runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Det er jo klart, for for så vidt angår introduktionen af de planter, der ligger på bordet nede i EU i dag, forventer vi
selvfølgelig - og er også ret overbeviste om - at man vil foretage de sikkerhedsmæssige vurderinger, der skal til, også i lyset af de nye undersøgelser, der har været på Bt-majs osv. Det er jo det, der er lykkedes, kan man sige, med hele moratoriet i EU, som vi også støttede oprindelig, at vi har fået indført de her stærke sikkerhedsvurderinger.
Så for så vidt angår sikkerhedsspørgsmålet, er jeg ret tryg ved, at den sikkerhedsprocedure, man har i EU, holder vand. Spørgsmålet er så, hvor nyttige er de produkter, som man så er kommet frem til nu.
Der er det vel fair at sige, at de er mest nyttige for de virksomheder, der kan tjene penge på dem, dels fordi de er stærkt patenterede, dels fordi de i første generation primært har til formål at øge udkommet og profitten af de afgrøder.
Hvad angår de miljømæssige konsekvenser, vil jeg sige, at det er et nuanceret billede, som jeg gerne vil tage en længere diskussion om.
Som det fremgik af høringen, kan vi sige, at tanken om at lave en roe, som er resistent over for Roundup, synes jeg ikke er den optimale.
Jeg vil hellere have, at man helt skal undgå pesticider, så på den måde er vi enige.
På den anden side er fakta jo også, at de steder, hvor man har indført nogle af de her planter, er pesticidforbruget rent faktisk faldet dramatisk.
Det hører da også med til historien.
Hvad angår de frivillige aftaler, har frivillige aftaler
jo den karakter.
Ofte synes jeg ikke, at de er egnede til noget som helst, men lige på det her punkt er de egnede, for vi kan ikke på nationalt plan indføre en lovgivning.
Det er jo så landbruget, der skal foretage den afvejning for og imod, når man kigger på det samlede økonomiske og miljømæssige, og det vil jeg trygt overlade til dem.
Jeg tror, at det er en overvejelse værd, i hvert fald hvis man skal tro på Fødevareøkonomisk Instituts beregninger.
Inger Støjberg (V), 2004-05-13:
Jeg kan bekræfte hr. Jørn Dohrmann i, at det er fuldstændig korrekt, at det i det første oplæg var op til 27.000 arbejdspladser, men så fortrød man, og så kom man med et andet oplæg, hvor man så kunne beregne sig frem til 17.000.
Og sådan svinger det lidt frem og tilbage.
Men nu er jeg jo et venligt væsen, så derfor nævnte jeg præcis det forslag, som vi diskuterede i aftes, og det var op til de 17.000 arbejdspladser.
Så jo, jeg kan bekræfte hr. Dohrmann i, at det var op til 27.000 mistede arbejdspladser, vi ville se i vandmiljøplan III.
Men sådan er der jo så meget, og det må vi jo så forholde os til. Jeg synes bare, det er en skam, at man ikke spekulerer i beskæftigelsespolitik, når man laver miljøpolitik, men sådan er det jo, og det må vi så bare forholde os til.
Beskæftigelsespolitik er tilsyneladende noget, man diskuterer ved festlige lejligheder, og så glemmer man det helt, når man diskuterer miljø.
I aftes havde vi en lang debat om oppositionens
overbudspolitik på vandmiljøområdet
, idet bl.a. Socialdemokraterne havde fremsat et beslutningsforslag om en alternativ vandmiljøplan III, der, hvis den blev gennemført, ville have kostet op til 17.000 arbejdspladser.
Det er sådan, Socialdemokraterne fører miljøpolitik, sætter urealistiske, høje mål og gør det uden at skele det mindste til, om det vil have en negativ effekt på beskæftigelsen, et område, der jo ellers ligger partiet meget på sinde.
I dag skal vi så behandle endnu et socialdemokratisk beslutningsforslag.
Denne gang er det så om pesticidanvendelse, men modellen er præcis den samme.
Der sættes urealistiske, høje mål uden skelen til konsekvenserne, for bare det umiddelbart ser pænt ud på avisernes forsider, ja, så er man som socialdemokrat tilfreds.
Så skidt med, om det er uansvarlig overbudspolitik plus ti procent, blot det lyder pænt.
Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne indgik i oktober måned sidste år et ambitiøst og realistisk forlig om pesticidplanen, hvor mål og indsats passer sammen, og planen hviler på et realistisk fundament, som alt sammen gør, at naturen og miljøet får det bedre.
