runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Trøjborg (S), 2003-02-18:
Blot den korte bemærkning og det spørgsmål til fru Pernille
Rosenkrantz-Theil vedrørende diskussionen om »konkret uafhængighed« for revisor til erstatning af det tidligere begreb »generel uafhængighed«, om fru Pernille Rosenkrantz-Theil ikke kan være enig i, at det er meget fornuftigt at lave nogle konkrete uafhængighedsregler, således at vi får defineret og sikret revisors uafhængighed af de virksomheder af større offentlig interesse, som revisor reviderer, og dermed samtidig sikrer, at en lille virksomhed udmærket kan modtage fornuftige råd fra en revisor, der har revisionsopgaven, altså påtegningen, erklæringsopgaven i en lille virksomhed med 10-15 ansatte.
Her forsøger man jo på en fleksibel måde at sikre, at der er mulighed for, at en revisor kan udføre det job, han også gør i dag: i praksis at give rådgivning til små virksomheder, samtidig med, at man sikrer den konkrete uafhængighed for de store virksomheder.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
Jeg vil sige det sådan, at jeg bliver bekymret, når man begynder at bruge ordet fleksibilitet i forhold til kontrol med virksomheder, og det gør jeg selvfølgelig, fordi vi har set, hvordan gråzoner åbner op for erhvervsskandaler af den ene eller den anden eller den tredje karakter.
Selvfølgelig kan der være noget fornuft i at gå ind og give nogle konkrete retningslinjer, men problemet er, at der åbnes op for, at man f.eks. kan bestride ledelsesposter, som man ikke tidligere har kunnet, altså at der åbnes op for, at den generelle uafhængighed ikke længere er så generel, som den har været tidligere.
Det bekymrer os meget.
Så denne her fleksibilitet, hvad angår kontrollen: Nej tak, det vil vi ikke være med til.
Der skal være fuldstændig klare retningslinjer.
Det næste er jo selvfølgelig det her med, at man ikke engang tager de skridt, som man gjorde i USA oven på Enron-skandalen, at man ikke sørger for, at der selvfølgelig skal være en eller anden form for rotation, så det er forskellige firmaer, således at der aldrig kommer en interessekonflikt mellem kunden i revisionsselskabet og så den interesse, der ligger fra det offentlige i faktisk at kunne kontrollere selskabet.
Det er vores konkrete bekymringer med hensyn til det her.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-02-18:
Vi glæder os også over, at de hensigter, der har været fra EU's side med hensyn til uafhængighed og kvalitetssikring, bliver opfyldt med det nye lovforslag, og det er også glædeligt, at der i forslaget bliver taget hensyn til høringssvarene.
At man fremrykker revisorernes pligt til at indberette grov økonomisk kriminalitet er for os at se en opstramning.
Vi ved jo fra det virkelige liv, at det er sådan, at revisorerne ofte er inde i virksomhedernes regnskabsgang, handlemåde og organisation, og derfor er det vigtigt, at de i et vist omfang også kan yde nogen rådgivning til de pågældende virksomheder.
I Kristeligt Folkeparti går vi positivt ind i udvalgsarbejdet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-02-18:
Jeg vil gerne sige tak for den positive modtagelse, forslaget har fået, og ser frem til en hurtig udvalgsbehandling.
Søren Gade (V), 2003-02-18:
I Venstre ser vi lovforslag nr. L 145 som en del af regeringens handlingsplan for regelforenkling og administrative lettelser for danske virksomheder.
L 145 er et lovforslag, som skal modernisere lov om aktieselskaber og lov om anpartsselskaber på betydelige områder.
Moderniseringen skal bl.a. omfatte mulighed for afholdelse af elektronisk generalforsamling i aktieselskaber og anpartsselskaber og mulighed for anvendelse af digital kommunikation mellem selskaber og aktionærer.
Lovforslaget skal derudover medvirke til at styrke aktionærdeltagelsen i danske selskaber.
Vi noterer med tilfredshed, at de foreslåede ændringer prøver at tilpasse aktie- og anpartsselskabsloven til den teknologiske udvikling og skabe bedre rammebetingelser for erhvervslivet.
Bl.a. af konkurrencehensyn er det vigtigt, at danske selskaber får mulighed for at øge anvendelsen af moderne informationsteknologi til at opnå de besparelser, som anvendelsen af it-teknologi kan give.
