runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Det her er jo en langsigtet plan, og derfor skal vi også diskutere alle de elementer, som kan være i spil med hensyn til fosfor.
Man skal jo tænke på, at før i tiden ved vandmiljøplan II var der ikke nogen af de partier, som var i regering på daværende tidspunkt, der havde tænkt på, at fosfor skulle reguleres.
Det var først efter, at den nye regering kom til med hjælp fra Dansk Folkeparti, at man tog det element ind i vandmiljøplanen.
Derfor er vi allerede på nuværende tidspunkt inde på at reducere mængden af fosfor.
Så det her er selvfølgelig et skridt i den retning, som gør, at vi regulerer den her slags ting.
Når vi så bliver klogere, i forbindelse med at vi har overvåget naturen i de forskellige miljøcentre med hjælp fra kommunerne og alle de her folk, som sidder rundtomkring, så kan vi gå videre og lave en yderligere opstramning, hvis det er det, der skal til.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Med hensyn til naturovervågning, er det jo ikke kommunerne, der skal stå for den i fremtiden, men de statslige miljøcentre.
Derfor er det jo helt relevant at diskutere, om man fortsat har de tilstrækkelige midler til at sikre en overvågning.
Jeg går ud fra, at samtlige miljøordførere er af den opfattelse, at en viden om, hvordan naturen udvikler sig, trods alt er grundlaget for, at man kan have en seriøs og kvalificeret debat om emnet.
Så går jeg over til spørgsmålet.
Jeg går ud fra – ud fra det, hr. Jørn Dohrmann har sagt i sin ordførertale – at det forholder sig sådan, at Dansk Folkeparti er enig med det Radikale Venstre og også er enig i det, der ligger i regeringens redegørelse, nemlig at fosforoverskuddet og kvælstofudvaskningen skal reduceres fremover.
Hvis det er et ja – det kan selvfølgelig også være, det er et nej, og så er det jo et svar – vil ordføreren så svare mig på, hvordan det helt konkret skal ske set med Dansk Folkepartis øjne?
FTTM006.fm Page 375 Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Det er jo helt klart, at amterne skal til at have færre opgaver, når de bliver nedlagt den 1. januar 2007, det står jo lysende klart for enhver, der har fulgt med i debatten.
Humlen er jo så, at det nu bliver kommunerne, der skal prioritere den her indsats.
Det kan godt være, at hr. Per Clausen ikke synes, at kommunerne kan løfte de opgaver.
Det er reelt nok at synes, at nu skal kommunerne også nedlægges, men det er ikke den politik, Dansk Folkeparti har.
Vi vil gerne give nogle rammer til kommunerne, så de også kan løse de her opgaver.
Det er altså kommunalpolitikerne, der får et større ansvar på det her område.
Derfor mener jeg også, når vi ser på den totale sum, der bliver brugt på natur og miljø, at vi skal undersøge, om den er vigende, eller hvad den er, og hvad den har været brugt til på et tidligere tidspunkt, hvor den måske har været brugt til administrative medarbejdere rundtomkring.
Der har man så fra regeringens side sagt, at vi ønsker naturkvalitetsprojekter udeomkring.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Det Radikale Venstre er som udgangspunkt enig i, at det at placere myndighedsopgaver i kommunale fællesskaber bør være en undtagelse.
Vi synes i udgangspunktet, at det er fornuftigt at komme væk fra den situation, man har haft, hvor den gamle kommunalstruktur så at sige har medført, at det i en række situationer var nødvendigt at skabe § 60-selskaber, hvor man kunne henlægge myndighedsopgaver.
Så selv om man også i den kommunale verden i dag mener, at det at kunne oprette sådanne selskaber fortsat vil være nødvendigt for at løse opgaven, så synes vi, at det er et rigtigt udgangspunkt at komme væk fra den situation.
Myndighedsudøvelse bør ligge i et forum, hvor der ligger et demokratisk ansvar og nogle, man direkte kan holde ansvarlige.
Med kommunalreformen er der som udgangspunkt opbygget kommuner, hvor det ansvar vil kunne placeres for de opgaver, der ligger placeret det sted.