Socialdemokraterne foreslår i beslutningsforslaget her, der jo ellers langt hen ad vejen næsten er en afskrift af det indgåede forlig, at behandlingshyppigheden skal nedsættes til 1,4 allerede i 2008, hvilket jo egentlig er det allerbedste eksempel på, at alle hensyn til både samfundsøkonomi og driftsøkonomi tilsidesættes.
I svaret til Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg anfører miljøministeren da også klart, at Miljøstyrelsen vurderer, at omkostningerne i det her forslag vil være betydelige, hvis det var sådan, at Socialdemokraterne fik magt, som de har agt.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Jeg er nødt til at skuffe ministeren i den forbindelse.
Der indgår ikke noget om konkrete - bemærk konkrete - reduktionsmålsætninger i forhold til gartnerier og landbrug i regeringens pesticidplan.
Det gør der altså ikke.
Der står noget om, at man skal søge osv., men der er ikke konkrete reduktionsmålsætninger.
Jeg hører det sådan, at regeringen på det her punkt er parat til at lytte til os og vil indføre konkrete reduktionsmålsætninger, og det er vi selvfølgelig meget tilfredse med.
Punkt 2 er om selve vandforsyningen.
Årsagen til, at vi diskuterer pesticider hele tiden, er jo ikke kun af hensyn til naturen, men er også af hensyn til danskernes rene drikkevand.
Der kan vi sige, at efter at regeringens pesticidplan kom på bordet, var Dansk Vand- og Spildevandsforening ude at sige, at alle deres ønsker fuldstændig var blevet overhørt.
De mente ikke, at det her kunne være noget, der kunne føre til, at det danske drikkevand blev bedre beskyttet.
Hvad er ministerens kommentar til det?
Gør det ikke indtryk, at de, der sidder med det lokalt, vandværkerne, spildevandsorganisationer, siger, at det her simpelt hen ikke er tilstrækkeligt?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-13:
Jeg kan jo godt høre lidt på retorikken, at det sådan går ud på, at vi i stedet for at tale om natur og miljø, skal det, som det har udartet sig i et par dage, være noget med, om der nu er nogle, der vil gøre noget, og nogle, der ikke vil osv.
Jeg kan bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at det da ville undre mig meget, hvis den viden havde været til stede hos forslagsstillerne i de 9 år, de sad i regering, og at man så ikke gennemførte det.
Sandheden er jo, at Kirsten Jensen-udvalget blev nedsat, og at vi følger de oplysninger, der er her. Jeg vil bare gerne sige igen, at der da ikke var noget, vi hellere ville end at gå ind og diskutere det her og fastsætte en målsætning, men det skal være ud fra en saglig, faglig viden, og det er måske der, vi er uenige.
For hr. Keld Albrechtsen spørger, hvorfor man ikke bare kommer med et forslag i dag.
Fordi - sagt til hr. Keld Albrechtsen - det er i orden, at man først fremsætter forslaget, når man har et sagligt, fagligt grundlag at gøre det på.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-13:
Jeg er meget enig med hr. Martin Lidegaard i det, han siger om gmo'en, næsten det hele.
Når nu hr. Keld Albrechtsen tager roen frem, som man kalder førstegenerationsroen, er hr. Martin Lidegaard så ikke enig i, at roen netop er en af de planter, som ikke er de store multinationale selskabers værk?
Det er en dansk virksomhed, der har roen. Den kan også give en miljømæssig effekt, en virkelig stor positiv miljømæssig effekt.
Man kan også gøre sukkerproduktionen rentabel efter en liberalisering af sukkermarkedet.
Er det sådan set ikke lige nøjagtig det, De Radikale ser frem til?
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Jeg tror, at jeg efterhånden har tilkendegivet mange gange fra talerstolen, hvor vi har diskuteret de her svære problematikker, at Det Radikale Venstre ikke ønsker bilde hverken os selv eller den danske befolkning ind, at vi kan opnå hundrede procent sikkerhed eller hundrede procent garanti for, at vi har et hundrede procent styr på risiciene i den nye teknologi, ligesom vi heller ikke ønsker at bilde os selv eller den danske befolkning ind, at vi kan lave en spredningslov og en lov, som med hundrede procent garanti sikrer, at gmo ikke kan blive spredt.
