runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Morten Helveg Petersen skulle bare vide, hvor mange henvendelser man får på sådan en Renault Mégane fra 2000.
Men det er jo ikke det, der er sagen.
Sagen er jo, hvorvidt vi skal i gang med velfærdsreformer. Vi har sagt, at der ikke er nogen akutte problemer i dansk økonomi bl.a. underbygget af, at statens overskud jo nu er blevet opjusteret gentagne gange bl.a. byggende på, at samtlige seriøse økonomer siger, at ledigheden vil falde til næste år.
Men der er behov for at tænke igennem, hvorvidt de penge, vi bruger på velfærd i Danmark, bruges bedst muligt.
Det synes jeg vi skylder de kommende generationer for at sikre, at det velfærdssystem, vi har, økonomisk og solidarisk er det bedst indrettede.
Vi ved ikke, hvad der kommer ud af Velfærdskommissionen.
Det tror jeg heller ikke hr. Morten Helveg Petersen ved, men det kunne da være interessant at vide, om Det Radikale Venstre deponerer sin politiske handlefrihed i den Velfærdskommission, som regeringen har nedsat.
Venstre gør det ikke.
Vi vil se de forslag, der kommer.
Men det kunne være spændende at høre fra hr. Morten Helveg Petersen, om Det Radikale Venstre nu deponerer sin politiske visionskraft og handlefrihed i Velfærdskommissionen, for det virker, som om det er det, hr. Morten Helveg Petersen vil lægge op til at Venstre gør.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-18:
Jeg skal ikke blande mig i diskussionen om papegøjesnak og køb af nye biler, men blot lige erindre om, at det var Venstres ordfører, der selv i fredags satte sin egen brugte Mégane til salg i Folketingssalen.
Jeg tror ikke, der var nogen købere til finansordførerens brugte bil på det tidspunkt; det kan være, at der er interesserede, der henvender sig i løbet af dagen.
Vi havde en diskussion omkring reformer og reformtempo, som jeg gerne vil forfølge.
Det Radikale Venstre har fremlagt konkrete reformforslag, der sænker skatten på arbejde.
Vi har også konkrete reformforslag på arbejdsmarkedet.
I modsætning hertil er regeringen gået i reformhi.
Man har nedsat en Velfærdskommission, der først kommer med anbefalinger på den gode side efter næste valg.
Mit spørgsmål til hr. Kristian Jensen er: Agter Venstre at efterleve Velfærdskommissionens anbefalinger?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Danskerne har rent faktisk været i en form for spændetrøje, en velfærdsspændetrøje, hvor det var det offentlige, der besluttede: Hvad er det, der er det rigtige tilbud for dig?
Hvad er det rigtige tilbud for den enkelte familie
Hvad er det rigtige tilbud for den ældre, når det drejer sig om hjemmepleje, valg af plejehjem?
Hvad er det rigtige tilbud for den syge, der ikke kan blive opereret?
Denne regering har løsnet spændetrøjen og skabt valgfrihed på alle disse områder, og langt det meste har vi faktisk også skabt sammen med Kristendemokraterne i et forsøg på at give danskerne mere råderum og større valgfrihed.
Det er den strategi, denne regering skal forfølge, hvis det står til Venstres folketingsgruppe, nemlig at give danskerne større frihed, flere muligheder og flere ting at vælge imellem, og det har vi gjort på de her fire meget vigtige områder.
Det er ganske rigtigt, at vi har valgt at omprioritere en del af vores ulandsbistand bl.a. til at få skabt den ændring i sygehusvæsenet, der gjorde, at vi nu har fået knækket kurven, men også til alle de andre velfærdsgoder, som er blevet en del af det danske samfund i denne regerings tid, og det er jeg rent faktisk meget tilfreds med.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
Jeg må indrømme, at jeg synes, at det, hr. Kristian Jensen siger, er det rene demagogi.
Han får det jo til at lyde, som om danskerne har været sat i en spændetrøje i adskillige år og overhovedet ikke har kunnet træffe nogen som helst frie valg.
Vi har valgt, jeg ved
ikke hvor meget også af velfærdsgoder gennem årene.
Nok må da i virkeligheden snart være nok, hvis det endelig er det.
Vi er simpelt hen ved at spise og drikke og æde os ihjel.
I forhold til sundhedsvæsenet og de 1,5 milliarder kroners saltvandsindsprøjtning, det skulle have, da regeringen tiltrådte, er det rigtigt, at da argumenterede man med, at det må de fattige i udviklingslandene så bøde for i form af besparelser på udviklingsbistanden.
Men det er jo blevet til permanente besparelser.
Det var jo ikke bare en engangsforeteelse, sådan som regeringen sagde det fra starten af.
Det er blevet til permanente besparelser.
Vi synes også, det giver løft i livskvalitet, hvis mennesker får lov til at blive opereret.
Man kan spare penge
til sygedagpenge osv., det er rigtigt nok.
