runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-09:
Mit spørgsmål til hr. Kristian Jensen er i forlængelse af det, som hr. Touborg her har sagt.
Jeg vil bare gøre det ud fra en konkret kommune, nemlig Morsø Kommune, hvor de oplever situationen sådan, og det var inden, man kom med den pose penge fra regeringens side, at deres indkomstudvikling og deres udgifter ikke stod i forbindelse med hinanden.
Der var en stor skævhed, og det var faktisk det, man havde lovet at tage fat på med den udligningsreform.
For det kan da ikke være rigtigt, at når indkomstudviklingen ikke følger med de sociale udgifter i et område, skal det område mærke, at det er nødt til at lave nedskæringer, indtil regeringen kommer med sin pose penge.
Jeg må derfor spørge hr. Kristian Jensen: Var det det, han mente, da han sagde, at også til næste år er vi parate til at komme med en pose penge i stedet for at finde nogle løsninger, hvor de her ting er i forhold til hinanden?
Kristen Touborg (SF), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen forsøger i et tidligere svar at bagatellisere problemet for de økonomisk trængte kommuner.
Hr. Kristian Jensen siger: Problemer, javist!
Men dem har vi da taget fat på.
Nu er der bare det ved det, at det at fordoble et lille beløb jo ikke betyder, at man får løst store problemer, og det er jo desværre det, der er tilfældet med den pulje, regeringen har sat af.
Der er en lang række kommuner, som skærer ned på en masse velfærdsområder, skoleområder osv. Tror hr. Kristian Jensen, at byrådene rundtomkring har den samme opfattelse af, at problemerne er løst, hvilket hr. Kristian Jensen giver udtryk for?
Jeg vil gerne høre, om hr. Kristian Jensen kan bekræfte, at regeringen så sent som for ½ år siden har givet et løfte
om, at den ville komme med en udligningsreform, der grundlæggende tager fat på de problemer, der her er tale om
Kan hr. Kristian Jensen bekræfte det og dermed også bekræfte, at der er tale om et enormt løftebrud fra regeringens side?
Aage Frandsen (SF), 2002-12-09:
Jeg kan høre, at Venstre går ind for decentralisering
, når det drejer sig om at forvalte de manglende penge ude i kommunerne.
Om den prioritering siger hr. Kristian Jensen, at det nu er op til kommunerne at finde ud af den.
Jamen det er en prioritering, som indebærer, at de jo ikke har råd.
De har jo ikke råd til det.
Det er det, de konstaterer.
Så siger Hr. Kristian Jensen: Der er altså nogle, der sparer op og har det som opsparing.
Ja, det må man sådan set håbe at nogle af dem har, for de får jo en ekstra regning.
Det var det, hr. Ole Sohn spurgte om før.
Det er derfor, at de også vælger at budgettere lavt, og de får en ekstraregning senere.
Så lige til allersidst
Venstre er tilhænger af centralisme på folkeskoleområdet nu, ren centralisme.
Jeg tror ikke, det er noget, Venstre selv har fundet på.
Jo, dele af Venstre, men nok ikke hr. Kristian Jensen.
Det er jo der - det måske eneste sted overhovedet i de sidste år, ja, er der et enkelt mere måske? -
hvor Det Konservative Folkeparti har sat fodaftryk.
Det er det eneste sted.
Det var dog et forfærdeligt sted.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Allerførst til hr. Frode Sørensen
på spørgsmålet om skolepraktik: Det er sådan, at aftalen med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre siger, at man skal kigge på og drøfte udviklingen af mere fleksible uddannelsesforløb.
Man skal kigge på nye former for praktikorienteret skoleundervisning.
Man skal have en bedre balance imellem udbud og efterspørgsel
af praktikpladser gennem ændrede incitamenter og fjernelse af barrierer.
Og så skal man kigge på, om man kan omstille uddannelser, der har længerevarende dårlige beskæftigelsesmuligheder, altså målrette dem bedre til de ønsker, der måtte være, således at vi ikke uddanner til arbejdsløshed, men rent faktisk uddanner til arbejde.
Alt sammen er det de initiativer, som bliver taget med ind.
Det er mit klare ønske, og det er Venstres klare ønske, at skolepraktik naturligvis ikke bare kan afskaffes, men at den forhåbentlig bliver minimeret
mest muligt.
