runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Vi har ikke i den nyere danmarkshistorie set så markante prisstigninger på busbilletter og generelt på offentlig transport, og servicen er jo mildt sagt ikke fulgt med.
Når jeg synes, at vi skal flytte fokus væk fra trafikselskaberne og over på passagererne, der må betale prisen, er jeg ikke den eneste, der synes det.
Venstres egen politiske ordfører, hr. Jens Rohde, sagde i Politiken den 10. august: Vi vil vente og få et samlet overblik – meningen er altså over næste års prisudvikling på takststigninger – men det er klart, at stiger billetpriser for hele landet mere end priser og lønninger, så bliver der skredet ind.
Skrider man ind?
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Jeg vil som ministeren henvise til den aftale om amternes økonomi for 2006, der er indgået mellem Amtsrådsforeningen og regeringen, og for fuldstændig at undgå tvivl om den aftale vil jeg gerne lige bruge 5 sekunder på at citere: Ved fastsættelse af balancetilskuddet for 2006 er det lagt til grund, at taksterne i den kollektive trafik følger pris- og lønudviklingen.
Eventuelle takststigninger vil være udtryk for en lokal prioritering og vil ikke være en konsekvens af økonomiaftalen for 2006.
Citat slut.
Med andre ord er regeringen faktisk kommet Socialdemokraternes forslag i forkøbet og har allerede kompenseret amterne i den økonomiaftale for 2006, der er indgået med Amtsrådsforeningen, sådan at taksterne i gennemsnit ikke må stige mere end pris- og lønudviklingen.
Sker det anderledes inden for et enkelt amt, så er det udtryk for en lokal prioritering, en prioritering, som vi i Venstre ikke ønsker at blande os i fra centralt hold.
Jeg må også spørge mig selv, om det virkelig kan være Socialdemokraternes ærlige mening at kompensere amterne over to omgange, eller sagt på en anden måde: Vil man belønne de amter med en ekstra økonomisk kompensation, der ikke har prioriteret den kollektive trafik, men i stedet har ladet taksterne stige til fordel for en anden lokal prioritering?
Det ønsker vi ikke i Venstre.
Vi ønsker derimod at sikre, at taksterne i gennemsnit ikke stiger med mere end pris- og lønudviklingen.
Denne frihedsgrad kan opnås ved at implementere dette gennemsnitlige takststigningsloft.
Men nu ønsker Socialdemokraterne altså pludselig at fratage trafikselskaberne deres frihedsgrad til eksempelvis at kunne differentiere prisudviklingen på forskellige billettyper eller at kunne gemme rum til takststigninger fra et år og gennemføre et flerårsrum til takststigninger i de kommende år.
Jeg kan derfor konkludere, at forslaget her bygger på ukorrekte oplysninger om takststigninger i den kollektive trafik; at Socialdemokraterne med det forslag, der ligger, ønsker at belønne de amter, der ikke har prioriteret den kollektive trafik; samt at regeringen i aftalen med amterne for 2006 allerede har kompenseret i forhold til et takststop inden for pris- og lønudviklingen.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Men det mål er jo bl.a. ikke indfriet i Nordjyllands Amt.
Der er de steget mere end pris- og lønudviklingen.
Er det sådan, at ministeren kan redegøre for, hvad det er for nogle særlige forbedringer, som skyldes, at man har ladet priserne stige mere end pris- og lønudviklingen i Nordjylland?
Altså, ministeren har givet et løfte til befolkningen om, at de her priser ikke skal stige mere end pris- og lønudviklingen.
I bl.a. Nordjyllands Amt er de så steget mere, hvad skyldes det?
Men jeg skal lige spørge hr. Rasmus Prehn: Er vi enige om, at det, at priserne ikke må stige mere end pris- og lønudviklingen, er det, regeringen har sagt og amterne har accepteret?
Og hvis Nordjyllands Amt lader dem stige mere end pris- og lønudviklingen, er det jo ikke regeringen, der begår en fejl.
Det er Nordjyllands Amt, der sætter sig uden for virkelighedens verden og uden for den aftale, som vi, amterne og regeringen, har indgået, en fair aftale, helt fair.
