runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-09-09:
Jeg vil gerne stille hr. Kristian Jensen det spørgsmål omkring de supplerende dagpenge, om ikke de er medvirkende til, at der er fleksibilitet og effektivitet på arbejdsmarkedet, og om ikke det i virkeligheden er det, Venstre er på vej til at angribe og sætte ud af kraft.
For hvad vil modtrækket være?
Modtrækket vil selvfølgelig være, at arbejdsgiveren får nogle flere omkostninger, at samfundet får nogle flere omkostninger, nemlig at man ved at fjerne den fleksibilitet, som man gør her, så vil få disse omkostninger på virksomheden.
Men det er selvfølgelig ikke regeringens ansvar, at erhvervslivet har de bedst mulige rammebetingelser for at kunne virke, selv om man står her og siger det.
Men det er jo det, der bliver kendsgerningen, nemlig at man mister fleksibiliteten, man mister effektiviteten.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2003-09-09:
Han vil heller ikke svare på spørgsmål om de besparelser, der er, på 800 mio. kr. på arbejdsmarkedspolitikken, og han vil heller ikke svare på spørgsmål om regeringens stop and go-politik, når vi taler voksenefteruddannelse.
Men man vil godt skalte og valte med de ledige efter forgodtbefindende, og så er svaret her, at jobtræning altså er bedre end uddannelse.
Nej, det er det ikke og slet ikke i en tid, hvor ledigheden stiger.
Hr. Kristian Jensen ved jo også godt, at der skal uddannelse til, for at arbejdsgiverne vil ansætte de ledige, så vi opfatter det i hvert fald meget som en hindring i stedet for en forbedring, det, hr. Kristian Jensen og regeringen vil.
: Hvor i det forlig, der er indgået på arbejdsmarkedsdelen, står der, at der skal være et loft over, hvad regeringen bruger af midler på uddannelse?
Mig bekendt står der i aftalen, at der er et frit redskabsvalg.
Det vil jeg gerne have hr. Kristian Jensen til at bekræfte herfra.
Så synes jeg faktisk, at hele den sang herfra om, at folk bare kan gå ud og finde sig et fuldtidsjob, altså er at håne de mennesker, som går og stemmer dørklokker og går ud på virksomheder for at finde de job, som ikke er der.
Jann Sjursen (KRF), 2003-09-09:
Jeg mener, at hr. Kristian Jensen i sit svar til undertegnede for lidt siden omkring forliget vedrørende »Flere i arbejde« i virkeligheden meget godt får illustreret, hvorfor politik så ofte degenererer til polemik i dette høje Ting.
Her er vi efter min mening ved kernen af noget af det, som også må gælde i de forestående finanslovforhandlinger og i forbindelse med de nye forlig og aftaler, der måtte være indgået, nemlig at forligspartnere bliver behandlet på en sådan måde, at forlig kan have varighed til gavn ikke mindst for dem, de vedrører, men også for det arbejde, vi skal udføre her i Folketinget.
Og der mener jeg, at hr. Kristian Jensen og Venstre i denne her sammenhæng springer flot og elegant - det ved jeg nu ikke helt om det er - over, hvor gærdet er lavest og blæser på den forligskreds, der rent faktisk er.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Jan Petersen: Vi har mange måder at gøre beskæftigelsen op på, som jeg sagde.
Derfor er der i de nøgletal, der står på side 19, medregnet en støttet beskæftigelse.
Men hr. Jan Petersen har ret i, at der er andre og mere specificerede tal, der også viser, hvor mange der er i privat beskæftigelse, hvor mange der er i offentlig, og hvor mange der er i ustøttet beskæftigelse.
Det, jeg synes er interessant, er: Hvad er Socialdemokratiets bud på en løsning af det problem med arbejdsløsheden, som vi har?
Ja, det er en skat på arbejdskraft, en to-promilles-uddannelsesskat på at ansætte mennesker, det er en bøde til virksomheder, der fyrer folk, når de er over 55, sådan at virksomhederne nok skal sørge for, at de, der er på vippen, ryger ud, inden de er 55.
Det er nye byrder og nye afgifter på skatter og skatter på erhvervslivet.
Hvor vi har brug for at styrke dansk erhvervslivs konkurrenceevne, så ønsker Socialdemokratiet at svække den med en ganske velkendt byge af afgifter, byrder og skatter.
