runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Spørgeren kan få det samme svar, som spørgeren har fået på det foregående spørgsmål, som var det samme, og det er, at Dansk Folkeparti giver den accept af den her indsats på grundlag af de folkeretlige regulativer og på grundlag af de FN-konventioner og andre konventioner, som Danmark er forpligtet af.
Frank Aaen (EL), 2006-05-18:
Jamen alle de relevante spørgsmål er stillet, de er også besvaret.
De er besvaret af forsvarsministeren på den måde, som jeg har beskrevet her, at selv om vi leder en operation, selv har planlagt den, selv været med til at gennemføre den osv., så kan vi uden videre overlade fangerne til irakerne uden at have yderligere ansvar for de pågældende fangers videre skæbne.
Jeg synes da i virkeligheden, det er så såre enkelt, i hvert fald for et parti, som har stemt for, at Danmark gik i krig i Irak, at tage stilling til, om ikke det skal være sådan, at hver eneste gang Danmark har et ansvar for, at der bliver taget fanger i f.eks. Irak, så har vi også ansvaret for, at de fanger bliver behandlet ordentligt, og at de ikke efterfølgende bliver tortureret eller forsvinder.
Er det ikke så enkelt?
Kan vi ikke bare få et ja til det?
Kan vi ikke bare få et tilsagn om, at selvfølgelig støtter Dansk Folkeparti helt indlysende den politik, som er i overensstemmelse med menneskerettighederne?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Allerførst kom hr. Frank Aaen ind på spørgsmålet omkring Dansk Folkepartis ansvar – nu er det et mindre flertal, som stemmer for det her beslutningsforslag, end det tidligere har været, hvor De Radikale og Socialdemokraterne har været med – og om det så ikke gav en større forpligtelse for Dansk Folkeparti.
Og der kan man da sige nej.
Vores ansvar afgrænses af det antal mandater, vi har i Folketinget.
Vi har så valgt at sige: Det, der konkret ligger her med baggrund i de anbefalinger, vi har fået fra Forsvarets Efterretningstjeneste, og de anbefalinger, vi har fået fra hele evalueringen af den her redegørelse for situationen i Irak, som er blevet til på foranledning af regeringen, har gjort, at vi siger, at det er fornuftigt, at Danmark fortsat er en del af den koalitionsstyrke, der befinder sig i Irak, og det skulle sådan set være svaret på det.
Med hensyn til det rene detailspørgsmål, der kommer, som også er en opfølgning på spørgerens partikollegas tidligere spørgsmål, må jeg så sige til spørgeren, at jeg vil anbefale at stille spørgsmålet til forsvarsministeren, for det er ikke et spørgsmål, som jeg skal være forpligtet til at give et svar på.
Jeg er heller ikke forpligtet til at udstede garantier for, hvordan man vil overholde forskellige ting.
Jeg kan bare konkret sige, at det, der er et mandat til, er, at de danske styrker er der på et folkeretligt grundlag, og at de skal overholde de FN-konventioner og andre konventioner, som ligger til grund.
Frank Aaen (EL), 2006-05-18:
Nu har Dansk Folkeparti jo påtaget sig et meget stort ansvar ved at levere de nødvendige stemmer til regeringen, for at Danmark overhovedet er kommet med i den krig i Irak.
Og derfor går jeg da også ud fra, at Dansk Folkeparti har sat sig grundigt ind i, hvad konsekvenserne af det, man har gjort, er.
Reglerne er altså faktisk sådan, at hvis danske soldater i Irak eller i Afghanistan, men lad os tage Irak i dag, pågriber en fange, altså lægger hånd på en fange, så har man det fulde ansvar for den fange, indtil vedkommende enten er frigivet igen eller er blevet stillet for en dommer og dømt, og for, at vedkommende under ingen omstændigheder undervejs er blevet mishandlet eller er forsvundet.
Sådan er reglerne.
Så ved at stille spørgsmål her i Folketinget er vi kommet frem til den mærkelige ting, at hvis Danmark planlægger og leder en aktion, som fører til tilfangetagelse af irakere, så skal vi bare sørge for ikke selv at røre ved dem.