Vi skal dog ikke afvise, at der kan være ganske enkelte situationer, hvor der fortsat kan argumenteres for, at det vil være fornuftigt at lave kommunale fællesskaber, og derfor vil vi i øvrigt også i forhold til lovforslagets indhold i det videre forløb i udvalgsarbejdet dyrke, om der skal være en eller anden form for dispensationsmulighed.
Kommunernes Landsforening har jo i høringssvaret til forslaget sagt, at man mener, at lovforslaget bringer målet om sikker drift i kommunerne pr. 1. januar 2007 i fare, og det er i og for sig et ret voldsomt udsagn.
Hvis man skal tage det for pålydende, er der i hvert fald grund til, at vi i udvalgsarbejdet får gravet et par spadestik dybere ned i det udsagn og får undersøgt, om det virkelig forholder sig sådan.
De siger også i deres høringssvar, at hvis man laver en overgangsperiode, der er lidt længere, vil de i højere grad kunne sikre, at der ikke opstår en situation, hvor sikker drift kommer i fare.
Og vi er naturligvis optaget af, at man ikke kommer ud i situationer, hvor man alene på grund af overgangsordninger og ny lovgivning og andet kommer i vanskeligheder.
Derfor kan vi sige, at vi i udvalgsarbejdet vil dyrke en del af de indsigelser, som ligger, således at vi forhåbentlig får skabt sikkerhed for, at FTTM006.fm Page 404
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
der ikke er problemer med implementering af lovforslaget, og at man, hvis der er problemer, så i givet fald vil arbejde for en længere overgangsperiode.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Hvis man nu skal tage en positiv tilgang til både redegørelsen og til hr. Eyvind Vesselbos indledende bemærkninger, så har regeringen og Venstre og Konservative ambitioner på miljøet og naturens vegne.
Men så vil jeg bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, hvordan det passer sammen med, at man på natur- og vandmiljøovervågning næste år vil spare 75 mio. kr., fordi man ikke fra statens side afsætter de midler, som amterne tidligere har brugt på det her område og tidligere selv har finansieret.
Altså, hvordan hænger ønsket om at gøre en forstærket indsats på det her område sammen med massive nedskæringer?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Nu mener jeg ikke, at der er massive nedskæringer på Miljøministeriets område og slet ikke på naturområdet.
Det er jo enhver bekendt, som har fulgt med både i debatten og i økonomien, at der er tilført naturområdet 700 mio. kr.
Altså, Miljøministeriet har fået 1 mia. kr. ekstra over de næste 3 år.
Der er 950 mio. kr. tilbage, og 700 mio. kr. af dem skal gå til natur og naturgenopretning, så jeg har altså svært ved at se, at det skulle være en kraftig nedskæring på naturen og på Miljøministeriets budget.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Jeg kan forstå det på den måde, at Venstre og hr. Eyvind Vesselbo er uvidende om, at man i det finanslovforslag, der er fremsat for næste år, ikke har afsat de 75 mio. kr., som amterne tidligere har givet pr. år til natur- og vandmiljøovervågning.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Jeg prøver bare på at fortælle hr. Per Clausen noget.
Jeg kunne ligesom næsten høre, at hr. Per Clausen ikke var helt klar over, at der var bevilget 700 mio. kr. til naturområdet, og det mener jeg er en vigtig parameter i den her debat.
Men det er også klart, at der sker en række ting, også på økonomiområdet, når amterne bliver nedlagt.
Det kan godt være, at der i finansloven står, at der bliver reduceret på det beløb, men der er ingen tvivl om, at når opgaverne bliver overført til de enkelte instanser, vil der ske en lige så god miljøovervågning som tidligere.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Hvis jeg også skal vælge en positiv indgangsvinkel, må jeg sige, at de afsluttende bemærkninger fra hr. Eyvind Vesselbo jo lagde op til, at nu skulle det ikke bare være ord, det skulle også være handling, og vi vil gerne tage både regeringen og Venstre på ordet, når de siger det.
Det vil jo vise sig i de kommende måneder og i den her samling, hvorvidt man også vil være i stand til rent faktisk at sætte handling bag en række af de målsætninger, som ligger her i naturredegørelsen, f.eks. at det samlede naturareal skal øges, fosforoverskud og kvælstofudvaskFTTM006.fm Page 367
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
ning skal reduceres osv.
