runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2004-05-26:
Jeg tror altså ikke, der er noget parti her i Folketinget, der går ind for nogen som helst kolonitradition eller holder nogen kolonitanker i hævd, og jeg tror egentlig heller ikke, hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten gør det i noget tilfælde overhovedet.
Kl. 9.55
Det afgørende her er, at man har fået en fornuftig aftale, som både Danmark og Grønland kan være tilfredse med.
Det er der ingen tvivl om, og det bør der heller være tvivl om her i Folketinget.
Det er også det, der er sket, og det kan vi være tilfredse med.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-26:
Først vil jeg indlede med at kvittere for udenrigsministerens besvarelse og redegørelse for det aftalekompleks, som Grønland og Danmark i fællesskab er nået til enighed med USA om.
Jeg synes, det ser rigtig godt ud.
For Socialdemokratiet var det og er stadig en afgørende forudsætning for en eventuel accept af USA's opgradering af Thuleradaren, at den selvfølgelig kun kan ske med Grønlands tilslutning.
Ligeledes er det vigtigt for os, at Grønland i videst muligt omfang inddrages i udenrigs- og sikkerhedspolitiske beslutninger, der vedrører Grønland, og at forsvarsaftalen af 1951, der jo er et levn fra kolonitiden, moderniseres, så Grønland bliver en naturlig partner i den.
Disse forudsætninger fremhævede vi ved forespørgselsdebatten for nøjagtig 1 år siden, og de forudsætninger gælder selvfølgelig stadig i dag.
Kl. 9.30 Vi har noteret med glæde, at det nye aftalekompleks, der jo indbefatter både en modernisering af forsvarsaftalen og et nyt, tidssvarende grundlag for amerikanernes tilstedeværelse i Grønland, bl.a. med oprettelse af en komité og samarbejde på miljøområdet og en lang række andre områder,
er blevet enstemmigt godkendt i Grønland.
På den baggrund giver Socialdemokratiet tilslutning til en opgradering af Thuleradaren, og det er også derfor, vi er medforslagsstillere på det forslag til vedtagelse, som er blevet fremsat tidligere i dag.
Jeg vil gerne understrege, at opgaven i dag er som bekendt ikke en stillingtagen til det gigantiske amerikanske missilforsvar, men alene at afgøre, om Grønland og Danmark skal imødekomme et konkret ønske fra USA om opgradering af varslingsradaren på Thulebasen.
Det vil i realiteten sige udskiftning af nogle komponenter i computersystemerne.
Jeg vil også gerne understrege, at Danmark har efter vores opfattelse en klar interesse i at have et godt forhold
til USA som NATO-allieret, hvilket også er baggrunden for vores accept.
Men for god ordens skyld vil jeg gerne understrege, at vi selvfølgelig stadig er skeptiske over for missilforsvarsprojektet.
For os er det afgørende, at den afspænding og nedrustning, som fulgte i kølvandet på den kolde krigs ophør, ikke afløses af nye rustningskapløb, f.eks. mellem Kina, Rusland og USA eller regionalt i Asien.
Vi må med andre ord ikke tabe, hvad vi vandt ved den kolde krigs afslutning.
Freddy Dam (V), 2004-05-26:
På hr. Ole Sohns forespørgsel skal jeg gerne bekræfte, at jeg giver ordføreren de ønskede oplysninger.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jeg kan bekræfte, at det ifølge det papir, som lå først for, var på op til 27.000 arbejdspladser.
Det kan jeg bekræfte.
Og jeg mener også, at man skal se på, at der jo er væsentlig forskel, når man f.eks. går ud og forlanger, at der skal trækkes 300.000 ha ud af landbrugsjorden. Så kommer det til at koste penge.
Uanset hvad, kommer det til at koste arbejdspladser, fordi der f.eks. bliver færre, der bliver beskæftiget i landbruget, slagterierne, alle de følgeerhverv, som hører til.
Det tror jeg enhver kan sige sig selv.
Derfor, når man ligesom siger, at der er forkerte beregninger, der er forkerte grundlag, så tror jeg, det er, fordi man ikke har tænkt over, hvad det er, man egentlig stiller af krav.