Vi skal bare sørge for, at en irakisk efterretningsofficer rører ved dem, om jeg så må sige, altså tager ansvaret for de pågældende fanger.
Så selv om hele operationen ikke kunne være gennemført uden Danmark, og det er vores ansvar, at der er blevet fanget mennesker den dag, så har vi altså fralagt os ethvert ansvar.
Mener hr. Hans Kristian Skibby ikke, at det er et hul i loven, som burde laves om, og at det burde være en forudsætning for at stemme ja til det, der ligger her i dag, at man siger, at alle de fanger, vi er med til at tage, sikrer vi også bliver behandlet ordentligt?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Jeg kan henholde mig til det svar, jeg gav før på det samme spørgsmål, og det var, at de danske soldater overholder de konventioner og de folkeretlige regulativer, der ligger til grund for den danske tilstedeværelse i militæralliancen i Irak.
Det er den ene side af det.
Den anden er, at hvis man skulle ind og give nogle garantier af den art, som hr. Rune Lund efterspørger, så ville man jo komme i en situation, hvor de danske styrker skulle stige betragteligt i antal for at kunne udføre alle de forskellige opgaver, der ligger i forbindelse med det, den samlede koalitionsstyrke tager sig af i samarbejde med irakiske styrker.
Det ville selvfølgelig betyde, at vi skulle have langt flere soldater af sted, og der kunne jeg måske så stille spørgsmålet den anden vej, om Enhedslisten så ville være interesseret i, at Danmark stillede med så mange soldater og så stor en kapacitet, at vi selv kunne udfylde hele rollen fra start til slut.
Det tror jeg faktisk ikke at Enhedslisten ville være interesseret i.
Rune Lund (EL), 2006-05-18:
Jamen der blev ikke svaret på spørgsmålet.
Jeg stiller ikke spørgsmål om alle fanger, der bliver taget til fange i Irak.
Kan ordføreren fra Dansk Folkeparti ikke se, at der er et problem i, at vi, når danske soldater tager folk til fange og overleverer dem til irakiske myndigheder, så ikke kan garantere, at de mennesker ikke bliver udsat for tortur, lemlæstelse, mishandling, drab og såkaldte forsvindinger?
Det synes jeg er et meget stort problem.
Jeg mener, at det alene er en begrundelse for, at man ikke kan deltage i en krig og besættelse som den, vi ser i Irak.
Så spørgsmålet er: Synes ordføreren for Dansk Folkeparti ikke, at det er et utrolig stort problem, at vi ikke kan garantere sikkerheden for de fanger, som danske soldater fanger under dansk ledede operationer?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-05-18:
Det pågældende spørgsmål kender jeg ikke så forfærdelig meget til.
Jeg kan forstå, at det er et spørgsmål, som er blevet stillet på foranledning af et konkret eksempel.
Det betyder selvfølgelig også, at når spørgeren spørger, om vi kan give nogle garantier, så kan jeg selvfølgelig ikke det.
Det, jeg kan henholde mig til, er, at de danske styrker, som befinder sig i Irak, overholder folkeretten, og at de overholder alle de konventioner, som de er forpligtet af.
Det er jeg hundrede procent overbevist om er tilfældet, og jeg kan ikke svare yderligere på det spørgsmål.
Rune Lund (EL), 2006-05-18:
Mit spørgsmål går på, at Hærens Operative Kommando den 1. april meddelte i en pressemeddelelse, at der var en operation planlagt og ledet af den danske bataljon, hvori man tilfangetog 12 formodede terrorister, 12 irakere, i Al Harta nord for Basra.
Så er det jo, at Enhedslisten har spurgt, om der så er nogen garanti for, når man overleverer sådanne fanger til de irakiske myndigheder, at de ikke bliver udsat for lemlæstelse, tortur, mishandling, forsvindinger og drab.
Vi har så også fået et svar på et spørgsmål om det, hvori forsvarsministeren anfører, at der ikke er fortegnelse over, hvor disse fanger befinder sig.