Det kræver jo en række tiltag, og selv i den venlige udgave må man sige, at det er begrænset, hvor mange nye tiltag man kan se i hvert fald i det, der lægges op til her.
Der er tale om initiativer, som vi kendte i forvejen, vandmiljøplan III, husdyraftalen og spørgsmålet om nationalparker, så derfor kan man godt spørge: Hvor er de nye initiativer?
Kan jeg få tre eksempler på, at man vil tage nye initiativer for at opfylde de målsætninger her?
Altså, ikke det, som er kendt stof i forvejen, og som vi er i fuld gang med.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Når vi hører på hr. Johs. Poulsen, virker det jo lidt, som om de initiativer, vi er i gang med sammen, ikke har nogen effekt, eller at de ikke betyder noget.
Jeg mener jo netop, at de initiativer om nedbringelse af fosfor, vandmiljøplan III, vandrammedirektiv, lugtredegørelser osv., alle de ting, som vi er i gang med sammen med De Radikale, og hvor vi måske også håber nogle af de andre partier kunne finde på at være med ud over Dansk Folkeparti, ikke skulle have nogen betydning.
Mon ikke naturen er ligeglad med, om vi udmønter nogle initiativer, som vi allerede har sat i gang, eller om det er initiativer, hvor jeg siger, at nu laver vi nogle nye ud over det, vi har sat i gang.
For grunden til, vi sætter det i gang, som vi nu har sat i gang, er jo, at vi mener, at de har en effekt og de vil gavne naturen i fremtiden.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Det tror jeg også, jeg udtrykte, og der er jo ingen tvivl om, at når man skal implementere vandrammedirektivet til sin tid, vil det efter alt at dømme i hvert fald være svært at komme uden om, at det vil kræve initiativer også ud over dem, der er kendt i dag, og som vil betyde, at der skal laves en øget indsats, og der er det egentlig, jeg efterspørger: Hvor er det så, de ligger i forbindelse med de målsætninger, som der er lagt op til heri ud over de kendte ting, som jo altså ikke vil være nok, selv om det selvfølgelig er elementer – det synes jeg også, jeg redegjorde for på en fair måde – i opfyldelsen af nogle ting?
Derfor må man også konstatere i svaret, at der tilsyneladende ikke på nuværende tidspunkt fra regeringens side er tænkt på nye initiativer.
Jeg synes, det ville være dejligt at få de tre eksempler på nye initiativer, som i højere grad vil sikre, at man lever op til de udmærkede mål, man her opstiller.
Jeg synes måske også, at det er lige smukt nok at sige i indledningen, at det går godt for naturen, når vi samtidig ved, at der er tilbagegang for en lang række af arter både inden for plante- og dyreriget.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Jeg tror ikke, at nogen vil kunne nægte, at naturen har fået det bedre.
Jeg tror heller ikke, at nogen – ikke engang hr. Johs. Poulsen – vil kunne nægte, at alle parametrene for forureningen af naturen peger i den rigtige retning: Fosforudslip, kvælstofudslip osv. er blevet bragt ned, pesticidforbruget er dalet drastisk.
Derfor har jeg svært ved at bevare den pessimisme, som hr. Johs. Poulsen giver udtryk for.
Det, som jeg sagde i min ordførertale, var jo også, at alle de her initiativer, vi har sat i gang, hvor De Radikale er med til nogle af dem, jo er initiativer, som vi skal følge løbende for at se, om de har den effekt, som vi mener de skal have, på netop alle de parametre, som er vigtige for naturen og miljøet.
Hvis de ikke har den effekt, skal de jo justeres og tilrettes, og det vil vi gøre sammen med de partier, der har lyst til det.
Så det er jo egentlig det, der ligger i de nye initiativer, for jeg mener, at udgangspunktet for de ting, vi gør, er det rigtige – altså med det udgangspunkt, vi har nu.
Men når der så er gået 2-3 år, er det jo også vigtigt, at vi sikrer, at det går i den retning, vi vil.
Og der kan De Radikale være med til at hjælpe.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jeg vil gerne starte med som det første at opfordre Venstres ordfører til at besvare spørgsmålet fra hr. Johs. Poulsen om de tre konkrete eksempler.
