runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2002-02-07:
Det var helt forudsigeligt, at Venstres ordfører trak D.L.S. Rambøll-vurderingen frem, så den har jeg taget med, og der står: »Ydermere viser evalueringen, at skoletræthed er en bagvedliggende faktor for mange unges valg af den fri ungdomsuddannelse, bl.a. FUU-elever, som inden FUU gik i folkeskolen, i gymnasiet eller på handelsskolen m.v.
Mange unge angiver, at de er trætte af boglige fag.
De vælger derfor FUU, fordi den giver dem mulighed for at kombinere boglig undervisning med mere praktisk betonet undervisning.
« Der er jo en forklaring på mange ting, må jeg sige til fru Gitte Lillelund Bech.
Endelig vil jeg gerne citere igen fra den samme rapport, og det er det centrale: »D.L.S. Rambøll vurderer, at etableringen af den fri ungdomsuddannelse har bidraget til at øge antallet af unge, der tager en ungdomsuddannelse og dermed nedbringer restgruppen.
Det er dog samtidig vores vurdering, at den fri ungdomsuddannelse vil kunne yde et større bidrag til at nedbringe restgruppen, idet vi kan identificere et potentiale for at rekruttere større dele af gruppen af unge, der ikke benytter eller fuldfører de eksisterende ungdomsuddannelser, end den har formået indtil nu.«
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-07:
Det er rigtigt, at en stor gruppe af dem, der har gået på den fri ungdomsuddannelse, har været dem, man kan kalde de stærke elever; det er der ikke nogen der benægter.
Men det er sådan, at f.eks. vi i Enhedslisten går ind for det frie valg.
Vi kan godt lide, at man frit kan vælge den uddannelse, der passer bedst ind i ens liv, men det kan Venstre åbenbart ikke.
For de resterende 20 pct., som ifølge rapporten er de såkaldt svage elever, giver den fri uddannelse mulighed for at få en uddannelse - en mulighed, de ellers ikke har - og det er den mulighed, Venstre nu vil tage fra dem. Så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, nu hun har så travlt med at tale om, at det er vigtigt, at der er en vejleder, som følger en elev fra den gruppe, vi kalder svage elever, fra ende til anden i uddannelsessystemet: Hvor mange penge har Venstre sat af i finanslovforslaget til ekstra vejledningstimer på ungdomsuddannelserne?
Svaret er nul kroner - nul kroner!
Så vil jeg også gerne sige lidt om formelle og almene uddannelser.
Venstre lægger megen vægt på, at der er mange udbydere, men hvorfor slagter man så tre fjerdedele af daghøjskolerne?
Hvorfor slagter man den fri ungdomsuddannelse?
Og hvorfor skal kurser på aftenskolerne fremtidig godkendes af systemet?
Det hænger ikke sammen.
Kaj Ikast (KF), 2002-02-07:
Så mener formanden, vi slutter, og de tre næste er fru Pernille Rosenkrantz-Theil, fru Marianne Jelved og fru Bodil Kornbek.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Hr. Carsten Hansen spørger, om Venstre ikke har respekt for aftaler.
Jeg mindes, at i forbindelse med VEU-reformen i år 2000 blev der taget initiativer, og der blev lavet ændringer af daghøjskolernes indholdsparagraf, og for mig at se da hænger indhold og finansiering meget tæt sammen.
Men dengang blev Venstre ikke informeret.
Vi måtte bede den daværende undervisningsminister om at indkalde os og orientere os om, hvad det drejede sig om, for indhold og finansiering hænger nu engang sammen, uanset at hr. Carsten Hansen nok vil sige det modsatte.
Derfor mener jeg altså ikke, at det her er et aftalebrud, for indhold og finansiering hænger altså sammen.
Med hensyn til VUC- og EUD-enkelfag, som var en af de andre ting, hr. Carsten Hansen spurgte til, vil jeg da godt læse op igen, hvad det er, Venstre mener: Venstre har altid haft et ønske om et så bredt og fleksibelt udbud af såvel formelle som almendannende uddannelsestilbud som muligt, og hertil er der behov for såvel private kursusudbydere, oplysningsforbund, højskoler og offentlige institutioner.