Hvis Nordjyllands Amt lader det løbe løbsk og lader priserne stige, er det, enten fordi de ikke har styr på det, eller fordi de har prioriteret anderledes, og det har de også lov til, for det skal ikke være regeringen, der bestemmer over, hvad amterne skal lave.
Det håber jeg virkelig vi er enige om.
Jeg har fundet en artikel fra Politiken den 6. august, hvor transportministeren giver udtryk for, at hele intentionen er, at priserne på offentlig transport ikke må overstige pris- og lønudviklingen, heller ikke i indeværende år og i det næste år.
Alligevel har vi eksempler fra den undersøgelse, min kollega hr. Magnus Heunicke har lavet, som viser, at der er amter, hvor man har en større stigning.
Føler ministeren ikke, at han har lovet mere, end han kunne holde, når han den 6. august siger, at han vil sikre, at priserne ikke overstiger pris- og lønudviklingen, og det så alligevel har vist sig, at de har gjort det?
Den er Amtsrådsforeningen enig i, og det har i virkeligheden været ganske enkle forhandlinger, for det er en fornuftig måde at gøre det på.
Så har vi sagt til Amtsrådsforeningen, at hvis man inden for det enkelte trafikselskab prioriterer, det kan være større service, det kan være hyppigere afgange, hvad nu man ønsker at prioritere, så er det klart, at der kan komme prisstigninger.
Men så må man jo også være bekendt med, hvad det er, man siger ja til, når man foretager en prioritering i et amt eller et trafikselskab.
Men der har slet ikke været tvivl om, at målet har været, at priserne ikke skal stige mere end pris- og lønudviklingen.
Vi har aldrig forsøgt at skjule, at det er det egentlige mål.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Nej, det vil jeg ikke bekræfte.
Det, jeg vil bekræfte, er, at med hensyn til vindenergi skal forbrugerne betale el.
Det, jeg er overbevist om, er, at vi inden for en række af de andre vedvarende energier skal have lavet nogle aftaler om nogle faste afgifter og nogle ting, som jeg er helt sikker på at regeringen også vil være positiv over for.
Og så synes jeg, at jeg er nødt til at slå fast, når hr. Svend Auken nu bliver nævnt, at man kan sige meget om hr. Svend Auken, men hvis ikke vi havde haft hr. Svend Auken, havde vi ikke haft det industrieventyr, som vi har fået i dag, som virkelig har gjort, at Danmark har tjent ustyrlig mange penge og har fået en fantastisk god industri og fået nogle fantastisk gode arbejdspladser.
Afstemning
Tina Petersen (DF), 2006-05-11:
Nu er det jo sådan, at Dansk Folkepartis ordfører ikke er naiv.
Vi er godt klar over, at el koster penge.
En anden ting, jeg bliver nødt til at hæfte mig ved, og som jeg gerne vil have bekræftet, er, at jeg hører en lille snert af Aukentiden melde sig igen, når der siges, at forbrugerne selvfølgelig kan komme til at betale for det her.
Jeg vil så spørge hr. Jens Christian Lund endnu en gang, for jeg synes ikke, at Venstres ordfører fik svar.
Jeg synes, jeg på et tidspunkt hørte, at forbrugerne blev nævnt, og at de selvfølgelig skulle betale en del af denne enorme mængde vindmøller, der nu skal op at stå.
Og også beløbets størrelse bekymrer mig meget, specielt når jeg hører, at forbrugerne kommer ind i billedet.
Nu vil jeg gerne gentage Venstres spørgsmål: Hvem er det, der kommer til at betale det her?
Er det forbrugerne, der skal stå for skud endnu en gang?
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Regeringen er meget optaget af klimapolitikken, og vi er meget optaget af at leve op til de forpligtelser, vi påtager os internationalt om at sikre, at der sker en reduktion i CO2-udledningerne.
Venstre er i udgangspunktet modstander af at øremærke penge fra skatter og afgifter til helt bestemte formål.
Men jeg vil sige til hr. Per Clausen, at vi faktisk er meget enige i, at det kan være fornuftigt at satse på at demonstrere ny teknologi.