Så er spørgsmålet jo: Mener ordføreren fra Dansk Folkeparti virkelig, at det er rimeligt, at vi er med i en koalition, hvor vi ikke har nogen garanti for, hvad der sker med de fanger, som vi overdrager til de irakiske myndigheder, når vi ved, at de irakiske myndigheder står for lemlæstelse, tortur, forsvindinger, mishandlinger og drab?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Nej, det er det absolut ikke, og vi vil også gerne støtte fremover.
Når der er behov for beskyttelse, så stiller vi gerne med stemmer her i Folketinget til det, på samme måde som vi var villige til at gøre det med transportflyet, der skal stationeres i Irak som en FN-opgave.
Det støtter vi gerne.
Det, vi åbenbart ikke kan trænge igennem med og opnå forståelse for, er, at vi ønsker os ud af den multinationale sikringsstyrke under USA's og Englands ledelse, men at vi så godt kan bruge militær i andre sammenhænge.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Er det forbigået den socialdemokratiske ordførers opmærksomhed, at en meget, meget stor del af den danske styrkes indsats netop består i at beskytte de civile aktiviteter, genopbygningsaktiviteterne?
Er det fuldstændig forbigået ordførerens opmærksomhed?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Det er sådan, at vi foreslår 250 mio. kr., og det er rigtigt, at vi har anført perioden 2007-2010.
Vi tror, at genopbygningsindsatsen i Irak ikke er afsluttet i år 2010, at der også bliver behov for danske bidrag efter 2010.
Det er vores opfattelse her.
Så vi tror, det er en lang horisont, vi taler om her.
For så vidt angår, at man ikke må få støtte af danske soldater, så læser fru Pia Christmas-Møller vores initiativ forkert.
Der står deri, at såfremt der er behov for beskyttelse af danske initiativer, så er vi villige til at opfylde det, og i det ligger også, at det kan være danske soldater.
Det er blot ikke som en del af den multinationale sikringsstyrke.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-05-18:
Nu har den socialdemokratiske ordfører flere gange henvist til Socialdemokratiets udspil under overskriften »Det Irakiske initiativ«.
Heraf fremgår det, at vi skal yde dansk bistand til et stærkt politi og militær under demokratisk kontrol, vi skal yde dansk bistand til at forbedre Iraks miljø, dansk bistand til at udnytte Iraks store landbrugsressourcer, og vi skal yde dansk bistand til opbygning af en irakisk ombudsmandsinstitution og støtte til udvidelse og implementering af menneskerettighederne, alt sammen elementer, som er indeholdt i den igangværende danske indsats i Irak.
På den måde kunne det sådan set forveksles med den danske regerings politik bortset fra to ting – og jeg vil gerne have det bekræftet.
Socialdemokraterne lægger op til, at vi nu skal forpligte os til en 4-årig periode, nemlig 2007-2010 – altså tidsmæssigt langt mere vidtrækkende end det, som den danske regering lægger op til i det mandat, man søger her i Folketinget.
Det er den ene forskel.
Den anden er, at disse civilisters indsats ifølge Socialdemokraterne ikke bliver beskyttet af danske soldater.
De civile genopbygningsaktiviteter må ikke blive beskyttet af danske soldater.
Hvem skal så beskytte de danske personer, som måtte blive udsendt under dette civile program, som Socialdemokraterne mener skal erstatte regeringens politik?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Nu kan jeg forstå af hr. Jens Hald Madsens retorik, at der er krig i Irak i øjeblikket, det er ellers ikke det, der sædvanligvis gives udtryk for.
Præsident Bush sagde, at krigen var slut den 1. juni 2003, og at det derefter er en besættelsesaktion osv., så jeg mener ikke, man nødvendigvis skal bruge krigsretorik her.
Må jeg ikke sige, at vi satte 1. juli som en yderste frist for over et år siden, i slutningen af 2004, og vi mener, at regeringen har haft rigelig tid til at komme med en exitstrategi, hvori man kunne komme med en fornuftig plan for tilbagetrækning af det danske bidrag til Irak.
Det har man ikke villet, og derfor har der stået denne frist.
Det er klart, som jeg tidligere svarede i dag, at hvis det skulle være 1. juli, og regeringen var kommet til os, så havde vi selvfølgelig været til at tale med for at finde en tidsfrist for en fornuftig planmæssig afvikling af det her.
