runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Christian Schmidt (V), 2002-11-22:
Må jeg først sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at der er
et glædeligt budskab: Den tid er ovre, hvor man kun producerede rapporter for rapporternes skyld og forhindrede dem, der lavede dem, i også at regne i penge.
Det skete, da man fik en ny regering, så var det slut. Så det er da en glædens dag. Jeg er enig i, at det er trist at se, at Wilhjelmudvalgets rapport aldrig fik lov til at begynde at behandle økonomi, selv om de selv gerne bad om det og gerne ville det.
Det er ærgerligt, men sådan er det.
Derfor vil jeg bare sige, at der bliver ikke nogen nye rapporter, man skal til at lave om det her, og det har jeg jo svaret på nogle gange, når jeg har diskuteret naturparker.
Jeg har bare sagt: Man er nødt til at forstå, at de naturparker skal etableres på en sådan måde, at man får et medejerskab til dem.
Det gælder den lokale befolkning, det gælder de kommunale og amtskommunale myndigheder, det gælder erhvervslivet.
De der naturparker skal ligge der i meget, meget lang tid, og der er intet, man får så godt et naturmiljø ud af, som at de, der bor der, også er en del af det fortsatte liv på stedet og føler et medejerskab til det.
Føler man et medejerskab, er det utroligt, som det kan udvikle sig.
Derfor er det, jeg bare siger: Sådan kommer det til at gå, og de penge skal bruges til det, og jeg sagde faktisk i min tale, at de 50 mio. kr. skulle fordeles med 20 mio. kr. til de her naturparker, 20 mio. kr. til skovrejsning - som jeg glæder mig over vi får utrolig meget ud af, for der er
så mange, der gerne vil være med til at lave projekterne sammen med os, og det synes jeg vi skal glæde os over - og 10 mio. kr. til habitatområderne.
Jeg siger bare, at når man diskuterer de her procentsatser, skal man altså huske overslagsårene.
Jeg bekræftede kun, fordi jeg fik et spørgsmål om det, hvordan overslagsårene gik for den gamle regering.
De gik sådan her på naturområdet.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg føler lige anledning til at rette miljøministeren i en misforståelse, for det tror jeg bestemt der var tale om.
Der er ikke tale om, at vi står her og sammenligner en finanslov, den tidligere regering havde vedtaget.
Det, jeg har bedt om tal på, som ministeriet har leveret til mig,
Så det er sådan set de samme tal, vi sammenligner, og det er jo Miljøministeriet, ministerens eget ministerium, der har sat tallene op for os.
Så det er ikke æbler og pærer.
Det er ministerens egne embedsmænd, der har givet de her tal.
Det er dem, jeg forholder mig til.
Jeg har oplyst i mit tidligere indlæg, at der alene i 2002, dvs. det år, vi har nu, er en besparelse på miljøområdet for den nuværende regering på 111 mio. kr., og at det over en fireårig periode betyder, at den nye regering faktisk skærer næsten 500 mio. kr. af naturindsatsen.
Når ministeren overhovedet ikke kommenterer det, må jeg jo tage det som en bekræftelse.
Gudrun Laub (V), 2002-11-22:
De er simpelt hen noget meget, meget positivt.
Med hensyn til at vedstå politikken ved jeg jo, at Enhedslisten har nær kontakt til sine medlemmer og vælgere.
Men Venstre er også - og det ved hr. Keld Albrechtsen også - et græsrodsparti, der har nær kontakt med vælgerne, og jeg kan da hvert fald så sige, at Venstres vælgere er meget tilfredse med miljøministeren og glæder sig meget over den førte miljøpolitik.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg vil gerne lige sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi står ved vores politik.
Det skal der da ikke herske nogen tvivl om.
