runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-15:
Det synes jeg er al ære værd, og det har jeg stor respekt for.
Det afspejler jo det, som er kernen i den her diskussion, nemlig at der under overskriften integration bliver gennemført markante reformer på uddannelsesområdet, arbejdsmarkedsområdet og socialområdet, uden at det er til behandling i de relevante udvalg eller hos de relevante fagordførere, som i sagens natur ikke alle sammen har kunnet sidde med rundt om bordet, da den her aftale blev forhandlet.
Og det synes jeg er ærgerligt.
Men kan jeg så ikke få ordføreren til at overveje, om man vil se på, om den her type uddannelse faktisk giver fundamentale kompetencer til at opfylde de forpligtelser, man vil pålægge, altså overveje, om man ikke kunne gøre det til en del af forpligtelsen i stedet for at afskrive det, også fordi det jo omfatter muligheden for faktisk at gøre sig gældende, at vise initiativ, at ville tage ansvar for at kunne læse, at kunne regne, at fttm032.fm Page 2298 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM kunne komme i gang med at gøre sin samfundspligt?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Når man under en debat opdager, at der er et hul i ens viden, er det første, man gør derefter, selvfølgelig at prøve på at stoppe det hul.
Til det sidste kan jeg svare fuldstændig og ubetinget ja.
Vi vil aldrig nogen sinde være med til nogen mistænkeliggørelse eller kriminalisering af den hjemmegående husmor, men vi siger bare, og det er vi fuldstændig enige med regeringspartierne om, at hvis man er hjemmegående husmor, så er man selvsagt ikke på kontanthjælp.
Hvis man er hjemmegående husmor, så bortfalder kontanthjælpen, og der har vi altså vedtaget, at det gør den, hvis man ikke arbejder 300 timer i løbet af 2 år.
Så vil jeg lige sige til det første, der blev spurgt om: Hvor står det henne i erklæringen og i aftalen, at den konstatering, at det i Danmark er forbudt at slå sine børn, dermed er angivet som en af samfundets bærende værdier?
Det kan jeg ikke finde nogen steder, og jeg ville have protesteret mod det, hvis det stod der.
Jens Vibjerg (V), 2005-12-15:
Nu er der jo fortilfælde, hvor man er blevet grebet af sin egen ønsketænkning og kommer til at give udtryk for eller måske endda tro på, at sådan er virkeligheden.
Det må jo være det, der er tilfældet, når hr. Thomas Adelskov siger, at Socialdemokraterne blev smidt ud af forhandlingerne.
Ellers må det jo bero på en erindringsforskydning, for det er jo blot et spørgsmål om at bladre lidt tilbage, også i den mediedækning, der var.
Så står det jo i hvert fald lysende klart, ikke bare for os, men også for socialdemokrater, som sad med omkring bordet, at Socialdemokraterne ikke blev smidt ud, men at det var Socialdemokraterne, der valgte at gå.
Er det ikke korrekt?
På hvilke punkter adskiller lovforslaget sig fra det, der lå på bordet, og som Socialdemokraterne nikkede ja til, umiddelbart inden forhandlingerne blev afbrudt?
På hvilke punkter adskiller lovforslaget sig fra det, der lå på bordet, og som Socialdemokraterne nikkede ja til i forhandlingerne, lige til de sluttede?
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jamen vi nikkede jo netop ikke ja til lovforslaget, og det var derfor, vi blev kylet ud af forhandlingerne.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg synes simpelt hen, det er så fejt, så fejt, og jeg synes ikke, Socialdemokraterne kan være det bekendt.
Først sender man en ny ordfører, der siger: Det kender jeg ikke noget til; det er nyt for mig, det ved jeg ikke, og jeg kan ikke svare på nogen spørgsmål angående forhandlingsforløbet.
Nu er hr. Thomas Adelskov så på talerstolen, og nu er der noget med, at der har været så mange papirer, at man ikke har kunnet holde rede på dem.
Men der blev jo konkluderet noget på møderne, og vi andre har også skullet holde rede på dem, for vi skulle jo også gå til vores grupper og spørge til de forskellige ting.
Men nu vil jeg spørge, om hr. Thomas Adelskov kan bekræfte, at den erklæring, vi diskuterede før, blev udformet på et efterfølgende møde, og at Socialdemokraterne var dybt involveret i formuleringen og dermed også tonen af erklæringen, som er beskrevet i L 93.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Vi har sådan set ikke noget problem med at holde rede på papirerne, og vi er også ret sikre på, at hvis der havde været et bilag til aftalen, havde der været en henvisning i aftalen til det bilag.
