runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-01:
Jeg kunne jo ikke få noget svar på spørgsmålet om, hvor pengene til de her afgiftslettelser skulle komme fra, men det kan skatteministeren sikkert forklare lidt grundigere.
Det er sådan blevet til, at det er finansloven.
Det betyder altså på almindeligt dansk, at man bare tager dem i statskassen, og så lader man senere generationer finde ud af, hvordan pengene engang skal betales.
Det var det, som den nuværende statsminister, før han blev statsminister, kaldte, at pengene fosser ud af statskassen. Så har man selvfølgelig, da man nu skulle til at dele julegaver ud, endnu en julegave til de rige, for man har fundet ud af, hvordan man kunne forgylde de mest velbeslåede landmænd med et eller andet, som de ikke havde fået i forvejen.
Nu har de jo fået en nedsættelse af ejendomsskatten, samtidig med at de får mere støtte fra EU til næste år.
Det er i øvrigt, fordi de får mere i støtte fra EU, at de har fået et nedslag i ejendomsskatten, vil jeg lige sige til skatteministeren.
Så har man selvfølgelig siddet og gransket, hvordan man så skulle finde yderligere tilskud, og så fandt man ud af det her med biobrændsel, for der kunne jo være nogle landmænd, der risikerede at komme til at betale en afgift her, og det ville jo være skrækkeligt.
Hvorfor skulle man ellers gøre det?
Der er jo ikke noget perspektiv i, at vi her i Danmark specielt skulle begynde at satse på en produktion af biobrændstof, som kun yderligere vil eskalere brugen af sprøjtemidler og kunstgødning.
Jeg vil derfor spørge skatteministeren: Er det sådan, at den her afgiftsnedsættelse er forbeholdt økologisk dyrkning af biobrændsel, for så kunne det selvfølgelig foregå bæredygtigt?
Det har jeg ledt forgæves efter i forslaget – desværre må jeg sige.
Først og fremmest mener vi slet ikke, at man skal lette vandafgiften, men hvis vi overhovedet skulle overveje at lette vandafgiften for nogen, så skulle det da være for dem, der har et basalt forbrug i familien, som så fik et slags bundfradrag, og så kunne man sætte vandafgiften op for dem, der bruger alt for meget vand.
Men det er jo slet ikke det, der er tanken her.
Så vidt jeg kunne forstå, fører forslaget endda til, at man sammenlagt kommer til at bruge mere vand, end man gjorde i forvejen.
Den miljømæssige virkning af det her forslag er et øget forbrug af kunstgødning og et øget forbrug af pesticider, de to største forureningsproblemer, vi har i forvejen her i Danmark, så er det en julegave til landbruget oven i alle de andre julegaver, og så er det et endnu større hul i statskassen.
Det er sådan set den linje, som regeringen også har fulgt på en række andre områder, så det er der ikke noget overraskende i.
Men jeg tror, at jeg har antydet, at Enhedslisten ikke kan støtte forslaget.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Men det er rigtigt, at hver gang der kommer tal, så rejser regeringen jo en debat, der modgår dem; det kender vi jo.
I det her tilfælde siger regeringen, at de tal, som Danmarks Statistik har udarbejdet, ikke passer.
Jeg synes sådan set heller ikke, det her skal gøres til en taldiskussion.
Jeg er meget mere optaget af mennesker, man møder udeomkring, og jeg er sikker på, hr. Hans Andersen har samme oplevelse som jeg, at når nu man snakker med folk rundtom i landet, i alle afkroge af landet, der alle sammen spørger, hvorfor de bliver beskåret på deres hjemmehjælp, er det sandsynligt, at summen af alle de udsagn, man møder, alligevel tegner det retvisende billede, nemlig at folk faktisk er blevet beskåret i hjemmehjælpen, og at de bliver lidt vrede over det, fordi regeringen jo har sagt, den ville det modsatte.
De opfatter det som et løftebrud, og det kan jeg godt forstå.
Det synes jeg sådan set de har ret i.
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Jeg noterer mig, at det er lykkedes i finanslovforhandlingerne at frembringe flere penge til nu at forhøje den supplerende pensionsydelse til ældre pensionister, som har det hårdt økonomisk.
Det er jeg tilfreds med.
Så vi gør sådan set en ekstraordinær indsats fra regeringens side i forhold til de udsatte grupper.
