runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-06-04:
Jeg gør mig ikke nogen forestillinger om, at vi kan udjævne de ideologiske forskelle, heller ikke ved den her lejlighed.
Det Radikale Venstre ønsker ikke et dem og os-samfund.
Vi ønsker et samfund, hvor der er plads til alle.
Vi ønsker ikke at få Danmark delt op i et samfund, hvor vi på den ene side har en stor gruppe statsborgere og på den anden side har en meget stor gruppe borgere, som ikke nyder en borgers fulde rettigheder.
Vi mener, at det kan være begyndelsen til ufred i Danmark.
Vi ønsker et inkluderende samfund, kan man også sige, et rummeligt samfund. Med hensyn til frieriet: Det er ikke et frieri, det er bare en venlighed fra vores side.
Vi gør opmærksom på, at vi selvfølgelig gerne vil komme med ideer til, hvad vi synes, der skal til for at blive dansk statsborger. Så bare helt kort: Som hr. Langballe sandsynligvis godt ved, er det vores opfattelse, at det er noget rod, at reglerne for tildeling af dansk indfødsret ligger i et kontorcirkulære.
De burde ligge i en lovgivning, sådan at hver eneste gang nogen ønskede at forandre den, var det nødt til at foregå her i salen. Så skulle vi have lovgivningen gennem tre behandlinger, sådan at alle havde mulighed for at forholde sig til ændringerne i stedet for det, der sker nu.
Jesper Langballe (DF), 2004-06-04:
Jeg vil ikke kaste mig ud i nogen politisk diskussion med fru Elsebeth Gerner Nielsen
, men når fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at normalt hviler sådan nogle retningslinjer på en lov, men her hviler de på et kontorcirkulære, som udgøres af et spinkelt flertal, så vil jeg lige gøre opmærksom på, at det jo er lovforslaget, vi skal stemme om i dag.
Det er ikke udtryk for, at man betragter det her som noget bagatelagtigt, men tværtimod, at grundlovsfædrene betragtede det med den yderste alvor, hvilket fru Elsebeth Gerner Nielsen også burde gøre.
Kontorcirkulæret er jo ikke andet end en aftale mellem et flertal af partier.
Det har jo ikke nogen anden status, end at det er, hvad et flertal nu er enige om, og så er det samtidig et signal til Integrationsministeriet om, hvad det flertal er enige om.
Søren Krarup (DF), 2004-06-04:
Må jeg lige gøre fru Else Theill Sørensen opmærksom på, at det faktisk ikke er mig, der har skrevet det, og jeg behøver jo ikke nødvendigvis at være ansvarlig for hvert ord, der står.
Men måske kan der godt i formuleringen ligge en vis brod, ikke mod fru Else Theill Sørensen, men mod integrationsministeren, for jeg skal ikke nægte, at jeg flere gange har udfordret integrationsministeren vedrørende begrebet integration, fordi han entydigt lader det afhænge af arbejdsmarkedsforhold, af, at de får arbejde, at de kommer i gang på arbejdsmarkedet, hvor jeg siger, at det har at gøre med identitet, at det har at gøre med viljen til at ville blive ét med det folk, man vil være barn af, og det er sproglige, kulturelle forhold.
Så vil jeg altså også sige, at når jeg ser et lovforslag som det her, en lille bog med utallige navne fortrinsvis af mellemøstlig herkomst, kan jeg altså ikke lade være med at se det som den langsomme forvandling af Danmark til et multietnisk helvede, og jeg mener ikke, det kan tages alvorligt nok.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at det fatale er, at der opereres med et dem og os-samfund.
Det er jo klart, at det er sådan hele den ideologiske lighedstanke, der ligger bag.
Men jeg vil sige, at hvis man ikke vil acceptere, at der er noget, der hedder dem og os, så er der heller ikke noget, der hedder indfødsret, så er der ikke noget, der hedder nationer, så er der overhovedet ikke noget, der hedder den virkelighed, der består af forskelle.
Måske skulle hun overveje det i en form af kritik af Hal Koch.
Jeg har læst under Hal Koch, har haft en del med ham at gøre, skrevet speciale hos ham, ja, jeg kunne henvise til min fars opgør med ham i Tidehverv i 1941, jeg kunne henvise til Løgstrups opgør med ham i 1943.