Men jeg spørger: Hvor er den henvisning?
Til det konkrete spørgsmål, som går på erklæringsdiskussionen, skal jeg først lige understrege, at vi flere gange i forhandlingerne bad om at få fjernet erklæringen, fordi vi ikke kunne lide tonen i den.
Vi bad sådan set om, at det i stedet blev en ministerbemyndigelse, fordi vi mente, at man skulle have en helt anderledes positiv tilgang til den måde, man byder nye borgere med opholdstilladelse velkommen på.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Jeg vil først sige noget om integration.
Det har jo været et af de trylleord, der er blevet brugt i 20 år i den danske debat.
Man har brugt det ganske bevidstløst, og man har først og fremmest brugt det i forbindelse med økonomi og arbejdsmarkedet.
Det, som jo er det afgørende, er, at med den integrationspakke eller -lovgivning, der nu fremlægges, understreger man, at et menneske ikke er et offer.
Et menneske er en ansvarlig skabning.
Man understreger den fremmedes vilje og ansvar, skyld og ansvar, sådan at det aldrig er det omgivende samfunds ansvar, det er altid den fremmedes egen ansvar, om han eller hun vil integreres.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Nu husker jeg ikke, at fru Henriette Kjær var til stede ved alle forhandlingsmøderne, men ministeren kan bekræfte, at vi bl.a. også foreslog at tage erklæringen ud, og at vi flere gange gjorde anskrig mod dens tone.
Det er sådan set meget tydeligt og klart.
Så vil jeg igen gerne spørge: Hvor i integrationsaftalen fra juni måned er der henvisninger til det bilag?
Jeg erkender, at der lå et papir blandt en masse andre papirer, men der var også mange andre diskussioner i forbindelse med integrationsaftalen.
Det papir er ikke blevet hevet op og gjort til bilag og til et eller andet underligt i denne forbindelse.
Der var den klare aftale fra juni måned, og det er den, vi henholder os til.
Men hele problemet er vel i realiteten, at det, regeringen allerhelst ville, var at få Socialdemokraterne ud af aftalen, og derfor ville den ikke løse det problem, som den sådan set kunne have løst ved at sige: Vi anerkender, at der er personer i matchgruppe 4, som er så svage, at de simpelt hen ikke kan honorere beskæftigelseskravet, og derfor tager vi dem naturligvis ikke med.
Det har vi aftalt med Socialdemokraterne.
Bent Bøgsted (DF), 2005-12-15:
Det er et opklarende spørgsmål til hr. Thomas Adelskov.
Jeg hørte hr. Thomas Adelskov sige, at de, der ikke opfylder kravene, skal miste kontanthjælpen pr. omgående frem for at have mulighed for at beholde den i 2 år og optjene 300 timer.
Man kan jo forstå på hr. Thomas Adelskov, at Socialdemokraterne ønsker, at reglerne skal være meget, meget strammere, end de er blevet.
Men jeg vil godt lige henlede hr. Thomas Adelskovs opmærksomhed på reglerne for dem, der har det svært, og dem, der er syge.
Der står: Perioder, hvor en ægtefælle ikke har kunnet arbejde på grund af dokumenteret sygdom, og hvor den pågældende således ikke har haft en reel mulighed for at udnytte sine arbejdsmuligheder, forlænger perioden med 24 måneder.
Det vil sige, at de syge, som hr. Thomas Adelskov snakker om, bevisligt har ret til at få perioden forlænget, så de ikke mister hjælpen efter 2 år.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Ja, men der er jo nogle grunde til, at nogle borgere vurderes som værende så svage, at de bliver placeret i matchgruppe 4 ved visitationen i kommunen og ikke engang bliver tilmeldt arbejdsformidlingen.
De kan have nogle sociale problemer, eller de kan have nogle psykiske problemer.
De behøver sådan set ikke at have fået et knæk i ryggen og have fået en lægeerklæring af den grund, de kan have problemer, der gør, at de simpelt hen ikke er arbejdsmarkedsparate.
fttm032.fm Page 2293 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Jeg mener, vi skal stille krav, men hr. Bent Bøgsted kunne jo svare mig på dette spørgsmål: Er det Dansk Folkepartis politik, at man bare skal tage kontanthjælpen fra folk, selv om de er så syge, svage og dårlige, at de ikke kan honorere kravene?
