runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-20:
Jeg vil bare lige gøre opmærksom på, at man i Nordjylland har lavet en rapport, der viser, at det faktisk er meget billigere at placere arbejdspladser i Nordjylland.
Lønnen er lavere, grundene er billigere, alt muligt andet er billigere, og derfor er der jo ingen grund til at samle det hele på Sjælland.
Det kan godt være, der er en god begrundelse for at samle noget, men så kan man samle det i Nordjylland, hvor ekspertisen er i forvejen, i stedet for at flytte Hærens Materielkommando.
Ministeren har tidligere garanteret, at alle de job, man er blevet lovet i Nordjylland, også kommer.
Men hvis nu økonomien ikke hænger sammen, og det er rigtigt, at der bliver 1.100 færre i forsvaret, som det fremgår af det papir, ministeren selv har lavet, kan ministeren så stadig garantere, at det, der er blevet lovet i forhandlingerne, og som regeringen har pralet med, også holder?
Får Nordjylland de ekstra job, der er blevet lovet, selv om det viser sig, at der er vedligeholdelsesproblemer, og den generelle økonomi ikke hænger sammen?
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Som jeg startede med at sige til hr. Bjarne Laustsen
, er forsvarsforliget af den 10. juni 2004 slutmålet.
Det slutmål når vi, og hvis vi ikke når det, vil hr. Bjarne Laustsens og andre forligspartier blive orienteret forinden.
Men hastigheden frem mod slutmålet og de stillinger og andre ting, der er nævnt som slutmålet, står ved magt, indtil andet er besluttet i forligskredsen.
Jeg er nødt til at gentage til hr. Bjarne Laustsen, at uagtet hvor længe hr. Bjarne Laustsen snakker om Nordjylland, er jeg nødt til at understrege, at mere end 20 pct. af det samlede danske forsvar vil befinde sig i Nordjylland ved udløbet af forsvarsforliget.
Det vil sige, at den 31. december 2009 vil mere end 20 pct. af det samlede danske forsvar befinde sig i Nordjylland, heriblandt mere end 50 pct. af de funktionelle tjenester.
Det betyder altså, at der er blevet taget de nødvendige regionalpolitiske hensyn, og så må hr. Bjarne Laustsen leve med, at det måske ender med, at eksempelvis trykkeriet i Hjørring, hvor der er seks medarbejdere, skal flyttes et andet sted hen.
Det kunne jo være spændende, hvis hr. Bjarne Laustsen trak mig ned i Folketingssalen, hver gang der flytter 100 stillinger til Nordjylland, men det tror jeg ikke jeg kommer til at opleve.
Men jeg må bare sige til hr. Bjarne Laustsen, at den region, hr. Bjarne Laustsen kommer fra, er en vinder i det forsvarsforlig, der blev indgået den 10. juni 2004.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
»Kan ministeren redegøre for udviklingen i den danske overvågningsindsats over for skibe, der slipper olie ud i danske farvande?«
Skriftlig begrundelse
Antallet af skibe, der sejler olie i danske farvande, er steget markant i de sidste år, men overvågningen har tilsyneladende ikke fulgt med.
Som bekendt har Danmark meget sårbare kyster.
Der er hvert år mange tusinde olietransporter gennem de danske farvande, tallet er stigende, og desværre har det vist sig gennem de sidste år, at det er antallet af olieudslip også.
I 2002 registrerede Søværnets Operative Kommando 71 olieudslip, i 2003 129 og i 2004 152, og derfor synes jeg, det er et naturligt spørgsmål til forsvarsministeren, om overvågningen har holdt trit med denne eksplosive stigning i både antallet af transporter og antallet af olieudslip.
Vi har haft en diskussion om, hvorvidt vi skulle sanktionere overtrædelser hårdere, men det hjælper jo kun, hvis vi fanger synderne.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg er glad for, at vi også kan få lov til at debattere det spørgsmål i spørgetiden.
Det er jo noget, som optager os alle, ikke alene oppositionen, men også regeringen.
Det er sådan, at siden ressortoverførslen af havmiljøopgaven har Forsvarsministeriet gennemført overvågningen af havmiljøet i de danske farvande, og den gennemføres som en del af den eksisterende farvandsovervågning, altså af søværnets enheder, og med nogle overvågningsflyvninger med flyvevåbenets inspektionsfly.
