runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Nu var hr. Thulesen Dahl jo her i Folketinget i 1997, da man indførte Den Midlertidige Pensionsordning.
Hr. Thulesen Dahl må da vide, at den blev indført, fordi der var en overophedning på det tidspunkt, sådan at man fandt det rigtigt, og det var den mulighed, der var, at lave en aftale med de borgerlige partier, som fik den vinkel, som den nu fik. Efterfølgende - og det synes jeg måske er nok så interessant - besluttede man i 1998 at lave Den Særlige Pensionsopsparing, fordi man skulle sikre, at alle de lavestlønnede også fik mulighed for en pensionsopsparing.
Jeg kan se, at hr. Thulesen Dahl ryster på hovedet.
Det er jo ikke noget, som overhovedet tæller i hr. Thulesen Dahls folkepension og senere pension.
Men det tæller bestemt for den, der har været på arbejdsmarkedet og ikke har nogen særlig pensionsopsparing, at man her kan få den lille pension på 1 pct. ved siden af.
Der tæller det faktisk noget, og det er den ordning, som Dansk Folkeparti nu ødelægger.
Når man siger, man vil være garant for den lille mand, og man vil have
social ansvarlighed, så udviser man i den grad social uansvarlighed, så det råber til himlen.
Det må jeg sige, og jeg synes, det er aldeles uanstændigt, at det forekommer.
Lad mig så også sige til bemærkningen om de grønne afgifter, at det, man får i skattelettelse, går langt, langt over, hvad de grønne afgifter giver, også for den lille familie.
Jacob Buksti (S), 2002-02-01:
Det er jo et gammelkendt trick, at det bedste forsvar er et godt angreb.
Men selv i de her EM-håndboldtider må jeg sige, at det, hr. Kristian Thulesen Dahl leverede her, ikke engang var et godt angreb.
Hvordan kan det være, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke anerkender, at Dansk Folkepartis støtte til Den Særlige Pensionsordnings ændring entydigt rammer de små indkomster?
Hvordan kan det være, at han ikke anerkender det?
Men hr. Kristian Thulesen Dahl ved jo godt, går jeg ud fra, at hver eneste gang det er sket, har det været ledsaget af en lang række kompensationer, forhøjelse af den skattefri bundgrænse, forhøjelse af børnefamilieydelse osv. Det, hr. Kristian Thulesen Dahl står og siger, er jo grænsende til demagogi.
Derfor vil jeg bare høre, om ikke hr. Kristian Thulesen Dahl er enig i dette citat fra finansministerens svar på spørgsmål S 483 til hr. Jens Peter Vernersen: »Regeringen har således lagt afgørende vægt på, at der med de samlede ændringer som følge af allerede trufne beslutninger, herunder indfasningen af Pinsepakken og det besluttede loft over stigningen i ejendomsværdiskatten i 2002, sker en betydelig samlet skattelettelse i 2002, som de fleste danskere vil mærke helt kontant i tegnebogen.«
Der sker altså en betydelig samlet skattelettelse i 2002 i konsekvens af de beslutninger, den tidligere regering har taget, som vil have en markant betydning for de fleste danskeres tegnebog.
Er hr. Kristian Thulesen Dahl enig i det synspunkt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Jeg tror faktisk, hr. Ole Stavad har hørt rigtigt.
I forhold til daghøjskoler og aftenskoler har vi ikke den samme bekymring som i forhold til handelsskoler, i forhold til de tekniske skoler, i forhold til de videregående uddannelser.
Det er også derfor, vi siger, at det, det går ud på for os, er at undgå den automatiske grønthøstermetode og at gå ind og kigge på de enkelte områder.
Det synes vi er langt mere sagligt end at komme i en situation som den, der nu er foreslået i regeringens finanslovforslag, som vi kan være uenige i.
Men det er altså svaret til hr. Ole Stavad.
Så må jeg sige til hr. Ole Sohn omkring SP-ordningen, som spørger til, hvad vores inderste ønske er, at vores inderste ønske er at få en ordning, der startede som en midlertidig ordning, afskaffet.
Alt andet bør være uhørt.
Man sælger en tvangsordning til befolkningen og siger, det er en midlertidig ordning, og så findes der politisk flertal bl.a. med hr. Ole Sohn for at lave ordningen permanent.
