runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge-Lene Ebdrup (V), 2002-11-12:
Tak for det.
Venstre glæder sig over, at med det lovforslag, som foreligger, og med de øvrige, som behandles i dag som en del af boligforliget mellem Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, De Konservative, Kristeligt Folkeparti, De Radikale og Venstre, sættes der for alvor gang i boligbyggeriet i Danmark.
Det gælder både boliger til unge, ældre, familier og handicappede.
Det her lovforslag om fremme af privat udlejningsbyggeri indeholder flere elementer, som samlet set vil bidrage med over 6.000 nye boliger over de næste 5 år.
Skattemæssigt fradrag til selskaber og pensionskasser sikrer, at der opføres flere private udlejningsboliger - et område, der har ligget underdrejet i flere år.
Skattefradraget vil gøre det økonomisk attraktivt at investere i boliger frem for f.eks. langsigtede obligationer, hvilket vil gøre, at selskabers og pensionskassers kapital vil komme i spil og dermed hjælpe til med at løse boligmangelen.
Forslaget indeholder en differentiering af anskaffelsessummerne og grundpriserne inden for fire geografiske områder.
Denne differentiering skal sikre, at der bygges almindelige boliger til almindelige mennesker, altså at vi undgår luksusbyggeri.
Jeg synes, at det er er fin løsning, at der ses på både grundpriser og anskaffelsespriser, da vi ved, at der er store variationer i disse to størrelser, alt efter hvor i landet der bygges.
Det ligger også i forslaget, at disse forskellige grænser skal følges nøje, sådan at vi kan justere på dem, hvis det viser sig, at en eller flere af grænserne er uhensigtsmæssige.
En anden del af forslaget, nemlig den om at pensionskasser nu må opføre lejligheder med salg for øje, hilser jeg også velkommen.
Det er endnu et incitament til at investere, og det altoverskyggende mål er flere boliger, både leje- og ejerboliger.
Endelig er der forslaget om, at der kan indrettes lejligheder i loftsrummene, de såkaldte tørrelofter, og de skal udlejes med fri huslejefastsættelse - dette for, at der overhovedet bliver indrettet boliger i tagetagerne, da det ofte er forbundet med store udgifter.
I forhold til tagboligerne er det vigtigt for Venstre, at vi laver en lov, der virker.
Derfor er der i loven hjemmel til, at der i reglen skal dispenseres fra elevatorkravet.
Den del af forslaget vil få og har fået kritiske ord med på vejen i forhold til tilgængelighed for handicappede.
Den kritik er som udgangspunkt berettiget, da boliger i tagetager uden elevator ikke vil være tilgængelige for handicappede.
Dog er det her valget mellem boliger eller ikke boliger.
Hvis der skulle opføres elevatorer til disse lejligheder, ville det ikke være økonomisk rentabelt at indrette tagboliger, og dermed kan det blive en non-lov, en lov, der ikke virker. Derfor er jeg specielt glad for, at en del af boligforliget omhandler bedre tilgængelighed og penge til indretning af handicapboliger, således at der kan kompenseres for den manglende tilgængelighed i disse nye tagboliger. Jeg ser frem til, at vi for alvor får gang i det private udlejningsbyggeri og en nyindretning af tagboliger, så vi kan få gjort noget ved boligmangelen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Med hensyn til 20 pct.-reglen, dette at en pensionskasse, der bygger efter de nye regler, kan reservere en femtedel af boligerne til medlemmernes egne børn, vil jeg sige, at selvfølgelig er der mange almindelige mennesker i pensionskasserne.
Men problemet er jo, at vi så også har en gruppe mennesker i det her samfund, som gennem tilværelsen har haft en løsere tilknytning til arbejdsmarkedet og derfor ikke er dækket ind gennem pensionskassemedlemskab.
Det er børnene af disse forældre, der i ganske særlig grad har brug for, at der bliver mulighed for at få en ungdomsbolig.
Det er dem, der i forvejen har sværest ved at komme ind i en uddannelse, og det er dem, der derfor i ganske særlig grad burde tilgodeses.
Det er deri, den sociale skævdeling i det her forslag ligger.