Vi tror på, at de bedst mulige praktikløsninger er ude i erhvervslivet, det er på konkrete virksomheder og ikke på skolerne, som alt andet lige må være en nødløsning.
Derfor er det vigtigt for os altid at sørge for at få målrettet uddannelserne bedst muligt til, at det er muligt for de unge mennesker at få en praktikplads i erhvervslivet på en konkret virksomhed, hvor der også er mulighed for at blive efter praktikperioden.
Til hr. Jann Sjursen kan jeg sige, som det er sagt tidligere, at vi naturligvis ønsker, at den manglende finansiering, der er på grænsehandelen, bliver taget op og taget med ind, når vi fremsætter et forslag til finanslov for 2004, så det er finansieret samlet set.
Vi går ikke ind for ufinansierede skattelettelser, heller ikke på det område, men vi forbeholder os ret til at vente med at præsentere en finansiering, indtil vi præsenterer den samlede finanslov for år 2004. Til hr. Arne Toft skal jeg bare gentage, at den aftale, der er, mest af alt betyder, at det bliver op til kommunerne
nu at tage en politisk prioritering og sige: Hvad er det så, vi vil i vores kommune?
ønsker at gøre med de pasningsmuligheder, vi har?
Ønsker man at prioritere en rækkefølge om, er det netop op til det kommunale selvstyre og til den decentrale indstilling og den decentrale beslutning.
Arne Toft (S), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen bryster sig meget af alle de mange millioner kroner, som regeringen har sat af til vanskeligt stillede kommuner.
Vi har haft besøg af flere af de kommuner i Folketingets Kommunaludvalg, og vi har også fået rapporter fra andre.
Nykøbing-Rørvig, Dragsholm og Trundholm har f.eks. siden 1995 mistet 182 mio. kr. i udligning af overførselsindkomster.
Horsens har de sidste år mistet penge, hver gang der er lavet noget DUT.
De er oppe i nærheden af 100 mio. kr. nu.
Svendborg og Randers er store kommuner, som har set hen til, at vi skulle have lavet udligningsreformen om, og så har man ifølge Erik Fabrin og Eigil W. Rasmussen begået aftalebrud, i og med at man siger, at nu udsætter man den.
Hr. Kristian Jensen sagde fra talerstolen for 10-15 minutter siden med hensyn til pasning af børn, med hensyn til valgfrihed og med hensyn til prioritering i kommunerne: Hvis der er nogle, der er særlig socialt udsatte, kan de komme med.
Betyder det, at regeringen har lavet valget, prioriteringen, for at de særligt udsatte - forældre, der har særlige problemer - kan få deres børn passet i første række frem for dem, der er i arbejde?
Jann Sjursen (KRF), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen ser store perspektiver i, at man som engangsforestilling indfører en ældrecheck næste år for derefter at igangsætte et udvalgsarbejde, der skal se på, hvordan man kan gøre det bedre de følgende år.
Sådan må jeg forstå det.
O.k., perspektiverne kan se forskellige ud.
Jeg må sige, at jeg synes, det rigtige perspektiv havde været, om man først havde nedsat et udvalgsarbejde for at se på, hvordan man kan komme de svagest stillede ældre i møde, gerne i forbindelse, som Kristeligt Folkeparti ser det, med en skattereform, for derefter så at tage nogle initiativer.
Det andet her er altså mere hovsa, end det er helhed.
Det gælder også i forhold til diskussionen om skatte-
og afgiftslettelser
Hr. Kristian Jensen synes, der er fremragende perspektiver i, at man allerede i det sidste kvartal næste år letter på de grænsehandelsfølsomme varer for 555 mio. kr. Men hvad med de 1,4 mia. kr. disse lettelser koster i 2004 og de efterfølgende år?
De er jo overhovedet ikke finansierede med regeringens udspil, og der havde man dog mulighed inden for skattestoppets rammer for at finansiere disse justeringer foranlediget af EU-spørgsmål ved f.eks. at foretage nogle omlægninger af andre afgifter, så man kom provenuneutralt ud.
Det får mig til at spørge, som andre har gjort det her i debatten: Har Venstre skiftet holdning?
Går man nu ind for ufinansierede skattelettelser eller hvad?
Frode Sørensen (S), 2002-12-09:
Under mit indlæg om beklædningsuddannelsens problemer
er det muligt, jeg kom til at sige nudist.
