runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jeg har ikke sagt, at jeg ikke bakker miljøministeren op.
Venstre prioriterer meget gerne miljøet, men det, jeg bare siger, er, at miljøministeren har udtalt sig om finansloven for 2006.
Vi vil meget gerne gå ind og prioritere miljøområdet
også i 2006, men der er stadig væk ikke nogen divergens i at sige, at det forhindrer altså ikke, at jeg synes, at de produktivitetsforbedringer, som er dem, der - kan man sige -
automatisk er lagt ind i Miljøministeriet som i alle ministerier, sådan set er rimelige nok, men jeg har jo ikke sagt, at de ikke skal føres tilbage til miljøet, at det ikke kan ske, og at vi ikke vil prioritere til fordel for miljøet.
Det vil jeg sådan set anbefale at vi også gør i 2006.
Der er ikke nogen uoverensstemmelser.
Jeg tror, jeg på et tidspunkt har hørt hr. Mogens Lykketoft tale om generationstyveri, og det må man i hvert fald kunne sige om det udspil, der kommer fra Socialdemokraterne, som vil bruge en masse penge nu, så de kan gå ud og sige: Vi vil det hele, vi vil meget mere med en masse flere penge.
Men sandheden er, at regningen kan Socialdemokraterne ikke betale i sidste ende.
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokraterne er meget opsatte på at fortælle, hvilke skatter der med Socialdemokraterne i spidsen gerne må stige igen, men jeg tror, vi har en forskellig definition af, hvad tryghed er.
For Socialdemokraterne er det at lade skatter og afgifter stige igen, men for denne regering er det at sikre, at familierne har en vished for, at skatter og afgifter ikke stiger.
Alligevel kan jeg forstå, at Socialdemokraterne trods alt gerne vil holde lidt ro på tingene.
De kommunale skatter steg gevaldigt under den tidligere regering, og hvis de skulle gå hen og få magt, som de har agt, har Socialdemokraterne så et redskab, som kan holde styr på, at skatterne ikke stiger igen, når Socialdemokraterne nu lover alt det, de lover?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Der er ingen tvivl om, at vi under den her regering har oplevet, at man har forsømt forskningsområdet, og det, der er blevet lagt op til i finansloven fra regeringens side, er jo ikke noget, der afgørende ændrer på det.
Det er status quo
Så sent som her til morgen var en række forskere og andre med forstand på det her jo også ude at sige, at det, regeringen har lagt frem, er helt utilstrækkeligt.
Derfor er det nødvendigt, at vi går ind og satser målrettet på forskning, og man vil også kunne se, at Socialdemokratiet ikke bare i sit finanslovforslag, men også i et forskningsoplæg virkelig har sat fokus på det her.
Vi vil sørge for, at der kommer langt flere ph.d.er; vi vil sørge for, at vi får langt flere forskningsmidler; vi vil sørge for, at vi virkelig kan bringe Danmark fremad i retning af det mål, som er lanceret i Barcelonamålsætningen. Om vi når det på dagen, kommer jo også meget an på, hvor længe den nuværende regering sidder, men vi er fuldstændig enige med SF i, at det er utrolig vigtigt, at vi opprioriterer forskning.
Det er der ingen vej uden om, og også på det her område har regeringen ikke leveret varen.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Derfor skal der også findes penge til investeringer i uddannelse, efteruddannelse og videreuddannelse.
Så man kan sige, at opgaven for en kommende regering bliver en massiv satsning på fremtiden til erstatning for den her og nu-politik, som den nuværende regering og Dansk Folkeparti fører.
Vores bekymring går på, om der inden for det skatteloft, som Socialdemokratiet lancerer, vil være de nødvendige midler til at foretage den satsning på både uddannelse, efter- og videreuddannelse samt investering i forskning.
Jeg mener, vi skal tage udgangspunkt i, at vi får et regeringsskifte ved det kommende valg.
Derfor er det vigtigt, at vi også kan give vælgerne sikkerhed for, at en kommende regering tager alvorligt, at der skal investeres i forskning, så vi efterlever Barcelonamålsætningen - ikke for at efterleve målsætningen, men for at skabe fremtidens arbejdspladser.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Det gælder både dem med de hvide kitler, og det gælder altså også de ganske almindelige mennesker ude på gulvet, hvis man kan kalde dem sådan, der er blevet stødt ud, og som gerne vil have en uddannelse, så de kan komme over i et andet job.
