runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-28:
Den gode idé lider ofte skibbrud, ikke mindst på grund af likviditetsproblemer i de små og mellemstore virksomheder.
I arbejdet på at imødegå denne problemstilling og sikre innovation og vækst i Danmark spiller Vækstfonden en særdeles vigtig rolle.
Dette lovforslag er med til at forny Vækstfonden, så den i højere grad kan tiltrække risikovillig kapital fra pensionsinstitutter og private investorer.
Dette tiltag hilser vi i Det Konservative Folkeparti velkommen, og det er også et lovforslag, som ligger helt i tråd med regeringens strategi i den globale økonomi.
Den gode idé kan ofte have et risikobetonet tilsnit, og etableringsfasen kan ofte være både hård og omkostningskrævende.
Men det er bl.a. disse iværksættere, vi skal støtte og sikre de bedst mulige vækstvilkår, og her vil venturefonden under Vækstfonden spille en central rolle.
I en globaliseret verden er vilkårene for vækstvirksomhederne alfa og omega, hvis man vil kunne begå sig i den internationale konkurrence.
Vi er godt på vej, men vi kan blive endnu bedre.
Iværksætteri og innovation er det, vi skal leve af i fremtiden, ikke mindst for at sikre vores børn og børnebørn en tryg og perspektivrig fremtid.
I Det Konservative Folkeparti ser vi endvidere med tilfredshed på, at lovforslaget ikke får konsekvenser for Vækstfondens formål eller aktiviteter i øvrigt.
Den nye struktur har oven i købet den sidegevinst, at Vækstfonden får muligheder for at fokusere endnu mere på at udvikle flere vækstorienterede iværksættervirksomheder og styrke innovationen i de eksisterende virksomheder.
Samtidig er der også et kæmpeperspektiv i samarbejdet med de regionale vækstfora og de væksthuse, som vi fra konservativ side gerne ser som en vigtig medspiller på regionalt niveau.
Som de fleste sikkert har gennemskuet, støtter vi Konservative lovforslaget.
Vi ser det som en understregning af, at regeringen mener det alvorligt med ambitionen om at være helt i front i den internationale konkurrence.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Vi har jo efterhånden hørt en del om, hvordan, ja, jeg tror, at alle regeringsordførerne jo nærmest slog syv kors for sig, da vi andenbehandlede L 101 om muligheden for at rangordne skoler med testene som udgangspunkt.
Når der nu i det her lovforslag står, at det er vigtigt, at kommunernes kvalitetsrapporter har et ensartet præg, således at man kan sammenligne inden for kommuner og mellem kommuner, hvordan synes Venstres ordfører så det lyder, det her med, at næ, næ, næ, næ, man skal ikke kunne sammenligne noget som helst, og det er kun til pædagogiske formål, når der helt åbenlyst står, at man skal bruge kvalitetsrapporterne til at kunne sammenligne inden for kommunen og på tværs mellem kommunerne?
Det er meget svært at frigøre sig fra en fornemmelse af, at det er en rangordning, og at kernen i den rangordning er statens test.
Det står også i bemærkningerne til lovforslaget.
Tina Nedergaard (V), 2006-03-28:
Det, der er tale om her, er, at vi nu får nogle instrumenter til at se, hvor vi har nogle gode eksempler, hvor der er noget, vi kan lære af i den samlede folkeskole.
Målsætningen er entydig og fuldstændig klar: Vi ønsker ikke at rangordne skolerne med det negativt ladede udtryk, som fru Margrethe Vestager vælger at anvende.
Vi ønsker faktisk at afdække styrkerne i vores folkeskole, men da også at være med til at styrke kommunens ansvar over for den skole, hvor kvaliteten ikke er i orden.
Vi finder faktisk ikke i Venstre, at det er i orden at tabe en stor andel af vores unge på gulvet på en sådan måde, at de ikke får en ungdomsuddannelse.
Det er vores entydige mål at lære af de gode erfaringer i de skoler, som har gjort sig umage inden for forskellige indsatsområder, og at brede dem ud inden for den enkelte kommunegrænse, men naturligvis også uden for.
Alle de gode eksempler er der, vi ser dem jo igen og igen.
Vi mangler redskaber til at få dem bredt ud, og der er ikke tale om en rangordning.
