runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Det er altid lidt svært at begynde at diskutere personlige sager her i salen, hvis man ikke kan tale om, hvad det er for nogle omstændigheder, der foreligger, og det er jo nogle meget personfølsomme oplysninger, som jeg også er helt enig i at vi ikke skal lægge frem for offentligheden.
Vi har fået en anmodning om genoptagelse, og i den sammenhæng har vi anmodet kvindens advokat om dokumentation, hvis der er noget nyt at lægge frem.
Men når det handler om humanitære opholdstilladelser, er grundlaget, at man skal være meget syg, og det skal også være sådan, at man ikke kan få den rigtige behandling i sit hjemland.
Det er en regel og nogle rammer, der har fungeret i over 20 år, tror jeg, når det gælder humanitære opholdstilladelser.
Vi tager altid de sager meget alvorligt og gennemgår dem meget grundigt for at se, om der er grundlag for dem, eller om der er mulighed for at få behandling i hjemlandet.
Men jeg kan ikke gå dybere ned i sagen, for vi kan ikke stå her og diskutere meget personfølsomme oplysninger.
Jeg kan ikke sige andet, end hvis der er nye oplysninger i sagen, vurderer vi, om der er grundlag for at genoptage den.
Karen Hækkerup (S), 2006-10-24:
Først tak, fordi jeg når at komme med på listen, jeg ved, at det er lige oppe over.
Jeg vil gerne spørge til en aktuel sag – en sag, som jeg først hørte om i morges, men som jeg må sige egentlig rørte mig dybt.
Jeg læste den artikel, som Politiken har på forsiden, om en 30-årig kvinde, som er mor til to børn, og som er meget syg.
Hun er faktisk så syg af anoreksi, at man kan sige, at hun er livstruende syg.
Den her kvinde skal udvises fra Danmark på torsdag, og jeg spørger til sagen, fordi der i artiklen står, at ministeren endnu en gang vil blive spurgt, om man vil se på sagen for at se, om der måske ikke var mulighed for at give den her meget syge kvinde og hendes to børn en humanitær opholdstilladelse.
Grunden til, at jeg spørger, er, at, det, som jeg læste om, da jeg læste artiklen, er en desperat kvinde, som virkelig er i nød, som virkelig er syg, og som det lader til Danmark er på vej til at sende til Bosnien uden penge, uden nogen ægtemand, uden noget som helst, til et land, hvor hun ikke kan blive behandlet.
Er der kommet nyt i sagen?
Det vil jeg spørge ministeren om.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Jo, men det skal jo ske i et forhåbentlig godt samarbejde med de færøske myndigheder.
Jeg kan ikke huske tidsplanen for den aftale, som vi har lavet nu.
Det vil jeg meget gerne svare på skriftligt.
I Udlændingeservice har vi sat en proces i gang, hvor vi vil være endnu skarpere med hensyn til at beskrive de sagsbehandlingstider, som vi arbejder med.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 16
Jeg har ikke overblik over og må blankt erkende, at jeg ikke kan huske, om i hvert fald det, vi har været inde over indtil nu, omfatter lovændringer.
Men vi sikrer i hvert fald, at man er enig om proceduren og forretningsgangene, og at alle kender dem.
Det er sådan set det, der er den primære øvelse.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Tak for svaret.
Så vil jeg følge op med at spørge, om ministeren mener, det er nødvendigt med lovændringer for at få klarlagt de regler, der gælder for Færøerne på udlændingeområdet, og for at – kan man sige – skabe en tryg sagsbehandling.
For vi må jo erkende, at det har været et politisk skifte på Færøerne, der har gjort, at kaoset er opstået, og det kan vel ikke være i overensstemmelse med retssikkerheden, at man bare via en politisk beslutning i det færøske landsstyre uden nogen lovændring, uden nogen ændring af bekendtgørelser bare pludselig ændrer retstilstanden fra den ene dag til den anden.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Det arbejde er der taget fat på.
Der har ikke været fuld enighed om, hvordan og i hvilken rækkefølge de her sager skulle sendes, men det arbejder vi nu på at sikre.
Vi har taget første skridt og skal nu til at implementere den aftale, som er blevet lavet.
Så der har været en erkendelse af, at det her ikke har fungeret godt nok.