Men samtidig vil jeg også spørge hr. Keld Albrechtsen
: Er det ikke sådan, som vi har fået bekræftet her i dag, at den gamle socialdemokratisk ledede regering med Enhedslisten som støtteparti har villet skære i bevillinger til miljøet? Jeg vil gerne spørge, om hr. Keld Albrechtsen ikke kan gå op og bekræfte, at det har man faktisk sagt ja til i overslagsårene med det gamle budget, for jeg mener, det er en vigtig faktor at få med ind, når man står og påberåber sig at være vægter for miljøet og vil gøre en masse, men alligevel ikke vil være med til at dele de 50 mio. kr. ud, som faktisk er til stede, og som miljøet kunne få. Så vil jeg også lige spørge kort, om Enhedslisten ikke kan se, at det er godt, at vi får noget bynær skov og nogle naturparker og noget naturgenopretning.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Hvordan kommer folk ud i skovene, bliver jeg spurgt.
Det tror jeg er lidt forskelligt.
Jeg tror, der er nogle, der kører i bil derud; der er nogle, der cykler, og der er nogle, der rider, og der er nogle, der går.
Det tror jeg er meget mangfoldigt.
Men hvis jeg skulle forstå Det Konservative Folkepartis indlæg her, så er det sådan, at når man laver bynær skovrejsning, så skal der også laves motorvej, lød det
næsten som om.
Det tror jeg nu altså ikke er en god idé at gøre i alle tilfælde.
Men når jeg siger, at det her har noget med motorveje at gøre, er det jo for at understrege, at naturpolitik ikke kun er et spørgsmål om bevillinger til at genoprette og lave nye skove, det er også et spørgsmål om at regulere samfundets aktiviteter, så vi ikke ødelægger den natur, vi allerede har.
Og det er da lidt meningsløst at bruge penge på at lave
ny natur, hvis man samtidig ødelægger den mere varierede natur, som allerede eksisterer.
Derfor synes jeg, det kunne være interessant også at høre, hvad Det Konservative Folkeparti mener om de to motorveje, jeg har nævnt.
Hr. Jørn Dohrmann siger, at de overslagsår, der er, med nedskæringer i naturområder de kommende år bare er et bud og et gæt.
Næh, det er det ikke.
Det er oplyst i Miljøudvalget med miljøministeren til stede, at det er en benhård ordre, at det skal man rette sig efter.
Og det har man bare at tage højde for allerede nu.
Derfor er man jo inde i massive nedskæringer og afskedigelser i Miljøministeriet, fordi der nu er kommet nogle benhårde diktatoriske krav om at overholde de massive nedskæringer, der ligger i budgetoverslagsårene.
Det kunne hr. Jørn Dohrmann have forvisset sig om ved at have været til stede på det pågældende møde, hvor det blev gennemgået meget grundigt.
Endelig omkring indflydelse: Jamen vi vil gerne have indflydelse på det.
Men så vil vi have nogle indrømmelser.
Det er jo det normale i politiske forhandlinger, at der kommer et udspil, det taler man om, og så får de parter, der går med i det, nogle af deres ønsker imødekommet.
Vi kunne ikke få nogen ønsker imødekommet.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge hr. Jørn Dohrmann: Hvad er det for nogle ændringer i regeringens udspil, som Dansk Folkeparti har fået?
Hvilke konkrete ændringer har Dansk Folkeparti fået som indrømmelser i regeringens udspil?
Eller har man bare sagt ja til det hele?
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg vil bare sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg forstår, at jeg ikke får noget svar på det med naturparker.
Men jeg tager så for givet, at man ikke ønsker naturparker fra SF's side.
Så vil jeg bare lige tilføje, at vi jo går ud og siger, at det her er et realistisk budget.
Vi skal ikke ligesom spørge: Hvad har vi helt konkret de næste år?
Det er et budget.
Det består af to ting.
Det er et bud, og det er et gæt.
Og det håber jeg vi kan være enige om, for det er da ikke noget, der er sikkert.
Så vil jeg også spørge hr. Jørn Jespersen: Hvordan så det ud med hensyn til den tidligere regerings finanslov, hvis man kigger fremad i tiden?
Ville man da spare på det her i overslagsårene?
Det må hr. Jørn Jespersen jo kunne svare på, idet SF ligesom har været med til at holde liv i den gamle regering.
Så jeg vil ønske, at der er et ganske klart svar på det.
Jeg synes stadig væk, at det er bedre at være med til at dele de her 50 mio. kr. ud end bare at sige: Det ønsker vi overhovedet ikke at deltage i.
Hav da lidt indflydelse.
Det er da bedre end ingen indflydelse.
