runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Jeg kan jo, havde jeg nær sagt, kun gentage det, jeg har sagt, at det overvejer vi nu i forligskredsen, og så kigger vi på det, og tilgodeser det de hensyn, vi har, så er det jo fint, og gør det ikke det, ja, så er det ikke den model, vi kan bruge, så må vi bruge en anden. Og statsministeren siger jo udtrykkelig: Vi overvejer.
Det vil sige, at vi måler forskellige modeller op imod hinanden, og at vi, hvis der skal ske justeringer, så finder den model, der er bedst.
Så enkelt er det.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-12:
Jamen altså på et eller andet tidspunkt må vi vel kunne få en bekræftelse på, at statsministeren måske ikke brugte så fine ord som incitamenter og hjørner og den slags ting, men det er altså et citat: De 30.000 kr. er vi da uden videre parat til at overveje,
sagt den 2. februar 2005 af hr. statsminister Anders Fogh Rasmussen
Jeg vil bare godt have sådan en forklaring fra ordføreren, når han nu her har brugt sin ordførertale på at sige, at det der med de 30.000 kr. er langt hen i vejret, og at det er alt for dyrt, og jeg ved ikke hvad, på, hvordan det harmonerer, for er det ikke sådan, at ordføreren for Venstre er enig med statsministeren, når statsministeren siger: De 30.000 kr. er vi da uden videre parat til at overveje?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Jeg må nok sige, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, har en noget fri fortolkning af det, der er sagt under valgkampen.
Der er ingen tvivl om, at vi jo lever op til det, der er sagt før valget og jo også for så vidt efter valget.
Det lægger vi op til.
Vi tager en drøftelse i forligskredsen.
Kan vi blive enige om i forligskredsen at lave nogle justeringer, der tilgodeser de hensigter, vi har, og som nu også ligger i det forslag til vedtagelse, vi har lagt frem her i dag, så kigger vi på det, og så er vi parate til at lave de justeringer.
Så vi lever et hundrede procent op til det, vi siger.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Jeg kan jo så konstatere af Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, at det, som er blevet sagt i valgkampen af statsministeren, og det, som Venstres ordfører på de forskellige områder, også i forbindelse med efterlønnen, her siger, skal man ikke helt stole på er det, som er gældende, efter valget er overstået.
Personlig synes jeg, at det er en klokkeklar udmelding fra statsministeren: 30.000 kr., det er vi klar til at se på.
Socialdemokratiets daværende formand lovede under valgkampen, at efterlønnere kan tjene 30.000 kr. ved siden af.
Som jeg tolker det, så var det en klokkeklar opbakning fra statsministeren.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Statsministeren har sagt, at vi er klar til at diskutere de hjørner, der måtte være.
Dem diskuterer vi i forligskredsen.
Der tager vi en drøftelse af det, og længere er det ikke.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Nu kan jeg høre på hr. Jens Vibjerg, at det hele bliver dækket ind under, at man kigger på det i forligskredsen.
Jeg vil godt bede hr. Jens Vibjerg forklare lidt om, hvordan det forholder sig med et forlig forud for et valg, for under valgkampen var hr. Mogens Lykketoft ude og sige, at man ville komme med et forslag om, at efterlønnere kunne tjene 30.000 kr. yderligere.
I den forbindelse har statsministeren, hr. Anders Fogh Rasmussen, udtalt, at de 30.000 kr. er man da uden videre parate til at overveje.
Det her var forud for valget.
Betyder det så ikke, at forliget er åbent, og at det dermed ikke er gældende længere, eftersom statsministeren og partilederen fra Socialdemokratiet har været ude og sige, at man er klar til at indføre de 30.000 kr.?
Jeg vil gerne bede hr. Jens Vibjerg om konkret at forholde sig til, om det ikke er korrekt, at statsministeren i valgkampen har sagt: De 30.000 kr. er vi umiddelbart klar til at overveje?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Jeg har nu helt klart flere gange givet tilsagn om, at kan vi øge incitamentet til at blive længere på arbejdsmarkedet og tage del i det arbejdsmarked, vi jo gerne vil, at flest muligt tager del i, uden at det har negative konsekvenser, så er vi parate til at kigge på det.
Så det kan vist ikke siges tydeligere.
Det er jo lige det, jeg har sagt til hr. Ole Sohn, at vi kigger på det i forligskredsen.