Jeg synes da, hr. Ole Sohn skulle granske sin hukommelse lidt og tænke på, hvad det er for et samfund, hvor man går ud og siger, at nu laver vi en midlertidig tvangsforanstaltning, men den skal kun være midlertidig, og så laver man den bare efterfølgende permanent. En anden diskussion - det er fuldstændig rigtigt, hvad hr. Ole Sohn påpeger - er så, om det er pension eller skat.
Hvis det er pension, skal der selvfølgelig være sammenhæng mellem indbetalinger og udbetalinger, og så bestemmer man også selv, hvor man vil placere sine midler, og det kan man ikke i den nuværende ordning.
Så der er jo en hel del at tale om på det her område også i forhold til det, regeringen har stillet forslag om. Til hr. Ole M. Nielsen: Det eneste svar, der vel seriøst er at give hr. Ole M. Nielsen, er, at det er noget ganske nyt, hvis man som kristelig kun mener, man får børn, hvis man får børnecheck.
Den sammenhæng gjorde hr. Ole M. Nielsen sig jo skyldig i.
Den sammenhæng føler vi i hvert fald ikke der er.
Den opfattelse har vi ikke i Dansk Folkeparti.
Vi tror nu, der er andre ting, der gør sig gældende, og tak for det.
Så til fru Rosenkrantz-Theil: Jeg er ikke sikker på, at alle Venstrefolk i den nuværende situation lige efter at have hørt mit ordførerindlæg synes, jeg bare har lavet afskrift af deres.
Jeg tror også, det står ganske klart for alle dem, der har lyttet til debatten og til de foregående dages meldinger om vores ønsker i forhold til finansloven, at vi ikke lægger os fladt ned for det, regeringen har foreslået.
Vi har vores ønsker til finansloven.
Dem har jeg klart gjort rede for. Vi vil kæmpe for vores ønsker i de forhandlinger, der bliver. Hvor langt vi når, må vi jo se, og det står vi så til regnskab for i en efterfølgende debat her
i Folketingssalen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at Dansk Folkeparti ikke har skiftet holdning siden valgkampen og stadig ønsker at være den sociale garant.
Det lyder jo meget positivt.
Betyder det, at man vil stemme nej, hvis den holder fast i at stjæle pengene fra lejerne, stjæle pengene fra Den Sociale Pensionsfond, som den lægger op til?
Betyder det, at man stemmer nej, hvis regeringen holder fast i at forringe arbejdsmiljøet, hvis den holder fast i at skære på universiteterne?
Betyder det det?
Eller er Dansk Folkeparti kun så sociale, som Venstre tillader det?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-01:
Det er nyt og overraskende for mig, at Dansk Folkeparti går ind for en forøget marginalbeskatning.
Det hørte jeg hr. Thulesen Dahl sige lige før.
Det er virkelig nyt for mig.
Det var måske sådan set endnu mere overraskende, at hr. Thulesen Dahl mener det.
For det er jo det, som det at afskaffe børnechecken for de højeste indtægter betyder.
Det er jo ikke andet. Vores børnecheck er en integreret del af skattesystemet, og at afskaffe børnechecken for de højeste indkomster er at øge marginalbeskatningen, men kun for børnefamilier.
Det er dog en mærkelig politik, jeg kan simpelt hen ikke forstå det. Så er der den der med kun at give børnecheck til de to første børn.
Først og fremmest er jeg stik imod det, men den giver mig sådan en underholdende tanke om, hvordan man skal administrere det.
Er det hver kvinde, der kan få til to børn, eller er det hver mand, eller er det, hver gang man starter et nyt parforhold?
Hvis nu det er til hver kvinde, og hun så har opbrugt sin kvote, så vil hun jo ikke være så meget værd i det næste parforhold, som hvis hun ikke havde opbrugt sin kvote.
Kunne man forestille sig, ligesom når vi snakker fiskeri, at det så er noget med omsættelige børnekvoter?
Jeg synes, den idé virkelig giver anledning til meget.
Så har jeg i øvrigt kaldt det en halv kineser.
I Kina har de børnebegrænsning på én, og det her må så være en halv kineser, når det er to.
Jeg synes i hvert fald, den er morsom.
Ole Sohn (SF), 2002-02-01:
Jeg har meget forståelse for Dansk Folkepartis holdning
omkring Den Særlige Pensionsopsparing, hele historikken i, at man oprindelig i 1997, da man indførte den, var imod, og at man var imod ændringen.