Gudrun Laub (V), 2002-11-22:
Hr. Jørn Jespersen vil gerne blande motorveje og skove sammen i debatten her.
Vi får nu sikkert rig lejlighed til at vende tilbage til debatten om de to nævnte motorveje, og det vil jeg da se frem til.
Men her drejer det sig jo om skovrejsning, hvor regeringen har tredoblet muligheden for rejsning af bynære skove.
At få skove i nærheden af villaområder, så man har mulighed for de rekreative, gode tiltag, at man kan færdes i naturen, er jo simpelt hen noget, som alle folk er glade for.
Men jeg vil sådan set
gerne spørge hr. Jørn Jespersen lidt om hr. Jørn Jespersens opfattelse af forholdet mellem natur og mennesker, måske også i henhold til partiet, for hvordan kommer folk ud i naturen, hvis man ikke vil have veje, hvis man ikke vil have stier, eller som fru Pernille Blach Hansen ikke vil have villaveje i nærheden af de bynære skove?
Det er dog meningen med de bynære skove, at folk skal have glæde af dem.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Næ, vi har jo gennemskuet regeringens taktik, nemlig at først skærer man generelt ned på en lang række områder, og derefter kommer man med en lillebitte pose penge, som selvfølgelig slet ikke matcher det, man har skåret ned, og så lader man, som om at nu har man genoprettet og styrket et område.
Det gælder på forskningsområdet, det gælder på uddannelsesområdet, det gælder altså også på naturområdet.
Da vi var til de pågældende forhandlinger, hvor situationen var den, at man havde skåret 430 mio. kr. ned over 4 år og så kommer med 50 mio. kr. i en engangsbevilling 1 år, så sagde vi: Okay, kan vi få indflydelse på det her, så det bliver lidt bedre end det, regeringen har spillet ud med, så vil vi gerne undersøge, om vi vil være med til det.
Selv om det ikke ville have rettet op på alt det, der var blevet skåret ned.
Vi spurgte derfor: Kan vi få sikkerhed for, at de 50 mio. kr. ikke er en engangsbevilling, men fortsætter i 4 år?
Svaret var nej.
Vi spurgte: Kan vi tage nogle af de initiativer, som ikke koster penge, bufferzoner om sårbare naturområder f.eks., bedre adgangsforhold, beskyttelse af naturskov?
Kan vi få nogle indrømmelser på nogle af de områder?
Nej var svaret.
Så spurgte vi: Kan vi få nogen som helst indrømmelser?
Nej var svaret.
Det kan godt være, hr. Jørn Dohrmann går med til mange forlig uden at få indrømmelser, det er også mit indtryk.
Det gør SF ikke.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Vil det sige, at hr. Jørn Jespersen og SF i det hele taget overhovedet ikke ønsker mere natur i Danmark? Vi går jo altså ind for naturparker, og det håber jeg sandelig da også at SF gør, for at bevare den danske natur, for også at bevare det gode drikkevand, altså grundvandet i Danmark.
Hvorfor vil man ikke være med til ligesom at sige, at de her 50 mio. kr. har vi i år, dem vil vi gerne være med til at fordele bedst muligt?
Nej, nu har man ligesom meldt pas og sagt: Vi vil slet ikke have noget med det at gøre.
Vi ønsker slet ikke, at naturen skal have nogle penge af nogen art.
Sådan har jeg forstået det.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-22:
Vi ser meget gerne, at der bliver brugt flere penge på vores natur, end der gør på nuværende tidspunkt, og vi forventer også, at de ting, som vi nu har afsat ekstra midler til i år på finansloven til udmøntningen af den naturplan, som er blevet fremlagt her i dag, er en start, og vi opfatter det
ikke som enden på midlerne til naturen.
Jeg vil ikke stå her i dag og begynde at forhandle om, hvorvidt vores krav er ultimativt eller ej, men jeg vil i hvert fald bare tilkendegive, at vi gerne vil have, at der bliver afsat nogle flere penge til naturen.
Det er noget, som vi også vil kæmpe for på næste års finanslov. Vi synes måske, at én ting er, at vi nu f.eks. sætter alt det her i gang med vores nationalparker, men man kunne jo godt forestille sig, at vi ikke kan klare det for de midler, der er afsat her, men at der skal flere penge til.
