runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jo, men jeg vil gerne bede fru Pernille Blach Hansen om at bekræfte, at de tal, der er lagt frem i sådant et overslagsår, jo er et budget, og et budget består af to ting.
Det består af et bud og et gæt.
Når nu fru Pernille Blach Hansen ligesom jeg ikke har siddet i Folketinget på det tidspunkt i 1996, vil jeg da gerne bede miljøministeren om at redegøre for det interne notat - hvis han har lyst til det - som var omtalt i Berlingske Tidende.
Jeg ved ikke, om miljøministeren har tid til det, for det kunne jeg godt tænke mig at han redegjorde for med det samme, hvis det var.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg skal med det samme beklage over for hr. Jørn Dohrmann, at jeg ikke kender et internt notat fra 1996 alene af den grund, at jeg ikke sad i Folketinget dengang, så jeg er vel undskyldt.
Det, jeg dog ved, er, at den regering, som sidder nu, støtter hr. Jørn Dohrmann aktivt, man kunne endda sige, at hr. Jørn Dohrmann faktisk er en del af den, i hvert fald på miljøområdet.
Der har man over en 4-årig periode sparet op mod ½ mia. kr. på miljøområdet.
Alene det første år sparede
man massivt, og hr. Jørn Dohrmann lagde villigt stemmer til det hele. Føler hr. Jørn Dohrmann sig så ikke lidt snydt over at have siddet og forhandlet finanslov, samtidig med at miljøministeren har indrømmet, at han lige havde bestilt et notat?
Han vidste, det kom til efteråret, og så kommer det en måned
efter, at Dansk Folkeparti har indgået finanslovaftale med regeringen
Det synes jeg ikke er en ordentlig forhandlingstaktik, men hvis hr. Jørn Dohrmann er tilfreds med den slags oplysninger, så er det jo Dansk Folkepartis problem.
Jeg svarede hr. Eyvind Vesselbo, at vores finanslov er fuldt finansieret, lige så vel som alle de tidligere finanslove har været det, da vi sad i regering.
Jeg sagde også, at noget af det, vi bl.a. ville finde pengene ved, var at afskaffe nogle af de skattehuller, som den nye regering har lavet, ved at man har indført en masse fradrag, for at folk kan undgå at betale skat.
Når vi beder de folk om at betale skat igen, så kommer der penge i kassen.
Det er en del af finansieringen.
Selvfølgelig hænger det sammen.
Så vil jeg sige til hr. Eyvind Vesselbo, at hvis hr. Eyvind Vesselbo mener, at det ikke skal være forbeholdt nogle få at bo i skoven, så bekræfter det jo netop, hvad jeg sagde lige før.
Hr. Eyvind Vesselbo vil meget gerne have, at der er mange flere, der kommer til at bo inde i skoven.
Det er ikke Socialdemokratiets politik.
Vi ønsker ikke byggegrunde inde i de danske skove.
Men at hr. Eyvind Vesselbo gør det og gerne vil have parcelhuse og gadelygter derind, må være hans problem.
Så til Kristeligt Folkeparti
: Grunden til, at jeg sammenligner bevillingen på den måde, jeg gør, skyldes jo netop det, jeg læste op tidligere i debatten, inden Kristeligt Folkepartis ordfører - tror jeg - havde mulighed for at være til stede.
Netop at Miljøministeriet selv har oplyst i et bilag til Miljøudvalget, at det er realistiske beskrivelser af udviklingen i Miljøministeriets budgetrammer.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-22:
Til fru Pernille Blach Hansen skal jeg blot gøre opmærksom på, at vi bestemt ikke er kede af det forlig, vi har indgået med regeringen, og jeg skal senere i min ordførertale gøre rede for, hvorfor vi ikke er kede af det.
Men når man blander tænkte bevillinger over 3 år sammen med bevillinger over 1 år, så går det altså galt.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Fru Pernille Blach Hansen siger, at det lige er kommet frem, at der skal bruges nogle ekstra penge, omkring de 200 mio. kr., eller hvor meget hun var oppe på.
Var der ikke noget med et internt notat i 1996, som henviste til, at der skulle bruges en hel masse penge?
Er det, fordi man lige pludselig har fået dårlig samvittighed eller fordi man ved, at man skal ud i en valgkamp, hvor man så kan slå lidt på, at se nu, hvor mange penge vi har givet på det her område?
fru Pernille Blach Hansen?