I de tilfælde, hvor virksomhederne skal tiltrække ny kapital, er det ligeledes vigtigt, at potentielle investorer tilbydes en let og billig måde at udøve deres indflydelse i det selskab, der skal investeres i.
Et vigtigt punkt i lovforslaget omhandler generalforsamlingen i selskaber.
Som det er i dag, afholdes generalforsamling typisk som et fysisk møde på selskabets hjemsted med de begrænsninger, det medfører for visse aktionærgrupper, bl.a. i forbindelse med transport.
I Venstre ser vi lovforslagets nye bestemmelse om hel eller delvis anvendelse af elektronisk generalforsamling som et rigtig godt middel til at forbedre kommunikationen mellem et selskabs ledelse og aktionærerne.
Endvidere vil det forhåbentlig få mange flere aktionærer end i dag til at gøre deres indflydelse gældende, såfremt afholdelse af hel eller delvis elektronisk generalforsamling vinder udbredelse, og lovforslaget gør indflydelse på en generalforsamling både nemmere og billigere for aktionærerne.
Endvidere åbner lovforslaget mulighed for, at aktionærerne i et selskab kan vedtage at lade aktiebogen, som indeholder oplysninger om selskabets aktier og navnene på aktionærerne, være tilgængelig for selskabets aktionærer.
Det er en mulighed for åbenhed, vi i Venstre kun kan støtte.
Lovforslaget begrænser muligheden for de såkaldte blancofuldmagter, dvs. situationer, hvor aktionærer overgiver deres fuldmagt til ledelsen af selskabet uden kendskab til en generalforsamlings indhold.
I Venstre har vi noteret os de mange fyldige høringssvar og ser med tilfredshed, at det endelige lovforslag i vidt omfang imødekommer nogle relevante indvendinger og bemærkninger.
Vi ser lovforslag nr. L 145 som både en forbedring og en modernisering af lov om aktieselskaber og lov om anpartsselskaber og dermed også en forbedring af erhvervslivets vilkår.
Med baggrund i bl.a. ovennævnte begrundelser skal jeg hermed tilkendegive, at Venstre støtter erhvervsministerens lovforslag.
Colette L. Brix (DF), 2003-02-18:
Her er tale om et lovforslag, som vil fremme aktiekulturen i Danmark og samtidig styrke virksomhedernes konkurrenceevne.
De seneste års debat om god selskabsledelse bekræfter, at der vil være sund fornuft i at give aktionærerne bedre mulighed for at følge og påvirke et selskabs beslutninger, det såkaldte aktive ejerskab.
Det aktive ejerskab styrkes i lovforslaget, bl.a. ved at sikre aktionærerne adgang til aktiebogen, hvor man finder oplysninger om selskabets ejerforhold.
Dansk Folkeparti er overbevist om, at større gennemsigtighed vil fremme både danske og udenlandske investorers interesse for selskaberne, og at det med tiden vil betyde, at endnu flere får lyst til at investere i danske aktier.
Dansk Folkeparti er også positiv over for, at der med lovforslaget udtrykkelig åbnes mulighed for, at bestyrelsesmøder og generalforsamlinger kan afholdes elektronisk, således at bestyrelsesmedlemmer eller aktionærer ikke behøver at være fysisk til stede.
For bestyrelserne er det en klar fordel, at møderne bliver mere fleksible, fordi bestyrelsesmedlemmer vil kunne deltage, uanset hvor de befinder sig i verden.
Elektroniske møder kan på den måde være et vigtigt redskab til at motivere de allerbedste personer til at træde ind i bestyrelserne, og at der samtidig åbnes mulighed for anvendelse af elektronisk dokumentudveksling mellem selskab og aktionærer, vil ligeledes styrke selskabets kontakt til aktionærerne.
Forslaget om at begrænse fuldmagter til bestyrelserne til alene at vedrøre en bestemt generalforsamling, så der på forhånd er en kendt dagsorden, kan Dansk Folkeparti godt tilslutte sig.
Det har i forbindelse med lovforslaget været overvejet at ændre reglerne om lån m.v. til moderselskaber, bl.a. for at skabe bedre rammebetingelser og vækstmuligheder for selskaberne.
Dansk Folkeparti er helt enig med regeringen i, at området er så kompliceret, at spørgsmålet bør vente med at blive løst til et senere tidspunkt.