Og derfor er det en ganske glimrende forretning at være medlem af a-kassessystemet, og derfor er det noget, vi fra Venstres side ønsker at flest muligt bliver medlem af.
Til fru Anne-Marie Meldgaard
: Igen, hvad er det, der virker, når vi snakker om ledige?
Nu er det muligt også for lokale og regionale områder at bruge flere penge på uddannelse, hvis det er det, de ønsker, hvis der er nogle lokale forhold, f.eks. en konkret arbejdsplads, der mangler en konkret uddannelse.
Nu skal man passe på med at bruge enkelteksempler til at generalisere ud fra, men hvis man holdt øje med tv-avisen for nogle dage siden, så var der netop dér en ung kvinde, der arbejdede på deltid med supplerende dagpenge, som blev spurgt: Hvad ville du gøre, hvis ikke du havde mulighed for at få supplerende dagpenge?
Og svaret var ganske klart, at så ville hun finde sig et job på fuld tid.
Det er naturligvis muligt, også for en lang række af dem, der er på supplerende dagpenge i dag, at få et andet job.
Villy Søvndal (SF), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen sagde i sit indlæg, jeg citerer efter, hvad jeg skrev ned: »Der er fortsat vækst i kommunerne.«
I går udkom Ugebrevet A4, der siger følgende til indledning: »Folkeskoler bliver lukket og lærere fyret, vuggestuer og børnehaver indskrænker åbningstiderne, ældreplejen bliver skåret ned.
Det er blot nogle af konsekvenserne af de besparelser, som kommunerne i disse uger er i gang med.
Velfærden er sat på skrump.«
Der er noget imponerende ved en ordfører, der, efter i 2 år at skulle støtte et regeringsparti, er kommet så meget på afstand af virkeligheden, at han kan sige, at det går godt med velfærden, at der er penge udeomkring, mens enhver, der har berøring med virkeligheden, ved, at det, der sker ved budgetlægningen i kommuner og amter i øjeblikket, er det mest dramatiske angreb på velfærdens kerneområder, vi har set i mange, mange, mange år.
Jeg havde egentlig lidt ondt af hr. Kristian Jensen.
Jeg kan huske, at jeg selv engang var kommet af sted og skulle holde en tale og havde fået en forkert tale med. Jeg vil bare spørge: Var det det, der skete for hr. Kristian Jensen i dag?
Klaus Hækkerup (S), 2003-09-09:
Det mest afgørende ved en finanslov er jo, hvordan den samlede sammenhæng mellem udgifter og indtægter er.
Den nuværende regering og de nuværende regeringspartier har tilkendegivet, at de har tilsluttet sig år 2010-målsætningen om en halvering af den offentlige gæld.
En sådan halvering forudsætter, at man har omkring 25 mia. kr. i overskud på statens budget hvert år, hvis vi skal nå målet inden år 2010, Hvad har vi set under denne her regering?
Ja, den sidste finanslov, den socialdemokratisk ledede regering afleverede, havde et overskud på 26,1 mia. kr. Den borgerlige regerings første finanslov havde et overskud på 16,5 mia. kr., det er siden reduceret til 11,1 mia. kr., og det er i år reduceret til 5,3 mia. kr.
Det helt enkle spørgsmål, jeg har til Venstres ordfører, er: Har regeringspartierne opgivet målsætningen for år 2010?
Hvis de ikke har, hvornår agter de så at leve op til den?
Jacob Buksti (S), 2003-09-09:
Der er tidligere folk, der har stillet sig lidt tvivlende med hensyn til, hvordan det vil være at være kunde i den bank, som hr. Kristian Jensen har været ansat i, og jeg vil godt tilslutte mig dem, som er lidt bekymrede ved det. Hr. Kristian Jensen kan jo ikke bortforklare, at gælden er steget med 23 mia. kr. under den nuværende regering.
Hr. Kristian Jensen kan heller ikke bortforklare, at de 8,5 mia. kr., som hr. Kristian Jensen selv snakker om i skattelettelser, pumpes ud, for at det skal give merforbrug.
Der står jo direkte i »Økonomisk Redegørelse« på side 113, at hvis det ikke sker, skal der foretages en såkaldt finanspolitisk tilpasning på 1 pct. af BNP.
