runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-27:
Jeg kan sige til det sidste, at der har vi valgt at koncentrere os om nøjagtig det, som en lang række arbejdsmiljøforskere har sagt, og det er, at den måde, som man har lavet arbejdsmiljøpolitik på i Danmark, faktisk har været ganske god.
Man har ikke nået alle de resultater, man gerne ville, men i stedet for at man kørte over med den brede pensel, gik man ind og tog fat i de farligste virksomheder.
Grunden til, at man nu ikke gør det i dag, er jo simpelt hen den, at ministeren har set sig gal på BST, og derfor er man nødt til at sende horder af arbejdstilsynsfolk ud, for lige så snart de har sat foden inden for døren, er BST-pligten ophævet.
Det er det eneste reelle formål med det, som Venstre og De Konservative og regeringen har gang i.
Så kan jeg sige, at vi bestemt ikke har vendt arbejderne ryggen.
Tværtimod så tror jeg ikke, at fru Charlotte Antonsen kan finde en eneste arbejder i dette land, der ikke har udtalt sig negativt om regeringens form og har givet
fuldstændig utvetydig opbakning til vores linje.
Og jeg kan sige, at mens vi havde regeringsmagten, udbyggede vi netop BST, en plan for hele området.
Så der er ikke noget at komme efter.
Charlotte Antonsen (V), 2004-02-27:
Hr. Bjarne Laustsen ved udmærket godt, at når jeg taler om, at Socialdemokratiet har vendt arbejderne ryggen i denne sag, er det, fordi man ikke har benyttet landets trods alt stadig væk næststørste partis mange stemmer her i Folketinget til at øve indflydelse på et så vigtigt område som arbejdsmiljø.
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-27:
Jeg tror, at fru Charlotte Antonsen godt kan læse alle de rapporter og statistikker, der er kommet, der rent faktisk viser, at mens vi har haft ansvaret for regeringsmagten og dermed også arbejdsmiljøet, har der været en positiv udvikling i arbejdsmiljøet.
Vi ville gerne være gået et skridt videre og have gjort det hurtigere at nå derop, men der har været et stop-and-go i arbejdsmiljøpolitikken.
Når de borgerlige har haft magten, så har de skåret ned, og vi har brugt nogle år på at komme op på samme niveau igen.
Det er meget positivt, hvad der er sket indtil nu.
Nu er vi bange for, at der sker det modsatte, at der ikke kommer en mærkbar effekt fremover.
Så vil jeg sige med hensyn til ultimative krav, at vi ikke har stillet et eneste ultimativt krav.
Jeg kan slet ikke forstå, at fru Charlotte Antonsen kan sige det, da hun ikke har deltaget i de møder, hvor vi har fremlagt vores ting. Socialdemokratiet vil gerne øve indflydelse på tingene, altid, al den indflydelse, vi kan få, men hvis det bare er nedskæring på nedskæring på nedskæring, så kommer man selv til at stå til regnskab for de nedskæringer, man foretager.
Der er intet som helst konstruktivt i det, man er kommet med, i forhold til udgangspunktet.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-02-27:
Hr. Bjarne Laustsen lød nærmest, som om jeg skulle synes, at det var et problem, at mine holdninger lå tæt op ad regeringens.
Sådan har jeg det ikke.
Jeg kan kun konstatere, at jeg faktisk er meget glad for, at beskæftigelsesministeren har valgt at lytte væsentlig mere til konservative holdninger end til hr. Bjarne Laustsen og Socialdemokraternes holdninger på det her område.
Jeg tager gerne æren for store dele af den reform, der er her, og kalder den god konservativ politik.
Så ingen problemer der, kun ros til beskæftigelsesministeren
på det punkt
Med hensyn til det her med arbejderne og at de ikke skulle være inddraget og sådan noget,
kan hr. Bjarne Laustsen så ikke bekræfte, at vi jo netop med den her arbejdsmiljøreform har lagt stor vægt på at inddrage arbejdsmarkedets parter, og at man på alle de områder, hvor der har været mulighed for det, netop kan give arbejdsmarkedets parter mulighed for at tage aktiv del i det daglige arbejdsmiljø og lave aftaler om arbejdsmiljøet, og at der jo i arbejdsmarkedets parter indgår både arbejdsgivere og lønmodtagere, og at man derfor på den måde i stor stil inddrager også lønmodtagerne, arbejderne i det her?
