runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jette Gottlieb (EL), 1998-03-27:
Hr. Jacob Buksti sagde, at ledigheden skulle længere ned, og at de ledige skulle have job og uddannelse, og det lyder jo virkelig godt.
Jeg synes faktisk, at både de arbejdsløse og a-kasse-medarbejderne - de hårdt prøvede - har krav på at vide, om der nu kommer lovændringer på dagpengeområdet.
Fremrykket indsats kræver ikke lovændringer, og det gør det heller ikke at sikre de ledige tilbud om job og uddannelse.
Men spørgsmålet er, om man i Socialdemokratiet tror, at bare man ændrer ordene, så bliver indholdet også ændret.
På almindeligt dansk betyder tilbud tilbud, men jeg hører ofte i den socialdemokratiske terminologi, at tilbud er det, som jeg i daglig tale forstår ved sicilianske tilbud, nemlig tilbud, som man ikke kan sige nej til, og tilbud, man ikke kan sige nej til, kræver lovændringer.
Derfor er jeg af hensyn til de arbejdsløse og af hensyn til dem, der skal administrere det, meget optaget af at få vide, om vi står over for en tredje arbejdsmarkedsreform lige her og nu.
Er det den, der lurer om hjørnet?
Det vil jeg gerne have et konkret svar på.
Jacob Buksti (S), 1998-03-27:
Jeg skal ikke blande mig i de kommunikationsproblemer, der åbenbart er blandt nogle af de borgerlige partiers ordførere fra tidligere tid, men vil bare med hensyn til, hvem der nu er skamløs og laver vælgerbedrag, henvise alle borgerlige i denne sal til Folketingets forhandling af lovforslag nr. L 73 fredag den 30. januar 1998, Folketingstidende side 3695 ff., hvori både Venstres ordfører, Erling Oxdam, og De Konservatives ordfører, John Vinther, klart og entydigt siger, at man fra Venstre og De Konservative vil støtte Fremskridtspartiets forslag, som præcis havde denne konsekvens.
Man beklager endda, at det er sådan, at det afvises og ikke støttes af boligministeren.
Sådan er de faktuelle ting, uanset hvad der i øvrigt bliver sagt.
Så vil jeg bare til både hr. Holger K. Nielsen og hr. Keld Albrechtsen sige, som jeg også sagde det i min tale, at det, der blot er tale om, er en videreudvikling af det forslag, som SF og Enhedslisten selv var med til at stemme for i 1996, nemlig en revurdering af en række særlige forhold vedrørende nyudlejning.
Der er ikke tale om, at man giver huslejen fri; det er stadig væk under godkendelse af huslejenævn osv., osv., og derfor er det to forskellige ting.
Jeg forstår ikke den her diskussion, så derfor vil jeg blot sige dette.
Og endelig til hr. Holger K. Nielsen, som jeg da er glad for ser det med, hvordan menneskesynet hænger sammen.
Det er rigtigt set, og for mig hænger det kun sammen derved, at vi har en fornemmelse af, at de meldinger, vi har fået fra Venstre og De Konservative, er, at de har erkendt, at det menneskesyn, de gik til valg på, har tabt.
Sådan har jeg hørt hr. Anders Fogh Rasmussens udmeldinger til pressen.
Det må vi da prøve af.
Det er da spændende.
Det skal vi da ikke lukke af for.
Det er jo det, som det samarbejdende folkestyre handler om.
Ulla Tørnæs (V), 1998-03-27:
Vores vej vandt, sagde hr. Jacob Buksti.
Ja, det er desværre rigtigt, men hvis vi ser på hvilke præmisser »vores vej vandt« på, så vil man se, at Socialdemokratiet, fagbevægelsen og lejerorganisationen kastede deres utallige millioner ind i en skræmmekampagne i valgkampens sidste dage.