Derfor er det også, at vi sammenlagt til næste år - ud over det vi bruger på folkeskolen - afsætter 2 mia. kr. til at øge indsatsen på områderne forskning og uddannelse, for det er helt centralt, at vi får givet de her redskaber både til dem, der sidder på universiteterne, og til dem, der er ude på værkstedsgulvet, og til dem, der er skubbet helt ud i mørket under den her regering.
Vi skal have dem med tilbage ikke bare af menneskelige årsager, men også for at vi kan få hele vores samfundsøkonomi til at hænge sammen.
Morten Homann (SF), 2004-09-07:
Jeg tror, at hr. Nicolai Wammen glemmer noget meget vigtigt, nemlig at før man kan bruge penge på f.eks. at sætte skatten ned, så er det vigtigt, at man har penge i hånden.
Og hvis man kigger på Socialdemokraternes og De Radikales skatteoplæg, så tror jeg, det vil være fair at sige, at selvfølgelig skal vi lukke huller osv., men at sige, at der er penge nok til at give alle de gode gaver, som Socialdemokraterne og De Radikale har lovet, tror jeg vil være en tilsnigelse. Derfor stiller jeg spørgsmålet igen.
Når nu Socialdemokraterne igen og igen og igen - ved hr. Jens Peter Vernersen, hr. Jacob Buksti og hr. Ole Stavad - med rette har kritiseret VK-regeringen for at give gaver til de mest velstillede boligejere, altså ikke de almindelige boligejere med almindelige indkomster, men de meget velstillede boligejere, hvordan kan det så være, at når man kommer med sit eget skatteloft, så freder man nøjagtig de samme boligejere, som har tjent millioner på ejendomsværdistigningerne og på VK-regeringens skattestop?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Vi synes, at det forslag, vi er kommet med i samarbejde med Det Radikale Venstre, er afbalanceret.
Det er noget, der gør, at familierne, at boligejerne ved, hvilken ramme de har, hvis der skulle komme en SR-ledet regering.
Det tror jeg er meget fornuftigt for alle parters skyld, ikke mindst fordi vi jo har en regering, som har brugt mange kræfter på at prøve at mane spøgelser frem, f.eks. at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre vil tage en masse penge op af familiernes og boligejernes lommer.
Nu står det klart, at det ikke bliver tilfældet.
Jeg kan forstå på hr. Morten Homann, at han gerne vil hente flere penge fra borgerne, end Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre vil.
Det er SF's politik.
Dér, hvor jeg tror at hr. Morten Homann og jeg er enige,
er, at det næste skridt - og det er jo meget vigtigt, at det også kommer med - er, at vi kan sænke skatten på arbejdsindkomst.
Det er jo også derfor, vi meget gerne - med TDC-sager og meget andet in mente - vil lukke skattehuller, sådan at vi kan få de midler, der gør, at vi i et samfund har mulighed for at sætte skatten ned dér, hvor det virkelig har en effekt, nemlig på arbejdsindkomst.
Morten Homann (SF), 2004-09-07:
Jeg tror, at jeg og de fleste andre herinde havde set frem til at høre om Socialdemokratiets og Det Radikale Venstres skatteloft.
Jeg kan også godt forstå, at det er Socialdemokratiets intention - og den er jeg sådan set enig i - at skatten for familier med små indkomster ikke kan stige, ja, det er sågar SF's ambition, at vi skal have skatten sat ned for folk med små og mellemstore indkomster.
Men det, der undrer mig lidt,
er, at når S og R fremlægger sådan et udspil, så freder man samtidig de allerrigeste boligejere ved at sige, at uanset hvor meget deres huse stiger - sågar med millioner af kroner - så må ejendomsværdiskatten ikke stige mere end pris- og lønudviklingen.
Det står da i skærende kontrast til de budskaber, der tidligere er kommet fra Socialdemokratiet, hvor man har harceleret over VK-regeringens politik.
Hvordan kan det passe, at Socialdemokraterne vil holde hånden over de rige boligejere?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg har sagt det nogle gange her, men jeg skal da gerne gentage det for hr. Peter Christensen: Vi synes ikke, skattetrykket på familierne skal stige.