Og så er vi i hvert fald åbne over for at diskutere den situation - bare for at nævne et meget konkret eksempel, hvor vi har en opfattelse af, at det godt kan være, der er et behov for øgede midler til næste år, når vi står og skal forhandle finanslov. Vi synes, der er mange gode ting i Wilhjelmudvalgets rapport, som vi også regner med, at der vil blive gjort god brug af fremover, når vi skal diskutere vores natur.
Problemet med Wilhjelmrapporten er jo nogle gange, at der er meget lidt økonomi i, og man bliver nødt til at finde ud af, før man sætter nogle ting i gang, hvor meget tingene egentlig koster.
Alt andet ville være dybt uansvarligt.
Men jeg synes, der ligger mange gode ting i Wilhjelmrapporten.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Jeg vil også gerne sige, at jeg synes, det var rart med en erkendelse fra et regeringspartis ordfører af, at der er brug for en øget indsats, og at den selvfølgelig også koster penge, og at vi derfor skal bestræbe os på at få øget bevillingerne.
Så ud over spørgsmålet om, hvorvidt det vil være et konservativt krav, kunne jeg godt tænke mig at høre, om Det Konservative Folkeparti vil forpligte sig til, at nogle af de anbefalinger, der ligger i Wilhjelmudvalget, som altså er bakket op af landbrug, skovforening, grønne organisationer osv., og som koster penge, også skal gennemføres.
For det, der jo er karakteristisk for regeringen i dag, er, at den har sagt: Alle de anbefalinger, der ikke koster noget, vil vi prøve at gå i gang med at få sat i gang, men alle de anbefalinger, der koster noget, er udsat på ubestemt tid.
Så er det også et område, som Det Konservative Folkeparti vil arbejde på og forpligte sig på?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Det var dejligt for en gangs skyld at høre en ordfører fra et af de tre regeringspartier anerkende, at der også er brug for fornyede penge til naturen i de kommende år.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Helle Sjelle, om det betyder, at det vil være et konservativt krav til den næste finanslov, at man også der afsætter ekstra midler til naturområdet?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Jeg er ganske enig med hr. Keld Albrechtsen i, at det ville have været meget fint, hvis vi her i dag også havde kunnet drøfte, hvad der skulle gøres på naturområdet.
Nu har hr. Keld Albrechtsen jo selv været en af debattørerne i dag, både nede i salen og heroppefra, og hvad har hr. Keld Albrechtsen beskæftiget sig med?
Så vil jeg også sige, at vi fornægter ikke virkeligheden.
Men nogle gange er virkeligheden jo ikke den samme, så bare fordi vi ikke er enige med Enhedslisten, er det jo ikke ensbetydende med, at vi fornægter virkeligheden. Det mener jeg godt hr. Keld Albrechtsen kan bekræfte.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-22:
Nødvendigheden af, at mennesker evner at passe på miljøet, er i dag større end nogen sinde før. Vores opmærksomhed på forureningsproblemer af mange forskellige typer har indfundet sig på et sent stadium af vores industrielle og teknologiske udvikling, og alvoren af nogle forureningsproblemer og mange komplekse sammenhænge mellem årsager og virkninger er først gået sent op for os.
Desværre, kan man sige.
Udfordringerne i dag ville uden tvivl have været mindre, hvis vi for omkring 100 år siden, da de industrielle hjul virkelig begyndte at tage fart, havde tænkt på CO2-udslip, tungmetaller, næringssalte og meget andet.
Men det skete ikke.
Skal vore børn og børnebørn kunne nyde naturen, sådan som vi kan, skal der etableres en endnu bedre balance.
Omvendt må vi ikke være blåøjede og tro, at vi kan vende tilbage til præcis den tilstand, naturen havde for 100 eller bare 50 år siden.
De sociale og samfundsøkonomiske ofre, det ville kræve, er vi ikke parat til at bringe.
Vi skal derfor have en afbalanceret naturpolitik, hvor der bliver taget hensyn til både mennesker og miljø.
I den forbindelse er det af allerstørste nødvendighed, at vi finder ud af, hvordan vi bedst sikrer en rig og mangfoldig natur.