Så jeg vil sige, at der ikke var noget faktuelt forkert i de ting, der var lagt frem.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-26:
Kan hr. Jørn Dohrmann bekræfte, at de 27.000 mistede arbejdspladser, som der har været talt om her i dag, i virkeligheden, da det blev gjort klart, hvad det var, oppositionen forlangte, blev reduceret til 5.000-7.000 arbejdspladser?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Vi er altså nødt til lige at slå fuldstændig fast, at det var de korrigerede krav fra oppositionen, fra venstrefløjen, der gjorde, at man fik nogle andre tal.
Det slår vi lige fuldstændig fast.
Vi må også sige, at når vi så seriøst forhandler videre omkring vandmiljøplan III, jamen så er det jo netop for at få taget hensyn til natur og miljø.
Det her er jo ikke noget damplokomotiv, som bare tromler derudad.
Vi tager nemlig udgangspunkt i, hvad der er fup og fakta, kan man kalde det, og det kræver, at man er fuldstændig klar over, hvad det var for nogle krav, man stillede til det, og der tror jeg, at selv hr. Ole Vagn Christensen udmærket er klar over, at de krav, man stillede i første omgang, var fuldstændig hen i skoven, og det ville koste mange arbejdspladser.
Det har man så fortrudt, og det er helt i orden, men derfor kan vi jo godt fra Dansk Folkepartis side lave en fornuftig vandmiljøplan sammen med regeringen, og det var jo netop det, vi gjorde.
Da de andre smed tøjlerne - det har vi jo set før, så sent som den sidste dag, at man ikke vil være med til de store ting, som virkelig batter noget for Danmark og Danmarks natur -
jamen så var det jo, at vi var nødt til at få det båret igennem, og det er det, vi også gør denne her gang.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Jeg er absolut ikke negativ.
Jeg er glad for, at hr. Jørn Dohrmann nu bekræfter, at under de forhandlinger og de drøftelser, der var, var man nødt til at revidere tallene, fordi man ikke havde forstået hinanden og forstået tingene på helt den samme måde.
Jeg vil gerne spørge hr. Jørn Dohrmann: Mener hr. Jørn Dohrmann ikke, at der ligger noget i, at man sådan går ind og laver de nødvendige tiltag på miljøområdet, for at man kan have en fornuftig landbrugsproduktion i Danmark, som ikke skaber en katastrofesituation, men hvor vi med rettidig omhu er i stand til at sørge for, at der bliver et godt miljø at leve i også i fremtiden, men at der samtidig også er gode muligheder for, at man kan gøre nogle fremadrettede ting med hensyn til forskellige industrielle produkter, som gør, at man sådan set kan skabe en fuldstændig ny beskæftigelse?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jeg kan høre, at vi ikke har været de samme steder, for der, hvor jeg var nede og se, var i Mexico for ikke så lang tid siden, og det har jo ikke så meget med Canada at gøre.
Da man lige pludselig opdagede, at det her ville koste 27.000 arbejdspladser, så blev man klar over, at det nok ikke var så klogt at gå ud og forklare befolkningen.
Og når man f.eks. havde det her forslag undervejs, så var det nok ikke så smart at komme med krav, som ville koste 27.000 arbejdspladser.
Så korrigerede man de krav, man kom med, og så er det jo selvfølgelig også klart, at det giver nogle korrigerede tal; det bør enhver kunne sige sig selv. Fakta er jo, at det oprindelige krav ville betyde op til 27.000 arbejdspladser.
Det kan godt være, man har fortrudt det nu, og det er fuldstændig legitimt, men fortæl det da så til borgerne i Danmark, at man fortrød, at det ville koste op til 27.000 arbejdspladser.
Vi må ikke glemme, at allerede nu er vi jo i gang med med forårspakken at skaffe flere i arbejde, og det ser ud til at virke, og det skal vi glæde os over.
Vi bør alle sammen være glade i stedet for at være negative hele tiden.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Det er jo en fantastisk situation, at man stadig væk står her og bruger de 27.000 arbejdspladser.
Vi ved jo, at det tal er blevet korrigeret.
Det ved vi jo godt, det har vi jo fået svar på.
Det, jeg gerne vil sige til hr. Jørn Dohrmann, er sådan set: Den her situation, man nu sætter vandmiljøet i, at man bare kører videre, er efter vores opfattelse en katastrofe.
Vi oplevede, da vi besøgte Canada,
hvordan der dér var sket en vandforurening, og hvad det har kostet af menneskeliv.