Derfor bliver denne diskussion til syvende og sidst en diskussion om, hvorvidt vi overhovedet ønsker at anvende denne her nye teknologi eller ikke ønsker at anvende den.
Jeg tror ikke, at vi når til et tidspunkt, hvor man ikke kan stille nye spørgsmål.
Derfor bliver det altså en afvejning
af: Kan vi have en nytte af denne teknologi, som opvejer den risiko, som vi har forsøgt at afgrænse og selvfølgelig så vidt muligt skal forsøge at afgrænse? Vi har tilkendegivet, at vi ikke vil afvise den nye teknologi.
Vi vil stille så stærke krav, som vi overhovedet kan; vi vil sikre forbrugerne frit valg; vi vil sikre økologerne osv. osv.
Det bliver nogle af de ændringsforslag, vi kommer med i hele den lovgivning, vi sidder med i øjeblikket, men vi vil ikke afvise teknologien.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-13:
Jeg kan kun svare, at jeg mener, det er fuldstændig i overensstemmelse med den pesticidhandlingsplan, vi har vedtaget.
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Altså hvorvidt de multinationale selskaber har et dansk mærkat i deres hovedkvarter eller et amerikansk,
er egentlig ikke så afgørende for vores pointe.
Det er jo dejligt, at vi også har en industri, der kan følge med.
Vores bekymring går netop på alle de lande, som ikke har en jordisk chance for at følge med.
Det finder jeg dybt problematisk, både af sociale, globale og ulighedsmæssige årsager, og det er derfor, det er vigtigt for mig at sikre et større offentligt ejerskab til de patenter, der skal tages i fremtiden.
Så er det jo rigtigt, som jeg også tilkendegav før, at denne Daniscoroe faktisk har medført et lavere forbrug af pesticider og et større udbytte, hvor den bliver brugt, og det er positivt.
Men det er også klart, at set fra en radikal synsvinkel ville det være endnu bedre, hvis man satsede på at lave en roe, der slet ikke skulle have sprøjtemidler.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-13:
Jamen hvis vi ser på den forskning, vi har herhjemme, er det risikoforskning og risikoforskning i forhold til gmo, når vi taler om planteverdenen.
Er det her ikke starten på, at vi kan få denne her teknologi til at udvikle sig, i stedet for at vi kun skal være bange for det nye?
Det er jo næsten nøglen til, at vi kan få sat den positive udvikling med hensyn til brugerteknologien i gang.
Er hr. Martin Lidegaard ikke enig i, at det er vejen frem?
Martin Lidegaard (RV), 2004-05-13:
Jeg tror ikke, at vi får skabt et ejerskab for borgerne til den teknologi, før vi kan overbevise dem om, at dens potentiale for menneskeheden, om jeg så må sige, er meget stor.
Selv om jeg har nævnt de gode ting ved Daniscoroen, er det, man kan sige om det produkt, jo også, at de fleste nok tænker på den roe som noget, der kommer en forholdsvis begrænset gruppe i det danske samfund til gode.
Derfor tror jeg, at vi skal være meget opmærksomme på i et fællesskab, og det er derfor, at den offentlige forskning bliver så vigtig, mellem markedet og staten at få sat fokus på det kæmpe potentiale, der er i, og der er jeg så enig med hr. Thor Gunnar Kofoed, at få udviklet nogle produkter, der utvetydigt kommer miljøet og den brede befolkning til gode, også i ulandene.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-13:
Enhedslisten vil med forslaget sikre, at vi ikke udsætter genmodificerede afgrøder i Danmark, før vi ved, hvad vi gør.
Selv om mange efterhånden gerne vil fremstille det, som om alt er gennemtestet og -tænkt, er det faktisk en meget stor og væsentlig problemstilling, der fastholdes.
Det er derfor også Kristendemokraternes holdning, at vi spiller hasard med naturen, når vi begynder at dyrke genmodificerede afgrøder i det åbne land.
Spredning kan ikke undgås; sikkerhedsforanstaltninger, forsikringer og erstatninger kan allerhøjest begrænse spredningen til et minimum.
Spørgsmålet er, om det minimum er acceptabelt, om det overhovedet er nødvendigt.
Det er med andre ord en principiel modstand.
Det tager jeg gerne på mig, for det handler om værdier, det handler om at tage udviklingen på sig i stedet for at lægge sig fladt ned på maven for den.