Og der er sådan set ikke nogen, der er blevet taget noget fra, for at vi kan give denne her supplerende pensionsydelse og gøre den endnu bedre.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Jeg kan i hvert fald bekræfte, at regeringen jo har tilført området 500 mio. kr.
Det har regeringen, så vidt jeg har forstået, ikke forsøgt at skjule.
Det har altså været ret nemt at få øje på.
Men det er jo ikke det, der er pointen i den her sag.
Pointen er, at når man giver med den ene hånd, men tager endnu mere med den anden hånd, det ved hr. Hans Andersen jo også, så er der mindre tilbage, end der oprindelig var.
Og det er problemet.
Det, det så har betydning for i forhold til forslaget her, er, at man jo netop i forslaget her taler om, at den ældre – i det her tilfælde den senile ældre – skal have ret til at få tilrettelagt en pleje og omsorg, der respekterer den ældres ønsker.
Men det har selvfølgelig også noget at gøre med, hvor mange ressourcer der er til rådighed på den måde, at medmindre man lever i et drømmeslot, kan man jo ikke få den hjælp og støtte, man vil, hvis regeringen fastholder kommunerne i et kvælertag, der tvinger dem ud i nedskæringer.
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Jeg har noteret mig, at hr. Jørn Jespersen stillede det samme spørgsmål ved debatten på samme tidspunkt sidste år, og svaret var fra Venstres daværende socialordfører, at vi betragter det her som et godt initiativ, en forbedring af forholdene for de pensionister, der har det sværest rent økonomisk, og det synes vi sådan set er en rigtig god ting.
Jørn Pedersen (S), 2004-12-01:
Jeg kunne godt tænke mig at spørge Venstres ordfører, om han er enig i de betragtninger, som Venstres daværende socialordfører og De Konservatives nuværende socialordfører, fru Charlotte Dyremose, kom med i sommeren 2003, hvor man sagde, at man ikke kunne forestille sig, at den her regering ville køre videre med ældrechecken, fordi man sagtens kunne finde langt bedre måder at bruge pengene på og hjælpe svage grupper på.
Er hr. Hans Andersen enig i de betragtninger?
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Som led i finanslovaftalen for 2005 fremsættes dette lovforslag for at forbedre vilkårene for de økonomisk svagest stillede ældre.
Forslaget lægger op til at forbedre den supplerende pensionsydelse til folkepensionister.
Konkret foreslås det at hæve den supplerende pensionsydelse fra 5.100 kr. til 6.200 kr. for de pensionister, som opfylder de økonomiske betingelser.
Ifølge bemærkningerne til forslaget vil det betyde, at godt 173.000 pensionister vil modtage det fulde beløb på de 6.200 kr., og at andre godt 31.000 vil få udbetalt en reduceret ydelse.
Endelig indeholder forslaget en midlertidig forhøjelse af varmetillægget til pensionister som følge af de for tiden høje oliepriser, og det vil bringe varmetillægget mere i trit med den aktuelle prisudvikling.
I Venstre vil vi gerne være med til at gøre livet lidt lettere for pensionisterne og særlig de økonomisk svagest stillede.
Venstre gik bl.a. til valg på at give hele ældreområdet et løft – det har vi jo netop været inde at drøfte lidt under det foregående punkt – og det har vi også nu gennemført.
Lad mig blot nævne, at der bl.a. er sikret en fleksibilitet, et frit valg og en bedre omsorg for de ældre.
Med disse ord og med noteringen af de tiltag, vi i øvrigt har gennemført, vil jeg gerne anbefale dette forslag, som gør livet lidt lettere for de svagest stillede ældre.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Jeg skal sige til fru Grete Schødts: Jo, jeg har faktisk et godt kendskab til kommunerne, og jeg har også mange dialoger, for jeg får naturligvis også nogle tilbagemeldinger på, hvordan tingene opleves i kommunerne.
Jeg ved ikke, hvad det egentlig reelt er, fru Grete Schødts er utilfreds med.
Er det, at der nu er kommet en regering, som siger, at når man indgår en kommuneaftale, så skal man rent faktisk overholde den aftale, man har indgået, for det var jo noget, den tidligere regering i hvert fald ikke lagde vægt på?
Eller er det nogle af de andre initiativer, som vi var omkring ved de tidligere spørgsmål, bl.a. de 80 mio. kr. til en særlig indsats på demensområdet?