For det andet kan jeg forstå på Venstres ordfører, at pesticidforbruget skulle være faldet drastisk.
Det, der i hvert fald er sket siden 2003 med regeringens nuværende pesticidplan, er, at det er steget drastisk, og ved udgangen af 2005 lå det 50 pct. over den målsætning, man skal nå i løbet af ganske få år.
Her i foråret blev det konstateret, at der er kommet ganske få hundrede hektarer ud.
Så der er man endnu længere væk fra målsætningen.
Hvordan vil Venstre sikre, at man også får levet op til vandmiljøplanen om flere bufferzoner?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Jeg synes jo nok, at det er noget af en tilsnigelse at sammenligne den stigning, der har været i behandlingshyppigheden og i pesticidforbruget det sidste par år, med det fald, som der har været siden 1985 og frem til 2003.
Det er jo en halvering af pesticidforbruget, der er sket over den periode, og samtidig er behandlingshyppigheden faldet drastisk til 2,0.
Så har vi sat os et mål om, at behandlingshyppigheden skulle ned på 1,7, og siden den pesticidhandlingsplan blev vedtaget, hvor Socialdemokratiet jo ikke ville være med og have indflydelse på den, er der på decimalerne sket en stigning.
Men at sige, at der er sket en drastisk stigning i relation til det fald, der er sket over de sidste 20 år, er jo fuldstændig absurd.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Tak hr. formand.
Jeg vil ikke afvise, at jeg talte for længe i den første korte bemærkning.
Det sker.
Jeg vidste ikke, det summede op.
Til hr. Vesselbo
: Det eneste, man kan konstatere, er, at ved udgangen af 2005 var pesticidforbruget – det, der hedder behandlingshyppigheden – på 2,32.
Det har været stigende i de her 3 år, og en af årsagerne til, at Socialdemokratiet ikke var med, var netop, at vi syntes, at der ikke var nogen redskaber i den her.
Uanset hvordan hr. Vesselbo vender og drejer det, ligger vi altså 50 pct. over det, der er regeringens målsætning.
Jeg kan se, at der er support fra miljøministeren nu til hr. Vesselbo.
Det kan han også have brug for på nuværende tidspunkt.
Synes hr. Vesselbo, at eksempelvis naturgenopretningen omkring Skjern Å, som var et af de største projekter, som har haft store samfundsøkonomiske gevinster, og som mange også nu gerne vil have til at være en nationalpark, var udtryk for lemfældigheder og tilfældigheder?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Nu ville jeg godt lige først svare på spørgsmålet om de der tre initiativer: Hele udmøntningen af vandrammedirektivet med målsætninger osv. i årene fremover er da nye initiativer, som regeringen vil sætte i værk.
I forbindelse med det er der afsat de 700 mio. kr., som nu skal udmøntes i naturgenopretning.
Og det sidste, som også har betydning for naturen, er selvfølgelig reduktionen af CO2-udslippet, som jo også har en kraftig indvirkning på naturområderne.
Så det er da tre glimrende initiativer, som den her regering jo i modsætning til den tidligere har taget fat på.
Så er der spørgsmålet om pesticidforbruget.
Den stigning, der er i behandlingshyppigheden, er utilfredsstillende, og det har vi også gjort noget ved.
Der er nedsat en arbejdsgruppe, som skal kigge på de her ting, og landbruget har stillet sig villig til på alle mulige måder at prøve at få nedbragt pesticidforbruget.
Så jeg mener faktisk, at regeringen har gjort, hvad den kunne i den her sag, ved at vedtage pesticidhandlingsplanen.
Der er det jo sådan, at hvis man ikke er med i sådan nogle forlig, har man jo heller ikke nogen indflydelse på dem.
Der har Socialdemokratiet igen valgt ikke at være med, og det er jo en ærlig sag.
Nu er alting jo relativt, må jeg sige til hr. Steen Gade.
Sagen er, at hvis ikke den her regering havde gjort noget, ville det være blevet værre.
Det, jeg sagde i min indledning, var, at vi skal have stoppet tilbagegangen.
Og hvad betyder det?
Det betyder jo netop, at jeg erkender, at der har været en tilbagegang, for når jeg siger, at man skal stoppe tilbagegangen, er det jo, fordi der har været en tilbagegang.