For det, der sker med det her forslag fra regeringen i forhold til skattestoppet, er en langsom undergravning af velfærdssamfundet, hvor indtægterne i kroner og øre bliver mindre og mindre fra år til år.
Når vi skal give skolelærerne, politibetjentene, hjemmehjælperne løn, og deres lønninger stiger, samtidig med at indtægterne er låst fast, så vil der vil være et hul i kassen, som vil betyde, at vi får svært ved at afdrage vores gæld.
Og dermed sender hr. Peter Christensen og regeringen regningen direkte videre til de kommende generationer.
Peter Christensen (V), 2004-09-07:
Jeg synes ikke, hr. Nicolai Wammen svarer på mit spørgsmål.
Det, VK-regeringen har sikret, er, at skatten ikke stiger.
Så begynder hr. Nicolai Wammen at tale om, at det har været
ekstremt stramt.
Men det kan ikke være mere stramt end det, der ligger i det faktum, at enten stiger skatten, eller også stiger den ikke.
Og hvis det er ekstremt stramt at sikre, at den ikke stiger, så må det jo være, fordi man godt fra Socialdemokratiets side vil acceptere, at den stiger en lille smule. Jeg har svært ved at forstå, hvori forskellen består.
Hvis man ikke kan støtte, at det sikres, at skatten ikke stiger, er det så, fordi man vil lade den stige - og med hvor meget?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Der vil være en meget, meget fundamental og afgørende forskel, og det er, at man under denne her regering jo har kørt kommuner og amter i ekstremt stramme tøjler, også strammere, end det var rimeligt og fornuftigt, hvilket har gjort, at man en lang række steder er nødt til at skære ned på skoler, på ældre, på alle de vitale funktioner, som en kommune skal levere.
Der har vi fra socialdemokratisk side sagt - og det er faktisk også en del af vores finanslovforslag - at der er behov for, at vi investerer i fremtiden og jo dermed også i det danske velfærdssamfund ude i kommunerne, i vores skoler, i vores børnepasning osv. Så vi vil reelt give kommunerne et løft, som gør, at de kan udføre opgaven.
Derfor er vi også sikre på, at vi vil kunne indgå nogle aftaler med kommunerne, som er fornuftige, og som gør, at vi vil have et fint samarbejde med det kommunale bagland.
Peter Christensen (V), 2004-09-07:
Jeg bliver lidt nervøs, når jeg hører det sidste svar, at det, vi kan forvente af det nye skatteloft, er en stabil skattepolitik, for det betyder så erfaringsvis, at det er over 2 pct., skattetrykket vil stige.
Jeg ved ikke, om det er sådan, det skal opfattes.
Men det er nu ikke det, der er mit spørgsmål.
Da Venstres finanspolitiske ordfører var på talerstolen, blev Venstre hårdt kritiseret for, at man via nogle forskellige styringsmekanismer har sikret, at skatten ikke stiger ude i kommunerne.
Nu hører vi så den socialdemokratiske ordfører sige: Vi vil også komme med nogle sanktioner, vi vil også styre skatten ude i kommunerne.
Og så melder der sig naturligt det spørgsmål, når man hører den massive kritik, der kommer fra Socialdemokraterne over, at vi styrer skatten derude: Hvordan vil Socialdemokratiet så gøre det, når man ikke har andet end kritik tilovers for den måde, vi har håndteret det på?
Der kunne jeg godt tænke mig at høre, hvori forskellene vil bestå.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg må sige til hr. Jens Rohde, at vi har lagt et skatteloft frem, som betyder, at der er et loft over, hvor meget boligskatter, afgifter, brugerbetaling osv. kan stige.
Der er ikke nogen muligheder for at lave om på det med det, vi har lagt frem, og det er da et godt tiltag, som jeg synes hr. Jens Rohde skulle glæde sig over.
Med hensyn til skattetrykket så var det stabilt under den socialdemokratisk-radikale regering.
Det gik lidt op og ned undervejs, men vi havde et rimelig stabilt skattetryk - det synes jeg man må sige - i modsætning til regeringen inden den socialdemokratisk-radikale regering, nemlig Schlüterregeringen, hvor der var store vanskeligheder.
Så det tror jeg er svaret til hr. Jens Rohde.
Jens Rohde (V), 2004-09-07:
Alt det, hr. Nicolai Wammen står her og siger, ender jo i en ren tilståelsessag.
Kan vi nu få et svar på de to spørgsmål, som jeg stillede.