Jeg ved ikke, hvad det er, fru Grete Schødts er så utilfreds med, for jeg kan da heller ikke forestille mig, at det skulle være, at 10 pct. af modtagerne af hjemmehjælp nu benytter det frie valg og faktisk er rigtig glade for, at der er sket en udvikling på det område.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Grete Schødts (S), 2004-12-01:
Jeg vil sådan set bare, når jeg nu har siddet og lyttet til den her debat, spørgsmål og svar, spørge socialministeren ganske stilfærdigt, om socialministeren aldrig er ude i kommunerne, ude sammen med sine partifæller, uden for de her ruder ude i samfundet og høre, hvad det er for nogle opgaver, kommunerne skal løse, hvad det er for nogle økonomiske problemer, kommunerne har, efter at vi har fået denne her VK-regering.
Det har aldrig været værre.
Uanset Danmarks Statistik og uanset, hvordan man gør tallene op, så er det i hvert fald kommunerne selv, der indberetter, hvor mange flere ældre der er blevet, hvor mange ansatte man har, og med regeringens frit valg-lov er det klart, at der er ansat flere mennesker, ja, for vi har ansat så mange bureaukrater og administratorer og visitatorer til at indføre det frie valg.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Der er faktisk tale om, at der er blevet ansat langt flere i ældresektoren.
Jeg tror, at tallet er 4.000 flere, der er kommet til gennem de seneste år.
Så der er blevet flere til at klare opgaverne på ældreområdet.
Dertil kommer jo så også medarbejderne i de private firmaer, der bl.a. leverer hjemmehjælp til de ældre.
Jeg skal understrege, at der er ingen, der mere end jeg beklager, at tallene på hjemmehjælpsområdet ikke er sammenlignelige.
Jeg synes, det havde været hensigtsmæssigt, at vi kunne sammenligne tallene fra sidste år.
Men der er jo tale om, at Danmarks Statistik har ændret opgørelsen fra, at man sidste år opgjorde det antal timer, der blev visiteret hjemmehjælp til, til at man nu opgør det faktisk leverede antal timer hjemmehjælp.
Og det er selvfølgelig ærgerligt, at vi ikke kan sammenligne, men det får vi jo så mulighed for næste år.
Men det rigtig ærgerlige i den her taldiskussion er, synes jeg, at hverken hr. Villy Søvndal eller fru Line Barfod vil bekræfte, at det er Danmarks Statistik selv, der understreger, at tallene ikke kan sammenlignes.
Line Barfod (EL), 2004-12-01:
Jeg skal gerne bekræfte over for ministeren, at denne regering på talrige områder har sørget for, at opgørelsesmetoderne bliver ændret, så det bliver sværere at sammenligne tallene og gør det utrolig svært at dokumentere, hvor meget denne regering rent faktisk skærer og skærer og skærer på alle velfærdsområder.
Men det ændrer ikke på, at folk jo også kan se, hvad det er for en virkelighed, de selv og deres pårørende oplever.
Det, som folk har brug for, er jo den reelle valgmulighed.
Det, folk ønsker, er jo, at de reelt har muligheden for at få den omsorg og pleje, de har behov for, at der er noget personale, der har tid til at tage sig af dem.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, hvorfor hun ikke vil se på muligheden for at ansætte langt flere til at tage sig af de ældre og levere den reelle valgmulighed for dem til, at de får en god omsorg.
Det koster rent faktisk ikke noget på statsbudgettet.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Det sidste er jeg fuldstændig enig i.
Det kan jo være meget forskelligt, hvordan demensen udvikler sig.
Men det er jo netop også derfor, der er tale om vejledende tilkendegivelser.
Fru Line Barfod kom jo med et godt eksempel, nemlig en ældre dame, der havde givet udtryk for, at hun gerne ville have te ved en bestemt lejlighed, men faktisk ville hun så ved andre lejligheder hellere have kaffe.
Og det er jo et godt, banalt eksempel på, hvordan ønskerne kan ændre sig.
Så selvfølgelig kan man det.
Det kunne jo så være, at fru Line Barfod, når nu hr. Villy Søvndal ikke vil, vil bekræfte, at Danmarks Statistik ved fremlæggelsen af de her tal for nylig understregede, at talmaterialet ikke kunne sammenlignes med tallene fra året før, fordi man havde ændret opgørelsesmetode.
Jeg synes bare, det ville være hjælpsomt i forhold til den videre diskussion om tallene, at det fra folketingsmedlemmernes side blev bekræftet, at det er det, der er tale om.