En af de falske påstande var, at en VK-regering ville gennemføre massive forhøjelser af huslejen med op til 40 pct. Vi har aldrig haft sådanne planer, men fuldstændig skamløst kørte Socialdemokratiet altså en skræmmekampagne om netop dette punkt i valgkampen.
Hvad ser vi så nu?
Nu afslører den nye boligminister, at regeringen vil forhøje huslejerne.
Der er tale om et sandt vælgerbedrag, må jeg sige til hr. Buksti.
Jeg håber virkelig, at alle mennesker i dette land vil huske, hvordan Socialdemokratiet arbejder i praksis.
Der er tale om et helt sædvanligt dobbeltspil: Partiet siger én ting før valget, og så snart valget er overstået, gør partiet noget andet eller oven i købet det stik modsatte.
Socialdemokratiet har med statsministeren i spidsen beskyldt V og K for noget, som de ikke har haft planer om.
Samtidig har han skjult, at han selv har haft planer om at gøre det samme, som han førte skræmmekampagnen mod V og K på.
Det er simpelt hen for groft.
Skamløst og uanstændigt.
Jeg håber, at det står klart for enhver i dag, at vi har fået en regering, der er født i synd, og det på trods af, at hr. Buksti her fra Folketingets talerstol har forsøgt at bortforklare boligministerens udtalelser.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-03-27:
Jeg vil også gerne sige til lykke til hr. Jacob Buksti og straks starte med at stille ham et spørgsmål.
Og det første, man gør, efter at man har sat sig i stolene umiddelbart efter valget, er, at den nye boligminister som sin første handling bebuder, at nu skal huslejen i en række lejligheder sættes op.
Man kan ikke få andet indtryk, end at der her er tale om et eklatant brud på de løfter, som man gav vælgerne.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Jacob Buksti, som nu siger her fra talerstolen, at man ikke ønsker ændringer i princippet om den omkostningsbestemte husleje: Hvad er det så for nogle planer, boligministeren har været ude med om
yderligere huslejeforhøjelser og indtægter til udlejerne?
Skal hr. Jacob Bukstis udtalelser nu forstås sådan, at der ikke bliver tale om de forslag, som ministeren har bebudet, men at man fastholder princippet om den omkostningsbestemte husleje, eller hvad er det i virkeligheden, der foregår?
Jeg synes, at Folketinget har krav på en helt præcis redegørelse fra hr. Jacob Buksti.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-03-27:
Jeg kan godt forstå, at Socialdemokraterne har fået travlt.
Jeg synes, at den tale, som hr. Buksti holdt her, med al tydelighed viste, at man i Socialdemokratiet åbenbart erkender, at man vandt valgkampen - hvis man ellers kan sige, at det er at vinde at beholde regeringsmagten - ved specielt i de sidste dag at føre en gedigen skræmmekampagne i spørgsmålet om efterlønnen som punkt 1 og i spørgsmålet om en liberaliseret huslejefastsættelse som punkt 2. Det, der er sagen, er jo, at Socialdemokratiet nu er begyndt at barsle med nøjagtig de samme tanker, som i lang tid har været i borgerlige kredse, nemlig at et så fastlåst politisk fastsat huslejeniveau, som vi har i dag, er hamrende forkert i et moderne samfund.
Det er det, Socialdemokraterne har erkendt.
var at skyde de borgerlige i skoene, at det kun var en borgerlig sag, og at det slet ikke var noget, som Socialdemokraterne ville røre ved.
Så vis, at hr. Buksti er et mandfolk.
Lad hr. Buksti gå op på talerstolen og erkende det.
Jeg ved godt, at han bliver presset, men lad ham dog erkende her fra talerstolen, at det er sådan, sagerne står: Socialdemokratiet har ført en gedigen skræmmekampagne i valgkampen, har vundet valget på det, kan fortsat sidde i regering og er nu også i gang med nogle tanker om at liberalisere huslejefastsættelsen.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-03-27:
Jeg vil godt starte med at ønske hr. Buksti velkommen som ny politisk ordfører.
