runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lissa Mathiasen (S), 2005-12-08:
Jeg undrer mig lidt, jo mere jeg sidder og lytter til det, finansministeren siger.
Jeg vil godt stille dette spørgsmål
: Hvad er finansministerens mening med at vildlede Folketinget og vildlede befolkningen?
Før kom der fra finansministeren den udtalelse, at ministeren på Folketingets formands kontor havde siddet sammen med medlemmer af Folketingets Udvalg for Forretningsordenen.
Der var enighed om, at man brugte denne metode, altså at man ikke ville sende et aktstykke ned.
Hvad er årsagen til, at man prøver at vildlede på denne måde?
Udvalget for Forretningsordenen har ikke haft møde med finansministeren.
Hvorfor så denne vildledende bemærkning?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Nu er der mange, der også siden november 2001 har forsøgt at gøre op med enevoldsmagt.
Er det rigtigt, hvad der bliver sagt?
Er det blot et flertal, der tryner et mindretal, eller er det her en måde, man godt kan bruge tekstanmærkninger på?
Er det i strid med noget regelsæt?
Er det noget, Rigsrevisionen har talt om?
Er det noget, der afskærer Finansudvalget i dets muligheder for at håndtere aktstykker på?
Er det noget, som administrationen her i huset siger, at man ikke kan gøre, eller er forkert?
Jeg spørger bare.
Svaret er nej, det er der ingen, der siger.
Så kan man spørge, hvorfor jeg ønsker det.
Jo, jeg synes, det er meget nyttigt at have den hjemmel, for det giver den tryghed at vide, at der altså er et flertal i Folketinget, der mener, at aftaler skal overholdes.
Og at der yderligere er den, om jeg så må sige, ventil i det her, at der ikke udmøntes nogen hjemmel, før Finansudvalget er orienteret, således at der ikke er noget flertal i Folketinget, der kan sige, at det kan de ikke lide, hvorefter ministeren så alligevel kan bruge en hjemmel.
Sådan bliver det ikke.
Det er vel demokratiets spilleregler og parlamentarisme i bredeste forstand.
Og så må man jo leve med, at det ikke altid er sådan, at alle kan blive gjort tilfredse.
Vi har valgt en model, som jeg synes er meget styrbar, meget håndterbar, meget praktisk, meget logisk og i virkeligheden måske også det bidrag, der gør, at man får en aftaleoverholdelse, som jeg håber at alle er enige i må være det optimale.
Svend Auken (S), 2005-12-08:
Det, der er problemet, er at få en forklaring på og en begrundelse, en overbevisende begrundelse for, hvorfor ministeren ikke vil oversende et almindeligt aktstykke, som gør det muligt ikke bare for Finansudvalget medlemmer, men for alle Folketingets medlemmer at vurdere og tage stilling til finansministerens udløsning af sin bemyndigelse over for enkelte kommuners økonomi.
Det er jo det, det drejer sig om.
Demokrati handler netop om at have spilleregler, der sikrer anstændighed også over for mindretallet, også over for offentligheden og også i dette tilfælde over for kommunerne.
Bag finansministeren er der en rytterstatue af en dansk konge.
Den rytterstatue er stillet op, fordi den pågældende danske konge, Frederik VII, gjorde op med enevoldsmagten.
Hvorfor skal vi så her i 2005 indføre den, også selv om det sker med en flertalsbeslutning senere på dagen i dag?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Det er rigtigt, at jeg ikke har spurgt Justitsministeriet, for jeg er også ansvarlig for et hus, der har en mangeårig erfaring, en mangemangeårig erfaring, og i det hus var der ikke nogen forventning om, at nogen i virkeligheden skulle anke over, at man bruger en tekstanmærkning.
Så det er andre, der har spurgt Justitsministeriet.
Jeg har altså læst det, og det er jo ikke bare, at det ikke er ulovligt.
Sådan står det jo ikke.
Der står i virkeligheden, at der ikke er noget, der taler imod, at man kan anvende det på den måde.
De gennemgår det jo.
Jeg konstaterer også, at hr. Svend Auken siger, at der er et flertal, der vil støtte det.
Ja, men det er vel sagen.
Der er et flertal, og det er vel også parlamentarisme?
Det bøjer jeg mig for, og det må hr. Svend Auken vel også, selv om der er langt, når man er så vidtskuende.
Sådan er det.