Ordet tvangsprivatisering synes jeg er et lidt spændende udtryk, Enhedslisten der har fundet på i forhold til de 10 pct. af de ældre, der er rigtig glade for, at de har fået en valgmulighed og derfor nu vælger en privat leverandør af hjemmehjælp.
Line Barfod (EL), 2004-12-01:
Nu er der jo talrige eksempler på regeringens talmagi og konstante ændringer af opgørelsesmetoder osv., fordi de vil prøve at forhindre, at man sammenligner.
Men folk kan jo selv se den virkelighed, de møder, hvor der bliver skåret ned, og hvor brugerbetalingen stiger på en lang række områder.
Når man så oven i købet tæller hele tvangsprivatiseringen med, som man har lavet for de 500 mio. kr. om året, der i stedet for at gå til mere hjemmehjælp er gået til bureaukrati og private firmaer, så er det svært at se, at det er de ældre, man har i tankerne.
Men det, jeg egentlig ville spørge til, var, at ministeren talte om demente, som om de overhovedet ikke kan give udtryk for deres ønsker, når først de er demente, og det undrede mig noget.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Og det er jo simpelt hen, fordi det kan vise sig, at situationen i forhold til de ønsker, man havde på det tidspunkt, hvor man tilkendegav sine ønsker, har ændret sig så meget, at de ikke længere er hensigtsmæssige.
Der synes jeg, det er vigtigt, at man så netop kan gå ind og vurdere, om der her er tale om en anden pleje, en anden omsorg, som er nødvendig for at tilgodese den pågældende person.
Så siger hr. Villy Søvndal noget om, hvad spindoktorerne har sagt, men det er det jo overhovedet ikke udtryk for.
I det, jeg remsede op, er der jo tale om konkrete resultater.
Det er initiativer, som den her regering har sat i værk og har fundet flertal for, og det er konkrete forbedringer for de ældre.
Og det må jo naturligvis irritere SF gruelig meget, at den her regering gør så meget for at imødekomme ønsker hos de ældre.
Så kan jeg jo kun tolke det sådan, når hr. Villy Søvndal roder rundt i tallene, at hr. Villy Søvndal har vanskeligheder ved at redde sig ud af den situation, at de tal, som hr. Villy Søvndal refererer til, er tal, som er udgivet af Danmarks Statistik, hvor Danmarks Statistik nøje har understreget, at man ikke kan sammenligne dem med tallene fra året før.
Så synes jeg simpelt hen, at det er uanstændigt, at man så alligevel gør det.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Jeg siger tak for svaret, for der synes jeg ministeren lige præcis faldt i igen; hun kom nemlig til at remse alt det op, som spindoktorer har sagt at ministrene skal sige for at prøve at overbevise om, at det indtryk, folk har, af, at der er blevet skåret ned på hjemmehjælpen, ikke er rigtigt.
Og det er det, jeg vil advare imod, for folk ved jo godt, hvordan det er.
Det minder altså for meget om undervisningsministeren nede på Slotspladsen, der forsøgte at overbevise nogle gymnasieelever, der alle sammen havde mærket nedskæringerne, om, at der ikke var blevet skåret ned, men at der var sket forbedringer.
Der synes jeg, ministeren falder i på samme måde, så det er sådan set en hjælpende hånd, jeg strækker frem til ministeren, i forhold til troværdigheden.
Så bare lige til sidst: Det, som jeg synes ville have gjort en forskel i sådan et forslag, er, hvis man havde sagt, at de ønsker om pleje, omsorg m.v., som den ældre gav udtryk for, skulle efterkommes.
Det er jo det, den ældre ønsker.
Den ældre demente vil have sikkerhed for, når vedkommende ikke længere kan selv, at kommunen ikke skærer ned på grund af regeringens stramme politik.
Og svaret er: Det kan man ikke, fordi der er en sætning, der hedder: i videst muligt omfang.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-12-01:
Jeg skal endnu en gang takke hr. Villy Søvndal for at bakke op omkring det her lovforslag, men jeg må bare sige, at jeg er helt uenig med hr. Villy Søvndal i, at der her er tale om en lillelillebitte ting.
Og jeg er også forbavset over, at hr. Villy Søvndal lægger så lidt vægt på, at man her giver de demente nogle muligheder for at gøre gældende, hvordan de ønsker at afslutte deres liv, og hvad de synes er en værdig pleje.