Det var jo en udmærket tale, hvor han ligesom ridsede linjerne fra valgkampen op.
Det var jo fuldstændig rigtigt set, at der var tale om to menneskesyn, der stod over for hinanden i valgkampen, og det var jo rigtigt set, at det var det solidariske menneskesyn, der vandt over et usolidarisk menneskesyn.
da man gav flere penge til militæret
Er det den form for samarbejde, hr. Buksti lægger op til igen, eller vil hr. Buksti tage konsekvensen af, at det usolidariske menneskesyn efter en jætteindsats fra venstresiden i den sidste del af valgkampen blev afvist af vælgerne, og derfor have som udgangspunkt, at nu skal vi også bruge denne tale fra vælgerne til at føre en politik, der tager udgangspunkt i det menneskesyn, der vandt, og derfor afvise det, som K og V og de borgerlige står for?
Anders Fogh Rasmussen (V), 1998-03-27:
Det er, om man vil, et første skridt i en fritvalgsmodel, et første skridt, som jeg tror, at ganske mange kommuner ville benytte sig af, men netop fordi det er en frihed til kommunerne, ville det aldrig komme til at koste de astronomiske summer, som hr. Vernersen var inde på.
Jeg tror, hr. Vernersen nævnte 3,5 mia. kr., et fuldstændig vildt tal, som aldrig nogen sinde har været på bordet fra vores side.
Må jeg sige til hr. Thulesen Dahl, at vi jo har til gode at se, hvad det egentlig er, regeringen kommer med.
Vores holdning til regeringens udlændingeudspil er jo velkendt.
Om der kan komme noget ud af det, ved jeg ikke i dag.
Det ville i hvert fald betyde, at regeringen skal flytte sig i forhold til det, som den tidligere har ment, hvis der skulle kunne laves en egentlig aftale. Nu må vi se, hvad der kan ske på dette område.
Det er ikke sådan, at vi på forhånd afviser forhandlinger med regeringen om udlændingelovene, slet ikke, men om det er muligt at lave en aftale, ved jeg ikke i dag.
Det afhænger helt af, om der er mulighed for bevægelse fra regeringens side.
Så endelig til hr. Jes Lunde.
Jeg vil godt sige det fuldstændig klart, og jeg mener faktisk, at jeg har sagt det, og jeg kan ikke forstå, at det skulle være nødvendigt nu også at sige det en tredje gang: Med de meldinger, der er kommet fra Venstres side, vil det ikke være muligt at se os som et led i en aftale om en forhøjelse af bruttoskatten.
Jeg tror egentlig også, regeringen er klar over, at hvis den skal lave en skattereform, er det fornuftigst, at den hviler på et rimelig bredt flertal, og så er regeringen nødt til at tage hensyn til de meldinger, der er givet fra forskellig side. Gad vide, om regeringen ikke selv er i tænkeboks om netop det, så lad os nu se, hvad der kommer fra regeringens side.
Så tror jeg ikke, der kan føjes så meget mere til besvarelsen af hr. Jes Lundes spørgsmål om de parlamentariske muligheder.
Selvfølgelig er der teoretisk mange muligheder, men jeg tror, at det i den politiske praksis vil vise sig, at regeringen er nødt til at indlede et samarbejde, der også omfatter Venstre og Det Konservative Folkeparti.
Villy Søvndal (SF), 1998-03-27:
Jeg vil også godt lykønske regeringen med, at det lykkedes - og også kvittere for nogle af de mere behagelige dele af regeringens udspil, bl.a. på velfærdsområdet.
Det, der så er mit problem, er, at der verserer ondartede, men ganske stædige rygter om, at man kan risikere et indgreb i den kommunale økonomi.
Det ville være i eklatant modstrid med ethvert løfte givet under valgkampen - der var løfter om bedre forhold for ældre, for syge, for børn - hvis man rammer lige præcis dér, hvor den velfærd udmøntes, nemlig i den kommunale økonomi.