Det er optrykt i den bog, der hedder »Kære Hal, Kære Koste«, hvor bl.a. hele hans demokratistiske, overfladiske syn netop på dem og os er skildret.
Og til det frieri, der kommer, vil jeg også der sige velbekomme til regeringen.
Jesper Langballe (DF), 2004-06-04:
Jamen det vil jeg kvittere og takke for.
Jeg sagde heller ikke, at jeg havde hørt fru Else Theill Sørensen sige det, men jeg kan altså nu forstå, at fru Else Theill Sørensen i et forholdsvis determineret tonefald lægger luft til den opfattelse, at indfødsretten skulle være et integrationsmiddel, og at fru Else Theill Sørensen er enig med os i, at dansk indfødsret er noget, man får ved lov den dag, man virkelig er blevet dansk, den dag, da man har valgt at antage sig et andet fædreland og derfor kan blive folketingsvælger på linje med os andre. Jeg fatter ikke rigtig fru Else Theill Sørensens tale om, at vi blander tingene sammen, at vi blander det her spørgsmål sammen med tilstrømningen af fremmede.
Hvor har
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-04:
Til hr. Søren Krarup: Jeg har også læst navnene.
Jeg har også studeret, at der er mange personer, der kommer fra kulturer, der er os meget fremmede, men jeg vil gerne gøre opmærksom på, at den skade, der er sket ved, at der er så mange - ikke nødvendigvis de her personer - i det danske samfund, som så hurtigt er kommet ind, og som har en så ganske anden kulturbaggrund, altså er en skade, der er sket ved en efter vores og Dansk Folkepartis mening alt for slap udlændingepolitik i alt for mange år.
Men det er altså slet ikke det, vi diskuterer.
Vi diskuterer, om nogle mennesker skal have dansk indfødsret,
og jeg har sagt, hvad det er, der er afgørende.
Det betyder ikke, at jeg vil give hvem som helst indfødsret.
Jeg tror, man skal lede i meget andet end Folketingets forhandlinger, at man endda skal lede i alt, hvad jeg nogen sinde kunne have sagt i søvne, hvis man et eneste sted kan finde, at jeg så meget som har antydet, at det skulle være et integrationsmiddel at give dansk indfødsret.
Jeg skal ikke svare hverken for Venstre eller for ministeren.
Jeg tror faktisk, at den ene gang, hvor jeg har hørt ministeren sige det, var det en fortalelse.
Men nu roder jeg mig ud i noget, som ministeren hellere selv må svare på.
Jesper Langballe (DF), 2004-06-04:
Fru Else Theill Sørensen kan ikke forstå, at vi siger, at det er noget, som vi i modsætning til Venstre og De Konservative lægger den allerstørste vægt på.
Jeg skal ikke nægte, at i det pres, vi har øvet hele tiden, også i forbindelse med aftalen i maj 2002, har vi fundet forståelse hos De Konservative, hos fru Else Theill Sørensen.
Men vi har generelt hos regeringspartierne, og nu kan dette være sagt til selvprøvelse for fru Else Theill Sørensen, mødt det argument - vi har mødt det fra integrationsministeren, vi har mødt det fra Venstres ordfører -
at det at tildele fremmede dansk indfødsret er et integrationsmiddel.
Jeg ved ikke, om fru Else Theill Sørensen vil skrive
Det er jeg egentlig meget interesseret i at høre.
Men det har sådan været den gangbare melodi hele vejen igennem, og efter vores mening er det en nærmest pervers opfattelse af indfødsretten.
Hvis det var et integrationsmiddel, ville det jo sige, at man kunne uddele den til alle, så snart de kom.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-06-04:
Men jeg mener, at det er et stort problem, at der er kommet så mange, at de netop ikke har kunnet blive en del af det danske samfund, så der dannes subkulturer - nu skal jeg passe på, hvad jeg så kalder det alt sammen - så der er nogle af de mennesker, som har alt for god mulighed for at holde fast i en kultur og i et samfundssyn, som slet ikke passer med det moderne Danmark.
Det er antallet sammenholdt med årrækken, der i særdeleshed er problemet med nogle, der kommer fra meget fremmede kulturer.
