runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jeg tror, jeg skal starte med at sige, at jeg egentlig troede, vi alle sammen var blevet enige om, at der nu var gået så lang tid med den her regering, at det var begrænset, hvor lang tid vi skulle gå tilbage i tiden og give folk skyld for, hvad de har gjort i syttenhundredehvidkål eller 1999.
Men lad det nu være.
Det er fuldstændig rigtigt, at Kommunernes Landsforening meget gerne vil have den kortlægning, der først kommer i 2009.
Men de anerkender også, at den ikke er der, og så beder de om at få noget kortmateriale på baggrund af amterne, og det kan de ikke få.
Det er jo det, kommunerne beder om, så jeg synes egentlig, de er rimelig rimelige i deres krav.
Jeg vil gerne anerkende – nu skal jeg nå en hel masse, for jeg har ikke meget tid – at der er sket en forbedring.
Især vil jeg gerne anerkende forbedringen med hensyn til beskyttelsesniveauet for grundvandet.
Men det er jo ikke en forbedring i forhold til det nuværende.
Det er en forbedring i forhold til lovforslaget, det er jo en videreførelse af det nuværende beskyttelsesniveau, og det er jeg glad for, men da ikke imponeret over.
Så kommer jeg til spørgsmålet: Er ministeren enig med den konservative ordfører i, at alle bedrifter helst skulle omfattes af miljøgodkendelsessystemet?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-09:
Nu er vi da i hvert fald nede i småtingsafdelingen.
Jeg kan nu ikke lige erindre, at jeg skulle have sagt, at vi slet ikke ville ændre noget som helst.
Altså, jeg ved, at dengang jeg læste høringssvarene – og det gjorde jeg meget, meget hurtigt efter, at de overhovedet forelå, jeg vil næsten tro, jeg har set dem før hr. Steen Gade – var der da bestemt ting, som man ville ændre.
Der var dels en masse tekniske ting, dels andre elementer, man ville ændre, men det, jeg har svaret på, er, at jeg ikke mener, at grundsporet blev anfægtet i høringssvarene.
Det mener jeg overhovedet ikke blev anfægtet.
Det er jeg da overbevist om at alle de andre partier og alle de andre ordførere vil, det er da den måde, vi arbejder på.
Der er da ingen, der siger: Her er lovforslaget, og så kan vi sådan set sætte det til behandling i morgen.
Alle er meget lydhøre, så kom dog med faglig og saglig kritik.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Først vil jeg sige tak til hr. Johs. Poulsen for den første del af bemærkningen, for hr. Johs. Poulsen har jo siddet og sloges med Venstrefolkene i Ringkøbing Amt, som ikke har villet lavet en ordentlig regulering.
Hr. Johs. Poulsen er i hvert fald i den sammenhæng en hædersmand, for han har prøvet at få en ordentlig miljøregulering i Ringkøbing Amt, men Venstrefolkene har jo sørget for, at det ikke er sket.
Jeg tror da, at der er en del af den problemstilling, som hr. Johs. Poulsen nævner.
Det tror jeg da nok der er.
Til gengæld kan jeg ikke forstå, at man ikke administrativt vælger et niveau for en fælles godkendelsesprocedure her i landet, som ville ligge på et højere niveau end gennemsnittet.
Men det kan jo godt være, at det er den pris, som Det Radikale Venstre har betalt for at være med i den her aftale.
Jamen jeg kan svare på den måde, at jeg ville have stemt for det her forslag med glæde og begejstring, hvis man havde valgt det amt i Danmark, som havde gjort det bedst, og hvis de andre amter skulle leve op til det.
Men det havde da ikke nedlagt dansk landbrug.
Det er da ikke sådan, at i de amter, der har gjort det bedst, er der ikke landbrug.
Det, som ligger bag hr. Eyvind Vesselbos argumentation, er i virkeligheden, at man skal forsvare dem, der har administreret ringest.
Og det synes jeg på en måde er lidt afslørende for Venstres position.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Den sidste betragtning er jeg enig i, og jeg har også den opfattelse, at der er meget, der kan hentes forskellige steder.
