Bjørn Westh (S), 1997-11-21:
Kunden skal være i centrum, det gælder både for pendlere og for fjernrejsende, og i planlægningen af Storebæltskøreplanen har DSB i videst muligt omfang prøvet at tage hensyn til de forskellige kundegruppers krav til køreplanen.
Det er så ærgerligt, at afviklingen af trafikken efter den nye køreplan ikke har været helt optimal, men det har ofte været begrundet i forhold som nødvendige sporarbejder og lignende.
DSB er klar over dette og beklager det og arbejder ihærdigt sammen med Banestyrelsen for at få rettet op på tingene.
Med en så stor omlægning af køreplanen, som der skete ved indførelsen af Storebæltskøreplanen, kan det ikke undgås, at nogle passagerer vil opleve forringelser.
Det er dog DSB's opfattelse, at køreplanen giver forbedringer for de fleste passagerer, og at DSB ud fra de givne vilkår også i den nye køreplan tilbyder pendlerne en tilfredsstillende togbetjening, hvis ellers afviklingen af trafikken er i orden; men det har som sagt desværre ikke været tilfældet hver dag.
Med henblik på at identificere mangler og uhensigtsmæssigheder i den nye køreplan har DSB fulgt gennemførelsen af køreplanen nøje.
De første ugers erfaringer med køreplanen har således allerede resulteret i en række justeringer af køreplanen og forøgelse af kapaciteten på visse togafgange og -strækninger.
DSB inddrager allerede interessenterne under forberedelsen af nye køreplaner, idet DSB's køreplansudkast sendes til de relevante samarbejdspartnere, dvs. amter, amtskommunale trafikselskaber, kommuner, privatbaner og pendlerklubber.
I ca. 30 byer i hele landet har DSB etableret stationsråd, hvor bl.a. kommuner og erhvervsliv er repræsenteret.
Blandt en række emner drøftes køreplanen også i dette forum.
Konkret om Storebæltskøreplanen har der desuden i foråret 1997 været nedsat en arbejdsgruppe med repræsentanter for kommunerne langs banerne i Vestsjællands Amt og folketingspolitikere med henblik på at vurdere mulighederne for at forbedre togbetjeningen i myldretiden på nordvestbanen.
Dette arbejde resulterede i, at der blev indsat yderligere ét myldretidstog fra København til Kalundborg. En tilsvarende arbejdsgruppe er nedsat i efteråret 1997 med repræsentation af pendlerformændene fra Lejre Kommune, Hvalsø Kommune, Trafikministeriet og DSB.
Arbejdsgruppen skal vurdere mulighederne for at forbedre betjeningen af Lejre og Hvalsø Stationer.
Samarbejdet i lokalsamfundene har desuden resulteret i afholdelse af trafikkonferencer.
I 1997 er der bl.a. afholdt konferencer i både Vestsjællands og Storstrøms Amt.
Om pendlerklubberne kan jeg oplyse, at de første klubber blev oprettet i slutningen af 1970'erne på initiativ af pendlere, der ønskede en bedre dialog med DSB.
DSB har bakket op om oprettelse af klubberne, og i dag findes der 42 af dem
over hele landet.
Samarbejdet omhandler udveksling af informationer mellem pendlere og DSB.
Pendlerne kan give værdifuld information til DSB, f.eks. om nye mødetider på store arbejdspladser eller om forhold, der i øvrigt giver anledning til et ændret rejsemønster.
DSB kan informere om aktuelle nyheder og ændringer samt om baggrunden for den planlægning, som pendlerne oplever resultatet af i dagligdagen.
DSB har således løbende en dialog med de daglige brugere.
Det kan dertil oplyses, at DSB den 21.-22. november i år, altså i dag og i morgen, afholder pendlertræf.
I programmet er bl.a. afsat tid til at høre om pendlernes erfaringer med de mange ændringer i de nye køreplaner.
De synspunkter, der fremkommer her, vil DSB bruge konstruktivt i udformning af kommende køreplaner.
Ved planlægning af Storebæltskøreplanen havde DSB drøftelser med amter, trafikselskaber, kommuner og pendlerklubber, og DSB har på en række områder været i stand til at imødekomme bl.a. pendlernes ønsker; men det har ikke været muligt at imødekomme alle.
Bl.a. har der været fremsat ønske om flere hurtige myldretidstog på nordvest- og sydbanen.
Det skal i den forbindelse fremhæves, at køreplanen for nordvestbanen er blevet til i samarbejde mellem DSB og VT. På baggrund af drøftelserne med interessenterne er det DSB's opgave at beslutte og indarbejde de ændringsforslag, der giver den bedste køreplan for de fleste kunder.
Den endelige køreplan indeholder en lang række kompromiser og prioriteringer, og det er DSB's opfattelse, at den løbende dialog med interessenterne giver den fleksibilitet, der er nødvendig.
Amtsrådsforeningen har på vegne af trafikselskaberne oplyst, at der efter foreningens opfattelse ikke er behov for at formalisere høring af kunder i forbindelse med udarbejdelse af køreplaner.
Dette begrundes bl.a. med, at kunderne allerede i dag inddrages bredt i køreplanlægningen i mange af trafikselskaberne.
Som eksempel kan nævnes Vejle Amts Trafikselskab, som i august-september via opslag i busser og annoncer indkaldte forslag fra brugerne til køreplanen.
På baggrund af dette samt høring af entreprenører, kommuner og skoler udarbejdes et første udkast til køreplan.
Dette udkast fremlægges til offentlig høring på biblioteker, rutebilstationer og kommunerne.
Udkastet kan også rekvireres direkte fra trafikselskabet.
Kunderne kan herefter komme med indsigelser og ændringsforslag til første udkast.
På denne baggrund udformes den endelige køreplan.
Hertil skal føjes, at erfaringerne og budskaberne fra trafikselskabets kundemålinger naturligt også bidrager til udformning af køreplanen.
Gennemgang af proceduren for udarbejdelse af den nuværende køreplan viser, at der gøres et betydeligt arbejde af DSB for at indsamle og medtage ønsker fra brugerne i bred forstand som led i køreplansarbejdet.
Jeg synes ikke, der er grund til at antage, at det resultat, DSB når frem til med den beskrevne procedure, afviger fra det resultat, der ville fremkomme, hvis man iværksatte den foreslåede formelle høringsprocedure.
I forbindelse med overgang til kontraktstyring af passagertrafikken fra 1. januar 1999 vil der blive udstukket nogle lidt mere præcise rammer for DSB's aktivitet i den nuværende rammeaftale.
Jeg vil i den forbindelse overveje, om der bør ske en justering af høringsproceduren. Jeg finder det imidlertid ikke hensigtsmæssigt, at der stiles efter en så vidtgående og kompliceret procedure, at det i realiteten bliver umuligt at gennemføre køreplansændringer, og kan derfor ikke støtte det fremlagte beslutningsforslag.
Som jeg indledte med at sige, skal kunden være i centrum og inddrages på en reel måde, men det skal ikke være uoverskueligt.