runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Så var den der.
Jeg tror ikke, det var censur.
En meget sandsynlig konsekvens af den kommunalreform, der er, bliver jo, som vi har snakket om for lidt siden, en risiko for, at plejehjem og skoler og for den sags skyld små sygehuse bliver nedlagt, for
når man snakker om, at der skal være flere kræfter i de nye kommuner, så skal de kræfter jo komme et eller andet sted fra, og enten vil de vel komme fra nedlæggelser/besparelser, eller også skal de komme med en udligningsreform.
Kan Dansk Folkeparti sikre, at udligningsreformen kommer, inden vi når frem til valget, hvad der virker rimeligt, fordi byrådskandidaterne må vide, hvad de tager stilling til?
Og hvis ikke: Er Dansk folkeparti så ikke bange for, at det giver den konsekvens, at vi får nedlæggelser?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Nu er jeg jo ikke med i det forhandlingsudvalg, der i hvert fald fra Dansk Folkepartis side er med til de her forhandlinger om, hvordan man skal udmønte, i hvilken rækkefølge, datobestemmelser osv., så det kan jeg af gode grunde ikke svare på, men jeg kan svare, at Dansk Folkeparti ikke har en intention om, at der skal laves besparelser på grundlag af den strukturreform, som er undervejs.
Det betyder også, at når så vi her i dag oplever, at SF og Socialdemokraterne og Radikale osv. prøver på at blæse en lille vind op og siger: Jamen vi ser stor fare for, at der bliver lukket sygehuse, og at vi får lukket skoler og andre institutioner, så må man i hvert fald have lov til som folketingsmedlem at sige, at det er jo som at skyde gråspurve med kanoner, for den proces, vi har haft omkring sygehusstruktur, skolestruktur osv., er jo en proces, som er foregået igennem de sidste 30 år, hvor man har nedlagt og effektueret og har centraliseret nogle steder.
Det har ikke så meget med det her at gøre, det vil de nyvalgte byråd osv. jo gøre alligevel ...
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Nu kunne man jo godt tænke sig, at der vil komme en accelererende udvikling i forbindelse med kommunalreformen, fordi man får større enheder, og fordi det lokale demokrati ligesom kommer længere væk.
Det var sådan set det, jeg prøvede at få ordføreren til at tage stilling til – og også hans egen opfattelse.
Jeg er med på, at ordføreren ikke er med i forhandlingsdelegationen, men ordføreren har vel en holdning til, om det giver nogle problemer, den omstændighed, at der bliver længere fra befolkningen til de folkevalgte.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
I forlængelse af det vil jeg gerne spørge hr. Hans Kristian Skibby, om hr. Hans Kristian Skibby mener, det er rimeligt, at den udvikling, som kører i retning af, at landsbyerne bliver udtømt for funktioner, fører til, at det at være landsbybeboer indebærer, at man skal betale noget ekstra for at få den samme service, som folk får andre steder i landet, at man altså f.eks. selv skal betale til den skole, som før var en kommunal skole, og som nu overlever i kraft af, at forældrene går ind og sikrer, at den fortsat er der i landsbyen.
Det andet spørgsmål skyldes, at jeg blev lidt overrasket over, at Dansk Folkeparti tilsyneladende ikke har noget specielt at byde på med hensyn til landsbyer.
Man mente sådan set, at man var dækket ind under det regionalpolitiske.
Er det rigtigt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Det er rigtigt, at Dansk Folkeparti har valgt at fokusere på de to dagsordenspunkter, som har været til behandling frem til nu, både forespørgselsdebatten og redegørelsen, som en samlet enhed, i og med at vi mener, at de hænger meget, meget sammen set i relation til de områder, man beskæftiger sig med, nemlig regional udvikling.
Regional udvikling har jo også noget at gøre med, hvordan de enkelte yderdistrikter agerer.
Der bor jo også, som ordføreren selv nævner, folk, som er lønmodtagere osv., ude i yderdistrikterne, og de har selvfølgelig også behov for at arbejde i nærheden.