Så vil jeg sige til hr. Claus Larsen-Jensen, at det altså er dybt urimeligt, at man skal forære en pensionskasse f.eks. helt op til 50 pct. af byggesummen, som det her forslag lægger op til - som jeg har forstået teknikken - for at få bygget en privatejet ungdomsbolig med dårligere tildelingsvilkår end dem, som gælder for en almen ungdomsbolig.
Det er sandelig et meget usikkert spørgsmål, om den gør det.
Det afhænger af de enkelte elementer, og nogle af dem trækker byggeriet nedad.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg vil godt spørge de to socialdemokratiske ordførere, om ikke det for Socialdemokratiet udgør et enormt principielt problem, at man nu tager fat på at opbygge en ny sektor for privatejet udlejningsbyggeri med enorme offentlige subsidier, uden beboerdemokrati, uden kommunal boliganvisning, altså et virkeligt ryk i den forkerte retning, efter hvad jeg i årenes løb har lyttet mig til har været udgangspunkt, når det gælder udlejningsbyggeri.
Jeg synes, der er noget, der halter helt fundamentalt med hensyn til principperne i denne her sag, og det vil jeg gerne høfligst bede de to ordførere om at forklare.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Ja, nu må Socialdemokratiets ordførere selv finde ud af indbyrdes, hvem der føler sig kaldet til at svare på spørgsmålet, men jeg hæftede mig ved, at hr. René Skau Björnsson i sit indlæg på Socialdemokratiets vegne udtrykte håb om, at det vil blive huslejer, som er til at betale.
Jeg deler fuldt ud Socialdemokratiets ordføreres håb, men er pointen ikke, at der ikke er så meget andet end håb at gøre godt med i denne her situation, når det drejer sig om huslejernes størrelse?
Man kan ikke gøre andet end at krydse fingre for, at det vil blive huslejer, som er til at betale for skolelæreren og sygeplejersken, for det er sådan set ikke noget, man kan udtale sig om.
Vi har de frie markedskræfter, og der kan blive fastsat meget høje huslejer.
Man vil oven i købet med tiden kunne udvikle huslejer, som når et endnu højere niveau. Jeg hæftede mig ved, at den overhovedet eneste begrænsning på huslejen er, at man ikke må foretage gennemgribende modernisering af lejlighederne de første 10 år.
Dertil vil jeg sige, at hvis det er byggeri, som trænger til at blive gennemgribende moderniseret de første 10 år, så har det stået meget, meget skidt til. Tilbage står, at vi har med dyre lejligheder at gøre, lejligheder som vil kunne stige meget mere i pris med tiden, og som man ikke har andet end SF's og Socialdemokratiets håb at gøre godt med, hvis man gerne vil have, at det skal være boliger til almindelige mennesker.
Ole Stavad (S), 2002-11-12:
Nu har der - sagt til hr. Homann - som jeg umiddelbart husker det, været fri huslejefastsættelse for privat boligbyggeri siden 1992, så hvis signalet er, at der sker noget nyt dér, så er det i hvert fald en misforståelse. Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg godt sige, at i hvert fald noget af spørgsmålet må bygge på en misforståelse.
Der bruges ud fra den viden, jeg har, ikke én eneste krone fra Landsbyggefonden til at medfinansiere det private boligbyggeri, så det er i hvert fald et forkert spørgsmål stillet på et forkert tidspunkt til et forkert forslag.
I forhold til privat boligbyggeri er der ingen tvivl om, at det givet havde set anderledes ud, hvis det var os, der havde ført pennen fra starten, men spørgsmålet er, om det skal afholde et parti fra at gå ind og prøve at få en sum, som trækker i den rigtige retning.
Det afholder i hvert fald ikke Socialdemokratiet, for det gør det her efter vores opfattelse, og derfor har vi indgået en aftale.
Hvis hr. Keld Albrechtsen ser på omkostningerne, vil han kunne se, at de omkostninger, der fra offentlig side går ind og er med til at dække privat byggeri, i hvert fald er en hel del lavere, specielt når vi tager pensionskassebyggeri, men også når vi tager privat selskabsbyggeri, end det, vi understøtter almene boliger med.
Vi mener, at der er god grund til, at der skal være et mindre offentligt tilskud.
Dertil kommer, at hvis det er sådan, at det skulle lykkes at få de der store huslejer, som hr. Keld Albrechtsen siger, så stiger priserne, så bliver det beskattet.