Det tager vi en drøftelse af og ser, om der er nogle hjørner af dem, vi kan pille ved, som vi kan rette op på.
Hvis der er nogle urimeligheder, vi kan rette op på, uden at det får nogen negative konsekvenser, så er vi selvfølgelig positive for det.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Jeg bemærker jo, at vi efterhånden står i en situation, hvor ganske mange mennesker på arbejdsmarkedet har private opsparinger.
Det gælder så vel inden for LO-området som uden for LO-området.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Socialdemokratiets ordfører, om han ikke synes, at det er en forkert prioritering, at vi i øjeblikket bruger i størrelsesordenen 10 mia. kr.
– jeg bruger med vilje beløbet 10 mia. kr., fordi jeg nu antager, at de 14 mia. kr. alligevel ville brugt på mennesker, som var nedslidte og derfor skulle have en eller anden form for overførselsindkomst – på at lade folk med arbejdsevnen i behold, og som er i job, er i beskæftigelse, trække sig tidligt tilbage fra arbejdsmarkedet på det offentliges regning.
Kunne den socialdemokratiske ordfører ikke forestille sig, at man kunne bruge pengene bedre ved f.eks. at lade dem tilflyde de mennesker, som har et større behov end lige præcis den gruppe her?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg vil gerne høre Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, bekræfte to ting – måske.
Den ene er, om det er korrekt, at statsministeren ved et par lejligheder har sagt, at han synes, at incitamentet til at arbejde, samtidig med at vi har den fleksible efterløn, sådan set var det, der var grundlaget for at skabe den fleksible efterløn, nemlig at man kunne både-og, og det er for lidt, især for de lavestlønnede.
Nu ligger der så et forslag fra bl.a. mit parti, fra Socialdemokraterne, men hvad betyder det for Venstres ordfører?
Betyder det ikke noget, når statsministeren siger sådan?
Siger man så ikke til folk: I kan regne med, at det er noget, vi vil kigge på?
Hvordan føler Venstre sig forpligtet af, at man kommer med sådan nogle ting?
Senest ved sidste tirsdags pressemøde blev der sagt, at det var et punkt, som regeringen godt kunne se var et problem, og at det problem her ikke behøver at afvente Velfærdskommissionen, men er noget, der kan ordnes i forligskredsen.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Vi synes jo, det er en forkert prioritering at lade folk i job med arbejdsevnen i behold trække sig tidligt tilbage på det offentliges regning.
I den forbindelse kunne jeg jo godt tænke mig at høre hr. Jens Vibjergs kommentar til, at de her nye tal fra Finansministeriet, som er kommet, viser, at der nu er 1,8 millioner danskere på offentlig forsørgelse.
Hvilke tanker gør regeringen sig i den anledning, ikke mindst i forhold til efterlønsordningen?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Nu ved jeg ikke, hvilke tanker regeringen gør sig.
I Venstre ser vi selvfølgelig på de tal, der kommer, både af den ene og den anden karakter, og de indgår selvfølgelig sammen med den rapport, der kommer fra Velfærdskommissionen.
Jeg er også helt sikker på, at alle de her tal indgår i Velfærdskommissionens overvejelser og den endelige rapport, der kommer vel sidst på året i år.
Når vi så har den, tager vi diskussionen, og så må vi se, hvad er der behov for.
Diskussionen tager vi til den tid.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg vil bare gerne også høre Venstres ordfører bekræfte, at det at få et større arbejdskraftudbud er noget, der er værd at stræbe efter på de områder, hvor der er mangel på arbejdskraft.
Kan vi lokke folk ud for at arbejde i efterlønsperioden, vil det, uanset om de får et skattefrit beløb, de kan tjene inden en eventuel modregning, give noget ekstra indtægt og ekstra omsætning i samfundet til en lavtlønsgruppe her, og da forslaget med de 30.000 kr. også har en rigtig social profil i forhold til de højere lønnede, så er det virkelig et forslag, en lavbureaukratisk ordning, der vil tilgodese de lavest lønnede i vores samfund, samtidig med de arbejder på efterløn.
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Som vælger ville jeg afvente, hvad den politiske debat bringer, hvad der bliver bragt frem som forslag i valgkampen, og så tage stilling ud fra det.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-12:
Ja, men så kan vi jo lige så godt også tage den her med, at vi skal vente til efter et valg med at lade en eventuel reform træde i kraft, for jeg kunne jo godt tænke mig, at hr. Jens Vibjerg ligesom kunne forklare mig som vælger, hvordan jeg skal stemme, hvis jeg nu ønsker efterlønnen afskaffet.