Det tror jeg.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg kan godt forstå, at Kristeligt Folkepartis ordfører er ærgerlig over at have lagt stemmer til så elendigt et naturforlig, særlig når man mindre end 1 måned efter kan få at vide, at behovet var det tidobbelte.
Det kan jeg da godt forstå at man er ærgerlig over.
De tal, jeg har refereret herfra,
har jeg fra Miljøministeriet.
De blev oplyst i finanslovforhandlingerne.
Det notat må Kristeligt Folkepartis ordfører da også have fået.
Ellers synes jeg, man skulle bede om det ovre hos ministeren.
Så spørger hr. Eyvind Vesselbo, om skov er en lille, ubetydelig petitesse.
Nej, selvfølgelig er det ikke det.
Det indgår også i vores forslag til den naturreform, som jeg lige har sagt vi har afsat 400 mio. kr. ekstra til om året.
Jeg ved godt, at hr. Eyvind Vesselbo går meget op i skov.
Indtil nu har han f.eks. foreslået, at folk skulle have lov til at bygge i dem, at man skulle udstykke byggegrunde inde midt i skovene.
Derfor kan jeg da godt forstå, at hr. Eyvind Vesselbo gerne vil have noget mere skov, for så kan der også blive flere byggegrunde.
Det kunne man jo frygte var den bagvedliggende tanke.
Og hvis det ikke er tilfældet, så synes jeg da, det er positivt, at hr. Eyvind Vesselbo er blevet klogere, fordi det var jo endnu en af de ideer fra Venstre, som befolkningen ikke brød sig om.
Hvis hr. Eyvind Vesselbo mener, at der i øjeblikket bruges 155 mio. kr. om året, og at behovet samtidig er 2,6 mia. kr. over 10 år, ja, så mangler der jo i hvert fald 100 mio. kr. om året i naturbevillinger.
Hvorfor har regeringen ikke afsat dem?
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-22:
Over for fru Pernille Blach Hansen vil jeg gerne anerkende, at Socialdemokratiets forslag til finanslov hænger sammen, men hvis det er udregnet på den måde, som fru Pernille Blach Hansen opregner i forbindelse med de bevillinger, der er på miljøområdet, ved at der er skåret 500 mio. kr. de næste 3 år, og at der er givet 50 mio. kr. for det næste år, og det så er 10 pct., så forstår jeg godt, at man kan få en finanslov til at hænge sammen, når man blander år og beløb på den måde.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Ja, det er jo let nok at gå herop på talerstolen
Det var i øvrigt et helt konkret spørgsmål.
Så sagde fru Pernille Blach
Hansen, at man ville tage 100 mio. kr. et sted fra og 100 mio. kr. et andet sted fra, hvorefter jeg spurgte, hvor så de sidste 200 mio. kr. kom fra. Er det fortsat disse ufinansierede udgifter, Socialdemokraterne gang på gang optræder med, når de kommer med forslag?
Ellers synes jeg da, det ville være nemt nok at komme og fortælle, hvor man skaffer de dér 200 mio. kr. fra, som man skal bruge på det her område.
Vedrørende skovområdet vil jeg bare sige, at det vel ikke kan være forbeholdt socialdemokratiske folketingsmedlemmer at bo i skoven.
Jeg ved ikke, om fru Pernille Blach Hansen fortalte sig, men jeg kunne høre, at fru Pernille Blach Hansen sagde, at skovområdet var en lille, ubetydelig petitesse på naturområdet, som jeg bare trak frem til debat.
Det synes jeg var interessant.
Jeg synes, fru Pernille Blach Hansen skal komme herop og bekræfte, at skovområdet ud fra Socialdemokraternes synsvinkel er en lille, ubetydelig petitesse, som jeg sådan bare lige hev frem til diskussion.
Jeg mener faktisk, at skovområdet er et meget vigtigt område, og derfor har vi også en ny skovlov på vej, som skal gøre, at man behandler skovene i Danmark mere positivt.
Så vil jeg godt bede fru Pernille Blach Hansen bekræfte - og da fru Pernille Blach Hansen har fået det oplyst, burde det være nemt nok at komme op og bekræfte det - at der i år og årene fremover bliver brugt 155 mio. kr. på naturen i Danmark.