Når man har gennemført et gennemsnit som den nye bund, betyder det jo, som jeg kan høre, at det også anerkendes fra hr. Per Clausen, at man hæver niveauet de mange steder i landet, hvor man indtil nu har haft en katastrofal administration af miljøområdet, og jeg kan godt nævne navne på amter, hvis det ønskes.
Men jeg tror, nogle her i salen udmærket godt ved, hvilke steder det er.
Der har det været meget, meget problematisk.
Det, der sker nu, er altså, at man så får hævet bunden, således at vi med hensyn til den frygt, der har været udtrykt i debatten om, hvad der ville ske, sikrer, at man i de nye kommuner har et niveau, der er betydelig højere end i visse dele af landet i dag.
Tilbage står så den lokalpolitiske vurdering.
Den er jo fuldstændig lig den vurdering, der er i dag, hvor det jo er politikerne i amterne, der ud fra lokale forhold, ud fra habitatvurderinger og ud fra meget andet skal vurdere, hvilket beskyttelsesniveau og hvilke særlige vilkår de vil indarbejde i miljøgodkendelser til bestemte landbrug.
Den opgave har de i dag; den opgave får kommunalbestyrelserne fremover.
Per Clausen (EL), 2006-11-09:
Jeg bemærkede, at hr. Johs. Poulsen, der jo kommer fra Ringkøbing Amt og derfor kan betragte det at komme op på gennemsnittet i forhold til det her som et fremskridt, det anerkender jeg, var glad for, at det nu blev nivelleret, sådan at de, der havde været under gennemsnittet, skulle op på samme niveau som de, der var på gennemsnittet.
Men jeg vil gerne spørge hr. Johs. Poulsen, hvad der er grunden til, at man ikke her indfører det der udmærkede princip med best practice, altså hvor man siger, hvorfor ikke have et ambitionsniveau, der gør, at der ikke er nogle tåbelige kommuner i Nordjylland eller andre steder, der faktisk nu kan sænke niveauet, fordi gennemsnittet dér har været lidt højere, end det var på landsplan.
Jeg kan forsikre hr. Johs. Poulsen om, at selv der, hvor det var lidt højere, end det i gennemsnit har været på landsplan, har det ikke været noget at prale af.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Det er klart, at vi står med et lovforslag her, hvor vi mener, at vi har indført en fornuftig regulering af lugt, anvendelse af ny teknologi og begrænsning af ammoniak, og som skal ses som et samlet hele, hvor der også bliver stillet krav om nedfældning, hvor der også bliver stillet krav om låg over gyllebeholdere tæt på naboer, og hvor der i øvrigt stilles de sædvanlige krav om gødningsplaner osv.
Det er alt sammen en samlet regulering, som vi ser som en fornuftig regulering af husdyrbrug i fremtiden.
Vi er naturligvis interesserede i, at flest mulige bedrifter er omfattet af det, og at vi starter fra den ende, hvor der er dynamik, og hvor der sker en udvikling, og derfor har vi som en start målrettet loven mod nyetableringer og ændringer.
Per Clausen (EL), 2006-11-09:
Nu er det jo sådan, at jeg faktisk håber, at hr. Johs. Poulsen får ret, nemlig at den politiske kamp i kommunerne bliver vundet, sådan at vi ikke ser en sænkning af standarden nogen steder, men jeg må nu indrømme, at min erfaring siger, at det kan vi godt risikere.
Jeg tror nok, vi er enige om, at den her lov ikke løser de meget store opgaver, vi har i fremtiden med at leve op til de vandmiljøkrav, som ligger i en række EF-direktiver; vi bliver stillet over for at skulle stramme ganske meget op de kommende år.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Det er jo en interessant betragtning.
For hvis der nu er flere end dem, som Det Konservative Folkepartis ordfører tror – vi er jo i troafdelingen – som ligger om 5-7 år som sådan nogle rigtig gammeldags landbrugsindustriområder med svineavl osv., skal de så bare blive liggende, uden at vi griber ind?
Det synes jeg er sært, når Det Konservative Folkepartis ordfører alligevel mener, at vi faktisk ideelt set burde have alle med.
Må jeg tilføje et spørgsmål om forbedringer her?
Jeg vil da kvittere for, at man har forbedret efter høringsrunden.
