runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-26:
Det er selvfølgelig et ændringsforslag, der kommer sent, men det er jo et almindeligt emne, der har været oppe til debat i offentligheden gang på gang.
Vi politisk interesserede
har selvfølgelig haft lejlighed til at tage stilling til dette spørgsmål længe, og det har de fleste af os også.
Hvis man alene ser det fra de voksnes side, så var argumentationen fra hr. Tom Behnkes side helt på plads.
Men jeg synes, at man først og fremmest skal se det fra barnets side, det barn, der vokser op og bliver voksent og ældre, og som ønsker typisk at kende sine rødder.
Vi, som har rødderne i orden, og tager det som en selvfølge, har ikke disse problemer.
Jeg tror, at mange her i salen, som er lidt oppe i årene, kender folk i moden alder, som rejser rundt ikke mindst i Tyskland for at prøve at finde deres halvsøskende,
fordi de har et stort behov for det.
Derfor bør vi tage hensyn til barnets tarv.
Jeg mener, at Kristeligt Folkepartis argumentation er den rigtige, og jeg synes, det er godt, at ændringsforslaget er stillet, og jeg stemmer for det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-05-26:
Det er bare lige en enkelt oplysning til hr. Søren Kolstrup.
Det kan godt være, at Enhedslisten på Københavns Rådhus er for denne her lov, men jeg kan orientere hr. Søren Kolstrup om, at de øvrige lokalpolitikere i bydelsråd og andre steder i Københavns Kommune altså er imod denne her lov.
Det kan godt være, at hr. Søren Kolstrup ikke har helt føling med, hvad det er, der foregår nede på det laveste lokalpolitiske niveau.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-26:
Det er til sundhedsministeren, som siger, at man ved, at der ikke er børn nok til dem, som vil adoptere.
Der kan jeg hilse fra Laue Traberg Smidt fra Red Barnet, som jeg talte med i mandags, og han sagde, at jeg gerne må hilse og sige, at de har en hel database med børn, som gerne vil adopteres, så det skulle der ikke være problemer med.
Vedrørende brugerbetaling må jeg jo gentage, hvad jeg har sagt: Vores intention er ikke at skabe endnu et sted, hvor der er brugerbetaling.
Vores intention er at sikre økonomisk ligestilling mellem adoption og kunstig befrugtning, og det er også derfor, at vi har ladet det være op til sundhedsministeren at beslutte, hvad det skal koste, og hvis sundhedsministeren beslutter, at det skal koste nul kroner at få behandling for barnløshed, ja, så skal prisen for adoption blot også nærme sig nul kroner.
Det er dét, der er vores sigte.
Til fru Dorte Bennedsen, som ikke kan forstå, at vi ønsker at udsætte behandlingen af lovforslaget til næste folketingssamling, når vi samtidig ønsker at opretholde det: Når vi ønsker at få regeringen og vi ønsker at få sundhedsministeren til at udsætte behandlingen til næste folketingssamling, er det netop, fordi vi ved, at så har vi garanti for, at det bliver behandlet af regeringen, taget op af regeringen i næste folketingssamling.
Men når regeringen nu valgte bare at lade forslaget falde, har vi jo dermed ingen garanti for, at regeringen tager det op igen.
Når vi ønsker at opretholde det, er det, fordi nu har vi fået vedtaget tre ændringsforslag, nu er vi forbi anden behandling, og så ønsker vi at gøre det færdigt nu her, men samtidig ønsker vi naturligvis at sige: Jamen når redegørelserne foreligger, så kommer vi igen med nogle forslag.
Fru Dorte Bennedsen mener, at problemet er skabt af Kristeligt Folkeparti, og dertil må jeg så sige: Jamen det er jo, fordi regeringen åbenbart mente, at det eneste, der var nødvendigt at gøre ved denne her revision, var at forlænge en nedfrysningstid.
Men der mener vi at der er mange etiske problemer, som skal med.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-26:
Fru Tove Videbæk vil frygtelig gerne have dette lovforslag udsat til næste samling; det er jo fint og flot at have et sådant synspunkt.
Så vil jeg faktisk gerne spørge fru Tove
Videbæk: Hvorfor i alverden er hun så en af dem, der har opretholdt forslaget, da regeringen ville trække det? Og så vil jeg godt omkring Det Etiske Råd og fru Tove Videbæks forargelse over, at vi ikke afventede Det Etiske Råd om fosterreduktion, sige: Det problem er skabt af ét parti her i Folketinget, nemlig af Kristeligt Folkeparti.
