Morten Bødskov (S), 2004-12-08:
Da vores ordfører på det her lovforslag, hr. Frode Sørensen, ikke kan være til stede, har jeg lovet på hans vegne at fremføre følgende: Når en gældende lov har nået en alder, er det rimeligt at se den efter.
Navnlig så betydningsfulde love som dem, der gælder for konkurser og konkursbeskatningen, herunder gældssanering, må være tidssvarende af hensyn til erhvervslivet og til de enkelte personer.
Gældssanering var og er en fornuftig ordning.
Den kan sikre og bevare arbejdspladser, samtidig med at det kan gøre en udsigtsløs gæld noget mere bekvem at leve med og betale af på, når det gælder den enkelte.
Derfor er vi tilfredse med det kvalificerede arbejde, som Konkursrådet har leveret som forarbejde til disse lovændringer, der nu lægges op til.
Jeg skal ikke berøre det konkrete indhold, alle syv hovedpunkter, som ændringsforslaget indeholder, men udtrykke Socialdemokraternes tilfredshed med de justeringer, som navnlig vil komme de såkaldt håbløst forgældede til undsætning.
Hensigten med lovforslaget er at give mennesker i bundløs gæld lidt lempeligere vilkår, og at det nu bliver mere direkte skrevet ind i loven, er Socialdemokratiet tilfreds med.
På den ene side skal man selvfølgelig betale, hvad man skylder andre, men på den anden side skal vi også sørge for bedre betingelser for, at skyldnerens forhold ikke på længere sigt bliver en permanent gældsfælde.
Vi er tilfredse med, at den nye høje detaljeringsgrad i loven kan gøre både skyldnerens og kreditorernes retsstilling mere forudsigelig og ensartet.
Man skelner hermed fornuftigvis mellem skyldneres gæld og hans eller hendes ret til at have modtaget ydelser til eksempelvis her familiens mindste.
De ændrede familiemønstre var nok ikke forudset i den tidligere gældssaneringsmodel fra 1984.
Derfor er det heller ikke rimeligt at pålægge skyldnerens eventuelle nye ægtefælle eller samlever at bidrage til at afdrage på en gæld, der ret beset slet ikke vedkommer den nye ægtefælle.
Denne skævhed lægger forslaget også op til at rette op på, og det er Socialdemokratiet ganske godt tilfreds med.
Høringssvarene giver anledning til at stille en hel del spørgsmål til belysning under udvalgsarbejdet.
Advokatrådet mener ikke, at vejledningen til gældstyngede er tilfredsstillende.
Det vil vi gerne grave lidt videre i.
Hvordan vi reelt sikrer borgerne en ensartet behandling, er også et spørgsmål, Socialdemokratiet vil undersøge nærmere.
Hvordan uafklarede personlige forhold påvirker gældssaneringen er et tredje spørgsmål, som vi vil kigge på.
Hele problemstillingen omkring inddragelse af gældstyngedes pensionsordninger, herunder også deres indbetalinger, som er foregået på et tidspunkt, hvor økonomisk sammenbrud kunne forudses, er et fjerde punkt, som Socialdemokratiet også vil se på.
Og når det vedrører iværksættere, som hverken har handlet uvederhæftigt eller uansvarligt, men hvor økonomien alligevel er brudt sammen, mener vi selvfølgelig også, at de skal have chancen for en ny start.
Sidst, men ikke mindst, påpeger Dansk Retspolitisk Forening, at vi bør overveje at nedsætte afdragsperioden fra 5 til 3 år, idet de mener, at skyldneren ofte har været håbløst forgældet i 1015 år, inden vedkommende får søgt gældssanering.
I Socialdemokratiet er vi enige med Konkursrådet i, at de nuværende 5 år er passende.
Så på vegne af vores ordfører, hr. Frode Sørensen, skal jeg således sige, at Socialdemokratiet med de her bemærkninger kan tilslutte sig lovforslaget.
Vi finder det ganske fornuftigt, men har en række spørgsmål, som skal diskuteres videre i udvalgsarbejdet.