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-27:
Jeg har i min ordførertale her til sidst kritiseret den dobbeltmoral, som Det Konservative Folkeparti bedriver
herinde i Folketinget, ved at man først kritiserer den daværende regering for at opkræve en arbejdsmiljøafgift og putte pengene i statskassen, men når man så selv kommer til magten, så afskaffer man alle de gode ting, der var i arbejdsmiljøpakken, men beholder afgiften i kassen. I den finanslov, der gælder for 2004, har man valgt at sige, at alle de, der var gået i gang med at få et certifikat, ikke kan få deres penge mere.
Og der er det da, at pengene ryger tilbage og bliver i statskassen.
Så er det sådan, at det der med at involvere arbejdsmarkedets parter, det er så som så.
Det, vi ved nu, er, at Arbejdstilsynet foretager screeningbesøg uden at involvere sikkerhedsrepræsentanten og sikkerhedsorganisationen.
Det er simpelt hen så grotesk.
Alt det, man har sagt man ville gøre for at involvere lønmodtagerne og arbejdsmarkedets parter, hopper man let og elegant hen over derude i virkeligheden.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-02-27:
Jeg er glad for, at hr. Bjarne Laustsen ville bruge de sidste par sekunder på at svare på mit spørgsmål.
Jeg prøver ét mere og håber så at få et direkte svar på det.
Det er med hensyn til det her med, om vi nu gør noget eller ikke gør noget.
Er det ikke rigtigt, at det, man gjorde under den tidligere regering, var at sige til virksomhederne, at de skulle være tilknyttet en ordning, hvor de skulle betale nogle penge, hvorimod det, vi gør nu, er at sige, at de skal have et ordentligt arbejdsmiljø, og hvis ikke de har det, jamen så bliver de tvunget til at modtage noget rådgivning og betale for det? Tror hr. Bjarne Laustsen ikke, at det har en væsentlig bedre forebyggende effekt, at man risikerer at blive pålagt noget rådgivning og derfor i virkeligheden lige så godt kan tage den på forhånd, sådan at man er sikker på, at der er orden i tingene, og at man ikke bliver pålagt det, frem for at man bare får at vide, at man skal betale nogle penge, og at der i øvrigt, hvis man synes, BST-ordningen er god - og det ved jeg der er mange der gør, jeg ved, der er mange BST'ere, der fungerer rigtig godt - netop også vil være et marked for at bruge de BST'er i fremtiden?
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-27:
Vi har gjort utrolig meget på det her område, og når vi tog fat i at indføre bedriftssundhedstjenesten, var det jo, fordi der var en lang række brancher, som havde meget store problemer.
Det har meget store personlige omkostninger for den, som bliver ramt af et dårligt arbejdsmiljø: at blive nedslidt langt før tid osv. - i værste fald at miste livet.
Derfor tog vi fat ved at sige, at der er en lang række brancher, som vi helt entydigt kunne sige der var arbejdsmiljøproblemer i.
Om dem sagde vi: De skal modtage rådgivning.
Vi har udformet det sådan, at der jo er en pligt til at betale til ordningen.
Og det, der så åbenbart er problemet for De Konservative og til dels også for Venstre, er, at man ikke har pligt til at bruge den.
Det ville vi meget gerne hjælpe regeringen med, hvis det er så stort et problem.
Så det er der heller ikke noget problem i.
Det, der er centralt i det her, er spørgsmålet om, hvem der skal rådgive i fremtiden.
Der har vi i dag et velfungerende system med dygtige medarbejdere, der er uafhængige.
Det, som regeringen ønsker, er f.eks., at der kan komme konsulenter fra Dansk Arbejdsgiverforening, der er i lommen på arbejdsgiverne, og dermed mister man alt det uafhængige og den medarbejdsindflydelse, som man kunne få i den sag.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-27:
Dette er mig lidt uforståeligt.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget papir, hr. Bjarne Laustsen læser, eller hvad det er for nogle briller, hr. Bjarne Laustsen læser med, men vi har ikke skrevet med usynligt blæk.
De er faktisk med fra starten, når Arbejdstilsynet begynder at screene.
Det er en af de ting, som vi har opnået ved forhandlingerne.
Det er helt misvisende.
Det er da derfor, vi heller ikke har taget nogen af hr. Bjarne Laustsens ideer, hvis det er den idémæssige struktur, der ligger i det.
Så kunne vi ikke bruge noget i de her forhandlinger.