Jeg har meget svært ved at se den model komme til at fungere, men jeg kunne godt tænke mig, at hr. Jens Vibjerg forklarede mig lidt nøjere, hvordan regeringen har forestillet sig, at det skulle komme til at se ud.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Hr. Bjarne Laustsen taler som sædvanlig udenom uden at svare på det konkrete indhold i, om man, alt efter hvilken af de to holdninger, som egentlig gør sig gældende efter formandsvalget, så i morgen kan ændre holdning, altså alt efter om det er den ene eller den anden.
Det er så, hvad det er, og det er ikke sikkert, at hr. Bjarne Laustsen ønsker at svare på det.
Det er også helt i orden, det må vi acceptere.
Noget andet er, hvilket hr. Ole Sohn også var inde på, at hr. Bjarne Laustsen står her med et forslag, hr. Bjarne Laustsen kan få vedtaget.
Hr. Bjarne Laustsen fremsætter også beslutningsforslag om det og skriver så alligevel i bemærkningerne: Vi ved godt, at det ikke kan vedtages, det er egentlig mere sådan et markeringsforslag, fordi hr. Mogens Lykketoft nu har lovet det i valgkampen; vi mener egentlig ikke det, der er blevet sagt, men vi er nødt til ligesom at fremsætte et forslag.
Det er sådan, det virker på befolkningen.
Er det virkelig er den holdning, vi skal se fremover fra hr. Bjarne Laustsens side: at man fremsætter et forslag og så alligevel ikke vil gøre noget ved det?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Det, der bekymrer mig, er, om der er arbejde til seniorerne, altså om arbejdsmarkedet står til rådighed for den gruppe af folk.
Det er hovedproblem nummer et.
Dernæst har vi skruet efterlønsordningen sammen efter, hvad der var behov for.
Det behov er inden for de seneste par år ikke blevet mindre, fordi der har været en stigning i ledigheden.
Derfor forholder vi os til det.
Succes er jo, hvis en ordning fungerer og folk er tilfredse med den og det stadig væk er sådan.
Sådan var det i hele den tid, som SR-regeringen var ved magten, og vi undgik de flaskehalsproblemer, som var mange andre steder, i andre lande og dele af verden, selv om vi havde den her ordning.
Der var ingen flaskehalsproblemer på arbejdsmarkedet af nævneværdig karakter.
Det er da fantastisk, at en masse af de rigeste mennesker i landet, der har sørget for sig selv – altså for, kan vi se, igennem kontrakter, opsigelsesaftaler og ting og sager at blive forgyldt i begge ender – kommer frem til, at det eneste saliggørende for dem er at afskaffe f.eks. efterlønsordningen og sørge for, at ordninger, f.eks. overførselsindkomsterne, ikke bliver reguleret.
Jeg forstår, at Dansk Folkepartis ordfører, hr. Bent Bøgsted, er vældig godt informeret om, hvad der rører sig i de forskellige politiske partier: urafstemning, hvornår resultatet bliver offentliggjort, hvor mange der har stemt og om procenter og sådan nogle ting.
Jeg forholder mig til, at jeg taler på Socialdemokratiets vegne, og jeg har i dag fremlagt en tale og nogle konkrete tiltag, som vi arbejder med, og som jeg i al beskedenhed vil sige, at Dansk Folkeparti har tilladt sig at skrive af efter, og det er helt fint.
Når man ikke kan finde på noget bedre selv, må man gerne skrive af.
Det var nemlig i øvrigt også meget klogt.
Jeg vil forholde mig til, at det, dengang vi indførte modregningsreglerne tilbage i 1998, handlede om at øge incitamentet til at vente med at gå på efterløn, for fra 1979 var det jo sådan, at alle arbejdsmarkedspensioner skulle modregnes.
Det var måske en lillebitte fejl, at de store pensionsformuer, som man havde privat, ikke skulle modregnes.
Der har vi lavet en ligestilling på området, og det virker.
Folk, der kan og vil udskyde tilbagetrækningen, gør det, og det har jeg ikke noget problem med.