Men de penge kunne jo findes, hvis regeringen ville gennemføre de nødvendige velfærdsordninger. Hvis man f.eks. havde modet til at få afviklet efterlønsordningen, for nu bare at tage et eksempel. Men der ligger regeringen jo i hængekøjerne og venter på en Velfærdskommission, en Velfærdskommission som kommer med nogle anbefalinger, som vi ikke engang kan få at vide om regeringen rent faktisk agter at følge, eller om de så udskyder tingene endnu en gang, når vi når dertil.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Det er ganske rigtigt, at der er sket omlægninger, men det er faktuelt forkert, at besparelsen på ulandsbistand går til at finansiere skattelettelserne.
Besparelsen på ulandsbistanden har været med til at sikre, at vi kunne gennemføre en øget aktivitet på sygehusene, der gjorde, at ventelisterne på sygehusene for første gang begyndte at falde.
Jeg håber, at hr. Jann Sjursen er enig med mig i, at det menneskeligt set er et gode at blive opereret så hurtigt, at man ikke spilder sin tid på at være på ventelisten og skal have sygedagpenge, men kan komme i gang både med sit arbejdsliv og med sit fritidsliv og med sit familieliv.
Det håber jeg hr. Jann Sjursen er enig med mig i har været et gode, at vi har fået nedbragt ventelisterne.
De bestemmer selv, hvad de gør med de penge, de får til rådighed.
Jeg har den opfattelse, at det i hvert fald tidligere har været
Kristendemokraternes politik og opfattelse, at valgfrihed var et gode; det at give borgerne større frihed var et gode
Jeg tror på, at friheden til også at råde lidt mere over sine egne indtægter er et gode, som vil være med til at gøre, at folk får større muligheder, større valgfrihed og dermed også gør dem til rigere mennesker.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-18:
I forhold til det svar, hr. Kristian Jensen gav mig tidligere i debatten, er det klart, at det, som jeg taler om, når det gælder det offentlige forbrug, er, at regeringen i forhold til 2010-planen dæmper væksten i det offentlige forbrug.
Der er tale om vækst, det er rigtigt, men man dæmper den, og det er derfor, man ikke i så tilstrækkeligt omfang, som vi ønsker det, kan prioritere omsorg for børn og ældre.
Så vil jeg godt vende tilbage til hr. Kristian Jensens omkvæd i denne her debat om, at skattelettelserne gør os rigere.
Det har jeg unægtelig svært ved at se, for hvis man ser på finansloven som sådan, så er der de seneste par år sket drastiske omlægninger.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Det er ganske enkelt utroligt.
Man kan slå op på side 6 i budgetoversigt 3, som er kommet her for nylig, som jeg ved hr. Nicolai Wammen har fået som medlem af Finansudvalget, og der kan man se, hvor stort overskuddet var på statens saldo, dengang hr. Nicolai Wammens parti sad i regering.
Når man renser det for engangsindtægter, ser det ganske pinligt ud set i forhold til, hvordan den her regering har klaret de første 3 år; regnskabet for 2002, det, vi kan se for 2003, og det, vi budgetterer med for 2004.
Med hensyn til børnefamilierne må man bare slå fast, at hr. Nicolai Wammen tager fejl, når det bliver sagt, at der bliver taget noget fra børnefamilierne.
Børnefamilierne modtager en børnefamilieydelse næste år, der er større end den, de modtager i år.
Den her regering har gennemført 1 års barselorlov.
Den her regering har gennemført valgfrihed, sådan at børnefamilierne selv kan finde ud af, hvordan deres pasningsordninger passer ind i familiens rytmer.
Og vi gennemfører et skattestop, der betyder, at børnefamilierne ikke skal betale mere i vand, el, varme, benzin og alle de andre grønne afgifter, som SR hældte ned over børnefamilierne i de år, de sad i regering.
Jeg tror, børnefamilierne er ganske glade for regeringen.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Jeg kan forstå, at hr. Kristian Jensen er ved at åbne en dyrehandel, hvor han gerne vil have papegøjer.
Men når jeg hører hr. Kristian Jensens argumentation, lyder han næsten lidt mere som en amerikansk brugtbilsforhandler, som fortæller, at nok kan det være, at der er alverdens problemer med bilen, men han har kigget den efter.
Den skal nok køre godt.
Det, vi ikke fik svar på af hr. Kristian Jensen, er, hvorfor danske børnefamilier skal betale regningen for den aftale, der er lavet mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Det, vi ikke fik noget konkret svar på, er, hvorfor samtlige danske børn i det her land under 18 år skal have en kæmperegning, fordi denne regering er bagud i forhold til at få betalt af på gælden.
Det kan godt være, at finansministeren og statsministeren synes, det er sjovt.
Det tror jeg til gengæld ikke at de danske børnefamilier gør, men sådan kan vi jo se så forskelligt på tingene.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Hr. Nicolai Wammen må meget undskylde, men det er altså papegøjesnak.