Så jeg betragter bestemt ikke det her som en lillelillebitte ting.
Så ved jeg ikke, hvad det er for nogle henvisninger, hr. Villy Søvndal er inde på.
Hvis jeg bare på ældreområdet skal nævne nogle af de initiativer, den her regering har taget, så er det 500 mio. kr. ekstra årligt til et løft på ældreområdet, det er de 80 mio. kr. til en særlig indsats på demensområdet, som vi har været inde på, det er flere ældreboliger, det er flere valgmuligheder, det er udvidelsen af helbredstillægget.
Jeg synes faktisk, at vi har taget rigtig mange initiativer til netop at forbedre vilkårene for de ældre.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-01:
Jeg skal først sige tak til ministeren for besvarelsen.
Så vil jeg sige, at det er rigtigt, at jeg har omtalt det som lidt poppet.
Jeg synes, der er lidt meget signal i det og for lidt indhold.
Det var jo også det, min ordførertale drejede sig om.
Men min bekymring er, at regeringen jo er meget dygtig til at markedsføre – det er rosende ment – bittebittesmå ting.
Og det ved vi jo godt, det ved ministeren også godt, at det er det ikke.
For hvis man kigger på bundlinjen og ser på, om forholdene for de ældre i de 3 år, den her regering har siddet, er blevet forbedret eller forværret, så tror jeg heller ikke, at ministeren er i tvivl om, at bundlinjen på grund af skattestop og udgiftsstop osv. er, at forholdene er forværret.
Det er sådan set bare det, jeg synes ministeren skal sige, for det tror jeg vil øge troværdigheden.
Tove Videbæk (KD), 2004-12-01:
I forbindelse med en ændring i lov om social service blev man opmærksom på, at der var behov for at undersøge muligheden for, at personer, der diagnosticeres som demente, får mulighed for at tage stilling til fremtiden, inden de bliver alt for syge.
Derfor blev der nedsat en arbejdsgruppe, som så har foreslået nogle lovændringer, og en af dem skal vi så behandle her i dag, eller er vi i fuld gang med at behandle.
Med dette lovforslag og med disse plejetestamenter og med denne nye mulighed signalerer vi simpelt hen værdighed og respekt i forhold til den ældres egne ønsker og behov.
Hvis eller når det ikke længere er muligt for personalet, eller det ikke længere er til den dementes bedste, så må personalet, eventuelt i samarbejde med de pårørende, tage ansvar for, hvad der eventuelt i stedet for skal ske, hvis de ikke længere kan følge det, som den ældre selv har skrevet i plejetestamentet.
Tidligere i debatten i dag blev der nævnt noget om låse og satellitter og personlige pejle- og alarmsystemer, og i den forbindelse behandlede vi jo netop et lovforslag for et par uger siden, for det er da klart, at vi jo ikke kan leve med, at vi igen og igen oplever eksempler på, at demente forvilder sig væk, kommer til skade eller endog dør.
Så vi er nødt til at have en form for personligt pejle- og alarmsystem osv., men vi skal samtidig sikre, at vi ikke skærer ned på normeringen, således at der bliver færre ansatte til at tage sig af de demente, for på den måde bliver demente mere overladt til sig selv og bliver mere ensomme.
Og hvis man skærer ned på normeringen, vil der heller ikke være personale nok til, at der kan tages hensyn til diverse plejetestamenter, for det er klart, at det vil tage ekstra tid at give hver enkelt dement en speciel behandling i tråd med det plejetestamente, som vedkommende har skrevet.
Men plejetestamente synes vi bestemt er en god idé.
Det signalerer værdighed, respekt og omsorg for ældre borgere, og det støtter Kristendemokraterne varmt.
Ida Jørgensen (RV), 2004-12-01:
Der kan være mange gode grunde til, at en ældre gør sig nogle overvejelser over, hvordan man gerne vil plejes, når man ikke er i stand til at gøre omverdenen opmærksom på det.
Og det er helt sikkert, at det vil være et uvurderligt redskab for dem, der skal pleje den ældre, at de er klar over, hvordan den ældre har levet sit liv før, og hvilke vaner vedkommende har haft.
Så det er helt sikkert, at hvis plejetestamenter kan blive en del, der kan støtte op om det, så mener vi klart, at det er godt.