Ingen teknologi eller videnskab kan med et snuptag gøre hele verden god, alle nye muligheder, der åbner sig, rummer også nogle ulemper.
Derfor skal vi ikke lægge os fladt ned på maven for alle nye muligheder, men netop ud fra vores værdier beslutte os til, hvordan vi vil udnytte dem, og hvilke vi måske ikke vil udnytte.
I det her tilfælde vil jeg gerne sige, som jeg har sagt før, at det at udsætte genmodificerede afgrøder i det åbne land er et eksperiment, som vi ikke kender udfaldet af, et eksperiment, som der ikke rigtig er nogen gode grunde til at udsætte hverken os selv eller naturen for endnu. Der kan sagtens komme noget godt ud af de muligheder, genteknologien åbner op for.
Der kan komme muligheder for at afhjælpe sultproblemer i fattige lande, og der kan komme muligheder, der kan gøre det nemmere for landbruget at være bæredygtigt.
Muligheder opstår bare ikke af sig selv og bestemt ikke ved, at man sætter sin lid til markedskræfterne, og det er jo reelt det, der sker her.
Man sætter sin lid til, at teknologien kan udrette et mirakel.
Men er det ikke temmelig naivt at bilde sig ind, at forskning i teknologi, der i så høj grad er styret af private investorers interesser, kan ændre en fundamental ulighed i levevilkår verden over?
Hvis der skal vægt bag de fine ord om, at genteknologi skal redde fattige overalt i verden, ville det være klædeligt, hvis man i stedet satte langt flere penge af til forskning på dette område.
Overordnet kan man altså sige, at det hverken er teknologien eller den mulighed, som den på længere sigt kan tilbyde, vi er imod.
Vi er imod den måde, man har valgt at forvalte den på.
Derfor stemmer vi for Enhedslistens forslag, vel vidende at en retssag mod EU nok hverken er realistisk eller ønskelig.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Jeg kan sådan set bare henvise til den gennemgang, som den østrigske forsker dr. Müller gav på høringen for 2 dage siden, hvor han dokumenterede, at en lang række afgørende spørgsmål, f.eks. giftigheden i en plante, slet ikke bliver undersøgt i EU, før Kommissionen træffer beslutning om en godkendelse.
Man ved ikke, hvad man gør, og man gennemfører ikke de undersøgelser, der ud fra et videnskabeligt synspunkt burde gennemføres.
Det gennemgik dr. Müller.
Det har hr. Kofoed åbenbart ikke hørt.
Med hensyn til det med spørgsmål vil jeg sige, at udvalget i går vedtog en tidsplan.
Derefter var jeg ordfører i en debat om vandmiljø i mange timer.
Jeg skulle forberede mig til debatten i dag.
Jeg har stillet mange spørgsmål, men jeg må bare konstatere, at med den tidsplan, hvor spørgefristen altså er udløbet, kunne det bare ikke lade sig gøre at nå at producere spørgsmål til det meget store felt af områder i den lov, som vi skulle have analyseret på baggrund af høringen i forgårs, hvor vi skulle have haft eksperter inde til at formulere de præcise spørgsmål i forhold til en lang, lang række problemstillinger, som blev rejst. Så må man undskylde, men Enhedslisten er altså et lille parti, og jeg skal også passe ordførerskaber hernede i Folketingssalen i vigtige spørgsmål som vandmiljø.
Og når udvalget så beslutter, at jeg må vælge imellem, om jeg vil være ordfører i en vandmiljødebat, eller om jeg vil lave spørgsmål, må jeg altså sige, at det jo er helt umuligt. Sådan kan et parlament ikke arbejde, hvis det skal være seriøst.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-05-13:
Hr. Keld Albrechtsen bliver ved med at sige, at der blev præsenteret en lang, lang række nye ting på den høring.
Det er ganske enkelt meget forkert, for det var meget få nye ting, der blev præsenteret.
Hvis man ser på de forskere, som hr. Keld Albrechtsen selv har trukket ind, og man læser deres rapporter igennem,
så er det jo meget få af de ting, der bør ændres i vores lovgivning omkring sameksistens, før vi også kan tage hensyn til de ting.
Så er det ikke et spørgsmål om, at hr. Keld Albrechtsen bare forholder sig til de svar og til de forskningsrapporter, der rent faktisk ligger i dag?
Så er hr. Keld Albrechtsens egne spørgsmål besvaret.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-13:
Der kom f.eks. det nye frem, at kammeradvokatens redegørelse gav anledning til en lang række spørgsmål om den manglende erstatning.