Der har været nedsat en embedsmandsgruppe, jeg har været på Færøerne, og vi følger nu op løbende og sørger for at få implementeret det her for at sikre, at det i fremtiden fungerer bedre.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Jeg vil gerne prøve at præcisere spørgsmålet.
Erkender integrationsministeren, som jo har det fulde politiske ansvar på dette område, at der i hvert fald har hersket – jeg ved ikke, hvilket ord vi kan blive enige om – stor forvirring om, hvilke regler der er gældende i sagsbehandlingen af udlændinges ansøgninger om ophold og arbejde på Færøerne?
Vi ved jo, at sagerne er blevet sendt imellem Udlændingeservice, det færøske landsstyre, som udtaler sig, og det danske politi på Færøerne, og at folk oplever en fuldstændig magtesløshed, fordi de ikke får noget svar.
Erkender ministeren dette problem, og har man overhovedet fundet en politisk løsning på, hvad man vil gøre ved det fremover i den videre dialog med det færøske landsstyre?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Jeg er ikke bekendt med den konkrete kritik eller de to sager, og derfor er det lidt svært for mig at kommentere dem.
Helt overordnet kan jeg sige, at vi er i en tæt dialog med de færøske myndigheder, og det seneste, jeg er blevet informeret om, er, at den færøske departementschef og ansvarlige på området kommer her til Danmark – jeg tror, det er i den her uge eller i hvert fald snart – for netop at følge op på det samarbejde og sikre, at der sker en ordentlig sagsbehandling.
Jeg var jo på besøg på Færøerne her i foråret.
Det var primært vedrørende familiesammenføringsområdet for at sikre, at vi var enige om, hvordan vi håndterede de sager og sikrede så kort en sagsbehandlingstid som overhovedet muligt.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Vi har ikke opdateret den danske lovgivning på udlændingeområdet på Færøerne.
Mit spørgsmål gælder udlændingeområdet på Færøerne.
Som det er ministeren bekendt, har der i mindst 3 år hersket nærmest fuldstændigt kaos i sagsbehandlingen af arbejds- og opholdstilladelser for udlændinge på Færøerne.
Jeg ved ikke, om ministeren er klar over det, men den færøske Ombudsmand er for 3 uger siden kommet med en konklusion i to sager, hvor Ombudsmanden giver det færøske landsstyre en påtale for sagsbehandlingstiden og påpeger, at de folk, der altså har ventet i op til 2 år bare på et svar på deres ansøgninger, lever i et retligt ingenmandsland, hvor de simpelt hen er retsløse.
Det er en meget kraftig kritik fra den færøske Ombudsmands side.
Jeg vil derfor spørge ministeren, da det her jo er et dansk ansvarsområde:
Hvad er ministerens holdning til denne kritik, og hvad vil ministeren gøre for at rydde op i dette kaos?
Har man sat sig et mål for, hvornår man regner med, at de her nye aftaler ligger klar, og har man sat sig et mål for, hvad der er en rimelig sagsbehandlingstid?
Nu tænker jeg på de almindelige ansøgninger om arbejds- og opholdstilladelse, for vi har altså eksempler på, at folk har ventet op til 2 år uden overhovedet at få svar fra nogen instans og lever i fuldstændig frygt og bæven for, hvad der sker med deres sager.
Så igen vil jeg spørge: Har man sat sig et mål for, hvornår man vil implementere det nye forløb, som ministeren taler om, og har man sat sig et mål for, hvor lang en behandlingstid man vil acceptere på dette område, som altså er rent dansk?
Det her er ikke færøsk politik, det er altså desværre endnu et rent dansk sagsområde.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Vi har den kvalitative undersøgelse, som SFI har lavet, men derudover vil jeg da gerne bede hr. Simon Emil Ammitzbøll om at fortælle, hvordan vi kan registrere indgåede og ikkeindgåede tvangsægteskaber.
Nu har jeg i lang tid hørt Det Radikale Venstre blive ved med at sige, at det her vil de vide, men hvis vi nu skal være bare lidt saglige, vil jeg gerne bede hr. Simon Emil Ammitzbøll, måske ikke her i dag, men så senere, fortælle mig, hvordan vi skal få en metode – for det er jo det, det vil kræve – til at registrere tvangsægteskaber.
Hvis det var noget, der var lagt åbent frem og folk villigt oplyste om, er jeg helt enig i, at det ville være meget nemmere.