Jeg vil sige, at det ikke er godt, hvis man begynder at sætte menneskeliv op på den her måde og siger: Nu kører vi et skræmmebillede, for vi kan sådan set køre det her igennem, og så kan vi få lov til at ødelægge Danmark.
Vi var nogle partier, der sagde, at det har vi intet ønske om, men der forstår jeg, at det har man et stærkt ønske om fra Dansk Folkepartis side og fra de partier, som har vedtaget vandmiljøplanen.
Men man var mere interesseret i at skabe den anden situation.
Jeg siger bare: Velbekomme!
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Nej, det er ikke korrekt.
Jeg er sikker på, at hr. Søren Søndergaard udmærket godt ved, at de krav, som de partier stillede til vandmiljøplanforhandlingerne, sad man ovre i Miljøministeriet og snakkede helt nøje igennem for at være sikker på, at man nu også fra vores side havde forstået og opfattet kravene rigtigt, og der blev så lavet beregninger på, at det ville koste op til 27.000 arbejdspladser.
Det var hverken Miljøministeriet eller os, der lavede de beregninger, det var jo de samme folk, som havde lavet beregningerne for vandmiljøplan II og de andre vandmiljøplaner.
Så man kan ikke sige, at der er noget fusk i det her.
Det er de samme folk, der har lavet beregningerne, og selv hr. Søren Søndergaard må jo forholde sig til, at den socialdemokratiske regering dengang brugte det samme institut.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Det glæder mig, at hr. Jørn Dohrmann bekræfter, at det er 1.300 arbejdspladser i resten af 2004.
Det er 2.800 flere arbejdspladser i 2005.
Hr. Jørn Dohrmann sagde, at man det ene øjeblik siger, at det koster 27.000 arbejdspladser.
Er virkeligheden ikke, at det kun er tal, der er opstået inde i Dansk Folkepartis og regeringens hoveder, og at de i øvrigt blev nødt til at dementere det allerede dagen efter?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jeg kan bekræfte, at vi har taget hul på 2004, det er fuldstændig korrekt, og jeg kan også bekræfte, at der står, at det vil betyde 1.300 færre arbejdsløse i 2004.
Det er det, der står i forslaget.
Jeg vil så også henlede opmærksomheden på nogle af de tiltag, der har været fra SF, som er forslagsstiller her, omkring vandmiljøplan III-forhandlingerne.
De ting, man lagde op til dér, vil koste op til 27.000 arbejdspladser.
Det må man jo også ligesom forholde sig til.
Den ene dag vil man fjerne 27.000 arbejdspladser, og den næste dag vil man måske skabe 1.300 arbejdspladser eller få 1.300 færre arbejdsløse i løbet af 2004. Jeg forstår altså ikke helt, hvordan man kan få sig selv til at sige, at den ene dag fjerner vi 27.000 arbejdspladser, og den næste dag vil vi ligesom prøve at få lidt flere.
Det hænger overhovedet ikke sammen.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-26:
Jeg tager ordet for at udtrykke min store enighed med hr. Jørn Dohrmann i, at der kan siges meget snak fra Folketingets talerstol.
I den forbindelse kunne jeg godt tænke mig, at hr. Jørn Dohrmann lige bekræftede, at det tal, han nævner på 1.300, er 1.300 for 2004.
Jeg ved ikke, om hr. Jørn Dohrmann helt ved, hvor vi er henne i verden, og hvilken tidsramme, hvilken dato, vi har, men jeg kunne måske bede hr. Jørn Dohrmann bekræfte, at 2004 er begyndt, og at den beskæftigelsesmæssige effekt og værdi på årsplan derfor er mere end de 1.300.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Det er da rigtigt, at der indgår mange elementer i aftalen
angående vedvarende energi.
Den er blevet indgået mellem partierne her i Folketinget, og dermed er det sådan set staten, nemlig regeringsmagten og Folketingets partier, der har givet udtryk for, at vi er enige om, at nu skal der gøres en indsats.
Hvis ikke hr. Jørn Dohrmann kan se, at det er, at man har presset regeringen til at have den opfattelse af situationen, af tingenes nye tilstand, jamen så er det meget svært at have en dialog med hr. Jørn Dohrmann.