Det er meget socialt i tråd med det, Socialdemokratiet står for.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-12:
Jeg synes da, at det lyder positivt det, hr. Bjarne Laustsen står og siger på talerstolen, men så alligevel ikke, når man kigger bag alt det, der bliver sagt.
Det her med modregning i efterlønnen, som hr. Bjarne Laustsen var inde på, der egentlig rammer nogle uforvarende, det har jeg ikke rigtig forståelse for, ikke andet end at det måske var på grund af et sparehensyn, at man foretog den modregning af privat opsparing i 1998.
Det kan være, at hr. Bjarne Laustsen kan bekræfte det her?
Noget andet er, at hr. Bjarne Laustsen står på talerstolen og siger, at det er Socialdemokratiets holdning, det er det nu, og det er det i morgen.
Vi ved jo, at der skal afholdes formandsvalg, eller at der er afholdt formandsvalg i Socialdemokratiet, og alt efter, hvem der bliver formand for Socialdemokratiet, har vi to forskellige holdninger til efterlønnen.
Vil det sige, at hr. Bjarne Laustsen her fra talerstolen står og modsiger en måske kommende formand for Socialdemokratiet, fru Helle Thorning-Schmidt, der har været ude at sige, at hun er klar til at kigge på at afskaffe efterlønnen?
Står hr. Bjarne Laustsen og siger, at det har hun ikke opbakning til i gruppen, og at resten af gruppen ser stort på det, som fru Helle Thorning-Schmidt har været ude at sige som en måske kommende formand, at det kan vi ikke bruge til noget?
Sådan lyder det for mig, for det er jo endnu ikke afklaret, hvem der bliver formand, og derfor er det et spørgsmål om, hvilken af de to holdninger der slår igennem i Socialdemokratiet, sådan som jeg tolker det i hvert fald.
Men det kan være, at hr. Bjarne Laustsen kan forklare lidt mere om de her to divergerende holdninger?
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Nu er den socialdemokratiske ordfører ikke født i går og tørret på radiatoren i nat.
Derfor er der en lang række realiteter, som hr. Ole Sohn ikke forholder sig til, det er hr. Ole Sohns problem.
Jeg har heller ikke på noget tidspunkt hørt, at man er særlig overvældende tilfreds med det, og man havde også muligheden helt tilbage i 197879.
Der ville man ikke være med, og man ville heller ikke være med i 1998.
Hvis vi opsagde det forlig for at danne et alternativt flertal, ville der være fri bane for regeringen til at samle et andet flertal på et andet tidspunkt, hvor Socialdemokratiet ikke kunne forhindre, at man helt fjernede efterlønnen.
Det er vel også derfor, at man har nedsat en velfærdskommission, hvor jeg ikke kender noget menneske i den velfærdskommission, der ikke har udtalt sig negativt om efterlønnen.
Ole Sohn (SF), 2005-04-12:
SF støtter selvfølgelig de forslag, som SF har fremlagt ved to valg i 2001 og 2005, og vi er glade for, at Socialdemokratiet er blevet enig med os.
Det, jeg spurgte om, var: Når hr. Mogens Lykketoft på tv og i debatterne – og i øvrigt også fik statsministerens tilslutning til det – åbent sagde til vælgerne, at Socialdemokratiet ønsker at indføre et loft på 30.000 kr. uden modregning, ønsker at fjerne de diskriminerende regler, er det så ikke fair også at betragte det, som at man nu har frigjort sig fra de dele af forliget og søger tilslutning til det i Folketinget?
Faktisk er man jo i den situation, at man kan få det vedtaget, hvis man ønsker det.
Socialdemokratiet kan selv vælge, om de ønsker at få deres forslag vedtaget, hvis man kan tælle til halvfems.
Så tager vi debatten og afstemningerne her i Folketingssalen.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-12:
Jeg vil kvittere og takke for de pæne ord.
Jeg tror også, at den socialdemokratiske ordførers tale holder i morgen og i overmorgen, for det er en fuldstændig enig gruppe, der står bag her, så det er der ikke noget problem i.
Det er jo klart, at det, når vi går ud og siger de her ting før et valg, er noget, vi vil arbejde på.
Vi har også respekt for, at Venstre og De Konservative tilsluttede sig forliget i 1998.
Det kunne SF også have gjort, det kunne Enhedslisten også have gjort, men man valgte en anden attitude dengang.
Det er helt fair, det er frit nok, men det væsentlige er at lave noget, der holder lidt.