Hvis Kristeligt Folkeparti ikke havde stillet dette ændringsforslag om fosterreduktion, var det ikke kommet med i denne her behandling, så havde vi i ro og mag kunnet afvente den redegørelse, der formodentlig kommer en gang i sommer fra Det Etiske Råd om problemet, og så havde vi et godt grundlag i næste samling at tage stilling til.
Problemet er skabt udelukkende, fordi fru Tove Videbæk mener, at hun ved, hvad der er ret og vrang, hun er lidt bekymret for, at vi andre ikke ved det, det kan man læse af andenbehandlingen, og derfor stiller hun det ændringsforslag, som skaber hele problemet.
Tove Videbæk (KRF), 2000-05-26:
Kristeligt Folkeparti vil stemme for loven om kunstig befrugtning.
De ændringsforslag, som man siger er kommet ind i sidste øjeblik, kan jeg da godt afsløre blev afleveret til Udvalgsafdelingen allerede inden påske, men problemet med de manglende redegørelser blev først kendt weekenden før andenbehandlingen, selv om Det Etiske Råd faktisk allerede den 3. april havde sendt et brev til sundhedsministeren om problemet.
Allerede den 3. april sendte Det Etiske Råd et brev til sundhedsministeren om, at man ikke kunne færdiggøre redegørelserne på grund af, at man af erhvervsministeren var blevet bedt om en hasteredegørelse om en anden sag.
Vedrørende de ændringsforslag, som nu er vedtaget, kan jeg jo lige kort sige, at med det første ønsker vi at sikre økonomisk ligestilling mellem adoption og kunstig befrugtning.
En underintention i det her er at motivere barnløse til at tænke mere i adoptionstanker.
Vi synes stadig væk, at adoption er den smukkeste måde at løse et barnløshedsproblem på, når vi tænker på, hvor mange forældreløse børn der er i verden.
Det andet med, at behandlingen med kunstig befrugtning kun må ske under en læges ansvar eller en person under en læges ansvar, synes vi også er et meget vigtigt forslag at have fået med.
Vedrørende godkendelseskriterierne kan jeg sige, at ved anden behandling var der lidt debat om disse kriterier, og der var nogle ordførere, der mente, at det er de samme kriterier, som gælder ved adoption, men det er ikke rigtigt.
Det var det, Kristeligt Folkeparti ønskede, men det, der er blevet vedtaget her, er nogle meget blidere kriterier.
Godkendelseskriterierne her træder jo kun i kraft, når lægen er i tvivl, og da de er en forbedring i forhold til, hvad der er nu, kunne vi bestemt også stemme for dem. Nedfrysning af æggene i det hele taget er vi imod, men vi vil trods det stemme for lovforslaget, da vi samlet set synes, at loven er blevet bedre med de tre vedtagne ændringsforslag, og vi har allerede meddelt, at vi vil komme med et forslag vedrørende fosterreduktion m.fl. efter sommerferien. Vi synes, det er meget afgørende, at vi her i sommerferien får gang i en folkelig debat om kunstig befrugtning og mange af de nye aspekter i denne sag.
Men vi har brug for et grundlag, vi har brug for noget sagligt materiale, vi har brug for redegørelserne fra Det Etiske Råd, og dem vil vi jo netop få i den nærmeste fremtid, så vi har disse at debattere ud fra.
Men jeg må afslutningsvis sige, at vi er meget skuffede over regeringens handlemåde i forbindelse med denne lov, og vi synes, det er besynderligt, at regeringens ordførere under denne debat mener, at der burde have været mere tid til at behandle disse ændringsforslag, når så mange i sidste uge kæmpede for og ønskede, at debatten, at behandlingen kunne blive udsat til næste folketingssamling; men det ønskede regeringen ikke.
I øvrigt synes jeg også, det er et problem, når en regering ikke kan eller vil acceptere et folketingsflertal.