Da man fjernede hele det økonomiske grundlag for den vedvarende energi med hr. Jørn Dohrmanns partis sympati, da var det jo, at man satte det her i stå, vil jeg gerne sige til hr. Jørn Dohrmann.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jo, men jeg vil godt bede hr. Ole Vagn Christensen om at svare på det, jeg spørger om i stedet for, for det var jo slet ikke det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte, og jeg vil godt spørge igen: Er det ikke ren hul tale fra Socialdemokratiets side?
Man står den ene gang og siger, at man gerne vil være med til, at det koster 27.000 arbejdspladser, og nu vil man så give 1.300 arbejdspladser.
Der står heri højt og tydeligt, hvis ellers man har læst forslaget, at det er lykkedes at presse regeringen til at investere i vindmøller.
Det er ikke regeringen, der har investeret i vindmøller - det må selv hr. Ole Vagn Christensen jo have oplevet i forbindelse med forhandlinger i de mange år, han har siddet i Folketinget - nej, det er elforbrugerne, der kommer til at betale i sidste ende.
Og der siger jeg bare: Hvor er det, hr. Ole Vagn Christensen kan henvise til, at det er regeringen, der betaler?
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Jeg sagde, at vi har sympati for de intentioner, der ligger i SF's forslag, og jeg siger, at vi meget gerne vil være med til at lave en samlet prioritering af hele den indsats, der skal være på de forskellige områder, der eksisterer inden for det at skabe job.
Det synes jeg lige hr. Jørn Dohrmann skal skrive sig bag øret.
Vedrørende det andet, nemlig spørgsmålet om vedvarende energi
Det er da rigtigt, at det har elforbrugerne og det har vi alle været med til, men hvem har tjent på det større eksporteventyr, der også er kommet som en følgevirkning deraf?
Hvis ikke det er samtlige danskere, der har det, så ved jeg ikke, hvem det er, der har tjent på det.
Det vil altså sige, at man har sat noget til på gyngerne, men det har man tjent ind på karrusellerne.
Sådan er det jo.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Nej, men nu var det heller ikke lige det her forslag, der ville koste 27.000 arbejdspladser.
Hr. Ole Vagn Christensen må jo da ligesom kunne tage stilling til, om man vil fortsætte den linje, som man førte i vandmiljøplan III-forhandlingerne, altså at det skulle koste op til 27.000 arbejdspladser, eller om man nu lige pludselig, som vi kan høre, støtter det her forslag, som skal give 1.300 - måske - færre arbejdsløse.
Ud over det kunne jeg godt tænke mig at spørge hr. Ole Vagn Christensen, om man er fuldstændig enig i det, der står i forslaget om, at det i forhandlingerne om energireformen f.eks. er lykkedes at presse regeringen til at investere i vindmøller.
Jamen det er jo ikke regeringen, der har investeret i de vindmøller.
Er det ikke alle forbrugerne, der kommer til at betale den regning, eller kan hr. Ole Vagn Christensen pege på, hvor der står, at det er regeringen, der betaler?
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Jamen jeg har svaret hr. Vesselbo, og jeg vil ikke gentage mit svar.
Men jeg vil gerne sige til hr. Vesselbo, at jeg jo kan huske, hvordan den nuværende miljøminister tordnede og skabte nogle skrækscenarier og sagde, at sådan og sådan vil det komme til at gå i denne verden med CO2-afgiften.
Vi andre sagde, at det her får nogle følgevirkninger, som gør, at dansk konkurrenceevne bliver rettet op på en anden måde, end vi tidligere har set.
Jeg vil gerne sige til hr. Vesselbo, at vi ikke er af den opfattelse, at det her vil betyde 27.000 færre arbejdspladser.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-26:
Nu svarede hr. Ole Vagn Christensen jo ikke på mit spørgsmål.
Det er en underlig uvane, mange Socialdemokrater har, at når vi stiller spørgsmål, så taler man udenom og siger, at de her tal ikke passer.
De tal, som blev lavet her, blev jo lavet af de samme embedsmænd, som også sad i Miljøministeriet og Fødevareministeriet, da Socialdemokratiet var i regering.
Det, jeg bare spørger om, er: Har Socialdemokratiet forladt den vandmiljøplan, hvor man jo barsk sagde, at den ville man gennemføre, hvis man kom i regering på et eller andet tidspunkt, en plan, som blev beregnet til, at den ville fjerne op til 27.000 arbejdspladser? Jeg synes da, at det ville klæde hr. Ole Vagn Christensen at svare på spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-26:
Nu er det der tal, 27.000, et, som er groet i regeringens have.