Men efter høringsrunden hørte vi regeringen sige, at der ikke var noget at kritisere.
Nu er der kommet nogle forbedringer med, og så spørger jeg ordføreren: Er der villighed til forbedringer i den her proces?
Det er interessant at høre, at Det Konservative Folkepartis ordfører nu argumenterer for, at alle kommer med.
Så kunne vi andre jo spørge om, hvorfor man så ikke må skrive i loven, at alle skal med.
Det må stå tilbage, at hvis det er sådan, som det bliver fremstillet, og det er sikkert – der er selvfølgelig ingen, der ved, hvordan det er i fremtiden, men hvis det nu var sikkert – og hvis det også er Det Konservative Folkepartis mening, at alle faktisk skal med, hvorfor skal vi så ikke skrive det i en lov, så vi har sikkerhed for det?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Det er sådan, at i 2012 kommer der helt nye regler vedrørende dyrevelfærd i staldene, og det betyder, at alt det gamle inventar skal ud, og at der skal nyt ind.
De nye krav vil være medvirkende til at øge dynamikken og sikre, at udviklingen fra de mange bedrifter til de få bedrifter medfører, at man er nødt til at søge.
Derfor er det altså således, at medmindre bedriften er helt ombygget inden for det sidste eller de seneste to år med den allernyeste teknologi, vil den relativt hurtigt blive omfattet af ansøgningspligten.
Her vil det have en effekt, og derved har man fat i langt den største del af produktionen.
Cyklus er 10 år for inventar og 20 år for bygninger, og derfor kan man sige, at alle dynamiske bedrifter vil være omfattet i løbet af en 10-års-periode.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at det jo ikke er sådan, at man river stalde ned eller hiver inventaret ud af staldene med 2 års mellemrum i dette land.
Det er jo driftsbygninger, som er bygget til at skulle holde i en ganske lang årrække, og det er også derfor, vi ikke kan indføre nye teknologier fra den ene dag til den anden, netop fordi det jo ikke er hver dag, man bygger en ny svinestald.
Det er derfor, jeg er voldsomt bekymret over dem, der ganske rigtigt har udvidet inden for de sidste 5 år.
Det er jo rigtigt, at der har været en enorm udvikling i svineproduktionen, men den har jo været der for mange bedrifters vedkommende.
Der er masser af bedrifter, som har udvidet og har et moderne produktionsanlæg, men ikke bliver stillet over for yderligere miljøkrav, og det på et tidspunkt, hvor vi virkelig har brug for, at der bliver gjort en særlig indsats for miljøet, også for bare at overholde EU-reglerne.
Så er vi da nødt til også at have de bedrifter med, og jeg kan simpelt hen slet ikke forstå, hvorfor De Konservative ikke vil tage dem med i lovforslaget.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Landbrugets husdyrproduktion er inde i en rivende udvikling, men denne udvikling understøttes ikke af lave priser og mangel på arbejdskraft, og dermed forsvinder muligheden for at fastholde de mange bedrifter simpelt hen.
Man skal fra et niveau på ca. 20.000 bedrifter ned på omkring 3.000-5.000 bedrifter, og det betyder, at de bedrifter, der bliver vinderne i udviklingen, hvis jeg må bruge det udtryk, naturligvis er under stadig forandring.
Det at være under stadig forandring vil også sige, at man er nødt til løbende at indsende ansøgninger.
Dermed bliver man omfattet af systemet, og derfor er jeg ikke nær så pessimistisk som fru Mette Gjerskov.
Jeg tror, at alle de dynamiske og ekspansive, industriagtige ejendomme, som vi gerne vil have fat i, vil blive omfattet af lovforslaget og dermed af de reduktionskrav, vi stiller.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Jeg forstår ikke helt, når ordføreren siger, at forslaget vil betyde, at alle bedrifter bliver omfattet i løbet af ganske kort tid.
Gør det ikke indtryk på ordføreren, når både Danmarks Naturfredningsforening og Det Økologiske Råd siger, at det er helt galt og alt for optimistisk at sige, at f.eks. 90 pct., som Dansk Folkeparti gættede på tidligere på dagen, bliver omfattet?
Hvad med alle de bedrifter, som har udvidet inden for de seneste 5 år og nu er spritmoderne?