Der er et kæmpe hul i loven.
Der kom f.eks. det frem, vi kalder den menneskelige faktor, altså det forhold, at lovgivningen bygger på nogle helt umulige antagelser om, hvordan tingene håndteres ude i virkeligheden.
Hr. Dohrmann var inde på det med rensning af maskiner, hvor man har indbygget en antagelse om, at de kan renses på et par minutter.
Og sådan kan man fortsætte.
Der var en lang, lang række oplysninger, som kom frem på den høring, som burde have givet anledning til grundige undersøgelser, grundige spørgsmål og grundige besvarelser.
Men hvis lovforslaget hastes igennem i den her folketingssamling, så kommer det ikke til at ske. Jeg vil da gerne se det folketingsmedlem, der tør tage ansvar for at vedtage en lovgivning på den måde.
Det håber jeg ikke der er nogen der vil.
Det håber jeg heller ikke ministeren vil, for ministeren har jo den mulighed at aftale med os andre, at vi nu fortsætter hen over sommeren med at få tingene belyst, og så kan ministeren jo komme igen med et forhåbentlig langt bedre forslag til efteråret.
Jeg kan ikke se, hvad der skulle gå af skår af ministeren for at gøre det.
Det ville jo tjene ministerens interesser.
Jeg giver gerne ministeren støtte til at vælge en sådan fremgangsmåde.
Og ministeren skal ikke efterfølgende høre nogen som helst kritik for, at hun ikke vil have sit forslag banket igennem i huj og hast.
Der kom f.eks. det nye frem, at Kammeradvokatens redegørelse gav anledning til en lang række spørgsmål om den manglende erstatning.
Der er et kæmpe hul i loven.
Der kom f.eks. det frem, vi kalder den menneskelige faktor, altså det forhold, at lovgivningen bygger på nogle helt umulige antagelser om, hvordan tingene håndteres ude i virkeligheden.
Hr. Dohrmann var inde på det med rensning af maskiner, hvor man har indbygget en antagelse om, at de kan renses på et par minutter.
Og sådan kan man fortsætte.
Der var en lang, lang række oplysninger, som kom frem på den høring, som burde have givet anledning til grundige undersøgelser, grundige spørgsmål og grundige besvarelser.
Men hvis lovforslaget hastes igennem i den her folketingssamling, så kommer det ikke til at ske. Jeg vil da gerne se det folketingsmedlem, der tør tage ansvar for at vedtage en lovgivning på den måde.
Det håber jeg ikke der er nogen der vil.
Det håber jeg heller ikke ministeren vil, for ministeren har jo den mulighed at aftale med os andre, at vi nu fortsætter hen over sommeren med at få tingene belyst, og så kan ministeren jo komme igen med et forhåbentlig langt bedre forslag til efteråret.
Det er jo en mulighed.
Det var efter min mening det klogeste, ministeren kunne gøre.
Jeg kan ikke se, hvad der skulle gå af skår af ministeren for at gøre det.
Det ville jo tjene ministerens interesser.
Og ministeren skal ikke efterfølgende høre nogen som helst kritik for, at hun ikke vil have sit forslag banket igennem i huj og hast.
Torben Hansen (S), 2004-05-13:
Sådan som jeg forstod miljøministerens bemærkninger om gartneri og landbrug osv., var regeringen også parat til at opstille konkrete reduktionsmålsætninger dér.
Det synes jeg da virkelig er et skridt fremad fra regeringens side, for det fremgår sådan set ikke af regeringens pesticidplan, at man er parat til at opstille konkrete reduktionsmålsætninger for gartneri og frugtavl.
Skal jeg forstå det således, at efter det her beslutningsforslag vil miljøministeren gå tilbage til sine forligspartnere, dvs. Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti, og få indskrevet konkrete reduktionsmålsætninger i den pesticidplan, som miljøministeren har lavet?
Det ville da være dejligt.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Indledningsvis skal jeg sige, at Dansk Folkeparti ikke kan tilslutte sig B 148.
Jeg skal ikke i mit indlæg gentage mig selv fra debatten om F 50, men vil dog kommentere beslutningsforslaget, som det er fremsat.
Forslaget lægger op til et takststop, hvilket vel må betyde, at priserne på kollektiv trafik i fremtiden ikke må stige overhovedet.