Kan hr. Nicolai Wammen bekræfte, at skattetrykket steg under SR-regeringen, sådan som fru Marianne Jelved - nuvel hårdt presset - erkender det i Berlingske Tidende den 3. september?
Og kan hr. Nicolai Wammen bekræfte, at det, som er blevet præsenteret af S og R, ikke på nogen måde forhindrer, at den samme skattepolitik, der blev ført i 1990'erne, også vil kunne blive ført med det skatteloft, som man har lanceret fra S og R?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Bare for lige at starte med hoppet på stedet: Det gjaldt ikke skatten, men det tror jeg også hr. Jens Rohde var klar over.
Det gjaldt, at vi skulle investere i fremtiden, i forskning og uddannelse, og der synes vi, regeringen gør for lidt i forhold til den problemstilling.
Vi har lavet et skatteloft.
Det kan godt være, at SF - som hr. Jens Rohde var inde på - synes, at vi holder for meget på pengene, at de bliver for meget i borgernes lommer.
Men det er nu engang SF's problem.
Det må vi snakke med dem om.
Vores holdning er, at det maksimalt må stige med samme procentsats som lønudviklingen, sådan at det samlede pres på den enkelte families økonomi ikke forøges.
For der sker jo det med regeringens skattestop, at der afvikler vi jo i virkeligheden vores velfærdssamfund.
Der mister vi indtægter, så mens udgifterne til lærere, der skal have mere i løn, til sygeplejersker, der skal have mere i løn, til alle de vigtige funktioner i vores samfund, stiger, falder indtægterne over tid med hr. Jens Rohdes skattestop med ca. 1,5-2 mia. kr. om året.
sammen.
I Socialdemokratiet synes vi ikke, det er nogen god idé, og det var også en af grundene til, at vi under SR-regeringen havde et stabilt skattetryk.
Jens Rohde (V), 2004-09-07:
Nu er hr. Ole Sohn her jo ikke, men han gav før frokostpausen udtryk for, at han var meget bekymret for, at det skatteloft, som blev præsenteret af S og R her i sidste uge, var sådan lidt for lavt og lidt for snævert.
Alene det, at hr. Nicolai Wammen hele tiden taler om, at skatterne skal følge lønudviklingen,
indebærer jo en rimelig mulighed for et markant skattehop.
Nej, det må vi sige, når det gælder Socialdemokraternes skattepolitik. Jeg vil gerne have hr. Nicolai Wammen til at bekræfte to ting.
Punkt 1: Kan hr. Nicolai bekræfte, at skatterne, men så sandelig også skattetrykket steg under SR-regeringen i 1990'erne?
Punkt 2: Kan hr. Wammen bekræfte, at der i det såkaldte skatteloft, som nu er blevet præsenteret, intet er til hinder for, at den samme skattepolitik bliver ført, som blev ført under SR-regeringen i 1990'erne?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
At skulle spå om udviklingen i det danske samfund eller nogen som helst andre steder til evig tid er nok en lidt rigelig opgave, som jeg ikke engang vil forsøge på at påtage mig over for Kristendemokraterne.
Men jeg vil sige, at vores holdning er klar: Vi mener, at der ligger en god aftale om efterlønnen, og så langt vi kan se frem, synes vi ikke, der er nogen grund til at ændre på den.
Så må vi sige, at det er der så forskellige holdninger til.
Vi mener faktisk godt, at man kan have en god og velfungerende efterlønsordning, som tager vare på en række mennesker i det danske samfund, som har brug for den mulighed, samtidig med at vi udvikler vores velfærdssamfund, sikrer vores fremtid.
Men det kræver jo noget, og det tror jeg egentlig vi er enige med Kristendemokraterne om.
Det kræver, at vi investerer målrettet i forskning, i uddannelse, i mennesker, sådan at ikke bare nutidens velfærd, men også den velfærd, som vi skal have om 10, 15, 20 år, er sikret.
Og det kræver massive investeringer.
Der er jeg glad for, at Kristendemokraterne og Socialdemokraterne kigger enigt på, hvad målsætningen er, hvad målet er.
At vi så har forskellige midler til at nå derhen, ja, sådan er politik jo også.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Det er selvfølgelig fornuftigt, at man forsøger at overholde indgåede aftaler, det kan jeg godt lide som princip, men derfor kan man jo godt ligesom Det Radikale Venstre, Det Konservative Folkeparti og også Kristendemokraterne begynde at overveje, hvad der skal ske på længere sigt.