Det er også sådan i den energistrategi, som vi har præsenteret, at der indgår det som et helt centralt element.
Jeg forstod ikke lige helt bemærkningen, jeg er nødt til at have den en gang til.
Jeg synes, det er meget svært at høre.
En gang til, tak.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Jeg er enig i, at i den periode, hvor vi har disse indtægter fra nordsøolien, vil det være særdeles hensigtsmæssigt at sige, at det er fra den kasse eller det er de penge, der kan begrunde, at vi kan øge investeringen i vedvarende energi og forskning.
Det er jeg enig i.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Jeg vil bare spørge hr. Jens Christian Lund, om det, han er enig i, også indbefatter, at man skal bruge indtægterne fra Nordsøen offensivt til både at sikre energibesparelser, udvikling af ny teknologi og ny produktion af vedvarende energi.
For hvis der er enighed om det, er jeg sikker på, at vi, når det bliver aktuelt, også kan finde en teknisk løsning på, hvordan vi får pengene brugt.
Jens Christian Lund (S), 2006-05-11:
Jeg vil gerne starte med at sige, at det er et meget interessant forslag, Enhedslisten er kommet med, og vi Socialdemokrater er helt enige i sigtet med Enhedslistens forslag.
Vi ser med bekymring på, at der i de senere år ikke er foretaget de investeringer i forskning, uddannelse og udvikling af vedvarende energi, der er behov for, hvis vi skal komme forrest igennem globaliseringens udfordringer og gøre Danmark til et førende vidensamfund.
Vi er enige i, at den manglende indsats ikke må eller kan begrundes i mangel på økonomiske midler, for dem har vi nok af.
Enhedslistens forslag kan være en vej til at vise, hvor pengene kan komme fra.
Men så vil jeg godt sige her og i forlængelse af ministerens udsagn om en justering, at jeg egentlig synes, at Enhedslistens forslag er et kapitalistisk set meget korrekt forslag.
Og derfor kan jeg egentlig ikke forstå, at De Konservative ikke er enige i det – jeg håber ikke, Enhedslisten får hjertestop, når jeg siger, at det er kapitalistisk – for det er helt klart, at sådan efter de kapitalistiske doktriner er det, når det går godt, at man skal investere i det område, således at man, når det begynder at gå skidt, har nogle nye produkter, så opsvinget bevares.
Når det går godt i Danmark, er der mange gode grunde til det.
Men en af årsagerne er helt klart vores olieindtægter fra Nordsøen.
Og det er givet godt for os aktionærer – så fik jeg lige sagt, at jeg har et par aktier i det – og for samfundet, og det vil vel nok være sådan i de næste 10 år og muligvis endda længere,
det vil jeg sådan set ikke diskutere.
Men på et eller andet tidspunkt er det slut med disse indtægter, og når det er slut, så gælder det om at have nye produkter, der kan sikre landets indtægter og mindske vores udgifter.
Og det gælder også om at få investeret i nødvendige færdigheder, viden og erfaringer til de mennesker, der skal føre vores samfund ind i den kommende tid.
Derfor har vi bl.a. presset hårdt på for at få iværksat en væsentlig øgning af forskningsindsatsen vedrørende vedvarende energi og alternative energiteknologier.
Vi er enige i, at der skal satses på udvikling af bioenergi, på solceller, solvarme, ekstra vindmølleparker, brintteknologi til opbevaring af energi osv.
Vi er enige i, at der skal satses væsentligt på energibesparelser både i bygninger og i transportsektoren bredt dækkende.
Vi kan egentlig ikke forstå, at den konservative minister, som jeg ellers synes mange gange har nogle gode synspunkter, en minister, der burde være erhvervsvenlig, ikke allerede har iværksat disse ting.
Vi kan ikke sige, at om nogle år er teknologien bedre, vi skal gå i gang nu.
Jeg kan ikke forstå, at Venstre ikke er meget mere vilde med at komme i gang med bioenergi.
Vi ved, at vi har en række ting, der er klar til at komme i gang, Tønder, Ærø, Mors osv.