Det synes jeg er en fair holdning at have.
Men jeg forstår ikke helt logikken i, når man har været imod begge modeller, at man så i dag melder ud og siger
: Den, der er mest social ansvarlig, vil vi gerne have fjernet til fordel for, at de rige får en langt bedre pension i forhold til de fattige.
Det kan da ikke være - ja, det kan det måske, men det vil jeg så gerne have afklaret - Dansk Folkepartis inderste ønske, at de lavestlønnede, kassedamer, hjemmehjælpere, skal miste 55.000 kr. i pension, hvorimod højtlønnede som folketingsmedlemmer eller ministre, hvor det jo er endnu mere, kan få mellem en halv eller en hel million ekstra
Det er da stik imod, hvad Dansk Folkeparti plejer at sige
Det er derfor, jeg ikke forstår, hvorfor man partout vil støtte regeringens model, som er så asocial, som man kan forestille sig.
Dansk Folkepartis konklusion og holdning må da i det mindste være, at man undlader de ændringer, der foretages, fordi man konsekvent mener, at den skal nedlægges.
Alt andet er da helt uforståeligt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Først til fru Tove Videbæk omkring hospice og lovgivning på området.
I og med at vi selv fremsatte et forslag til lovgivning på området i den sidste folketingssamling, siger det sig selv, at vi er enige med fru Tove Videbæk i det her.
Det forslag, vi fremsatte, kunne vi lige så godt fremsætte nu.
Med hensyn til dødepakken er jeg egentlig ked af, at fru Tove Videbæk måske var lidt uopmærksom på det sted, for jeg havde faktisk en hel del med om dødepakken og sagde, at det bestemt var et meget højt prioriteret område for os.
Så det kan jeg også bekræfte over for fru Tove Videbæk.
Og så må jeg sige til hr. Aage Frandsen, at det er lidt pudsigt, at man skal høre fra SF: Hvad nu hvis?
Vi har haft mange folketingsdebatter, mens hr. Jes Lunde var finansordfører for SF, som jo også blev udfrittet: Hvad nu hvis?
Jeg tror, jeg kan finde nogle gode citater frem fra hr. Jes Lunde som besvarelse til hr. Aage Frandsen om, at det nok er klogt at gå til forhandlingerne med ønsket om det bedst opnåelige og så se, hvor langt man kan komme, og ikke afsløre noget om sin smertegrænse, før man går til forhandling.
Vi har afvist grønthøstermetoden.
At man kan gå fra 0 til 3 pct.s besparelse inden for det år, vi er i nu, som der er finanslovforslag for, med den effekt, som jeg sagde i mit ordførerindlæg, at en meget stor del af besparelsen for en del uddannelsesinstitutionernes vedkommende skal ske fra september til december, er meget vanskeligt at forestille sig kan udmøntes, uden at det giver utrolige vanskeligheder, og uden at det medfører nogle ændringer, som vi ikke ønsker.
Det er det, vi har sagt.
Det kan man jo godt formulere som, at vi har stillet som betingelse, at der sker ændringer på det her område.
Det var det, hr. Aage Frandsen mere specifikt spurgte til.
Med hensyn til forskning skal vi lige huske på, at det, regeringen foreslår af forskningsmidler, jo er yderligere forskningsmidler i forhold til det nuværende.
Der synes vi måske, at det var bedre at fokusere på den generelle uddannelse, end at man på det tidspunkt, hvor man ellers ville skulle skære dramatisk efter forslaget, ønsker at bruge mere på forskning.
Og så må jeg lige komme tilbage til hr. Ole Stavad i næste runde.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-01:
Hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte en række ting, som Dansk Folkeparti ville lægge vægt på, presse på for at få gennemført.
Spørgsmålet er jo så, hvad konsekvensen er, hvis den regering, vi har, ikke vil gennemføre de ting, og i den forbindelse vil jeg godt spørge til det her med uddannelse.
Hvad betyder det, når man siger, at det er de grundlæggende ting i uddannelser, man skal have ændret i, og
at det er dér, der skal ekstra penge til?
Hvad betyder det i forhold til erhvervsuddannelser, universiteter osv.?
Så vil jeg også godt spørge til, hvad der lå i en bemærkning om, at det var det grundlæggende, man lagde vægt på, men at det der med forskning ligesom var cremen ovenover. Mig bekendt har hr. Thulesen Dahl gået på en forskningsbaseret uddannelsesinstitution, hvor man vel nok må sige, at forskning også er en nødvendighed.