De bliver jo ikke omfattet af forslaget før om mange, mange, mange, mange, mange år, når de måske skal udvide igen.
Så længe de bare ikke udvider, går det jo fint, så slipper de for nogle nye miljøkrav.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-09:
Det er jeg fuldstændig enig med ordføreren i.
Hvis ordføreren under alle omstændigheder mener, at de bliver omfattet, hvorfor kan vi så ikke skrive det ind i lovforslaget?
Altså, det, at vi skriver det ind i lovforslaget, forhindrer os jo ikke i at prioritere.
Vi kan jo sagtens prioritere inden for en årrække.
Vores forslag har jo været, at man inden for en 5-årig periode går alle bedrifterne igennem, og der vil det eneste naturlige da selvfølgelig være at tage udvidelserne og de største brug først og så tage de mindre hen af vejen.
Det synes jeg er meget naturligt, men det forhindrer da ikke, at vi skriver i loven, at efter så og så mange år skal alle have været igennem den her procedure, så vi også kan lægge os i sengen om natten og være trygge ved, at vi ikke har lavet et kæmpehul i denne lov og har fredet en masse bedrifter; det er jo min bekymring.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Det er, fordi jeg giver udtryk for det optimistiske syn i forhold til denne lov, at de bedrifter, der i virkeligheden kan foretage og vil foretage reduktioner, hvor det har en særlig betydning, også vil være omfattet af loven.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Det kan jeg godt forstå, for det er jo en måde at slippe uden om det på.
Så synes jeg bare, hr. Steen Gade skal erkende blankt, at han stiller et forslag og problematiserer en ting, hvor han ikke selv har gjort sig klart, hvilke konsekvenser der er.
Jeg synes jo, det er en sørgelig ting at stå her på talerstolen og sige: Der er et gennemsnitligt beskyttelsesniveau, jeg vil gerne have det anderledes.
Jeg vil gerne have det skrappeste, men i øvrigt kender jeg ikke konsekvensen.
Det, jeg godt ville have hr. Steen Gade til at svare på, var: Hvad er konsekvensen af hr. Steen Gades eget forslag?
Og så siger hr. Steen Gade: Det ved jeg ikke.
Er det den måde, SF arbejder på?
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Det var da en interessant argumentation.
Det kan jeg jo ikke sige, men jeg synes da, at det er de amter, der har gjort det godt, Fyns, Århus og Nordjyllands Amter, der skal roses.
Det er da ikke Ringkøbing og Storstrøms Amter, der skal roses.
Det er de amter, der har gjort det elendigt, og det er jo dem, hr. Vesselbo nu sidder og forsvarer.
For jeg kan da se, at der også eksisterer landbrug i Fyns Amt, selv om de har haft en lidt strammere regel, end de har haft i Ringkøbing Amt.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-09:
Jeg kunne forstå på hr. Steen Gade, at han var meget utilfreds med det gennemsnitlige beskyttelsesniveau.
Nu kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis man nu gjorde det forsøg, at man tog det allerallerskrappeste niveau, der overhovedet kan laves, ud af det gennemsnit, og sagde, at det ville man gennemføre, hvor mange landbrugsejendomme med husdyrbrug ville der så være tilbage i amterne?
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Jo, teknologien bliver da udviklet i takt.
Det er sådan set
et af mine kritikpunkter, at det sker i takt.
Man kan jo sige, at hvis jeg har ret i det, jeg har gået og sagt om normtal, så sker der ikke noget fra nu af og indtil 2008, hvor det skal evalueres.
Jeg er da glad for, at man er enig i, at vi skal den vej.
Til gengæld kan jeg ikke forstå, at vi ikke giver de virksomheder, der står klar og har udviklet miljøteknologien, en chance for at begynde at sælge den de næste 2 år.
Og vi ved ikke, om vi får det fra 2009.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Men der skabes altså en langt mere effektiv godkendelsesprocedure, når der er styr på det udmeldte miljøbeskyttelsesniveau.
Det vil sige, at de regler, der er, rent faktisk bliver fulgt.
Tror hr. Steen Gade ikke også, at det er medvirkende til at sikre det beskyttelsesniveau, vi gerne vil?
