Frank Jensen (S), 2001-03-01:
lovforslaget, hvor vi går ind og forbedrer de dyrevelfærdsmæssige forhold for slagtekyllinger i Danmark.
Det er jo, som fru Dorte Bennedsen var inde på, et led i en række af initiativer, som regeringen har taget for at forbedre dyrevelfærden i Danmark.
Et initiativ der, som fru Dorte Bennedsen også understregede, er en radikal ændring i forhold til, hvordan dyrevelfærd blev drøftet i Tinget under den tidligere borgerlige regering, hvor det jo oftest var hobbydyr og vores kæledyr, som interessen samlede sig om fra den daværende regerings side med hensyn til dyrevelfærdsmæssige initiativer.
Nu har vi gennem de seneste år bevæget os ind på at tale om dér, hvor vi har de store velfærdsmæssige udfordringer og problemer, nemlig hvor det drejer sig om landbrugsdyr, om produktion af dyr til konsum, til fødevarer, og hvor vi har været igennem en række initiativer også med andenbehandlingen tidligere i dag om forholdene for udendørs hold af svin, og hvor vi jo også har været igennem lovgivning for indendørs hold af svin.
Nu er vi så kommet til et vigtigt felt, nemlig slagtekyllinger.
Jeg tror, at alle har det samme billede på nethinden som fru Gitte Seeberg af slagtekyllinger, hvis ben ikke er i stand til at bære deres egen vægt.
Og det er udtryk for, at vi her har fået nogle velfærdsmæssige forhold, som er uacceptable i slagtekyllingeproduktionen i Danmark.
Benproblemerne er udtryk for, som også flere ordførere har været inde på, at vi får en alt for hurtig vægtforøgelse ved den måde, vi holder slagtekyllinger på i dag.
Det er der flere årsager til; dem er der peget på i den rapport, som er kommet fra den arbejdsgruppe, som jeg nedsatte for nogle år tilbage, og som afgav sin rapport i november måned sidste år, og det har ført frem til lovforslaget her.
Et af problemerne er, at kyllingerne, som det også fremgår af lovforslaget, holdes i lys 24 timer i døgnet, for at de kan æde hele tiden og dermed forøge vægten hurtigst muligt.
De får altså ingen hvileperioder, og dermed giver vi dem benproblemer på grund af den hurtige vægtforøgelse.
Det løser vi her ved at indføre lysprogrammer.
Jeg er glad for, at stort set alle ordførere har været enige i, at der bør indføres en regulering, hvor vi får sikkerhed for, at dyrene ikke går i konstant lys 24 timer i døgnet. Det andet problem, som fører til benproblemer, er belægningen.
Flere ordførere har været inde på, om vi har ramt det rette balancepunkt, og fru Dorte Bennedsen stillede mig nogle direkte spørgsmål i den anledning. Derfor vil jeg godt sige, at, ja, jeg tror, at vi med lovforslaget her har fundet den rette balance på nuværende tidspunkt.
Men jeg medgiver også, og det er også indstillingen fra arbejdsgruppen, at vi gennemfører en evaluering på baggrund af en belægningsgrad på 40 kg pr. m2.
Vi kan på nuværende tidspunkt ikke lægge fast, hvornår den skal finde sted, men jeg vil gerne give tilsagn om, at evalueringen skal gennemføres. Og vi får et langt bedre grundlag for at foretage evalueringen, end vi har i dag, gennem det kontrolsystem, som nu indføres, og den indrapportering, som efter lovforslaget skal finde sted til fødevareregionerne.
Tidspunktet for evalueringen må afhænge af de løbende erfaringer, der gøres med ordningen.
Jeg finder dog, at under alle omstændigheder bør der finde en evaluering sted om senest 3-4 år.
Hvis det efter kortere tid viser sig, at der fortsat er store problemer med slagtekyllingernes velfærd, vil evalueringen naturligvis blive foretaget endnu tidligere.
Vi gennemfører altså her en regulering af, hvor store belægningsgrader der må være i kyllingestaldene.
Jeg er ked af, at Enhedslisten har den tilgang i den her sag
Jeg mener, at Enhedslisten burde se det som en opgave også for Enhedslisten at være med til at forbedre forholdene for slagtekyllinger.
Den beskrivelse, hr. Albrechtsen gav af sit eget hønsehold i baghaven, lød meget idyllisk, og jeg kan bekræfte til fulde, at det også er min egen erfaring som tidligere hønseavler, godt nok i meget begrænset omfang, som også hr. Albrechtsens erfaringsgrundlag bygger på, nemlig fem røde amerikanere.