Per Clausen (EL), 2006-03-28:
Det er jo rigtigt, at Innovationsfonden blev udsat for en grundig behandling tilbage i 2001, og ved at studere papirerne fra dengang har jeg kunnet konstatere, at Enhedslisten endte med at være måske mere positiv end de borgerlige par tier.
Det kan man selvfølgelig filosofere over, men sådan var det, og det skyldtes selvfølgelig, at vi jo godt er klar over og også støtter, at det offentlige skal hjælpe til med den helt tidlige finansiering af virksomheder, som endnu ikke har vist deres levedygtighed.
Det er jo bare endnu et eksempel på, at markedet ikke altid løser alle problemer.
Det, som er afgørende for os ved behandlingen af dette forslag – og som vi derfor vil gå nærmere ind på i udvalgsarbejdet – er spørgsmålet om, hvorvidt vi kan være sikre på, at Vækstfonden og innovationsmiljøet vil være aktivt i de tidlige investeringsfaser.
I hvert fald kan jeg se af nogle af høringssvarene, at nogle har givet udtryk for en bekymring for, om den ændring, der sker her, vil føre til, at der vil blive mindre fokus på den tidlige finansiering af nye innovative virksomheder.
Jeg har godt bemærket i de svar, der er kommet, i høringssvarene og fra ministeren, at det ifølge ministeren nærmest forholder sig omvendt.
Det vil vi få anledning til at bore mere i under det videre arbejde.
Det er i hvert fald for os afgørende, at man sikrer, at der er fokus på de tidlige investeringer, at der er fokus på de tidspunkter i virksomhedens tilblivelsesproces og innovationsforløbet, hvor det ikke er muligt at skaffe penge fra det private område.
I den sammenhæng er det jo så også vigtigt at understrege, at når en del af Innovationsfonden, Vækstfonden, mere nærmer sig de almindelige vilkår, så er det i hvert fald vigtigt at sikre, at der stadig væk er midler til den tidlige fase af virksomhedens liv.
Det vil vi så gå ind og kigge seriøst på, og så må vi jo se, om de svar, vi får, og den udvikling, der bliver i processen omkring det her lovforslag, bliver af en sådan karakter, at det ender med, at vi kan stemme for det.
John Dyrby (S), 2006-03-28:
Jo, det ville det sådan set være, hvis der også var nogle argumenter for, hvad man så i givet fald gør.
Hr. Jesper Langballe har jo ikke hørt et eneste parti sige, at vi nu bare skal åbne op for alle mulige erhvervsgrupper og alt muligt over hele linjen, ikke et eneste.
Så hr. Jesper Langballe maner nogle billeder og skrækscenarier frem, der er uden bund i virkeligheden.
Er hr. Jesper Langballe så, for at gøre det kort, ikke enig i, at det, der er vigtigt i denne situation, er at sørge for, at danske virksomheder får den nødvendige højtuddannede arbejdskraft, de har brug for, så det dels skaber nogle arbejdspladser i Danmark, dels vil sørge for, at de virksomheder ikke overvejer at flytte væk fra Danmark, simpelt hen fordi de ikke kan få den nødvendige arbejdskraft; og i, at det ikke skal hindres af et eller andet skrækbillede om, at om 7, 10 år kan det da være, at der bliver arbejdsløse højtuddannede?
Det kan vi jo ikke bruge til noget, for det er et skrækscenarie, vi ikke ved noget om.
John Dyrby (S), 2006-03-28:
Det virker nogle gange, som om man ikke helt får svar på det, man spørger om, men jeg skal prøve igen.
Når vi nu snakker om behovet for højtuddannede i Danmark, så hørte jeg, at hr. Jesper Langballe sagde, at Dansk Folkeparti erkender, at der er et behov for højtuddannede i Danmark, og at det vil være en økonomisk gevinst.
Det hørte jeg hr. Jesper Langballe sige.
Men så hører jeg samtidig hr. Jesper Langballe sige: Det er svært at være med, man skal passe på, og de indvandrere, der er i Danmark, forsøger vi jo nu at få i arbejde.
De to ting hører jo slet ikke sammen, de har ikke noget med hinanden at gøre.
Det virker lidt, som om hr. Jesper Langballe godt vil være med til at puste en ballon op, under forudsætning af at der ikke er nogen, der puster.
Og så sker der ikke ret meget.