Med hensyn til, hvad man skal gøre i Irak, vil jeg sige, at man skal gøre fuldstændig det samme, som når englænderne trækker 800 soldater tilbage, og vi trækker 500 tilbage.
Det er bare det, man skal gøre.
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-18:
Jeg synes, at den sidste bemærkning om, hvad de sikkerhedsstyrker skal lave med hensyn til genopbygning, bare viser, at det er meget tåget, hvad det er, der skal ske.
Hvem skal trækkes hjem, og hvem skal fortsætte?
Det er meget tåget.
Men noget, der er endnu værre, er, at hr. Per Kaalund siger: Den 1. juli var vores sidste frist for den fremtid, der er for Irak.
Hvad med den irakiske befolkning?
Hvad skal de gøre, når lande udenom gang på gang forsøger at destabilisere deres land?
Det skal vi altså fuldstændig ignorere.
Skal vi fuldstændig ignorere terrorismen?
Skal vi kun hjælpe terroristerne ved at sige: Nu skal I høre her.
I får en dato, og så er vi på vej ud, og så kan I gøre, lige hvad I vil?
Er det ærlig talt
ikke, undskyld udtrykket, det dummeste, man overhovedet kan gøre i krigsstrategi, nemlig at fortælle fjenden, hvornår man trækker sig tilbage?
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Jeg kan godt prøve at tydeliggøre over for hr. Jens Hald Madsen, at de danske soldater, de mange, der efterhånden har været dernede, på de præmisser, der har været, med det mandat, de har haft, har gjort en ganske stor og betydningsfuld indsats under ofte ganske vanskelige vilkår.
Megen ros for det, det har vi sagt den ene gang efter den anden.
Det, jeg prøvede at sige i besvarelsen før om en overvurdering af den danske indsats, er, at det er, som om man i Venstres retorik kan høre, at den militære betydning af 500 danske soldater i den sydlige del af Irak er med til at løse samtlige irakiske problemer.
Det var altså en numerisk sammenligning af 500 soldater ud af de 150.000, der er i Irak.
Der tror jeg man gevaldig overvurderer betydningen af 500 soldaters indsats.
Med hensyn til beskyttelse og genopbygning vil der efter vores opfattelse også kunne bruges danske soldater i forskellige sammenhænge på samme måde, som regeringen foreslår at bidrage med transportflyet, som skal stationeres i Jordan.
Der tror jeg, at der står, at der kræves noget med 40 mand til at betjene flyet, teknikere, mekanikere, piloter osv., og så yderligere i givet fald 30 til sikring.
30 soldater af den type, også i et større tal andre steder i Irak i forbindelse med FN-opgaver, NATO-opgaver osv., kan vi godt forestille os.
Jens Hald Madsen (V), 2006-05-18:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg har stor respekt for hr. Per Kaalund, men jeg synes ikke, det er særlig flatterende at høre citater om, at det hverken gør fra eller til, hvis man trækker de danske soldater ud, at indsatsen fra de danske soldaters side er totalt overvurderet.
Det synes jeg ikke er særlig flot at sige, mens vi har soldater, der sætter deres liv på spil hver evig eneste dag.
Jeg bliver nødt til at spørge: Kan hr. Per Kaalund slet ikke se vigtigheden af det politiske signal, som vi også har i forbindelse med tropper i Afghanistan, og som vi har haft tidligere ved FN-missioner i Kosovo, Eritrea?
Det, som jeg ikke kan forstå, er, at man ikke respekterer og anerkender det politiske signal, og mit sidste spørgsmål for denne gang er: Når vi taler om de sikkerhedsstyrker, der skal bruges til genopbygning, er det så ikke fuldstændig de samme opgaver, de skal have, som de har for øjeblikket?
Det handler da også om genopbygning, og så skal man bruge sikkerhedsstyrker.
Så hvorfor lave den her omdefinering?
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
Jeg vil godt spørge hr. Per Kaalund, om han ikke synes, det er underligt, når de borgerlige ordførere fra de tre regeringspartier hele tiden siger, at vi skal blive der så lang tid, som irakerne ønsker det.
