Helge Adam Møller (KF), 2002-01-29:
Det Konservative Folkeparti har selvfølgelig med interesse læst det her lovforslag, som stort set er en genfremsættelse af det lovforslag, som blev fremsat den 3. oktober af den tidligere regering, men på grund af valget kunne det ikke behandles i Folketinget, som det skal jf. grundloven.
Jeg vil sådan set ikke knytte så mange kommentarer til selve dette forslag, men til fremtiden.
Det store flertal af dem har Det Konservative Folkeparti ikke nogen problemer med, nemlig det store flertal af dem, som opfylder alle de kriterier, der gælder, som har lært at tale sproget, som har boet her i mange år, hvad enten det er svenskere, amerikanere, nordmænd, tyrkere eller pakistanere.
Men det, vi har haft et problem med igennem mange år - og det er jo ikke nogen hemmelighed for dem, der har overværet de her debatter tidligere - er, at man også gav statsborgerskab til nogle, som ikke kunne tale det danske sprog, at man også gav statsborgerskab til nogle, som havde været ekstremt kriminelle, at man også gav statsborgerskab til nogle, som bare var fyldt 65 år og havde boet her i over 15 år, og som ikke kunne ét eneste ord dansk.
Men sådan havde et flertal i Folketinget bestemt, og det er flertallet, der har magten - det er ikke altid flertallet, der har retten.
Derfor glæder vi os over, at der nu er sket det, efter der er kommet en ny regering, at den nye regering har besluttet - det står i regeringsgrundlaget, og det står også i det udspil, der kom fra den nye integrationsminister - at når det gamle forlig, som Det Konservative Folkeparti ikke var med i, udløber den 1. juli i år, vil der blive lavet en række ændringer.
De ændringer er vi utrolig glade for.
Det betyder for det første, at nu kan man ikke blive dansk statsborger, hvis bare man er fyldt 65 år, medmindre man selvfølgelig kan både tale og læse dansk; ikke så man behøver at læse en leder i Information - det kan være meget interessant, enkelte gange i hvert fald - men sådan, at man kan læse en simpel tekst ude på en arbejdsplads, at man kan klare sig i dagliglivet, og at man kan tale dansk.
For det andet bliver det et krav, at hvis man har begået alvorlig kriminalitet, uanset om man gør det som 18-årig eller 25-årig eller 35-årig, meget alvorlig kriminalitet, hvor man straffes med 2 års fængsel eller derover, kan man aldrig nogen sinde, hvad enten der så er gået 30, 40 eller 50 år, blive belønnet med et dansk statsborgerskab.
For det tredje synes vi, det er utrolig vigtigt, at vi nu siger, at når man ønsker at blive fuldt og helt medlem af det danske samfund, skal man ud over at kunne tale og læse sproget også vide lidt om det samfund, man skal være en del af, altså vide lidt om de samfundsforhold, lidt om de retsprincipper, lidt om de værdier, der gælder i det danske samfund, eksempelvis værdier i forbindelse med ligestilling, at det er uacceptabelt at lade sig påføre et tvangsægteskab osv.
Det er jo regler, som en række andre lande, vi normalt sammenligner os med, har haft i mange år.
Det skal være en festdag, ligesom den dag man er færdig med sine 3 år i håndværkeruddannelse, eller man er færdig med sine 3 år i gymnasiet, hvor man kommer på forsiden af den lokale avis, det gør studenterne i hvert fald nede i den by, jeg bor i.
De bliver modtaget oppe på rådhuset og får et glas frugtsaft eller et glas sherry, afhængig af hvilke vaner man nu har, og så ønsker borgmesteren dem tillykke.
Det synes vi er en god ting at man gør i Holstebro, i Næstved, i København, at man siger: Her er nogle, som har boet her et antal år, de har lært sproget, de har sat sig ind i danske samfundsforhold, de har klaret det, som vi har bedt dem om for fuldt og helt at være danske statsborgere, og så fejrer vi dem også på en ordentlig måde, ligesom vi gør med studenterne og håndværkerne.
Der bliver lidt færre, men til gengæld bliver de, der bliver danske statsborgere efter 1. juli, nogle, der virkelig har ydet en indsats, og dem vil vi til sin tid hilse hjertelig velkommen i det danske samfund.