Tove Videbæk (KD), 2004-06-24:
Begrundelse
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-06-24:
»Hvad vil ministeren foretage sig, for at Danmark lever op
»Hvad er der sket med de prostituerede kvinder, der er sendt retur til hjemlandet fra Danmark?«
Poul Andersen (S), 2004-06-24:
»Vil ministeren på baggrund af artiklen »Knust, kværnet og kvæstet« i fagbladet, nr. 11 2004, vurdere, om den nuværende lovgivning sikrer hjælp i tilfælde af arbejdsulykker til europæiske chauffører, der er organiseret gennem vikarbureauer og ansat af danske vognmænd, og vil ministeren herunder oplyse, om ansvaret ligger hos vikarbureauet eller hos den vognmand, der har lejet arbejdskraft?«
Begrundelse
Chaufføren har arbejdet for et vikarbureau og har været udlejet til en dansk vognmand. Begge parter nægter at betale erstatning til chaufføren, og ingen af dem har betalt penge til den sociale forsikring.
Begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 4081.
Christian H. Hansen (DF), 2004-06-24:
for generel eller overordnet kvalitetskontrol af politikredsenes arbejde med sager om dyrevelfærd, dyreværn m.v. og - i bekræftende fald - hvordan kontrollerer Rigsadvokaten, at der sker en ensartet vurdering og sagsbehandling i de enkelte politikredse?«
Høgni Hoydal (T), 2004-06-24:
Begrundelse
Forsvarsministeren har netop indgået et bredt forlig om en aftale for det danske forsvar for årene 2005-2009.
I regeringens første oplæg lagde man op til at neddrosle aktiviteter på Færøerne og opnå økonomiske besparelser, hvilket også ville få konsekvenser for NATO's aktiviteter på Færøerne.
I forsvarsforliget ses dette gentaget, hvor formuleringen er, »at det overvejes i samarbejde med Nato og under inddragelse af Færøernes landsstyre at nedlægge radarstationen og flåderadioen på Færøerne«.
Derfor bedes ministeren redegøre nærmere for regeringens planer på området, herunder de økonomiske besparelser der påtænkes.
Tove Videbæk (KD), 2004-06-24:
Vil ministeren kommentere artiklerne i Politiken den 20. juni 2004: »Forskere i medicin udelader vigtige data« og »Forskere fifler med forsøgene«, og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at alle data i forbindelse med medicinforskning bliver offentliggjort?«
Begrundelse
Spørgsmålet er stillet på baggrund
af to artikler i Politiken den 20. juni 2004, der har overskrifterne: »Forskere i medicin udelader vigtige data« og »Forskere fifler med forsøgene«
En ny undersøgelse viser, at forskere udelader vigtige data, retter i forsøg og håndplukker de mest spændende resultater.
Undersøgelsen er offentliggjort i en artikel i et amerikansk tidsskrift.
Medforfatter til artiklen, overlæge Peter Gøtzsche,
udtaler: »Den værst tænkelige situation for patienterne er selvfølgelig, når denne manipulation med data fører til, at man indfører værdiløse eller skadelige behandlinger.«
Mange forskere ønsker, at alle data offentliggøres fra start til slut af forsøget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-06-24:
»Hvordan vil ministeren sikre, at internetudbyderne kan sikre forbrugerne bedst muligt mod virusangreb?«
Begrundelse
Der er meget i dagspressen vedrørende spam mails, der sendes videre i stor mængde, og det undrer spørgeren, da man må have teknologiske muligheder for at forhindre dette.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-24:
Vi har naturligvis fra Enhedslistens side fuld støtte til det arrangement, som er skabt ved, at det er Landstingets formand, som er formand for kommissionen, og at det er Folketingets formand, der er næstformand for kommissionen.
Det er en udmærket ordning.
Skulle det så nødvendiggøre, at man udelukker et bestemt parti blandt Folketingets partier fra repræsentation i kommissionen?
Der synes jeg altså, at det er en forkert oplysning, hr. Erik Larsen giver Folketinget, når han skaber det indtryk, at der skulle være et teknisk eller formelt problem ved at sikre alle partier repræsentation.
Det er der jo ikke, fordi der er et parti, så vidt jeg har forstået
Derfor er det jo simpelt hen forkert af hr. Erik Larsen at give offentligheden det indtryk, at det skulle være formelle problemer, der stod i vejen for en løsning.
Der er alene det problem, at Venstre af årsager, som jeg ikke kender, ikke ønsker, at Enhedslisten skal bidrage til det her arbejde.