Er hr. Jesper Langballe uenig i, at vi i Danmark har behov for højtuddannet arbejdskraft, og at vi har behov for den for at vedligeholde og uddybe vores velfærdssamfund?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-03-28:
Ministeren har fremsat ændringsforslag med hensyn til klageberettigede.
Dem kan Enhedslisten støtte.
Enhedslisten har valgt at støtte lovforslaget, men har en række bemærkninger.
Enhedslisten mener som udgangspunkt, at det er godt, at kommunerne er med til at foretage kystbeskyttelse, men med kommunalreformen kan man risikere, at den enkelte kommune får færre ressourcer til at klare opgaverne, end amterne har haft indtil nu.
Forvaltningen af kysterne bliver splittet op mellem flere myndigheder og geografiske enheder, og det giver risiko for uens praksis og mangel på sammenhæng.
Faren for, at forvaltningen af kysterne fremover vil tage udgangspunkt i andre interesser end dem, der er foreslået i lovforslagets formål, nemlig lokale erhvervsinteresser, er også større, når kommunerne overtager forvaltningen.
Derfor er det meget væsentligt, at lovforslagets formål understreger, at kysten er natur og skal beskyttes som natur.
Derfor lægger Enhedslisten vægt på transport- og energiministerens besvarelse af spørgsmål 14, hvor det fremgår, at hensynet til landskabets bevarelse, kysternes naturlige dynamik og den rekreative udnyttelse af kysten fortsat vil indgå med væsentlig vægt.
Det fremgår ligeledes, at Kystdirektoratet har myndighedskompetence, og at ministeren har fuld tillid til, at direktoratet vil sikre en efterlevelse af intentionerne i lovforslaget.
Kysterne er noget helt unikt, og at vi i Danmark har så lange sammenhængende kyststrækninger og samtidig også mange forskellige typer af kystnatur, gør Danmark til noget særligt.
Klimaforandringer kan stille Danmark over for helt nye udfordringer, når det gælder investeringer i kystbeskyttelse og sikring af arters muligheder for at vandre langs kyster og kystnære områder, hvis drastiske forandringer sætter ind.
En bedre samordning af nationale strategier over for klimaforandringer og beskyttelse af kystområder som natur vil efter Enhedslistens mening kræve, at kystbeskyttelsen bliver en statslig opgave.
Det er et tema, som har været drøftet meget indgående, og jeg kan egentlig godt forstå Dansk Folkepartis holdning til den her sag.
Flere høringssvar har omtalt, at kystbeskyttelsesloven ikke indeholder samme dialog med offentligheden, som andre anlægsarbejder kræver, og at det ikke er tydeligt, i hvilket omfang VVM-bestemmelser gælder for kystarbejder.
Dette ligger Enhedslisten stærkt på sinde, og vi hæfter os derfor ved ministerens besvarelse af spørgsmål 16 og 17, idet vi forventer, at Kystdirektoratet tolker skade på miljøet bredt og således også vurderer påvirkninger af kysten og den omgivende natur, når der gennemføres kystbeskyttelse.
Poul Andersen (S), 2006-03-28:
Vores ordfører, som af naturlige årsager ikke kan være til stede her i dag, da jeg er kommet ind i Folketinget igen efter min sygdomsperiode, har stillet en række spørgsmål, hvor han har gjort ministeren opmærksom på, at det måske var en god idé, at netop interesseorganisationer kunne komme til orde, hvis der var nogle ting, som de ikke mente foregik korrekt.
Nu er det ikke hver dag, at jeg roser ministeren.
Det skal heller ikke gå hen og være en hverdagsbegivenhed, men det vil jeg gerne gøre i den her sag, fordi der er blevet lyttet til det, og fordi de to konkrete ændringsforslag, som vi kommer til senere, er en direkte udløber af det.
Det vil vi gerne kvittere for.
Walter Christophersen (DF), 2006-03-28:
Det er ikke forsvarligt at vedtage en ny kystbeskyttelseslov, som ikke tager hensyn til de kommende globale vandstandsstigninger.
Større anlæg inden for infrastrukturen sikres mod en vandstandsstigning på 48 cm inden for de næste 100 år.
Danmark har en kystlinje på ikke mindre end 7.000 km, og det er derfor utroværdigt, når Kystdirektoratet ikke tager hensyn til de kommende vandstandsstigninger i lighed med rådgivende ingeniørfirmaer; jeg kan her f.eks. nævne metroen.