Men som sagt: Kristeligt Folkeparti støtter det samlede lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2000-05-26:
Efter forkastelsen af Kristeligt Folkepartis seneste - det er nok ikke det sidste, men det seneste - ændringsforslag til det her lovforslag, så er der principielt ikke noget nyt i forhold til det, vi diskuterede under andenbehandlingen, og jeg synes ikke, at der er nogen grund til at gennemgå alle temaerne igen. Vi sagde under andenbehandlingen, at vi er imod brugerbetaling inden for sundhedsvæsenet.
Vi sagde, at vi er
imod social sortering af dem, der skal behandles i vores sundhedssystem
Begge ting blev jo stemt ind i det her lovforslag, og med det som de to vigtigste begrundelser vil vi herefter stemme imod det samlede lovforslag.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2000-05-26:
Det Radikale Venstre har også den opfattelse, at det er rigtigt at trække det her lovforslag.
Det er rigtigt, fordi alternativet er værre.
Det er vores opfattelse, at det billede, der tegnede sig efter andenbehandlingen, nærmede sig tilfældighedernes lov, og det kan vi ikke være tjent med her i Folketinget, altså at vedtage noget, der ligner tilfældighedernes lov.
Jeg kan illustrere det med, at der pludselig blev et flertal for at indføre brugerbetaling inden for sundhedssektoren, og det er for mig væsentligt, når jeg bruger udtrykket tilfældighedens lov.
Jeg tror, at alle partier her i Folketinget går ind for, at der skal være lige adgang til sundhedsydelser.
Det er en af velfærdssamfundets kerneydelser, og pludselig begynder man at bryde med det princip i forbindelse med et lovforslag, der handler om noget helt andet.
Det er en diskussion, som vi sandsynligvis bliver nødt til at tage, for skal vi kunne give gedigne ydelser inden for sundhedssektoren - ydelser af høj kvalitet, som er vores målsætning - er det klart, at vi kan komme ind i en prioriteringsdiskussion, fordi det ikke blive muligt at smøre et ordentligt lag smør på på alle områder; men når man bryder princippet i forbindelse med et lovforslag af den her karakter, så synes jeg virkelig, at dér har man overskredet grænserne.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-05-26:
Hvis der er noget, der er kort, så er det den politiske hukommelse.
Det er så den værktøjskasse, som finansministeren lovede at komme med.
Den er den, vi i CD venter på, og så tager vi meget gerne en prioriteringsdebat på hele sundheds- og socialområdet.
Den bliver vi jo alligevel nødt til at tage, ikke mindst efter EF-Domstolens afgørelse i Decker/Kohll-sagerne.
Dagen efter den 18. maj, som jo er en skæbnedato åbenbart, da stod der en leder i Politiken, som jeg synes, man skal lægge mærke til.
Den omhandlede det begreb, der hedder frit stillet.
Frit stillet bliver vi i flere og flere sager, som er vanskelige at håndtere, som vi kalder for etiske sager.
Så slipper vi grupperne og siger: Nu er I frit stillet.
Men frit stillet betyder, at man har meget mere ansvar, end man har, når ordføreren leder én igennem vanskelige afstemninger.
Begrebet frit stillet fabulerer man altså også over i lederen i Politiken, og så slutter man med, ud over at påpege det ekstra ansvar, den enkelte har, at det at være frit stillet ikke er det samme som at være frit stillet til at skrue hovedet af.
Det mener jeg vi gjorde den 18. maj.
CD stemmer imod.
Birthe Skaarup (DF), 2000-05-26:
Lovforslaget her handlede jo faktisk kun om, at vi skulle udsætte opbevaringstiden for befrugtede og ubefrugtede æg fra 2 til 4 år, således at kvinder ikke skulle igennem en ny hormonbehandling.
Det udviklede sig faktisk til 33 ændringsforslag, som vi fuldstændig loyalt i udvalget og i partierne tog stilling til.
Jeg må jo nok sige, at hvis Socialdemokratiet så havde lyttet lidt til dem, der gerne ville udsætte behandlingen af dette lovforslag bare nogle måneder - vi kommer jo ind igen til september - så vi havde mulighed for på et bedre grundlag at tage stilling til nogle af alle de ændringsforslag, der var tvivl om, så havde det ikke været så tåbeligt her i dag, at vi skulle debattere et lovforslag på denne her led.
Vi i Dansk Folkeparti har prøvet at gå seriøst ind i det her, men vi kunne udmærket se, at det var nødvendigt, at vi lyttede lidt mere til de borgere og til Det Etiske Råd, der kom med nogle opfordringer til, at vi udsatte det lidt længere.