Det var nu ikke i baghaven, jeg havde dem, men i forhaven, men det kommer jo ud på det samme.
Jeg kan til fulde bekræfte de store oplevelser, man kan have ud af det, og også de velfærdsmæssige forhold, man kan bidrage til, når man selv holder høns.
Men det, vi taler om her, er jo ikke den idyl, vi som privatpersoner kan være med til at skabe; det er den konsummæssige produktion af slagtekyllinger.
Danmark er et land med meget stor produktion af slagtekyllinger, og det ønsker regeringen at Danmark fortsat skal være.
Men jeg mener til gengæld, at vi også skal have vore dyrevelfærdsmæssige forhold i orden, også selv om vi er et stort produktionsland med en meget stor eksport, og det mener jeg også vi får her.
Vi går fra i dag at have stalde, hvor der er over 45 kg pr. m2, til over en meget kort årrække - og jeg vil godt understrege, også over for hr. Touborg, som taler om meget lange overgangsordninger, at vi altså taler om en 4-årig overgangsordning - at komme ned på 40 kg.
Hvis det viser sig, at der fortsat er problemer, må vi evaluere noget tidligere, men jeg mener, vi her gør et meget stort fremskridt, og det er alle, der har siddet med i arbejdsgruppen, jo også enige om.
Jeg må understrege, at selv om Dyrenes Beskyttelse i
høringssvaret på dette felt, altså netop belægningsgraden,
ikke er enige i indstillingen, mener de også, som fru Dorte Bennedsen også understregede, at det er et skridt i den rigtige retning.
Det er jo sådan, at hvis man ikke vil en alt eller intet-politik, må man indgå kompromiser for at få bevæget tingene i den rigtige retning, og det burde Enhedslisten også se som værende en del af sin mission
, som det er på en række andre felter, hvor Enhedslisten går med i kompromiser, netop for at sikre, at tingene bevæger sig i den rigtige retning.
Den næste ting, som ingen rigtig har knyttet kommentarer til, men som har en afgørende betydning for dyrevelfærden, er strøelsen i kyllingehusene.
Med lovforslaget her sikrer vi en regulering, så dyrene kan få opfyldt nogle af deres naturlige adfærdsbehov, nemlig at kunne skrabe og tage støvbad, fordi den strøelsesmåtte, som er i staldene i hele produktionsperioden, skal være løs og tør i overfladen.
Hertil bliver der også knyttet krav om ventilation og klimastyring i kyllingehusene.
Hr. Touborg spurgte mig direkte: Bliver det kontrolsystem, vi her får, bedre end det, vi har i dag? Dertil må jeg sige klart ja.
Det gør det af den grund, at vi her får et kontrolsystem, som bygger på, at der skal være kontrol med dyrevelfærden, og det har vi jo ikke i dag med det nuværende kontrolsystem.
Vi får et kontrolsystem, som bygger på, hvordan kyllingerne har det ude i de enkelte besætninger, og der bliver indført kontrol på slagterierne, som går ud på at se, om der er svidninger på kyllingernes fødder, når de kommer ind, på grund af ammoniak på strøelsesmåtten, og man ser også på deres fjerdragt osv.
Vi får også stikprøvevise velfærdskontroller ude i kyllingebesætningerne, som vi heller ikke kender i dag, i hvert fald ikke med det afsæt, at det er dyrevelfærdskontroller.
Jeg håber med den positive tilgang, ordførerne har haft
Fru Gitte Seeberg spurgte, om den indrapportering til fødevareregionerne, som lovforslaget lægger op til, kunne henlægges til privatpraktiserende dyrlæger.
Jeg vil gerne være med til at undersøge det nærmere i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Men hvor det som her er en myndighed, der også kan udstede pålæg til den enkelte producent, er det rent umiddelbart for mig at se ikke en opgave, man kan overføre til private.
Når det er en myndighedsopgave, og der også er sanktionsredskaber, mener jeg, at opgaven retmæssigt bør ligge hos en egentlig myndighedsinstitution, og derfor er udgangspunktet for regeringen, at det er de lokale fødevareregioner.
Men dyrlægerne kan naturligvis spille deres rolle i den daglige kontakt med producenterne.
Jeg håber altså som sagt, at vi i denne samling med lovforslaget her kan få taget et godt skridt i den rigtige retning.