Er sandheden ikke en helt anden, nemlig at den dag, hvor amerikanerne beslutter at trække sig ud, vil danskerne formentlig løbe meget hurtigt efter, og vil hr. Per Kaalund ikke også, hvis han blev spurgt, give det gode råd, at vi skal forlade Irak mindst samtidig med amerikanerne?
Og er det ikke sagens kerne, at de, der beslutter om fremtiden i Irak, i virkeligheden er USA?
Det, der bliver skabt i dag, synes jeg er et behageligt klart billede af, at det her er den amerikanske præsidents krig.
Danmark blev lokket ud i noget, Danmark aldrig skulle have været lokket ud i, og derfor er jeg glad for, at vi i dag får en helt enig opposition, der tegner en front imod de tre borgerlige regeringspartier.
Per Kaalund (S), 2006-05-18:
Til det kan jeg svare, at de humanitære indsatser på forskellig vis, Røde Kors, ngo'er, og hvad der ellers er, vil vi støtte, og det vil jeg da tro vi også kunne gøre i samarbejde med regeringen.
Så der er en positiv indstilling til det, og kommer der konkrete projekter og forslag, tager vi gerne stilling til det.
Villy Søvndal (SF), 2006-05-18:
SF har som bekendt været imod det militære eventyr i Irak hele vejen, og jeg synes desværre også, vi har fået ret på en måde, som er ganske ubehagelig.
Men jeg vil i dag godt rose hr. Per Kaalund for, at Socialdemokraterne vender tilbage, så vi har klare skillelinjer i det her.
Jeg synes, det er helt rigtigt set, som hr. Per Kaalund var inde på, at det her er Bushs krig, at det her er den danske statsministers krig, og det har været med til at forplumre billedet, at der var andre, der deltog i en periode.
Det er et meget smalt flertal bestående af regeringspartierne og Dansk Folkeparti, der nu går videre.
Jeg vil godt spørge hr. Per Kaalund om sikkerhed for, at vi også kan stemme sammen om at fortsætte en humanitær indsats af mindst samme omfang.
Jeg synes, at de tal, jeg fremdrog i starten fra UNICEF's undersøgelser, der viser børnedødeligheden, er et tydeligt eksempel på, hvor det store hjælpebehov er.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Blot for referatets skyld skal jeg i hvert fald sige, at det mig bekendt var den 3. maj, provinsrådet ophævede den her boykot, så det er da efterhånden lidt tid siden, men lad det være.
Det, jeg så kan forstå nu, er, at man gerne vil bidrage til genopbygningsdelen.
I den trusselsvurdering, der er fra Forsvarets Efterretningstjeneste, står der i § 6, at man vurderer, at volden mellem irakiske religiøse og etniske grupper vil stige yderligere og få et borgerkrigslignende omfang, hvis koalitionen trækker sine styrker ud af landet, før de irakiske sikkerhedsstyrker er i stand til at opretholde sikkerheden.
Tror hr. Per Kaalund og Socialdemokratiet så, at det overhovedet kan lade sig gøre at gennemføre »Det Irakiske Initiativ«, når det, der er brug for, først og fremmest er at skabe en sikkerhed for derigennem at kunne foretage en genopbygning?
Tror hr. Per Kaalund, det vil være muligt at foretage den her genopbygning, uden at der er nogen som helst sikkerhed til stede?
Frank Aaen (EL), 2006-05-18:
Ja, vi er uenige om det principielle.
Det ved alle og enhver, det ved vi her, og det ved befolkningen, så derfor tog jeg fat i et meget præcist spørgsmål.
Jeg kan ikke forstå, at vi ikke kan få et klart svar fra Venstre.
Hvis det er sådan, at Danmark er med til at tage fanger i en hvilken som helst væbnet konflikt med militær indsats – og det har vi altså været i Irak så sent som for kort tid siden – har vi også ansvaret for og skal garantere, at ingen af de fanger senere bliver tortureret, forsvinder eller dør.
Det må være sådan, at når vi medvirker til at tage fanger, bliver de fanger enten frigivet igen, eller også bliver de dømt af en dommer, men de bliver under ingen omstændigheder mishandlet undervejs.