Der har floreret mange tal i forbindelse med de diskussioner, der har været omkring vandmiljøplanen, men jeg har forstået, at man fra regeringens side ønsker at fremstille det, som om det er et tab på 27.000 arbejdspladser.
Nu husker jeg jo andre miljødebatter, vi har haft omkring CO2-afgiften og den slags ting, hvor man satte lignende skrækscenarier op over for den danske befolkning. Det, jeg har konstateret om den danske situation, når det drejer sig om CO2, er, at vi faktisk har været forudseende, således at verden nu efterspørger modeller, der kan løse de opgaver, som vi sådan set har løst i Danmark.
Jeg håber, at hr. Vesselbo er enig med mig i, at her har vi virkelig set, at når man går ind og gør en indsats, så kan man skabe en tilsvarende beskæftigelse.
Kristen Touborg (SF), 2004-05-26:
Jeg havde håbet, at hr. Jørn Dohrmann ville være lidt mere reel i sine svar.
Jeg havde håbet, at hr. Jørn Dohrmann ville have bekræftet, at vi var flere fra oppositionen, at det var hr. Keld Albrechtsen og undertegnede, der klart gjorde opmærksom på, at vi accepterede de beregninger, der lå fra regeringen af fosfortallene og reduktion af fosfortallene.
Og det er jo der, de store tab af arbejdspladser ligger. Jeg havde håbet, at hr. Jørn Dohrmann ville være så redelig, at han ville have bekræftet, at forløbet var sådan. Men jeg er vel nødt til at tage til efterretning, at så redelig er hr. Jørn Dohrmann åbenbart ikke, selv om det ligger fuldstændig klart i de efterfølgende papirer, hvordan regeringen har misforstået eller har villet misforstå, at de forhold, man regnede på, var forkerte, og at det i virkeligheden drejede sig om en nedgang i arbejdspladser på 5.000-7.000.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Det vil jeg godt bede om, for jeg kan kun sige, at det forløb, jeg kender, det forløb, jeg kan nikke genkendende til, er det første udspil, som kom fra oppositionen.
Det kostede op til 27.000 arbejdspladser.
Så kom der andre udspil, fordi der kom andre krav, og så kom der andre beregninger.
Det tror jeg også at man kan nikke genkendende til.
Og der svinger tallene jo utrolig meget.
er, ligesom hvad man lægger ind i de beregninger.
Hvor meget vil man give sig, hvor meget vil man give køb på?
Men man må da sige, som jeg siger her fra talerstolen, at det første udspil, som man var enige om i venstrefløjen, ville koste op til 27.000 arbejdspladser.
Der er ikke nogen tvivl om det.
Man blev spurgt, om man var enige i den formulering, der skulle til.
Og det nikkede man genkendende ja til.
Så må man da også have accepteret, at det blev beregnet på den måde.
Det kan godt være, at man vil bestride det nu og sige, at det ikke passer, og at det var forkert.
Men så har man ikke kunnet kommunikere ordentligt med ministrene.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-26:
Jeg vil godt spørge hr. Jørn Dohrmann, om hr. Jørn Dohrmann kan bekræfte, at der kom et samlet oplæg fra oppositionen, og at der blev lavet nogle beregninger, der viste, at det kostede 27.000 arbejdspladser, og at der herefter blev lavet et stykke papir fra oppositionen med ændringer, hvorefter der blev lavet nogle nye beregninger.
Jeg har jo også været med i forhandlingerne.
Jeg føler det ikke fair at påstå, at hr. Jørn Dohrmann taler forkert her.
Et af elementerne, som jeg godt vil bede hr. Jørn Dohrmann om at bekræfte, er, at skoven som natur ikke var med i det første oplæg, men kom med i næste oplæg.
Jeg vil godt bede hr. Jørn Dohrmann om at bekræfte, at det var nogle andre forudsætninger, fordi oppositionen fortrød, hvad de havde gjort.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-26:
Jeg kan fuldstændig bekræfte, at det skete på den måde, som hr. Eyvind Vesselbo skildrer.
Og derfor mener jeg også, at resten af venstrefløjen jo nemt kan komme med nogle andre postulater, de er bare ikke faktuelt rigtige. Det faktuelt rigtige er, at det første oplæg ville koste op til 27.000 arbejdspladser. Så lavede man nogle ændringer, man ville have nogle nye beregninger.