Konkurrencen blandt kursusudbyderne skal være fri og fair
, så det ikke er størrelsen af det offentlige tilskud, der styrer efterspørgslen, og derfor mener vi, at vi skal se på fritidslovgivningen som en helhed og ikke alene se på aftenskoledelen. Til hr. Thomas Adelskov vil jeg sige: Hr. Thomas Adelskov er fuldstændig klar over, at med AMU-centrenes overflytning til Undervisningsministeriets ressort er der behov for, at man ser på institutionsstrukturen.
Det har regeringen også annonceret, idet man kan læse i lovkataloget, at der vil komme ændringer af institutionslovene, og de ændringer vil selvfølgelig betyde, at man kobler AMU-systemet og erhvervsskolerne tættere sammen.
Jeg vil også sige, når man spørger, om ændringerne betyder, at vi nu skal til at lukke erhvervsskolerne: Nej, vi mener netop, at erhvervsskolerne skal til at spille en meget større rolle, bl.a. også for de elever, som ikke længere kan gå på den fri ungdomsuddannelse.
Endelig må jeg sige til fru Anne Baastrup: Såfremt eleverne har en uddannelsesaftale, og den uddannelsesaftale er på plads inden den 1. februar, så har de jo ret til at fuldføre den fri uddannelse.
Anne Baastrup (SF), 2002-02-07:
Fru Gitte Lillelund Bech sagde, sådan som jeg husker det, at hun til Berlingske Tidende havde sagt, at man ville se på den fri ungdomsuddannelse, fordi den skulle fungere på en anden måde end den måde, den fungerer på nu.
Er det det samme som at nedlægge den?
Ja eller nej?
Så var der et spørgsmål, som fru Gitte Lillelund Bech ikke besvarede, og det er spørgsmålet om den tilbagevirkende kraft: Er det Venstres retspolitiske opfattelse, at midt i et ungt menneskes forsøg på at danne sig en fremtid via en uddannelse, midt i de første 4 uger af en uddannelsesaftale, kan man tillade sig bare at sløjfe den?
Kan man slet ikke forestille sig, at loven eksempelvis først skulle træde i kraft til august? Det er sådan, at der er unge, der rent faktisk forsøger at indrette sig efter de regler, der gælder.
Men tænk, at Venstre har et menneskesyn af den karakter, at man bare stort set smider de unge ud med badevandet.
Det er uanstændigt!
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-07:
Jeg må sige først til hr. Kaj Ikast, at det jo altså er en kendsgerning, at kontrakten med Arriva ikke giver staten effektive muligheder for at gribe ind, hvis Arriva, ligesom det er tilfældet i England og Holland, kører dårligt.
Der er nogle minimale bodspålæg, man kan lægge på, op til 5 pct., men det er ikke noget, der gør indtryk på Arriva; det viser erfaringerne fra de andre lande. Skal DSB nå ud på verdensmarkedet og køre tog i alle mulige andre lande?
Jeg er såmænd ikke overbevist om, at det er nogen ret god idé, vil jeg gerne sige til hr. Ikast.
Jeg tror, det vil være bedre, hvis vores togselskab her i Danmark koncentrerer sig om at køre tog her i Danmark; det er det, de er gode til og bliver stadig bedre til.
Og jeg tror ikke på, at DSB får fair play ude i den store verden - det tror jeg ikke på.
Vi har en minister, der gerne vil forære vores togdrift væk til andre, men at de skulle være af samme, havde jeg nær sagt, tossegode natur i vores nabolande, tror jeg altså ikke på, vil jeg gerne sige til hr. Ikast.
Jeg tror simpelt hen, man er på vej til at opløse DSB og kaste sig ud i noget, der vil underminere det hele.
Så skal jeg bekræfte over for fru Auken, som er bange for at blive sat i bås med Enhedslisten og blive stemplet som modstander af udlicitering, at hun har ret; det er korrekt, SF og Enhedslisten er ikke enige på dette punkt.
Dermed håber jeg, at fru Margrete Auken kan sove roligt i nat.
Aage Frandsen (SF), 2002-02-07:
Venstres ordfører sagde, at Venstre lagde meget vægt på ansvar for eget liv.
Er den fri ungdomsuddannelse ikke en uddannelse, hvor man netop siger til det unge menneske: Du har ansvaret, du skal lave noget sammen med din vejleder, men du har ansvaret.
Hvorfor er det så Venstre, der nu - ikke før valget - siger, at man vil nedlægge den fri ungdomsuddannelse?
Det sagde man ikke før, man sagde »yderligere ændring«.
Ordene yderligere ændring må betyde, at man bevarer den, men man ændrer den.