Hvis jeg skal svare på spørgsmålet om det med brugerbetaling på friskoler osv., så er det jo klart, at hvis man vælger at bosætte sig et sted, hvor der er færre skoler og der er længere geografisk til indkøb og andre faciliteter og kulturtilbud, så er det jo klart, at man også betaler mindre for sit hus, og det er efter min opfattelse ganske klart og rimeligt, at når man betaler mindre for sin bolig, må man også have lov til at betale et andet sted.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Det var da en interessant oplysning.
Er det sådan noget, Dansk Folkeparti ønsker at køre videre med, at man sådan skal lade indgå i bestemmelsen af, hvad borgerne skal betale for den service, der er, hvad de har givet for de ejendomme, de besidder?
Hvad så med lejere, hvad så med andre?
Er det det, der skal være politikken for, hvordan man skal betale for de ydelser, man får?
For mig at se
drejer det her sig om, hvad offentlige ydelser er, og at man fjerner afgørende, livsvigtige funktioner fra landsbyen, når man lukker en skole.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Nu skal man jo passe på med at lade en radikal lægge sig ord i munden, man kunne jo ske at blive dobbelttunget.
Men det er ikke rigtigt, som ordføreren hævder, at jeg har sagt, at jeg går ind for brugerbetaling som sådan.
Jeg siger blot, at der er et fornuftigt forhold imellem prisen på en bolig i et givet område, alt efter hvor mange kulturtilbud, hvor nært du har til indkøb og til skole og fritidstilbud.
Sådan er det, og det kan vi ikke lave om på i Danmark.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Jeg vil godt spørge, om vi kan få et helt præcist tilsagn fra hr. Hans Kristian Skibby gående ud på, at der skal ligge en udligningsreform klar og være fremlagt senest den 1. november 2005, således at de nye kommunalbestyrelsesmedlemmer, der bliver valgt i november, ved, hvad det er for et udgangspunkt, de har for deres arbejde.
Det er et helt enkelt spørgsmål, som jo i hvert fald er af afgørende betydning.
Vil Dansk Folkeparti, vil hr. Hans Kristian Skibby bidrage til et flertal, så vi får en sådan udligningsreform frem?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Som jeg nævnede tidligere, sidder jeg ikke i det forhandlingsudvalg, som har med de her arbejdsopgaver at gøre, men jeg må præcisere over for spørgeren, at det jo altså er sådan, at når man har valgt fra oppositionens side at fremsætte et forslag til vedtagelse – som vi ikke kan tilslutte os – hvori det indgår, at man pålægger regeringen og det regeringsbærende flertal at gennemføre det, som ordføreren lige har nævnt, så er det jo klart, at når vi ikke kan tilslutte os det, så ligger svaret også i, at vi ikke kan støtte oppositionens forslag til vedtagelse.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Det må stå for hr. Jens Peter Vernersens helt egen regning at tolke, om det er i orden, at der bliver nedlagt institutioner.
Jeg har ikke nogen tro på, at den sag vil accelerere overhovedet.
Vi påpeger, at vi laver en offentlig struktur nu, hvor der bliver flere ressourcer til rådighed, større råderum, mere muskelkraft, og det vil sige, at kommunerne får bedre mulighed for at føre en politik, hvor de fastholder de institutioner, der er godt for borgerne, og det har jeg helt tillid til at de kommunalbestyrelser, vi vælger her til efteråret, har styrke og pondus til at sætte igennem.
Så vi går en god fremtid i møde også uden Socialdemokratiets medvirken ved at vedtage en kommunalreform; det påtager vi andre os gerne ansvaret for.
Skulle det så lige være sådan, at den tidligere regering er skyld i nogle af de der offentlige arbejdspladser,
så kan det jo være, at det beroliger mangen en god Venstremand, der har været noget beklemt ved at skulle sige, at der var blevet flere offentligt ansatte under den her regering.
De kan jo så sove roligt om natten ved, at de nu kan sige, at det skyldes den forrige regering.
Det tror jeg glæder mangen en god liberal udeomkring i landet, så det vil jeg da hilse og sige fra hr. Jens Peter Vernersen.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Det skal altså forstås på den måde, at Dansk Folkeparti – og det er åbenbart noget, der er forhandlet med Venstre og Konservative – er af den opfattelse, at en sådan udligningsreform ikke skal fremlægges senest den 1. november.