Jeg mente modist, som er en hattemager, hvilket i øvrigt er en aflægger af det sønderjyske ord møtssnedker.
Men tak til ordføreren for tilsagnet om at ville gennemgå området i 2003.
Betyder det så, at Venstre vil sikre skolepraktikken på de områder, hvor det er svært at anvise andre muligheder?
Det vil selvfølgelig glæde mig, hvis ordføreren vil bekræfte det og så naturligvis også bekræfte, at man er indstillet på, for de erhvervsskoler, hvor det er et problem, at finansiere denne praktikordning.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Hr. Jens Peter Vernersen siger, at nej, nej, Socialdemokratiet ønsker såmænd ikke at pålægge erhvervslivet flere omkostninger.
Der står, at man vil fjerne de ting, som blev indført ved regeringens konkurrenceevnepakke, og det er bl.a. lempelse af momskredittiderne, som har været et stort problem for de mindre virksomheder; det er spørgsmålet om en tonnageskat; det er spørgsmålet om, at man kigger på, hvordan reglerne er for skattefrit datterselskabsudbytte osv. osv.
Der er en lang række gode, fornuftige områder.
Meget har pint og plaget især mindre erhvervsdrivende, og det er det, Socialdemokratiet ønsker at genindføre.
Man ønsker at hæve vægtafgifter, man ønsker at hæve grundskyld, man ønsker at fjerne ATP-kompensation for uddannelsessøgende.
Alt det vil medføre
forværret konkurrenceevne, stigende udgifter og en dårligere situation for dansk erhvervsliv.
Det er sådan, at vi fra Venstres side ikke ønsker, at staten skal gå ind i større beskæftigelsesprojekter for at fremme ting, som skal være tænkte.
Vi ønsker at fremme erhvervslivets generelle rammer, sikre gode vækstbetingelser, sikre, at det, vi skal leve af i fremtiden, også er det, vi har det bedste udgangspunkt for.
Det er spørgsmålet om at have et godt økonomisk grundlag.
Det er et spørgsmål om at have de dygtige medarbejdere.
Det er et spørgsmål om at have udvikling af viden.
Der er det utroligt væsentligt, at vi i øvrigt sammen med Socialdemokratiet får lavet en universitetsaftale, der netop går ind og fokuserer på, at man skal have samarbejde også med erhvervslivet.
Fru Pia Gjellerup tager hundrede procent fejl, når hun siger, at der ikke sker noget med den regionale udvikling under den her regering.
Der er iværksat en lang række nye initiativer for regionale vækstmiljøer, som er med til at sikre, at der rundtomkring i landet sker fremgang.
Til fru Marianne Jelved kan jeg hurtigt sige, at både hurtigere gennemførelse af uddannelser og det at holde længere på ældre medarbejdere samt de to andre elementer alt sammen skal være med til at sikre, at vi får den fremgang i beskæftigelsen.
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen, Venstres finanspolitiske ordfører, sagde før, at regeringen ingen planer har om at skære i overførselsindkomsterne.
Her kan man måske mene, at det var en lidt gratis omgang at sige det nu, lige efter at man dramatisk har skåret i overførselsindkomsterne.
Grunden til, at det for alvor undrede mig, er, at det falder sammen med, at der er en overskrift i aviserne i dag, der hedder »Asylsøgere får sparekniven«, og hvor det hævdes, at regeringen arbejder med et forslag, som betyder, at asylansøgere kan komme ned på at få 1.400 kr. i overførselsindkomst til mad, tøj og alle andre fornødenheder om måneden.
Det må da kaldes en relativt kraftig beskæring, eller er det sådan, at hr. Kristian Jensen har det glade budskab til os her i dag, at det er det rene fup og fidus, og at det forslag simpelt hen er droppet?
Marianne Jelved (RV), 2002-12-09:
Jeg skal oplyse hr. Kristian Jensen om, at jeg nu er nået frem til, at der er indgået mindst 40 aftaler mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti, når man sådan sidder og læser på den måde, som hr. Kristian Jensen plejer at gøre det.
Det er også lidt om iværksættere.
Jeg er meget ked af det svar, hr. Kristian Jensen gav, for hr. Kristian Jensen ved, at Det Radikale Venstres to forhandlere, hvoraf jeg var den ene, fuldstændig uden nogen former for kritik eller ønsker af særlig art helt ubetinget bakkede op om regeringens iværksætterpakke og regeringens forslag til finansiering.