For det første: Hvorfor må man ikke have en uddannelse, hvor unge mennesker tager ansvar for sig selv sammen med deres vejleder?
For det andet: Hvorfor sagde Venstre ikke før valget, at man ville nedlægge en uddannelse?
Og for det tredje: Man fremsætter et lovforslag, der har virkning fra den 31., nemlig 2 dage senere, og unge mennesker der er gået i gang med en 4-ugers-forberedelse, har ikke mulighed for at vide det, men stopper midt i en påbegyndt foruddannelse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Det ved hr. Thomas Adelskov
også, hvis han har læst Venstres finanslovforslag for de seneste par år; der fremgår det meget, meget tydeligt.
Vi mener faktisk, at man kan få mere uddannelse for pengene, hvis man forener kræfterne.
Med hensyn til aftenskoledelen og det regionale perspektiv, nævnte jeg i min ordførertale, at der var nogle knaster i forslaget, som vi foreslår at man ser på i forbindelse med udvalgsbehandlingen.
Til fru Rosenkrantz-Theil vil jeg gerne gøre opmærksom på, at dette her med at kommunalisere daghøjskolerne jo ikke er et ønske om at slagte daghøjskolerne.
Det er måske i højere grad et ønske om at redde daghøjskolerne, for som det er i dag, dør daghøjskolerne på grund af den detailstyring, den virkelig kommunistiske styring, der findes fra Undervisningsministeriets side af daghøjskolerne. I oktober i år var der en vurdering, der sagde, at 55 ud af de 139 daghøjskoler var på konkursens rand.
Vi tror på, at hvis man lokalt kan tilrette daghøjskoletilbuddet således, at det matcher de lokale aktiveringsbehov, bliver der faktisk reddet flere daghøjskoler, end man ville have reddet under det gamle system.
Derfor er det jo netop med udgangspunkt i de lokale behov, de lokale kursister, at kommunerne kan vælge og sige, den her daghøjskole lever virkelig op til det, vi gerne vil, og derfor mener vi faktisk, at den er et gode.
Endelig vil jeg sige til fru Marianne Jelved: Med hensyn til det her med en målsætning på 95 pct. så noterede jeg mig også, at den tidligere regering elskede at gøre alt op i tal.
Så sætter vi 95 pct. på.
Jeg ved godt, at den tidligere regering ønskede at gøre det op i kvantitet, i Venstre ønsker vi at gøre det op i kvalitet.
For os drejer det sig om, at man skal kvalificere de øvrige ungdomsuddannelsestilbud, og det tror vi på at vi kan gøre på en væsentlig bedre måde end det, som vi har set fra den tidligere regering.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-07:
Af PLS-evalueringen af den fri ungdomsuddannelse fremgår det, at 70 pct. af de unge, der er på den fri ungdomsuddannelse, ikke ville have taget en ungdomsuddannelse, såfremt den fri ungdomsuddannelse ikke eksisterede.
Det fremgår også, at 90 pct. af dem, der er færdige med den fri ungdomsuddannelse, enten er i uddannelse eller arbejde.
Det kan da godt være, at det ikke er Venstres kop te, men det har jo vist sig at virke, og det har vist sig at være de unges kop te.
Jeg synes, det er en arrogant attitude fra Venstres side, og jeg synes, at det her lyder som vi alene vide-politik.
Jeg vil gerne spørge regeringen, hvad den vil gøre for at sikre de her elever, der har været så glade for den fri ungdomsuddannelse og har fået så stort et udbytte ud af den.
Hvad vil regeringen gøre for, at de elever, der i dag er på den fri ungdomsuddannelse, også i fremtiden får et ordentligt uddannelsestilbud, der sikrer dem at være i stand til at komme i uddannelse og arbejde i fremtiden?
Carsten Hansen (S), 2002-02-07:
Jeg skal bestræbe mig på ikke at løbe alt for stærkt, hr. formand.
Jeg har tre spørgsmål til Venstres ordfører, fru Gitte Lillelund Bech.
Vi havde før valget en klar aftale med Venstre og De Konservative fra 1998 omkring finansiering og kvotering på hele daghøjskoleområdet, en 5-årig aftale, hvoraf vi tog hul på andet år nu.
Er det ikke bekymrende, at man overhovedet ikke respekterer aftaler?
Så sent som et par dage efter valget blev vi kaldt over til møde i forligskredsen.
