runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marianne Jelved (RV), 2002-03-20:
Jeg prøver at stille to spørgsmål til fru Gitte Seeberg.
Jeg prøvede at stille dem til hr. Kristian Jensen, men uden at få et egentlig godt svar.
Det drejer sig om sygehussektoren.
Hvorfor er der ikke valgfrihed fra dag ét, altså fra den dag, hvor patienten får sin diagnose af sin egen læge?
Hvorfor er der ikke valgfrihed mellem privathospital, udenlandsk hospital og danske offentlige hospitaler?
Hvorfor får man ret til, for nu at blive i hr. Kristian Jensens sprogbrug, at stå på venteliste i 2 måneder, inden valgfriheden dukker op?
Spørgsmål to: Der er frit valg til plejeboliger, og det synes jeg er en rigtig god idé, men hvordan hænger den valgfrihed sammen med virkeligheden, når kommunerne kan sige nej til den ældre, der søger en plejebolig i X Kommune?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Det her udvikler sig jo til en ren farce.
Til det der med, at vi er mange socialister tilbage: I Enhedslisten plejer vi godt nok at sige, at vi kun er fire ægte socialister tilbage i Folketinget, men det glæder mig da at høre, at der åbenbart skulle være flere til stede, end jeg var klar over. Med hensyn til det med Østblokken og de tidligere socialistiske lande, som hr. Helge Adam Møller taler om, skal jeg - uden at komme ind i en længere lektion omkring marxisme - oplyse hr. Helge Adam Møller om, at gamle Marx, for han må vi vel sige er socialismens fader i et eller andet omfang, jo mente, at det var et statsløst samfund, der var visionen for et socialistisk samfund.
Jeg ved ikke, om hr. Helge Adam Møller mener, at det gamle Sovjetunionen var et statsløst samfund.
I hvert fald gør jeg det ikke.
Det kan da godt være, at jeg er mere tro mod Marx, end Lenin var; det er der i hvert fald noget, der tyder på.
Jeg har ikke kaldt Sovjetunionen for et socialistisk samfund før, men det har hr. Helge Adam Møller.
Det synes jeg er en interessant vinkel at give det.
Jeg vil så også sige omkring det med Østblokken, at det er interessant, at den lige skal drages ind i sammenhæng med undertegnede.
Eftersom jeg aldrig har bakket op om Østblokken, kan jeg ikke rigtig se, hvorfor deres miljøsvineri skulle have så meget at gøre med min holdning til, at Venstre og De Konservative skærer ned på miljøet.
Det er jer, der skærer ned på miljøet.
I Enhedslisten ...
Helge Adam Møller (KF), 2002-03-20:
Det interessante ved socialister er jo blandt mange andre ting, at de altså er nogle af de største forurenere af samfundet.
Det er jo ikke bare de 12.000, der stod dernede og ikke engang kunne orke at rydde op, men kunne forurene utrolig meget - det er jo også alle de andre socialistiske samfund, vi har haft.
Hvilke lande i Europa er mest forurenede?
Var det ikke Polen i gamle dage? Var det ikke det gamle Sovjet og alle de steder?
Og fru Pernille Rosenkrantz-Theil vil ikke engang rigtig tage afstand fra det, men undskylder det bare sådan lidt: Det kan da godt ske, de ikke har ryddet op. Det er jo det, der er forskellen på socialister og os andre: Vi finder, at det ikke er alt, der er samfundets skyld, det er ikke alt, de andre skal klare.
Og med hensyn til måden at få skabt et bedre miljø på: Ja, regeringen kan da gøre noget, kommunerne kan gøre noget, men den, der først og fremmest kan gøre noget, er den enkelte dansker.
Hvis vi, alle 5,3 millioner, begynder at gøre noget, så hjælper det langt mere, og der var de 12.000 socialister et utrolig dårligt eksempel, for de svinede i utrolig grad, og det bliver de ikke engang skældt ud for af fru Pernille Rosenkrantz-Theil.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Jeg synes, debatten i dag har haft et stort element af fokus på konservativ skattepolitik set i forhold til et regeringssamarbejde, hvor den førte politik er væsensforskellig.