Vi kan være lidt kritiske over for forslaget, som det ligger her.
I dag bliver der jo allerede lavet papirer om, hvordan den ældre skal plejes.
Og hvad sker der så egentlig?
Kunne man ikke bare bruge de papirer, og hvis de ikke er gode nok, skal vi så virkelig have et stykke papir mere?
Og noget andet er: Jamen hvad gør vi, hvis plejehjemmet ikke kan leve op til de ønsker, som man har i sit plejetestamente, f.eks. på grund af økonomi?
Andre ordførere har været inde på, at det her jo altså kan give nogle konflikter, sådan at man skaber nogle forventninger hos den ældre, som ikke kan indfries.
Et tredje punkt er, at der så rørende står i bemærkningerne, at det vil lette den pårørende at tage stilling til en beslutning om flytning af den demente til en plejebolig, fordi den demente har indvilliget i det.
Og det er jo også rigtigt, hvis den demente vitterlig har indvilliget i det.
Men hvad nu, hvis den demente i sit plejetestamente har skrevet, at vedkommende under ingen omstændigheder vil i en plejebolig?
Så gør det da beslutningen endnu tungere.
Men hvis vi ser på det samlet, så synes vi jo altså, det er godt, at plejere kender til den ældres liv og vaner.
Vi er lidt betænkelige ved, hvordan det her lovforslag udmøntes, men det er jo noget, som vi kan få afklaret under udvalgsarbejdet.
Hans Andersen (V), 2004-12-01:
Man kan jo bare slå op på side 4 i lovforslaget og notere sig konsekvenserne.
Det handler netop om tal.
Og straks jeg konfronterede hr. Villy Søvndal med tal, skulle vi ikke snakke tal mere.
Så var det ikke tal, der var vigtige, så var det opfattelsen af serviceniveauet for hjemmehjælp.
Jeg vil bare bede om, at hr. Villy Søvndal bekræfter, at det jo ikke er regeringen, det er ikke Venstre, det er ikke De Konservative, der har sagt, at de her tal ikke kan sammenlignes.
Det er Danmarks Statistik, der siger, at tallene ikke kan sammenlignes det ene år i forhold til det andet.
Og så vil jeg gerne bede hr. Villy Søvndal om at bekræfte, at det er korrekt, at denne her regering af Venstre og Konservative med støtte fra et flertal her i Folketinget har tilført ældreområdet ekstra 500 mio. kr. hvert år i de senere år.
Derfor er det billede, hr. Villy Søvndal prøver at tegne, ikke i overensstemmelse med virkeligheden.
Jann Sjursen (KD), 2004-12-01:
Kristendemokraterne ser også det foreliggende lovforslag som værende lidt af en blandet landhandel.
Det er måske vanskeligt at være vildt og voldsomt meget imod de enkelte elementer, der er i lovforslaget, men på den anden side er der ligesom heller ikke noget, der rykker noget i forhold til de prioriteringer, vi har, f.eks. når det gælder brugen af biobrændstof til motorbrændstof, hvilket jo ellers er en sympatisk tanke.
Det vil det især være, hvis man helt afgiftsfritog biobrændstoffer, som Kristendemokraterne i øvrigt tidligere har fremsat forslag om i Folketinget uden at få den nuværende regerings opbakning.
Den lettelse, som man lægger op til ved at fritage biobrændstoffer til motorbrændstof for CO2-afgift, er ikke noget, der batter voldsomt, når det kommer til stykket, selv om det selvfølgelig er et bitte nøk i den rigtige retning.
Også når det gælder afgiftslettelser for svovlfri diesel og benzin, ville det efter vores opfattelse være mere på sin plads, hvis vi fik en større prisdifferentiering på de forskellige brændselstyper og altså brugte afgiftsinstrumentet mere adfærdsregulerende, end der bliver lagt op til med regeringens lovforslag.
Sådan kunne jeg fortsætte, men især spørgsmålet om bilaget til vandafgiftsloven er måske værd at dyrke i forbindelse med udvalgsarbejdet for at finde ud af, hvad konsekvensen helt præcis er på det område.
Det ændrer ikke ved, at vi, hvis jeg skal prøve at kategorisere vores holdning til lovforslaget, sådan alt i alt er lidt lunkne over for forslaget.
Men vi vil da i forbindelse med udvalgsarbejdet se på de enkelte elementer, og så må vi gøre vores stillingtagen helt klar undervejs.