Det synes jeg er trist og bedrøveligt og et meget dårligt signal at sende ved starten af det her projekt.
Men det er en faktuel kendsgerning, at regeringspartierne ikke har ønsket, at Enhedslisten skulle deltage, og så har udformet det teknisk og formelt på en sådan måde, at de har opnået, at vi ikke kan være med.
Sådan er realiteten.
Det er dybt beklageligt.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2004-06-24:
Forudsat Folketingets godkendelse af valgene til Europa-Parlamentet, som nu er under behandling, vil jeg gerne benytte lejligheden til at sige tak til nye og til erfarne folketingsmedlemmer her efter mange års arbejde og samarbejde under forskellige omstændigheder og rollefordelinger, men altid under respekt for det folkestyre, som vi holder så meget af, og som vi vier så stor en del af vores liv.
Meget trænger til at blive moderniseret og fornyet i det europæiske parlamentsarbejde; det vil vi alle bestræbe os for, og det kan måske også inspirere til et forstærket samarbejde med det fornemme danske Ting.
Jeg glæder mig til om et øjeblik at stemme mig selv ud,
ikke hjem, men til et andet parlament, som vi alle vil bestræbe os på i fremtiden efterhånden kan opnå forhåbentlig lige så stor agtelse og respekt, som det danske folkestyre og Folketing har
Endnu en gang hr. formand og kære kolleger: Tak for et godt samarbejde og forhåbentlig velkommen til et nyt, anderledes, men for Danmark også meget, meget vigtigt samarbejde.
Karen J. Klint (S), 2004-06-24:
Jeg vil gerne som formand for Udvalget til Valgs Prøvelse takke for den smidige ordning, vi har fundet til løsning af det tekniske problem, at folk har orlov, at der er midlertidige medlemmer inde, og at vi først mødes i Tinget igen i september, sådan at vi kan klare det at gå fra midlertidigt medlem til ordinært medlem ved en dobbeltbeslutning i dag.
Så vi anbefaler det fra udvalget.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-06-24:
Jeg vil gerne takke fru Pia Gjellerup for tilslutningen og for den støtte, som vi fra Enhedslistens side har fået fra fru Pia Gjellerup i det synspunkt, at alle partier burde være repræsenteret i selvstyrekommissionen, også som et signal fra Folketinget om, at dette arbejde skulle være et arbejde, der kunne føre til et resultat, som alle partier i både det grønlandske Landsting og det danske Folketing kunne stå inde for og kunne gå ud og anbefale til gennemførelse og til vedtagelse i de to parlamenter.
I den her sag har det ikke rigtig kunnet lykkes, som jeg har forstået det, at få en egentlig debat om dette spørgsmål hverken i Udvalget for Forretningsordenen eller i Grønlandsudvalget.
Det er trist, at det er endt på den måde, at det ene af valgforbundene har valgt at tromle sit standpunkt igennem, og at et parti har fundet, at dobbeltrepræsentation har været så væsentlig for det parti, at der var et andet parti, som så ikke kunne blive repræsenteret.
Jeg synes, det er en trist start på et projekt, der forhåbentlig skulle krones med et smukt resultat, som alle kunne støtte.
Jeg er fuldstændig enig med fru Pia Gjellerup i, at det, et flertal i Folketinget her gennemfører, faktisk er uanstændigt.
Erik Larsen (V), 2004-06-24:
Nu ville jeg jo helst kunne gøre fru Pia Gjellerup glad, men det kan jeg ikke, for fru Pia Gjellerup drager en forkert slutning her fra talerstolen, nemlig at Folketingets formand som næstformand i kommissionen skulle repræsentere Venstre.
Hvis det var en korrekt fremstilling, så var der jo ingen grund til, at Udvalget for Forretningsordenen skulle have godkendt formandens næstformandsplads i kommissionen.
Så vil jeg gerne slå fast, at det er meget overraskende for mig efter 14 år i Folketinget at konstatere, at der bliver sat spørgsmålstegn ved, at valgforbundene ordner egne anliggender inden for valgforbundenes rammer.
Det føler jeg at fru Pia Gjellerup her har gjort, og det synes jeg er meget, meget overraskende.
Det troede jeg ikke at jeg skulle høre her fra Folketingets talerstol.