Derfor er pointen helt præcis: Hvordan og hvorledes tror hr. Kristian Jensen, at de 60.000 arbejdspladser kommer, når det, vi har set, er, at antallet af ledige er stigende? Endelig: Når hr. Kristian Jensen siger, at der ikke er foretaget noget som helst med hensyn til gældsafvikling i Socialdemokratiets udspil, er det, fordi hr. Kristian Jensen ikke har forstået, at forskellen på regeringens udspil og Socialdemokratiets udspil er, at vi stadig væk har hele råderummet på de 10,6 mia. kr. tilbage, i modsætning til regeringen, som allerede har brugt dem.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til fru Anne Baastrup: Jeg har aldrig sagt, at problemet med ungdomsarbejdsløsheden løser sig selv.
Det vil jeg gerne have at fru Anne Baastrup undskylder her fra denne talerstol.
Det er ikke blevet sagt.
Jeg har tværtimod sagt, at vi skal tage os af arbejdsløsheden.
Vi skal også tage os af ungdomsarbejdsløsheden.
initiativer for at gøre noget ved det. Jeg synes, at det er for lavt et debatniveau, SF bevæger sig ned på.
Men det må åbenbart være, fordi SF ikke kan debattere ud fra virkelighedens verden, og fordi man har så dårlig en sag, at man er nødt til at lave fordrejninger.
Jeg vil gerne understrege, at når vi kigger på det samlede antal kommuner - hvis fru Anne Baastrup har tid til at lytte efter - er der vækst i antallet af dagpasningspladser.
Det er ikke noget, jeg har opgjort.
Det er noget, Politiken har opgjort.
Der blev nedlagt 700-800 pladser, men der blev oprettet ca. 4.500 nye. Det er rigtigt, at Nyhedsbrevet A4 har været inde og kigge på de 16 største kommuner.
Men det samlede billede af, hvordan det går i Danmark, er altså ikke landets 16 største kommuner.
Det er alle 271 kommuner, og det er dem, vi herinde i Folketinget er sat til at tage vare på.
Derfor synes jeg, det er for ynkeligt for SF, at de ikke vil forholde sig til virkelighedens verden.
Til hr. Klaus Hækkerup: Vi holder os inden for den ramme for gældsafvikling, der er blevet lagt frem.
Rammen svinger fra 0,5 til 2,0 pct., og det er en ramme, fordi der skal være plads til de udsving, der kan være hen over årene.
Jeg ønsker gerne, at vi får den gældsafvikling sat i vejret.
Men jeg må bare konstatere, at Socialdemokratiet ikke selv har afsat en eneste krone ekstra i Socialdemokratiets finanslovoplæg til at nedbringe statens gæld.
Til hr. Morten Helveg Petersen: Jeg må indrømme, at jeg ikke har slået det tal efter, som hr. Morten Helveg Petersen nævner, om en halvering, men jeg er ikke i tvivl om, at når hr. Morten Helveg Petersen står med »Økonomisk Redegørelse« i hånden, er det sikkert rigtigt.
Derfor er det netop, at der er en ramme, der er en udsvingsmargen, for når der er lavkonjunktur, og det tror jeg ingen betvivler at vi er inde i i øjeblikket, skal der være plads til, at afdraget på de offentlige gældsposter er mindre, end når der er en højkonjunktur.
Vores opgave er så bare at sikre, at når der kommer opgang og bedre tider, solder vi ikke pengene op på øget offentligt forbrug, men bruger dem til at afdrage den offentlige gæld.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Til hr. Kristian Jensen: Det nytter jo ikke at sige, at man vil overholde målsætninger for dansk økonomi frem mod år 2010, når det er helt evident, at man er ved at skride, at man er ved at løbe fra dem, at man så at sige er på vild flugt.
Jeg prøver at gentage mit spørgsmål, for jeg fik ikke noget svar før: Vil hr. Kristian Jensen dog ikke åbent og ærligt medgive, at det er lykkedes den borgerlige regering at høvle mere end 20 mia. kr. af overskuddet på de offentlige finanser på bare 2 år?
Så er det da mere regulært, hvis hr. Kristian Jensen siger: Jamen det er helt korrekt, for det er brugt på skattestop; det er brugt på udgifter til Dansk Folkeparti.
Det er da mere regulært over for vælgerne, i stedet for at foregøgle at man er ansvarlig
, når det i henhold til regeringens egne tal er helt evident, at overskuddet på de offentlige finanser er reduceret til kun 16 mia. kr.