Vi er i Dansk Folkeparti enige i, at de stigninger, der har været i dele af den kollektive transport, ikke har været rimelige og begrundede.
Dansk Folkeparti kan tilslutte sig, at den kollektive transport har en prisudvikling, der svarer til den almindelige pris- og lønudvikling, som det er fremlagt i regeringens oplæg til den fremtidige struktur fra 2007, et forslag, som Dansk Folkeparti bakker op om.
Beslutningsforslaget lægger op til at genindføre takstnedsættelsestilskuddet, ikke med de 360 mio. kr., der er omprioriteret til skinnenettet, men med hele 1 mia. kr.
Finansieringen kan ske ved at hæve benzinpriserne med 37 øre pr. liter.
Lad mig gøre opmærksom på, at oliepriserne og dermed benzinpriserne er de højeste i mands minde.
Dansk Folkeparti har generelt været imod roadpricing, men skulle det indføres på lastbilområdet, skulle provenuet anvendes til at nedsætte registreringsafgiften på personbiler, så vi kunne få noget kvalitet i vores vognpark, mere sikre og miljøvenlige biler.
Endelig lægges der op til, at serviceniveauet skal genoprettes, men vi forstår ikke, hvad det er for et serviceniveau, der skal genoprettes.
Dansk Folkeparti har sammen med andre partier afsat ca. 1,5 mia. kr. mere til Banedanmark om året de næste 10 år. Der er indgået en aftale med DSB om yderligere 25 pct. mere trafik, og på S-togs-området øges kapaciteten med ca. 10 pct. Metroen er kommet på banen i denne periode og kører nu med en regularitet på ca. 96 pct. efter en dårlig start.
Så hvad det er for et serviceniveau inden for vores ansvar, der skal genoprettes, er jeg ikke rigtig klar over.
Jeg skal også meddele, at Kristendemokraterne heller ikke kan bakke op om beslutningsforslaget.
Flemming Hansen (KF), 2004-05-18:
Jeg sagde i min besvarelse af F 50, at når vi fjerner et 10-procent-tilskud, kan jeg godt forstå, at der kommer en prisstigning på dette område.
Men når vi fjernede det, var det, fordi det var påviseligt, at det ingen effekt havde på passagertallet, hvilket var ønsket, dengang den daværende regering indførte det.
Og at sige, at vi fjernede beløbet, er forkert.
Vi omprioriterede inden for den kollektive trafik, fordi - som hr. Morten Homann ved - netop banelegemet trængte til et alvorligt tilskud, og det fik det med denne omprioritering.
Poul Andersen (S), 2004-05-18:
Der ligger et forslag til vedtagelse, og det er selvfølgelig det, vi vil køre efter.
Vi er positive over for det arbejde, der skal foregå i udvalget.
Svend Heiselberg (V), 2004-05-18:
Jeg skal helt og holdent holde mig til ministerens tale.
Jeg synes, den var særdeles god og rigtig, så jeg vil tilslutte mig den.
Morten Homann (SF), 2004-05-18:
Jamen nu har det jo faktisk været op til regeringen at beslutte, at trafikselskaberne står i den kattepine.
For ministeren må da i hvert fald kunne bekræfte - så meget kan man vel ikke sno sig - at det tilskud, der hidtil har været givet til taksterne på omkring 360 mio. kr., har ministeren støttet af Dansk Folkeparti fjernet.
Der er så oven i købet nogle amter, som har valgt at strække sig yderligere for at undgå, at man får hele slaget med ét, og har trukket pinen ud i en periode.
Men bundlinjen, at ministeren har fjernet tilskuddet til den kollektive trafik, og at det har ført til højere priser, kan ministeren vel ikke rende fra.
Poul Fischer (DF), 2004-05-18:
Hr. Keld Albrechtsen vil gerne fremlægge det, som om Dansk Folkeparti er fløjtende ligeglad med takstudviklingen og nedskæringerne i kommuner og amter, og det er jo noget frygteligt vrøvl.
Det er jo ikke det, jeg har sagt.
Men vi respekterer, at kompetencen i kollektiv trafik og takstpolitik ligger i kommuner og amter, og at det er deres ansvar ud fra det at fastsætte omfanget og de takster, der skal være.
Det er en skillelinje, som ligger ved 2007.
Jeg håber da så sandelig, at kommuner og amter i takstfastsættelserne for 2005 og 2006 holder sig til pris- og lønudviklingen og skærer til efter den.