Lovforslagets sidste punkt om at åbne mulighed for spaltning af anpartsselskaber ser vi som en lettelse for mindre virksomheder.
Hidtil har anpartsselskaber, forudsat at de har den fornødne kapital, alligevel let kunnet omdannes til aktieselskaber for derefter at blive spaltet, og forslaget vil derfor spare anpartsselskaberne for udgifter og besvær.
Frode Sørensen (S), 2003-02-18:
Jeg hørte Dansk Folkepartis ordfører, fru Colette Brix, sige, at forslaget sikrer aktionærerne adgang til aktiebogen.
Som jeg har læst forslaget, står der, at det er en frivillig ordning, men jeg vil gerne høre, om fru Colette Brix vil medvirke til, at det bliver gjort obligatorisk at sikre aktionærerne adgang til aktiebogen.
Colette L. Brix (DF), 2003-02-18:
Nu er det jo en førstebehandling, og så skal forslaget i udvalget, og så diskuterer vi, om ordningen skal være obligatorisk.
Men lad os nu se, jeg håber på en god behandling.
Carina Christensen (KF), 2003-02-18:
Formålet med dette lovforslag er at tilpasse selskabslovgivningen til den teknologiske udvikling og ikke mindst at lette virksomhedernes administrative byrder.
Med forslaget skabes lovgivningsmæssige rammer for, at danske aktieselskaber kan opnå de betydelige fordele, der ligger i en øget anvendelse af moderne informationsteknologi i kommunikationen med deres aktionærer.
Der lægges med forslaget op til, at aktieselskaber i fremtiden kan vælge fuldt ud at anvende elektroniske dokumenter og elektronisk post i kommunikationen mellem selskabet og aktionærerne.
Selskaberne får også gode muligheder for at styrke aktionærdeltagelsen i forbindelse med generalforsamlinger og bestyrelsesmøder med øget brug af informationsteknologi.
I dag afholdes virksomhedernes generalforsamlinger typisk som et fysisk møde på selskabets hjemsted, hvilket desværre betyder, at det for nogle aktionærer er både besværligt og dyrt at møde op.
for, at danske aktieselskaber kan vælge at afholde deres generalforsamlinger fuldstændig eller delvis elektronisk.
Det vil gøre det både lettere og billigere for aktionærerne, når de skal gøre deres indflydelse gældende på generalforsamlingerne, og det vil igen bidrage til at fastholde generalforsamlingen som et egentligt beslutningsforum.
Der vil også være tale om en betydelig lettelse for de institutionelle investorer, for det kan jo være vanskeligt for dem at deltage aktivt gennem fremmøde på generalforsamlingerne i alle de selskaber, de investerer i.
Det vil også være lettere at tiltrække kapital fra de udenlandske investorer, når danske selskaber kan tilbyde en let, billig og effektiv måde at udøve aktivt ejerskab på.
Lovforslaget giver også hjemmel til, at aktionærerne kan beslutte, at aktiebogen skal være tilgængelig for aktionærerne i elektronisk form, og det vil igen have en positiv betydning for aktionærers og investorers interesse for at investere i danske selskaber.
Herved sikres det, at aktionæren ud fra den konkrete dagsorden tager stilling til, om det er hensigtsmæssigt at give bestyrelsen fuldmagt - igen ud fra et ønske om at styrke det aktive ejerskab.
Overordnet set er der tale om et godt og fornuftigt forslag, som vi i Det Konservative Folkeparti mener vil få stor betydning for aktionærers og investorers interesse for at investere i danske aktieselskaber.
Vi hilser derfor forslaget velkommen, og vi tror, at det samlet set vil styrke aktiekulturen i Danmark og dermed bidrage til en positiv effekt på aktiemarkedet.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-02-18:
SF kan støtte de forslag, der er indeholdt i L 145.
Vi synes måske nok, at sprogbrugen, de bliver iscenesat med - forenkling af administrative byrder og frihed under ansvar - er at svinge sig lidt højt op i forhold til den reelle substans, men ikke desto mindre synes vi, det er nogle fornuftige og enkle forslag.
Muligheden for at gennemføre en hel eller en delvis elektronisk generalforsamling er fuldstændig i tråd med, at teknologien har udviklet sig.