Og derfor, når fru Pernille Blach Hansen siger, at EU har sagt, at der skal bevilges 2,7 mia. kr. til naturen, så er en stor del af de penge jo allerede på budgettet.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Det er jo fantastisk, at man fra hr. Jørn Dohrmanns side skal skoses for, at man eksempelvis ved nedsættelse af Wilhjelmudvalget har forsøgt at få en bredde ind i en formulering af, hvad der også kunne være dansk naturpolitik i fremtiden.
Det skal man skoses for.
Betyder det, at hr. Jørn Dohrmann synes, at det var helt forkert, at vi fik lavet Wilhjelmudvalget, og at Wilhjelmudvalget lavede en rapport, der gav nogle anbefalinger med hensyn til dansk naturpolitik?
Nummer 2: Så står hr. Jørn Dohrmann og bryster sig af, at man har fundet 50 mio. kr. Er det ikke korrekt, at de 50 mio. kr. er et engangsbeløb, og at de fremkommer ved besparelser i Skov- og Naturstyrelsen, hvor man fyrer folk ude i skoven og derefter sælger deres tjenesteboliger?
Er det ikke korrekt?
Det er netop de folk, som har været med til at lave den nære naturpleje ude, hvor folk bor.
Først fyrer man dem, så sælger man deres tjenesteboliger og så bruger man pengene en gang for alle.
Er det udtryk for Dansk Folkepartis naturpolitik?
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Jeg beklager, men jeg forstod ikke svaret om motorveje
igennem skovene, og derfor prøver jeg lige en gang mere for at se, om det kan lade sig gøre at få et klart svar fra Dansk Folkeparti. Først sagde hr. Jørn Dohrmann, at Dansk Folkeparti synes, det er en utrolig dårlig idé at anlægge motorveje gennem skove og, måtte man forstå, i naturområder generelt.
Så spurgte jeg helt konkret: Betyder det så, at Dansk Folkeparti er imod Frederikssundsmotorvejen, som netop skal gå ind igennem og derfor vil påvirke, ødelægge og skæmme Vestskoven?
Er man imod det?
Er Dansk Folkeparti imod, at den nye motorvej mellem Århus og Herning bliver ført igennem fredede, naturskønne habitatområder nord for Silkeborg? Det må da kunne besvares relativt klart med et ja eller et nej.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg vil sige noget til hr. Torben Hansen.
Det her bekræfter jo lidt det, jeg gik og tænkte på, og det er: Havde Socialdemokratiet ingen tanker selv, eller ventede man på Wilhjelmudvalget?
Var det det eneste?
Man kunne ikke selv komme med nogen plan over, hvad det var, man gerne ville.
Er det sådan, jeg skal forstå det?
Det må være det, jeg kan konkludere, nemlig at Socialdemokratiet slet ikke havde nogen forestilling om, hvad man kunne gøre for naturen.
Jeg håber da, at man er blevet lidt klogere siden dengang.
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige om motorveje generelt: Jeg synes, at når vi laver de her projekter, og når vi giver 20 mio. kr. til bynære skove, er det ikke, fordi motorveje skal være dér, hvor der skal plantes skove.
Skove og motorveje skal man holde langt fra hinanden, og jeg går ud
fra, at hr. Jørn Jespersen udmærket er klar over, at det ikke er særlig godt for dyrene, at der er motorveje, og at de kan blive kørt ned på den måde.
Bynært skovområde skal ikke være, hvor der er motorveje.
Men det må vi jo tage en diskussion om, når vi sidder og deler de her penge ud.
Desværre vil hverken Socialdemokratiet eller SF jo være med til at dele de penge ud, som vi har været med til at finde på dette års finanslov.
Jeg er lidt skuffet over, at de partier, som nu siger, at de gerne ville så meget, for de havde så mange planer, ikke vil være med til at bruge de her penge på naturen.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Kunne Dansk Folkepartis ordfører ikke forklare mig, hvordan man på den ene side kan stå her og snakke om folkelig inddragelse og så samtidig være med til totalt at fjerne støtten til De Grønne Guider.
Det er jo dem, der ude lokalt har hjulpet folk med at leve grønt, vist, hvordan man kunne være miljørigtig i sin hverdag, sat nogle projekter i gang, som aktivt har involveret lokalbefolkningen.
Hvorfor har Dansk Folkeparti fjernet støtten til det?
