Knud Erik Hansen (SF), 2001-03-28:
Jeg skal takke for kommentarerne, men lige først sige, at det er rigtigt, som flere har sagt, at når vi skal løse problemerne på boligmarkedet og også få flere almene boliger i gang, er der mange ting, der påvirker det, og der er mange ting, man skal tage fat i.
Der er finansieringen, som er hele sorteperspillet, hvor kommunerne forsøger at undgå at bygge almene boliger
Jeg tror, det langt hen ad vejen er en fejlopfattelse, og vi kan opnå en hel del ved at sørge for, at kommunerne får den rette viden om, hvordan tingene hænger sammen.
Vi har taget fat på nogle af de steder, hvor vi syntes, det var vigtigt at tage fat.
Og et af dem har klart været finansieringen, som der er et dobbelt budskab om i vores forslag.
Det ene er klart en imødekommelse af de kommuner, der siger: Det er for dyrt, uanset at vi kan låne, vil vi ikke sætte os i den gæld, for det er for dyrt for os.
Dem vil vi gerne komme i møde ved at sige: Jamen så kan man gøre det til det halve, og så går staten ind og betaler halvdelen af det, man skal betale nu.
Vi har også sagt, at der også skal være mulighed for, at boligselskaberne - og det opfatter vi altså ikke som en central styring - skal kunne gå ind, når de finder en grund, hvor de mener, der er brug for boligbyggeri, og bygge boliger.
Og det er ikke et ønske om at tvinge kommuner til at gøre noget bestemt, men det er et ønske om at ligestille det almene byggeri med andre bygherrer, således at kommunerne ikke her, som vi oplever, misbruger deres medfinansiering til at stoppe alment boligbyggeri.
Der vil vi gerne være med til at ligestille det almene boligbyggeri, så det er på samme måde, som hvis en pensionskasse kommer og vil bygge.
Selvfølgelig skal kommuneplanen og andre ting opfyldes, men kommunen har ikke en speciel vetoret.
Det er jo også unormalt, at vi i vores bypolitik siger, at kommunerne faktisk har mulighed for at bestemme, hvilke ejere der skal ind.
Tænk, hvis det kom til at gælde for erhvervsgrunde.
Så tror jeg nok, vi ville høre et ramaskrig fra en hel del af de borgerlige, altså, men det er det, man her siger, at kommunerne faktisk skal have.
Vi opfatter det på ingen måde som et indgreb i det kommunale selvstyre, for det betyder jo sådan set ikke, at kommunerne bliver pålagt udgifter til bygningen.
De får oven i købet tilbudt et boligbyggeri.
Så er det rigtigt, når vi i den sidste del af vores forslag siger, at vi godt vil have, at en del af de eksisterende ejerboliger skal overgå til at være almene boliger.
Det er, fordi vi mener, at den almene boligform er en god ejerform.
Den giver mulighed for indflydelse, hvis man bor der.
Den har også den store fordel, at kapitalgevinster, værdistigninger, ikke tages ud af ejendommene, men bliver i ejendommene, således at de kan bruges fremover.
Når man stiller sådan et forslag, som vi gør, kan man jo ikke være enig i det hele.
Det var jo heller ikke at forvente, altså.
Men jeg oplevede både fra ministeren og også fra Socialdemokratiet, klart fra Enhedslisten, men sådan set også fra De Radikale og også til dels fra Kristeligt Folkeparti en positiv holdning til, at der er noget her, vi skal have løst.
Og der er også noget i det, vi siger, som man er enige i retningen af, og hvis vi går videre med det, vil vi da også være meget åbne for at diskutere, hvordan vi så finder nogle løsninger på nogle af de problemer.
Det, jeg også oplevede, var jo egentlig, at der var
generel enighed om den problemformulering, vi har nævnt, at der er et problem og nogle ting, der hænger sammen, som vi altså skal gøre noget ved.