Fremtidens perspektiv er ikke bare, hvad der skal ske i næste valgperiode, det er også, hvad der skal ske i år 2010, 2015 og 2020.
Socialdemokraterne forestiller sig vel ikke i ramme alvor, at den efterlønsordning med de justeringer, som også Kristendemokraterne medvirkede til, består - havde jeg nær sagt - fra nu af og så til evig tid.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Vi har naturligvis også bemærket det radikale forslag.
Vores holdning er, at vi for relativt få år siden med bulder og brag fik lavet en ordning, en aftale mellem en række partier, herunder regeringspartierne, om at sikre efterlønnen, og vi har ikke nogen planer om at ændre på den.
Jeg har selvfølgelig set, at De Radikale har meldt sådan ud.
Jeg har også set, at Det Konservative Folkeparti internt i regeringen har nogle overvejelser på det punkt.
Men det er ikke socialdemokratisk politik at ændre på den efterlønsaftale, der ligger.
Jeg kan også sige, at Det Radikale Venstre jo har tilsluttet sig det synspunkt, at det er en aftale mellem en række partier, og den kan ikke laves om, medmindre alle er enige om, at den skal laves om.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Hr. Nicolai Wammen rettede i sin tale naturligvis fokus på fremtiden og måske især på den tid, der må komme efter et valg.
Man er nået til enighed om et skatteloft, som er blevet præsenteret for Folketingets partier og vælgerne ikke mindst, men det kunne synes, som om man ikke er på fælles kurs, når det gælder spørgsmålet om efterlønnen.
Kristendemokraterne har jo i flere år talt for, at man kunne lave en langsigtet afviklingsplan for efterlønnnen fremover, dels for at kunne øge arbejdsudbuddet, dels for at målrette indsatsen for de reelt nedslidte på arbejdsmarkedet, uanset om de er fyldt 60, 61 eller 62 år, så de kan få lov til at forlade arbejdsmarkedet, når de har brug for det.
Derfor synes jeg, det kan være reelt nok, når nu ikke mindst Det Radikale Venstre i sidste finanslovudspil bragte efterlønnen ind i billedet, at høre, om det ikke ville være at fremtidssikre vores velfærd, at Socialdemokraterne begyndte at tænke alvorligt over, hvad der skal ske med efterlønsordningen på længere sigt.
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg vil sige i forhold til 2010-planen, som jeg ved at hr. Lars Barfoed er meget optaget af, at det er under denne her regering, at 2010-planen er blevet skudt i stumper og stykker.
Man har ikke overholdt sine egne målsætninger om, hvad det offentlige forbrug må være.
Man har ikke afdraget på gælden i det tempo, der er nødvendigt, hvilket jo også gør, at vi står i en situation - som jeg også var inde på i min tale - hvor alle danske unge under 18 år får en negativ børneopsparing af denne regering på 100.000 kr., fordi regeringen ikke har været i stand til trods alle de flotte ord, trods finansministerens udsagn om, at han næsten har det letteste job i verden, at levere den vare, man har sat sig for at levere.
Det er nogle af de ting, man kan mærke ude i en dansk families økonomi, og det tror jeg hr. Lars Barfoed også må erkende.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det kommer måske som en overraskelse for hr. Nicolai Wammen, men det er altså ikke en mulighed for mig at udskrive valg.
Men jeg vil godt sige, at det, hr. Nicolai Wammen i øvrigt siger, jo bekræfter, at man har forladt 2010-planen, for hr. Nicolai Wammen bekræfter, at man vil øge de offentlige udgifter ud over det, der er forudsat i 2010-planen.
De offentlige udgifter vil med det
finanslovforslag, der nu er fremlagt af Socialdemokratiet, stige, ikke med 0,5 pct., som vi foreslår, men med 2 pct. Skattetrykket vil stige med 0,4 pct. Må jeg så spørge til det med skatteløfterne, som jo er et løfte om stigende skatter, for man vil jo bl.a. lade afgifterne følge lønudviklingen og lade boligskatterne følge lønudviklingen.