Det vil formentlig i praksis være sådan, at det især er den delvis elektroniske generalforsamling, der vil have betydning for aktionærerne, fordi den giver mulighed for, at folk, der gerne ville være til stede, men har svært ved det, rent faktisk kan deltage i generalforsamlingen.
Jeg tror, langt de fleste selskabers aktionærkreds vil finde, at en fuld elektronisk generalforsamling er et voldsomt stort skridt at tage.
Men det er det muligvis ikke om 10 eller 15 år, her kan det sagtens være noget, der vil blive anvendt af mange.
På tilsvarende måde er det klart, at der skal være mulighed for, at man kan gennemføre et bestyrelsesmøde via moderne kommunikationsteknologi.
Også her tror jeg, det meget vil blive et spørgsmål om, at enkelte bestyrelsesmedlemmer, der opholder sig i udlandet eller et andet sted, vil få mulighed for ikke at blokere for, at der kan holdes bestyrelsesmøde, men rent faktisk kan være til stede.
Det er selvfølgelig fornuftigt at give de muligheder, men egentlig havde jeg ikke tænkt særlig meget over, at man ikke bare kunne gøre det i forvejen, da jeg læste forslaget. Vi synes også, det er fornuftigt, at generalforsamlingen kan beslutte, at aktiebogen skal være tilgængelig, også elektronisk.
Men hvis hr. Frode Sørensen har ret i, at det ikke betyder fuld adgang, når generalforsamlingen har tilsluttet sig det, er jeg enig i, at så er der et problem.
Jeg har ikke læst hr. Frode Sørensens spørgsmål og det svar, han har fået, men jeg er sikker på, at det vil han selvfølgelig tage op i udvalgsarbejdet.
Så synes vi, det er glimrende, at der kommer en indskrænkning i muligheden for at give fuldmagter til bestyrelsen, de såkaldte blancofuldmagter.
Sådan som lovforslaget er formuleret, kan de nu kun gives til en specifik generalforsamling, hvor dagsordenen er kendt i forvejen.
Jeg synes egentlig, det ville være fornuftigt at gå det skridt videre, der også har været arbejdet med, og give en fuldmagt til de enkelte punkter på dagsordenen, men ikke til dagsordenen som helhed.
Endelig vil jeg sige, at vi kan tilslutte os den administrative lettelse, der i hvert fald er tale om, og som består i, at man får adgang til at spalte anpartsselskaber.
Kim Sejr (RV), 2003-02-18:
Det Radikale Venstre er generelt positivt indstillet over for lovforslaget.
Det er særdeles positivt, at forslaget åbner nogle nye muligheder for, at aktionærer kan deltage i generalforsamlingen, for det kan være med til at understøtte en udvikling henimod, at flere og flere får lyst til et medejerskab af virksomheder som aktionærer.
Danmark er jo et af de lande, om ikke det land i verden, hvor udbredelsen og anvendelsen af nye medier som internet er allerstørst, og det er kun helt naturligt, at disse medier integreres på alle niveauer i samfundslivet.
Det gælder også, når der er tale om aktionærdemokrati.
Anvendelsen af elektroniske generalforsamlinger vil gøre geografiske afstande betydningsløse, og kan man løse de sikkerhedsmæssige problemer, vil der være tale om en udvidelse af demokratiet i hvert fald i de tilfælde, hvor vi taler om de delvis elektroniske generalforsamlinger, hvor man både har fysisk og elektronisk tilstedeværelse.
En stor skønhedsplet er dog, at med de fuldstændig elektroniske generalforsamlinger er der netop en risiko for en indskrænkning af aktionærernes mulighed for at deltage i generalforsamlingen.
Forslaget giver nemlig mulighed for, at generalforsamlingen rent faktisk kan majorisere en beslutning igennem om fuldstændig elektronisk afstemning.
Der er godt nok en blokering, såfremt mindretallet repræsenterer 25 pct. af selskabets kapital, men den yderste konsekvens bliver jo, at en mindre gruppe aktionærer kan udelukkes fra en generalforsamling, såfremt de ikke har teknologiske muligheder for at deltage, og det vil jo være ret uheldigt. Man skal her bemærke, at hvis det i dag var sådan, at en aktionær med fortsæt blev forhindret adgang til en generalforsamling af en låst dør, ville forsamlingen sandsynligvis blive erklæret for ulovlig.
Men hvis den skønhedsplet bliver fjernet, er vi noget nær det perfekte,
synes jeg.