For at optimere denne overvågning gennemfører vi hele tiden en løbende opdatering af flyenes radarsystemer og flybesætningernes uddannelse.
Der sker også en løbende justering af ruterne for flyvningerne, så vi sikrer os, at vi bruger de 500 flyvetimer, vi har om året, i de områder, hvor risikoen for, at der sker forurening i form af et udslip, er størst.
Der er også regler for, at alle statsskibe er pålagt at indrapportere olieforureninger, jævnfør havmiljøloven.
Som et supplement til de flybaserede havovervågninger anvender vi satellitter til overvågning af de danske farvande og koordinerer denne overvågning med vore udenlandske samarbejdspartnere.
Vi stiller nogle krav til skibsfarten, så fartøjerne bliver udstyret med det, der hedder et AIS-system, der er tilknyttet en landbaseret AIS-organisation – AIS betyder Automatisk Identifikationssystem – som muliggør en sikker identifikation af de skibe, der sejler i farvandene.
Vi har iværksat en opbygning af den landbaserede AIS-organisation, der fremover skal være en vigtig ressource i overvågning af farvandene, vi har fulgt anbefalingerne i regeringens handlingsplan om en styrket overvågning af sejladssikkerheden, og vi har iværksat den planlagte udbygning og modernisering af vore kystradarer, som også hr. Martin Lidegaard er bekendt med.
Det vil medføre en bedre radardækning af de danske farvande.
Kort sagt: Vi gør utrolig mange tiltag i øjeblikket for at sikre, at den oliekatastrofe, vi alle i Danmark frygter for, uanset hvem vi er, ikke sker.
Det gør vi ved øget overvågning, og senere vil der komme øgede sanktionsmuligheder.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Mit spørgsmål går sådan set på, om der kommer til at ske en forøget overvågning i forhold til tidligere.
Når jeg spørger om det, er det selvfølgelig, fordi der i 2004 blev registreret 152 olieudslip.
Det var kun i 40 tilfælde, man opdagede fartøjet, og der blev kun givet 5 bøder, angiveligt fordi det er svært at påvise, hvem der har forårsaget udslippet.
Det giver i hvert fald mig en indikation af, at overvågningen ikke er god nok, og det giver mig også en indikation af, at den måske ikke er steget i takt med den meget voldsomme stigning, der er sket i både antallet af transporter og udslip.
Spørgsmålet til ministeren går sådan set ikke på, hvad der er gjort, men hvad ministeren agter at gøre for at forhindre udslip.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg skal prøve at svare i overskrifter.
Der sker faktisk noget på området.
Det er sådan, at det automatiske identifikationssystem bliver koblet sammen med de nye radarsystemer, og det betyder, at hvis man f.eks. på et tidspunkt iagttager en olieforurening – den kan man i øvrigt tage prøver af, fordi man fra fly eller skibe kan udkaste nogle apparater, som automatisk tager en olieprøve – kan man, når man har samkørt radarbilledet med det automatiske identifikationssystem, se, hvilket skib der var hvor hvornår under hensyntagen til strøm, vind og vejr.
Det vil sige, at det bliver meget lettere.
Man kan så at sige spole filmen tilbage, som man kan i overvågning af flytrafikken
På den måde ved man lige præcis, hvor det pågældende skib var, da man fandt denne her olieforurening, og så er det meget nemmere at gå ud og sige: Vi skal have en kontrolprøve af lige netop det skib.
Der vil jeg i øvrigt sige, at vi i øjeblikket deltager i en projektgruppe for udvikling af et olieidentifikationssystem, som gør det meget lettere at identificere oliesynderne.
Så jeg forudser, at vi får fanget flere oliesyndere i årene, der kommer, når vi får de her nye tiltag af systemer op at køre.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Det kunne være spændende at høre, om ministeren kunne komme nærmere, hvornår de her tekniske landvindinger finder sted.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvad med mandskabssituationen?
Er mandskabssituationen på det område blevet ændret inden for de sidste 3 år i nedadgående eller opadgående retning?
Altså: Hvor mange personer er egentlig beskæftiget med denne her overvågning?
Søren Gade (V), 2005-04-20:
At Forsvarets Materieltjeneste ikke ender i Vedbæk, men et andet sted på Sjælland,
er klaret af og forhandlet på plads med forligspartierne.