Det andet er, at jeg vil høre fru Gitte Lillelund Bech, om hun vil være med til, at vi inden for den ramme, der er, fordeler daghøjskoletilskuddet efter de kommuner, der har daghøjskoler, således at aktiviteten følger daghøjskolen.
Det tredje, jeg vil spørge om, er i virkeligheden, om ikke vi kan sige, at man har forhandlet lidt på skrømt, da vi havde forhandlingerne omkring det her område.
Og det fjerde er: Fru Gitte Lillelund Bech løftede sløret for VEU og EUD-enkeltfag.
Kan hun sige mere om, hvordan det skal indgå i den kommende reform?
Skal der være beskæringer og besparelser og forringelser også her?
Thomas Adelskov (S), 2002-02-07:
Nu er det sådan, at jeg ikke er helt tonedøv, og for mig lød det nærmere hjerteskærende skingert.
Jeg kan bekræfte det, som fru Gitte Lillelund Bech har fremført her fra talerstolen.
Da jeg i sin tid tog del i forhandlingerne om den fri ungdomsuddannelse, annoncerede
Venstre og De Konservative netop
, at de nok senere ville foreslå ændringer af den fri ungdomsuddannelse.
Men ordet ændringer har jo fået en helt anden klang, og jeg har noteret mig i de senere dage, at man har sagt om de øvrige uddannelsesområder, at man er villig til at kigge på dem og lave ændringer på handelsskoleområdet og på de tekniske skoler, og at man også er indstillet på at lave ændringer i fordelingen af forskningsmidler.
Betyder det, at man i lighed med det, man nu gør med den fri ungdomsuddannelse, også har tænkt sig at afskaffe de nævnte uddannelsesområder?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-02-07:
Til hr. Aage Frandsen vil jeg da sige, at vi faktisk mener, at vi har gjort klart, hvad det er, vi mener om den fri ungdomsuddannelse, for det var helt tydeligt i forbindelse med de opstramninger, der blev forelagt af den tidligere regering.
Der har jeg sagt - jeg har bl.a. udtalt det til Berlingske Tidende, så det har været meget, meget tydeligt - at vi ikke ønskede en fri ungdomsuddannelse, som fungerede på den måde, som denne her fungerede.
Derfor mener jeg faktisk, at det har været klart.
Med hensyn til ansvar for eget liv, og hvorvidt man har ansvar eller ej, vil jeg sige, at det er mit indtryk, at med hensyn til det, der foregår på den fri ungdomsuddannelse og for en stor del af de unges vedkommende, så ser jeg faktisk ikke det der med at tage ansvaret.
Jeg ser i høj grad, når det gælder de svageste unge, at det er sådan, at de en stor del af vejen har vejlederen i hånden.
Det mener jeg ikke man skal have i den fri ungdomsuddannelse.
Jeg mener sagtens, man kan have en vejleder i hånden i det ordinære ungdomsuddannelsessystem.
De resterende 80 pct. fordeler sig mellem de uafklarede - det er dem, der har manglet vejledning, og der synes jeg jo, man skal sætte ind i vejledningssystemet i øvrigt generelt set - og derudover en stor gruppe, som faktisk var de velformulerede, velafklarede, som udmærket godt kunne have taget en almindelig ungdomsuddannelse, men som har valgt den fri ungdomsuddannelse, fordi den gav dem fleksibilitet, en frihed, som de ikke kunne finde ellers.
Og fra Venstres side ønsker vi altså i højere grad at få fleksibiliteten ind i de øvrige ungdomsuddannelsestilbud frem for at lade den fri ungdomsuddannelse være til for nogle få.
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil jeg sige, at jeg synes ikke, den fri ungdomsuddannelse har været en succes.
Siden 1995 har knap 6.700 elever fuldført den fri ungdomsuddannelse, men i samme periode har 6.700 påbegyndt og siden afbrudt den fri ungdomsuddannelse.
Er en frafaldsprocent på 50 pct. en succes?
Det ser jeg det ikke som værende.
Louise Frevert (DF), 2002-02-07:
Hvor lyder det herligt, at hr. Aage Frandsen vil tage en lille dans her og danse med Dansk Folkeparti, men jeg tror nu, jeg holder mig til V og K i denne her sammenhæng.
Vi er ganske klar over, at der er nogle små huller, der skal lappes på, men jeg tror, det vil være bedst, at Dansk Folkeparti tager den lille snak med ministeren.