Det bliver det endda løbende, hvis det er pensionskasserne.
Når man ser på summen af de ting, der er indbygget i det her, må vi sige: O.k., det er måske ikke den del, vi har lagt
størst vægt på, men det er et vigtigt bidrag til helheden for at få det til at gå op.
Og når man ser på den måde, det er skruet sammen på, så mener vi, at vi kan vedstå det, også selv om det ikke er os, der har skrevet det ned i den form, det præcis har fået her.
Først vil jeg godt sige tak til hr. Morten Homann for de positive bemærkninger om det, vi har lavet her.
Det er så ikke det her element, men det er andre elementer.
Vi går sådan set efter, at vi også gerne vil have et mere variabelt udbud af lejligheder.
Det kan vi altså ikke se noget forkert i.
Og hvis hr. Homann får ret i, at det her bliver så succesfuldt, så man kan tage så store huslejer, som hr. Homann siger, så kommer skatten jo tilbage.
Så kommer tilskuddet jo tilbage, for hele den værdistigning, der sker, bliver jo genbeskattet.
I pensionskasserne bliver det endda omgående, fordi det er i det år, hvor værdistigningen sker, at den også bliver beskattet.
Det andet er, at nu skal vi jo heller ikke tegne et billede af, at der ikke er lagt nogle forholdsvis snævre lofter over, hvor meget man kan bygge for.
Hvis hr. Homann ser høringssvarene, vil han se, at det jo er noget af det, der har været kritiseret fra den ene side.
Derfor er det sikret, at det er almindelige boliger, vi snakker om her, og ikke luksusboliger.
Jeg tror ikke rigtig, at der bliver plads
til nogen af dem ved havnefronten.
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Jeg anerkender gerne, at der i den samlede pakke er gode ting, og at man kan se det under ét.
Der er f.eks. blevet bygget ungdomsboliger, som vi sætter stor pris på og arbejder meget for i SF.
Men det ændrer ikke ved, at man her bruger 1 mia. kr. på at få bygget nogle boliger, som ikke svarer til de behov, der er.
Så det her vil ikke skaffe ekstra boliger til sygeplejersken eller til skolelæreren.
Vi har snakket meget om bankdirektører i den senere tid, og jeg tror ikke, boligmangelen blandt bankdirektører hverken i København eller i det øvrige land er specielt stor.
Hvis en bankdirektør eller en anden med en god indkomst vælger at flytte fra sin bolig, fordi han har lyst til at bo til leje, fordi der kommer nogle nye, attraktive boliger, så er jeg ikke sikker på, at det giver ekstra boliger til skolelæreren eller til sygeplejersken eller for den sags skyld til kontanthjælpsmodtageren.
Jeg tror ikke, at de vil flytte ind i bankdirektørens gamle hus, når han nu får lyst til at flytte i de her nye lejligheder.
Så jeg vil sige, at uanset hvad bruger man altså 1 mia. skattekroner på nogle boliger, der ikke er brug for.
Jeg kan ikke opkaste mig til dommer over, hvad de præcis vil komme til at koste.
Hr. Ole Stavad har beskrevet, at de selvfølgelig vil blive dyrere end de boliger, som vi kender i dag.
Hvis man skal have dækket sine omkostninger ved det her, vil det selvfølgelig blive dyrere.
Men pointen i det forslag er, at man ikke vil kunne sætte noget som helst øvre loft for, hvor højt huslejen vil kunne komme op.
Måske bliver det bare dyrt, måske bliver det
ualmindelig dyrt, eller måske bliver det vanvittig dyrt.
Dét er svært for os at stå her og sige.
Ole Stavad (S), 2002-11-12:
Jeg tror, hr. Morten Homann har ret i, at de her boliger bliver dyrere end almennyttige boliger.
Det bliver de jo bl.a., fordi det offentlige tilskud her er mindre end til de almennyttige boliger, og det synes jeg er helt rimeligt.
Men der, hvor jeg synes, hr. Morten Homann ikke er fair - og jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi skaber en uenighed mellem SF og Socialdemokratiet, som reelt ikke eksisterer - er, at han på baggrund af det her forslag påstår, at vi så ikke gør noget i forhold til det boligbehov, som de, der ikke har særlig mange penge, skal have opfyldt.