Så vil jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at uanset at hr. Bjarne Laustsen er valgt i Nordjylland, og uanset at hr. Bjarne Laustsen gerne så, at hele det samlede danske forsvar var beliggende i Hjørring og omegn, er der taget de regionalpolitiske hensyn, der skal tages.
Det er således, at hr. Bjarne Laustsens parti, Socialdemokraterne, også har haft hensyn at tage til andre områder end lige præcis Nordjylland, men der er taget det hensyn til Nordjylland, at ved placeringen af de, så vidt jeg husker, 400-500 stillinger har Nordjylland altså været en af de største vindere.
Så kan jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi gør alt, hvad vi kan, for at der kan være sammenhæng mellem mål og midler.
Skal der foretages store justeringer i perioden, bliver det gjort i fuld overensstemmelse med partierne bag forsvarsforliget af den 10. juni 2004.
I forbindelse med havmiljøberedskabet har vi jo seks dedikerede miljøskibe, vi har en masse materiel ved vore beredskabscentre, og det indgår som en del af miljøberedskabet.
Og overvågning er som sagt flyovervågning, overvågning fra statsskibene, og det bliver så også nu koblet op på det, jeg nævnte før, kystradarerne, de nye radarer på vores fly, og koblet op på det automatiske identifikationssystem.
Nu er det meget svært at svare på på så kort tid.
Jeg har før givet en skriftlig redegørelse, og jeg vil meget gerne give en skriftlig redegørelse til hr. Martin Lidegaard, hvis hr. Martin Lidegaard ønsker den, således at vi kan få beskrevet, hvad det er, der sker, for hr. Martin Lidegaards interesse for miljøet deler jeg fuldt ud, og jeg har den samme interesse som hr. Martin Lidegaard i, at vi får fanget de miljøsyndere, der er, og at vi hindrer, at der sker en miljøkatastrofe i danske farvande.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-20:
Jeg tillader mig at stille spørgsmål til ministeren, da jeg tidligere har udvekslet synspunkter om det gennem forskellige spørgsmål til ministeren og ministeren har svaret beredvilligt på dem alle sammen.
Det, vi er optaget af, og nu kommer jeg til at sige i Nordjylland igen, er jo, at der er udpeget en række nødhavne.
I hele Ålbækbugten, hvor der bliver bunket olie og der ligger masser af skibe, skal man søge ind til de områder; det er jo besluttet i en plan.
Det nærmeste skib ligger faktisk i Korsør, hvis uheldet er ude.
Vi har et meget sårbart fugleliv, vi har stor turisme og alle mulige andre ting, der er afhængige af, at vi har nogle strande, der er rene og ikke er smurt ind i olie, og derfor synes vi, at det var rimeligt, at ministeren overvejer endnu en gang at få placeret et miljøskib i en af de nordjyske havne.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Det er sådan, at reglerne for de miljøskibe og beredskabet på miljøskibene, jævnfør international lov, overholder vi selvfølgelig.
Så er det rigtigt, som hr. Bjarne Laustsen siger, at så kan man gå ind og kigge på de enkelte delområder i Danmark.
Vi har som sagt to skibe, et i København og et i Korsør, som konstant er på 1-times-varsel.
Herudover er der placeret det, der hedder pramme; de er placeret i Korsør og København, og der er altså også en i Frederikshavn.
Yderligere har vi nogle miljølagre, og der er også et miljølager i Frederikshavn, hvor der er oplagring af materiel, som kan bruges i forbindelse med en oliekatastrofe, altså ekstra flydespærring, olieoptag og oliebeholder og en række andre hjælpemidler.
Jeg skal sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi løbende vurderer, hvorledes vi kan gøre det endnu bedre.
Det er også sådan, at vi i forbindelse med implementeringen af hjemmeværnets nye hjemmeværnskutter, som også er velegnet til bekæmpelse af forurening til søs, til stadighed kigger på, hvor vi skal placere disse kuttere, således at vi får mest ud af vores skattekroner, og den vurdering bliver foretaget løbende.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-20:
Jeg takker for, at ministeren har fokus på det og også lover at følge udviklingen nøje, men – det er et fortærsket udtryk – det er jo for sent, når der er lig på bordet.
Den dag, hvor ulykken er sket, sidder ministeren med ansvaret.
Men nu er der gjort opmærksom på det.
