runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-12-02:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at der er et stort behov for det her lovforslag for at sikre ikke en særbehandling af handicappede studerende, men faktisk en ligestilling for at kompenserede for det faktum, at mange studerende med handicap ikke har de samme muligheder som studerende uden handicap for at tage et erhvervsarbejde.
Derfor er SF meget glad for det foreliggende lovforslag.
Samtidig er det også klart, at vi betræder ny jord med det her forslag, og at det er usikkert, hvordan det præcis vil virke i praksis.
Der er bl.a. rejst en diskussion om, hvordan visiteringen til det her vil foregå, så derfor er det selvfølgelig af gode grunde svært at sige noget om på forhånd.
Derfor er vi selvfølgelig også meget glade for, at vi har en aftale forligspartierne imellem om at følge udviklingen inden for det her forslag nøje og følge op på, at det også virker efter hensigten.
SF er meget glad for intentionen bag det her forslag, SF er meget glad for det forslag, der ligger og vil selvfølgelig stemme for det.
Marianne Jelved (RV), 2003-12-02:
Da Det Radikale Venstres ordfører på denne sag ikke kan være her i dag, skal jeg sige følgende: Det er en god dag for De Radikale, fordi det endelig er lykkedes at få afskaffet det, vi kalder anden del af det dobbelte optag, det, at man som handicappet skal igennem to slusers vurderinger for at få at vide, om man kan få lov at uddanne sig til det, man gerne vil.
Det er nogle år siden, vi fik afskaffet den første del af det dobbelte optag, fordi den enkelte institution da fik mulighed for at være den, der gav de kompenserende studiehjælpemidler.
Nu er vi i gang med at afskaffe anden del
af det dobbelte optag, som har være lige så stor en torn i øjet på vores samfund, fordi det har været fravær af ligebehandling.
De unge skulle efter deres studentereksamen op og spørge kommunen, om de kunne blive folkeskolelærere, geologer, bagere, fredsforskere eller noget som helst, som de gerne ville, og så skulle kommunen sige ja eller nej.
Sagde den ja, kunne de få SU, sagde den nej, kunne de ikke få SU.
Det er jo temmelig grotesk, når man stiller det op på den måde.
Heldigvis er handicaporganisationerne blevet ved med at presse på, og nu lykkes det.
Derfor er sagen, at når man som handicappet har meget svært at kunne klare et erhvervsarbejde, kan man altså nu fremover få dobbelt SU, og dermed har man større mulighed for at kunne leve af SU-systemet.
Det næste er selvfølgelig, at ordningen i praksis skal kunne fungere.
En ting er jo, at det har taget mange år at nå så langt, som vi når nu, noget andet er jo at få det til at fungere i virkeligheden, for det kræver, at man kan administrere det på en rimelig og positiv måde, uden at vi herindefra på forhånd har lagt nogle firkantede kasser ned over måden at gøre det på.
Det er ikke nogen nem opgave, og derfor er vi også i Det Radikale Venstre meget tilfredse med, at undervisningsministeren vil indkalde partierne til en vurdering af ordningen om et år, og så kan vi få en revisionparagraf ind for en revision i 2006-07-samlingen.
Alt i alt er det her et kolossalt vigtigt og et meget, meget centralt skridt for en bedre ligebehandling i det danske samfund, og det er vi glade for.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2003-12-02:
I Politiken den 1. oktober 2003 nævner fire internationale eksperter, at der mangler ekspertise i instituttet inden for miljøøkonomi, at der mangler økonomiske og intellektuelle ressourcer i instituttet, for at man kan have en ordentlig baggrund for de rapporter, som altså nu er udgivet.
Så mit spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo er: Kan vi være enige om, at det her er et debatforum uden særlig faglig og saglig baggrund eller fundament?
Marianne Jelved (RV), 2003-12-02:
Sidste år var Det Radikale Venstre forligspartner med regeringen og Dansk Folkeparti om noget, der ligner dette lovforslag.
I år er vi ikke en del af forligskredsen på det her område, og det er vi ikke af hovedsagelig to grunde - og så en tredje grund, som er lidt typisk radikal, og den vil jeg begynde med: Vi er nemlig ikke medfinansierende på det her i år, så vidt jeg kan gennemskue det, og derfor kan vi heller ikke tillade os at stemme for det.