Socialdemokratiet har også indgået aftaler med bl.a. SF og Enhedslisten om f.eks. arbejdsmiljø, og der så vi, hvor lang holdbarhed der var på det, så derfor ved vi selvfølgelig godt, at hvis vi skal have nogle ændringer igennem, skal det først og fremmest ske i forligskredsen.
Hvis der kommer nogle ændringer ud af det, håber jeg da også, at Enhedslisten, SF og andre vil tilslutte sig det.
Vi har gået efter at finde en lavbureaukratisk ordning for det der problem med at arbejde i efterlønsperioden.
Jeg kan forstå, at hr. Bent Bøgsted er spændt som et lille barn.
Jeg skal helt personlig sørge for at ringe, hvis ikke hr. Bent Bøgsted lige er ved skærmen, og fortælle om udfaldet af det meget spændende valg, som vi alle sammen er meget optagede af.
Jeg er p.t. optaget af at få vedtaget et par af de ændringer her, som vi ikke har lagt os 110 procent fast på, hvis nogen er i stand til at komme med noget bedre.
Vi ledte efter en lavbureaukratisk ordning for at øge incitamentet, så vi vil gerne have noget, der er letforståeligt.
Vi vil også gerne have noget, der er let at administrere, altså med mindre bureaukrati i det.
Det har vi fundet med det forslag med de 30.000 kr., og der takker vi i dag for, at Venstre har givet tilsagn – jeg håber også, at det kommer fra De Konservative – om, at vi sætter os sammen og prøver at kigge på, om det er muligt at finde ud af en løsning på det problem, som mange har påtalt.
Jeg har altså tilsyneladende større held med mit forehavende ved at fremlægge konkrete forslag end hr. Bent Bøgsted i forhold til at samle flertal.
Jeg vil gerne sige til hr. Bent Bøgsted, at man jo ikke rigtig kan få indflydelse på noget, når man ikke selv tog et medansvar i 1998.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Jeg synes, det er lidt besynderligt med Venstre, som jo ellers er et parti, der praler af at tale klart og utvetydigt og afgive løfter, som man overholder, at det er fuldstændig umuligt at drive ud af Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, i denne her sag, hvad Venstre i grunden mener om efterlønnen.
Er det sådan, at Venstre faktisk vil slås for at bevare efterlønnen?
Har Venstre sådan en målsætning, eller er Venstre blevet sådan et parti, der virkelig er eksperternes efterplaprer?
Ole Sohn (SF), 2005-04-12:
Det var jo en smuk tale, som den socialdemokratiske ordfører kom med, og vi må da også håbe, at den holder i morgen.
Jeg har et lille spørgsmål, som går i retning af, at når man nu som parti før et valg meddeler, at man ønsker ændringer, har man sådan set tilkendegivet, at man gerne vil frigøre sig fra de bindinger, der ligger i en uheldig aftale.
Jeg er fuldstændig enig med Socialdemokratiet i, at de diskriminerende regler skal fjernes.
Det er sådan set noget, jeg selv har foreslået tidligere og i øvrigt også vil foreslå igen.
Så Socialdemokratiet får al mulig lejlighed til at stemme for begge forslag her sidst i maj måned, når de kommer til behandling.
Mit spørgsmål er: Mener Socialdemokratiet ikke, at de reelt har frigjort sig fra forliget, når de før valget har lovet vælgerne, at de vil søge det her gennemført efter valget?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Vi skal have det bedste beslutningsgrundlag, inden vi beslutter, hvordan vi mener, velfærdsreformerne skal indrettes.
Vi kan jo ikke se på efterlønnen isoleret.
Vi må se på alle vores velfærdsordninger i sammenhæng.
Det er jo det, Velfærdskommissionen kigger på.
Og så må vi til den tid vurdere, hvad der er behov for.
Der skal jo ikke herske nogen tvivl om, at efterlønsordningen for rigtig mange mennesker har været en utrolig god ordning, og den skal man ikke bare smide over bord.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-12:
Nu siger hr. Bjarne Laustsen, at ordningen her har fungeret med succes siden 1978.
Jeg kunne godt tænke mig at høre fra hr. Bjarne Laustsen, om det succeskriterium i sig selv er et argument for ikke at foretage nogle ændringer eller justeringer.