Jeg hørte også på Amtsrådsforeningens generalforsamling i går, at indenrigsministeren pusler med overvejelser om brugerbetaling på lægeområdet.
Det kan jeg ikke forstå kan være rigtigt.
Jeg kan ikke forstå det.
Må jeg ikke godt bede hr. Buksti om at afkræfte de dér ondartede rygter, så vi er fri for at diskutere dem længere?
Pernille Frahm (SF), 1998-03-27:
Jeg vil gerne takke for at have fået svar på et af mine spørgsmål.
Ifølge hr. Jacob Buksti kan 5 pct. eller omkring 25.000 lejere ikke tage det roligt. Men jeg har ikke fået svar på mine to øvrige spørgsmål: Har Socialdemokratiet tænkt sig at tage initiativ til at nedsætte lejen i de lejemål, hvor kvalitet og pris ikke er i overensstemmelse med hinanden?
Og vil Socialdemokratiet fastholde princippet om den omkostningsbestemte leje?
Kim Behnke (FP), 1998-03-27:
Jeg kunne forstå på hr. Buksti, at de løfter, Socialdemokratiet under valgkampen har givet på lejeområdet, vil både Socialdemokratiet og regeringen sørge for at holde.
Man har under valgkampen også givet nogle løfter om, hvad en ny skattereform skal indeholde, og den nye skatteminister har bebudet, at allerede inden sommerferien skal vi have sat en ny skattereform på skinner.
De løfter, der blev givet under valgkampen, lød bl.a. på, at benzinprisen skulle op på 16 kr. pr. liter, at bruttoskatten skulle op på 12 pct., at lejeværdien for pensionister skulle forhøjes, og at kørselsfradraget skulle udhules, for slet ikke at tale om, at vi skulle have nye miljø- og grønne afgifter. Mit spørgsmål til hr. Buksti er nu, om de løfter, som blev givet under valgkampen, også er nogle, man vil fastholde, sådan at der ikke bliver tale om noget vælgerbedrag og vælgerne ikke skal se frem til bruttoskatteforhøjelser, benzinafgiftsforhøjelser osv. osv. Vil disse løfter til fulde bliver indfriet?
Det får hr. Buksti nu mulighed for at svare på.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-03-27:
Da jeg hørte hr. Anders Fogh Rasmussens seneste besvarelse, blev jeg helt nervøs, for jeg tror, hr. Anders Fogh Rasmussen fuldstændig havde misforstået den fløjdiskussion, jeg startede.
Jeg forsøgte altså ikke at lægge op til at få Venstre til at spille sammen med SF om skattepolitikken, men man kunne næsten få indtryk af, at hr. Anders Fogh Rasmussen ikke blot har spillet Venstre helt ind på midtbanen, men nu endda også i skattepolitikken forsøger at spille Venstre helt over til SF.
Det synes jeg er meget, meget bekymrende.
Jeg tror altså, at det vil være bedre og mere klogt af Venstre at satse på det langsigtede træk i stedet for at tro, at det skal ind og spille uafgjort i nogle kampe nu her i den kommende tid med den store risiko, der så vil være for at tabe mesterskabet om 4 år.
Det er jo det sidste, der gælder, og det sidste, der virkelig vil kunne batte noget med henblik på at lave forandringer her i samfundet.
Derfor vil jeg afslutningsvis konkret spørge Venstres kommende formand, om - når Venstre nu snakker så meget om det brede forlig - det så også indebærer, at det i Venstres kommende formands terminologi er sandsynligt, at der indgås forlig om udlændingepolitikken mellem regeringen og Venstre.
Der ligger jo to konkrete forslag, og jeg vil gerne sige, at det for Dansk Folkeparti er meget bekymrende, hvis Venstre også på det punkt vil give køb på det, de forsøgte at love i valgkampen.