Jeg skal sådan set
kun gentage, hvad vi har fremlagt i vores ændringsforslag, og hvad vi har sagt gennem længere tid: Vi finder, at beskatningen på indkomster er for høj, derfor vælger vi at prioritere, og derfor ønsker vi at gennemføre en politik, der på et langt stræk er nærmest identisk med, hvad Det Konservative Folkeparti har foreslået.
At Det Konservative Folkeparti så ikke er i stand til at overbevise sin egen regeringspartner om, at en nedsættelse af indkomstskatten er mere fornuftig end et skattestop, betragter jeg altså mere som Det Konservative Folkepartis problem end Det Radikale Venstres.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-20:
Jeg ved ikke, hvor stor grund jeg har til at klappe Det Radikale Venstre på skulderen, men jeg vil da godt gøre det på grund af det faktum, at Det Radikale Venstre var det første parti, som kom med endnu et oplæg til skattelettelser, efter at Det Konservative Folkeparti som det første parti turde lave et reelt oplæg, hvor vi prøvede på at få sænket skatterne på arbejde.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at det var os, der allerførst sagde: Vi skal have skattelettelser på arbejdsindkomst!
Jeg kan da godt klappe Det Radikale Venstre på skulderen, fordi de går med og er enige i det, men jeg tror ikke, at der er ret mange ude i det danske erhvervsliv, der har bedt om, at de skattelettelser blev finansieret via endnu større skattestigninger.
Det hjælper jo ikke meget, hvis vi giver en lille smule og tager en hel masse til gengæld.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Jamen det har vi jo sådan set ikke lagt skjul på, for det ligger i vores ændringsforslag, og hvad fru Charlotte Dyremose opfatter som et problem, kan jeg jo ikke rigtig svare på, før hun har stillet spørgsmålet.
Jeg erindrer en hel del målinger, undersøgelser og interview med ledere i dansk erhvervsliv, der peger på personskatten som det store problem, for hvad er det, vi har oplevet i disse år?
Det er jo, at vi har sænket virksomhedsbeskatningen til et niveau, der er rimelig flot i europæisk sammenhæng, men at indkomstbeskatningen af personer stadig er det store problem.
Jeg har snakket med mange virksomheder, og jeg skal ikke kunne sige, hvor mange af dem der stemmer konservativt, men der er da mange virksomhedsledere og gode folk, der er ansat i virksomhederne, og som peger på personskatten som det største problem, og derfor har vi valgt at prioritere at sætte den ned i denne omgang.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-20:
Nu er det jo ikke sikkert, at alt det, der er gået godt i dansk erhvervsliv i de senere år, lige præcis skyldes dispositioner, som den socialdemokratisk-radikale regering har gennemført.
Det kunne jo godt skyldes, at der er nogle dygtige medarbejdere og ledelser i landets virksomheder, som på trods af den regering, vi havde indtil det sidste valg, faktisk har gjort det ganske godt og forstået at skabe vækst, også på eksportmarkederne.
Jeg vil spørge hr. Morten Helveg Petersen: Er det ikke rigtigt, at det ville betyde en forringelse af danske virksomheders indtjeningsevne, en forringelse af danske virksomheders konkurrenceevne, hvis man fulgte Det Radikale Venstres finanslovforslag og på en række områder forøgede afgifterne på dansk erhvervsliv?
Og er det ikke rigtigt, at denne regerings forslag til konkurrenceevnepakke, herunder især lettelserne for de små og mellemstore virksomheder, vil betyde bedre indtjeningsvilkår og bedre konkurrenceevne for danske virksomheder?
Og er det ikke rigtigt, at denne regering betydelig bedre sikrer dansk erhvervslivs indtjeningsvilkår og dermed også mulighederne for at finansiere vores fremtidige velfærdssamfund?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Først til hr. Kristian Thulesen Dahl: Der har jo lydt mange anerkendende ord til Dansk Folkeparti i løbet af dagen
Men det skal der da klart lyde en anerkendelse af.
Men det var bare ikke gået i den tid, hvor Det Radikale Venstre var i regering, og det var i den sammenhæng, bemærkningen faldt.
Vi ser nemlig fundamentalt forskelligt på en række ting, men det tror jeg egentlig også begge parter
er rimelig glade for. Med hensyn til konkurrenceevnen sagde hr. Lars Barfoed, sådan som jeg forstod bemærkningerne, at vi ikke bekymrer os om dansk erhvervsliv.