Der bør hr. Morten Homann være fair og sige, at vi skal se på den her pakke under ét, og med de forslag, der kommer til behandling efterfølgende, er der jo taget initiativer til i det her forlig at skabe både flere almennyttige boliger og flere ungdomsboliger.
Og så er det vel ikke nogen stor skade, at København f.eks. er kommet op at kigge, bl.a. fordi man har boliger også til nogle, der kan betale en god skat.
Det tror jeg er en stor fordel for vores hovedstad.
Jeg tror også, det er en stor fordel for dem, der måske ikke kan betale så meget.
Carina Christensen (KF), 2002-11-12:
Tror han, at man eksempelvis får en husleje på 30.000 kr. om måneden for noget, der har kostet 1,38 mio. kr. at opføre?
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Dt kan da godt være, at der er folk, der føler behov for det her byggeri.
Der er såmænd også afsætning på byggeri beliggende på Københavns havnefront - store, dyre
lejligheder.
Der er afsætning på luksuriøst byggeri i det her land.
Hvem er det, vi kan give en hjælpende hånd, som ikke vil kunne klare det selv?
Jeg vil sige, at dér er der et stort behov for, at vi går ind og hjælper med at få skaffet boliger, som er til at betale for skolelæreren og for sygeplejersken.
Det hjælper det her forslag ikke til.
Det kan godt være, at der vil blive flere valgmuligheder for folk, som vil flytte i luksusboliger, fred være med det.
Men det synes jeg altså ikke vi skal bruge 1 mia. skatteyderkroner på.
Lissa Mathiasen (S), 2002-11-12:
Jeg forstår jo godt, at SF's ordfører føler behov for at forsvare, at SF ikke turde tage medansvar for at skabe mere byggeri.
Men jeg vil godt have SF's ordfører til at forklare mig, om man virkelig fra SF's side tror, at der af pensionskasser eller af andre private bliver bygget boliger, der ikke måtte være behov for.
Jeg synes, det er et lidt skægt udsagn at komme med her: Her bliver der bygget boliger, der ikke er brug for.
Jo, jeg er ikke et øjeblik i tvivl om, at der er behov for de her boliger.
Der er et enormt behov i københavnsområdet, og der er et stort behov andre steder også.
Det er nemlig også grunden til, at vi er gået ind og har villet det her.
Vi vil gerne have den brede vifte.
Det her kan ikke stå alene, og det skal det heller ikke, og det står heller ikke alene.
Men hvor er det, SF mener, der ikke er behov for det her byggeri, og hvor tror man så, det vil blive opført?
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Det er hævet over enhver tvivl, at der er et stort behov for at få bygget flere boliger til folk med almindelige indkomster i det her land.
Specielt er der, hvis man kigger på københavnsområdet, en ekstrem mangel på boliger til folk med en almindelig indkomst.
Det er svært for såvel en skolelærer som en sygeplejerske at få et sted at bo i København, og desværre er der også noget, der tyder på, at det bliver situationen i stadig flere byer rundtomkring i landet.
Derfor er det meget nødvendigt og meget velkomment, hvis der sker noget på det her område.
Jeg synes, der er to kriterier, som skal være opfyldt, eller to krav, man kan stille til et forslag på det her område.
For det første - det giver måske sig selv - skal det give flere boliger af den type, der er brug for.
Det synes jeg er et naturligt krav at stille til alle forslag, som man behandler her i Folketinget, og det andet er, at det skal være udtryk for en omhyggelig omgang med de penge, vi har fået betroet af skatteborgerne.
Desværre synes jeg ikke, de foreliggende to lovforslag lever op til nogen af de her kriterier.
For det første vil der slet ikke eller i meget, meget ringe omfang blive tale om boliger, der faktisk er brug for.
Der vil blive tale om, som jeg har været inde på flere gange, boliger med høje huslejer, boliger, som er af relativt luksuriøst tilsnit.
Det vil sige, hvis vi kigger på københavnsområdet igen, at der ikke vil blive flere boliger til skolelæreren eller til sygeplejersken af det her.
Det vil blive boliger for folk, som måske i forvejen kunne have set en ejerbolig af en slags som et alternativ.
Men er det her så udtryk for en utrolig omhyggelighed med skatteborgernes penge?
Nej, det synes jeg ikke.