Der er intet i denne her aftale, der er os imod; vi er tilhængere af den.
Men vi måtte bare ikke være med.
Det synes jeg så vælgerne skal vide. Så siger hr. Kristian Jensen, at bidraget fra regeringen til at løse denne store opgave, der hedder netto 85.000 flere i arbejde inden 2010, er »Flere i arbejde« og bedre integration af nytilkomne.
Nu er der det ved det, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti gør alt, hvad den kan, for at begrænse antallet af nytilkomne.
Kunne hr. Kristian Jensen forklare, hvordan man kommer fra »Flere i arbejde« og bedre integration af nytilkomne til netto 85.000 flere i arbejdsudbud inden 2010?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-09:
Vi oplever det jo gang på gang, og jeg vil også sige, at det kunne hæve kvaliteten af debatten herinde, hvis hr. Kristian Jensen kunne løsrive sig fra Venstres propagandaslogans.
Det ville måske være den allerstørste indsats, der kunne ske her.
Modsigelser er der jo nok af.
Jeg spørger hr. Kristian Jensen: Hvordan vil man skaffe råderum?
Jamen så er spørgsmålet: Skal man i gang med en ny finanslov?
Det burde jo fremgå af den finanslov nu, hvis der skulle være råderum til skattelettelser.
Det er vel ret enkelt. Så kommer påstandene om nye skatter til erhvervslivet.
Det, som Venstre har præsteret, og som vi vil gøre op med, er de skattehuller, der er kommet i den nuværende regerings tid, skattehuller, der betyder, at man kan udskyde sin beskatning, man kan udskyde sine underskud, sådan at det stort set aldrig kommer til beskatning.
Det er jo det, der er problemet.
Der ligger en stribe af disse ændringer, som vi har stemt imod.
Det ligner det, man gjorde, sidst man havde regeringsmagten, og det synes vi er uacceptabelt.
Så vil jeg sige, at der jo ikke kom noget reelt svar på, hvordan man vil løse problemet med mange flere arbejdsløse.
Det er helt uhørt, synes jeg, at det skal være nødvendigt, at man efter så mange gode år er nødt til at tage den diskussion igen, for vi havde vist vejen til, hvordan man hævede beskæftigelsen, og hvordan man fik færre arbejdsløse.
Vi havde vist vejen.
Det synes jeg faktisk er et kæmpeproblem her efter 1 år
med en borgerlig regering.
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg har ikke spor imod, at hr. Villy Søvndal rejser ud i fædrelandet og besøger kommuner og andet.
Det berøver os så hr. Villy Søvndals selskab herinde.
Selvfølgelig ville det være en højnelse af kvaliteten herinde, men det ville give en lavere underholdningsværdi, hvis hr. Villy Søvndal ville kigge på fakta fra Kommunernes Landsforening og fra Amtsrådsforeningen.
Hr. Villy Søvndal spørger: Jamen hvordan går det så derude?
Så kan man sige, at der bliver flere pladser på kvindecentrene, der bliver 29 flere døgninstitutionspladser til børn og unge, der bliver 30 yderligere pladser og tilbud
Og det er såmænd ikke noget, som regeringen eller finansministeren har siddet og regnet ud.
Det er blot, når man tager de tal, som Amtsrådsforeningen offentliggør på sin hjemmeside, og modregner de nedlagte pladser i alle de pladser, der bliver oprettet.
Så er det ganske enkelt et plus, at der komme flere pladser i systemet.
Selv hr. Villy Søvndal og jeg, som er uden den store
ledvogtereksamen,
Når vi er gået ind og har lavet nogle tiltag på netop folkeskoleområdet, er det for, at der i forvejen var nogle delmål, nogle målsætninger, som vi har været inde at gøre bindende, så der, når man rejser rundt i landet og flytter fra den ene del af landet til den anden del af landet, er en lidt større klarhed for børnenes skyld over, hvor langt de skal være kommet.
Når vi har nedsat et udvalg, er det jo netop for at gå ind og kigge på: Kan det gøres bedre?
Men vi har følt det vigtigt at skabe klarhed, så det ikke bare er en pose penge, der står, men så det er ganske, ganske klart: Hvem er det, der kan modtage den her engangsydelse, og hvem er det der ikke kan?