Er det virkelig den konklusion, man er kommet frem til, da man diskuterede det forslag til vedtagelse, som jo har været fremsendt?
Man må jo have besluttet under den diskussion, at man ikke vil være med til at fremlægge en udligningsreform.
Er det den konklusion, jeg så kan drage?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Ordføreren, som står her, er i hvert fald enig i, at der er problematikker i, at man nedlægger enkelte institutioner, men omvendt må man også sige, at der også er problematikker i, at eksempelvis folkeskoler bliver for små, at der er for få elever i de forskellige årgange, alt efter hvor mange linjer man har.
Det er også noget, man må forholde sig til.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Det er jo regeringens mål, at man vil gå ind og benytte mulighederne for EU-penge og supplere dem med danske beløb – og jeg snakker ikke om den debat, vi havde før om fiskeridelen.
Det er der nogle ministerier, der er gået ind i, men jeg synes, at der er en række ministerier, der burde være mere aktive i forbindelse med det, f.eks. Energiministeriet og Trafikministeriet, som sammen med landbrugsministeriet kunne prøve at få nogle EU-penge ind i forbindelse med biogas og rapsolie, områder, som vi har gjort meget lidt ved.
Vi har hele problemstillingen vedrørende CO2, og begge dele kan jo bruges som drivmidler.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Det fører mig så til at spørge ministeren om det, som jeg også spurgte Venstres ordfører om: Hvad er det for en kraft, som ministeren forestiller sig kommer via kommunalreformen og via, at man gør kommunerne større, som skulle indebære, at ligheden inden for de nye kommuner bliver større?
Man kunne jo meget vel have den opfattelse, at det bare betyder, at hvis det nu er et kraftcenter, der så får store landområder med, bliver kraftcenteret stærkere og stærkere, mens landområderne stort set bliver sat i den samme situation, hvor området får færre og færre servicefaciliteter osv.
Det kan godt være sådan, at når man ser statistik på det herinde, ser det godt ud for kommunen, men det ændrer ikke ved, at vi stadig væk har en udkantsproblematik.
Det er også det, der er problemet i de tal, der i øvrigt har været fremme, hvor man atomiserer det lidt for meget på landskabet.
Der handler det om, at der er nogle naturlige egne, nogle naturlige arbejdsmarkedsområder, som hænger sammen, og som samlet set er i udvikling.
Så kan det godt være, at der for en tid er mere udvikling i Nakskov end i Maribo, og det er selvfølgelig rarest, hvis der var lige meget udvikling begge steder, men det er dog totalt set bedst, hvis der er udvikling overhovedet.
Hvis vi tager Nakskov f.eks., har jeg i hvert fald tit og ofte historisk lagt øre til, at det har været en barriere for erhvervsudviklingen i Nakskov, at Nakskov Kommune stod alene med udfordringen, mens de, der egentlig havde glæde af udviklingen – dem på Lolland, længere ovre på Falster, oppe i den meget sydlige del af Sjælland – og som fik de positive effekter, ikke havde medansvaret for at planlægge udviklingen og finansiere udviklingen.
Her tror jeg, at større kommuner med en større geografi, større robusthed økonomisk og fagligt skaber langt bedre muligheder for offentlig-privat samarbejde, bl.a. om at udvikle erhvervsområder, finde nicheområder etc.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Konklusionen er, at oppositionen ikke skal bestemme eller diktere, hvornår de aftaler skal fremlægges.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Det er til kommunalreformen.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om det ikke er rigtigt, at man har en forventning om, at der skal opnås nogle besparelser på grund af stordriftsfordele i forbindelse med, at der bliver større kommuner.
Hvordan kan det være til fordel for de mennesker, der bor i de her landsbyer?
Det har jeg faktisk meget svært ved at forstå.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Der sættes de samme rammer, og virkeligheden er jo, at det er decentralt i den offentlige sektor, midlerne er øget i den tid, hvor der har siddet en borgerlig regering, hvorimod der har været afdæmpning i den statslige aktivitet.
Det har jeg sagt indtil flere gange.