Det er rigtigt, at jeg også fik at vide, at det ikke var tilfredsstillende, for sådan blev det overbragt fra Udvalget for Forretningsordenen.
Derfor endte det også med, at jeg måtte spørge: Jamen hvad er det egentlig, der skal til, for at man synes, at det her er tilfredsstillende?
Sådan er det sendt over, og det er jeg meget tilfreds med, og så må det vise sig, om der er flertal for det.
Jeg bøjer mig for flertallet.
Svend Auken (S), 2005-12-08:
Som jeg kan høre det, fremfører finansministeren retfærdiggørende argumenter for sin udemokratiske handlemåde.
Hvis justitsministeren havde været til stede her i salen – i det hele taget har der ikke været mange ministre i dag, man har kunnet spørge om noget som helst – så ville justitsministeren kunne give os svaret på, om hun synes, det er en særlig hensigtsmæssig måde at gøre tingene på.
For det andet påberåber ministeren sig, at vi i Folketingets ledelse på en eller anden måde skulle være indforstået med det.
Som jeg fik indtryk af det i går i Udvalget for Forretningsordenen, rettede formanden en indtrængende appel til Venstre og De Konservative om at bringe det her i orden, og det udtalte jeg min uforbeholdne støtte til.
For det tredje siger ministeren, at flertallet er på plads.
Endelig siger ministeren, at han ikke har brudt nogen lov.
Nej, men fordi man ikke overtræder straffeloven, opfører man sig ikke nødvendigvis ordentligt, og derfor skal jeg bare spørge finansministeren: Giver det overhovedet ikke ministeren anledning til i lyset af alt, hvad der er blevet sagt i dag, at overvinde sig selv og komme med det aktstykke eller love at komme med det aktstykke, alle beder om?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg vil sige, vi mere end overopfylder det mål, vi har for staten.
Jeg vil godt sige, at den ramme, vi har for uændret realvækst, altså uændret niveau for staten, mere end overopfylder vi.
Når vi tager det over tid, så har vi leveret en del af den ramme, vi egentlig har i faste priser, til kommuner og amter.
Så er vi ca. tre gange så gode til at styre, som fru Marianne Jelved var sammen med hr. Mogens Lykketoft.
Altså, vi oplever, at kommuner og amter overskrider med 1,5 mia. kr. i snit om året, hvor det tidligere var 4 mia. kr. i snit om året i forhold til det udmeldte.
Marianne Jelved (RV), 2005-12-08:
Men hvordan synes finansministeren i øvrigt selv det går for kommunerne med at overholde aftaler?
Nu står jeg her med den seneste Økonomisk Redegørelse.
På side 19 er der en Tabel 1.2, hvor der står en linje om det offentlige forbrugs realvækst i procenter fra 2002, og 2005 er med.
I den samme redegørelse, nogle sider tidligere, er der gjort rede for et ændret skøn over forbrugsvækststigningen i dette kalenderår.
Hvordan synes finansministeren selv det går med at holde Danmark 2010-forbrugsstigningen?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Tak for finansministerens, man kan jo ikke sige sådan diplomatiske facon, det kan man ikke, men man kan sige traditionelle besvarelse til oppositionen.
Det illustrerer jo på mange måder, at det er svært at lave brede flertal, det tror jeg godt man kan sige.
Jeg hæftede mig særlig ved et tilbud, som finansministeren ville give til kommunerne i forbindelse med, at man nu skulle ud og sanere lidt i budgetterne.
Det tilbud var, at finansministeren da mægtig godt kunne tænke sig at få den beføjelse og mulighed for at gå helt ned i de enkelte konti og underkonti og bestemme lige præcis, hvordan det skulle se ud.
Det vil jeg sådan set godt kvittere for.
Det er jo ikke sikkert, at han kan få hele beføjelsen nu, men så kunne han jo øve sig på nogle udvalgte kommuner.
Der tror jeg mægtig godt at vi kunne tænke os inspiration direkte fra finansministeren til lige præcis at se, hvor det er, man skal ud og barbere de her budgetter i øjeblikket.
Så hvis finansministeren vil kvittere for det, så skal jeg med glæde finde x antal kommuner, som finansministeren så kan komme med vejledende budgetter til hvordan skal se ud.
Marianne Jelved (RV), 2005-12-08:
Det er ærgerligt, jeg kun har to korte bemærkninger.