Og tanken om Arbejdstilsynets kontor i Aalborg-Nørresundby er altså ikke taget fra hr. Bjarne Laustsens ideer.
Det kan jeg garantere for.
Hr. Bjarne Laustsen bedes forholde sig til de her virksomheder, der er med.
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-27:
Hr. Bent Bøgsted behøver ikke at beklage det, hvis han har afstedkommet noget godt herinde i Folketinget.
Det skal han ikke høre et ondt ord for, heller ikke i Nordjylland.
Det er der kun roser til overs for.
Men det er jo, fordi hr. Anders Samuelsen har samlet alle de andre ting, som han påstår er forbedringer, og derfor kan der kun være det regionskontor tilbage til hr. Bent Bøgsted oppe i Aalborg-Nørresundby-området.
Nu må vi så se, hvor hr. Bent Bøgsted bliver opstillet, om det er noget, der kan gavne i anden omgang.
Hr. Bent Bøgsted ved det ikke.
Det kunne jo være spændende, om ministeren ville svare på det i dag.
Hvem er det, man skal starte med at screene først?
Det står ikke i aftalen.
Det er blevet fjernet, vil jeg sige til hr. Bent Bøgsted.
Hr. Bent Bøgsted må kunne bekræfte, at det forholder sig sådan, at det virker mere som en lodtrækning om, hvornår man kommer ud.
For man kan netop ikke sige, at man tager fat i rengøringsområdet eller daginstitutionsområdet.
Bent Bøgsted (DF), 2004-02-27:
Nu ved jeg så ikke, hvilken dato der er på den aftale, som hr. Bjarne Laustsen står med.
Det skal jeg selvfølgelig ikke kunne sige noget om.
Men jeg er da sikker på, at ministeren kan bekræfte, at de 20.000 virksomheder er med fra starten.
Det er jeg faktisk hundrede procent overbevist om, endda hundredeogti procent overbevist om.
Så til noget andet.
Hr. Bjarne Laustsen var inde på, at der var færre, der ville modtage rådgivning.
De virksomheder, der får et godt arbejdsmiljø, vil jo ikke modtage rådgivning, for de har ikke behov for det, hvis de har opnået det gode arbejdsmiljø, som vi vil have.
Så skal der jo blive færre, der modtager rådgivning.
Hr. Bjarne Laustsen må da kunne indse, at med forbedringer bliver der et mindre antal, der har brug for den rådgivning, der skal til for at forbedre miljøet.
Det er da en kendsgerning.
Bjarne Laustsen (S), 2004-02-27:
Hvis ikke hr. Bent Bøgsted tror på, at det hjælper noget at sende Arbejdstilsynet ud at screene nogle virksomheder og deriblandt alle de virksomheder, der er tilbage - der er omkring 150.000 tilbage, måske 130.000, hvad ved jeg?
- hvis ikke man tror, man finder nogen, der skal have rådgivning, så er der jo ingen grund til at sende Arbejdstilsynet ud.
Så er det, fordi man tror, det er i orden, sådan som ministeren siger, nemlig at der ikke er nogen problemer på ejendomsmæglerkontorer, partikontorer osv. i den dur der; der er ingen grund til at sende folk ud.
Så er det jo den samme holdning, hr. Bent Bøgsted har.
Det, det drejer sig om, er, at vi ved, at der inden for de områder, jeg har nævnt - tre specifikke områder - er udtalte arbejdsmiljøproblemer.
Og indtil dato står der ikke noget om, i hvilken rækkefølge man vil starte med at screene
de pågældende virksomheder
Det er selvfølgelig en mangel.
Det har hr. Bent Bøgsted nok ikke fået med i aftalen, men det er en faktuel kendsgerning; det står der ikke.
Derfor handler det selvfølgelig om nu, at alle virksomheder, som også påstået af arbejdsgiverne, vil ringe ind til Arbejdstilsynet
: Skynd jer at komme ud og screene min virksomhed, for så er jeg fri for at betale afgiften lige så snart, I har været her.
Det er konsekvensen.
Freddie H. Madsen (DF), 2004-02-27:
Det er helt klart, at der er et behov for at få strammet lovgivningen op.
Ikke nogen diskussion om det.
Men hvordan vi skal gøre det, kan jeg ikke på nuværende tidspunkt svare på, men jeg er selvfølgelig klar til, at vi tager en snak om det i Boligudvalget, således at vi finder den rigtige løsning.