Men 24-års-reglen er uden tvivl et godt værn til at beskytte de unge mod tvangsægteskab.
Den forhindrer ikke tvangsægteskaber i Danmark, og derfor er jeg helt enig i, at vi også skal fastholde brugen af andre redskaber, men jeg vil igen minde om, at når man hører diskussionerne i det øvrige Europa om, hvad de vil gøre for at forhindre det, fremgår det, at det redskab, der er til rådighed, er at hæve aldersgrænsen for, hvornår man kan få en familiesammenføring.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-10-24:
Jamen jeg har allerede argumenteret i adskillige fora i nordisk sammenhæng, også i præsidiet, for, at vi skal imødekomme Færøernes ønske, hvis det overhovedet er juridisk muligt.
Og jeg vil da godt sige, at den danske regerings holdning har været fra modtagelsen af brevet fra det færøske lagting, at man vil støtte de bestræbelser, og nu er vi altså fremme ved, at der skal ske en realitetsbehandling af det her.
Det er et kompliceret politisk spørgsmål, der skal afklares både i Nordisk Råd og på regeringssiden, og der er altså fem lande involveret.
Så selv om vi fra dansk side presser på for at imødekomme Færøernes og Grønlands ønske, så har vi andre spillere på banen.
Fra min side skal jeg nok bakke op om det, det har jeg tilkendegivet lige fra starten af.
Kristen Touborg (SF), 2006-10-24:
Jeg er helt enig med ordføreren i, at det mildest talt har været noget frem og tilbage, hvad regeringen har ment om mulighederne inden for grundloven eller ikke inden for grundloven.
Det kan jeg helt tilslutte mig.
Men jeg vil så godt høre, hvordan det er med ordførerens holdning til det, for jeg synes stadig væk ikke, det er alt for klart, hvad det er, han mener.
Jeg forstår godt, at der kan være forskellige holdninger blandt partimedlemmerne, men er det ordførerens holdning, og vil han gå i brechen for, at vi får ændret Helsingforsaftalen?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-10-24:
Det vil være op til en debat i den nordiske kreds.
Men der er delte meninger om det, og vi har fra Venstres side hele tiden argumenteret for at støtte det færøske ønske, der er kommet fra et enigt Lagting.
Vi besøgte jo Thorshavn her i sommer, og det gjorde indtryk, at det er et enigt Lagting, der har fremsat det her ønske.
Men som jeg har forstået de juridiske notater om det her, er der altså nogle bindinger med hensyn til grundloven og udenrigspolitiske forhold og sådan nogle ting, som vi er nødt til at have helt på det rene.
Nu tager jeg de politiske udlægninger herfra, og hvis det er sådan, at det kan lade sig gøre inden for rammerne af grundloven, og hvis alle fem nordiske lande, der har underskrevet Helsingforsaftalen, går ind for det her, ja, så støtter Venstre det fuldt ud.
Så Venstre vil ikke være nogen bremse i den her proces på nogen måde.
Tværtimod vil vi gøre, hvad vi kan, for at støtte det fra dansk side.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Jeg glæder mig også til debatten på sessionen og vil bare følge op med et kort spørgsmål: Er Venstres ordfører enig med mig i, at hvis de i øjeblikket fem selvstændige nordiske lande, der har underskrevet Helsingforstraktaten, er enige om at ændre Helsingforsaftalen, sådan at Færøerne kan blive et fuldt selvstændigt medlem af Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd, så er der vel ingen juridiske forhindringer i nogen dansk grundlov for det?
Altså, hvis landene er enige og siger, at sådan kan det nordiske samarbejde også etableres, så er der vel ikke nogen juridiske forhindringer.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-10-24:
Som jeg har forstået de juridiske redegørelser omkring det her spørgsmål, er problemet, hvad der kan lade sig gøre inden for rammerne af grundloven.
Det er der, vi har de juridiske begrænsninger i det her spørgsmål.
Men politisk støtter vi en øget status for både Grønland og Færøerne, som i hvert fald Færøerne ønsker, jeg kender endnu ikke helt den grønlandske holdning til det.
Vi støtter politisk, at vi går så langt, som det overhovedet er muligt inden for grundlovens rammer.
Med hensyn til Helsingforsaftalen er det op til en forhandling imellem en række lande, og der kan jeg ikke stå her og forhåndsdiskontere, hvad de andre lande mener.