Jeg kunne meget have ønsket mig, at finansministeren i sin oppositionstid i 1990’erne havde villet give en hjælpende hånd til den daværende regering for at gøre det muligt at få kommunerne til at overholde aftaler.
Det var bare ikke muligt at få den hånd fra den daværende opposition.
Dernæst kunne jeg ønske mig, at regeringen sammen med Dansk Folkeparti ikke havde disponeret kommunernes råderum for 2006, så kommunerne havde haft noget, der kunne gøre, at de kunne tage hensyn til nogle lokale forhold.
Så var vi måske ikke kommet i den situation, vi er i nu.
Jeg kunne også have ønsket mig, at finansministeren havde givet kommunerne mulighed for at bruge nogle penge ekstraordinært til kommunesammenlægningsforberedelser.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Det er da i det mindste betryggende, at finansministeren, som vi hører i dag, agter at respektere grundloven, men han må også have forståelse for den bekymring, som vi andre har.
Vi andre kan måske ikke helt blive frigjort for det indtryk, at finansministeren har været et smut nedenom portrættet af Estrup i samtaleværelset og ladet sig inspirere, inden han kom ind i salen i dag.
Det, der står tilbage, er, at med den anmærkning og den bemyndigelse, som finansministeren får senere på dagen, er det fuldstændig vilkårligt.
Finansudvalget får efterfølgende et orienterende aktstykke, og det vil sige, at det er helt i modstrid med, hvordan man ellers plejer at håndtere det her.
Det burde da give anledning til bekymring – selv hos finansministeren.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg vil bare sige, at det da overhovedet ikke har noget med mod at gøre.
Det har noget at gøre med at give et kraftigt signal om, at der altså er en hjemmel, så man i kommunerne er opmærksom på, at det er en opgave, man skal tage ganske alvorligt.
Det er beskrevet i vores finanslovaftale fra den 6.-7. november, at de aftaler skulle overholdes, ellers ville man redressere – jeg tror, det er det ord, der er brugt – de mulige overskridelser.
Det er altså sagt hele vejen, at vi tager det alvorligt.
Derfor beder vi om at få en hjemmel, og jeg siger bare igen: Det kan være, at man politisk synes, at man ikke bryder sig om det, men det legale grundlag, der er for at give en sådan hjemmel via en tekstanmærkning, er ikke i strid med nogen som helst skrevet eller anvendt ret.
Det er jo det, Justitsministeriet gør ganske klart, og det er jeg egentlig godt tilfreds med.
Hvis de havde kritiseret det på en eller anden vis, jamen så er det klart, at jeg havde taget det ad notam.
Der er altså valgt en tekstanmærkning, fordi det er enkelt, det er let forståeligt.
I øvrigt er der kommet den bremse på, at man altså ikke kan effektuere det, hvis der er et flertal i Folketinget, der ikke ønsker det, altså i det regi, der hedder Finansudvalget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-12-08:
Jamen problemet er, at vi andre ikke er trygge ved det.
Problemet er, at kommunerne heller ikke kan være trygge ved det.
Hvorfor har man ikke modet til at fremlægge et helt almindeligt aktstykke?
Det svar har vi ikke fået fra finansministeren endnu, det har han simpelt hen ikke givet.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Man kan da ikke sige, at det foregår i det skjulte.
Jeg synes virkelig, at det måske er det, der er brugt mest tid på at drøfte, så jeg synes, det er meget nyttigt og godt.
Det er da ganske udmærket.
Men man må altså undskylde mig, at jeg tillægger det nogen vægt, at man objektivt overhovedet ikke kan sige, at det er forkert, at man kan bruge en tekstanmærkning sådan.
Det matcher det, som Rigsrevisionen tidligere har sagt om, hvordan man kan bruge tekstanmærkninger, og vi er selvfølgelig kommet med forslaget, fordi vi synes, det er virkelig anvendeligt, at man signalerer, at der er en hjemmel.
Det værst tænkelige var, hvis kommunerne mente, at der sikkert ikke var nogen hjemmel, at Folketinget sikkert ikke ville.
Jeg synes, det er meget nyttigt, at der er det kraftige signal, at Folketinget ønsker, at aftaler skal overholdes.