Men der er også - og det er de to andre grunde - to problemer i det.
Vi bryder os bestemt ikke om den del, der kommer ind omkring efterskolerne, hvor man nu udvider tilskuddet til de undervisningspligtige børn, for det er tydeligt, hvad hensigten er, nemlig at nedbringe andelen af 10. klasse-elever.
Det kan man have som målsætning for en
regering
Vi deler bare ikke hensigten, som kommer frem her.
Vi vil gerne diskutere 10. klasse, og om man kan forbedre 10. klasses målretning osv., det er vi helt åbne over for.
Men det her er i virkeligheden en bagvendt måde at gøre det på.
Vi synes ikke, det er rimeligt at bruge pengene på den måde.
En anden grund er den mere principielle, at vi er ved at blive lidt betænkelige i Det Radikale Venstre ved den stigende brug af puljemidler - vi har selv har været med til det, så det er en generel kritik og også en selvkritik - og tror, at det nu er tid til, at vi begynder at prøve at stoppe op og vurdere, om det er den rigtige måde at gøre tingene på.
tingene på en lidt mere hensigtsmæssig måde, fordi der bliver for meget bureaukrati i det efter vores opfattelse og måske for meget detailstyring.
Så vi vil gerne snart have visket tavlen ren og begynde forfra på hele den diskussion om finansieringen af uddannelsessystemet.
Helle Sjelle (KF), 2003-12-02:
Ligesom sidste år er der i år en omstillingsreserve i Undervisningsministeriet, og det her lovforslag indebærer en udmøntning af den reserve.
Den fordeles efter et noget for noget-princip, hvilket betyder, at institutionerne simpelt hen skal vise vilje til omstilling, og det er så dem, der yder en ekstra indsats, der svarer til de pålagte effektiviseringskrav, som får pengene igen.
Skolerne skal simpelt hen opfylde bestemte krav for at få pengene retur.
Det synes vi er ret fornuftigt i Det Konservative Folkeparti.
Ligesom jeg påpegede sidste år, synes vi, det er meget vigtigt, at uddannelsesinstitutionerne hele tiden er parate til at være med til at bruge midlerne på den mest hensigtsmæssige måde i forhold til de behov, som omverdenen nu engang stiller de her institutioner over for.
Lovforslaget indeholder også flere fornuftige forenklinger og afbureaukratiseringer, som vi fuldt ud kan tilslutte os i Det Konservative Folkeparti.
Alt i alt synes vi, det er et godt forslag, og vi støtter det.
Louise Frevert (DF), 2003-12-02:
Alt i alt er dette lovforslag en opfølgning på gennemsigtighed og regelforenkling i den offentlige sektor, og det mener vi i Dansk Folkeparti er yderst relevant, da tingene alt for ofte er komplicerede.
Et tiltag, som vi synes er meget godt, er, at man skal forbedre vejledningsindsatsen både på folkehøjskoler, efterskoler, husholdningsskoler og håndarbejdsskoler.
Det er alfa og omega i vores samfund, at de unge mennesker på et så tidligt tidspunkt som muligt i deres uddannelsesforløb bliver vejledt på den bedste og mest effektive måde, og vi mener, at det er et af de rigtig gode tiltag, at man styrker vejledningen af eleverne på disse skoler.
Med hensyn til økonomien og formuleringen i lovforslaget
synes jeg, at det er en god idé som angivet i bemærkningerne, »at eleverne opnår større personlig og faglig afklaring.«
Det er utrolig væsentligt, at unge mennesker er klar over deres egen formåen - mange gange uformåen - men det kan sandelig blive vendt til noget positivt, når man har en ordentlig vejledning, så man kan blive sporet ind på lige netop den uddannelse, som passer til en.
Det er jo sådan, at mange gange ser andre ens situation bedre og mere klart, end man selv ser den.
At vejledningstilbuddet skal være en del af skoleopholdet, er bare helt i orden, således at det kan blive en del af profilen på skolerne ved, at det også er indarbejdet på skolernes hjemmeside på internettet.