Det er da mere regulært at indrømme, at man er ved at fravige en i øvrigt ret fundamental og central plan, nemlig dansk økonomi frem mod år 2010.
Klaus Hækkerup (S), 2003-09-09:
Det er fuldstændig korrekt, når hr. Kristian Jensen siger, at 2010-planen ikke skelner mellem offentlig gældsafvikling og statslig gældsafvikling.
Præcis derfor bad vi i Finansudvalget om at få en opdeling, så vi kunne se, hvad der var statslig gældsafvikling, og hvad der ikke var statslig gældsafvikling.
Det, vi kan konstatere i dag, er, at den gældsafvikling, som staten skal gennemføre, er den, der ikke bliver gennemført.
Hr. Kristian Jensen siger, at man holder sig inden for rammerne.
Ja, det skal jeg love for.
Man holder sig alt, alt for beskedent inden for rammerne.
Rammen for 2004 er på 23,7 mia. kr., som vi burde afdrage.
Og hvad er det, regeringen reelt stiller med?
Et finanslovforslag, der siger 5,3 mia. kr. Jeg har kun ét spørgsmål til hr. Kristian Jensen:
Hvornår bliver ambitionen at leve op til rammerne?
Anne Baastrup (SF), 2003-09-09:
Diskussionen her i formiddag har med al ønskelig tydelighed vist, at regeringen også i år vil satse på at stjæle fra børn og unge og give til de rige.
Hr. Ole Sohn rejste spørgsmålet om ungdomsarbejdsløshed, og hvad var hr. Kristian Jensens svar?
Hr. Villy Søvndal påpegede, at landets største kommuner foretager massive besparelser på områder, der vedrører børn
og unge
Hvad gjorde hr. Kristian Jensen?
Han kom med en bortforklaring.
Det var et eller andet med en hel masse små kommuner, der tilsyneladende ikke laver noget.
Men hr. Kristian Jensen gik jo ikke ind og så på, hvilke kommuner Nyhedsbrevet A4 rent faktisk har undersøgt. Så er det, jeg spørger: Hvad er det, Venstre rent faktisk vil i forsøget på at gavne børn og unge, således at Danmark kan blive rigere?
Hvor er der et eneste eksempel i finansloven på, at man omfordeler fra dem, der har de høje indtægter, og sikrer, at børn og unge får en ordentlig uddannelse, får et ordentligt arbejde - bare ét eksempel?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Selv i en lavkonjunktur holder vi fast i, at der skal være orden i økonomien og overskud på budgetterne.
Selv under en lavkonjunktur er vi inden for det spænd mellem 1,5 og 2,5 pct. af BNP, som er rammen for, at vi afdrager den offentlige gæld i den takt, som er lagt fast i 2010-planen.
Så vil jeg bare sige, og det er også til hr. Klaus Hækkerup, at »Danmark 2010« ikke skelner mellem, hvad der er statsgæld, og hvad der er øvrig offentlig gæld, for det, der er vigtigt, er, at den samlede offentlige gæld kommer ned, sådan at den samlede offentlige sektor får færre renteudgifter og mindre afdrag at skulle slæbe rundt på.
Derfor er det naturligvis rigtigt - det vil jeg gerne medgive hr. Klaus Hækkerup - at det også er vigtigt, at staten afdrager sin gæld, at staten får nedbragt den gæld, vi har, så vi får færre renteudgifter at slås med på vores budget.
Der er det bare, at jeg siger, at vi holder os inden for de rammer, der er.
Vi har overskud på statens DAU-saldo.
I 2002 havde vi det største overskud renset for engangsindtægter
nogen sinde.
Og det betyder, at vi rent faktisk er med til at sikre en holdbar fremtid.
Til hr. Jacob Buksti, der også spørger til gælden, er dele af svaret givet, men med hensyn til skattelettelserne og hele regeringens politik er det finansieret, så længe vi holder os inden for de rammer og har rigeligt med overskud på statens budgetter, de offentlige finanser samlet set, til at holde os inden for den målsætning om en lavere gæld.
Og derfor er det sådan, at også til næste år vil vi i procent af BNP, hvilket er måltallet, have en lavere statsgæld og en lavere offentlig gæld. Vi ønsker selvfølgelig, at vi kan øge gældsafviklingen, men jeg må bare konstatere, at når jeg læser det oplæg, der i går kom fra Socialdemokratiet, er der jo heller ikke afsat en eneste krone til ekstra nedbringelse af statens gæld set i forhold til det, regeringen spiller ud med.