Det er vel også sådan, at forskning bl.a. er forskning i sundhed, det er forskning i god levevis, det er forskning i en række ting, som er nødvendige, for at hele velfærdssamfundet kan fungere. Så man kan vel ikke bare sige, at de penge, som regeringen måske vil bruge til forskning, bedre kunne bruges til universiteterne.
Det er vel et både-og, der er nødvendigt.
Jeg vil godt høre, hvilke konsekvenser det har, hvis regeringen siger nej.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-01:
Hr. Kristian Thulesen Dahl satte fokus på bl.a. de svageste ældre og de døende.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om Dansk Folkeparti vil være med til at gennemføre lovgivning på hospiceområdet, således at vi kan være sikre på, at der bliver etableret et hospice i hvert amt, og således at døende ikke skal stå på ventelister til hospice, uanset hvor i landet de bor og uanset økonomi.
Kristeligt Folkeparti har flere gange fremsat forslag
herom, og Kristeligt Folkeparti mener, at det er uanstændigt, at døende skal stå på venteliste de sidste uger eller dage af deres liv. Og så var der et emne, som jeg ikke hørte hr. Thulesen Dahl komme ind på, og det er dødepakken.
Det kan være, at jeg var uopmærksom et øjeblik.
Men da Dansk Folkeparti meget ofte tidligere har nævnt dødepakken, tager jeg for givet, at Dansk Folkeparti vil prioritere afskaffelse af dødepakken meget højt.
Er det rigtigt forstået?
Vil Dansk Folkeparti være med til at afskaffe dødepakken?
Vil Dansk Folkeparti tage Kristeligt Folkeparti i hånden, som hr. Ole M. Nielsen sagde, også på dette område?
Og jeg er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at vi kan hente en stor pose penge, hvis vi undlader at opføre det nye skuespilhus, som vi overhovedet ikke har brug for.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-02-01:
Først til fru Anne Baastrup i forhold til repatriering: Hvis fru Anne Baastrup med sit ændringsforslag om at sætte flere penge af på denne konto vil skabe reel repatriering, altså også repatriering uden fortrydelsesret, så det reelt drejer sig om, at folk hjælpes midlertidigt i Danmark og så bliver hjulpet tilbage på en ordentlig og anstændig vis til deres hjemland, hvor de så kan være med til eventuelt at genopbygge det land, som måske har været hærget af krig og lignende i den periode, de har måttet være væk, så har fru Anne Baastrup Dansk Folkepartis fulde opbakning, fulde støtte.
Men hvis det handler om den nuværende ordning, hvor trækket jo er så alarmerende lille - kontoen giver jo udtryk for, at trækket er så lille, fordi der reelt ikke sker nogen repatriering i nævneværdigt omfang - så forslår det jo ingenting, at man bare sætter et ekstra beløb af på kontoen.
Så det handler om, hvorvidt man reelt er indstillet på at sikre, at der sker repatriering, og så vil vi være meget positivt indstillet.
Det er sådan set det, meget af vores udlændingepolitik går ud på, at forsøge at få forklaret, at det bedste er at hjælpe midlertidigt og så hjælpe tilbage til hjemlandet, hvor man så selvfølgelig forhåbentlig lever et godt liv efterfølgende.
Det er det, det hele går ud på, så vi også får plads og råderum til at hjælpe andre, der midlertidigt måtte være i nød og have behov for hjælp uden for eget hjemland.
Så til hr. Vernersen til det der med den sociale garant.
Jeg kan ligesom høre en undertone, når det nævnes.
Og det siger hr. Vernersen, som er fra det Socialdemokrati, som netop under det foregående indlæg har sagt nej til 1,5 mia. kr. ekstra til sygehusene.
Og så mener hr. Vernersen at have noget at sige os andre på i forhold til at være social garant, os, der har lavet en aftale med regeringen om, at det er vigtigt, at vi får målrettet de 1,5 mia. kr. i ekstra aktivitet.
Eller hvad med alle de grønne afgifter, der er kommet, som bestemt har været til stor belastning for dem med de mindste indtægter?
Det er jo sådan, det er.
Så det er lidt hult at høre på. Jeg kan gentage det, jeg sagde før til hr. Ole Sohn, tror jeg det var, at vi har været modstandere af den SP-ordning.