Det er jo et spørgsmål om at fordele de ressourcer, der nu engang er til rådighed, men er ministeren sikker på, at man har de ressourcer, der skal til, og at det ikke er et ekstra skib, der skal til?
Jeg ved jo, at Rigsrevisionen også har kigget på det her felt både med hensyn til responstider og alt muligt andet inden for det område, og om systemet kan klare det, der er tiltænkt, selv i den værst tænkelige situation.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at ansvaret er mit, også hvis der sker en ulykke.
Jeg mener, at vi har de ressourcer, der skal til, men at vi til stadighed skal vurdere, om de bliver brugt rigtigt.
Når hr. Bjarne Laustsen spørger, om et af skibene eventuelt kunne ligge i Nordjylland, er jeg nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen, at så vidt jeg husker, har vi 60.000 skibe, som passerer de indre farvande, altså Lillebælt, Storebælt og Øresund.
Det betyder med andre ord, at risikoen for, at der sker en oliekatastrofe, er størst dér, i og med at vi har den tætteste skibstrafik dér.
Det er det, der gør, at de to miljøskibe, som man har på 1-times-beredskab, ligger i henholdsvis København og Korsør.
Det er ræsonnementet bag det.
Jeg mener, at man har det tilstrækkelige udstyr liggende i Nordjylland, såfremt der skulle ske en katastrofe i præcis det område, som hr. Bjarne Laustsen henviste til.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Jeg vil gerne kvittere og takke for ministerens tilsagn om at komme med et skriftligt svar på det med teknikken, altså hvornår vi kan forvente de teknologiske landvindinger her.
Nu nævnte jeg før, at antallet af transporter og antallet af olieudslip er mere end fordoblet på 2 år, og derfor er det naturligt at spørge ministeren, som selv nævnte, at der var 500 overflyvningstimer om året: Er antallet af overflyvningstimer også blevet fordoblet, når nu transporterne og olieudslippene er det, eller har de bare ligget konstant?
For ellers kan man vel tillade sig sådan lidt groft at antage, at så er kontrollen også blevet halvt så god.
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Antallet af overflyvningstimer er ikke blevet fordoblet, men der vil jeg også sige til hr. Martin Lidegaard, at det vil fremgå af redegørelsen, at vi rent faktisk med de nye tiltag, vi får, får en endnu bedre sikkerhed for at fange nogle flere af de miljøsyndere, der måtte være.
Det vil fremgå tydeligt, hvordan de her nye teknologiske landvindinger så at sige vil gøre det meget sværere for de mennesker, som ønsker at tømme deres olietanke.
Derfor har vi de to problemstillinger at arbejde med, og man må jo sige alt andet lige, at den, vi alle sammen frygter, den, som jeg frygter mest, og den vi skal arbejde for at undgå, er der, hvor f.eks. to tankskibe støder sammen, eller der grundstøder et tankskib på et stenrev.
Det er en langt farligere og større katastrofe end det, at der er en, der tømmer sin olietank.
Ikke at vi ikke skal fange ham, der tømmer olietanken, men det er det andet scenarie, der er skrækscenariet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
»Kan ministeren oplyse, hvad han har tænkt sig at gøre for, at flere af de skibe, der forårsager olieudslip i de danske farvande, pågribes?
Skriftlig begrundelse
Vi har jo, om jeg så må sige, været omkring dele af emnet, men det, der selvfølgelig er interessant for os at vide, er: Hvis der nu går nogle år – og det er mit indtryk, at det gør der – før vi får den nye teknologi på plads, hvad så i mellemtiden?
Der er altså tale om meget dramatiske stigninger i antallet af transporter og antallet af olieudslip.
Kunne man forestille sig, at man i den mellemliggende periode øgede antallet af overflyvningstimer for simpelt hen at sende signalet, at når vi laver skrappere sanktioner, så gør vi altså også mere for at fange de syndere, der er tale om?
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg kan sige til hr. Martin Lidegaard, at sidste år udpegede vi i Forsvarsministeriet havmiljøområdet som vores særlige indsatsområde i 2005 i erkendelse af, at det er vigtigt, at vi får den nødvendige overvågning af havene omkring Danmark.
Det indebærer, at Forsvarsministeriet vil se på, om vores beredskab er tilstrækkeligt, som jeg også sagde før til hr. Bjarne Laustsen.