Så Socialdemokratiet kan jo ikke være helt utilfreds med det, vi har lagt op til.
Jacob Buksti (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen må undskylde, men jeg har altså svært ved at forstå, hvordan og hvorledes en stigende gæld kan være det samme som, at man afvikler gælden.
Det, jeg spurgte om, var, hvordan og hvorledes regeringen og Venstre vil få det til at gå op.
Så længe regeringen har siddet, er gælden steget med 23 mia. kr. Og 2010-perspektivet siger, at man skal halvere gælden for at nedbringe renterne, så man kan betale for det stigende antal ledige.
Det var det, jeg spurgte om, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan hr. Kristian Jensen tror, at Danmark bliver rigere, når vi får en voksende gæld.
Det andet, som jeg godt vil spørge hr. Kristian Jensen om,
er: Hvordan og hvorledes kan det være, at hr. Kristian Jensen bliver ved med at påstå, at de her skattelettelser, som regeringen giver, er finansieret krone for krone, når det samtidig er sådan, at hr. Kristian Jensen siger, at det er en del af en ekspansiv finanslov, hvor det er sådan, at man pumper flere penge ud, så folk kan bruge flere penge?
Hvordan går det op?
8,5 mia. kr. har hr. Kristian Jensen jo selv sagt, at man giver borgerne.
Hvis de er finansieret krone for krone, skulle de også tages igen, eller hvad?
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-09-09:
Jeg prøvede også at spørge Venstres ordfører om, hvordan det hang sammen med traditionel borgerlig økonomisk politik, sådan som borgerligheden i hvert fald gerne vil opfatte sig selv i forhold til ansvarlighed, når nu det står sort på hvidt i regeringens eget forslag, at overskuddet på saldoen på de offentlige finanser er gået fra at ligge mellem 30 og 40 mia. kr. til i 2003 at ligge på 16,6 mia. kr. Altså mere end en halvering på bare 2 år.
Det står sort på hvidt.
Jeg skal bare bede hr. Kristian Jensen om at bekræfte, at det er lykkedes regeringen på bare 2 år at reducere det samlede overskud med mere end 20 mia. kr.
Det vil jeg gerne have at hr. Kristian Jensen bekræfter åbenbart skulle være borgerlig politik anno 2003.
Lotte Bundsgaard (S), 2003-09-09:
Først kan man jo konstatere, at hr. Kristian Jensen ikke ønsker at svare på spørgsmålet om, hvorvidt han mener, at det er et problem for kassedamerne og rengøringsassistenterne og hjemmehjælperne og andre, der ikke kan få et fuldtidsjob, at de efter regeringens nye forslag nu bliver nødt til at melde sig ledige på fuld tid.
Det vil han ikke svare på, men vi kan bare se af forslaget, at det er det, det vil betyde - at mennesker, som kunne finde et job 20-25 timer om ugen, nu ikke kan få husholdningen til at hænge sammen og derfor må melde sig ledige på fuld tid på grund af to, der tjener over 1 mio. kr.
Det synes jeg er beskæmmende.
Så vil jeg sige til hr. Kristian Jensen, at jeg godt hørte, at hr. Kristian Jensen stod heroppe og sagde, at to ledige var to for meget.
Det kan godt være, at regeringen siger det her med, at den mener, at to ledige er to for meget.
Men samtidig sætter regeringen sig jo ned og venter på bedre tider.
Hr. Kristian Jensen står selv heroppe og siger: Lad os nu se, om det ikke går bedre.
Er det, man har tænkt sig at gøre for at løse arbejdsløsheden, at skære ned på voksenefteruddannelse og tvinge mennesker til at melde sig på fuld tid?
Vi har faktisk et langt bedre forslag, nemlig en jobplan, der kan sikre alle eller mange af alle de her mennesker et arbejde.
Men det vil regeringen ikke være med til.
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Til hr. Ole Vagn Christensen: Det er naturligvis sådan, at vi ønsker at bevare en fleksibilitet på arbejdsmarkedet.
Derfor er der heller ikke tale om, at vi ønsker at fjerne systemet med supplerende dagpenge.