Faktum er, at den gamle kystbeskyttelseslov fra 1988 aldrig kom til at fungere på grund af manglende økonomi, idet kystbeskyttelsen af Danmark er henlagt til de private grundejere, som bor nærmest havet, i modsætning til i vores nabolande, hvor kystbeskyttelse er en offentlig opgave.
Kystbeskyttelse er efter Dansk Folkepartis mening en offentlig opgave i Danmark.
Hertil kommer, at der blandt yngre kysteksperter i dag er enighed om, at hårde konstruktioner i form af høfder og bølgebrydere forøger kysterosionen i stedet for at stoppe den.
Hertil kommer, at Skagens Innovationscenter med Kystdirektoratets egne tal og bilag har dokumenteret, at kystbeskyttelsen på Vestkysten har en effektivitet på minus 170 pct. efter en årlig investering på ca. 80 mio. kr.
Dette bekræftes af situationen ved Søndervig, hvor Kystdirektoratet mellem den 15. og den 20. oktober 2005 pumpede 90.000 m3 sand ind foran Søndervig, som var skyllet i havet 14 dage senere.
Efterfølgende tog havet yderligere 250.000 m3 af klitterne foran Søndervig, hvorefter Kystdirektoratet byggede en granitmur foran Søndervig og pumpede sand ind for yderligere 25 mio. kr.
En stor del af dette sand var skyllet i havet inden udgangen af 2005, og Kystdirektoratet har nu igen i februar måned i år pumpet 300.000 m3 ind foran Søndervig, idet havet nu igen er på vej ind i klitterne – efter en samlet investering på ca. 40 mio. kr. ved Søndervig.
Situationen ved Søndervig er igen meget alvorlig nogle få hundrede meter syd for Badevej, idet havet vil gå direkte ind i klitterne ved den første storm.
Dansk Folkeparti ønsker derfor trykudligningsmoduler boret ned på en 20 km lang strækning ved Søndervig, således at denne metode kan gøres direkte sammenlignelig med tidligere kystbeskyttelsestiltag såsom sandfodring, høfder og bølgebrydere.
Dansk Folkeparti finder det ikke betryggende, at Kystdirektoratet forvalter statens midler inden for kystbeskyttelse, samtidig med at Kystdirektoratet selv udfører arbejdet på Vestkysten og fører tilsyn med sig selv.
Jeg kan afslutningsvis oplyse, at jeg selv har besigtiget Vestkysten, og at man ikke behøver være ekspert på kystbeskyttelsesområdet for at se, at høfder og bølgebrydere direkte ødelægger strandene.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-03-28:
Det bliver spændende at se, hvad Socialdemokratiet stemmer til den her særlov, som tørrer den store gæld af på Københavns Amt.
Det svarer sådan set til, at hver borger i den nye Region Hovedstaden får pålagt en gæld på 700 kr., selv de borgere, som bor på Bornholm, i Hundested, Frederiksværk osv.
Er det rimeligt?
Er det rimeligt, selv om man er så glad for den metro, at det er borgere på Bornholm, som skal betale gildet?
Så kan de tage færgen over til Køge, og så kan de tage S-toget op, og så kan de stige på metroen og få glæde af den gæld, som de er blevet pålagt med 700 kr. pr. borger på Bornholm.
Det er da ikke rimeligt.
Hvis man er så glad for løsninger i København, må man da selv betale for dem eller finde et flertal i Folketinget, så det er staten, der betaler for dem.
Det kan ikke nytte noget, at man bare siger, at det her projekt er godt, og så lader de andre betale.
Jeg synes ikke, det er rimeligt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Klaus Hækkerup (S), 2006-03-28:
For mig at se
er der to grundlæggende problemer i hovedstadsområdet.
Det ene er den trafik, der kommer fra omegnen og ind til centrum, og det andet er at få trafikken rundt i centrum.
Der har løbende været gjort og gøres fortsat overvejelser om at forbedre trafikforholdene, både i den kollektive trafik og i den individuelle trafik fra områderne uden for centrum og ind til centrum.
Det, vi tager stilling til i dag, er, hvordan vi får folk transporteret rundt inde i centrum.
Der vil jeg godt sige, at jeg synes, at metroen er en formidabel løsning.
Den går utrolig hurtigt, når vi sammenligner med trafikken på overfladen.
Det er en frekvens eller hyppighed, som slår alt, og det kan lade sig gøre, fordi vi har et moderne og effektivt kollektivt transportsystem.