Så lad os nu tage debatten på sessionen i næste uge, en god saglig debat.
Lad os få argumenterne frem i lyset, og så må vi følge op på det senere, både i Nordisk Råd og på regeringssiden.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Jeg vil rose Venstres ordfører for, at han har støttet processen vedrørende Færøernes ansøgning om fuldt selvstændigt medlemskab af Nordisk Råd, Nordisk Ministerråd og alle nordiske konventioner.
Men jeg vil bare opfølgende spørge, om ordføreren kan præcisere Venstres holdning: Støtter Venstre en ændring af Helsingforstraktaten, sådan at Færøerne og – hvis de ønsker det – Grønland og Åland kan blive fuldt selvstændige og ligestillede medlemmer af både Nordisk Råd og Ministerrådet og alle nordiske konventioner?
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-10-24:
Jeg er overbevist om, at når vi bruger skattekroner, og det gør vi politikere, det er en af vores opgaver, giver det mere effekt for pengene, hvis man allierer sig med frivillige kræfter rundtomkring.
Så sent som i aftes var jeg til møde i Foreningen NORDEN i Kjellerup og Silkeborg, hvor vi drøftede de her ting.
Og noget af det, der også er en udfordring, er i forbindelse med dannelsen af de nye kommuner at få fokus på behovet for samarbejde med det nordiske – og det baltiske, håber jeg.
Så er det rigtigt, at de nordiske informationskontorer også er en god decentral model til at få maksimal nytte af pengene, så dem skal vi prøve at styrke.
Vi skal have pengene ud at arbejde tættest muligt på borgerne og undgå centralisering i den her forbindelse.
Og det er jeg sikker på at også ministeren er enig i.
Frode Sørensen (S), 2006-10-24:
Nu kommer både Venstres ordfører og jeg sådan lidt ude fra de mere landlige omgivelser.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Kristian Pihl Lorentzen, om ikke den folkelige del også meget gerne skulle ud omkring.
Det har selvfølgelig også lidt at gøre med mit tidligere spørgsmål om centralisering.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-10-24:
Nej, det frygter jeg ikke, for den fokusering og effektivisering, der tales om her, er en politisk effektivisering, forstået på den måde, at i stedet for at ville prioritere f.eks. 50 ting på en gang, ja, så må vi tage den politiske debat, indtil vi enes om nogle få vigtige fyrtårne.
Det er jeg faktisk overbevist om vil øge den folkelige interesse for det nordiske samarbejde.
Med hensyn til nedskæringer lægger Venstre ikke op til at skære ned på rammerne for det nordiske samarbejde.
Vi ønsker bare, at vi får mere nytteeffekt for pengene og mere fokusering for de penge, vi har sat af.
I øvrigt er netop det folkelige arbejde i Foreningerne NORDEN, som vi holder meget af, noget, Venstre vil lægge vægt på fremover.
Frode Sørensen (S), 2006-10-24:
Tak til Venstres ordfører, der var jo mange fornuftige ord.
Hr. Kristian Pihl Lorentzen var inde på, at borgernes interesse for Nordisk Råd ikke er så stor, som den har været.
Det går jeg ud fra at vi må gøre noget ved.
I ministerens redegørelse lægges der allerede i starten vægt på, at det nordiske samarbejde skal være et samarbejde, der er præget af borgerne og som er for borgerne.
Derfor mit spørgsmål: Er hr. Kristian Pihl Lorentzen lidt nervøs for, at de effektiviseringer, som ministeren jo heldigvis skriver ikke må medføre nedskæringer, kan betyde centraliseringer, som måske gør, at det bliver mindre folkeligt end det, vi har nu?
Kristen Touborg (SF), 2006-10-24:
Jeg synes måske ikke helt, ordføreren svarer på det, hr. Høgni Hoydal spørger til.
Det synes jeg måske vi har en rimelig forventning om at kunne få et klart svar på.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-10-24:
Når man ikke vil svare på et spørgsmål, kan man svare på et spørgsmål, man selv finder på, og det er så fair nok.
Men jeg synes, at det, vi står tilbage med her i dag efter uklare svar til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, uklare svar til hr. Morten Østergaard og udenomssnak til mig selv, er, at vi kan ønske regeringen, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne tillykke med, at 24-års-reglen i hvert fald virker på ét punkt: Den er med til at forhindre, at danske statsborgere kan bo i Danmark med deres ægtefæller og børn.