Det kan dog godt være, at vi, når vi kommer til at skulle stemme om det, så stemmer imod det, for selve konstruktionen med den der form er måske ikke lige det, som vi synes er det rigtige.
Men lad os drøfte det, for der er gode intentioner i sagen.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Det kan være fornuftigt en gang imellem at vende posen, og det var rent faktisk det, vi gjorde i 2001.
Men omvendt er det også sådan, at vi godt er klar over, at energiforskning er et af de områder, hvor det er fornuftigt at satse fremadrettet.
Og derfor er jeg også overbevist om, at vi i de kommende år – og det har vi rent faktisk også set i de senere år – får afsat stadig flere penge til energiforskning.
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Men skal det så også forstås på den måde, at Venstres ordfører er enig i, at den opbremsning, for nu at udtrykke det pænt, som skete i investeringer i vedvarende energi, da den nuværende regering kom til, nok var en fejl, og at der nu skal tages fat på og bruges flere midler på det her område?
Er det i virkeligheden bare sådan, at Venstres ordfører er uenig i, at pengene skal tages fra nordsøenergien, men er indstillet på, at der faktisk skal afsættes flere offentlige midler til det her område?
Nu sagde Venstres ordfører to ting, som jeg synes er en lille smule interessante.
Den ene var, at Venstre er imod at øremærke indtægter til bestemte formål.
I går havde vi en længere diskussion her i Folketingssalen bl.a. med hr. Eyvind Vesselbo, som vistnok også er medlem af Venstre – han var i hvert fald ordfører for Venstre under den debat – hvor han kritiserede den daværende SRregering for, at man ikke havde brugt de grønne afgifter til miljøformål.
Jeg kunne godt tænke mig måske at få afklaret, hvad der er Venstres politik.
Det andet, jeg vil spørge Venstres ordfører om, er, om han er uenig i, at man også er nødt til ud over forskningen at afsætte midler til demonstrationsanlæg for at sikre, at vedvarende energi bliver sat i værk i tide i forhold til den intention, som Venstre har, og om han ikke også er enig i, at man bliver nødt til at sikre nogle afregningspriser, der gør, at vedvarende energi også her og nu er mere attraktiv, end det ser ud til for nærværende.
Lars Christian Lilleholt (V), 2006-05-11:
Vi kan i Venstre helt støtte den afvisning af forslaget, som transport- og energiministeren netop har fremført, ikke mindst i spørgsmålet om, at man ikke sådan bare kan øremærke skatter og afgifter til bestemte formål.
Men jeg vil også gerne tilføje i debatten her, at det rent faktisk er sådan, at Danmark er blandt de lande i Europa, der har den største andel af vedvarende energi i vores energiforsyning.
Regeringen er også indstillet på, i det omfang det overhovedet er muligt, at finde flere penge til energiforskning.
For det er ganske rigtigt, at det er et område, som det er fornuftigt at satse på.
Det er et område, hvor det er relativt nemt at omsætte forskningspenge til job og arbejdspladser.
På den baggrund kan Venstre afvise forslaget, men er positiv over for en række af de tiltag og hensigter, der ligger i det.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Det var lige det sidste, der fik mig op af stolen, for jeg vil bare høre, om ministeren er bekendt med, at den plan, som finansministeren har lagt frem i forbindelse med finansloven for 2006, altså den indeværende finanslov, tager udgangspunkt i en dollarpris på 40 dollar.
Det vil sige, at vi fint når 2010-målene, som vi alle sammen har i forhold til gældsafvikling.
Men da olieprisen så er steget til tæt på eller over 70 dollar, har vi faktisk i år et ekstraordinært udbytte, der ligger inden for 2010-målene.
Er ministeren bekendt med, at vi faktisk har et ekstraordinært udbytte i år?
Per Clausen (EL), 2006-05-11:
Nu skal ministeren jo ikke glemme, at der er enkelte eksempler på, at Enhedslisten er enig med energiministeren.