Det har vi stillet spørgsmål om, dem fik vi besvaret i Folketinget så sent som i går, og derfor kunne man godt håbe, at Venstre har den holdning, at selvfølgelig bør det være sådan for et land, der støtter menneskerettighederne.
Men Venstre er åbenbart ikke interesseret i at være sikker på, at de mennesker, vi er med til at tage som fanger, bliver behandlet ordentligt.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-05-18:
Jeg kan sige til hr. Frank Aaen, at en af grundene til, at det giver en rigtig god mening at være i Irak, jo netop er at sikre, at vi uddanner både det irakiske politi og det irakiske militær til at overholde de internationale love og regler, som skal være gældende.
Det er jo derfor, vi koncentrerer mange ressourcer om lige netop det.
Jeg ved ikke, hvad der er sket i det konkrete tilfælde, men det har hr. Frank Aaen jo en ganske udmærket mulighed for at stille et klart spørgsmål til forsvarsministeren om.
Men jeg kan bare sige, at det alternativ, som hr. Frank Aaen og Enhedslisten stiller op, nemlig at forlade Irak, løser intet, snarere tværtimod.
Der står i Forsvarets Efterretningstjenestes trusselsvurdering, at hvis man forlader Irak nu, vil der ske det, at Irak bevæger sig hen mod en borgerkrig, og det ønsker Venstre ikke.
Frank Aaen (EL), 2006-05-18:
Vi har den modsatte opfattelse: For hver dag vi bliver sammen med USA, jo værre går det, og jo vanskeligere bliver det at løse problemerne.
Men det er vi uenige om, og det er, som det er.
Jeg vil så vende mig til, hvordan det går, nu hvor vi er der.
Forleden så vi en meget stolt pressemeddelelse på hærens hjemmeside, hvor der stod, at Danmark ikke bare havde både planlagt og ledet en aktion, men at der også var taget 12 fanger.
Vi har så sent som i går spurgt til, hvad der er sket med de 12 fanger.
Vi ved nemlig, at de bare er blevet overladt til irakerne, og vi ved, at irakerne har den uvane, at mange af de fanger, de tager, altså senere bliver fundet døde eller lemlæstede, fordi de har været udsat for tortur, eller også er de helt forsvundet.
Er det virkelig acceptabelt for Venstre, at Danmark deltager i at tage fanger uden at have garanti for, at de ikke efterfølgende dør eller bliver tortureret?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-05-18:
Vi er heller ikke af den opfattelse, at det her kun er konsekvensrettelser, så derfor mener vi, at det er sagligt begrundet, når der er nogle, der ønsker at få det tilbage til udvalget, og at forhandlingen her afbrydes.
Dansk Folkeparti bakker op om det for at få hele sagen her belyst på ny.
Torben Hansen (S), 2006-05-18:
Det kan for så vidt gøres ganske kort.
Vi kan støtte både Det Radikale Venstres og SF's ønske om, at behandlingen afbrydes, i og med at der også er nye oplysninger undervejs.
Jeg vil også gerne rette en misforståelse og sige til den konservative miljøordfører, hr. Christian Wedell-Neergaard, at det, der ligger i det her lovforslag, ikke er konsekvensændringer af kommunalreformen, det er ændringer af sammensætningen i Naturklagenævnet, og det har intet at gøre med kommunalreformen.
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Det handler jo om, at vi med hensyn til lovforslaget er i en situation, hvor der ser ud til at være flertal for, at man skal lave en grundlæggende høring, inden man skrider til lovgivning, og hvis det er rigtigt – og det vil den her debat jo afsløre – er det eneste rigtige at afbryde forhandlingerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-18:
Så der er altså ikke nogen grund til dette.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-18:
Jeg vil gerne bede om, at behandlingen af lovforslaget afbrydes.
Der er kommet oplysninger om, at der er nogle elementer, som hidtil ikke er blevet belyst, som kan blive belyst i et videre forløb.
Vi finder det derfor rigtigst, at man afbryder behandlingen på nuværende tidspunkt og så får lejlighed til at behandle de nye elementer, vi kan få belyst.