Jeg vil også godt sige til boligministeren, at jeg var også glad for at høre, at boligministeren, specielt omkring det med omdannelse af private udlejningsejendomme, ville tage det med i kommende betragtninger omkring lejeloven.
Jeg tror, det er utroligt vigtigt, at lejere også får den mulighed, specielt fordi det er så dyrt i øjeblikket, at kunne overtage private udlejningsejendomme som almene boliger.
Så vil jeg sige til de borgerlige kommentarer, at det er klart, jeg dér oplever, at der er en forskel, for de prioriterer anderledes.
Vi prioriterer i høj grad, at vi har en stor del af boligmassen, hvor man ikke kapitaliserer ejendomsværdierne.
Det tror vi der er en stor fordel i.
Jeg tror, det er til skade samlet, at man kapitaliserer ejendomsværdierne og tager dem med, for det koster penge, og det koster meget.
Der er mange penge i, at vi har friværdierne tilbage og kan bruge dem til boliger.
Der er også meget socialt i det, at vi på den måde i langt højere grad kan sikre, at mange flere mennesker uden skelen til indtægt kan komme til at bo godt.
På den måde har vi en stor sympati for den almene boligsektor.
Og jeg tvivler meget på, at markedet kan løse det.
Men jeg synes egentlig også, at der er lidt mærkværdigt i den borgerlige tankegang, for man siger meget, at nu skal vi klare os med markedet, men når så det kommer til stykket, så skal vi alligevel til at give penge, så skal vi til at putte offentlige penge ind i et marked.
Hvor er markedet så henne? Vi vil gerne være med til - og det er også til Kristeligt Folkeparti - at se på, om pensionskasser kan bidrage.
Hvis de vil bidrage med en anvisning af boligsociale opgaver, så vil vi godt være med til at kigge på det.
Men vi vil så sandelig også se på, hvad det koster.
Det, vi fik at vide i dag, var da ikke opløftende.
Det var ganske vist en mindre støtte på 1½ pct., men det var til en højere husleje, som betyder, at hvis det overhovedet skal lykkes, at folk skal bo der, jamen så vil boligsikringsudgifterne da også blive dyrere, samtidig med at netop kapitaliseringen af ejendommen forsvinder - den har vi ikke efterfølgende - og samtidig med, at der også var en klar betingelse om, at man, hvis man skulle have boligsocial anvisning, så ikke ville tage folk, der var registreret i Ribers.
Med andre ord: Man ville sortere.
Med andre ord: Man ville reelt ikke gå fuldt ud ind i den boligsociale opgave.
Så jeg synes, at der var mange problemer i det forslag, der kom om det private, men samtidig vil jeg også spørge: Når man er så glad for markedet fra de borgerliges side, hvorfor skal vi så ind at støtte i det omfang, der nu lægges op til?
Så var hr. John Vinther inde på spørgsmålet om det kommunale selvstyre.
Vi har meget bevidst formuleret det her forslag således, at vi ikke mener, at vi griber ind i det kommunale selvstyre.
Kommunalt selvstyre har stadig væk handlemuligheden, ved at de kan gå ind og finansiere med 7 pct. Og hvis de får et alment boligbyggeri i øvrigt, så er det ikke dem, der har udgiften.
Så er det et boligbyggeri på lige vilkår med andet boligbyggeri eller andet erhvervsbyggeri, der kommer ind, hvor kommunen klart har indflydelsen gennem lokalplanlægning og gennem kommuneplanlægningen.
Så vi ser ikke det som et indgreb i det kommunale selvstyre.
Som sagt til sidst også til hr. Kofod-Svendsen: Vi ser heller ikke det her som en centralisering.
Jeg ved godt, at nogle ikke kan lide kvoter, men det her er faktisk en dobbelt handlingsmulighed, både kommunerne og boligselskaberne kan handle.
Og det ser vi faktisk som en decentralisering.