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Men man har netop lavet Wilhjelmudvalget.
Man gik i gang med det, man lavede et partsudvalg, der rent faktisk kom med nogle på mange punkter meget visionære anbefalinger bredt folkeligt forankret i organisationerne.
Det, der er sket nu, er, at man har fejet det fuldstændig til side, og så kommer Dansk Folkeparti og siger, at de vil have handling bag ordene.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Jeg er da meget glad for, at hr. Jørn Dohrmann nu siger, at han og Dansk Folkeparti synes, at det er en meget dårlig idé med motorveje gennem skovene; det synes vi også.
Betyder det, at Dansk Folkeparti sammen med SF af al magt vil bekæmpe den nye Frederikssundsmotorvej, der jo bl.a. skal gå igennem Vestskoven?
Der kan man opleve det helt paradoksale, at et meget stort skovrejsningsprojekt, som er pågået gennem årtier med et stort folkeligt engagement og kommunal medfinansiering osv., nu bliver skæmmet af en stor motorvej ind igennem skoven.
Er vi enige om at bekæmpe det?
Så synes jeg virkelig, der er kommet noget godt ud af debatten.
Er vi også enige om, at det vil være helt forkert at føre motorvejen mellem Århus og Herning gennem fredede områder, gennem habitatområder nord for Silkeborg?
Hvis vi også er enige om det, er der virkelig kommet noget godt ud af debatten.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Det, vi gerne vil bevilge de her penge til, er netop ekstra skovrejsning, og så ønsker vi overhovedet ikke, at der skal motorveje ind igennem de her skove.
Så det synes jeg slet ikke man skal blande ind i det her.
Til hr. Torben Hansen vil jeg da gerne sige: Socialdemokratiet har jo haft regeringsmagten i 9 år; hvorfor er der ikke sket noget mere på det her område?
Hvorfor har man ikke ligesom udført det, Wilhjelmudvalget har tilkendegivet? Hvorfor er man ikke gået i gang med det undervejs og sagt: Der er nogle gode intentioner, vi gerne vil bygge videre på og gøre noget ved, det gør vi med det samme her?
Nej, man har bare lænet sig tilbage og sagt: Nå ja, men det går jo nok.
Og nu er tiden gået, og så kan man skælde ud på de andre, bare fordi vi har afsat og været med til at finde de 50 mio., og dem bruger vi til fornuftige projekter.
Jørn Jespersen (SF), 2002-11-22:
Hr. Jørn Dohrmann er meget imponeret af sig selv og regeringen, fordi der er blevet afsat 50 mio. kr. til naturområdet, efter at man har fjernet cirka det tidobbelte over 4 år.
Men skulle vi nu ikke få lidt proportioner i debatten?
Selv om 50 mio. kr. er mange penge for almindelige mennesker, skulle vi så ikke prøve at se det i sammenhæng på
nationalt område?
Det vil altså sige, at samtidig med at regeringen er godt i gang med at lave motorvej gennem den fredede Gudenådal, som er meget lang, og samtidig med at man er godt i gang med at skulle lave Frederikssundmotorvej gennem naturskønne områder, så bruger man, hvad der svarer til prisen for 1 km motorvej, på naturområdet samlet set.
Kan hr. Jørn Dohrmann ikke bekræfte, at det er det, der er proportionerne?
Vi kunne også sammenligne det med, hvor meget der bliver brugt på landbrugsstøtte, som ikke bare er uproduktivt, men som er decideret skadeligt i enhver sammenhæng.
Der bliver brugt cirka hundrede gange så mange kroner på landbrugsstøtte, som er skadelig, som der bliver brugt på naturområdet.
Er det ikke rigtigt?
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Hr. Jørn Dohrmann siger, at vi skal sætte os ned og snakke om pengene sådan næsten lidt jovialt, og det kan selvfølgelig også være meget hyggeligt, men hr. Jørn Dohrmann nævnede også i sin ordførertale, at nu skal der handling bag ordene.
En del af den handling, der skulle være bag ordene, ligger jo rent faktisk i Wilhjelmudvalgets rapport, hvor der er nogle helt klare anbefalinger.
Der er en anbefaling om etablering af 300-meter-bufferzoner, og der er en anbefaling om etablering af seks nationale naturområder.