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Fru Henriette Kjær brugte før det befriende ord, at det, hun har oplevet fra Socialdemokratiets side, er fejt.
Jeg synes, det er befriende, fordi det for så vidt sætter den moralske standard, der er grunden til, at jeg måske vil bruge ordet usselt.
Jeg var med i hele forløbet.
Jeg var med til at lave integrationsaftalen, og jeg var med til forhandlingerne ovre i Integrationsministeriet.
Her oplevede vi et Socialdemokrati med en efter min mening sympatisk og lødig ordfører, fru AnneMarie Meldgaard, der var ganske enig med os i udmøntningen af aftalen.
Men til sidst oplevede vi pludselig, at hr. Thomas Adelskov kom til stede – han havde også været med tidligere, det skal siges – og fru Mette Frederiksen kom også, og jeg er lige ved at sige, at hun simpelt hen råbte fru Anne-Marie Meldgaard ud af lokalet.
Hun fik ikke sagt ét ord mere, og det betød, at fru Mette Frederiksen og hr. Thomas Adelskov fik deres vilje.
De ville ikke acceptere den udmøntning, som fru Anne-Marie Meldgaard havde accepteret, og efter historisk praksis hævdede de, at de var blevet fornærmede og var blevet smidt ud, selv om forholdet var, at de selv gik.
Jeg vil godt spørge hr. Thomas Adelskov: Er det ikke rigtigt, at fru Anne-Marie Meldgaard faktisk havde et forhandlingsmandat?
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jeg vil egentlig godt bede hr. Krarup at bekræfte, at de 300 timer sådan set hele vejen igennem var et diskussionspunkt, der optog timer og timer og timer – bare for at fru Mette Frederiksen ikke skal få hele skylden eller hele æren for, at vi rent faktisk fokuserede på det problem.
Jeg synes sådan set, jeg selv fortjener en del af æren for, at Socialdemokratiet ikke har medansvar for, at de svage samfundsborgere nu bliver ramt af krav, som de ikke kan honorere.
Det vil jeg godt have en del af æren for.
Søren Krarup (DF), 2005-12-15:
Jeg vil godt sige, at det er fuldstændig rigtigt, at hr. Thomas Adelskov på et af møderne udtrykte interesse for det punkt.
Men det var overhovedet ikke dækkende for Socialdemokratiet som sådan, og vi var enige om, at Socialdemokratiets ordfører var med i det forlig, der blev indgået, og enig i den udmøntning, vi fandt frem til.
Men jeg fik ikke noget svar på det spørgsmål, jeg stillede: Er det ikke rigtigt, at fru Anne-Marie Meldgaard faktisk havde et forhandlingsmandat fra Socialdemokratiet, og at det var hr. Thomas Adelskov og især fru Mette Frederiksen, der i sidste instans råbte hende ud af lokalet, så det endte med, at man kunne sige nej til det, der i øvrigt var aftalt?
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Jeg er altså arbejdsmarkedsordfører for Socialdemokraterne, og jeg deltog netop i forhandlingerne som arbejdsmarkedsordfører med ansvar for det lovforslag, vi behandler netop nu, altså L 89.
De synspunkter, jeg fremførte ved bordet, var Socialdemokraternes synspunkter, og de indvendinger, jeg fremførte ved bordet, var også Socialdemokraternes indvendinger, så jeg forhandlede på Socialdemokraternes vegne i den sammenhæng.
Det kan godt være, at der er andre, som hr. Søren Krarup hellere vil lytte til, men det kan jeg bare ikke gøre noget ved.
Hvis man vil lytte til Socialdemokraterne i denne sag, skal man lytte til mig.
Jamen det er fuldstændig korrekt, for vi kan jo ikke have, at nogle mennesker ikke vil stå aktivt til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvis nogle borgere søger kontanthjælp og samtidig siger nej til arbejde eller aktivering eller danskkurser, er der sådan set mulighed for at tage kontanthjælpen fra dem, og det er også netop det redskab, vi mener, man skal bruge, for så står de jo ikke til rådighed for arbejdsmarkedet og er derfor ikke berettigede til at få kontanthjælp.
Det er sådan set forholdsvis enkelt.
Det, vi siger, er altså, at man ikke skal vente 2 år.