Så er det vel også værd at bemærke, at de ændringer, der er i gang i samfundet, som visse steder har betydet, at der nedlægges en mindre skole eller der foretages andre ændringer, jo gøres af hensyn til de mennesker, der bor der.
Jeg går ud fra, at enhver strukturændring på skoleområdet sker af hensyn til eleverne, sådan at man sikrer en uddannelse, der er på højde med uddannelsen alle andre steder, så mennesker til enhver tid kan klare sig i det her samfund, uanset om de bor i et landdistriktsområde, en landsby eller andre steder.
Det går jeg ud fra at det er, når der træffes de beslutninger lokalt.
Per Clausen (EL), 2005-05-20:
Jeg kan forstå på hr. Leif Mikkelsen, at han aldrig har hørt om nedlæggelse af institutioner, som skyldes et ønske om at spare penge.
Det gør, at jeg er misundelig på hr. Leif Mikkelsen, for han har levet et lykkeligt liv.
Med den nye udlægning af skattestoppet, som er kommet fra regeringens side, ser de fleste kommuner faktisk frem til nogle meget vanskelige budgetforhandlinger, som ikke bliver mindre vanskelige af, at de ikke kan få et klart tilsagn om, hvordan tingene skal finansieres i fremtiden.
Jeg mener, det var i går, vi her i salen behandlede et lovforslag, der meget tydeligt indikerede, hvad der ville ske.
Det var debatten om det, som nogle inklusive mig selv kalder profitbørnehaver, hvor det klart fremgår, at når der skal være mulighed for at etablere disse børnehaver, hvor der ikke er nogen begrænsning på forældrebetaling, er det, fordi man forventer, at der i fremtiden vil blive lukket børnehaver i de små samfund, og så kan de få det her i stedet for.
Det synes jeg altså ikke er til fordel for folk i landdistrikterne.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Det er klart, at det, når hr. Per Clausen vælger en forkert præmis, er utrolig vanskeligt at diskutere.
Virkeligheden er jo den, at den økonomiske udvikling er sket decentralt i den borgerlige regerings levetid.
Det er uomtvisteligt, og det er blevet sagt gang på gang fra denne talerstol.
Det er blevet understreget, og det kan dokumenteres alle steder, at det er der, udviklingen er sket, og at det er der, råderummet er øget.
Så finder der en lokal prioritering sted, en politisk prioritering fra de personers side, der har ansvaret i kommuner og regioner, af, hvordan de vil indrette deres institutioner.
Det er det, der hedder decentral politik og lokalt selvstyre.
Lokalt selvstyre synes jeg vi skulle lade finde sted og ikke blande os i herfra.
Så det er en fejlpræmis at diskutere ud fra, vil jeg sige til hr. Per Clausen, men det er en påstand, som venstrefløjen ynder at fremføre.
Den er ikke desto mindre forkert, hver eneste gang den bliver udtalt.
Sådan som jeg kan aflæse regeringens politik på landdistriktsområdet og på landbrugsområdet, er der foretaget en forøgelse af rammen til at hjemtage de midler, der overhovedet er mulighed for.
Hvordan det er fordelt på de enkelte ministerier, er nok for detaljeret at diskutere her, men det er hovedmeldingen, at det præcis vedrørende de her programmer vil blive tilstræbt, at rammerne er vide nok til, at der kan hjemtages de midler, der er til rådighed.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Jeg vil gerne følge op på spørgsmålet fra før fra Enhedslisten, for jeg synes, Venstres ordfører kommer lidt let om ved det.
Det at lægge det hen til, at det bare skal være en lokalpolitisk afgørelse, og sige, at vi nu skal lade lokaldemokratiet blomstre, lyder jo meget smukt.
Problemet er, at lokaldemokratiet, hvis der ingen penge er, hvis der ingen midler er, ikke kan blomstre, og så bliver resultatet i stedet for, at skolerne bliver nedlagt.
Vi så f.eks. sidste år, at der blev oprettet 23 friskoler som en konsekvens af, at folkeskolerne blev nedlagt.