Det synes jeg er meget nyttigt og meget hjælpsomt, og ellers siger jeg blot igen: Hvis det er sådan, at Folketinget ikke ønsker, at aftaler skal overholdes, så må man sige til, men det her har i virkeligheden kun ét formål, nemlig at lægge ryg til, at de aftaler også overholdes.
Det er egentlig meget enkelt, og jeg er såmænd ganske tryg ved det.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-08:
Noget af det, som jo er interessant at overveje, når man deltager i den her debat, er, hvorfor den tilsyneladende på ingen måde gør indtryk på finansministeren, hvorfor det på ingen måde gør indtryk, at der sidder et betydeligt mindretal blandt Folketingets partier og medlemmer, som finder, at den måde, det her foregår på, er i dyb modstrid med demokratiske metoder, og der er jo dog det usædvanlige ved det, at det ikke er sket før i historisk tid.
Det må alligevel på en eller anden måde forstyrre finansministeren i hans fuldstændig overvældende sikkerhed med hensyn til, at det her er det rigtige at gøre.
Hvis det her er det rigtige at gøre, hvad er så problemet i at gøre det i åbenhed og gøre det med Finansudvalgets tilslutning i stedet for at orientere, hvilket ministeren jo under alle omstændigheder ville være nødt til at gøre, fordi de oplysninger ville være tilgængelige i den enkelte kommune?
Hvad er det, der har så stor en hast?
Ærgrer det egentlig ikke finansministeren at stå i den her situation i dag, når han kunne have gjort det fuldstændig fredeligt i fuld åbenhed og med fuld opbakning fra Folketinget?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Det, som fru Margrethe Vestager siger, er, at Justitsministeriets lovafdeling hører hjemme i en bananrepublik, og det er da højst besynderligt.
De har jo vurderet alt det.
Der er jo svar på det hele, det er jo beskrevet både på kryds og tværs, om det er i strid med noget som helst, om det er i strid med de regler, der i øvrigt måtte gælde, om det kan anvendes på situationen – og ja, det kan det.
Så spørger jeg igen: Er det sådan, at det, jurister her i huset har fortalt medlemmerne af Udvalget for Forretningsordenen, er, at det her er i strid med de muligheder, som regeringen har?
Jeg tror bare ikke, det er sådan.
Det er altså ikke i strid med nogen regler overhovedet, og det er heller ikke i strid med almindelig praksis, at en regering søger et flertal i Folketinget.
Jeg vil gerne sige, at det ikke er helt usædvanligt.
Det er heller ikke helt usædvanligt, at der i givet fald er et flertal i Udvalget for Forretningsordenen, det må der jo have været.
Men det ved jeg ikke, og jeg skal ikke blande mig i det.
Jeg forholder mig ikke til Udvalget for Forretningsordenen, jeg forholder til Folketinget – ingen over og ingen ved siden af Folketinget – og når det kom ind lige pludselig, var det ikke mit ønske.
Jeg levede fint med det, der var i tekstanmærkningen, til at kunne bidrage til alvoren bag at overholde en aftale.
Det var sådan set det ønske, jeg mødte, og så sagde jeg, jamen så gør jeg det.
Margrethe Vestager (RV), 2005-12-08:
Det er meget billeddannende sådan at sidde og overhøre debatten.
Som tidligere sagt har man sådan en fornemmelse af, at vi bare mangler sol og palmer, så har vi en bananrepublik, og hvis vi så supplerer med finansministeren i sådan en hvid uniform, så er vi ved at være der.
Det er mindre end et døgn siden, man fandt på, at man ville orientere Finansudvalget ved et orienterende aktstykke – mindre end et døgn siden!
Hvad var det for en tvivl, der alligevel sneg sig ind i finansministerens almægtighed for at skulle have en hjemmel til at kunne gøre, hvad der passer ham med de kommunale budgetter?
Hvad er det for en tvivl, der er kommet ind i billedet, og hvad er det præcis, der har forhindret finansministeren i at tilrettelægge en proces, som gjorde, at Folketingets partier kunne være med til i en ordentlig, åben dialog med kommunerne at tage ansvaret for, at de aftaler blev overholdt?
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg forventer da, at ethvert medlem af en kommunalbestyrelse siger, at styrken i dansk kommunestyre er aftaler.
Som medlem af en kommunalbestyrelse har jeg ét ønske, og det er, at vi overholder en aftale.
Hvis det viser sig, at det, vi har gjort under et, ikke er, at vi overholder aftalen, så må vi sandelig se at gøre det.