Hvis der er nogle, som sidder og fedter den af og ikke vil arbejde, men bare lukrere på systemet, kan man få fat i dem med det samme ved simpelt hen at tilbyde dem aktivering i morgen frem for at vente 2 år med at lave en 300-timersrådighedsvurdering.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Med hensyn til andre ting i aftalen er de jo dækket af andre lovforslag, og det tager nogle af mine kolleger sig af.
Svaret kan sådan set ikke være mere entydigt end det.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jeg vil sige, at jeg absolut ikke husker det på samme måde, og jeg synes, det siger utrolig meget.
Jeg synes, det er skadeligt for Socialdemokraterne, og jeg kan egentlig ikke forstå, at man ønsker at give sig selv et sådant ry.
Man forhandler seriøst og indgår en aftale, og bagefter vikler man sig ud af den på den mest feje måde ved at sige, at man ikke vidste, der var et bilag, og den erklæring, man har været med til at formulere, er man lige pludselig modstander af og siger, at tonen i den er forkert.
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Lad mig nu gøre det helt klart en gang til, at det, vi snakker om her, er L 93.
I L 93 – det var også det, jeg sagde i min tale – har vi et væsentligt problem med erklæringen om aktivt medborgerskab.
Det var det ene.
Og så sagde jeg meget klart i min tale: fttm032.fm Page 2285
L 93 kan vi ikke stemme for.
Lone Dybkjær (RV), 2005-12-15:
Jeg vil bare sige til fru Irene Simonsen, at jeg er enig i, at det ikke skal være en voldsdebat.
Men når volden kommer ind i billedet, er det selvfølgelig på grund af aftalen om, at der skal skrives under på, at man ikke vil udøve vold.
Så vil jeg bare lige oplyse fru Irene Simonsen om, at 33 pct. af de udenlandske kvinder, der havner på krisecentrene, de facto er banket af en etnisk dansker, og jeg vil også gerne spørge fru Irene Simonsen: Når der nu skal skrives under på, at man ved, at det her i Danmark er forbudt at slå sine børn, er fru Irene Simonsen så enig i hr. Søren Krarups kamp for at bevare revselsesretten?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Først vil jeg gerne sige til fru Lone Dybkjær, at hvis der er noget, mit hjerte banker for, er det, at vold i familien bliver afskaffet og bliver bekæmpet til det sidste – og vel at mærke uanset om det er en dansk mand eller en mand med udenlandsk baggrund, der har udøvet volden.
Vold skal selvfølgelig bekæmpes.
Angående det, der står i erklæringen om vold, kan vi jo sige, at Danmark faktisk er i den unikke situation, at vi er et af de få lande – hvis vi da ikke er det eneste land, hvad jeg faktisk tror vi er – der har afskaffet revselsesretten, så det er forbudt at slå sine børn.
Derfor er det også utrolig vigtigt at oplyse om, at det faktisk er strafbart.
Lone Dybkjær (RV), 2005-12-15:
Fru Irene Simonsen svarede ikke på det spørgsmål, jeg stillede.
Det er måske naturligt nok, og jeg tolker det også sådan, at fru Irene Simonsen sådan set er enig med mig i, at voldelige tilbøjeligheder grundlægges i barndommen, også hvis volden udøves af forældrene.
Et andet spørgsmål, jeg gerne vil stille fru Irene Simonsen, er: Fru Irene Simonsen siger, at det er meget vigtigt, at man er aktiv på arbejdsmarkedet, fordi det er en stor forudsætning for integration.
Men jeg synes ikke, de tidligere spørgere har fået svar på, hvorfor der ikke kan laves en ordning, som også forpligter kommunen til at give 300 timer.
Så ville man jo direkte kunne teste, om den pågældende var i stand til og villig til at tage 300 timers arbejde.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Nu er det jo sådan, at de kontanthjælpsmodtagere, vi taler om her, typisk er kontanthjælpsmodtagere, der har været i systemet i nogle år, og nogle af dem har måske endda modtaget aktiveringstilbud tidligere.
Jeg har forklaret det mange gang heroppefra, men jeg prøver gerne igen: Hvis vi taler om match 4-gruppen, har den evner, der er rettet mod arbejdsmarkedet.
Her er der nogle job, som ikke er fuldtidsjob, men vi ved jo godt, at fuldtidsjob er de mest attraktive, og det er dem, de fleste går efter.