Et af de tiltag i lovforslaget, som Dansk Folkeparti i særdeleshed er begejstret for, er de nye tiltag for produktionsskolerne, nemlig at bestyrelsen for hver enkelt produktionsskole skal udarbejde en strategi for skolens udslusningsindsats, og at den skal offentliggøres på skolens hjemmeside.
Det er endnu et tiltag med hensyn til gennemsigtighed, at materialerne og skolernes profil er tilgængelige for offentligheden.
Ved udslusningsstrategien er det bl.a. samarbejdsaftaler med andre uddannelsesinstitutioner og arbejdspladser, der her er på tale.
Desuden vil man sørge for, at den tilskudsudløsende udslusning ikke kun kan ske til SU-berettigede uddannelser, idet man for produktionsskolernes vedkommende har ytret ønske om, at der skal være mulighed for at få de unge mennesker ind på SOSU eller PGU eller egu, sådan at man kan være sikker på, at man målretter uddannelsestilbuddet og i sidste ende udslusningsindsatsen til den enkelte deltager/elev.
Nu bliver det også sådan, at der ikke bliver ekstraudgifter til produktionsskolerne, når de ønsker at sende en elev til undervisning på en anden skole.
Det er også en god idé, at en skole, når den modtager grundbeløb for en god udslusning, forpligter sig til at dokumentere, at der er indgået en samarbejdsaftale med f.eks. uddannelsesinstitutioner eller private virksomheder.
Med den øgede teknologiske udvikling er det vigtigt, at børn på et så tidligt tidspunkt som muligt får mulighed for at bruge computere, og her giver man mulighed for at yde et tilskud på op til 2.000 kr., hvis skolen selv har ydet et tilsvarende eller større beløb. De høringsberettigede parter har udtrykt stor tilfredshed med lovforslaget, og det kan vi kun være glade for og støtter op om.
Leif Mikkelsen (V), 2003-12-02:
Til hr. Aage Frandsen: Nu ved jeg ikke, om det skal måles, hvem der er klogere.
Jeg tror, det er udmærket, at efterskoler arbejder med elever, og at regeringen fører politik, som er det regeringen er valgt til.
Politik er altså også at forme det her samfund, og når det gøres positivt, vil jeg fastholde, at der sker en ganske fornuftig udvikling i dialog med de her skoleformer.
Vi skal jo lige huske på, at der er en politisk velvilje til at understøtte denne her skoleform med statstilskud, som jo er langt den dominerende tilskudsform, også i forhold til forældrebetalingen.
Der er altså et positivt signal om, at det offentlige ønsker at støtte den skoleform i tillid til, at man gør det godt, og at et lille hjørne bruges til udvikling, omstilling, forsøg osv.
Så det er stadig væk ganske fornuftigt.
Jeg skal ikke her lægge mig fast på, hvor langt man vil gå.
Vi tager stilling til over tid, hvor langt der skal gås i retning af at påvirke udviklingen positivt.
Når hr. Carsten Hansen her stiller sig op og begynder at holde et længere indlæg om, hvor meget man nu har fjernet, så er det dog et minimumskrav at holde sig til sandheden.
Der er ikke fjernet nogen folkeoplysningsudvalg i kommunerne; det er gjort frivilligt.
Men vi kan sikkert konstatere, at Socialdemokratiet hellere ser tvang og central lovgivning.
Vi ved bedst herinde, hvad der er godt for folket derude, det er det, hr. Carsten Hansen står og siger.
Vi har faktisk tillid til, at kommunerne selv kan formulere indholdet af deres fritidspolitik, selv kan formulere, hvordan de vil indrette sig.
Det har vi helt tillid til.
Jeg vil godt sige til hr. Carsten Hansen, at jeg synes, vi skal holde os til virkeligheden, nemlig at Venstre vil decentralisering, og Socialdemokratiet vil centralisering.
Det er svaret, det er signalet til dem, der arbejder i folkeoplysningen.
Tak for det, hr. Carsten Hansen.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Folkeoplysning tager tid, siger hr. Leif Mikkelsen.
Det kunne jo også gøres ved, at man havde flere korte kurser i et længere, sammenhængende ophold, hvilket måske ville gøre, at højskolerne kunne overleve i længere tid.