Derfor er det klart en erkendelse af, også hos Venstres ordfører, at der har været en tilbagegang.
Men den tilbagegang må man jo nok konstatere ikke lige er sket i de sidste 5 år.
Den er jo ikke alene sket på baggrund af de tidligere regeringers politik, men også på grund af samfundsudviklingen, som medfører større og større indgreb i naturområderne.
Så det var derfor, jeg sagde, at SF jo også kan være med, hvis SF vil være med i samarbejdet, være med til at arbejde for at få stoppet tilbagegangen, for ellers må regeringen jo klare det alene, oftest sammen med Dansk Folkeparti, og det går også udmærket.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Det var svært helt at forstå, hvad der blev sagt.
Men betyder det, at Venstre anerkender, at vi er i en situation, hvor biodiversiteten forringes?
Så synes jeg måske, at sagen er for alvorlig til at gøre det til et spørgsmål om, hvem der vil være med til hvad.
Vi har jo en redegørelsesdebat, og vi skal ikke stemme efter det her.
Det kunne jo godt være, vi skulle have en saglig debat i stedet for det, Venstres ordfører leverer.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Nej, mit udgangspunkt er, at det jo er nemt at stå her i salen og stille spørgsmål og kritisere, hvis man ikke selv har bidraget med noget positivt til sagen – bidraget til et samarbejde, når nu der bliver inviteret til, at man kan komme i samarbejde.
Så behøver man jo ikke blive lidt mopset over, at jeg konstaterer, at der ikke har været nogen fra SF, der har været interesseret i at indgå i det her.
Så er det jo nemt nok at sidde og kritisere tingene.
Det undrer mig ikke, at hr. Steen Gade ikke helt forstår tingene – for det er jo nemt nok at stille et nyt spørgsmål – men når jeg står her på talerstolen og siger, at tilbagegangen i biodiversiteterne skal stoppes, må det jo være klart for enhver, at det er, fordi jeg kan se, at der er en tilbagegang.
Ellers ville jeg jo ikke mene, den skulle stoppes.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Så fik vi igen en dundertale fra hr. Torben Hansen om, at det er for slapt og for dårligt og med meget få forslag til, hvordan det her så rettes op.
Der var dog et forslag, jeg bed mærke i, og det var, at man kunne tage 20 pct. af landbrugsstøtten og overføre til natur, den såkaldte modulation.
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jamen det forholder sig jo sådan – og det vil hr. Wedell-Neergaard også kunne se, hvis han ser på det, vi tidligere har fremlagt i forbindelse med det her – at de 20 pct. netop skal bruges til at skabe anderledes erhvervsstrukturer ude i landdistrikterne, men jo også til at fremme de gode, miljørigtige landbrug.
Det her er et spørgsmål om, at man har noget, man kan bruge på en omlægning til en mere naturvenlig landbrugsdrift.
Jeg tror, alle herinde er klar over – også når man læser redegørelsen – at et af de helt store miljøproblemer herhjemme findes i den måde, som vi bruger det åbne land på, og som landbruget bruger det åbne land på.
Og det har altså været et hævdvundet princip i dansk miljøpolitik igennem mange år, at den, der har været med til at forurene, også er med til at betale regningen.
Jeg synes, det er rimeligt, at dele af den faste, varige kontanthjælp, som landbruget får fra EU, også bruges til mere naturvenlig drift.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Det lyder sandelig smukt.
Efter min mening er forslaget om modulation det mest skadelige forslag, man overhovedet kan komme med, og derfor vil jeg kraftigt imødegå hr. Torben Hansens ideer om at gennemføre modulation.
Er bølgende kornmarker og det åbne land, det dyrkede land, ikke også en del af den natur, vi gerne vil have?
Vil vi ikke gerne bevare et billede af et aktivt, åbent landskab, hvor ressourcerne også bliver udnyttet til at producere sunde fødevarer?
Torben Hansen (S), 2006-10-12:
Jo, selvfølgelig.
Det er jo ikke et spørgsmål om, at de bølgende kornmarker og de grønne bøgeskove skal væk.