Jan Trøjborg (S), 2003-02-18:
Dette spørgsmål om revisor som offentlighedens tillidsmand og revisors uafhængighed af den virksomhed, som vedkommende reviderer, er jo det centrale, principielle spørgsmål i forbindelse med diskussionen af lovgivningen, og derfor bruger jeg lidt tid på diskussionen af det, og jeg vil sige, at vi Socialdemokrater jo har stillet konkrete forslag om, hvordan vi strammer op på den konkrete uafhængighedsvurdering i forhold til de virksomheder, revisor reviderer.
Der mener jeg, det er vigtigt at have et skel mellem de virksomheder, som vi siger har særlig offentlig interesse, og så almindelige, mindre virksomheder.
Der er det da efter min bedste overbevisning hensigtsmæssigt, at man vurderer det forskelligt, således at vi strammer kravene til de virksomheder, hvis økonomiske »performance« kan få betydning for andre mennesker, kan få betydning for en større kreds af personer og samfundet som sådan, og så siger, at fornuften selvfølgelig må råde i forhold til små virksomheder, der i praksis har behov for også at kunne opnå en vis rådgivning foruden spørgsmålet om revision fra den revisor, som har tæt tilknytning til virksomheden.
Der skal altså også i den lovgivning, vi præsterer her i Folketinget,
være en virkelighedsopfattelse, der stemmer overens med den erhvervsstruktur, vi har i Danmark.
Per Stig Møller (KF), 2003-02-18:
Jeg kan sige med det samme, at regeringen ikke kan støtte beslutningsforslaget.
Regeringen finder som bekendt, at det er vigtigt, at Danmark sammen med en bred kreds af lande deltager i den militære beredskabsplanlægning af en eventuel militær aktion mod Irak.
Hvis det internationale samfund skal gøre sig håb om at tvinge Irak til en fredelig løsning gennem FN, er det nødvendigt, at der sideløbende med våbeninspektørernes arbejde og de diplomatiske bestræbelser etableres en konkret og troværdig trussel om magtanvendelse
mod det irakiske styre
Kun ved at lægge et maksimalt pres kan man gøre sig forhåbninger om en fredelig løsning, som vi håber på.
Denne opfattelse har jeg fået bekræftet under mine samtaler med de arabiske udenrigsministre, og jeg fik den faktisk også bekræftet af Kofi Annans indlæg hos stats- og udenrigsministrene i går i Bruxelles.
En koordineret og vedvarende fast indsats er midlet.
Regeringens beslutning om dansk deltagelse i planlægningen af et militært beredskab kræver efter regeringens opfattelse ikke Folketingets samtykke efter grundlovens § 19, stk. 2. En eventuel senere beslutning om et dansk styrkebidrag vil derimod forudsætte Folketingets samtykke.
Regeringen rådførte sig allerede i november sidste år med Det Udenrigspolitiske Nævn om sagen.
På dette og efterfølgende nævnsmøder har der været bred politisk opbakning til Danmarks deltagelse i beredskabsplanlægningen.
Lad mig afslutningsvis gentage, at regeringen i denne sag bekender sig fuldt ud til FN-sporet, og at eventuelle videre skridt over for Irak vil være forankret i FN.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-02-18:
Det ændrer ikke på mit udgangspunkt, at man får skabt nogle gråzoner, og at de gråzoner vil betyde, at man kan misbruge offentlighedens tillid.
Det vil vi ikke være med til.
Det er i virkeligheden det samme svar som før, og jeg synes også, at spørgsmålet i høj grad er det samme, det er jo et spørgsmål om, hvorvidt den generelle uafhængighed skal være mindre, end den er i dag, og det vil vi ikke være med til.
Tværtimod så vi gerne, at man strammede op.
De ydelser, man kan købe af sin revisor, kan man jo i dag købe andre steder i byen, og det mener vi fortsat man
Helge Sander (V), 2003-02-18:
Jeg vil gerne takke for den velvillige modtagelse og som ved de øvrige forslag sige, at vi i ministeriet er klar til at svare på de spørgsmål, der måtte komme under udvalgsbehandlingen.
Med denne førstebehandling imødeser jeg en forholdsvis let omgang i udvalget, men hvad der måtte komme, skal vi nok svare på efter bedste evne.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-18:
Men sagen er jo, at fra nu af og frem til den 1. oktober, det er jo altså mere end et halvt år, skal man så være udsat for det, som jeg har beskrevet her i de to foregående spørgsmål. Det kan statsministeren da ikke være tilfreds med at man bydes ovre hos os.
