretter et center og flytter fysisk rundt på nogle folk, nødvendigvis giver en effekt i sig selv.
Som mange af høringssvarene peger på, er det et spørgsmål om, at der bliver tilført ressourcer til det her område.
Men hr. Freddy Dam skal også være opmærksom på noget andet, nemlig at TP-ligningscentrene kun har at gøre med en del af kontrollen.
Der er også den, som drejer sig om de største selskaber – der, hvor man må forvente, at de største beløb også ligger – hvilket bliver klaret centralt i Told- og Skattestyrelsen.
Vil hr. Freddy Dam medvirke til at sørge for, at der bliver kanaliseret ekstra ressourcer derhen, hvor der er allermest brug for dem, nemlig til de største og tungeste sager, de største virksomheder, der, hvor der er allermest at komme efter?
Ole Stavad (S), 2005-01-14:
Jeg ville gerne beskæftige mig med produktet og ikke så meget med processen.
Men når vi er flere, der er optagede af og holder fast i diskussionen om revisorerklæringer, er det jo, fordi vi ikke synes, at ministerens argumentation for, hvorfor det er værdiløst, er særlig overbevisende.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor ministeren – når man nu siger, at virksomhederne skal producere et ordentligt grundlag for, at de netop ikke deltager i transfer pricing – ikke mener, at det kunne være rigtigt og fornuftigt
også at sikre, at det altid var noget, som en statsautoriseret revisor stod inde for, for vi ved jo godt, at det er en umulighed for skattemyndighederne at komme ud og foretage en grundlæggende kontrol af alle selskaber.
Hvis ministeren mener, at det ansvar, der hviler på revisorerne, når de afgiver en sådan erklæring, er for svagt, må vi jo se på det i fællesskab.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Vil han ikke være åben over for, at vi i den videre proces tager en åben diskussion om det her, også selv om ministeren har draget en foreløbig konklusion på baggrund af høringssvarene?
Jens Peter Vernersen (S), 2005-01-14:
Det er lidt tankevækkende, at man, når man sådan skal tage nye skridt i forbindelse med erhvervsbeskatningen, så ingenting ved.
Da det drejede sig om sambeskatningen – som jo har været et stort tema her – og jeg rejste det problem i Ligningsrådet for godt og vel et år siden, var der ingen, der vidste, hvilket omfang det havde.
Senere kommer der så et svar fra ministeren – og også nu i oplægget – om, at det drejer sig om 8 mia. kr.
Da spørgsmålet om TDC blev rejst, var der ikke nogen, der vidste, hvad det drejede sig om, men det var også et stort milliardbeløb.
Hvad angår det her spørgsmål, hvor noget måske bliver udeholdt fra beskatningen, har vismændene sagt, at det måske kan dreje sig om 20 mia. kr.
Man ved det ikke.
Og den tidligere skatteminister har sagt, at det måske er i størrelsesordenen 5 mia. kr.
Derfor må man dog, når man laver sådan et forslag, have en mening om, hvad provenuet kunne være.
Derfor siger jeg, at det ser ud til, at man alligevel ikke tror på, at det flytter noget, i og med at man i hvert fald ikke lægger noget provenuskøn ind i det.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-01-14:
Hvis man bare følger nogenlunde med i, hvad der bliver sagt og har været sagt om den her sag, skal man da være mere end tonedøv, hvis man ikke kan høre, hvilken indflydelse Dansk Industri har haft på den proces, vi har været igennem her.
Jeg må sige, at jeg faktisk troede, at det havde et indhold og en mening, så man kunne komme videre med en korrekt ligning af disse transfer pricing-selskaber.
Jeg troede faktisk, at der var en mening med det, for det, vi har set, er, at et ganske lille antal selskaber er blevet kontrolleret, nemlig 186 selskaber.
Det var det, vi fik frem, sidst vi forhandlede om det her spørgsmål.
Der var fejl i 50 selskabers beregninger, og et beløb på over 600 mio. kr. blev fremlagt som det, der var unddraget beskatning.
Når der så er over 9.000 selskaber, der gør brug af disse ordninger, er der altså brug for en langt, langt mere effektiv indsats.
Det troede jeg faktisk at ministeren var enig i, men det er jo ikke det, vi har set, heller ikke med de initiativer, der er taget.
Ministeren må altså give et tilsagn om, at alle disse selskaber bliver gennemgået, så vi ved, om det foregår rigtigt.
Kristian Jensen (V), 2005-01-14:
Det er jo svært at finde et egentlig spørgsmål i hr. Jens Peter Vernersens kommentarer, men det er jo heller ikke et krav, da det er korte bemærkninger, vi har her.
Jeg vil så i min korte bemærkning til hr. Jens Peter Vernersen sige, at det er klart, at denne regering har truffet beslutning om bl.a. at oprette de ti transfer pricing-centre for at sikre en højere faglig kvalitet i den ligning, der foregår.
Vi har sendt et forslag i høring, og i regeringens optik er en høringsperiode en periode, hvor man får kommentarer og svar ind fra en lang række interesserede organisationer, og jeg er sikker på, at hr. Jens Peter Vernersen kender listen – det er bilag 2 i udvalgsbilagene her.
Vi hører, hvilke kommentarer der er, og ud fra de ting, der kommer ind, vurderer vi, hvorvidt vi skal foretage ændringer i det lovforslag, der har været til høring, eller ej.
Jeg ved ikke, om det er den tidligere regerings linje, at man skulle være ligeglad med, hvad der foregik i en høringsperiode, at man bare skulle holde fast i, hvad man havde foreslået, uanset hvad der kom ind.
Jeg må sige, at vi lytter til de ændringsforslag og de ideer, der kommer; vi vurderer dem.
Det, vi lægger frem her i salen, er altså på vores ansvar, regeringens.
Det skal hverken den ene eller den anden organisation eller enkeltperson have skyld eller ære for.
Det er regeringens ansvar.
Og vi har lagt et godt forslag frem, som vil være med til at styrke transfer pricing-ligningen og sikre en ordentlig dokumentation i en ordentlig kvalitet.