Derfor er der ikke afsat en reserve eller andet.
Der er afsat noget til en meget, meget klar ordning som en engangsydelse, der giver et løft til de økonomisk svagest stillede pensionister.
Jørn Pedersen (S), 2002-12-09:
I sit tidligere svar til mig kom hr. Kristian Jensen med en ren tilståelse.
Han sagde citeret efter min blok: Nu laver vi en undersøgelse efter at have bevilget pengene og ser, hvordan verden ser ud.
Nogle gange er det sket modsat, vil jeg gerne sige.
Jeg tror da også, at det, når vi nu skal til at diskutere det her engangsbeløb, hvis det skal være noget permanent, nok var en god idé at undersøge, hvordan verden ser ud og tage udgangspunkt i det.
Men mit spørgsmål går til Venstre, og jeg bliver sådan set ved, indtil hr. Kristian Jensen bliver lidt mere præcis: Synes man, at den engangsforeteelse, der sker i år, er det helt geniale, eller kunne det tænkes, at man måske også skulle ind at kigge på andre parametre og måske vurdere: Hvem er de virkelig svagest stillede?
Vi stillede et ændringsforslag, hvor man tog lidt hul på det.
Det stemte Venstre imod.
Men jeg er ret interesseret i at vide: Er Venstre åben for, at vi virkelig får kigget på, hvem der er de svagest stillede?
Bodil Kornbek (KRF), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen siger, at Venstre er partiet med en decentral indstilling; det er meget interessant.
Jeg kunne tage et helt tilfældigt område som uddannelsesområdet og spørge til folkeskoleforliget, nu med faste trinmål: Hvor er det decentrale blevet af?
Jeg kunne tage et område som bedre uddannelser, et forlig, man nu har indgået med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti, hvor man over en årrække vil inddrive, kan man sige, flere og flere midler fra institutionerne og så sige til dem efterfølgende: Hvis I vil have nogle af disse midler retur, så kan I gøre, hvad der bliver sagt.
Man vil gå ind og adfærdsregulere på efterskoleområdet og på højskoleområdet.
Hvor er det decentrale blevet af?
I Kristeligt Folkeparti har vi da haft den holdning før, at Venstre er et parti med en decentral indstilling, men det er i hvert fald ikke noget, det har levet op til, efter at det har fået magten.
Så med hensyn til uddannelsesområdet: Er det decentrale ikke mere en mærkesag for Venstre?
Villy Søvndal (SF), 2002-12-09:
Jeg pegede i min første korte bemærkning på striben af nedskæringer, der rammer børne- og ungeområdet.
Er det ikke underligt, at under ungdommens finanslov nedlægger 40.000 gymnasieelever undervisningen for at aktionere?
Er det ikke underligt, at de slet ikke forstår visdommen i hr. Kristian Jensens ord?
Er det ikke underligt, at daginstitutioner lukker i Aalborg, i Odense, i Odder osv. i en situation, hvor de så at sige får det hele forærende og burde være ekstremt tilfredse efter hr. Kristian Jensens opfattelse? Så siger hr. Kristian Jensen om mig: Jamen det er, fordi jeg lider af et sortsyn, det er sådan mit personlige problem, og hvis jeg blev behandlet for det, så ville regeringen have det meget lettere.
Jeg synes, jeg lider af noget andet.
Jeg synes, jeg lider af klarsyn.
Sidste gang vi havde den her debat, blev jeg bebrejdet, at jeg rejste så meget rundt i landet.
Venstres ordfører var rasende over sådan nogle folketingsmedlemmer, der tog rundt og så, hvad der skete i det virkelige liv.
Er regeringens problem ikke, at man allerede efter et års regeringstid har stirret sig så meget blind på pegefingeren ud for kolonnerne, at inspirationen ude fra det virkelige liv, som kan anbefales for at forstå, hvad der sker med sindslidende, hjemløse, misbrugere, arbejdsløses børn osv., fuldstændig er glemt af regeringen efter så kort tid?
Kristian Jensen (V), 2002-12-09:
Jeg tror gerne, at mange af dem, som fru Lotte Bundsgaard taler med, er kede af udviklingen i øjeblikket.
Det er nok, fordi fru Lotte Bundsgaard og jeg taler med forskellige grupper af mennesker.