For det er klart, at hvis det skulle forholde sig modsat, nemlig at medlemmer af byrådet siger, at de ikke ønsker at overholde aftaler, jamen så har vi jo et problem, der gør, at så skal vi have nogle helt andre mekanismer på sigt.
Jeg forventer, at alle vil sige: Ih, hvor er det flot, at ministeren accepterer, at man går hjem og forsøger at gøre det arbejde lidt bedre end det, man hidtil har gjort.
Det er da egentlig fair, at man får den chance til at lave det om.
Det synes jeg er rigtig fair.
Ikke at man skal bruge færre penge end i år, men i virkeligheden at man får et samlet billede.
For det er jo dem, der kan se, hvordan det hele hænger sammen, hvor der er plads til en kommune, hvor der er plads til en anden kommune, som det har været tidligere år, sådan at der er det samspil.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jeg mener bestemt, jeg hørte, at finansministeren syntes, det kunne være en vældig spændende og interessant opgave.
Så tænkte jeg, at så kan det jo være alle tiders nu at give finansministeren mulighed for at øve sig lidt for at se, om det virkelig er en opgave, som finansministeren også skal have det fulde ansvar for senere hen.
For alvoren bag de her ting er – det ved jeg ikke om finansministeren også vil erkende – at der jo er vedtaget budgetter nu.
Det er på en lang række af f.eks. kommunens institutioner på forskellige områder meldt ud, hvilke budgetter der er gældende.
Finansministeren må vel erkende, at det, han beder kommunerne om, er at gå tilbage og åbne budgetterne og ændre de udmeldinger, der er kommet fra de enkelte kommuner, og lave om på dem.
Og det kan da summa summarum ikke blive til andet, end at der må ske nogle reduktioner i de prioriteringer, der er blevet foretaget.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Så vil jeg gentage, at det forudsætter, at der ikke er et flertal i Finansudvalget, der siger, at det, der beskrives der er valgt, går vi imod.
Så det er altså ikke imod et flertal i Folketinget.
Det kan man så være uenig i.
Jeg siger bare, at vi åbenbart ikke er enige.
Det må jeg så leve med, det er der jo ikke noget at gøre ved.
Sådan er det altså.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Amterne skal næste år bruge flere penge til sygehusvæsenet, end de bruger i år.
Derfor er det også lagt ind i den aftale, der er indgået med amterne, at amterne får mulighed for at leve op til de krav, der gælder som følge af Kræftplan II.
Det er meget vigtigt for os, at vi får forbedret indsatsen over for kræftramte.
Vi synes, der er mange ting, vi kan gøre bedre, både i forhold til selve patientforløbet, altså fra man registrerer, at man har kræft, eller får det at vide, og hvad der så sættes i værk der, altså hastigheden af behandlingen, og i forhold til, om behandlingen nytter noget, altså om man har en chance for at komme ud i den anden ende som en rask person.
Der skal vi forbedre hele vejen igennem.
Vi har taget initiativer til en god aftale for 2006.
Og i løbet af 2006 vil vi komme til at diskutere, hvordan vi kan sikre fortsatte forbedringer også efter 2006.
Thor Pedersen (V), 2005-12-08:
Jeg ved ikke, hvordan fru Marianne Jelved kommer frem til, at vi ikke er på den måde.
Nu er det sådan, at det ikke er statens råderum, det ikke er kommunernes råderum, det ikke er amternes råderum, men at det er borgernes råderum.
Det er penge, der udmøntes til borgerne, og langt den største del af pengene, næsten alle sammen, går via det, som byrådene selv har ansvaret for, og det, som amterne har ansvaret for.
De penge, vi taler om, er dem, der vedrører børnefamilierne, børnepasning, ældreområdet, sygehuse, kræfthandlingsplan m.v.
Det er blot besluttet på forhånd i en valgkamp, hvad det er, vi ønsker at støtte, og det er det, vi leverer, men det leveres over kommunerne.
Det er borgmestre, der kan sige, se, hvor meget godt vi gør, og pengene kommer fra statskassen.
Så er det jo ikke sådan, at der ikke er noget råderum i forvejen.
Der er noget, der altså er bestemt, fordi vi betaler til det, men kommunerne har jo den samme mulighed, som staten har.
Vi har jo ikke noget råderum i staten, vi omprioriterer hele tiden.
