Ulla Tørnæs (V), 2003-01-09:
Behandlingen af de tre forslag her kunne være den gode fortælling om, hvordan folkestyret arbejder.
Jeg vil derfor tillade mig at lave et kort historisk rids over, hvordan regeringens lovforslag om en ny uddannelses- og erhvervsvejledning er blevet til. Den 28. marts 2000 fremsatte Det Konservative Folkeparti beslutningsforslag nr. B 131 om oprettelse af ny institutionsuafhængig uddannelses- og erhvervsvejledning. Beslutningsforslaget opfordrede regeringen til at oprette en ny institutionsuafhængig uddannelses- og erhvervsvejledning.
Baggrunden for beslutningsforslaget var et ønske om at få etableret en uddannelses- og erhvervsvejledning, som i højere grad afspejlede den tilgængelige viden om den aktuelle og fremtidige udvikling på arbejdsmarkedet.
Endvidere at få det gjort det mere gennemskueligt, hvor de unge skulle henvende sig for at få vejledning.
Folketingets Uddannelsesudvalg behandlede beslutningsforslaget, og et flertal af udvalgets medlemmer opfordrede den daværende undervisningsminister til at iværksætte en analyse af uddannelses- og erhvervsvejledningen.
Analysen skulle herunder fremkomme med forslag til, hvordan en ny institutionsuafhængig uddannelses- og erhvervsvejledning ville kunne etableres.
Resultatet af analysen fremgår af Undervisningsministeriets rapport om tværsektoriel vejledning, opfølgning på B 131, som blev fremlagt for Folketingets Uddannelsesudvalg i august 2001.
Rapporten indeholder forslag om at ændre organiseringen af vejledningsindsatsen på hele uddannelsesområdet.
Hovedelementerne i rapportens forslag er en ny, kommunal ungdomsvejledning, som får ansvaret for vejledning i overgangen mellem grundskolen og ungdomsuddannelser.
En ny tværsektoriel vejledning for de videregående uddannelser.
En ny fælles grundlæggende vejlederuddannelse.
Rapportens forslag blev godt modtaget i Folketingets Uddannelsesudvalg, hvor der syntes at være generel tilslutning til, at det var den retning, der skulle arbejdes
videre i.
Der var således tilvejebragt et solidt forarbejde, som VK-regeringen kunne lægge til grund for det videre arbejde med vejledningsreformen.
Det blev yderligere suppleret af dansk deltagelse i et større OECD-projekt, som fokuserer på nationale politikker om uddannelses- og erhvervsvejledning.
OECD har udformet en »country note«, som indeholder vurderinger og anbefalinger til brug for danske beslutningstagere inden for vejledningsområdet.
OECD anbefaler bl.a., at vejledningen skal målrettes i forhold til de unge, der har det største behov, at der skal ske en bedre koordinering af vejledningen på voksenområdet, og at der er behov for en professionalisering af vejlederne.
Endelig fremhæves det, at bedre adgang til relevant information skal ske gennem øget anvendelse af it i vejledningen.
Dette blev fulgt op i regeringens handlingsplan »Bedre uddannelser«, hvor det fremgår, at et væsentligt indsatsområde i bestræbelserne på at sikre bedre uddannelser er en styrket uddannelses- og erhvervsvejledning.
fremgår endvidere, at der er behov for at skabe sammenhæng og koordinering af vejledningsindsatsen i overgangen mellem grundskolen og ungdomsuddannelser og mellem ungdomsuddannelser og videregående uddannelser.
Indsatsen på området skal sikre en bedre og mere effektiv udnyttelse af ressourcerne.
En styrket vejledningsindsats skal derudover modvirke fejlvalg og frafald.
Herefter har Undervisningsministeriet været i gang med et omfattende lovarbejde, som er udmøntet i lovforslagene nr. L 104 og nr. L 105.
Det socialdemokratiske beslutningsforslag nr. B 3 falder fint i tråd hermed.
Beslutningsforslaget pålægger således regeringen at etablere en ny enstrenget ungdoms- og uddannelsesvejledning, som får ansvar for vejledning om overgangen fra grundskole til ungdomsuddannelserne og om overgangen mellem ungdomsuddannelserne.
Regeringen har gennem fremsættelse af L 104 taget initiativ til, at Ungdommens Uddannelsesvejledning etableres.
Ungdommens Uddannelsesvejledning har ansvaret for vejledningen i forbindelse med valg af ungdomsuddannelse.
Regeringen har gennem fremsættelse af L 104 taget initiativ til, at Landscenter for Uddannelses- og Erhvervsvejledning etableres, som får ansvaret for vejledning i forbindelse med valg af videregående uddannelse.
B 3 pålægger regeringen at etablere en grundlæggende vejlederuddannelse, der skal indgå som en del af en diplomuddannelse.
Regeringen har taget initiativ til, at der etableres én fælles vejlederuddannelse til erstatning for de mange nuværende forskellige vejlederuddannelser.
Uddannelsen vil svare til et halvt års fuldtidsundervisning og vil kunne indgå som en del af en diplomuddannelse.
Ud over de punkter, som nævnes i B 3, har regeringen fundet det hensigtsmæssigt at etablere yderligere tiltag på vejledningsområdet.
Derfor indgår det i regeringens lovforslag, at der etableres en national virtuel vejledningsportal med en vifte af vejledningstilbud.
Desuden vil jeg tage initiativ til, at der etableres et nationalt tværsektorielt dialogforum.
Her kan ministre med vejledning under deres ressort rådføre sig direkte med de relevante interessenter og organisationer på vejledningsområdet.
Endelig er det regeringens opfattelse, at de fremsatte lovforslag bør følges op med en reform af vejledning om valg af uddannelse og erhverv til voksne i beskæftigelse, såvel lønmodtagere som selvstændige erhvervsdrivende, og andre, ledige voksne.
Regeringen har derfor taget initiativ til, at der bliver igangsat et arbejde med at forberede en sådan reform med de samme overordnede målsætninger, som ligger til grund for vejledningsreformen, der retter sig mod unge.
Som det vist fremgår, er der fin overensstemmelse mellem beslutningsforslag B 3 og lovforslagene nr. L 104 og nr. L 105, som regeringen har fremsat.
Det er således regeringens vurdering, at regeringen allerede har imødekommet beslutningsforslaget fra den socialdemokratiske folketingsgruppe ved fremsættelse af lovforslagene nr. L 104 og nr. L 105. Da regeringens lovforslag vurderes at være mere vidtgående end forslaget fra den socialdemokratiske folketingsgruppe, afviser jeg på regeringens vegne beslutningsforslaget.
Men jeg vil da gerne understrege, at jeg ser frem til konstruktive drøftelser i Uddannelsesudvalget om vejledningsreformen.
Med beslutningsforslaget fra den socialdemokratiske folketingsgruppe og regeringens lovforslag er fundamentet lagt til, at uddannelses- og erhvervsvejledningen får et tiltrængt kvalitetsløft, og det har ikke mindst de unge ærlig talt også fortjent.
Dette var således historien om, hvordan et beslutningsforslag fra Det Konservative Folkeparti var anledning til, at en SR-regering gennemførte et analysearbejde, som nu ligger til grund for et VK-lovforslag.