Bekymrer det overhovedet ikke Venstres ordfører, at man på den måde sulter kommunerne til at nedlægge skoler, og er Venstres ordfører ikke ræd for, at det bliver en accelererende udvikling i den kommende tid?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu kan vi godt fortsætte den lidt ørkesløse debat om udsultning.
Det er jo simpelt hen ikke rigtigt, og det bliver ikke mere rigtigt af at blive gentaget gang på gang, at der er udsultning.
Sådan er det ikke.
Det økonomiske råderum er øget i den decentrale del af den offentlige sektor, og kommunalreformen betyder, at der kan blive en forenkling i den offentlige sektor og dermed mindre administration.
Der har været en udvidelse i antallet af offentligt ansatte på 14.000 i den tid, vi har haft den borgerlige regering.
Det går til borgerservice, til at hjælpe borgerne, og det er et tegn på, at det er der, prioriteringen har fundet sted.
Det er der, mulighederne er øget, og derfor er det selvfølgelig fuldstændig forkert at blive ved med at påstå, at kommunerne er udsultet.
Hvis hr. Kristen Touborg vil være bare en anelse ærlig, vil han indrømme, at han godt ved, at den udvikling med skolenedlæggelser – den har i øvrigt tidligere været meget mere dramatisk, end den har været i de senere år – er en naturlig udvikling, der handler om kvalitet, styrke, volumen og indhold, og at det ikke nødvendigvis er godt for eleverne for enhver pris at fastholde en lille skole, som måske ikke lever op til de krav, der skal stilles.
Så hvis vi kan diskutere det på et reelt grundlag, kan vi godt diskutere det, men så længe præmissen er forkert, er der ingen seriøsitet i det.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Jeg kan jo fortsætte i samme bane.
Hr. Leif Mikkelsen udtrykte før, at når man nedlagde skoler, var det af pædagogiske hensyn – jeg tror, vi har et vist fælles erfaringsgrundlag, for jeg har også forstået, at hr. Leif Mikkelsen har siddet i en kommunalbestyrelse – og det kan godt være, at dette bliver fremført, men min erindring er nu den, at initiativet til, at man skulle diskutere pædagogikken, udgik fra det økonomiske.
Så vil jeg gerne spørge hr. Leif Mikkelsen om, hvad Venstres holdning er til, at vi gradvis er i gang med en udvikling, hvor de, der bor på landet, faktisk skal betale ekstra ydelser, for det, vi ser, når der nedlægges skoler, er jo ofte, at man, hvis kommunen ikke forhindrer muligheden for det, laver en friskole, og det betyder, at de borgere, der så vil bevare skolen, skal betale ekstra til denne friskole.
Hvis det nu også kommer til at gælde for børneområdet osv., er vi så ved at skabe et Danmark, hvor vi også socialt marginaliserer en del af Danmark, idet de selv skal være med til at betale noget, som for resten af befolkningen er gratis?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu er en friskole jo en fri skole og dermed også etableret på grundlag af et frit valg, som borgere og forældre foretager, fordi de foretrækker det.
Det er jo ikke nogen ulykke, der er faktisk masser af udmærkede friskoler.
Jeg vil bare fastholde, at udviklingen i landområder også på skoleområdet jo har haft en naturlig konsekvens.
Altså, kravet til, at der er et vist elevgrundlag, en vis volumen i lærerværelset, er vel sådan set forudsætningen for, at børnene overhovedet har en mulighed for at lære noget ordentligt.
Derfor mener jeg, at man skal holde sig for øje – og det går jeg ud fra at de lokalpolitikere, der har ansvaret, gør – at vi skal have den bedst mulige skolestruktur, og det tror jeg bliver diskuteret meget grundigt.
Hr. Ole Glahn ved jo udmærket, mindst lige så godt som jeg, og jeg har som kommunalpolitiker også været med til at nedlægge en skole, at det jo er noget af det, der lokalt giver de største politiske vanskeligheder overhovedet at gøre.
Så jeg tror, man tænker sig meget om; det er altså ikke noget, man bare gør i flæng.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Jeg er noget imponeret over hr. Leif Mikkelsens evne til at tale uden om det, jeg spurgte om.