Hvis kommunerne gør det samme, som vi har pålagt os selv, så betyder det, at kommuner og amter selv har 5 mia. kr. til at omprioritere for, ikke til besparelser eller andet, men til at flytte rundt inden for deres ramme.
Så man kan sige, at vi er i stand til at bytte rundt inden for en uændret ramme.
Det er kommuner og amter også, og hvis de gjorde det, så svarer det til ca. 5 mia. kr. Så der er jo råderum, der er jo ikke stilstand.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-12-08:
Fru Anne Baastrup taler og taler og taler, men overhovedet ikke om, hvordan tingene er.
Det er jo helt fantastisk.
Det betyder, at det til allersidst i aftalen om finansloven, som blev offentliggjort før kommunalvalget, fremgår, at vi er enige om, at de aftaler, de rammer i økonomien for kommunerne skal overholdes.
Det fremgår klokkeklart.
Der er da ikke forsøgt noget som helst hemmeligholdt.
Tværtimod.
Hver eneste gang jeg er blevet konfronteret med det udsagn, at alt tyder på, at kommuner og amter kan have en økonomi i 2006, der er højere end den i 2005, men at de på trods af det vil have en endnu højere udgift i 2006 – og hvad gør vi ved det? – har jeg sagt, at det selvfølgelig er uholdbart, for vi kan selvfølgelig ikke have en situation, hvor Velfærdskommissionen får fuldstændig ret i, at det hele går rabundus.
Vi bliver nødt til at sikre, at de ting, vi laver økonomisk, holder vand også på lang sigt.
Det er jo det ansvar, vi har påtaget os i modsætning til den øvrige opposition.
Men at vi har forsøgt at lade være med at fortælle om det også før kommunalvalget, er direkte forkert.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg skal skynde mig at afvise, at vi er stemmekvæg.
Vi bakker fuldstændig helhjertet op om, at vi netop får lavet den her tekstanmærkning – af en eneste grund: Vi mener, at det er afgørende, at den budgetoverskridelse, der er udsigt til, ikke bliver gennemført.
Vi mener, det vil være dybt problematisk for økonomien, hvis vi oven i den vækst, vi har aftalt, skulle lægge 3 mia. kr., som bare er kommet som følge af, at vi lige præcis i år står i den særlige situation, at vi har kommunesammenlægningerne.
Det synes vi er problematisk.
Vi sagde i øvrigt meget tidligt i forhold til kommunalreformen, at vi ikke ville acceptere at se en gentagelse fra den forrige kommunalreform i 1970, hvor økonomien skred, fordi der ikke var det samme mådehold i overgangsfasen i de enkelte kommuner.
Så for os er det en helhjertet opbakning til at sikre, at skulle det vise sig, at kommunerne ikke retter op på den overskridelse, så har vi mulighed for at gå ind og reducere det tilskud, som staten i forvejen giver til de kommuner, der ikke måtte have overholdt deres del af aftalen.
Line Barfod (EL), 2005-12-08:
Her for kort tid siden kunne man stort set samtidig – få uger efter kommunalvalget – få to nyheder.
Den ene var, at man havde opdaget, at det fosser ind med penge i statskassen.
Der er knap 20 mia. kr. mere i indtægter, end man havde regnet med.
Og den anden var, at finansministeren og hr. Kristian Thulesen Dahl havde besluttet, at finansministeren skal have ret til at gå ud og tage 3 mia. kr. i kommunerne, som jo kun kan findes ved, at man skærer på børn, på ældre og på de fattige.
Hr. Peter Christensens argument for, at Venstre sammen med Konservatives og Dansk Folkepartis folketingsmedlemmer vil agere stemmekvæg for finansministerens og hr. Kristian Thulesen Dahls indgreb i selvstyret og folkestyret, er, at en aftale er en aftale, og den skal holdes.
Nu er der jo heldigvis mange gode Venstrefolk ude i kommunerne, som har en lidt anden opfattelse, og som mener, at man også skal give til de fattige.
Og hvis de fattige bliver fattigere, som vi har oplevet under denne her regering, så er det nogle gange nødvendigt at give dem nogle ekstra ydelser, for at de overhovedet skal overleve.
Det er jo en af grundene til, at man bruger flere penge.
Men det gør åbenbart slet ikke noget indtryk på Venstres ordfører, eller hvad?