Det er det eneste, vi med sikkerhed ved om 24-års-reglen.
Så har der været nogle krusninger i et ægteskabsmønster, som vi i virkeligheden ikke kan sige særlig meget om, og så er der det spørgsmål tilbage – og jeg spørger ikke ministeren om dem, der bor i Danmark: Hvad vil ministeren gøre for at undersøge, om 24-års-reglen har nogen som helst effekt i forbindelse med tvangsægteskaber?
Nægter ministeren at undersøge det og altså gå ind i den her problematik, eller vil regeringen tage det her spørgsmål alvorligt, så vi kan få noget mere viden og basere vores politik på viden i stedet for på tro og mavefornemmelser?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Hr. Simon Emil Ammitzbøll spørger, om jeg vil være med til at undersøge, om 24-års-reglen er med til at forhindre tvangsægteskaber mellem folk, der bor her i Danmark.
En sådan undersøgelse synes jeg ikke rigtig vil give nogen mening, for vi har aldrig nogen sinde ment, at 24-års-reglen vil kunne forhindre tvangsægteskaber mellem to, der bor her i landet.
Her er det nogle helt andre redskaber, der skal til, og dem har regeringen også været med til at indføre og styrke.
24-års-reglen giver en beskyttelse og et værn til de unge, så de kan nå at få en uddannelse, inden de går ind i et ægteskab, og sikrer, at de kan nå at blive mere modne, så de kan modstå et eventuelt pres.
Det mener jeg ikke der er så meget behov for at lave undersøgelser af, for 24års-reglen er ikke møntet på og kan ikke bruges til at undgå tvangsægteskaber, der er indgået her i Danmark.
Høgni Hoydal (T), 2006-10-24:
Tak for svaret – jeg vil gerne have et skriftligt svar, hvis det kan blive mere præcist.
Jeg spurgte også om, hvilke konkrete planer der ligger for en udbygning af lufthavnen.
Og her vil jeg spørge ministeren, om han finder, det er en demokratisk forsvarlig måde at udbygge vores eneste lufthavn på, at man egentlig har aftalt det mellem embedsmandsgrupper, uden at det har været til debat på Færøerne, og uden at det har været afgjort i det færøske parlament, men at man, før Færøerne overtager lufthavnen, ligesom fastlåser en bestemt løsning for lufthavnen på Færøerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 11
Vi har gennem medierne hørt, at der er indgået aftale mellem den danske regering og den færøske regering om en udbygning af den færøske lufthavn, den eneste færøske lufthavn.
Og vi har også gennem medierne hørt, at der er aftalt en færøsk overtagelse af selv samme lufthavn.
Kan ministeren oplyse, hvad der er aftalt om udbygningen af lufthavnen, og hvornår ministeren regner med at lufthavnen er på færøske hænder?
Jeg vil få dem til gennemsyn i løbet af denne uge.
Men i min øresnegl har jeg hørt, at overtagelsen vil ske
pr. 1. april, hvis jeg ikke husker helt forkert, fordi der har været nogle forsinkelser i processen – men jeg mener, at overtagelsen er den 1. april.
Jeg vil gerne give hr. Hoydal et skriftligt svar på spørgsmålet, så jeg kommer lidt mere detaljeret ned i det, for også jeg er ligesom min kollega på Færøerne optaget af, at det bliver gennemført så snart som muligt og på en ordentlig måde.
Jeg ved også, at der skal være møder om sagen.
Jeg mener at kunne huske, at det er den 1. april, men jeg vil gerne give et skriftligt svar på det, for det er en stor sag at skulle rumme i sit lille ministerhoved.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-10-24:
På baggrund af den nyeste statistik om udlændinge i Danmark har ministeren været meget hurtigt ude med at sige, at den jo viser, at 24-årsreglen virker, og det kan man selvfølgelig diskutere langt og længe, men det interessante er nok ikke, om den virker, men hvordan den virker.
I den forbindelse kunne jeg f.eks. godt tænke mig at vide, om de tal, der er kommet, siger noget som helst om de mange mennesker, som tager til udlandet, f.eks. til Sverige, med henblik på at blive gift med den, de nu engang har lyst til at blive gift med.
Kan man sige noget som helst om det ud fra de her tal?