Metrocityringen er en helt fornuftig og nødvendig udbygning af den del af vores transportopgave.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-03-28:
Det, vi behandler her, er et lovforslag, som vedrører noget økonomi.
Det er sådan set ikke et lovforslag, som vedrører hele det store metroprojekt til 15 mia. kr.
Men jeg kan sige klart, at Enhedslistens holdning er, at det ville have været fornuftigt at udarbejde den sammenhængende trafikplan først, før man havde besluttet sig for at bruge 15 mia. kr. på at bygge en metro.
For den her metro løser ikke problemerne.
Det vil ende med, at det kun er ganske få procent af bilisterne, man får lokket over i metroen.
Vi tror sådan set, at hvis man som udgangspunkt havde sagt, at man gerne ville bruge 15 mia. kr. på den kollektive trafik, og havde spurgt, hvordan man kan få mest miljø for de penge, få mest kollektiv trafik for de penge, så var man endt med en helt anden løsning, som Enhedslisten helt sikkert havde været med på.
Så var vi endt med en løsning, hvor der havde været et net af forskellige sporvejslinjer over jorden, som var gået ind, og måske havde der været en lille del metro inde i centrum.
Det her er altså at gribe tingene an på den forkerte måde, så derfor er det slet ikke så unaturligt, at Enhedslisten ikke er med i det store metroforlig.
Men jeg synes ikke, man skal snakke uden om den økonomi, der er i det her lovforslag.
Det er sådan set det, der er essensen: Vil man tørre en gæld på 695 mio. kr. af på Københavns Amt?
Klaus Hækkerup (S), 2006-03-28:
Lad mig først konstatere, at jeg synes, hr. Søren Egge Rasmussen taler sig selv lidt imod.
Først siger han, at det gældsproblem, der er, bør løses i overensstemmelse med fordelingslovens regler, og det kan han slet ikke forstå man ikke gør.
Derefter siger han, at metroprojektet er et særligt projekt, og derfor kan der også være grund til en særlig ordning.
Den synes jeg er indeholdt i lovforslaget.
Lad mig så sige, at når hr. Søren Egge Rasmussen efterlyser koordineringen med den øvrige trafik i området, så er det netop blevet besluttet, i gentagne trafikforlig i øvrigt, at der skal udarbejdes en sammenhængende trafikplan for området – især på radikal insisteren, men selvfølgelig også med tilslutning fra alle os andre.
Lad mig så endelig sige, at jeg synes, det er meget, meget mærkeligt, at Enhedslisten ikke kan støtte et så stort projekt, der fremmer den kollektive trafik.
Det er virkelig besynderligt.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-03-28:
Enhedslisten kan allerede nu sige klart, at vi ikke kan støtte lovforslaget.
Lovforslaget er endnu en konsekvens af kommunalreformen, der viser sig at give problemer.
Det gøres efter procedureloven, bortset fra når det gælder Østamagerbanen.
Her vil procedureloven gælde for den kedelige del af arven, nemlig den store gæld på 695 mio. kr., som Københavns Amt har stiftet til indskuddet i Østamagerbaneselskabet, mens den mere spændende del, den del, der giver indflydelse på metroens fremtid, overlades til Københavns Kommune og til staten.
Metrobyggeriet er et særligt projekt, og derfor kunne der være gode grunde til at gøre det anderledes, men her sker det, mens de nye regioner knap har fundet deres egne ben.
Hovedstadsregionen, som modtager broderparten af gælden, er ikke engang blevet hørt.
Det kan selvfølgelig også være svært for regionerne, når de ikke formelt har magt endnu, men det er alligevel en væsentlig forudsætning for den kommende region.
At vedtage dette lovforslag nu er i realiteten at gennemføre lovgivningen på et uoplyst grundlag, idet reglerne for håndtering af finansielle aktiver og passiver, der overtages af regionerne, er under udarbejdelse, og det er altså ikke fastlagt endnu.
Vi ved således ikke, om det er sundhedsområdet, de regionale udviklingsopgaver eller driften af institutioner i Region Hovedstaden, som bliver berørt af den gæld, som her overdrages.
For at gøre ondt værre vil den fremtidige organisering af trafikken på Sjælland heller ikke give hovedstadsregionen reel mulighed for at have en fornuftig indflydelse på den kommende metroudvikling, fordi der dannes et stort trafikselskab på Sjælland, som ikke får noget med hverken metro eller S-tog at gøre.