Med hensyn til Enhedslistens ordførers kommentar vil jeg bare sige, at den reserve, de penge er taget fra, har rent faktisk ikke været brugt i 3 år, så jeg kan ikke se, hvad problemet er.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-07:
Jeg manglede at få svar på et spørgsmål før, så nu vil jeg stille det igen: De tal, der bliver nævnt, er jeg en lille bitte smule fikseret på, for jeg synes, at der har været så tykt et røgslør omkring de her finanslovforhandlinger.
Når fru Louise Frevert taler om, at der tilføres uddannelsessystemet 650 mio. kr., vil fru Louise Frevert så erkende, at 250 mio. kr. tages fra uddannelsessystemet selv, at der dermed er 400 mio. tilbage, og at man som udgangspunkt ville skære 1,4 mia. kr., og at Dansk Folkeparti derfor er med til at lave en finanslov, der skærer 1 mia. kr. på uddannelsesområdet?
Thomas Adelskov (S), 2002-02-07:
Jeg vil også gerne kvittere for tilsagnet om, at vi i udvalgsarbejdet kan gå ind og kigge på det her lovforslag og få fjernet nogle af de åbenbare urimeligheder, der er, bl.a. over for nogle af de allersvageste i vores samfund.
Det drejer sig om deltagerbetalingen for handicappede, for ældre osv., som ordføreren nævnte.
Vi er heller ikke bundet af en aftale med regeringen på det her område, og vi kan derfor sætte os sammen.
Det skulle kunne gøre, som jeg kan høre på de foreløbige bemærkninger, der har været, at vi kunne finde et flertal uden om regeringen, som forhindrer, at disse voldsomme besparelser skal ramme hele folkeoplysningsområdet.
Omkring den fri ungdomsuddannelse vil jeg gerne spørge ordføreren, om ikke ordføreren også kan være enig med mig i, at det virker lidt over hals og hoved-agtigt, at man lukker en uddannelse, inden man har andre tilbud til disse unge mennesker.
Det kan godt være, at vi kan være uenige om, hvad den fri ungdomsuddannelse gør osv., men resultatet af at man lukker svarer ligesom til, at man køber en guldfisk, lægger den på køkkenbordet derhjemme og så går ud og leder efter et akvarium.
Sådan fungerer tingene altså ikke; nu lukker man altså, inden man har andre tilbud til de unge.
Marianne Jelved (RV), 2002-02-07:
Jeg vil faktisk gerne kvittere over for fru Louise Freverts indlæg, fordi jeg synes, det var meget menneskeligt og en meget nuanceret tilgang til lovforslaget.
Alligevel kan jeg ikke lade være med at sige, at det er jo nemt.
Først tager regeringen 650 mio. kr., og så lægger vi dem tilbage igen, og så skal vi høre, at der er tilført uddannelsessektoren 650 mio. kr.
Men o.k., det blev en besparelse, der var 650 mio. kr. mindre end ellers, fair nok.
Hr. Kristian Jensen, Venstres ordfører, sagde i fredags under førstebehandlingen af finanslovforslaget: Ja, der lukkes daghøjskoler.
Derfor spørger jeg fru Louise Frevert, som siger, at restgruppen - det er et frygteligt ord - men restgruppen, som ikke længere kan bruge FUU, muligvis kan få nogle muligheder, der ligner, på daghøjskolerne.
Men der lukkes faktisk daghøjskoler.
Er der et bud fra Dansk Folkeparti på det, og er der et bud fra Dansk Folkeparti på, hvordan vi håndterer den meget stærke deltagerbetalingsforøgelse, der sker på folkeoplysningsområdet for pensionister, som jo har meget, meget glæde af aftenskolerne?
Aage Frandsen (SF), 2002-02-07:
Jeg forstod på fru Louise Freverts bemærkninger både i selve indledningen og også her i svaret, at Dansk Folkeparti ikke har en aftale med regeringen omkring dette lovforslag, og man altså er frit stillet med hensyn til at stille ændringsforslag.
Man har en aftale om finansloven som sådan, men jeg har forstået, at man, når man vil stille ændringsforslag ved andenbehandlingen, så ikke har en aftale omkring selve lovforslaget, som ligger fremlagt.
Det er bare for at få det bekræftet.
Så med hensyn til den fri ungdomsuddannelses elever er det da godt, at fru Louise Frevert har erfaring med det, det er langt mere positivt, end at man slet ikke har nogen erfaring, men man kan nok alligevel ikke slutte noget konkret - det tror jeg også, at fru Louise Frevert ved - ud fra et antal på 10 elever.