Når jeg så kigger på resten af, hvad fru Lotte Bundsgaard sagde, var det en rodet omgang af løsrevne påstande om, at der f.eks. ikke er mulighed for at uddanne sig videre.
Når man kigger på den aftale omkring VUC og hf, der er blevet indgået, er der netop blevet lavet en lang række forbedringer i forhold til det oprindelige udspil netop for at imødegå de påstande om, at der ikke skulle være mulighed for folk med kortere uddannelser for at uddanne sig videre.
Det er der blevet taget hånd om, det er blevet taget op, og det er meget, meget få grupper, bl.a. selvstændige og personer på overgangsydelse og efterløn, som skal være med til at bidrage nu, hvorimod langt de fleste aktiverede kontanthjælpsmodtagere, revalidender osv. er fritaget for betaling og derfor ikke har nogen mulighed for at komme ind under den her meget oprørte og meget omtalte brugerbetaling på VUC-området.
Jeg vil bare sige til både fru Lotte Bundsgaard og til fru Karen Jespersen, at jeg er meget godt tilfreds med den aftale, som regeringen indgik med KL.
Vi er godt klar over, at der er store udsving fra kommune til kommune.
Det kommer også til udtryk i, at vi har afsat den største pulje, der nogen sinde er set, netop til de økonomisk svagt stillede kommuner, fordi der er nogle kommuner, der har problemer.
Men når man kigger på budgetterne samlet set, og det er sådan set det, vi kan gøre herindefra, med mindre man vil til at detailstyre og diktere, hvorledes hver enkelt kommune skal udvikle sig, så er der vækst.
Der er vækst på de områder, vi har bedt om.
Der er vækst på uddannelsesområdet, der er vækst på socialområdet, og der er vækst på sundhedsområdet.
Derfor har kommunerne levet op til det, vi har aftalt med dem.
KL's formand har fået den aftale hjem, som han selv har været ude at anbefale over for KL's bestyrelse, og derfor er der, som jeg ser det, ikke nogen uenighed mellem KL's formand og Venstres folketingsgruppe, når man siger, at der er kommuner, der har det svært.
Javist, dem har vi taget fat på, men der skal også ske en prioritering af de sociale udgifter, og det er der sket på langt, langt de fleste udgifter og på langt, langt de fleste områder.
Der, hvor der har været et fald, nemlig på børneområdet, siger hr. Ejgil Rasmussen: Endnu mangler vi fintællingen, men så vidt vi kan se, holder vi gennemsnitsudgiften pr. barn på det nuværende niveau.
Altså heller ikke på det område er der generelt set udsigt til de store nedskæringer, som oppositionen render i byen med.
Karen Jespersen (S), 2002-12-09:
Formanden for Kommunernes Landsforening, borgmester Ejgil W. Rasmussen fra Venstre, kommer med nogle udtalelser på baggrund af de penge, der har været brugt ude i kommunerne her i det forgangne år.
Han taler om, at der har været en overraskende lav vækst, at der er tale om deciderede nedskæringer og negativ vækst i nogle kommuner, og at der er borgere, der vil opleve forringelser, der er til at føle på.
Der er altså tale om et meget dystert billede, der bliver tegnet af Venstreborgmesteren og KL's formand.
Når hr. Kristian Jensen siger, at han er tilfreds med udviklingen, er det så ensbetydende med, at han er enig med KL's formand, eller er det ensbetydende med, at han er uenig?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-12-09:
Hr. Kristian Jensen siger, at grunden til, at der bliver skåret i skattevæsenet, er, at man har fået en række it-værktøjer, og at der sker en effektivisering, der gør, at dele af arbejdskraften så bliver overflødig.
Jamen det skal jeg søreme ikke betvivle, det er slet ikke det, der er mit ærinde.
Det, der er mit ærinde, er egentlig at sige, at den effektivisering jo ikke er sket, i hvert fald ikke ifølge regeringen.
Ifølge regeringens egne tal vil man få 1,7 mia. kr. mindre ind, på grund af at man laver de her fyringer.
Det er regeringens egne tal.
De står på side 396 og 397 i forslaget til finanslov.
1,7 mia. kr. svarer til fire ældrecheck.
åbenbart ikke.
I stedet fyrer man folk og får dermed 1,7 mia. kr. mindre i kassen.