Jeg er enig i, at friskoler er forældrenes eget valg, men det er jo en konsekvens af, at kommunen har nedlagt det tilbud, der var.
Hvis man vil have nogle sammenholdsfaktorer i landsbyen, så er det vigtigt, at beboerne står sammen om at bevare skolen.
Det vælger de så, men det betyder, at de skal betale noget mere.
Hvis det udvides også til at dreje sig om børnepasning og andre områder, hvad vil Venstres svar så være på det?
Vil man sige: Jamen det er bare udviklingen, og sådan må det være?
Eller har man et bud på, hvilken politik der skal ind?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Nu har vi jo masser af friskoler, der ikke er protestskoler.
Det er klart, at der er skoler, der bliver etableret, fordi der fjernes en kommuneskole, men til spørgsmålet om, om det giver øget forældrebetaling, og om det kunne overføres på andre områder: Nej, jeg mener bestemt, at en række serviceydelser stadig væk er et tilbud.
Det er det også for de forældre, der vælger en friskole, skal vi huske – de accepterer bare ikke, at den lokale institution faldt eller noget andet – for vi har jo ikke større afstande i Danmark, end at det ikke er et problem rent afstandsmæssigt at bruge den nærmeste kommuneskole, hvis man vil det.
Det er mere andre lokale følelser, der går i gang, når man gør det.
Jeg mener, det er en udvikling, der i øvrigt slet ikke er særlig voldsom i øjeblikket, det har den været meget mere for år tilbage.
Så jeg mener, det er sådan en opfundet problemstilling at indlægge nu i en diskussion omkring landdistrikterne.
Jeg mener i øvrigt ikke engang, den bliver forstærket af kommunalreformen.
Vi har set et forstærket forløb over meget lang tid på det her område.
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Nu har hr. Leif Mikkelsen jo gentagne gange talt om væksten i den kommunale beskæftigelse under den borgerlige regering, og hvor meget det har fyldt.
Det var måske lidt interessant, hvis hr. Mikkelsen kunne oplyse, hvor stor en del af væksten der lå i den aftale, som blev indgået af den tidligere finansminister fru Pia Gjellerup med kommunerne i sommeren 2001, for sagen er jo, at det netop var den aftale, der gjorde, at flere kom i arbejde i kommunerne i 2002.
Jeg tror, man skal være lidt forsigtig med at pynte sig for meget med lånte fjer i den her sag.
Så vil jeg også godt spørge, om hr. Leif Mikkelsen er helt sikker på, at man kan være helt tryg ved, at der ikke som følge af de ændringer, der sker nu, vil ske nedlæggelser af skoler, plejehjem og daginstitutioner, hvis og når kommunerne er trængt på deres økonomi.
Er det helt utænkeligt, at et plejehjem, man var glad for ude i en lille kommune med måske 12 beboere, bliver nedlagt i en situation, hvor den store kommune har brug for pengene et andet sted?
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Virkeligheden er, at vi er partier her i Folketinget, der tager ansvaret for at gennemføre en kommunalreform – og jeg konstaterer, at der er partier, der ikke tager et medansvar for det – en kommunalreform, som giver en anden offentlig sektor decentralt, og som giver råderum, volumen og styrke til, at enhver kommune kan føre en mere aktiv landdistriktspolitik og landsbypolitik og dermed måske skabe grundlag for at bevare flere skoler.
Virkeligheden er jo, at for mange kommunegrænser betyder, at der måske er svage skoler på hver side af en kommunegrænse.
Det tror jeg godt, vi alle sammen kender eksempler på.
Det bliver altså anderledes i fremtiden.
Jeg noterer mig bare, at Socialdemokratiet tager ikke noget medansvar for at finde en udvikling, som gør, at pengene kan bruges bedre decentralt.
Så jeg vil bare fastholde, at uanset hvem der nu er skyld i hvad i tidernes morgen, så konstaterer jeg, at i den tid vi har haft en borgerlig regering, som bliver beskyldt for nedskæringer på det offentlige område, har vi fået 14.000 flere ansatte, og dertil skal man endda lægge, at der er fjernet 5.000 i den statslige sektor, så det er faktisk ret mange, der er kommet derude, hvor folk bor.