Det er jo meget forskellige typer unge, Der er dem, hvor vi har det forløb, at de begynder på en produktionsskole, og de er ganske anderledes end dem, der begynder f.eks. på en højskole.
Og lige til allersidst, om fru Louise Frevert, som henviser til bemærkningerne, hvor der også står, at TAMU er et alternativ, er helt klar over, hvad det er, det »kvalificerer« en til at komme på TAMU.
Det er altså slet ikke noget, der minder om en fri ungdomsuddannelse, hverken med hensyn til indhold eller det, der »kvalificerer« en til at komme på TAMU.
Louise Frevert (DF), 2002-02-07:
Man kan jo spørge sig selv, om der ikke er nogen, der hører
ordentlig efter i denne her forsamling, for jeg har oven i købet stået og pointeret heroppefra, at Dansk Folkeparti under andenbehandlingen af det her lovforslag vil gå aktivt ind i at få det forbedret.
Vi kan nemlig ikke, vil jeg så sige til Enhedslistens ordfører, gå ind for det, der står i lovforslaget.
Vi er udmærket godt klar over, og det pointerede jeg også heroppe fra talerstolen, at vi vil gå ind og prioritere i den folkeoplysningslov, der skal revideres nu, at vi vil prioritere de handicappede, pensionisterne, de døve, de blinde og aktivitet inden for sportsklubberne til børn og unge. Så jeg kan slet ikke se, hvad problemet er.
Det har vi sagt, at vi vil gå aktivt ind i.
Om ikke andet skal det findes inden for rammen, ellers vil vi i Dansk Folkeparti have meget, meget svært ved at kunne gå ind og stemme for denne her lov.
Det kan jeg godt stå og sige heroppe fra denne talerstol.
Det var den ene del af det.
Og skal jeg nu virkelig til at bruge tid på at stå her og fortælle om mine egne erfaringer med den fri ungdomsuddannelse.
Det er altså ikke mig, der har været på den, selv om man måske kunne tro det, men jeg har med min virksomhed faktisk har haft omkring 10 unge meget, meget søde mennesker under den fri ungdomsuddannelse, fordi jeg har været en privat virksomhed, der har haft hjemmel til at kunne have det.
Der var et spørgsmål til Venstres ordfører om, hvorvidt Venstres ordfører havde erfaringer med at have unge under den fri ungdomsuddannelse, og der kan jeg sige, at det har jeg selv personlig haft, så jeg ved helt præcis, hvad det er for nogle forskellige mennesker.
Nu skal man selvfølgelig ikke kategorisere ud fra 10 mennesker, men det har været 10 vidt forskellige mennesker, som har været et bredt udsnit.
Otte af dem er gået videre i det ordinære system, og der er oven i købet to af dem, der læser på universitetet, og det kan I forsikre jer om ved selvsyn.
Det er positivt, ja, men der er en restgruppe, og det har jeg også pointeret i min tale.
Der er en restgruppe, som vi skal tage hånd om, og det kan vi gøre ved at lade dem gå ind på de tiltag, jeg nævnte heroppefra.
Thomas Adelskov (S), 2002-02-07:
Jeg forstod på ordføreren, at det var håbet, at dette lovforslag kunne få kommunerne til at ville begynde at gribe ind over for det, der blev kaldt konkurrenceforvridende uddannelser.
Jeg skal bare bede ordføreren om at bekræfte, om ikke det er sådan i lovgivningen allerede i dag, at kommunen faktisk kan gå ind og sige, at man ikke vil udbyde bestemte
kursustyper i kommunen, eller at ministeren kan gå ind og fjerne udbuddet af visse kursustyper fra folkeoplysningsloven
Det var det ene.
Gør det ikke indtryk at høre, at et 30-timers bevægelseskursus for astmatikere i Hvidovre kommer til at stige fra 536 kr. til 1.536 kr.?
Endelig vil jeg spørge i forbindelse med den fri ungdomsuddannelse, om ikke ordføreren kan bekræfte, at de deputationer, vi har haft i Uddannelsesudvalget i dag, rent faktisk godtgjorde, at mange unge kommer igennem en fri ungdomsuddannelse med en kompetencegivende uddannelse og får job i den anden ende, lige nøjagtig som Dansk Folkeparti faktisk ønskede sig?