Det andet, jeg godt kunne tænke mig at få en opfattelse af fra hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokratiet, er, om alle de her udtalelser fra eksperter og økonomer om den demografiske udvikling, hvor vi ved, at et meget stort antal personer vil forlade arbejdsstyrken og få vil træde ind, slet ikke bekymrer hr. Bjarne Laustsen.
Jeg forstod, at den bekymring også var motiverende for i 1998 at lave nogle ændrede regler.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det ikke bekymrer, at vi ved, at der er så mange hænder, der forlader arbejdsmarkedet.
Endelig siger hr. Bjarne Laustsen, at en ændring af efterlønsordningen slet ikke vil koste nogen penge, fordi folk alligevel bare skal på dagpenge.
Kunne man ikke forestille sig, at nogle af dem, der ikke gik på efterløn, måske blev på arbejdsmarkedet?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-12:
Nu ved hr. Per Clausen jo ganske godt, at man ikke kan stille regnestykket sådan op, for så enkel er verden ikke.
Det er jo altså ikke et spørgsmål om at sige, at man sparer 22 mia. kr., hvis man ophæver efterlønsordningen, eller at de mennesker bare går over på en anden forsørgelse.
Antallet af mennesker, der er i arbejde, er altså også påvirket af udbuddet af arbejdskraft.
Så det er en meget kompliceret stilling, det her, og derfor synes jeg, det er rimeligt, at vi afventer, hvad Velfærdskommissionen kommer med, og så tager den politiske debat, og at vi så over for vælgerne fortæller, hvad det så er, vi vil fremadrettet på det her område, sådan at vælgerne også har mulighed for at vurdere politikerne på det, vi siger, og det, vi gør.
Der har vi jo den stil i Venstre, at vi altså godt tør lægge de forslag, vi ønsker fremmet, frem for vælgerne før et valg, så de kan tage stilling til dem, og så kan vi gennemføre dem efter et valg.
Per Clausen (EL), 2005-04-12:
Jeg synes nu stadig væk, det lyder lidt, som om Venstre har givet sig smagsdommerne i vold, men når man selv udpeger smagsdommerne, så har man selvfølgelig også en vis mulighed for at sikre sig, at man får nogle, der når frem til det mest opportune resultat.
Jeg kunne da godt tænke mig at spørge hr. Jens Vibjerg, om det ikke alligevel er lidt underligt, at man har udpeget en Velfærdskommission, som skal give sådan et objektivt grundlag for at træffe beslutninger, når man ved, at det store flertal af dem, der er med, allerede har sagt, at de synes, at efterlønnen skal afskaffes.
Men mens vi afventer det, kunne vi så ikke være enige om, at det ville være en god idé, hvis også Venstre gik klart ud og meldte fra, når der kommer fuldstændig vanvittige påstande frem i debatten, såsom at man skal kunne spare 22 eller er det 24 mia. kr. om året ved at afskaffe efterlønnen?
Er hr. Jens Vibjerg ikke enig med mig i, at i den udstrækning, de mennesker ville være på andre overførselsindkomster, dagpenge, pension osv., så ville man ikke spare noget ved, at de ikke var på efterløn, og at det, der ville forsvinde, var indtægterne fra kontingentet til efterlønsordningen?
Carsten Hansen (S), 2005-04-13:
Også her tak for de pæne ord omkring intentionerne.
Jeg skal spørge fru Carina Christensen: Jeg talte med en elektrikerformand på Fyn forleden dag, der fortalte mig, at de er enige om i branchen, at hvis ikke man får uddannet flere elektrikere, så vil der ske det, at man om føje år kommer til at importere elektrikere for at kunne skaffe arbejdskraft nok til branchen.
Det er det, man siger, og jeg kan se, at undervisningsministeren nikker.
Hvad gør vi ved den situation, at arbejdsgiverne ikke vil tage flere elektrikere?
Samtidig kan vi se, at i løbet af 3-4 år så står vi bl.a. på Fyn med et kæmpe problem med at skaffe nok elektrikere.
Var det ikke en idé at give en garanti for, at de, som har kvalifikationerne og kan bestå det osv., kan få en garanti for at kunne gennemføre uddannelsen?
Vi er helt enige om, at uddannelsesgaranti med praktikplads er det bedste.
Men hvis ikke man kan komme videre, er det så ikke katastrofalt, bl.a. for mindre virksomheder, at man ikke kan få den kvalificerede arbejdskraft til at installere edb, elektronik osv.?