Hvis jeg skal nævne nogle af de initiativer her i Folketingssalen, som vi vil tage, så er det, at vi har iværksat en risikoanalyse for havmiljøet, og det handler selvfølgelig om risikoen for en ulykke og også konsekvenserne af en ulykke: Hvad er det, vi så kan forvente?
Den analyse skal danne grundlag for denne her fortsatte udvikling, jeg nævnte, omkring beredskabet ved olie- og kemikalieforurening.
Så kan man spørge om det med kapacitetsundersøgelsen.
Har vi den nødvendige kapacitet?
Får vi nyttiggjort alle de ressourcer, vi har til rådighed?
Det har jeg redegjort for på et tidligere tidspunkt – jeg tror, det var i Miljøudvalget – hvor man altså prøver at inddrage nogle private aktører, som kan indgå i beredskabet omkring havmiljøforurening.
Der er også mulighed for måske at se på nogle andre skibe end lige skibe til bekæmpelse af olieforurening til søs, altså se på, om vi har andre skibe, vi kan inddrage i den her overvågning.
Så er der også mulighederne i forbindelse med det internationale samarbejde på havmiljøområdet.
Det er også vigtigt for mig at sige, at i det arbejde ligger også det, som jeg sagde til hr. Bjarne Laustsen før, at vores havmiljøberedskab løbende skal vurderes, således at vi ikke bare kan læne os tilbage og sige, at nu er det det, for der er ændringer hele tiden, som gør, at vi også skal ændre vores havmiljøplaner, og jeg kan give hr. Martin Lidegaard det tilsagn, at det gør vi.
Vores fokusområde i år i Forsvarsministeriet er havmiljøovervågningen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-04-20:
Det er godt at høre.
Det er også rart at mærke ministerens engagement, men jeg bliver alligevel nødt til at gentage mit spørgsmål: Indtil alle de her fine planer træder i kraft og man har lavet de store analyser og investeret i ny teknologi, hvad så?
Er ministeren indstillet på måske at tage en lidt hurtigere aktion på det her i den mellemliggende periode?
Mit andet spørgsmål, som jeg gerne vil stille til ministeren, er: Nu løftede han sløret for overskrifterne på indsatsområderne, kan ministeren også løfte sløret for ambitionsniveauet?
I dag er det sådan, at ca. 25 pct. af de olieudslip, der er, overhovedet bliver registreret i vores overvågning, heraf bliver 3 pct. faktisk retsforfulgt.
Hvad mener ministeren er et rimeligt ambitionsniveau at have med hensyn til, hvor mange man fanger, og hvor mange man kan sagsøge?
Søren Gade (V), 2005-04-20:
Jeg skal prøve at gøre det i overskrifter.
Det er klart, at det ikke er tilfredsstillende, at det kun er 3 pct., der bliver dømt, men der må jeg altså ikke sige hus forbi, men bare sige, at der altså er noget lovmæssigt, som gør, at det mange gange er endog meget svært at få de her miljøsyndere dømt.
Det, jeg selvfølgelig kan have en ambition om, er, at vi fanger flere af de skibe, som forurener til søs.
Jeg kan ikke sige hr. Martin Lidegaard her, hvilken procent vi skal op på, men det er klart, at når jeg siger, det er et fokusområde, og at vi skal være bedre, så er det i hvert fald over den procentsats, vi har i dag.
Hvis jeg skulle pege på nogle andre initiativer, som vi tager, så kan jeg sige, at vi jo ønsker en øget anvendelse af lodser.
Vi har haft diskussionen om lodser i Danmark.
Det er sådan, at man ikke kan tvinge skibe til at bruge lodser i de internationale stræder, men man kan gøre det billigere at bruge en lods, således at man minimerer risikoen for, at der sker en olieforurening.
Der kan jeg sige til hr. Martin Lidegaard, at der – så vidt jeg husker, er det i efteråret – vil blive fremsat et lovforslag i Folketinget om lodsvæsenet, som vil ende op med, at flere skibe tager lods om bord.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-20:
Jeg takker for svaret, men jeg vil gerne have lov til at sige, at jeg jo ikke fik meget svar på mit spørgsmål, bortset fra at jeg ikke skal tro på, hvad der står i aviserne.