Må jeg ikke godt sige til hr. Lars Barfoed, at overskuddet på handels- og betalingsbalancerne har jo nået rekordagtige højder i disse år, og hvorfor?
Det kan da kun være udtryk for, at dansk erhvervsliv i allerhøjeste grad er konkurrencedygtigt.
Jeg synes, det er en fordrejning af, hvad der rent faktisk er sket, og hvordan dansk økonomi og danske virksomheders konkurrencevilkår rent faktisk har udviklet sig, hvis man siger, at vi ikke har keret os om det overhovedet.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-20:
Jeg noterede mig hr. Morten Helveg Petersens dybe bekymring
for dansk erhvervslivs konkurrenceevne.
Hr. Morten Helveg Petersen refererede bl.a. til, at nu skulle der ikke spares på uddannelserne, fordi det er vigtigt med gode uddannelser af hensyn til erhvervslivets konkurrenceevne, og jeg er da enig i, at det er vigtigt med gode uddannelser af hensyn til erhvervslivet.
Hr. Morten Helveg Petersen var også bekymret for, om den manglende øststøtte ville føre til, at danske virksomheder ikke kunne holde den markedsandel, de har på eksportmarkederne. Men må jeg ikke godt spørge hr. Morten Helveg Petersen: Er alt det ikke det rene bluff?
: Nu har Det Radikale Venstre gennem en årrække siddet med i regering, som i den grad har spekuleret i at beskatte dansk erhvervsliv for at finansiere finansloven.
Selv i det seneste forslag til finanslov fra den tidligere regerings side var der mindst 2 mia. kr. i øgede afgifter og byrder for dansk erhvervsliv, og er det så ikke rent bluff at sige, at man er så bekymret for det danske erhvervsliv?
Hvorfor har Det Radikale Venstre, når man nu er blevet en fri fugl i forhold til den tidligere regering, fastholdt cementafgifter og forskellige andre afgifter, der kun belaster virksomhederne og dermed virksomhedernes konkurrenceevne og på længere sigt ødelægger mulighederne for at udvikle vores velfærdssamfund?
Det er jo nu engang i virksomhederne, at pengene tjenes, og virksomhederne skal altså have gode vilkår, derunder fornuftige skattevilkår, hvis de skal kunne tjene penge hjem til Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Blot lige et kort spørgsmål til hr. Morten Helveg Petersen.
af, at der er prioriteret i de offentlige udgifter.
Man bruger nogle penge og finder dem andre steder.
Så kan man være enig eller uenig i prioriteringen, og hvor man skal finde pengene, men alligevel var der en anerkendelse af, at der ligger en sådan tanke bag finanslovforslaget og det forlig, der er indgået med Dansk Folkeparti. Så er det, mit spørgsmål kommer: Vil den anerkendelse betyde, at hr. Morten Helveg Petersen er blevet klogere siden efteråret, hvor han jo på mit spørgsmål om, hvorfor Dansk Folkeparti ikke på daværende tidspunkt blev inviteret til finanslovforhandlinger hos den daværende regering, svarede, at det var fuldstændig urealistisk at forestille sig, at Dansk Folkeparti kunne indgå i en finanslovaftale, hvor man prioriterede de offentlige udgifter?
Kan vi få en anerkendelse af, at man er blevet klogere, og at man har haft et standpunkt, indtil man nu må tage et nyt?
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Nu er skattepolitik selvfølgelig en del af grundlaget for dansk erhvervsliv, men faktisk kun en del af det, og det er ikke det, der er afgørende for, om man kan udvikle
dansk erhvervsliv.
Det er, om der er en konstruktiv og fremadrettet erhvervspolitisk linje.
Hvad havde f.eks. dansk vindmølleindustri været i dag, hvis der ikke havde været en vedholdende, aktiv venstrefløj, som den ene gang efter den anden fremholdt værdien af den alternative energi og værdien af, at der skulle afsættes midler på Erhvervsministeriets område til forskning og udvikling og fremme og understøtning af nye, fremadrettede industrigrene?
Hvor havde vi været henne, hvis ikke venstrefløjen havde været med til at skabe grundlaget for, at Danmark har en ordentlig og frugtbar vindmølleindustri?