Havde man delt trafikselskabet for Sjælland i to, havde koordineringen af trafikken i Hovedstadsområdets Trafikselskab inklusive metro og S-tog været naturlig.
Det kunne give trafikudviklingen i hovedstadsområdet den tiltrængte sammenhæng og et pres på at få de fødelinjer til en kommende metro, så den også har mulighed for at få det kalkulerede passagergrundlag, som er en del af beslutningen.
Enhedslisten kan ikke støtte denne særlov, som overfører en gæld på 695 mio. kr. til Københavns Amt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Det er et meget, meget godt lovforslag, og det er et, vi har set frem til længe, fordi det giver et redskab, der virkelig er nødvendigt.
Vi laver nu nogle nationale test, som kan bruges som et værktøj, der kan give lærerne et overblik over den enkelte elevs faglige niveau og derigennem bidrage til, at grundlaget for de faglige fremskridt for den enkelte elev bliver meget målrettet.
Undervisningen kan også blive målrettet elevens behov og forudsætninger.
Forældresamarbejdet vil altså blive mere præcist, og det vil blive lettere for lærerne at dokumentere, at undervisningen understøtter eleven på bedst mulig måde.
Derfor er det et lovforslag, som Venstre bakker op, og vi har ventet på det længe.
Klaus Hækkerup (S), 2006-03-28:
Det er fuldkommen korrekt, at vi i udvalget havde en diskussion om, hvorvidt vi skulle afgive betænkning sidste tirsdag eller vi kunne udskyde det til senere.
Det kunne regeringspartierne og Dansk Folkeparti, må jeg forstå,
ikke imødekomme, og derfor blev betænkningsafgivelsen løst på den måde, at vi ville redegøre for vores stilling her i salen.
Og i det betænkningsbidrag, som er skrevet, vil der selvfølgelig også stå, at vi stemmer for loven.
Gitte Lillelund Bech (V), 2006-03-28:
Jeg var glad, fordi vi rent faktisk med et meget, meget stort flertal i Folketinget kunne indgå en aftale om, at man skulle bygge en metrocityring.
Aftalen er indgået mellem regeringen, Dansk Folkeparti, Socialdemokraterne, Det Radikale Venstre og SF – der var faktisk også enighed – og det fremgår af aftaleteksten, at som en del af aftalen skal lov om Ørestaden ændres, således at man opløser Østamagerbaneselskabet, og også under hvilke konditioner selskabet skal opløses.
Alle forligsparterne forpligtede sig til at stemme for den her opløsning af Østamagerbaneselskabet.
I forbindelse med betænkningsafgivelsen kunne Socialdemokraterne og SF ikke angive, i hvert fald i betænkningen, hvad de havde tænkt sig at stemme til lovforslaget.
Derfor ser jeg nu frem til, at de to partier tilkendegiver, at de har tænkt sig at stemme for lovforslaget.
For hvis de ikke kan stemme for lovforslaget, må jeg betragte det sådan, at de så ikke længere er forligsparter i metroforligskredsen, og det vil jeg være meget, meget ked af.
Så jeg har en forhåbning om, at de to ordførere vil tilkendegive, at de stemmer for lovforslaget ved tredjebehandlingen.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-28:
Jamen jeg kan bekræfte over for hr. Poul Erik Christensen, at for Dansk Folkeparti er en aftale om finansloven en aftale, og den overholder vi.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Poul Erik Christensen (RV), 2006-03-28:
Altså, konklusionen på det, som hr. Mikkel Dencker kommer med, er jo, at uanset hvem dette lovforslag rammer, er en aftale om finansloven vigtigere end at hjælpe de svage i dette samfund.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-28:
Jeg kan oplyse til hr. Poul Erik Christensen, at vi efter vores drøftelser er nået til den konklusion, at det her lovforslag er omfattet af aftalen om finansloven for indeværende år, så den er ikke længere end det.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-03-28:
I SF har vi også tilkendegivet, at vi vil have lovforslaget tilbage i udvalget, men vi er også med på at stemme for det her forslag.
Vi synes ikke, det er smukt, og vi synes også, at det burde være skilt ad, men nu er det ikke sådan.
Vi har også nogle kritiske bemærkninger, som vi kommer med i den endelige betænkning.