Jes Lunde (SF), 1998-03-27:
Det er selvfølgelig helt fair, at hr. Anders Fogh Rasmussen gør, hvad han kan i denne debat for ikke at ligne valgets taber, men det er jo det, der er realiteten.
Venstre gik efter regeringsmagten.
De kunne ikke få opbakning til det hos befolkningen.
Slaget er tabt, og så gør de nu alt, hvad de kan, for at ligne nogle, der alligevel har vundet.
Det er et imponerende stykke arbejde, der ligger foran hr. Anders Fogh Rasmussen, og det misunder jeg ham ikke.
Formuleringen om, at der intet kan laves uden om Venstre, hænger altså stadig væk på den tese, at Kristeligt Folkeparti og CD har deponeret deres handlefrihed hos Venstre.
Det er helt afgørende, og derfor vil jeg gerne spørge hr. Anders Fogh Rasmussen en gang til - for vi fik ikke noget svar i første runde - om hr. Anders Fogh Rasmussen har et tilsagn fra Kristeligt Folkeparti og fra CD om, at de ikke vil lave noget sammen med regeringen og SF.
Hvis ikke der er et sådant tilsagn, falder hr. Anders Fogh Rasmussens tese jo til jorden, og så er Venstre alligevel ikke så centralt i det her Folketing.
Vi fik heller ikke helt noget svar på det med bruttoskatten.
Vi fik at vide, at Venstre var imod - tak for det, det vidste vi såmænd godt - men der blev spurgt helt præcist: Vil Venstre stemme imod en skattereform, hvis den rummer en forhøjelse af bruttoskatten?
Dertil kan svares ja eller nej.
Og hvis man ved, hvor man har Venstre, burde det være nemt at svare, men det ved man måske alligevel ikke helt, eller hvad?
Jens Peter Vernersen (S), 1998-03-27:
Man skal jo lytte meget, når der sådan kommer nye toner fra Venstres ordfører.
Man skal lytte efter, om det nu har et reelt indhold, eller det ikke har.
Jeg tror, vi alle sammen vælger at tro på, at det har et reelt indhold, og så er der måske alligevel nogle spørgsmål, der sådan brænder sig på.
Det dér med den fremrykkede aktivering af ledige, som vi jo også er interesseret i, og som vi har med i vores program, betyder det, at Venstre så frafalder de meget, meget store besparelser, som man sidste år fremsatte forslag om i forbindelse med finansloven, nemlig besparelser på arbejdsløshedsområdet på over 7 mia. kr.?
Med hensyn til disse frie valg, som vi jo også har med i vores program, og som Venstre nu også har med her i sit oplæg, betyder det, man har sagt under valgkampen, at forældre til disse 70.000 børn, der ikke bliver passet i institutioner, nu skal have det beløb sendt hjem?
Det er et beløb på omkring 3,5 mia. kr. Det er også lidt interessant at få oplyst.
Anders Fogh Rasmussen (V), 1998-03-27:
Til hr. Dyrlund vil jeg sige, at vi betragter det som noget meget interessant i regeringsgrundlaget, at regeringen nu er med på det forslag, som V og K tidligere har fremsat om fremrykket aktivering af ledige.
Det har regeringen hidtil været imod, men siden har statsministeren skrevet under på, at der skulle være aktivering for ledige efter 1 år, og efter at statsministeren skrev under på det på EU's beskæftigelsestopmøde, er det, som regeringen tidligere var imod, men som V og K var for, blevet dens politik, og når vi nu kan forenes om det, ville det da være tosset ikke at slå til.
Derfor har jeg givet tilsagn om, at vi gerne vil forhandle.
Til hr. Aaen kan jeg sige, at Venstres holdning til hele Færøsagen er aldeles uændret.
Det, jeg udtalte i valgkampen, var, at det interessante nu ville være at få skabt en tilfredsstillende løsning for Færøerne, og det synes jeg jo er det fremadrettede.