Det har altid været en tradition her i Folketinget, at de enkelte valgforbund ordner egne anliggende inden for valgforbundets rammer.
Pia Gjellerup (S), 2004-06-24:
Det er hr. Erik Larsens egen partiformand, der har konstrueret kommissionen sådan, at det bliver et problem at få dækket alle partier i Folketinget.
Det er i sig selv kritisabelt.
Det burde naturligvis være sådan, at ethvert parti i Folketinget kunne være repræsenteret i kommissionen.
Men hr. Erik Larsen tager også fejl, når det nærmer sig juraen, for der har ikke på noget tidspunkt været tale om, at Præsidiet og Udvalget for Forretningsordenen har godkendt, at Folketingets formand repræsenterer Folketinget i kommissionen.
Nej, vi har alene skullet forholde os til, og så vil jeg bede hr. Erik Larsen om at læse sine papirer fra Udvalget for Forretningsordenen, om det var i strid med folketingsvalglovens § 124, at formanden for Folketinget påtog sig et sådant hverv.
Det har vi fundet at der ikke var anledning til at gøre indsigelse mod.
Men vi har ikke på noget tidspunkt anset det for at være naturligt, at Venstre dermed forbeholdt sig retten til at være repræsenteret med tre medlemmer: to medlemmer ud over Folketingets formand.
Det er simpel magtbrynde, det er uklædeligt, og det er meget trist.
Jeg skal takke formanden for, at det er muligt at få ordet, selv om det er usædvanligt under en meddelelse af valg.
Men vi er her i en helt usædvanlig situation i Folketinget, fordi statsministeren har truffet beslutning om en konstruktion af denne grønlandske forfatningskommission, som det reelt er, der er blevet sådan, at man udelukker et parti fra at være medlem af den selv samme kommission. Til gengæld har statsministerens eget parti sikret, at Folketingets formand, der som bekendt også er Venstremand, blev næstformand.
Det er sådan set med vores anerkendelse, at der sker det valg af formanden.
Det er ikke i strid med folketingsvalglovens regler, og det er anerkendt både i Præsidiet og i Udvalget for Forretningsordenen.
Men stor var vores forbløffelse, da Venstre fastholder, at formanden, som er valgt af Venstre, ikke repræsenterer Venstre i forfatningskommissionen for Grønland, og at man yderligere sikrer sig to medlemmer fra Venstre til at repræsentere sig i forfatningskommissionen.
Så har det andet valgforbund ikke nogen muligheder, for der er fire partier.
Så der er et parti, der ikke bliver repræsenteret.
Jeg synes, det er uklædeligt, jeg synes, det er utilstedeligt, og jeg synes, det er principielt forkasteligt, at Folketinget med statsministeren i spidsen og Folketingets formand og Venstres gruppeformand som medvidere og udøvere nu bringer det kommissionsarbejde så dårligt fra start.
Morten Helveg Petersen (RV), 2004-09-07:
Jeg skal ikke stå og tage forskud på nogen som helst resultater efter et kommende folketingsvalg; det tilsagn kan jeg altså bestemt ikke give spørgeren under nogen omstændigheder.
Vi finder i øvrigt, at arbejdsmiljøreform og den slags ting, som vi har medvirket til, har været udtryk
Selvfølgelig vil vi gerne kigge efter, om der er ting, der skal gøres bedre,
så når spørgeren spørger så bredt, om vi vil være med til at kigge på det forebyggende arbejde, så er svaret selvfølgelig ja, men jeg står ikke her og giver fru Lene Garsdal løfter af den ene eller den anden art om, hvordan det måtte se ud efter et folketingsvalg, og hvordan eventuelle partikonstellationer måtte se ud.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-09-07:
Nu vil jeg undlade at give karakter for hr. Ole Sohns svar, specielt fordi hr. Ole Sohn faktisk ikke svarede på det her meget simple spørgsmål, der drejede sig om, hvorvidt 46.000 er større end 45.000.
Men så kan jeg oplyse hr. Ole Sohn om, at det er det faktisk.
Jeg vil så lige konstatere, at hr. Ole Sohn jo faktisk anfægter de beregninger, som man foretager i Undervisningsministeriet, men det må jeg jo så bare fortolke sådan, at hr. Ole Sohn ikke stoler på de svar, man giver i ministerierne, hvis det er sådan, at de går SF's politik imod.
bare spørge hr. Ole Sohn, om det ikke er sådan, at hvis man kigger på regeringens finanslovforslag, så er der rent faktisk samlet set inklusive folkeskolereformen over de næste 4 år afsat 2,3 mia. kr. til folkeskolen.