I regeringens naturredegørelse her skal der nu lige pludselig nedsættes en arbejdsgruppe omkring bufferzoner, og der skal laves en tre-fire pilotprojekter osv. Mener hr. Jørn Dohrmann, når der skal handling bag ordene, at hr. Jørn Dohrmann er parat til at bakke op bag Wilhjelmudvalgets anbefalinger og ikke bag regeringens naturredegørelse?
For Wilhjelmudvalgets anbefalinger er betydelig mere handlingsrettede og handlingsorienterede end regeringens naturredegørelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jo, men jeg vil sige, at vi jo har givet penge til mange ting.
Tag nu de 50 mio. kr. til det her naturprojekt.
Det er jo ikke sådan, at pengene er forsvundet, så der er 0 kr. på det her projekt.
Og alligevel siger vi: Jamen når vi ofrer 50 mio. kr., jamen så vil vi også gerne have befolkningens medhjælp her.
Man kan sige: Hvis I skal have del i de her penge, så må I også komme med en lille indsats.
Om det er et stykke jord, kommunen eller amtet skal give til det, eller om det er plejen i fremtiden, jamen lad os da sætte os ned og snakke om, hvad det er, de skal bidrage med, og hvad vi bidrager med.
Men der skal være rimelighed i det, og det skal være sådan, at folk brænder for det projekt.
Man får også mest for pengene, når folk brænder for det projekt, de nu er i gang i.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Vil hr. Jørn Dohrmann ikke bekræfte, at beløbet til De Grønne Guider er skåret ned til 0 kr., at det er skåret ned, helt væk?
Det synes jeg kunne være nyttigt i denne her debat, for det lyder, som om hr. Jørn Dohrmann ikke helt er klar over, at det faktisk er forsvundet.
Det andet er så, at hvis hr. Jørn Dohrmann mener, at alt miljø fremover alene skal baseres på frivilligt arbejde, synes jeg da, der er en interessant parallel: At f.eks. Dansk Flygtningehjælp samler ind en søndag, betyder det så, at alle penge til flygtninge i Danmark skal væk, fordi det kun skal være rent frivilligt arbejde?
At ulandsorganisationerne samler ind, betyder det så, at vi skal slette al støtte til ulandene, fordi de samler ind?
At Kræftens Bekæmpelse samler ind en søndag, betyder det så, at vi fremover ikke skal give penge til bekæmpelse af kræft, fordi det bør være en frivillig opgave?
Jeg mener faktisk, at forsøget på at skabe et ordentligt Danmark med en ordentlig natur, et Danmark, der er værd at bevare og holde af at bo i, vel også er en opgave, som vi som folketingspolitikere bør involveres os i og give nogle penge til.
Det er også det, hr. Eyvind Vesselbo gør på skovområdet.
Det, der for os er afgørende, er de samlede midler til naturområdet.
Som hr. Jørn Jespersen har sagt før, var der jo i de kommende år afsat 4 gange 80 mio. kr. ekstra, og det er det, man skal sammenligne med.
Det kan man jo se alene ved, at de ikke bakker op om regeringens miljøpolitik.
Store dele af befolkningen mener, at regeringen er uambitiøs på miljøområdet.
Ja, der er sågar nogle, der mener, at vi har en antiminister - det er i hvert fald en antimiljøminister.
Det siger lidt om, at befolkningen også godt her kan gennemskue, hvad der sker.
Vores finansiering af finansloven er selvfølgelig fuldt ud til stede.
Det vil hr. Eyvind Vesselbo også se, når vi skal behandle finansloven her i Folketinget.
Nogle af de steder, vi bl.a. finder pengene, er ved at afskaffe nogle af alle de særordninger og rabatordninger til erhvervslivet, som den nuværende regering har gennemført - store skattehuller til gavn for store skattehajer, som primært findes i erhvervslivet.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Hvis vi nu tager fat i det af indholdet, der handler om skoven, vil jeg godt have fru Pernille Blach Hansen til at bekræfte, at der i perioden 1990-2000 blev etableret 450 ha skov i gennemsnit pr. år.
Jeg vil også godt have fru Pernille Blach Hansen til at bekræfte, at alene i år 2003 vil der blive plantet 1.300 ha.
Er det ikke godt, at regeringen har taget fat og tredoblet opbygningen af skovene i Danmark?
Så taler fru Pernille Blach Hansen om ude i naturen osv., og det er jo sådan, at Socialdemokratiet ofte føler, at det er dem, der er de gode på naturområdet.