Lad mig lige citere fra en personalemeddelelse, der er gået rundt, hvor Arriva skriver, at Arriva har lavet en plan, som de har forelagt trafikministeren.
Løsningen er udarbejdet uden - jeg gentager: uden - hensyntagen til kundernes behov.
Sådan skriver Arriva i en personalemeddelelse, som blev sendt
ud i fredags
Det kan da ikke være tilfredsstillende.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg finder ingen anledning til at kommentere personalemeddelelser, hvis indhold jeg ikke har noget kendskab til.
Derimod vil jeg godt sige, at sådan som det er oplyst over for mig, er et af de problemer, som Arriva er kommet ud for, mangelen på lokomotivfører.
Det synes jeg også retter søgelyset et sted hen, nemlig hele spørgsmålet om uddannelse af togførere, som jo i dag er monopoliseret ved, at uddannelsen finder sted i DSB.
Derfor ligger der et ansvar hos alle parter for at sikre, at der på en forsvarlig måde og hurtigst muligt bliver sikret en uddannelse af et tilstrækkeligt antal lokomotivførere.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-02-18:
Jeg valgte altså at citere det her, fordi jeg fik den meddelelse tilsendt.
Jeg må omkring spørgsmålet om lokoførere sige, at jeg ved helt eksakt, og det kan statsministeren måske så bekræfte, at Arriva blev spurgt om af DSB, hvor mange de skal bruge, og de fik dem, de ønskede, nemlig disse 39 lokoførere.
Så er vi godt nok nede i lidt af det tekniske.
Men det er ikke sådan, at man ikke fra starten af har fået tilbudt og fået mulighed for at få de lokoførere, som man ønskede.
Men under de fuldstændig kaotiske forhold, vi har set her på seneste, er der selvfølgelig ikke nogen, der tiltrækkes af at køre tog for Arriva.
Det er velbeskrevet på mange måder.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg kan kun gentage, at trafikministeren arbejder intenst med denne her sag.
Han har taget og vil tage en række initiativer med henblik på at sikre ordentlig trafikbetjening på de strækninger, hvor Arriva har kontrakt om trafikbetjening.
Og trafikministeren vil i øvrigt orientere Folketingets Trafikudvalg om disse initiativer.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-02-18:
Jeg synes, at statsministeren her har løftet sløret.
Statsministeren siger, at han er fuldt tilfreds med trafikministerens håndtering og har fuld tillid til trafikministeren.
Samtidig skriver Arriva selv i den aftale, som Arriva her senest har indgået med trafikministeren, at den plan er udarbejdet uden hensyntagen til borgernes behov.
Statsministeren er således tilfreds med trafikministerens håndtering, som giver en togdrift, der er udarbejdet uden hensyntagen til borgernes behov.
Det synes jeg er en hån mod de mange togpassagerer, der skal vente 2 timer, fordi et tog pludselig er aflyst, mod dem, der pludselig oplever at skulle hoppe af toget midt på strækningen, fordi der ikke er mere brændstof, mod alle de passagerer, der står og ikke kan komme på arbejde, ikke kan komme i skole, og hvad det ellers er.
Det minder jo i øjeblikket mest af alt om en bananrepublik, hvor man aldrig ved, om der kommer et tog, og hvornår det kommer.
Derfor vil jeg gerne bede statsministeren endnu en gang forklare, hvordan han kan være fuldt tilfreds med en håndtering, der medfører, at togdriften nu ikke tager hensyn til togpassagerernes behov.
Det er da vist en ny form for service over for borgerne i Danmark.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-02-18:
Jeg har jo ikke sagt, at jeg er tilfreds med trafikbetjeningen.
Jeg har sagt, at jeg er tilfreds med trafikministerens håndtering af sagen, fordi trafikministeren straks har taget en række initiativer, da det blev klart, at Arrivas trafikbetjening ikke er tilfredsstillende.
Lad mig derfor gentage, at regeringens klare opfattelse naturligvis er, at trafikforholdene skal bringes i orden.
De skal bringes i orden, og det skal ske hurtigst muligt.
Det er også derfor, at trafikministeren har taget en række initiativer og vil orientere Folketingets Trafikudvalg om det.