Jeg må konstatere, og det er jeg sådan set glad ved at få konstateret, at man nu har fået barberet vores daghøjskoler, som er en del af folkeoplysningsgrundlaget, væk, man har skåret godt og vel en tredjedel af tilskuddet til de folkeoplysende foreninger, man har fjernet folkeoplysningsudvalgene i kommunerne, og det næste skridt er så, at man også begynder at fjerne den enighed og den konsensus, der har været omkring højskolen, og det starter
man så på nu ved ikke engang at ville afvente sin egen kommission
, og den lov, vi i virkeligheden vedtog i enighed, er på vej ud.
Om 8. klasse og 9. klasse skal jeg blot sige: At regeringen er så meget klogere end de mange tusind, ja, over 20.000 unge mennesker og forældre, der vælger højskolen efter 10. klasse, det er imponerende.
Men god vind til hr. Leif Mikkelsen.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-12-02:
Jeg vil gerne indgå et kompromis med hr. Jørn Jespersen, men så skal udgangspunktet jo være, at vi er enige om forudsætningerne, nemlig at der ikke er brug for Institut for Miljøvurdering og det, de laver, og det er her, kæden ryger af for hr. Jørn Jespersen. Nu har vi haft 2 timers debat, hvor jeg har sagt, at det er meget vigtigt, at vi har det institut som en forudsætning for, at vi kan gøre det, som den tidligere regering, som blev støttet af SF, ikke gjorde, nemlig at sætte miljø og økonomi sammen.
Jeg vil godt spørge hr. Jørn Jespersen, om han for retfærdighedens skyld vil komme herop og bekræfte, at der ikke er nogen af dem på DMU, DTU, Landbohøjskolen og Det Økonomiske Råd, som arbejder med miljøøkonomi, som har fået lukket munden.
Det mener jeg hr. Jørn Jespersen skylder offentligheden.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
Hr. Leif Mikkelsen siger, at en af grundene til, at man ikke brugte pengene for efterskolernes vedkommende i år, hænger sammen med, at efterskolerne ikke gjorde det, de fik at vide de skulle gøre.
Det er jo korrekt.
Sådan kan man jo altid gøre det: Man kan give pengene til noget, som efterskolerne ikke vil gøre.
Det har man også gjort i det kommende år, nemlig med brobygningen.
Det er jo stadig væk gældende.
Det vil jo stadig væk være sådan, at skolerne skal leve op til nogle bestemte ting, og hvis ikke de lever op til dem, jamen så får de ikke pengene.
Og så kan regeringen selvfølgelig til enhver tid sige, at det er, fordi regeringen er klogere end efterskolerne selv er.
Det er da i orden, at regeringen siger, at de er klogere; man skulle så bare sige helt åbenlyst, at det er, fordi staten er klogere end den frie skoleverden.
Hvorfor er det så sådan, at efterskolerne i dag i højere grad har 10. klasser?
Jamen det er jo ikke noget, efterskolerne bestemmer af sig selv, det er, fordi eleverne og forældrene har valgt 10. klasse.
Jeg vil godt spørge: Hvor langt har regeringen tænkt sig at gå i de kommende år?
Hvor langt har Venstre tænkt sig at gå i de kommende år?
Man kan jo tage hvert år.
Næste år bliver det så 9.000 kr. i tillægstakst, så bliver det 12.000 kr., og efterhånden bliver det gratis - eller hvad?
Leif Mikkelsen (V), 2003-12-02:
Det er jo også derfor, at en
tillægstakst, der udmøntes på det, man nu gør, er bedre end et bureaukratisk system.
Det er også derfor, jeg peger på afbureaukratiseringen som et væsentligt element i fremtidens styring af de her puljer.
Og hvis vi skal snakke om demokratisk grundlag og værdier og hele det område, så er det et godt signal at sige, at det er dér, pengene placeres.
I øvrigt er det i meget stor forståelse med Højskoleforeningen osv., at det er den vej, man går nu, og at det er en måde at føre pengene tilbage på i stedet for at få dem udmøntet på flere puljer.
Så det må opfattes som en særdeles fornuftig sag.
Til spørgsmålet om 8. og 9. klasse: Nu er det politiske signal jo, at vi især ønsker en styrkelse af at tage 9. klasse på efterskolerne, men vi opererer altså her med den skolepligtige alder, og derfor er det selvfølgelig en mulighed, men hr. Carsten Hansen ved jo udmærket, hvor meget 8. klasse egentlig fylder på efterskolerne.