Det, jeg yderligere vil stille spørgsmål om, er: Mener energiministeren slet ikke, at der med en energipolitik, som efter vores opfattelse er baseret på nogle åbenlyst fejlagtige opfattelser af, hvordan oliepriserne vil udvikle sig i de kommende år, at der med det, der sker i de her år med en tydelig understregning af, at forsyningssikkerhedsproblemet både har en sikkerhedspolitisk og prismæssig dimension osv., faktisk er brug for at investere flere penge?
Og er ministeren ikke enig i, at det måske er bedre at bruge de her ekstraordinære indtægter til at fremme vedvarende energi end at putte dem i kassen?
Hr. Per Clausen siger »at putte pengene i kassen«.
Jeg siger at afvikle den gæld, som tidligere generationer, inklusive min egen, har stiftet, så de kommende generationer ikke skal afvikle gælden for os.
Det er det, regeringen hastigt er i færd med i øjeblikket.
Nu er det jo ikke overraskende, at transport- og energiministeren mener, at regeringen gør en hæderværdig indsats.
Men det, jeg gerne vil spørge energiministeren om, er, om det ikke er rigtigt, at det faktisk kunne være uhyre fornuftigt at bruge de ekstraordinært store indtægter, vi i disse år har på olieproduktionen i Nordsøen, på en ekstra intensiv indsats med hensyn til at udvikle vedvarende energi, vel vidende at meget ser ud til, at det prisniveau, vi i dag har på olien, vil blive fastholdt i fremtiden, og at det altså derfor, hvis man vil sikre forsyningen, haster endnu mere med at få etableret alternativ energi i forhold til de fossile brændstoffer.
Det ville være mere overraskende, hvis han var enig med regeringen.
Vi har tydeligt lagt vores opfattelse frem: »Energistrategi 2025 «, energispareindsats – og der bruges også ganske mange midler på forskning i øjeblikket.
Regeringen har endda tilkendegivet, at den er indstillet på at finde endnu flere midler til forskning og udvikling.
Så jeg synes, at vi er på rette spor, og ser ingen grund til at ændre den meget stabile kurs, regeringen har udstukket.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jo, hvis ellers situationer var så enkle som dem, spørgeren er inde på, så var det måske nemt at gå til, men sådan ser virkeligheden jo ikke ud.
Der kan være mange andre gode formål at tjene – f.eks. synes jeg, at det også skal være muligt for en virksomhed at kunne stille lejligheder til rådighed for sine medarbejdere, det synes jeg også er et udmærket formål.
Jeg må sige, at jeg er dybt forundret over, at man fra Socialdemokratiets side ikke ønsker at tænke sig bedre om med hensyn til, hvordan vi sikrer den optimale beskyttelse af lejerne fremover.
Det er det, regeringen har for øje, og det er derfor, vi faktisk tager det her alvorligt og synes, at det kræver, at vi nøje gransker, hvordan og hvorledes det forholder sig på området.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Mener ministeren ikke, at en kommune, f.eks. Københavns Kommune, vil være i stand til at vurdere, om det er et legalt formål, hvis man kommer fra et byfornyelsesselskab i forbindelse med byfornyelse og spørger om lov til at have lejligheder til genhusning?
Mener ministeren ikke, at kommunen vil være i stand til at vurdere, om det er et legalt formål, hvis kommunen bliver bedt om tilladelse til at kunne huse flygtninge, hvis Dansk Flygtningehjælp kommer og spørger?
Skulle en kommune som Københavns Kommune ikke kunne finde ud af det?
Jeg fatter simpelt hen ikke, at ministeren vil være bekendt at stå og sige det her.
Jeg vil gerne høre, om ikke ministeren mener, at kommunerne godt kan magte det, også en kommune som Københavns Kommune.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-11:
Jeg mener, vi gavner lejerne ved ikke at gribe til sådan en hovsaløsning som det, der er foreslået her, for jeg mener ikke, det her er et løsningsforslag, der vil komme til at virke.
Jeg mener, det gavner lejerne, at vi tænker os ordentligt om med hensyn til eventuelle opstramninger.
Vi gavner også f.eks. de lejere, hvor der jo er gode og fornuftige formål med at benytte den her konstruktion, f.eks. når folk skal genhuses i forbindelse med byfornyelse, eller når flygtninge eller andre skal huses.