Når man fremsætter et forslag, som ikke vil give de boliger, der er brug for, og samtidig bruger 1 mia. skattekroner på det, så synes jeg ikke, det lever op til kravet om, at man skal være omhyggelig med skatteborgernes penge.
Jeg synes, der er behov for, at man i stedet for at fremsætte forslag som dem her så samler kræfterne om faktisk at få bygget boliger, som lever op til de her krav.
Om det skal være almene boliger eller private boliger, det er jeg relativt pragmatisk over for.
Men jeg synes, man skal leve op til, at det skal være de boliger, der er brug for, og det skal være på en måde, så man får mest muligt ud af de skattekroner, som skatteborgerne har betroet os. På det grundlag kan SF ikke støtte de to forslag, som er til behandling.
Ole Stavad (S), 2002-11-12:
Hvis der er noget, jeg er enig med hr. Homann i, er det, at man skal være varsom med skatteydernes penge.
Jeg har tidligere haft et job, hvor jeg ved, at man ikke kan tage så mange penge fra folk i så lang tid, uden at de opdager det.
hver eneste krone.
Men hvis hr. Homann ser på, at vi her giver 15 pct. til pensionskasserne for at bygge, og hvis han sammenholder det med, hvor meget der skal bruges til det almennyttige, så er det jo noget med, at for hvert boligtilskud, vi giver her, får vi tre til fire boliger for de samme penge, som vi skal betale for at få én almennyttig bolig.
Men vi kan jo konstatere, at det - selv om hr. Morten Homann tegner billedet af det her som et eldorado - er lidt underligt, for uden de 15 pct. har man ikke bygget.
Det er jo problemet.
Det reelle problem er jo, at det ikke har været attraktivt for de private at bygge indtil nu.
Da vi har brug for også det element i vores boligbyggeri, har vi accepteret, at det også er en del af det, hvilket det i øvrigt også var, da SR-regeringen spillede ud for 1 år siden.
Freddie H. Madsen (DF), 2002-11-12:
Vi er i Dansk Folkeparti glade for, at vi sammen med Venstre, De Konservative, Socialdemokratiet, De Radikale og Kristeligt Folkeparti har kunnet indgå et forlig vedrørende boliger, som vi skal tale om her i løbet af dagen.
Der fastsættes en årlig investeringsramme på ca. 1 mio. kr. i finansårene 2003 til 2007, inden for hvilke såvel livsforsikrings- som pensionskasser samt selskabspligtige investorer kan opnå ret til at foretage skattemæssige fradrag for hele anskaffelsessummen.
For at målrette støtten mod boliger, hvis anskaffelsespris muliggør, at de kan lejes ud som en bolig, der passende kan betales af den enkelte befolkningsgruppe, foreslås en maksimumanskaffelsessum for de boliger, der kan indgå i ordningen.
Da der er geografisk betydelige forskelle på grund- og byggeudgifter i de forskellige dele af landet, foreslås det, at den maksimale anskaffelsessum sammensættes til en maksimal grundpris pr. kvadratmeter bruttoareal og et maksimum for den resterende del af anskaffelsessummen pr. kvadratmeter brutto.
Endvidere fastsættes maksimum for den samlede anskaffelsessum for hver enkelt lejlighed, hvor landet inddeles i fire grupper på baggrund af grund- og byggeomkostninger i de enkelte områder.
Den maksimale grundpris pr. kvadratmeter bruttoareal varierer mellem 3.500 kr. i hovedstadsområdet og 2.500 kr. i de mindre kommuner i provinsen, mens den maksimale anskaffelsessum eksklusive grundpris pr. kvadratmeter bruttoareal varierer mellem 13.500 kr. og 10.500 kr. Den maksimale anskaffelsessum pr. lejlighed varierer mellem 1,8 og 1,3 mio. kr. Byggeriet skal indeholde mindst 15 lejligheder, som varigt skal udlejes til helårsboliger. Forsikringsselskaber og pensionskasser får adgang til at opføre nybyggeri med videresalg for øje, når mindst halvdelen af opførelsen af boligerne varigt udlejes til helårsboliger.
Det er med den betingelse, at der opnås andel på investeringsrammen til den del af byggeriet.
Der indføres fri husleje ved indretning af tagetageboliger i private udlejningsejendomme.