Er det ikke korrekt, at det betyder, at de mennesker i dette land, som har den laveste lønudvikling, får den største stigning i skattetrykket, og at de, som har den højeste lønudvikling, får den laveste stigning i skattetrykket, hvis man følger
Socialdemokratiets og De Radikales forslag
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Jeg er glad for, at hr. Lars Barfoed startede sit indlæg med at kalde det en myte, at Socialdemokratiet skulle lave alle de ulykker, som hr. Lars Barfoed beskrev.
Og efterhånden som hr. Lars Barfoed kom igennem sin tale, tænkte jeg: Gad vide, om vi får udskrevet valg om et øjeblik.
For det lød som en brandtale, en vælgertale i konservative kredse.
Det, der er tilfældet, er, at vi lægger et skatteloft, som gør, at der er grænser for, hvor meget boligskatterne kan stige, hvor meget de grønne afgifter kan stige, og hvor meget vi har i forhold til ... vores betalinger, når vi skal med offentlig transport eksempelvis -
ordet glippede et meget kort øjeblik, det må hr. Lars Barfoed undskylde, det var af bare ophidselse over at høre alle disse påstande.
Vi vil styre de offentlige udgifter, men vi er også klar over, at der er behov for et løft, når vi er færdige med denne her regering.
Det er der behov for, fordi man har forsømt at investere i uddannelse, i forskning, i folkeskolen, og fordi vi i dag står med 31.000 flere arbejdsløse, end da hr. Lars Barfoed overtog roret.
Derfor har vi brug for at få sat flere i arbejde og sikre fremtiden, også når vi kommer 5-10 år ud i fremtiden.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Der er jo en myte, som jeg selv i mange år har troet fuldt og fast på, gående ud på, at socialdemokrater er fantasiløse.
Nogle gange har jeg tænkt på, om det er lidt uretfærdigt at gå og tro det.
Men det er jo blevet bekræftet, at det ikke bare er en myte.
Det er en realitet.
Først blev det bekræftet, da Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre fremlagde deres garanti for et skatteløft, hvis de kommer til magten, og derefter er det blevet bekræftet ved det forslag til finanslovudspil, som Socialdemokratiet nu har fremlagt.
For det er jo gyldne løfter om øgede offentlige udgifter, og regningen sender man til landets virksomheder, som ellers er dem, der skulle sikre os velstand og beskæftigelse.
Det får de svært ved med de milliardstore skatteregninger, som Socialdemokratiet vil sende til dem.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det sådan, at Socialdemokratiet nu har erkendt, at Socialdemokratiet ikke kan styre de offentlige udgifter, og at man dermed har forladt 2010-planen? For der sker jo det, at man får et overskud på de offentlige udgifter, der er 5 mia. kr. mindre, hvis man følger Socialdemokratiets finanslovforslag.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-09-07:
Det eneste, vi har på nuværende tidspunkt at tage udgangspunkt i, er det, der står i finansloven i budgetoverslagsårene, og der kommer der så i 2005 til at mangle 50 mio. kr. og året efter 70 mio. kr.
Det vil jo så sige, at Venstre ikke på nuværende tidspunkt kan bakke op om det, miljøministeren har sagt, og så må vi sige, at så er det bare gode intentioner, som Venstre på nuværende tidspunkt i hvert fald ikke vil bakke op.
Det synes jeg er beklageligt, for vi har
store udfordringer i forhold til grundvand, i forhold til kemikalier, og jeg synes da f.eks., det er utrolig ærgerligt, at en af de ting, den her regering har sparet på, er undersøgelsen af kemikalier i forbrugerprodukter, herunder kosmetik og legetøj.
Det kan direkte mærkes ude hos forbrugerne.
Jeg skal meget beklage, at det ikke er tilfældet, men så fik vi da én ny oplysning ud af den her debat.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Jamen jeg ser ikke den store uoverensstemmelse.
Sagen er jo, at det er, fordi vi ikke har prioriteret de ressourcer, der bliver frigivet ved en produktivitetsforbedring.
Jeg vil stadig væk fastholde, at det sådan set er fornuftigt, uanset om det er Miljøministeriet, det er Undervisningsministeriet eller er et hvilket som helst ministerium, at vi løbende kræver produktivitetsforbedringer, så vi kan få frigivet ressourcer, så vi netop kan tage fat på og få råd til nye initiativer.
Dem har vi ikke prioriteret for finansloven for 2006.
Så jeg ser ikke nogen uoverensstemmelser.