Jeg bliver nødt til at spørge: 2,3 mia. kr. i tilskud til folkeskolen - kan det virkelig være rigtigt, at hr. Ole Sohn ser det som en besparelse?
Lene Garsdal (SF), 2004-09-07:
Da De Radikale var i regering, var De Radikale med til at imødekomme et finanslovkrav fra SF om at sikre alle arbejdspladser hjælp til rådgivning om et bedre arbejdsmiljø - og tak for det.
Da De Radikale gik til valg i 2001, var de helt enige med SF om, at arbejdsmiljøet, bl.a. det psykiske hos social- og sundhedsassistenter, skulle forbedres - og tak for det.
Men nu, hvor regeringen er skiftet, og magten er skiftet, stemte De Radikale for, at kommuner og amter blev pålagt at spare 131 mio. kr. på det forebyggende arbejdsmiljøarbejde - og det skal De Radikale ikke have tak for.
Måske skulle jeg ikke blive overrasket over sådan en slingrekurs, som De Radikale har i forhold til arbejdsmiljøpolitikken.
Jeg kender jo godt vitserne om De Radikales ja, nej og tja, og da jeg i går så De Radikales finanslovudspil og også partiets planer for 2015, så kunne jeg konstatere, at De Radikales arbejdsmiljøpolitik nu er nået til det her tja.
Der står ganske enkelt ingenting om det, og i dag har jeg heller ikke hørt hr. Morten Helveg Petersen sige ét ord om det.
Så nu vil jeg gerne spørge hr. Morten Helveg Petersen
med den her ja, nej og tja-politik, om jeg kan regne med, at vi igen kan presse De Radikale til at sige ja til et forebyggende arbejdsmiljø, bl.a. for de ansatte på social- og sundhedsområdet, når vi forhåbentlig får flertal efter et valg.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Hvis fru Rikke Hvilshøj havde lyttet efter, ville hun have hørt, at jeg sluttede min ordførertale af med at sige, at en lang række af de forslag, som regeringen har lagt frem, matcher den dagsorden, SF har ønsket at sætte omkring styrkelse af børnefamilierne, og ethvert forslag, der er lagt frem, og som går i den retning, deltager vi gerne i forhandlinger om.
Det afhænger jo fuldstændig af den finansiering, som regeringen vil lægge til grund.
Sidste år valgte man jo at sige, at man ikke ville diskutere med nogen som helst af partierne bortset fra Dansk Folkeparti, og så skruede man finansieringen sammen, så man screenede alle andre partier fra.
Man kunne have fået et væsentlig bredere forlig også sidste år, hvis man havde skruet finansieringen sammen, uden at det havde kostet så meget som 5 øre, hvis den politiske vilje havde været til stede fra regeringen.
Så det er fuldstændig op til
regeringen
Vi forhandler altid gerne om emner, hvor der er fælles interesse, og når regeringen nu efter fjerde forsøg er kommet ind på at diskutere nogle af de emner, der har med børn og unge at gøre, ja, så er vi meget åbne for at diskutere det.
Rikke Hvilshøj (V), 2004-09-07:
Den afslutning, hr. Ole Sohn kom med, er sådan set glimrende, for det er så den, jeg vil følge op på.
For det første kan vi jo konstatere, at hvis hr. Ole Sohn vil kalde det strøsukker, så kan vi vel godt blive enige om, at 2,3 mia. kr. er meget strøsukker?
Så jeg tror, det kan smages - 2,3 mia. kr.
Men folkeskolen er vel også mere end penge, og hvordan vi nu gør det her op, og jeg mener, vi kan konstatere, at folkeskoleområdet er et område, regeringen har satset på.
Jeg lyttede så med interesse til, at hr. Ole Sohn faktisk pegede på nogle af de områder, som netop er en del af regeringens udspil, og jeg vil derfor blot høre, om det ikke var noget, vi kunne tale nærmere om, for noget af det, regeringen netop satser på, er efteruddannelse af lærerne, skolebøger til eleverne og renovering af især faglokalerne, så det lyder, som om der er en fælles interesse.