Men netop den gruppe kan tage de specielle job; det kan være sæsonjob, det kan være job, der kan udføres med nogle få timer om ugen, og det kan være job, der kan udføres med nogle timer om måneden.
Den fleksibilitet er der faktisk brug for på vores arbejdsmarked, og den tilgodeser de evner, de pågældende har.
Ja, integration er tovejs, det kan vi slet ikke blive uenige om, og det betyder også, at vi skal være åbne og villige.
Jeg plejer gerne, når jeg turnerer rundt i landet, at udtrykke det på denne måde: Husk nu at invitere din nabo med udenlandsk baggrund på kaffe lige så ofte, som du inviterer naboen til den anden side, for du har også et ansvar.
Det tror jeg slet ikke hr. Ole Sohn og jeg kan blive uenige om.
Jeg tror, vi er helt enige om, at alle har et ansvar.
Arbejdsgiverne har også et ansvar for at være med til at løse opgaven, og heldigvis er det også ved at ske.
Med hensyn til debatformen synes jeg, at der indimellem kommer udtalelser, som jeg bestemt ikke bryder mig om.
Men vi har ytringsfrihed her i landet, og den prioriterer jeg højt.
Men det er vigtigt at sige, at langt om længe er stemningen vendt, så vi ikke undertrykker problemerne, men tør debattere dem, og det er godt.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-12-15:
Der står, at bare man lever op til det, der står i ens integrationskontrakt, er man berettiget til at få midlertidig økonomisk hjælp.
Betyder det, at enhver, der skriver under på integrationskontrakten, rent faktisk kan få midlertidig hjælp?
fttm032.fm Page 2277 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Men nu bliver det åbenbart sådan, at man godt kan få midlertidig hjælp, selv om man er ægtefællesammenført, og hvad er årsagen til, at regeringen vil indføre økonomisk bistand til ægtefællesammenførte?
Jeg tror altså ikke, jeg har misforstået noget.
Der står som fjerde punkt i erklæringen om integration og aktivt medborgerskab i det danske samfund: Jeg ved, at hvis jeg er arbejdssøgende og deltager i danskuddannelse og i de aktiviteter, der er beskrevet i min integrationskontrakt med kommunen, er jeg berettiget til midlertidig økonomisk hjælp, indtil jeg kan forsørge mig selv.
Det må da betyde, at også ægtefællesammenførte kan få penge fra kommunen.
Der er noget andet, jeg gerne vil vide.
Der står også i integrationskontrakten, at som udlænding i Danmark har man ret til at deltage i de demokratiske processer.
Hvordan hænger det sammen med, at regeringen og Dansk Folkeparti netop har besluttet, at hvis man er torturoffer, skal man ikke kunne få dansk indfødsret?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Ja, jeg må sige, at jeg er meget imponeret over fru Elsebeth Gerners evner – ikke med hensyn til arbejdsmarkedet som sådan, for det er ikke det, jeg taler om, men til at få drejet nogle tekster.
For det første står der intet om familiesammenføring i den tekst, fru Elsebeth Gerner Nielsen læste op, og jeg kan både stå ved og konstatere, at forsørgelseskravet altid har været gældende.
Når fru Elsebeth Gerner Nielsen så siger, at torturofre lige pludselig ikke længere kan deltage i den demokratiske proces, er det jo en klar fordrejning.
Det kan torturofre da godt, hvis de består den danskprøve, de skal.
Jeg kan da sikkert godt gå ud og finde et torturoffer, der er i stand til at lære dansk og i øvrigt er selvforsørgende.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen fordrejer det her fuldstændigt.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Nu kan det være lidt svært at huske, hvad der er blevet talt om før frokostpausen.
Jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen, om hun kan forenes med mig i dyb afsky for det udtryk, der er blevet anvendt: en hvid hjemmehjælp.
Ordet racisme bruges i så mange tåbelige sammenhænge om religionskritik, og jeg ved ikke hvad, men jeg mener virkelig, at der er tale om renlivet racisme, når man taler om en hvid hjemmehjælp.
Jeg kender ikke andre af de tilstedeværende her i Folketingssalen, der har forpestet tonen i indvandrerdebatten med den sprogbrug, end hr. Kamal Qureshi, der skelner mellem hvide og brune danskere.