Jeg bliver simpelt hen skrupforvirret over, hvad det er, fru Lissa Mathiasen egentlig inderst ønsker skal være den endelige beslutning.
Der blev holdt en varm forsvarstale for, at man kun skulle kunne indgå lejemål mellem udlejer og lejer direkte og aldrig nogen sinde via mellemmænd.
Men så forstår jeg på ordføreren, at der i hvert fald alligevel jævnfør det, der står i lovforslaget, skal være nogle muligheder for en dispensation, når det tjener legale formål.
Der er det jo så spørgsmålet, hvordan kommunen skal vurdere de legale formål.
Jeg kan forstå, at man også skal tage hensyn til f.eks. forskere, der skal opholde sig i landet i kortere tid, til Dansk Flygtningehjælp og lignende.
Der hænger det jo ikke sammen, for der vil der jo være brug for, at der så er nogle, der indgår det lejemål.
Ud fra debatten må jeg bare sige, at jeg er blevet endnu mere bekræftet i, at det her er hastværksarbejde, det er ikke tænkt ordentligt igennem med hensyn til, hvad det egentlig er, man vil.
Hvis man fuldstændig vil lukke for de konstruktioner, så skal man helt droppe muligheden og ikke bare overlade beslutningen til kommunerne.
Så jeg tror, at det er fornuften, der har spillet ind, og som har gjort, at forslagsstillerne alligevel synes, at kommunerne skal have noget at sige.
Lissa Mathiasen (S), 2006-05-11:
Jeg vil godt spørge, om ministeren vil svare på, hvem det er, vi rent faktisk kommer til at gavne ved ikke at gribe ind nu, ved at acceptere, at der får lov til at være et hul i lovgivningen, som betyder, at udlejere på den mest smarte og ubehagelige måde kan leje ud med en mellemmand og dermed forhindre lejere i direkte at gøre krav gældende over for huslejenævnet om at få huslejen nedsat af den oprindelige udlejer.
Hvem gavner det?
Er det udlejeren, det gavner, at man ikke griber ind nu, eller er det lejeren, det gavner?
Jeg har da ikke forestillet mig, at vi på nogen måde skal have kommunerne til at gå ud og kontrollere, om folk overholder loven,
det har jeg ikke.
Jeg forestiller mig f.eks., hvad betingelsen er for at leje en lejlighed.
Den er, at jeg stiller med en virksomhed, og den virksomhed skal så først leje lejligheden, for at jeg derefter kan leje den.
Jeg vil formode, at i det øjeblik vi herindefra siger, at det ikke er muligt som virksomhed at gå ind som mellemmand, så ville sådanne lejeaftaler ikke være lovlige, og som følge deraf har jeg også fornemmelsen af, at så ville de nok bortfalde.
Men i og med de ikke er ulovlige i dag, jamen så er det klart, at så kører trafikken.
Fru IngeLene Ebdrup vil åbenbart ikke høre svaret, som er, at i det øjeblik, der er en mellemmand inde, er aftalerne ikke lovlige, hvis loven her bliver vedtaget.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2006-05-11:
Jamen når ikke man vil forstå, så er det jo nemt at blive ved med at tale udenom.
Det er allerede sådan i dag, at hvis man opkræver for høj en husleje hos en lejer via en mellemmand, så er det efter alle sagkundskabens bemærkninger ulovligt.
Hvis man indfører det, som fru Lissa Mathiasen her foreslår, så vil man ikke hindre, at der stadig væk kan være en mellemmand, og det vil være lige så ulovligt som i dag.
Jeg spørger bare fru Lissa Mathiasen: Hvordan vil en kommune finde ud af, at der er en mellemmand?
Det er for christiansborgsk at tro, at bare fordi vi skriver det i en lov, så er der ikke nogen mellemmand, for den mellemmand vil lige så nemt kunne være der, efter at det her forslag eventuelt er blevet vedtaget, som han kan være der i dag.
For kommunen har ikke en kinamands chance for at finde ud af, om han er der, fordi de lejeaftaler er privatretlige og ikke er offentligt tilgængelige nogen steder.
For mig at se er det her bare store huller i den blå luft.