Jeg vil gerne understrege over for hr. Estrup og fru Elisabeth Arnold, at Venstre ikke fører politik på den måde, at der er nogle, vi ikke vil være sammen med og den slags.
Hvis hr. Estrup har fået det indtryk, har jeg udtrykt mig
uklart.
Ud over fru Elisabeth Arnolds eksempel, at vi har lavet vandmiljøplan sammen med SF, kunne jeg nævne, at vi også sidder i et folkeskoleforlig sammen med SF, og jeg har i sin tid som skatteminister selv lavet mange og spændende aftaler med netop SF. Vi er ikke håndsky, hvad det angår; for os er indholdet det afgørende.
Det eneste, jeg tillod mig at bemærke stilfærdigt i min tale, var, at de områder, jeg sådan kunne se der var stor enighed mellem SF og et eller flere borgerlige partier om, nok alligevel var begrænset.
Det var på den baggrund, jeg tillod mig at fastslå, at regeringen vil behøve et samarbejde med Venstre og Det Konservative Folkeparti på ganske mange områder, og den konklusion tror jeg holder.
Jeg kan godt høre, at både hr. Holger K. Nielsen og hr. Aaen er meget kede af det, men jeg tror, at det er den parlamentariske realitet.
Elisabeth Arnold (RV), 1998-03-27:
Det var en meget forsonlig tale, hr. Anders Fogh Rasmussen holdt, og det vil jeg også gerne kvittere for.
Jeg synes, det var spændende nyt at høre, men det undrer mig lidt, når hr. Anders Fogh Rasmussen siger, at de ikke kan forestille sig, at både SF og de borgerlige kan gå sammen med regeringen om noget som helst, at det ikke er muligt, og at man enten må vælge den ene eller den anden side. Jeg vil blot minde om, at vi, før valget blev udskrevet, faktisk lavede en vandmiljøplan, hvor både SF, V og K var med.
Det var modigt af Venstre at gå med, og den vandmiljøplan er vi fra regeringens side meget, meget stolte af og meget godt tilfredse med. Så det kan godt lade sig gøre.
Frisk mod, vil jeg sige til hr. Anders Fogh Rasmussen
, det kan da godt lade sig gøre at være i stue med SF, selv om man er borgerlig.
Om skattereformen vil jeg sige, at det da er muligt, at Venstre ikke bryder sig om bruttoskatteforhøjelser, men vi har da hørt andre partier på den borgerlige fløj udtale sig moderat om den slags ting; hverken Kristeligt Folkeparti eller De Konservative har helt de samme fornemmelser.
Problemet for Venstre er, at hvis Venstre skal have indflydelse, er Venstre pisket til at samarbejde med regeringen.
Hvis regeringen vil have noget gennemført, har den meget rige samarbejdsmuligheder med en del andre partier i Folketinget end Venstre.
Jørgen Estrup (RV), 1998-03-27:
Det var jo i og for sig en ganske imødekommende ordførertale, hr. Anders Fogh Rasmussen holdt, og det påskønner jeg.
Der var konkrete muligheder for samarbejde oven i købet på nogle punkter, hvor man kan sige, at formuleringen var ganske tæt på regeringsgrundlaget, og det lover godt.
Men så var der altså også det, jeg vil kalde et tilbagefald til blokpolitikken.
Jeg konstaterede, at hr. Anders Fogh Rasmussen sagde: »Regeringen kan ikke gøre brug af SF.«
Det var sådan næsten lidt besværgende, at det kan vi da vel ikke, og SF blev på sådan en meget speciel måde henvist til hængekøjen, man kan næsten sige til en passiv ydelse, hvor SF jo selv lægger op til den aktive indsats. Jeg synes, det var en lidt overraskende ting.
På den ene side er der altså denne invitation til samarbejde, hvor man skulle tro, at Venstre nu meldte sig på midtbanen i dansk politik - hvad vi alle sammen håber - og på den anden side skal det være, uden at SF må komme til, altså udtrykkeligt sammen med De Konservative.
