Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Med denne lov vil vi sende et signal til omverdenen, til flygtninge og til indvandrere om, at i Danmark gælder rettigheder og pligter.
Det egentlige mål med lovningen er, at vore indvandrere kan forsørge sig selv ved indtjening på arbejdsmarkedet.
Det er vort integrationsmål.
Det er ikke vort integrationsmål, at man skal blive kulturelt og religiøst integreret, men vort integrationsmål og det, vi vil vurdere det ud fra, er, at man bliver i stand til at forsørge sig selv.
Og loven angiver en starthjælp.
Vi har i dag verdens højeste kontanthjælp.
Selv når den bliver reguleret, vil vi have en særdeles høj kontanthjælp for dem, der skal bruge den og vil leve under den i en 7-årig optjeningsperiode.
Et par med to børn vil som udgangspunkt med normale boligudgifter have 10.578 kr. om måneden, og med det fradrag, der indføres, 28 kr.s-fradraget, i lovforslaget, vil dette par med to børn, hvis det arbejder 14 timer om ugen, have 13.578 kr. til rådighed, og hvis de arbejder 28 timer om ugen og ved siden af har noget sprogundervisning, så vil de have 15.578 kr. til rådighed om måneden - om måneden.
Hvordan er det niveau sammenlignet med andre europæiske landes?
Det er langt, langt over.
Tyskland: 6.000 kr. for en tilsvarende familie, Storbritannien: 7.000 kr., Spanien: 2.000 kr.
Niveauet i Danmark med det nye optjeningsprincip vil være nogenlunde på højde med niveauet i Sverige, med den fulde kontanthjælp, som gælder i Sverige i dag.
I en række høringssvar til lovforslaget og i oppositionens betænkningsbidrag er det noteret, at dette forslag klientgør indvandrerne.
Vort udgangspunkt er, at vi i dag har fået skabt et indvandrerproletariat, der har klientgjort vore indvandrere.
Det er situationen i dag.
Vi har en vældig høj arbejdsløshed, vi har en høj forsørgerbyrde, vi har ghettodannelser, og vi har drengebander.
Siden førstebehandlingen af lovforslaget her i Folketinget er der fremkommet to vigtige undersøgelser.
Den ene undersøgelse har belyst, om der er jobåbninger til indvandrerne, og den anden undersøgelse har belyst, om vore indvandrere er aktivt jobsøgende.
To vældig centrale spørgsmål er altså blevet belyst i to undersøgelser, som offentligheden har fået kendskab til siden førstebehandlingen her i Folketinget.
Og hvad siger så disse undersøgelser?
Undersøgelserne siger, at jobåbningerne kan skaffes, og at vi skal være bedre til at motivere indvandrerne til at være aktivt jobsøgende.
Dermed understøtter disse to undersøgelser lovforslaget.
Den ene undersøgelse er lavet af Cartier Research i april 2002, og den siger, at op imod 45 pct. af de adspurgte ledige indvandrere ikke gør noget for at finde et arbejde.
Undersøgelsen konkluderer desuden, at en kombination af jobtræning og sprogundervisning er den mest effektive, når det gælder om at få indvandrerne i job.
Det vi sige, at denne undersøgelse, som er foretaget ved at interviewe en række af vore indvandrere, siger, at de ledige ikke i øjeblikket er særlig aktivt jobsøgende, når det gælder vort arbejdsmarked.
Det vil sige, at virksomhederne står til rådighed med job til indvandrerne, men det vil også sige, at i øjeblikket har indvandrerne en reservation over for at komme ud i de job.
Dermed understøtter disse to undersøgelser præcis det, der er hensigten med lovforslaget, nemlig at vi via en regulering af denne ydelse for de første 7 år skal skabe mere motivation til at gå ud i et rigtigt arbejde.