Line Barfod (EL), 2004-02-27:
Nu kan jeg forstå, at smileyen ikke skal bruges i forhold til forbrugerne, og det harmonerer jo også med, at ministeren har svaret på et af mine spørgsmål, at det ikke skal indgå, når det offentlige går ud og køber varer, om dem, man køber hos, har en grøn eller en rød smiley.
Jeg kan så forstå, at det er medarbejderne.
Men hvordan er det så, hvis man nu er arbejdsløs og skal tage arbejde, kan man så nægte at tage arbejde på en virksomhed, som har et dårligt arbejdsmiljø, hvilket man kan se på, at det er en rød smiley?
Hvordan forestiller hr. Anders Samuelsen sig, at mennesker skal agere som medarbejdere eller kommende medarbejdere i forhold til de her smileys, uden at de bliver ramt økonomisk af det?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-02-27:
Uanset hvad bøden bliver givet for, bliver bøden jo ikke givet, før Arbejdstilsynet kommer forbi og opdager, at der er
Det må vi lige have slået fast.
Jeg er da fuldstændig enig i, at det vigtigste og det bedste er, at man forebygger.
Det er jo så også derfor, vi bl.a. nu med denne her reform indfører bindende forhåndsbesked, så virksomheden får en reel chance for at gå ind og spørge: Er det her måden at løse problemet på?
Men forebyggelse er jo flere ting.
Jeg mener faktisk, at med hensyn til de reelle skader, der koster liv og lemmer, er det forebyggelse, vi skal satse på.
Vi skal sørge for at rådgive de virksomheder, der ikke er dygtige nok, og hvis det så viser sig, at de rent faktisk ikke vil gøre noget, skal vi slå ned på dem.
Der er stor forskel på, om man godt kan, men ikke vil, eller man ikke kan, men godt vil.
De, der ikke kan og godt vil, skal have rådgivning, og de, der godt kan og ikke vil, skal have pisk.
Anders Samuelsen (RV), 2004-02-27:
Nej, det er egentlig ikke særlig meget vanskeligere, for det er et spørgsmål om, om den eftertragtede arbejdskraft, som jernstøberiet har brug for, ønsker at tage arbejde på sådan en arbejdsplads, der har en rød, sur smiley.
Jeg er sikker på, det vil trække i negativ retning for vedkommende, som søger arbejde dér.
Det vil være med til at lægge pres på virksomheden, at andre udefra, som ønsker at handle med virksomheden, vil være opmærksomme på det, efterhånden som den her type værdier vinder mere og mere frem alle steder, ikke kun i Danmark, men også i udlandet.
Det vil også være oplagt for Det Radikale Venstre at kæmpe for, at den her ordning bliver indført generelt på europæisk plan, sådan at vi kan sikre, at man ikke kan konkurrere mod hinanden på dårligt arbejdsmiljø.
Det, der er forskellen her - jeg ved ikke, om det er selvros, det kommer jo nok til at lyde som selvros - er jo bare, at vi faktisk har formået at være med til at gøre en forskel, at sikre, at der kommer en højere grad af fokus på det forebyggende frem for en række skriftlige procedurer, som er smidt op på en reol, og så sætter man sig tilbage og venter på, at der eventuelt kommer en og stikker en en bøde, og så arbejder man videre derfra.
Det er meget bedre med en forebyggende indsats, og det er det, vi sikrer.
Det er simpelt hen, fordi det er gode redskaber, vi lægger ind i det her.
Det er bl.a. smileyordningen, og det er det, at man ved, at man får besøg mindst hvert tredje år, så man kan lige så godt komme i arbejdstøjet.
Under de tidligere regler kunne der gå op til 22 år.
Det er også svaret på, hvorfor det med pligten er et bedre redskab, end det har været hidtil, for nu ved man
, at man får besøg mindst hvert tredje år.
Efter den første 7-års-periode er det mindst hvert tredje år, der kommer besøg fra Arbejdstilsynet, og man kan blive pålagt, eller der kan blive fulgt op i forhold til sådan et besøg med påbud om at modtage rådgivning. Så igen: Hvis Det Radikale Venstre havde haft samme tilgang til at forsøge at få konkret politisk indflydelse,
som man har valgt fra S og SF's side, ja, så havde alle de, der er ansat på landets BST'ere, kunnet pakke sammen til sommer og gå hjem og sige: Det var så det.
Vi har sikret, at det er ikke tilfældet.
Der bliver masser at lave for dem.
Det er de også godt klar over.