Det skønnes, at der vil kunne opføres et sted mellem 7.000 og 8.000 udlejningsboliger i en 5-årig periode, hvilket gør, at det er omkring 500 tagboliger om året, og der bliver en samlet tilvækst på 1.200 boliger.
Ole Stavad (S), 2002-11-12:
Jeg er glad for, at hr. Keld Albrechtsen mener, han har fået så gode svar, at han vil begynde at snakke om de forslag, der kommer til behandling senere på dagen.
Der bliver der jo god lejlighed til at diskutere ungdomsboliger og almennyttige boliger.
Men jeg tror, jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at den almennyttige sektor er meget, meget glad for, at Socialdemokratiet ikke har valgt det samme som Enhedslisten, nemlig ikke at ville være med til at påvirke det her.
Den almennyttige sektor har bestemt ikke ønsket, at det skulle blive et område, der alene blev drevet af den nuværende regering sammen med Dansk Folkeparti.
Det tror jeg selv hr. Keld Albrechtsen også er en lille smule glad for, når nu han får tænkt sig om. Hr. Homann siger, at man kan diskutere til dommedag, hvor de her penge kommer fra.
Ja, det kan man jo godt, hvis man ikke lader sig påvirke af kendsgerningerne.
Men virkeligheden er, at det er fuldstændig præcis, at man flytter fra en kategori af privat boligbyggeri over til en anden kategori af privat boligbyggeri, bl.a. fordi man tror på, at man på andelsboligsiden alligevel vil se byggeriet fortsætte i stor udstrækning under de nye regler.
Derfor er konklusionen - det vil fremtiden vise om vi har ret i - hos de rådgivere, der har siddet med det her, at summen af boliger bliver.
Når ikke hr. Homann mener, at man får noget som helst for det her, så får man noget af det, vi lægger meget stor vægt på, nemlig at mennesker får nogle gode, ordentlige boliger i de områder, hvor de mangler, og det synes vi faktisk er ret vigtigt.
Med hensyn til anvisningsretten har hr. René Skau Björnsson allerede sagt, at det havde vi gerne set
havde været med inde.
men vi havde meget, meget gerne set et gennembrud på det.
Det er også fremgået.
Derfor er det her stadig væk ikke et forslag, som fra ende til anden er skrevet af socialdemokrater, men det er blevet langt bedre af, at vi har været med, og derfor kan vi også vedstå det.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-12:
Jeg synes, hr. Stavad skylder beboerne i det almennyttige byggeri en bedre forklaring.
Det er jo en kendsgerning, at man har taget en ekstra millard, næsten en milliard, 0,9 mia. kr., op af Landsbyggefondens kasse i modstrid med den aftale, som hr. Stavads egen regering indgik med boligselskabernes Landsbyggefond - den er altså gået ind som en statslig besparelse - og så bruger man 1 mia. kr. til det private udlejningsbyggeri.
Det er altså svært at bortforklare, at det er den sammenhæng, der er tale om.
til de socialdemokratiske ordførere, og det handler om de ungdomsboliger, som pensionskasserne opfører.
De får for en femtedel af boligernes vedkommende lov til at tildele dem til børn af deres egne medlemmer.
Er det virkelig en socialdemokratisk grundholdning, at man skal indføre et lagdelt samfund, hvor det, at man er heldig at have forældre, der har en solid placering i samfundet, giver en fortrinsstilling frem for dem, der kommer fra familier, der ikke har en stærk position i forvejen?
Morten Homann (SF), 2002-11-12:
Det ændrer ikke ved den grundlæggende præmis.
Man kan diskutere, om fri huslejedannelse er en god idé eller ej, det er en anden diskussion, som vi har taget, og som vi for min skyld også kunne tage igen.
Men det, man indfører her, er, at man tager 1 mia. kr. - og så kan vi diskutere til dommedag, hvor den milliard kroner bliver taget henne - og giver den til private udlejere uden at få nogen form for modydelse.
Man får ikke anvisningsret, man får ikke nogen som helst form for styr på, hvad huslejen kan blive.
Så det, man får ud af den milliard kroner, er, at man ikke har andet end håb tilbage om, at det giver så meget som en eneste bolig, som en skolelærer eller en sygeplejerske kan komme til at bo i.
Og jeg vil sige, at håb desværre ikke er nok til at knække den boligmangel, vi har for tiden.