Så det her er jo et signal om, at der godt kunne være flere, der især beskæftiger sig med 9. klasse, end der er nu.
Det ønsker vi at påvirke positivt ved en tillægstakst og ikke anvende andre metoder.
Så det er god, gedigen politik og en politisk signalgivning.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Det var selvfølgelig før hr. Leif Mikkelsens tid, at vi i dette høje parlament ændrede højskoleloven, men det var efter et grundigt arbejde, 2 års kommissionsarbejde, og i fuld enighed.
Begrundelsen var dengang, vil jeg gerne sige til hr. Leif Mikkelsen, hvis hr. Leif Mikkelsen ikke ved det, at man bl.a. ville give lidt mere fleksible muligheder.
Vi strammede også op omkring fagligheden; 50 pct. skulle være almindelig højskole.
Nu kommer man så og siger fra Venstre og fra regeringen: For at I kan få de her taxameterpenge, er det altså de lange kurser, man prioriterer.
Men nu får skolerne altså færre muligheder for at overleve, fordi man tager en del af hundens egen hale og fodrer den med den ved at prioritere de lange kurser, modsat hvad Venstre mente for bare et par år siden.
Må jeg ikke have lov at sige omkring efterskolerne
Når man gik væk fra 8. klasse, var det, fordi de var for unge.
Man vil altså prioritere 8. og 9. klasse i modsætning til alle de mange, der nu søger 10. klasse.
Det virker, som om man søger tilbage til rødderne og til noget, man er fragået for mange år siden.
Det er nogle vage begrundelser, synes jeg.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
Hr. Leif Mikkelsen siger, at langt hovedparten af pengene er givet i forvejen, dem får man som hidtil, og de penge, man har taget, kommer så ellers tilbage igen.
Jeg vil gerne spørge hr. Leif Mikkelsen, om han er opmærksom på, at efterskolerne sidste år fik 75 pct. af det beløb, de afgav, og at produktionsskolerne i år får cirka en tredjedel af det, de afgiver.
De fik i hvert fald ikke i dette finansår, 2003, de penge retur, som de afgav.
Jeg vil så godt vende tilbage til det der med, hvad frihed er for noget.
Efterskolerne har jo administreret den frihed, de har, i forhold til de brugere, der er inden for området, og hvis brugerne i dag ville søge 9. klasse, så gjorde de det jo.
Det er der mange, der gør, og det er glimrende, at de gør det; de gør det ud fra, hvad de unge mennesker og deres forældre synes er rigtigt, men nu er det staten - staten, som Venstre normalt ikke kan lide, men det kan man her - der siger: Det er bedre, I tager 9. klasse; det ved vi bedre, end de unge og forældrene ved det.
Leif Mikkelsen (V), 2003-12-02:
Først til hr. Aage Frandsen: Nu er der det at notere sig, at heldigvis er det sådan på uddannelsesområdet, at pengene tilbageføres, selv om også de frie skoler på grund af størrelsen af tilskuddet jo bliver ramt af enhver bevægelse på finansloven.
Jeg vil bare understrege her, at disse skoleformer jo fortsat får langt hovedparten af deres tilskud helt uden betingelser; det er alene baseret på, at der er en elev, der melder sig til.
Dermed er der en høj grad af frihed, og det er, kan vi sige, et hjørne af finansloven, hvor man arbejder med omstilling og udvikling.
Det sker jo i øvrigt i god samtale med disse frie skolers foreninger, så der forfølges et spor, en linje, for et lille hjørne til udvikling og omstilling.
Til hr. Carsten Hansen om det at tage forskud på højskoledebatten: Jah, det kan man tolke.
Der har været meget klare signaler, mener jeg, om - nu har alle partier jo også haft lejlighed til at udtale sig i Højskolebladet - at man virkelig ønsker at prioritere de lange kurser, at det reelle højskoleindhold findes på de lange kurser.
Jeg synes, der ligger et positivt signal i, at denne regering altså ønsker at styrke det egentlige højskolearbejde.