Vi ser lidt forskelligt på det, og forskellen er vel: Skal man bare støtte det etablerede erhvervsliv og give det nogle skattelettelser for skattelettelsernes skyld, eller skal man have et videre sigte?
Vi er altså meget indstillet på at være med til at styre og præge samfundsudviklingen
, og vi synes faktisk også, der findes ganske gode eksempler på, at SF har været med til det.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-20:
Vi er selvfølgelig helt enige i, at der fra samfundets side skal bidrages med en fornuftig infrastruktur, fornuftige uddannelser og en lang række andre rammevilkår, som er nødvendige for at skabe en fornuftig udvikling i vores erhvervsliv.
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Jeg vil gerne starte med at tilkendegive, at SF i de seneste mange år gentagne gange har fremsat forslag om arbejdsmarkedspolitikken.
Vi har gentagne gange, også under den foregående regering, sagt, at vi gerne vil stille op og indgå i forligskredsen bag arbejdsmarkedspolitikken, og den forrige regering havde faktisk også sagt ja til det, men desværre blokerede Venstre og De Konservative for, at vi kunne være en del af kredsen.
Når Det Konservative Folkepartis ordfører nu tilkendegiver, at der er mange lighedspunkter, vil jeg også over for den nye regering tilkendegive, at vi indgår gerne i forhandlinger om arbejdsmarkedspolitikken og erhvervslivets vilkår.
Der er behov for, og det er nødvendigt at have nogle gode og sunde betingelser for dansk erhvervsliv, og vi kan netop bidrage til at skabe et sundt erhvervsliv ved at sikre et ordentligt fundament for det råstof, det skal have: sikre en ordentlig infrastruktur, sikre nogle ordentlige velfærdsforhold og nogle sociale forhold som gør, at det bliver tillokkende for virksomheder at slå sig ned i Danmark.
I den forbindelse er det jo glædeligt at se, at gennem de seneste år har en lang række udenlandske virksomheder fundet det attraktivt at komme til Danmark, netop fordi vi har den viden og det velfærdssystem, som er grundlaget for, at de har mulighed for at tjene penge her.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-20:
Jeg har siddet og lyttet med interesse til hr. Ole Sohns tale.
Det er der sådan set ikke noget nyt i, det gør jeg altid, når hr. Ole Sohn er på talerstolen, for det sker da nu og da, må jeg indrømme, at der egentlig falder nogle ganske fornuftige betragtninger af undervejs.
Og ikke mindst synes jeg i starten af hr. Ole Sohns tale, at jeg faktisk kunne være meget enig i det, der blev sagt om det arbejdsmarkedspolitiske.
Vi er jo meget enige om, at der er behov for en bedre aktiveringsindsats, og at mange af de aktiveringstilbud, vi ser nu om dage, simpelt hen ikke er relevante for den enkelte, som skal aktiveres og ud på arbejdsmarkedet igen.
Folk bliver sat ind i nogle systemer og nogle strukturer, der overhovedet ikke kan tilpasses den enkeltes forudsætninger og kompetence og behov osv., og det er jeg glad for at konstatere at vi kan blive enige om.
Også om integration af indvandrere på arbejdsmarkedet sagde hr. Ole Sohn nogle ting, som jeg er meget enig i.
Så sad jeg og tænkte lidt over:
Men det bidrog hr. Ole Sohn længere henne i sin tale til at pege på.
Men det, jeg vil spørge om, er: Forudsætningen for at integrere flere på arbejdsmarkedet og skabe flere job er jo, at der samtidig er vækst i erhvervslivet.
Hvorfor vil hr. Ole Sohn så ikke støtte regeringens konkurrenceevnepakke, som netop går på at lette erhvervslivets byrder på en række områder, bl.a. ved generationsskifte og meget andet, så der bliver mere vækst i erhvervslivet og dermed skabt grobund for de flere job, vi skal skabe til indvandrere og til dem, der er under aktivering, osv.?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-03-20:
Jeg synes ikke helt, hr. Morten Helveg Petersen svarer på det, jeg egentlig synes er essentielt, nemlig at Det Radikale Venstre ønsker at finansiere sine skattelettelser med nogle endnu større skattestigninger til skade for dansk erhvervsliv og til skade for konkurrenceevnen.