Jeg har det nu sådan, at jeg mere opfatter det sådan, at det er befolkningen, der skal tage vare på naturen og ikke Socialdemokratiet.
Fru Pernille Blach Hansen nævnte så 400 mio. kr., man ville bruge, og så slyngede fru Pernille Blach Hansen lige 100 mio. kr. ud, og endnu 100 mio. kr. ud, og hvor de ville komme fra.
Så manglede der finansiering af 200 mio. kr. - hvor kommer de fra?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-22:
Vedrørende økonomien bruges der jo i øjeblikket 155 mio. kr.
på naturområdet, og derudover er der bevilget de 50 mio. kr. i forliget. Det, fru Pernille Blach Hansen nævner, er overslagsårene, og overslagsårene har vi ikke umiddelbart taget stilling til, for det er jo noget, der forhandles fra finanslov til finanslov.
Det er klart, at man kan lægge tal frem for de næste 20 år og sige, at regeringen nok kunne finde på at skære ned, men det, det drejer sig om, er, hvad der sker i 2003.
Her vil der blive brugt minimum 155 mio. kr.
på naturområdet, og det er dét, der er sagen
Det er ikke sagen, hvad der måske ville blive brugt i 2006, 2007 eller 2008, for der kan være nogle helt andre vilkår, når der skal forhandles finanslov til den tid.
Jeg ville da meget gerne have haft et bredt forlig, skal jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Jeg sad også i forhandlinger med hr. Keld Albrechtsen og mærkede den sympati, der var over for forslaget om at bevilge 50 mio. kr. ekstra til naturområdet, og derfor kan jeg bare ikke forstå, hvorfor hr. Keld Albrechtsen ikke stemte for de 50 mio. kr., netop for at vise at man ikke bare ligger i hængekøjen sammen med de andre partier på venstrefløjen, men også er lidt aktiv og støtter det, når nu man siger, at man godt vil støtte naturområdet.
Jeg ved da også godt, at hr. Keld Albrechtsen gerne ville bruge 200, 300 eller 400 mio. kr. mere, kunne jeg forestille mig.
For hr. Keld Albrechtsen har det nemlig ingen betydning, om man sætter skatten op, men det har det altså for os.
Vi vil godt holde skatten i ro, så vi ikke forøger udgifterne urimeligt, og det er her, vore veje skilles.
Men derfor kunne hr. Keld Albrechtsen jo udmærket have stemt for de 50 mio. kr. og i hvert fald vist en positiv indstilling til at gøre noget for naturen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg siger bare, at regeringen godt kunne have fået et bredere forlig, hvis den selv havde ønsket det.
Regeringen havde aftalt med Dansk Folkeparti, at der kun måtte bruges 50 mio. kr., det vil sige, at der var et flertal
i Folketinget, som kun ville bruge 50 mio. kr. Det var vi andre ikke enige i, men vi ville bare have lov til at sige, at det var vi ikke enige i, og vi ville have lov til at stemme for forslag om mere end 50 mio. kr. i forbindelse med finansloven.
Der var jo ikke nogen risiko for regeringen, for det ville ikke blive vedtaget, fordi regeringen havde flertal sammen med Dansk Folkeparti, så derfor kan jeg da kun forstå det sådan, at regeringen i virkeligheden ikke var interesseret i, at man fik det brede forlig.
Dansk Folkeparti var indstillet på at sikre, at der ikke blev brugt mere end 50 mio. kr.
Det er ubegribeligt, hvorfor Dansk Folkeparti var det, men det er en anden sag.
Men sådan lå situationen, og derfor skal hr. Eyvind Vesselbo ikke stå her og sige, at der ikke var vilje hos oppositionen til at være med i et bredt forlig, for det var der.
Det var regeringen, som ikke havde vilje til at lave det brede forlig.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg kan godt forstå, at det for hr. Eyvind Vesselbo er meget ubehageligt at forholde sig til kendsgerningerne.
Men de tal, jeg nævnte i mit første indlæg, er jo ikke nogen, jeg har fundet på.
EU har jo sagt, at der over 10 år er brug for 2,6 mia. kr.
til at beskytte naturområder i Danmark, og med de enorme opgaver, vi så står over for, er det vel ikke en beskæring af indsatsen, der er brug for
Eller er der det, set med Venstres øjne?