Jeg kunne stille hr. Vernersen spørgsmålet:
Hvorfor indførte man en midlertidig ordning i 1997, som man så bare fortsætter?
Hvorfor kan borgerne ikke regne med, at når der bliver indført noget, der er midlertidigt, at det så også er midlertidigt?
Og så vil jeg sige til hr. Morten Homann i forhold til uddannelsessektoren: Jeg har gjort det krystalklart, at Dansk Folkeparti på ingen måde er begejstret for de forslag, der ligger i regeringens finanslov, om generelt at lave nedskæringer i uddannelsessektoren.
Der, hvor vi har sagt, at regeringen kan finde støtte, er i forhold til tilbud, der bliver givet på aftenskoler, daghøjskoler, som vi mener ligger uden for, hvad det er, vi vil prioritere.
Jeg har så også i mit ordførerindlæg nævnt andre områder end uddannelsesområdet, hvor vi mener, at det vil være bedre at finde penge.
Morten Homann (SF), 2002-02-01:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl både i ordførertalen og i dagens presse, at Dansk Folkeparti ikke har tænkt sig at støtte en finanslov, som indebærer nedskæringer på universiteterne.
Jeg vil gerne have hr. Kristian Thulesen Dahl til at bekræfte, at det forholder sig sådan.
Og så kunne jeg også tænke mig at få opklaret, hvordan det ser ud på de øvrige uddannelser.
De beskæringer, der sker dér, er det nogle, som Dansk Folkeparti vil være med til at kæmpe imod?
Skal man have forringelser for vores folkeskolelærere, pædagoger og ingeniører osv., eller gælder det kun universiteterne?
Så er der en helt anden historie, som ligger i den her finanslov, som handler om, at der sådan lidt skjult mellem linjerne ligger noget, der minder om danmarkshistoriens største tyveri af 578 mio. kr., som danske lejere i almene boliger, pensionister, familier med børn, nogle af samfundets dårligst stillede, har sparet op af deres huslejer.
Det er penge, som skulle være gået til, at man kunne have renoveret og forbedret de her boliger.
Dem konfiskerer regeringen for at få økonomien i finansloven til at hænge sammen.
Så jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan stiller Dansk Folkeparti sig til denne konfiskation af 578 mio. kr. af lejernes penge?
Er det noget, som man har tænkt sig at støtte, eller vil man være med til at kæmpe imod?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-02-01:
Nu har Dansk Folkeparti og hr. Kristian Thulesen Dahl jo ofte slået sig op på, at partiet er social garant for stort set hvad som helst.
Det behøver jo nødvendigvis ikke at have så meget indhold, men derfor kan man jo godt sige det.
Nu ligger der et forslag fra regeringen om, at man vil ændre den særlige pensionsordning, der jo, som den er nu, betyder, at alle her til næste år på deres konto i ATP får indsat 2.650 kr.
Det er altså lige meget, om man tjener 150.000 kr. eller 1 mio. kr. Man får det samme beløb indsat.
Med den ændring, der er foreslået af regeringen her op til finanslovforhandlingen, vil det betyde, at de, der tjener 1 mio. kr. f.eks., får et meget stort beløb, 340.000 kr., og de, der tjener 150.000 kr., faktisk taber 50.000 kr., altså virkelig en skævvridning i forhold til hele fordelingen.
Jeg skal tilkendegive, at vi synes, det er helt tåbeligt, at regeringen kommer med sådan et forslag.
vil jeg høre: Vil Dansk Folkeparti gå imod det forslag?
Det synes jeg i hvert fald er lidt vigtigt at få afklaret.
Så håber jeg, at man vil give andre svar end Venstre, som plejer at sige, at det er som at slå 10 bankkonti sammen og så dele det ud til 10 personer, og at det er det, man gør her.
Men det er der jo ikke tale om.
Det er jo pensioner, det her drejer sig om i stedet for.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-01:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahl, at det ligger Dansk Folkeparti meget på sinde, at flygtninge relativt hurtigt vender hjem.
Hvis nu hr. Kristian Thulesen Dahl gjorde sig ulejlighed med at slå op på side 1105, tror jeg det er, under kapitel 18, vil han se, at repatrieringshjælpen nu stort set halveres over et par år.