Poul Andersen (S), 2006-10-24:
Hvornår kan vi forvente, at det møde vil blive afholdt?
Jeg kan simpelt hen bare ikke huske det, men jeg kan sørge for, at hr. Poul Andersen bliver ringet op.
Specielt i denne uge er jeg fuldstændig rundtosset af aftaler på grund af finanslov og andre ting.
Det står i min kalender, som er offentligt tilgængelig, jeg kan bare ikke huske det.
Men jeg ved, det er ganske tæt på, jeg kender bare ikke den nøjagtige dato.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 9
Det er fremgået af Fredericia Dagblad, at der tilsyneladende ikke er kommet en afklaring mellem Railion og DSB og Banedanmark af en aftale om terminalen i Taulov.
Det har nu betydet, at der er opsagt kontrakter om transport af gods på tog fra Fredericiaområdet.
Bl.a. har det afstedkommet, at Fredericia Bryggeri har opsagt deres aftale, og det vil betyde, at der fremover skal køre en lastbil fra bryggeriet i Fredericia til København hvert 20. minut.
Vil ministeren gå ind og sørge for, at der kommer et møde, hvor man kan få afklaret de ting Railion og Banedanmark imellem?
Det gælder også i forhold til Høje Taastrup, fordi det er både Taulov og Høje Taastrup, der skulle have været en afklaring af.
Jeg er enig med hr. Poul Andersen i, at det har været et sådan lidt mærkeligt forløb.
Som hr. Poul Andersen ved, var Railion utilfredse med den husleje, de bl.a. skulle betale for busterminalen i Taulov.
Man forhandlede faktisk en aftale på plads, som Railion var glade for.
Man skar noget af anlægget væk, sådan at Railion betalte for det, de brugte – yderst fornuftigt – og alligevel opsagde Railion aftalen til meget stor forundring for mig.
Senere opsagde de også aftalen bl.a. med Carlsberg, som hr. Poul Andersen nævnte.
Derfor har jeg foranlediget, at der kommer et møde mellem Railion og mig, så vi kan få en afklaring på det.
For nu er Railion vendt tilbage og har sagt, at de vistnok gerne vil acceptere det, der ligger.
Jeg kan sådan for fuldstændighedens skyld sige, at jeg også har talt med Carlsbergs danske direktør, Jørn Tolstrup, om det og har sagt, at jeg synes, man selvfølgelig skal finde en løsning, for det ville da være en god idé at fragte så store mængder øl på jernbane i stedet for på bil, når man har en terminal i den ene ende af landet, hvor det bliver produceret, og en terminal i den anden ende af landet, hvor det skal til.
Men jeg kan naturligvis ikke blande mig i, hvordan en privat erhvervsvirksomhed vil gøre det.
Det er bare for at sige, at jeg er meget fokuseret på sagen.
Jens Christian Lund (S), 2006-10-24:
Nu kan det godt være, at det er, fordi jeg ikke stillede spørgsmålene ret tydeligt til ministeren, men jeg mener egentlig ikke, at jeg på nogen måde her specielt har været inde i det midtjyske.
Men det kommer nu.
Og vi ved alle sammen, at den store metro omkring Århus ligesom den store metro omkring København har behov for investeringer.
Er ministeren enig i, at det er en god idé at få undersøgt mulighederne for parallelveje i stedet for at udvide de eksisterende motorveje?
Og er ministeren i bekræftende fald indstillet på at lave den mest hensigtsmæssige og bedste løsning?
Der er altså ingen, der kan tale mig fra at sige, at det må være fornuftigt at udvide den eksisterende vej i første omgang.
Det betyder ikke, at man ikke godt kan lave undersøgelser om det, som hr. Jens Christian Lund spørger om, altså om der er andre behov.
Det vil der blive lavet en dag, men foreløbig går tendensen altså i retning af, at vi er nødt til at udvide det bestående, for vi kan simpelt hen ikke være der, og der sker for mange ulykker.
Det er et ansvar, vi har.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-10-24:
Men omvendt kan man se, at der er mange flere, der i dag finder sig en ægtefælle her i landet.
Det er jo ikke sådan, at de lige pludselig ikke gifter sig.
Og jeg vil gerne understrege, at det, jeg har været ude at sige, er, at de stramninger, som regeringen gennemførte i 2002 på familiesammenføringsområdet, inklusive 24-års-reglen, har vist sig at virke.