At danske virksomheder trods alt klarer sig udmærket, som det ser ud nu, er jo ikke nogen undskyldning for at gøre deres forhold ringere. Jeg er fuldstændig enig i den radikale målsætning om at sænke personskatterne, men forskellen er, at vi ikke ønsker at finansiere skattelettelserne med endnu større skattestigninger, og jeg synes ikke helt, vi har fået et klart svar fra den radikale ordfører på, om det ikke er korrekt, at De Radikale vælger at finansiere deres skattelettelser med endnu større skattestigninger.
Gitte Seeberg (KF), 2002-03-20:
Det er rigtigt, at de lettelser, som fru Pia Gjellerup taler om på indkomstskattesiden, nu er en realitet som følge af pinsepakken.
Men jeg vil gerne sige, at den skattelettelse, som er blevet givet i den forbindelse, jo er blevet finansieret de tidligere år.
Så der er jo ikke tale om nogen nettoskattelettelser, når de grønne afgifter er medregnet.
Men det er rigtigt, at der isoleret set for det ene år vil være tale om skattelettelser.
Til fru Elisabeth Arnold vil jeg sige: Jeg må have formuleret mig meget forkert, hvis jeg i min tale skulle have givet udtryk for et angreb på den offentlige sektor.
Tværtimod.
Men jeg tror bare, at vi er nødt til at erkende, at der kommer til at ske nogle omprioriteringer inden for den offentlige sektor.
Den nye regerings økonomiske tal og prognoser for den offentlige sektor viser jo, at der vil blive flere ansatte i den offentlige sektor, men dér, hvor der bliver behov for flere offentligt ansatte, bliver jo inden for omsorgssektoren, som fru Elisabeth Arnold også rigtigt siger.
Derfor er der behov for nogle omprioriteringer, så der er økonomi til at ansætte de folk, der er nødvendige for at få passet vores børn og for at få passet de ældre medborgere.
Jeg vil gerne sige, at vi i hvert fald fra De Konservatives side anerkender de offentligt ansatte som en meget vigtig del af den arbejdende befolkning, og de er bestemt ikke nogle, som vi på nogen måde udsætter for noget som helst angreb.
Hr. Morten Helveg Petersen
skal jeg kun svare ganske kort: Vi har de samme økonomiske målsætninger som den tidligere regering, altså som i 2010-planen, angående afvikling af den offentlige gæld.
Villy Søvndal (SF), 2002-03-20:
Det er ganske interessant at se, hvordan partier, der kommer i en ny rolle, pludselig skifter så dramatisk, som vi lige nu ser med Dansk Folkeparti.
Havde det ikke været den her situation, havde vi hørt tale om fuldstændig uanstændige nedskæringer, som der er påvist ganske mange af i debatten her i dag.
Dansk Folkeparti vælger i dag at forsvare dem alle sammen.
Det, jeg synes var mere interessant, var hr. Kristian Thulesen Dahls meget åbne erkendelse af, at det med ældreområdet er bluff - bluff på den måde, at man giver noget, men man tager endnu mere.
Det, jeg sagde, var, at jeg tror, at de gamle er ligeglade med regnestykkerne frem og tilbage.
Jeg tror, de er optaget af enderegnestykket, nemlig får vi bedre hjemmehjælp, eller får vi dårligere hjemmehjælp?
Det er der, jeg synes hr. Kristian Thulesen Dahl meget åbenhjertigt går ud og anerkender, at det her er bluff.
Og det sidste: Det har været bemærkelsesværdigt, at Dansk Folkepartis ordfører ikke har nævnt de allerdårligst stillede, de hjemløse, de udstødte, de sindslidende, alle de andre rigtig, rigtig dårligt stillede i det her samfund, med et eneste ord.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-20:
Jeg har to spørgsmål til den konservative ordfører, hvis indlæg i øvrigt på en række strækninger var ganske fornuftigt, specielt nogle af de betragtninger, der vedrører skattepolitikken.
Det første er, at jeg studsede over en formulering, der, som jeg hørte det, lød som: Når nogle er parate til at drage konsekvenserne.
Det var altså godt, at der var nogle, der var parate til at drage konsekvenserne.
Og det første spørgsmål må jo ret oplagt være: Hvem er det, der drager konsekvenserne?