Og tror hr. Steen Gade ikke, at det her vil være teknologidrivende?
Jeg ved, at hr. Steen Gade er meget optaget af teknologi, og vi har også sammen rejst i Holland for at kigge på teknologi og teknologimuligheder.
Man kan faktisk nå langt med teknologi og gradvis få indført langt mere miljøteknologi med henblik på at reducere ammoniak og med henblik på at reducere lugt.
Den teknologi findes jo og vil blive udviklet, i takt med at det her lovforslag griber fat.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Jeg er i hvert fald enig med hr. Christian WedellNeergaard i, at vi skal bygge bro til vandrammedirektivet.
Min kritik går på, at det er det, vi ikke gør ordentligt, og det gør man i hvert fald efter min mening ikke ordentligt, når man laver en lovgivning, som fører til, at vi kan have et forringet beskyttelsesniveau i dele af landet.
Jeg synes altså, det er det modsatte af at bygge bro til de skrappere regler, som vi skal have senere.
Jeg synes, jeg havde et ret nuanceret indlæg, fordi jeg faktisk nævnte nogle ting, hvor jeg kunne se at der var nogle forbedringer.
Det er jo noget, vi har været enige om, i hvert fald siden vi havde den høring i Folketinget for vel halvandet år siden om, at vi skulle i gang med at godkende de enkelte ejendomme, og at der burde ske noget med hensyn til lugt.
Jeg falder ikke i svime over, at der nu kommer noget ind om lugt.
Jeg er da glad for det, men jeg falder ikke i svime over det, når jeg nu ved, at miljøministeren havde et forslag for et år siden.
Men hr. Dohrmann havde bare så meget magt, at han kunne hindre det i at blive vedtaget eller komme ud som vejledning.
Så det er jeg ikke vildt imponeret over.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-09:
Hr. Steen Gade er jo en dreven politiker og også dreven udi argumentation.
Jeg vil sige om spørgsmålet om betaling for at holde op, at det er en myte i den her diskussion, at der bliver givet tilladelser, som skal købes tilbage.
De tilladelser, der bliver givet nu, og som vil blive givet frem til jul og efter jul i det her regi, vil jo blive givet på en sådan måde, at de tager de nødvendige hensyn.
Så den myte synes jeg ikke vi skal ødelægge debatten med.
Der er ikke tale om, at vi skal ind og købe tilbage.
Det er rigtigt, at vandrammedirektivet for 2009 sætter nogle nye regler, og vi skal i virkeligheden bygge bro fra det nuværende niveau og over til det nye niveau, når vi begynder at implementere vandrammedirektivet i 2009.
Men kunne hr. Steen Gade ikke anerkende, at der her er tale om ny teknologi, altså at det her lovforslag er teknologidrivende, at det er bedre med hensyn til lugt, og at det også skaber en ammoniakreduktion?
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Jeg er glad for, at hr. Johs. Poulsen bekræfter, at der er en risiko for forringelser – sagt med hr. Johs. Poulsens ord – i alle de amter, der har ligget over gennemsnittet.
For så er vi da lidt bedre stillet i diskussionen, end vi var, da vi hørte Venstres ordfører.
Mit spørgsmål går på ammoniak – jeg kunne høre, at hr. Johs. Poulsen heller ikke var særlig glad for det, der var kommet ud af det – og muligheden for at introducere en bedre miljøteknologi.
Sådan som jeg er informeret – man kan ikke læse det i bemærkningerne – er det sådan med hensyn til det normtal, man tager udgangspunkt i fra 2005-06 i forbindelse med reduktionsmålene, at man ikke får et incitament til at lave ammoniakrensning i de næste 2 år.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Som jeg forklarede, vil det rent faktisk fremme miljøteknologi over årene.
Den indfases over årene, men det er rigtigt, at i det første år vil der være en række situationer, hvor man ikke får de egentlige teknologiske løsninger.
Jeg havde da gerne set, at man havde været flere til at tage den diskussion, således at man måske kunne have fået normtal, der betød, at man allerede i det første år fik stærkere teknologi indført.
Det her er så et spørgsmål om, kan man sige, 1 år.