Med hensyn til de rene 10. klasseskoler ser vi da gerne, at de lytter til signalet om, at der faktisk ligger en forpligtelse for den skoleform, der arbejder som efterskoler, til at være opmærksom på, at der er andet i deres boldgade end 10. klasse, så de kan jo passende overveje muligheden for at sende et signal om, at de også kunne rumme 9. klasse.
Det er altså en gulerodsmetode, kunne man sige, i stedet for at tage andre signaler i anvendelse.
Jeg synes, det er et meget fornuftigt signal, der sendes til den skoleform her.
Carsten Hansen (S), 2003-12-02:
Hr. Leif Mikkelsen var glad for forslaget; det er ikke noget, der undrer nogen.
Men jeg vil spørge hr. Leif Mikkelsen: Er det ikke at tage forskud på højskolekommissionens arbejde - en kommissionen, som jeg har noteret mig, at regeringen og Venstre har nedsat - at man nu favoriserer lange kurser?
Og mener hr. Leif Mikkelsen, at det er i tidens trend, at det moderne menneske kan tage så lang tid fri, som der kræves her?
Skal højskolen overleve, skal der så ikke også være en vis fleksibilitet?
Vi var jo enige om de fleksible muligheder, der ligger i den nuværede højskolelov.
Det var det ene. Det andet, jeg vil spørge hr. Leif Mikkelsen om, er: Der findes jo 9-10 efterskoler, som udelukkende baserer sig på 10. klasseelever, og hvor er det pædagogiske belæg for at sige, at de nu skal starte i 8. og 9. klasse?
Og er det ikke at tage forskud på den reform, der skal komme, eller de ændringer, der måtte komme på baggrund af den evaluering, der har været af 10. klasse?
Hvad er det, man mener omkring pædagogikken, og hvorfor mener man det omkring 10. klasse her?
Aage Frandsen (SF), 2003-12-02:
Venstre er et liberalistisk parti, det skjuler partiet ikke.
Venstre vil gerne kaldes et liberalt parti, hvis det var tilfældet, så skjuler Venstre det.
I hvilket omfang synes hr. Leif Mikkelsen, at det er i overensstemmelse med en liberal tænkning, en frihedstænkning, at man siger til forskellige frie skolers organisationer og de enkelte frie skoler: I får nogle penge, hvis I gør sådan og sådan.
Til trods for at de sådan set har organiseret det selv, og de har haft nogle mennesker, som søgte de frie skoler af egen fri vilje, så siger regeringen, og i år kun sammen med Dansk Folkeparti, sidste år sammen med Det Radikale Venstre: I får pengene, hvis I gør sådan og sådan.
Hvordan har et parti, der ynder at kalde sig liberalt, det på denne her måde?
Leif Mikkelsen (V), 2003-12-02:
Det er en opfølgning på finanslovaftalen, og der er meget godt at sige om det, fordi der her sendes et hovedsignal om, at en række af de ting, der har været indført på det her område, videreføres.
For de frie kostskoler kan vi sige, at spørgsmålet om integration stadig væk gøres som en tillægstakst
, spørgsmålet om en særlig takst for de elever, der kommer fra de nye EU-lande, videreføres, så der er altså en kontinuitet i det.
Det er blot en glædelig konstatering, fordi det ofte har været fremført med bekymring for denne her skoleform, om det her nu var etårigt og dermed stoppede.
Så det er et væsentligt signal, der ligger i, at det er det ikke nødvendigvis, når der en gang er fundet på noget fornuftigt.
Så er der en ny tillægstakst for de undervisningspligtige på nogle efterskoler, altså 8.-9. klasse, som vi er meget spændt på at se virkningen af, som forfølger den signalgivning, at udviklingen på disse skoler med sammensætning af eleverne gerne skulle påvirkes i positiv retning, så der var flere, der søgte den skoleform allerede i 9. klasse, inden disse skoler udelukkende bliver 10. klasses skoler.
Endelig bliver der altså en særlig tillægstakst til it
for de yngste årgange på de frie grundskoler.
Så kan vi konstatere med glæde, at høringssvarene faktisk har været generelt positive, og så endelig notere os, at der her er forfulgt linjen om forenkling og afbureaukratisering, idet vi bevæger os væk fra ansøgningspuljer og i højere grad til tillægstakster.
Vi kan bestemt anbefale den form for udmøntning af finanslovaftalens omstillingsreserver.