Som sagt synes vi, at det er en højst ejendommelig fremgangsmåde, man har benyttet i denne her sag.
Fra Dansk Folkepartis side synes vi om de tiltag, der er lavet med en vis form for brugerbetaling, og med at narkomaner og alkoholikere skal vurderes som forældre.
Det er ligeledes fint, at en læge skal have det overordnede ansvar ved insemination.
Alt i alt synes jeg ikke, at denne her sagshandling er en pryd for Folketinget.
Til allersidst vil jeg sige, at Dansk Folkeparti stiller sig sådan, som vi også gjorde, da vi behandlede forslaget ved anden behandling, at vi stemmer samlet i gruppen, og vi er her alle 13 til at give vores besyv med.
Henriette Kjær (KF), 2000-05-26:
Nu taler fru Dorte Bennedsen jo imod sin egen argumentation, som blev brugt under andenbehandlingen, hvor en række af Folketingets medlemmer ønskede en udsættelse af lovforslaget.
Der sagde vi - jeg var en af dem, der også sagde det - at der havde været tid nok til at sætte sig ind i det, at man eventuelt skulle have bedt om et ekstra gruppemøde for at få gennemdiskuteret forslagene godt og grundigt.
Nu siger fru Dorte Bennedsen så lige pludseligt, at der var så dårlig tid i perioden, fra ændringsforslagene kom frem, til de skulle vedtages ved andenbehandlingen, at man lovteknisk ikke havde tid til at gå dem igennem.
Selvfølgelig havde man det - om de så måtte have arbejdet om natten i Sundhedsministeriet.
Hvis man kunne se, at de her ændringsforslag ikke var særlig gode, burde man selvfølgelig have bedt om en lovteknisk udtalelse fra Sundhedsministeriet.
Men det blev der ikke gjort, og nu er de vedtaget i den form, som de så er stillet i, og det må jeg gå ud fra også er godt nok, og det går jo nok også.
Jeg er i hvert fald ikke i tvivl om, hvad det er, de ændringer, vi har stemt igennem, går ud på.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-26:
Fru Henriette Kjær bebrejdede mig, at jeg ikke havde taget spørgsmålet om den teknisk dårlige kvalitet op i udvalget, men her rører vi jo ved et andet af de problemer, der er: Der var jo to grupperinger af ændringsforslag. Den ene var nogle, CD stillede i februar eller marts, og så kom der i løbet af den sidste uge eller to en dyne af ændringsforslag fra Kristeligt Folkeparti, fra De Konservative og fra Venstre.
Det er ikke rimeligt med så alvorlige ting, hvor vi alle ved, at det er svære sager, at stille ændringsforslagene
så sent.
Og så vil jeg gerne sige, at når fru Henriette Kjær siger, at det er arrogant og hensynsløst at trække forslaget, så er det jo godt, at fru Henriette Kjær har opretholdt det.
Der var en kollega, der sagde til mig forleden dag, at det var manipulation, at vi stemte imod.
Jeg har meget svært ved at forstå, at det er manipulation, hvis man har et flertal og bruger det.
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi bruger det sprogbrug over for hinanden.
Henriette Kjær (KF), 2000-05-26:
I Det Konservative Folkeparti synes vi, det er endt med at blive et godt lovforslag.
Vi synes, det er godt, at der er kommet kriterier for behandling med kunstig befrugtning således, at hvis der er tale om familier, der har misbrugsproblemer, eller som i forvejen har fået tvangsfjernet børn, så kan man få en samtale med de lokale adoptionsråd.
Vi synes, det er godt, der er kommet en præcisering af, hvem der må behandle med kunstig befrugtning, og vi synes, det er godt, at der er kommet en mulighed for at indføre en vis form for brugerbetaling.
Selvfølgelig synes vi også, at den oprindelige ændring, der går på, at nedfrosne æg, befrugtede som ubefrugtede, nu kan opbevares fra to til fire år, er en god ændring.
Derfor har vi også været meget forbløffede over regeringens handlemåde i denne sag
Regeringen har vidst, at spørgsmålet om brugerbetaling dukkede op.
Vi havde debatten i 1997, og dengang diskuterede
vi en række ændringsforslag om brugerbetaling.
Der var flere forskellige ændringsforslag med forskellige procentsatser.