Hr. Kristian Thulesen Dahl skal i vurderingen af, hvorvidt det er en god idé, inddrage, at siden 1995 er der 1.800 mennesker - mange af dem har permanent opholdstilladelse - der er blevet repatrieret via den her lovgivning.
Jeg vil derfor spørge, om Dansk Folkeparti vil komme med et ændringsforslag eller i givet fald støtte SF's ændringsforslag om at få reetableret kontoen, således at den ikke udsættes for den massakre, med den konsekvens, at mennesker, der meget gerne vil repatrieres, bliver hjulpet til at vende tilbage til deres hjemland.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-01:
Nu har Dansk Folkeparti jo gerne villet føre sig frem som værende den store sociale garant i Folketinget, og nu er jeg spændt på, hvor lang tid det her kommer til at holde.
Det bliver jo spændende under forhandlingerne at se, hvor langt Dansk Folkeparti har tænkt sig at gå for at være den sociale garant. På den her finanslov er der jo en række ting, som Dansk Folkeparti har råbt højt om, bl.a. er der stadig væk satspuljeforliget, som Dansk Folkeparti er meget gal over.
Så er der Den Sociale Pensionsfond, der bliver stjålet penge fra.
Et tyveri, som Dansk Folkeparti har været meget gal over.
På den her finanslov ændrer man den særlige pensionsordning, så den ikke længere er solidarisk.
Også det har Dansk Folkeparti brokket sig over.
Ud over det siger Dansk Folkeparti i sit arbejdspapir, at det vil arbejde for et bedre arbejdsmiljø.
Jamen vi ved jo, at arbejdsmiljøet bliver forringet i forbindelse med denne finanslov.
Og sidst, men ikke mindst, bliver der skåret massivt i uddannelserne, noget, som hr. Thulesen Dahl var inde på i forbindelse med sin ordførertale.
Betyder de her ting på finansloven, at Dansk Folkeparti har tænkt sig at stemme imod?
Man går ind i forhandlingerne, og hvis man kommer ud på den anden side, og bare halvdelen af de her ting er tilbage, betyder det så, at Dansk Folkeparti vil stemme nej?
Eller har Dansk Folkeparti på forhånd besluttet sig for at stemme for regeringens asociale forslag og på den måde sælge sin mulighed for at være social garant i Folketinget?
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-01:
Men det, vi diskuterer i forhold til det forslag, er - og det vil jeg gerne have bekræftet - at fru Gitte Seeberg i første omgang sagde, at det ikke var et spørgsmål om at sætte ydelserne ned, men et spørgsmål om at give nogle gode tilbud.
Nu vil jeg gerne høre om det forslag, der kommer senere - man nævner noget om et udvalgsarbejde; det kender vi ikke noget til, heller ikke, hvilket kommissorium der er for udvalget, der er en lang række forskellige ting - er til halve dagpenge, eller om det er til den dagpengeydelse, som vi er enige om, og som vi har et forlig omkring.
Så bliver jeg også nødt til at sige, at selv om De Konservative jo ikke har givet noget tilsagn om at ville støtte de tekniske skoler, smedesvendene og tømrerlærlingene, og hvad der ellers er derude i landet, går man alligevel set i forhold til handelsskolerne hen og tager tre gange så meget fra dem.
Man kan faktisk godt blive glad for, at De Konservative ikke lovede noget inden valget.
Så havde det set meget slemt ud.
Morten Homann (SF), 2002-02-01:
Jeg synes, der var en del uld at spore i hr. Kristian Thulesen Dahls mund i hans svar til mig på mit tidligere spørgsmål.
Så jeg vil godt sådan ud over denne her snak om, at nu skal man ikke lave grønthøstermetode, og hvad nu med uddannelser fra september til december, og sådan en masse detaljer, prøve at få et klart svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl på: Er der nogen uddannelser, som man ikke vil acceptere der bliver sparet på, eller er alt sådan til forhandling, alt afhængigt af hvilken pris den nuværende regering vil give?
Så savnede jeg også et andet svar fra hr. Kristian
Thulesen Dahl - der havde han ikke uld i mund, der snakkede han slet ikke - nemlig spørgsmålet om de 578 mio. kr., som den nuværende regering lægger op til at konfiskere fra landets lejere.
Vil Dansk Folkeparti gå ind og støtte det, eller vil Dansk Folkeparti være med til at forhindre, at man konfiskerer 578 mio. kr. af de danske lejeres penge?