Det kan da ikke være Det Konservative Folkeparti, som i øvrigt mig bekendt ikke går ind for skattestop, men derimod vil kigge på mellemskatten, just som Det Radikale Venstre har foreslået.
I henhold til Økonomisk redegørelse vil gælden i 2010 under den nye regering være større, end gælden var under den gamle regering.
Spørgsmålet er: Kan fru Gitte Seeberg bekræfte, at det er tilfældet, altså at man er ved at renoncere på målsætninger for dansk økonomi år 2010?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Først til hr. Bjarne Laustsen, som jo har den der springer op som en løve falder ned som lam-teori: Ja, altså hvis man mener, at 300 mio. kr. mere til børnefamilierne i forhold til regeringens udspil ikke er noget som helst værd
, hvis man har den holdning, at 300 mio. kr. bare er sådan pist ligegyldige, så kan man selvfølgelig godt have den holdning.
300 mio. kr., som blev brugt entydigt til at give større fleksibilitet, større valgmulighed for at kunne udstrække den samlede periode, man er sammen med barnet i, for det var det, vi havde forpligtet os til.
Vores mål med forhandlingerne var at nå så langt, vi overhovedet kunne, for at sikre forældrene tid sammen med børnene.
Så kan man selvfølgelig godt sige, at det er ligegyldigt.
Så vil hr. Bjarne Laustsen bede mig om at anerkende forbedringer, som Socialdemokratiet har været med, og så nævner hr. Laustsen efterlønnen.
Det troede jeg egentlig var noget, man i socialdemokratisk bevidsthed godt vidste, man ikke skulle nævne, fordi jeg tror, at er der noget, der står lysende klart i befolkningens bevidsthed, så er det, at det måske ikke var et sted, socialdemokrater ligefrem har lavet forbedringer i sidste valgperiode, men tværtimod i klar strid med det, man havde lovet op til 1998-valget, lavede det modsatte.
Så jeg tror måske ikke lige, man skulle have nævnt det eksempel her i dag.
Og hvad med provenuet til politiforliget?
Hvordan var det, man finansierede det?
Ja, det var ved en dødepakke.
Var det forbedringer for de grupper her, at man lavede dødepakken, så vi nu må genoprette det bagefter med en 3-måneders-efterlevelsespension?
Det var det da ikke.
Og mange socialdemokrater vidste da også i valgkampen, at det vist var en fejl, man fik lavet der.
Det måtte man da nok gøre noget ved, og så snakkede man om, at man ville lave det
om, så folk ikke skulle tilbagebetale allerede udbetalt ydelse.
Nu har vi altså lavet noget, der er klart bedre, nemlig en 3-måneders-efterlevelsespension for længstlevende ægtefælle; de regler, der gjaldt på det område, før Socialdemokraterne lavede det så galt for de mennesker her på det her område.
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at vi føler ikke, vi har noget problem med vælgerne.
Vi vil meget gerne tage forligsteksten, tage de ting, vi har været med til, de forbedringer, vi har været med til over for de ældre, og gå ud til vores vælgere og diskutere dem.
helt godt med, ellers havde vi ikke indgået forliget.
Hvis ikke det var sådan, at vi kunne se hinanden i øjnene og sige, at det her er noget, vi kan stå ved, så langt kunne vi nå i denne her omgang, så ville vi aldrig have indgået det her forlig med regeringen.
Så når vi har gjort det, er det, fordi vi føler os trygge ved, at de også kan kan se, at det faktisk giver nogle forbedringer, også på sygehusområdet med hospitalerne og alle de ting, jeg har været inde på.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-20:
Jeg fik ikke overraskende ret i mit spørgsmål i kraft af det manglende svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Hr. Kristian Thulesen Dahl kunne nemlig ikke svare på, hvorfor besparelser på arbejdsmiljøindsatsen er til gavn for almindelig lønmodtagere i Danmark.
Men vi prøver igen: Er det til fordel for almindelige lønmodtagere, at man mister sin sikkerhedsrepræsentant og dermed den mest effektive og forebyggende indsats for et ordentligt arbejdsmiljø?
Er det til fordel for en almindelig slagteriarbejder eller en almindelig social- og sundhedshjælper, at man nu selv skal betale for at uddanne sig, fordi der nu er indført brugerbetaling på AMU-centrene?