De linjer, som er fremhævet i regeringens redegørelse om Danmarks natur, synes vi i Det Konservative Folkeparti er særdeles positive. Der er alt lige fra initiativer, der kan give borgerne bedre mulighed for at nyde naturen, til en særlig indsats for, at børn og unge kan få gode naturoplevelser, og til skabelsen af nationale naturparker.
I Det Konservative Folkeparti synes vi, at regeringens udspil tegner godt for fremtiden.
Vi synes også, at de 50 mio. kr., der er afsat i år på finansloven til realiseringen af de naturpolitiske initiativer, er en god begyndelse.
Vi håber imidlertid, at det virkelig er en begyndelse, og at vi næste år i fællesskab kan finde endnu flere midler til gavn for vor natur.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg kan jo kun konstatere, at hr. Jørn Jespersen slet ikke svarer på mit spørgsmål om, hvad der skete med overslagsårene.
Gik de op, eller gik de ned?
Man kan altid justere nogle af de her tal.
Man kan altid korrigere nogle af de tal.
Så det er ikke sådan, at det, der står i overslagsårene, er hundrede procent fastlagt.
Det er forhandlingsstof.
Gudrun Laub (V), 2002-11-22:
Uvidenheden er jo sådan set ret interessant.
Jeg vil gerne gøre hr. Jørn Jespersen opmærksom på, at jeg er folketingsmedlem for Venstre, og i samme forbindelse er det måske på sin plads lige at nævne nu, hvor fru Pernille Blach Hansen jo desværre ikke er her, at hun sagde, der var tre regeringspartier.
Det er heller ikke korrekt.
Der er to,
nemlig Venstre og De Konservative,
til oplysning for de miljøordførere, som åbenbart ikke holder sig helt orienteret om den slags.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen svarede jo slet ikke på mit spørgsmål, om der skete en nedskæring af dette budget.
Det må fru Elsebeth Gerner Nielsen kunne svare klart på: Blev der skåret ned i overslagsårene, eller gjorde der ikke?
Ja eller nej?
Jeg kan sige, at det gjorde der.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Det er fuldstændig rigtigt, at med det udgangspunkt, vi havde, nemlig et budget, der var 1,5 mia. kr. højere, var der i budgetoverslagsårene forslag om besparelser på en række forskellige naturområder.
Til gengæld blev der også oprettet nogle nye konti på miljøministerens budget, herunder en foreløbig bevilling til naturgenopretningsprojekter eller naturparker.
Jeg kan bekræfte, at i perioden 1989-1998 blev der opkøbt 15.000 ha, som alene er brugt til rene naturgenopretningsprojekter.
Det er rigtigt, at der hele tiden vil stå nogle penge på en konto, hvis man er i gang med en række anlægsprojekter.
Det hænger sammen med, at man ikke udbetaler pengene, samtidig med at man bevilger dem, og det er meget klogt at handle på den måde, skal jeg sige til hr. Jørn Dohrmann.
Man skal nemlig være fuldstændig sikker på, at ens penge bliver anvendt til det, man har bevilget dem til, så derfor udbetales pengene løbende.
Med andre ord er man nødt til at have en rigtig stor sum penge stående, så man hele tiden har mulighed for at leve op til de bevillingstilsagn, der er givet.
Det er baggrunden for, at der stod nogle penge, der ikke var anvendt.
I forhold til den gamle regerings budget er det sådan, at udgangspunktet for at gøre noget for miljø- og energiområdet var af en størrelsesorden, der var ca. 1,5 mia. kr. højere end det nuværende.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen snakker om handling, og så snakker fru Elsebeth Gerner Nielsen også om, at den tidligere regering satte 1,5 mia. kr. mere af på miljø- og energibudgettet end den nuværende.
Men den anden handling, nemlig at bruge dem, manglede.
Jeg vil gerne bede fru Elsebeth Gerner Nielsen her komme
op og bekræfte på talerstolen, at selv om man fik sat alle de her mange penge af på kontoen på miljøområdet, så fik man ikke brugt dem alle sammen.