Så vil jeg også gerne spørge fru Irene Simonsen om det, som Dansk Folkepartis socialordfører virkelig har sagt.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg kan jo så nok kun svare på det første, for jeg må lige have pointen i det næste med, så det er godt, hr. Jesper Langballe har et spørgsmål mere.
Det er ulovligt.
fttm032.fm Page 2278 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Tak for svaret.
Mit andet spørgsmål går på det, som Dansk Folkepartis socialordfører, fru Pia Kristensen, i virkeligheden har sagt, og der vil jeg godt spørge fru Irene Simonsen: Mener fru Irene Simonsen ikke, at hvis der kommer et ønske fra et gammelt menneske på et plejehjem om, at den hjemmehjælp, der kommer ud, er en dansker, som den pågældende kan kommunikere med, eller hvis der kommer et ønske fra en gammel muslimsk kvinde om at blive fri for at blive vasket af en ung dansk mand, så er det et fuldstændig urimeligt kynisk principrytteri, hvis man straks himler op fra kommunens side og taler om diskrimination?
Er fru Irene Simonsen ikke enig med mig i, at det, som gamle mennesker har brug for, er fortrolighed og ikke at blive gjort til prøveklude for ideologiske skoleridt?
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Altså, først og fremmest skal jeg lige bekende, at jeg ikke kender sociallovens tekster, så nu udtaler jeg mig uden præcis at vide, hvad der står i loven.
Hvis der er nogle specielle hensyn, der skal tages, som ikke er racediskriminerende, men som netop går ud på, at en gammel kvinde siger, at hun f.eks. har meget svært ved, at en ung mand skal vaske hende, så kan jeg personligt ikke forestille mig andet, end at hun kan få en anden hjemmehjælp, blot udgangspunktet er, at der ikke skeles til, om der er tale om det ene eller det andet eller det tredje oprindelsesland.
Jeg kan sige, at det jo nok skal ses i sammenhæng med hele loven som sådan, så man ikke kun tager et enkelt punkt ud.
Der er ikke nogen ændringer i forhold til tidligere med hensyn til familiesammenførte.
Anne Baastrup (SF), 2005-12-15:
Fru Irene Simonsen og jeg var jo i TV 2/Lorry her for et stykke tid siden, hvor fru Irene Simonsen betroede mig og seerne, at man kan klage over en matchgruppeplacering.
Jeg vil godt høre, om fru Irene Simonsen er enig med beskæftigelsesministeren i, at det kan man ikke.
Vi har i dag, tror jeg nok, den 15. december.
Det ville være rart, hvis fru Irene Simonsen kunne bekræfte, at det, hun sagde i TV 2/Lorry, var forkert.
Ole Sohn (SF), 2005-12-15:
Det er sådan set
ikke et spørgsmål om at lukke problemfelter ned, det er et spørgsmål om at løse de problemer, der er.
Det er klart – og det er åbenlyst for enhver – at vi har en dårlig integration, og det er i øvrigt også klart, hvis man ser på den aktuelle udvikling, at den går dårligere.
En af grundene til, at det går dårligt, er, at regeringen og Dansk Folkeparti – meget bevidst går jeg ud fra, for jeg tillægger dem faktisk den evne, at de godt ved, hvad de gør – har udviklet en tone i debatten, som meget målbevidst udtrykker et ønske om at opstille en dem og os-dagsorden.
Det er et spørgsmål om, at vi også som samfund siger: Vi har faktisk brug for de folk, der er her, uanset hvilken etnisk baggrund de har.
Men integrationen kan altså kun lykkes, hvis der er en tone i debatten, som viser, at vi er indstillet på at gøre brug af alle de kræfter og alle de folk, der er her, og vi ikke hele tiden taler om dem og os.
Irene Simonsen (V), 2005-12-15:
Jeg kan hurtigt svare på det første: Regeringen har netop fået vedtaget en voldspakke, som skal være med til at bekæmpe vold i hjemmet, og i den pakke ligger der også nogle sanktioner og vide beføjelser til at anholde mænd, der er voldelige.
Det er jo en stor sag, som jeg i øvrigt har debatteret i timevis her i salen, fordi jeg synes, det er et utrolig vigtigt emne.
Det kan vi ikke blive uenige om.
Med hensyn til uddannelse er det meget afgørende for regeringspartierne, at der sigtes direkte mod kompetencegivende uddannelse, og at uddannelsessystemet bygges op på en sådan måde, at man kommer i vej med det samme.