Og der er det korrekt, også det med skoven, at den lige pludselig ikke skulle gælde som natur.
Jeg tror ikke en gang, at venstrefløjen var rigtig klar over, hvad man egentlig ville på det her område.
Men det er jo, som jeg har sagt før, helt legitimt at fortryde nogle ting, men at påstå, at vi andre skulle stå og tale usandt, mener jeg er lige at stramme buen lidt meget.
Men vi ser da frem til, at der er flere folk, der kommer i arbejde, reelt arbejde, og ikke bare bliver ligesom sat ind i nogle midlertidige funktioner, vil jeg kalde det, som SF lægger op til med det her.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
For jeg går ud fra, at hr. Freddy Dam vil meddele ordføreren, at SF's forslag faktisk er fuldt finansieret, og det er meddelt Folketinget, i og med at vi som det eneste parti har fremlagt en plan til finansiering af samfundsøkonomien frem til 2010.
Det er det ene.
Det andet er, at det sådan set ikke kun er SF, der har den opfattelse, at forslaget her er vigtigt.
Det er noget, som Velfærdskommissionen og Det Økonomiske Råd har peget på. Også den melding vil jeg gerne have, at hr. Freddy Dam tager med til ordføreren, så Venstre kan komme ud af sin vildfarelse.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-26:
Jeg fik ikke helt svar på pointen i mit spørgsmål.
Vil hr. Ole Sohn benægte, at der bliver foretaget kloakrenoveringer i øjeblikket, og at kommunerne fremover, som hr. Mogens Nørgård meget rigtigt sagde, skal fordoble beløbet fra 0,9 mia. kr. til 1,8 mia. kr.?
Vil hr. Ole Sohn benægte, at der foregår renovering af vandledninger?
Vil hr. Ole Sohn benægte, at der er kommet en låneordning, så man kan få oprenset sin grund?
Og vil hr. Ole Sohn benægte, at der er sat penge af til skovrejsning?
Det var bare det, jeg spurgte om, og hvis hr. Ole Sohn benægter det, må det enten være på grund af manglende viden, eller fordi hr. Ole Sohn har en anden dagsorden.
Så har jeg lige et spørgsmål til.
Hvorfor står der i forslagets bemærkninger, at det vil betyde 1.300 færre arbejdsløse i 2004?
Hvorfor står der ikke 1.300 flere job?
Der er jo en forskel.
Ole Sohn (SF), 2004-05-26:
Finansministeren har selv dokumenteret det over for mig, og jeg vil gerne give hr. Eyvind Vesselbo svaret.
Den dårligst tænkelige måde at skabe nye job på er med skattelettelser, hvorimod det, der hedder offentligt forbrug og offentlige investeringer, giver mange gange flere nye job, som det bl.a. er illustreret med forslaget.
Nu kan jeg ikke huske tallene i hovedet, og jeg har dem ikke lige her, men det er mange gange flere.
Jeg tror, det er noget i retning af, at for hver milliard kan man skabe 200 varige job med skattelettelser, mens det er 1.500 med offentlige investeringer.
Det er helt åbenlyst, og det er ikke bare noget, jeg siger.
Finansministeren har meddelt os det i et svar, og det er på baggrund af finansministerens oplysninger, vi har kreeret forslaget her for at vise, at her kan man gøre noget konstruktivt uden at øde pengene væk til skattelettelser, som er ufinansierede - det har finansministeren også dokumenteret over for Folketinget - og som vores børn og børnebørn skal betale for os.
Det synes jeg godt nok er usselt.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-26:
Det lyder, som om regeringen slet ikke ønsker job på miljøområdet, men jeg vil godt bede hr. Ole Sohn om at dokumentere sin påstand om, at det ikke er tilfældet.
Jeg mener nemlig, at både miljøministeren og jeg understregede i vore taler, at de ting, som bliver foreslået her, er i gang.
I 2004 giver forårspakken 11 mia. kr. til beskæftigelse, og i 2005 bliver der givet 9 mia. kr., som kan styrke beskæftigelsen.
Er der forskel på de job, som SF vil etablere, og dem, regeringen vil etablere?
Er der forskel på de mennesker, der kommer i arbejde?
Vi vil jo begge to
etablere job, så jeg forstår ikke det, hr. Ole Sohn siger, og jeg mener, at hr. Ole Sohn bør dokumentere sin påstand.