De får et klart forspring i forhold til andre rådgivere
, fordi vi har sikret, at nye rådgivere skal leve op til stort set de samme krav, som der står i BST-bekendtgørelsen.
Vi har simpelt hen bare gjort en forskel.
Socialdemokratiet har også valgt en linje, så der ikke har været ret mange her i Folketinget, der har været i tvivl om, at reelt ønskede man ikke et forlig på det her område, man ønskede en konflikt.
Anders Samuelsen (RV), 2004-02-27:
Nu har Det Radikale Venstre jo været et omdrejningspunkt i dele af debatten i dag, og det var så også tilfældet for SF's ordfører angående smileyordningen, som vi ganske rigtigt tager på vore skuldre.
Vi er oven i købet stolte af, at vi har været med til at få indført den ordning.
Fru Lene Garsdal siger, at den er dyr, og at den ikke er særlig effektiv.
Problemet har jo hidtil været, at alting er gået op i skriftlig politik og derefter er blevet sat op på nogle hylder og derfor ikke har haft nogen særlig stor effekt.
Dette her skaber synlighed, og kan man nævne ét eksempel, som har skabt mere synlighed, end lige netop smileyordningen kommer til at gøre?
Lene Garsdal (SF), 2004-02-27:
Nu har jeg jo ikke deltaget i så mange diskussioner om selve udformningen af smileyordningen, men jeg kan se af det resultat, der er kommet ud af det, at det er kun ganske få virksomheder, der får den grønne smiley, nemlig dem, som har et arbejdsmiljøcertifikat, og så kan jeg ikke se, hvorfor certifikatet i sig selv ikke er lige så godt.
Min pointe var: Er det ikke noget med, at virksomhederne selv beslutter, om de vil have det offentliggjort på f.eks. internettet?
Sådan har jeg forstået det.
Anders Samuelsen (RV), 2004-02-27:
Det er jo godt, at vi på denne måde kan få rettet nogle misforståelser.
Virksomhederne skal ikke selv bestemme det, det kommer ind på Arbejdstilsynets hjemmeside, det skal ligge derinde.
Derudover er der indskrevet i den reform, som vi har været med til at lave, at man efter en kortere periode skal tage op til drøftelse, hvorvidt det virker effektivt nok, og hvis det ikke gør det, så kan der komme yderligere tiltag på banen.
Det er godt nok, at vi kan få opklaret nogle ting, så debatten ikke kun bygger på rene fordomme, som jeg kan forstå at det åbenbart har været tilfældet indtil nu fra SF's side.
Men jeg kan godt forstå, og jeg har også forståelse for, at det ikke kan lade sig gøre for SF at pege på noget, som har
en større synlighed, for denne ordning har simpelt hen synlighed nummer et
Men hvis man har så meget imod en smileyordning, vil jeg bare høre, om det nu er blevet SF's politik, at man skal afskaffe smileyordningen inden for fødevareområdet, for hvis det er så dårligt på det område, vi taler om her, må det jo også være en katastrofe på et andet område.
Er det SF's politik, at vi skal af med ordningen på fødevareområdet?
Lene Garsdal (SF), 2004-02-27:
Det, der er pointen ved en smiley i en fødevarebutik, er jo, at hvis den er sur, kan man købe ind et andet sted, og netop af den grund er SF imod, at man har smileys på sygehusene, hvor man kan blive indlagt akut, for her kan man ikke vælge noget andet.
Nu ved jeg ikke, hvor synligt noget er, når det bliver offentliggjort på SF's hjemmeside.
Men jeg har forstået, at det koster rigtig mange millioner, og jeg har forstået, som jeg også sagde i min ordførertale, at i sig selv giver det ikke et bedre arbejdsmiljø at have en smiley på døren og da slet ikke, hvis den er gul eller rød.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-02-27:
Jeg bed mærke i, at fru Lene Garsdal talte om, at BST skulle betyde, at man fik øget og bedre rådgivning.
Hvis man ikke selv sørger for at få rådgivning, så ens arbejdsmiljø kan komme i orden, bliver man ikke bare tvunget til at betale for at få rådgivning, men rent faktisk pålagt at modtage rådgivningen, så er den store forskel i virkeligheden ikke, at ifølge SF's forslag bliver man bare tvunget til at betale nogle penge, mens det er sådan, at med det forslag, vi har lavet i samarbejde med regeringen, bliver man pålagt at modtage rådgivning?