Og det faldt vel egentlig kun dengang, fordi stemmerne var delt mellem de forskellige ændringsforslag. Når det så nu i år 2000 bliver vedtaget, bør det ikke komme bag på regeringen. Det virker derfor arrogant og respektløst, når regeringen dels ønsker at trække hele lovforslaget tilbage, dels nu vil stemme imod forslaget med de ændringer, som et flertal af Folketinget har vedtaget.
Jeg føler mig i hvert fald dybt desillusioneret.
Er regeringen ved at indføre en ny praksis, så det bliver således, at hvis Folketinget vedtager nogle ændringer til de fremsatte lovforslag, der går imod regeringen, ja, så trækker man bare lovforslaget tilbage?
Er det en ny praksis?
Jeg må også sige, at jeg også er dybt skuffet over fru Dorte Bennedsen, der i sin ordførertale sagde, at lovkvaliteten ville blive meget dårlig, at de ændringsforslag, der var stillet af oppositionen, ikke var til at kende op og ned på.
Dertil må jeg sige, at fru Dorte Bennedsen jo kendte de ændringsforslag, før de kom til afstemning i Folketingssalen.
Så kunne fru Dorte Bennedsen jo have gjort hele Folketinget og hele Danmark en god tjeneste ved at nævne det i udvalget og sige: Kan vi ikke prøve at gøre kvaliteten af de her ændringsforslag lidt bedre?
Fru Dorte Bennedsen vidste nemlig, at der var mulighed for, at de blev vedtaget.
Og hvis nu, vi er så dårlige, os i oppositionen, og slet ikke kan leve op til de store, flotte krav, man ellers kan i regeringen, så har vi jo brug for hjælp.
Burde fru Dorte Bennedsen så ikke have givet os den hjælp i udvalget dengang?
Alt i alt er vi meget kede af hele fremgangsmåden i forbindelse med det her lovforslag, i hvert fald det sidste forløb.
Vi er skuffede over, at regeringen ikke accepterer et flertal i Folketinget.
Vi håber ikke, vi får det at se igen.
Vi er i den konservative folketingsgruppe frit stillede ved afstemningen, men jeg kan dog høre på gruppen, at vi stort set er enige om, at det, lovforslaget er endt med, ser godt ud, så jeg tror, at alle vil stemme for.
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-26:
Det er da en rørende omsorg, hr. Jørgen Winther har for de socialdemokratiske gruppemedlemmer.
Jeg er helt overbevist om, at de alle sammen er taknemmelige over det.
Jeg bliver nødt til at gentage til hr. Jørgen Winther: Den socialdemokratiske gruppe var ved andenbehandlingen, som jeg tror i øvrigt alle andre partier her, frit stillet, og det kan ses af afstemningen.
Til de to af ændringsforslagene var der delt afstemning.
Gruppen var også til spørgmålet om brugerbetaling frit stillet, men at være frit stillet behøver jo ikke betyde - det gør det øjensynlig hos hr. Jørgen Winther - at man skal være uenig.
Den socialdemokratiske gruppe var enig. Samtlige stemmer var imod. Hvis hr. Jørgen Winther kommer med et nyt forslag i næste samling, ja, så må vi jo tage stilling til det, men hvis det er et, der, om man så må sige, omhandler det ændringsforslag, så vil en frit stillet socialdemokratisk gruppe formentlig reagere nøjagtigt, som den har reageret denne gang. Vi synes, det er et eklatant brud på nogle regler at indføre brugerbetaling i sundhedssystemet, og vi synes, som jeg prøvede at redegøre for, at det er et teknisk dårligt forslag, hvor vi ikke ved, hvad der er op eller ned.
Jørgen Winther (V), 2000-05-26:
Jo, selvfølgelig skal vi passe vores grupper.
Det er klart.
Men det, jeg var meget, meget spændt på, og det vil jeg gerne høre allerede nu, er: Når nu Venstre og andre partier kommer med disse her isolerede forslag efter sommerferien i den nye samling, er Socialdemokratiet så klar til igen at stemme individuelt, som man så sidste gang, klar til at stemme frit, så vi kan se forskellige nuancer i Socialdemokratiet, eller vil man stadig væk bruge denne her nihalede kat og få alle medlemmer til at stemme ens? Jeg synes, at det i etiske spørgsmål bør være sådan, at hvert medlem ikke kun tænker på partiet, men tænker på: Hvad mener jeg selv, når jeg stemmer i denne sag?