Men nu er det jo sjældent, der går røg af en brand, uden at der har været en smule ild, så noget er der om snakken.
Forsvarsministeren har gjort sig stor umage for at forklare, hvordan og hvorledes man kan hente de midler, som ikke er til rådighed lige her og nu, med en senere implementering, færre ansatte, mindre materielanskaffelse osv.
Men når man skal kigge på forudsætningerne og eventuelt indkalde forligspartierne, synes jeg, det skal ske ud fra de forudsætninger, som var, og det var jo bl.a., at Hærens Materielkommando skulle flyttes til Vedbæk, og det kan jo ikke lade sig gøre.
Nu har man så bedt om et aktstykke på 264 mio. kr. for at lave et arrangement i Ballerup, og det er da væsentligt.
Det er ikke noget forligsparti, der er skyld i det, det er ministerens eget system, Forsvarskommandoen, der ikke har haft helt styr på tingene, så jeg håber bestemt, at ministeren sørger for, at der kommer overensstemmelse mellem de økonomiske midler og de mål, man har sat sig.
Jeg vil i dag spørge lidt til forsvarets økonomi og lokale forhold osv.
Det er ikke mere end 14 dage siden, jeg havde lejlighed til at besøge kasernen i Aalborg, og her var der ikke noget træværk, der ikke råbte på Gori.
Det kniber alvorligt med vedligeholdelsen, og det er en almindelig opfattelse, at der er blevet sparet rigelig meget, så hvis pengene i stedet er blevet brugt til driftsmidler, synes jeg, der er et problem.
Jeg har tidligere rejst spørgsmålet om kortarkivet og trykkeriet i Hjørring, som skal flyttes.
Fælles for de to institutioner er, at man lige har istandsat og renoveret bygninger for flere millioner kroner, og vi synes, det er spild af skatteydernes penge, at man etablerer gode steder for så kort tid efter at lukke dem.
Jeg ved, at forsvarsministeren har svaret, at man kan blive nødt til at arbejde med en lavere normering end aftalt.
Nu har regeringen jo gjort en stor dyd ud af at fortælle, at der kommer så og så mange arbejdspladser til Nordjylland, men hvis der kun skal være 95 pct.s normering, forsvinder der 1.100 arbejdspladser, og hvor mange af dem forsvinder fra Nordjylland?
Rune Lund (EL), 2005-04-20:
»Kan statsministeren oplyse, hvad det egentlig er, danskerne skal stemme om ved folkeafstemningen den 27. september 2005 i tilfælde af et nej til EU-forfatningen i Frankrig den 29. maj 2005?«
Jeg har stillet spørgsmålet, fordi der efterhånden er kommet mange meningsmålinger i Frankrig angående den kommende afstemning om EUforfatningen.
De tyder jo på et nej, og det rejser spørgsmålet: Hvis det bliver et nej, hvad sker der så?
Så er forfatningen jo formelt faldet, og derfor spørger jeg, om statsministeren kan fortælle os, hvad det egentlig er, vi skal stemme om den 27. september, hvis franskmændene stemmer nej den 29. maj.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Det, vi skal stemme om den 27. september, er EU’s nye traktat.
Sådan er det.
Rune Lund (EL), 2005-04-20:
Jeg er godt klar over, at det er den, vi skal stemme om, men det, som undrer lidt, er: Hvad er begrundelsen for at stemme om denne forfatning, når den er faldet?
Formelt er den jo faldet, hvis det bliver et fransk nej den 29. maj.
Jeg har selv en begrundelse for, hvorfor vi bør stemme om den.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-20:
Det er, at det ikke er franskmændene, der skal bestemme, hvad vi gør i Danmark.
Det bestemmer vi i Danmark.
Rune Lund (EL), 2005-04-20:
Men hvis det nu bliver et nej i Frankrig, er forfatningen jo officielt faldet, og jeg kunne godt tænke mig, at statsministeren bekræfter, at det faktisk er det, der kommer til at ske, altså at forfatningen faktisk er faldet.
Men mener statsministeren bare, at danskerne skal have lov til at sige, hvad de mener om EU-forfatningen, eller er man i virkeligheden fra statsministerens side lidt interesseret i at fifle med det franske nej og lægge pres på franskmændene, for at de skal omgøre deres afstemning?
Er det den dagsorden, der foreligger fra statsministerens side, eller hvad er formålet?