Lene Garsdal (SF), 2004-02-27:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at man bliver tvunget til at være medlem ifølge vores forslag, bl.a. fordi vi kan se af den undersøgelse, der er lavet, at man er glad for ordningen, og vi ved, at mange ikke vil anvende rådgivning, hvis der ikke er betalt for den på forhånd. Som vi har talt om før, har vi en helt forskellig tilgang til tingene.
Min pointe er, at i det løbende samarbejde med bedriftssundhedstjenesten kan man diskutere arbejdsmiljøpolitikken på den enkelte virksomhed, mens det er sådan, at i det system, som arbejdsmiljøreformen peger på, er egenindsatsen ikke vigtig.
Arbejdstilsynet kommer ud for at screene, og så skal de påbyde og straffe.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-02-27:
Jeg er glad for, at vi nu får slået forskellen på konservativ politik og SF's politik fast.
Er det egen indsats at blive tvunget til at betale nogle penge til en ordning, man ikke har brug for?
Kan vi ikke være enige om, at der ikke er nogen problemer med de virksomheder, som gerne ville have rådgivning og søger rådgivningen og dermed får hjælp?
Problemet er de virksomheder, der ikke ønsker at få rådgivning og er ligeglade.
Det er jo netop de virksomheder, som ikke benytter sig af BST, hvis de ikke er tvunget til at gøre det, og det er de virksomheder, vi nu kan pålægge at modtage rådgivning.
De virksomheder, der godt kan lide systemet og gerne vil bruge det, har jo også mulighed for at bruge det i fremtiden.
Problemet er dem, der ikke vil, og det er dem, vi tager fat på nu.
Lene Garsdal (SF), 2004-02-27:
Fru Charlotte Dyremose har fuldstændig ret i, at med den bedriftssundhedstjenesteordning, som nu er ved at blive afskaffet, kan man betale sig fra ikke at få rådgivning, og det er naturligvis uheldigt.
Men det betyder ikke, at ordningen ikke er i orden.
Selvfølgelig vil der altid være nogle, der undslår sig, ligesom der er nogle, der kører for stærkt på motorvejene, osv. osv.; det vil der altid være.
Men så vidt jeg forstår det, vil der nu gå 7 år, inden Arbejdstilsynet kommer på besøg og ser, hvordan forebyggelsen er på den enkelte arbejdsplads, og jeg kan ikke se, at det er løsningen på det problem, at nogle ikke anvender en ordning.
Charlotte Antonsen (V), 2004-02-27:
Har det overhovedet ingen betydning, at man bliver pålagt at søge rådgivning og rette sig efter den, og Arbejdstilsynet efterfølgende kommer og kontrollerer, at man faktisk har gjort brug af de råd, man har fået?
Lene Garsdal (SF), 2004-02-27:
I begge sider af salen er vi formentlig enige om, at der skal være et ordentligt arbejdsmiljø på de danske arbejdspladser.
Vi har bare en forskellig tilgang til det.
Jeg bliver spurgt, om vi vil afvise, at det vil være godt at blive pålagt at modtage rådgivning.
Det synes jeg sådan set ikke der i sig selv er noget galt i, jeg synes bare, at problemet er, at der ikke er tilstrækkeligt med forebyggende incitamenter i den arbejdsmiljøaftale, som er indgået, og det er hovedpointen i, at vi genfremsætter forslagene.
Charlotte Antonsen (V), 2004-02-27:
Hvis fru Lene Garsdal mener, at det kan have en effekt, at man bliver dømt til at følge nogle rådgivere, har det selvfølgelig også en forebyggende effekt.
Det kan fru Garsdal da ikke afvise.
Hvis man sjusker med arbejdsmiljøet på sin virksomhed, risikerer man at blive pålagt rådgivning og få at vide af BST, hvordan man skal rette op på tingene, og efterfølgende skal man over for staten bevise, at man faktisk har fulgt rådene.
Hvis det har en effekt, har det selvfølgelig også effekt, at man ved, at risikoen eksisterer.
Nu kan jeg forstå, at SF i virkeligheden synes, at det også er et forebyggende element.
Lene Garsdal (SF), 2004-02-27:
Det kommer jo an på, om straffen for at undlade et eller andet står i rimeligt mål med forseelsen, altså om det kan betale sig at tage bøden eller ej.
Det er svært for mig at vide det med det sparsomme kendskab, jeg har til arbejdsmiljøreformen på nuværende tidspunkt, så jeg vil sige, at det vil jo vise sig.