Men det, vi kan konstatere i forbindelse med det, som er en del af regeringens egen plan, vandmiljøplanen for 2004, hvor man skulle have 30.000 ha bufferzoner omkring åer og vandløb netop for at undgå fosforudvaskning, er – og det er de tal, der er for foråret – at ud af de 30.000 ha er der kun kommet få hundrede hektar; det tal, der rent faktisk blev opgivet i februar, var 100 ha.
Det viser jo netop, at den der med, at hvis bare landbruget får alle pengene, så går man helt automatisk over til at gøre det på den mest naturvenlige måde, simFTTM006.fm Page 372
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
pelt hen ikke holder.
Det er fuldstændig det samme med pesticidforbruget, som er stigende.
For hvis ikke vi gør det, vil enhver i det her lokale jo kunne se, hvordan dansk natur vil se ud om ganske få år.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Nu skulle man jo næsten efter hr. Jørn Dohrmanns indlæg tro, at siden vi har fået en borgerlig regering, er der fra den første dag sket en opprioritering af det her område, der handler om natur og miljø.
Men så er der en anden sag.
Hr. Dohrmann lagde meget vægt på, at der skulle være overvågning, altså at man skulle følge med i, hvad der skete i naturen.
Jeg tror også, at hr. Dohrmann tidligere har forklaret os, at strukturreformen ville føre til, at pengene fulgte opgaverne.
FTTM006.fm Page 374
Kan hr. Dohrmann så forklare, hvordan det kan gå til, at regeringen faktisk nu har fremsat et forslag til finanslov, hvor man har undladt at finde de 75 mio. kr., som amterne hvert år har brugt på overvågning af deres egne penge?
Ville det ikke være helt oplagt at få rettet op på det, inden man begyndte at prale af, at man brugte ekstra penge?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Til hr. Per Clausen må jeg bare sige, at når vi ser på det samlede tal for, hvad man før har brugt på naturen, og hvad man bruger nu, så var det godt nok brugt af tre instanser, altså kommunerne, amterne og staten.
Efter den 1. januar 2007 har vi kun kommunerne og staten.
Når man ser på den sum, så er summen jo totalt set den samme.
Det kan godt være, man ikke har brugt de samme antal medarbejdere, fordi medarbejderne ude i amterne har lavet forskellige opgaver.
Men derfor er det også vigtigt at sige, at summen, som man bruger på naturen, jo ikke er blevet mindre.
Når vi siger, at her er der 700 mio. kr. ekstra til natur- og miljøområdet, er det altså lidt svært at mene, at nu går vi ud og skærer ned på området, bare fordi hr. Per Clausen synes, at man kan sige, at amterne har brugt 75 mio. kr. af deres egne penge.
Jeg mener bare ikke, det er den rigtige måde at fremstille det på.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Nej, de har nok brugt lidt flere de seneste år, fordi de sidste tal, vi har fået oplyst, er fra 2003 og stammer fra Danmarks Miljøundersøgelser, så jeg går sådan set ud fra, at de tal er rigtige.
Det er i hvert fald rigtigt, at de tal er forsvundet, de penge er væk, de penge skal ikke bruges i fremtiden.
Derfor diskuterer man nu også seriøst, hvordan man skal reducere kontrollen af vores vand- og naturområder.
Det er sådan set den diskussion, der foregår.
Derfor synes jeg bare, det ville være rart at få det med de 75 mio. kr. på plads, inden vi begynder at snakke om, at vi tilfører flere midler.
For som det ser ud nu, er der altså på finansloven næste år, bl.a. i kraft af overførsel af opgaver fra amterne til staten, tale om, at den overvågning, vi laver af natur- og vandområderne, bliver dårligere end den, vi laver nu.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Nu har vi i et stykke tid hørt på Venstres skønmaleri af en situation, som egentlig er alvorlig: netop tabet af biodiversitet.
Der er jo altså også en pæn modsætning mellem redegørelsen fra ministeren og så det, Venstres ordfører siger her.
Men jeg vil spørge Venstres ordfører: Anerkender Venstre ikke, at vi er i en situation, hvor vi taber biodiversitet, og at det tab skal stoppes?
Og hvis det er rigtigt, kan man jo heller ikke stå og sige, at det går bedre og bedre.
Page 369
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
statere, at vi har en kæmpe risiko for ikke at nå målsætningen i 2010.