Det var faktisk sådan, at store dele af de penge, der blev sat af, blev overført fra år til år, sådan at der inden valget sidste år stod mellem 0,5 og 1 mia. kr., som ikke var blevet brugt, men som var blevet sat af.
Er det en måde at handle på at sætte penge af til miljøet og naturen, som man så ikke bruger? Jeg vil godt have, at fru Elsebeth Gerner Nielsen kommer
herop og bekræfter, at man satte penge af, der ikke blev brugt.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Jeg undskylder sammenblandingen mellem de to regeringspartier.
I denne her debat er det jo ikke helt betydningsløst, så jeg skal holde mig for øje fremover, hvem der er fra hvilket parti i den sammenhæng. Så vil jeg gerne chokere Venstre ved at sige, at jeg ikke alene har opdaget, at der er biler i Danmark.
Jeg er selv i besiddelse af et kørekort.
Jeg har en bil.
Jeg kører i den.
Og jeg er glad for den.
Det er sådan set det, jeg har forsøgt at rejse debat om.
Skal der være en motorvej gennem Vestskoven?
Efter at vi gennem 40-50 år har prøvet at opbygge en skov og skabe mangfoldig natur i den, er det så fornuftigt at lægge en motorvej igennem den?
ved Gudenådalen.
Er det fornuftigt, når vi har et fredet område med meget stor naturmæssig skønhed, som oven i købet også er et habitatområde, så at lægge en motorvej igennem det?
Det er den diskussion om afbalancering mellem de to hensyn, som jeg synes, at det kunne være lidt interessant at høre en melding på.
Hr. Jørn Dohrmann spørger omkring budgetoverslagsårene i den tidligere regerings finanslov.
Det ville SF have gjort alt, hvad vi kunne, for under finanslovforhandlingerne at ændre, og jeg tror ikke, man kan forestille sig, at SF ville have accepteret at gå ind i et forlig, uden at bevillingerne var stigende.
Så er der yderligere den forskel, at budgetoverslagsårene tidligere netop var det, hr. Jørn Dohrmann siger, nemlig et bud, et gæt, en fremskrivning, hvor de under den nuværende regering, hvad man klart har givet besked om, ja, sådan foreligger det belyst i udvalget med ministerens samtykke, nu er præcise rammer, der skal overholdes.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg synes ikke, hr. Keld Albrechtsen svarede på, om man ikke også skulle have de rensningsanlæg med ind i betragtningerne her.
Og jeg synes heller ikke, at han svarede på, om han føler, at han fik nok ud af den modstand, som han siger han har gjort, men som vi ikke rigtig kan konstatere der er sket det store ved, for vi har jo stadig væk det iltsvind, som vi ikke er begejstrede for, heller ikke i Dansk Folkeparti.
Vi vil gerne bekæmpe det.
Jeg vil da gerne bede fru Elsebeth Gerner Nielsen om at komme op og forklare, hvor mange procent den tidligere regering har villet skære ned på det der område med miljø, hvis den havde fortsat.
Jeg vil gerne have et klart svar på, om det ikke ligger omkring de 20 pct., det, man ville skære ned med.
Og handling, jamen når De Radikale siger, at de gerne ser, at der kommer noget handling, så er det jo netop det, der sker, når vi afsætter 50 mio. kr. og siger: Her er 50 mio. kr., nu skal vi bare have dem fordelt.
Det er da netop handling, det er ikke bare et bud eller et gæt på, hvad der vil ske de næste par år.
Det er virkelig handling, der er sat penge bag ved.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvorfor fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke vil være med til at dele de her 50 mio. kr. ud.
Fru Elsebeth Gerner Nielsen starter med at sige: Så mange ord for så lidt.
Vil det sige, at De Radikale regner naturen for så lidt?
Er det sådan, man skal forstå det, at man overhovedet ikke regner naturen i den radikale gruppe?
Vi ser da gerne, at vi får de her naturparker, og her har vi altså en mulighed med 50 mio. kr. på dette års finanslovforslag eller budget, når det bliver vedtaget.
De bliver fundet ved salg af overskydende boliger, som man ikke skal bruge mere.
Så kan man da lige så godt realisere de her penge og så bruge dem på naturen, eller er det slet ikke det, De Radikale ønsker: at bruge flere penge på naturen?