Tove Videbæk (KD), 2004-04-21:
Det Etiske Råd står mindst lige så stærkt i dag som i 1988, da det blev oprettet, og det er nok endnu vigtigere i dag, end det var dengang.
Det Etiske Råd giver i mange tilfælde os politikere et godt grundlag for at klæde os godt på til de mange etiske debatter, vi har her i Folketinget, og det er vigtigt, hvis ikke bioteknologien skal løbe os over ende og reducere menneskeliv til ting.
Rådet skal ikke levere færdigsyede holdninger til os, men skal tænke alle konsekvenser og argumenter igennem og vende hver en sten i de forskellige problemstillinger og også pege på, hvor de etiske problemer faktisk ligger.
Loven om Det Etiske Råd skal revideres nu, egentlig ikke fordi det er nødvendigt, ikke fordi Det Etiske Råd har udspillet sin rolle, sådan som mange har dømt i tidens løb, ikke fordi Det Etiske Råd ikke har gjort sit arbejde godt nok - tværtimod.
Netop fordi Det Etiske Råd har gjort sit arbejde godt, får de nu tildelt nye sager på det etiske område.
Det Etiske Råd skal således slås sammen med flere andre råd, som beskæftiger sig med etiske emner.
Vi kunne dog egentlig godt være enige med nogle af de høringsberettigede, der har anbefalet, at der skal være to råd, altså et for menneskeetik og et for andre områder
, men vi kan godt leve med, at der kun er ét råd, hvis bare det bliver stærkt nok.
Mange af grundprincipperne i den nuværende lov om Det Etiske Råd videreføres: Det her med, at Det Etiske Råd skal rådgive Folketinget og ministre, og at det skal følge udviklingen, skal afgive udtalelser, har selvstændig initiativret, og at det er forpligtede til at varetage informations- og debatskabende aktiviteter osv. osv. Vedrørende økonomien for Det Etiske Råd fremover glæder det mig, at ministeren har lyttet til Det Etiske Råds henvendelse og også til ordførernes kommentarer om, at Det Etiske Råd umuligt ville kunne påtage sig alle de nye områder med de begrænsede midler, der i begyndelsen var sat af.
Men jeg er enig også med tidligere ordførere, der her har nævnt, at vi skal se på økonomien, for vi skal så sandelig da være sikre på, at det hænger sammen, og at Det Etiske Råd virkelig bliver styrket i en situation, hvor vi har mere brug for dem end nogen sinde, og i tråd med alle de nye opgaver, der bliver lagt på dem.
Et af de allervigtigste punkter for Kristendemokraterne i forbindelse med ændringen af loven om Det Etiske Råd er, at der i loven helt klart præciseres noget om livets begyndelse, hvornår det menneskelige liv tager sin begyndelse.
Denne sætning i § 1 var udgået i ministerens første udkast til ændring af loven, men i det endelige lovforslag står der, at Det Etiske Råd »skal i sit virke arbejde ud fra respekt for menneskets og kommende generationers integritet og værdighed samt respekt for naturen og miljøet.« I bemærkningerne til § 1 står der: »I integritet indgår såvel fysisk som psykisk ukrænkelighed.«
Og endvidere: »Respekten for menneskets integritet og værdighed omfatter også det menneskelige livs første faser, herunder befrugtede menneskelige æg og fosteranlæg.«
Vi synes, det er meget glædeligt, at ministeren har justeret teksten i forhold til det første udkast og har fået disse livsvigtige sætninger med.
Det er glædeligt, at kravet om respekt for menneskelivet også i dets første faser er formuleret så tydeligt.
Efterfølgende kan vi se, at Det Etiske Råd har sendt et tillægshøringssvar, hvor de har opfordret til, at disse linjer løftes over i lovteksten i § 1, og det håber vi naturligvis så at ministeren også vil lytte til.
Jeg kan da også sige, at eventuelt kommer vi fra Kristendemokraterne med et ændringsforslag vedrørende en tilføjelse til § 1.
Men alt i alt synes vi, forslaget er godt, og vi vil gå ind i en positiv behandling af det i udvalget.