Hvad er det egentlig, Venstre vil?
Hvor står Venstre?
Kun sammen med De Konservative?
Er det kun, hvis SF ikke er med?
Er det rent faktisk indholdet?
Er Venstre konverteret, eller er Venstre egentlig tilbage til fløjpolitikken?
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-03-27:
Jeg kunne høre på hr. Anders Fogh Rasmussen, at man også i Venstre har læst regeringens oplæg til den arbejdsmarkedspolitiske indsats for tidligere aktivering.
Der står også, at regeringen kommer med reformer om førtidspension, om, at flere skal fastholdes på arbejdsmarkedet osv., men vi hørte ikke ret meget om, hvordan Venstre havde forestillet sig, at man skulle håndtere disse emner og elementer.
Vi er enige i, at vi skal sikre, at så mange som overhovedet muligt fastholdes på arbejdsmarkedet, og det er der jo mange elementer i, bl.a. vores arbejdsmiljø og den voldsomme nedslidning, der sker på arbejdsmarkedet.
Betyder det, hr. Anders Fogh her sagde, at vi vil opleve et Venstre, der fremover vil trykke på de grønne knapper, når der f.eks. skal træffes arbejdsmiljøbeslutninger? Hvordan er det nu med fastholdelsen?
Ja, det er også et spørgsmål om uddannelse og efteruddannelse.
Vi har jo set Venstre fremsætte forslag om, at der skal skæres voldsomt ned på efteruddannelser, uddannelsesgodtgørelserne osv.
Er det det, der er indeholdt i de tanker, Venstre kommer med, når vi taler om fastholdelse på arbejdsmarkedet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 1998-03-27:
Til hr. Duetoft vil jeg sige, at det ikke er Venstres opfattelse, at det er nødvendigt at bygge det ind som et krav i selve psykiatriloven, men at jeg har udtalt mig om nogle målsætninger, vi gerne vil støtte.
Må jeg sige til hr. Jørn Pedersen, at der ikke er noget modsætningsforhold mellem kampen mod ventelister og kampen for valgfrihed til også at vælge privathospital.
Tværtimod ser vi det sådan, at det at give patienterne valgfrihed vil være et effektivt middel til at nedbringe ventelisterne, fordi det giver også det offentlige hospitalsvæsen en tilskyndelse til at nedbringe ventelister og til at sikre den bedst mulige behandling af patienterne.
Lad os være enige om, at de private hospitaler aldrig vil kunne løse hele opgaven og heller ikke skal det, så derfor er vi helt klart på den linje, at der skal ske en standardforbedring i det offentlige hospitalsvæsen, og at et af midlerne til det også er at indføre valgfrihed.
Vi har allerede til finanslovforslaget i efteråret sammen med Det Konservative Folkeparti stillet forslag om flere midler til hospitalsvæsenet, men ligesom regeringen mener vi, at flere midler må være betinget af ændringer i strukturen, som gør, at vi får mere for pengene, så dér burde vi kunne nå hinanden.
Så vil jeg i øvrigt lige sige til hr. Jørn Pedersen, at vi aldrig har fremsat forslag om brugerbetaling; det er igen noget af den dér skræmmekampagne, der har overlevet fra valgkampen.
Til hr. Hækkerup vil jeg sige: Venstre er helt opmærksom på, at en meget stor del af den ekstravækst, der har været i det offentlige forbrug, netop kommer fra den kommunale sektor.
Vi kan jo ikke i dag stå og forhandle en aftale
mellem regeringen og kommunerne, vi endnu ikke har set.
Endelig til hr. Holger K. Nielsen: Jeg tror, vores holdning til bruttoskatten er så velkendt, at den behøver jeg vist ikke at understrege en gang til.
Jeg sagde allerede i mit indlæg, at vi er imod bruttoskatten, og jeg kan heller ikke se, hvordan hr. Holger K. Nielsen kan skaffe flertal her i Folketinget for at forhøje den.