Dorte Bennedsen (S), 2000-05-26:
Jeg synes måske nok, at hr. Jørgen Winther gjorde klogt i ikke at udtale sig om ting, han ikke ved noget som helst om.
Jeg ved ikke, hvilke konsekvenser det vil have for hr. Jørgen Winthers talestrøm, men på ét punkt kan jeg i hvert fald sige, at han ikke ved noget: Jeg forstår, at hr. Jørgen Winther mener, at den socialdemokratiske gruppe er blevet banket på plads i spørgsmålet om at stemme nej til dette lovforslag.
Jeg kan godt oplyse hr. Jørgen Winther om, at jeg kom tilbage til gruppen med tre ændringsforslag.
Jeg vidste, at jeg havde en
men det var denne gruppe - og ikke noget med en gruppeledelse - der simpelt hen alle mand af hus sagde: Vi stemmer ikke ja til at indføre brugerbetaling.
Så jeg synes, jeg vil spørge hr. Jørgen Winther: Skal vi ikke passe vores grupper og lade være at klandre hinanden for ting, som vi slet ikke ved noget som helst om?
Jørgen Winther (V), 2000-05-26:
Hr. statsminister
: Venstre synes, at det er sørgmodigt, skuffende og ynkeligt, at man her i år 2000 stadig banker sine gruppemedlemmer på plads.
Statsministeren har nu fundet den nihalede kat frem fra skuffen for at få alle socialdemokrater til at stemme ens.
På trods af, at man her for få dage siden stemte vidt forskelligt og havde mange gode, sunde og forskellige holdninger, så har statsministeren sagt, at nu har alle at stemme ens.
Og det får vi at se om lidt.
Allerede for en uges tid siden syntes Venstre, at det var rimeligt, at vi skulle udsætte det her lovforslag, så vi havde mulighed for at gennemdebattere det endnu en gang og snakke om det i sommerferien, og da sagde Socialdemokratiet: Nej, alt er i orden, vi er klar til at stemme, vi går videre, og det skal igennem nu.
Derfor er det ynkeligt og deprimerende at se, hvordan Socialdemokratiet nu ændrer handling og adfærd.
Det var en demokratisk og fair afstemning, som foregik for en uges tid siden, og jeg synes faktisk, at Socialdemokratiet mangler respekt for denne fair afstemning i Folketinget.
Der var forslag om brugerbetaling.
Det syntes vi var udmærket.
Der var forslag om, at den behandlende læge kan henvise en narkoman eller alkoholiker til et adoptionssamråd, hvis det skønnes, at vedkommende ikke kan tage god vare på barnet.
Det er også et godt forslag.
Det er også sådan, at enlige og lesbiske ikke har mulighed for at få insemination fremover.
Det synes vi er meget fint.
Og vi synes også, at det er rimeligt, at jordemødre ikke fremover har mulighed for at inseminere enlige og lesbiske kvinder.
Alt det var der flertal for i det øjeblik, hvor vi havde mulighed for at stemme sådan, som vi ønskede og syntes var rimeligt.
Så et samlet flertal i Folketinget har altså stemt disse ændringsforslag igennem, og selvfølgelig vidste Socialdemokratiet sidste gang, hvilken teknisk art disse forskellige ændringsforslag havde, så fru Dorte Bennedsens argumenter giver jeg ikke ret meget for. Jeg synes, det er underligt, at man kommer med et forslag, og at regeringen så selv trækker det tilbage og siger, at den ikke vil være med.
Jeg vil ikke sige ordet tarvelig, det er måske lidt for barsk, men det er den tanke, man får, når man tænker på, hvordan Socialdemokratiet har været i denne her situation.
Jeg vil så samtidig bebude, at Venstre sammen med andre partier vil se på alle disse her forslag, og så vil vi isoleret og enkeltvis komme med disse forslag efter sommerferien, og så håber jeg, at også de tre SF'ere, der stemte for brugerbetaling, er klar til at stemme for igen. Jeg tror, vi får en spændende og god debat efter sommerferien.
Men lad mig spørge statsministeren: Man har talt meget om moralens årti, hvad er det nu, Socialdemokratiet lægger op til?