Det ændrer jo ikke på, at sigtet er, at den her aftale i sammenhæng med lugtreduktionskravene vil være stærkt teknologidrivende.
Det siger alle med forstand på området da også.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
For så ville der ske noget; det er jo det, vi ved.
Jeg ved det i hvert fald, og jeg regner med, at forligspartierne også ved, at hvis man valgte normtallet for 2006-07, ville man få et incitament til at fremme miljøteknologi.
Det, man har her, fremmer ikke miljøteknologi.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
... eller måltallene for de følgende år var højere.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-09:
Fru Mette Gjerskov kan være helt tryg på det felt.
Nu ligger der jo ikke en prioritering i blot at sige, at alle skal igennem, for så er det jo overladt til de lokale myndigheder at prioritere, og så ved man rent faktisk ikke, hvordan prioriteringen ville se ud.
Hvis vi nu forestillede os, at man gennemgik alle inden for 5 år, ville man jo, selv hvis vi lagde sådan en prioritering ind som den, der lå i beslutningsforslag B 105, på tredje og fjerde og femte år komme til at miljøgodkende en række brug, som alligevel måske året efter eller året efter igen ville falde ud som følge af strukturudviklingen i landbruget.
Det synes jeg helt personligt vil være en forkert ressourceindsats.
Det er meget mere interessant at lave sparring og udvikling og best available technology osv. med de landbrug, der er i udvikling, og som har incitament til at investere i det, og som dermed også sikrer, at man får et ordentligt miljømæssigt resultat ud af investeringerne.
Det synes jeg er en klog strategi.
Og selv om det lyder vældig godt at sige, at alle skal med, bliver det i virkelighedens verden sådan, at ved at anvende den her fremgangsmåde får man en stærkere miljøeffekt end ved blot at sige, at ressourcerne skal bruges på alle.
Steen Gade (SF), 2006-11-09:
Den ene ting drejer sig om diskussionen om det der lidt tekniske med bedste staldsystem, med normtal og med, hvilket årstal man tager udgangspunkt i med hensyn til normtal.
Det lyder jo vældig teknisk.
Med de informationer, jeg i hvert fald har for nærværende, er det sådan set her, nøglen ligger til, om det her skal føre til en miljøteknologisk satsning i de kommende år, eller om det ikke skal føre til det.
Det finder vi jo ikke ud af i dag.
Så jeg lader det ligge nu, men jeg vil sige, at det her i hvert fald er, hvad jeg forstår for nærværende.
Og derfor vil jeg bruge en del kræfter på det under udvalgsarbejdet.
For det er jo sådan, at når vi vedtager love, kan det være godt nok, at de er formuleret vældig fint, men hvis det faktisk ikke får den effekt, som enten regeringen eller nogle i regeringen har håbet på, og som nogle andre måske ikke har håbet på, er det jo ikke særlig interessant.
Det er jo ikke særlig interessant at lave en lovgivning, der er fin, og som har de rigtige formuleringer og de rigtige mål, men som faktisk ikke virker.
Så det må vi kigge på.
Det gik på, at vi støtter principperne i lovgivningen.
Det mener jeg sådan set der har været bred enighed om – måske ikke i regeringspartierne eller i Dansk Folkeparti – siden vi havde vores høring, nemlig at vi skulle prøve at lave et spor, der hed teknologiudvikling; vi skulle lave et spor, hvor vi tog mere hensyn til naboer, og hvor lugtforhold var med; og landbruget skulle godkendes som industri, for det er landbruget blevet.
Så med hensyn til de grundprincipper i forslaget er det jo sådan set ikke der, det ligger.
Det ligger jo i, hvad man fylder i det, det er jo der, diskussionen om beskyttelsesniveauet kommer ind.
Og det, jeg i hvert fald mener også står tilbage fra denne diskussion, er, at vi har en situation, hvor vi ikke laver en lovgivning, som virkelig fører frem til, at vi skal lave skærpelser i vandrammedirektivet, for man vælger et niveau for beskyttelsen, som sikkert i den kreds af partier er udtryk for det muliges kunst.
Jeg kan bare ikke forstå, at man vælger noget, som fører til en risiko for forringelser – og efter min vurdering en stor risiko, nogle andre mener en mindre risiko.