Vi ønsker at fjerne nogle af de uhensigtsmæssigheder og urimeligheder, der har været, og jeg mangler stadig væk et klart svar på, om Socialdemokratiet virkelig synes, at vi skal belønne løst ansatte frem for fast ansatte, om vi skal belønne folk, bare fordi de har den ene form for arbejdstid i forhold til den anden form for arbejdstid, for det er sådanne skævheder, der er i systemet i dag, og det er de hjørner, vi vil gå ind og diskutere, forbedre og lave anderledes.
Når jeg trak på smilebåndet under hr. Jens Peter Vernersens indlæg, så var det jo, fordi hr. Jens Peter Vernersen i lighed med hr. Jacob Buksti kører frem med en forkert påstand om ufinansierede skattelettelser.
Den er blevet tilbagedrevet og dokumenteret falsk flere gange, men alligevel hører man den gentaget.
Først og fremmest er skattelettelserne finansieret krone
til krone i forhold til, at vi har brugt det råderum, der var, samt ved at sænke taksten for vækst i den offentlige sektor.
Det kan ses ved, at vi holder overskuddet på de offentlige finanser inden for det bånd mellem 1,5 og 2,5 pct. af BNP, som er nødvendigt for at nå målet.
Når vi har valgt at målrette vore skattelettelser til folk på arbejdsmarkedet, så er det netop, fordi vi ønsker at bruge pengene til at motivere folk yderligere til at komme i arbejde.
Derfor er det klart, at når vi ønsker at bruge pengene på at få folk i arbejde, så er det også den gruppe, der får størst gavn af de skattelettelser, vi har.
Jeg vil bare sige, at alle de andre, også folkepensionisten, SU-modtageren og dagpengemodtageren, får gavn af regeringens skattestop, som er med til at sikre, at man ikke render ind i stigende grønne afgifter, som vi så talrige gange har set under den tidligere regering.
Til hr. Jacob Buksti vil jeg bare sige, at vi holder os inden for rammerne, og derfor er vi på sporet af en faldende gæld.
Vi har en faldende gæld i forhold til bruttonationalproduktet, og når der er nogle tekniske omlægninger, bl.a. at vi har øget gæld til nogle broselskaber, ja, så kan det godt være, at der et enkelt år er en stigning i den nominelle offentlige gæld, men det ændrer ikke ved det underliggende, nemlig at dansk økonomi er sund, at den offentlige saldo er i plus, og at vi er inden for det spænd, som er nødvendigt for at nå målet. Derfor er dansk økonomi i trygge og gode hænder blandt regeringspartierne.
Jacob Buksti (S), 2003-09-09:
Hr. Kristian Jensen gentog igen og igen: »Det her gør Danmark rigere.«
Vil hr. Kristian Jensen så ikke forklare mig, hvordan og hvorledes det kan være, at det er lykkedes regeringen at hæve gælden.
Den er steget med 23 mia. kr., så længe den her regeringen har siddet.
Hvordan passer det med det 2010-perspektiv, som hr. Kristian Jensen næsten bruger som en besværgelse, men som jo netop har som mål at halvere gælden for at nedbringe renterne, så man er i stand til at finansiere det større og stigende antal ældre i fremtiden?
Det er jo det, det handler om, må jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Det er noget for noget.
Men er det ikke sådan, at det, der er pointen i hele regeringens politik, er, at man i stedet for starter med at give ufinansierede skattelettelser, så man har pumpet 8,5 mia. kr. ud til folk ufinansieret med det resultat, at man sender gælden videre til næste generation?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-09-09:
Det interessante er jo, må jeg sige til hr. Kristian Jensen, hvem det er, der får del i disse ufinansierede skattelettelser, som ligger hos regeringen.
Hvem er det, der får del i disse ufinansierede skattelettelser, og hvem gør ikke?
Det, vi jo ved, er, at bortset fra de 40.000, der fik en ældrecheck, så får 750.000 folkepensionister ikke del i det; 275.000 førtidspensionister får ikke del i noget som helst; SU-studerende får ikke del i det; kassedamen får 120 kr. og skal betale endnu mere for at få passet sit barn.
Det er da en total skævvridning, det her drejer sig om.
Det må hr. Kristian Jensen da kunne se.
Jeg kan godt se, at man også sidder med lidt smådårlig samvittighed over det her - det troede jeg faktisk ikke man kunne have i Venstre - men der er jo ikke nogen som helst tvivl om, hvordan det hænger sammen.
Det er fuldstændig indlysende.
Alle disse store grupper får det ikke.
Det er det, man har besluttet.