Det er en indlært sætning, som hr. Nicolai Wammen gentager, uanset hvad der bliver svaret, og uanset hvad virkeligheden viser.
Det er papegøjesnak.
Hr. Nicolai Wammen siger, at jeg ikke svarede på, hvad regeringen gør.
Jeg svarede hr. Nicolai Wammen i begge de to første runder, og jeg skal gøre det igen. Regeringen fremrykker investeringer for 1,5 mia. kr. Regeringen har lavet en handlingsplan mod akademikerledighed.
Regeringen har lavet en ekstra indsat for at sikre hurtig uddannelse til ledige.
Og regeringen gennemfører i år skattelettelser, der næste år giver danskerne samlet set 5,7 mia. kr. mere til forbrug.
Det er det samme, jeg gentager igen og igen, men det skyldes jo, at hr. Nicolai Wammen kun har sin papegøjesætning at gentage.
Så til spørgsmålet om mere gældsætning.
Sagen er, at den her regering har afdraget mere på statens gæld i løbet af de første 3 år, vi har været i regering, end SR-regeringen gjorde de sidste 3 år, de var i regering, når man ser bort fra de der prokuratorkneb med at sælge ud af statens aktiver eller fremrykke indbetalingerne uden hensyntagen til, at det bare er at stjæle fra fremtiden.
Så børnene skal være glade for den her regering, der gennemfører en reel gældssænkning i forhold til den tidligere regering.
Hr. Morten Helveg Petersen har ret i, at der har været et fald i produktionen i Danmark i to kvartaler i træk, og dermed har vi teknisk det, som hr. Morten Helveg Petersen rigtigt kaldte for recession.
Men hvis man går ind bag tallene, kan man se, at der, hvor der ikke har været tilbagegang, men hvor der tværtimod har været vækst, har været i forbruget, og der er dermed tegn på, at der er fremgang.
Samtidig har der været fremgang i investeringerne fra erhvervslivets side, og dermed er der et tegn på, at virksomhederne er gearet til en forventning om, at 2004 bliver noget bedre, og at der er et produktionsapparat, der er gearet op til fornyet vækst.
Så nævner hr. Morten Helveg Petersen vismændene.
Vismændene har et andet sigte end det, regeringen har.
Vismændene siger: Vi tager skyklapperne på, og vi tror ikke på, at der bliver gennemført en eneste reform fra nu af og til 2010.
Venstres holdning har været stik modsat, hvilket jeg også brugte en del tid af min ordførertale på at sige.
Vi ved nemlig godt, at der, for at vi kan nå målene om lav gæld i år 2010, er behov for, at vi får vedtaget flere reformer, får udvidet arbejdsstyrken og sikret, at de folk, der er uden for eller på kanten af arbejdsmarkedet, kommer helt ind på arbejdsmarkedet.
Det er derfor, at vismændene og regeringen har forskellige udgangspunkter, og så er det jo ikke så overraskende, at vi når til forskellige resultater.
Nicolai Wammen (S), 2003-12-18:
Efterhånden som debatten udvikler sig, kan jeg forstå, at vi ikke får mange svar på, hvad regeringen vil gøre ved, at arbejdsløsheden stiger med 50 om dagen, og at vismændene siger, at der mangler 28 mia. kr. i, at finansministerens regnestykker hænger sammen.
Når vi tillader os at spørge til, hvordan det her skal løses, er svaret fra hr. Kristian Jensen papegøjesnak.
Han gentager bare, at der er et problem: Ja, det gør vi, for der er et problem.
Om hr. Kristian Jensen så bruger alle dyr i skoven, kan han ikke komme uden om, at der er et problem.
Han kan heller ikke komme uden om, at nogle af dem, der skal betale regningen for regeringens og Dansk Folkepartis aftale, er børnefamilierne, som over de kommende år får en regning på 1,5 mia. kr. Og det er sådan set også børnene, som, fordi gældsafviklingen er kørt så meget af sporet for regeringen, får, hvad der svarer til en negativ børneopsparing foræret i julegave af regeringen på op til 40.000 kr. pr. barn.
Det er ikke nogen god jul, som finansministeren og hr. Kristian Jensen lægger op til ude i de danske familier.
Jeg håber, de klarer den alligevel.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Vi har omkring 800.000, der står uden for arbejdsmarkedet i Danmark.
En del af dem kan man selvfølgelig ikke bare lige sætte i gang med at arbejde i morgen, fordi en del af dem er på barselorlov eller lignende, hvor det ikke umiddelbart kan lade sig gøre.
Men for en meget stor dels vedkommende
ville det faktisk kunne lade sig gøre aktivt at bruge det, at de står uden for, i stedet for at de er på passiv ydelse; altså simpelt hen bruge deres overførselsindkomst og det, det koster at administrere den, til at sætte dem i arbejde i den offentlige sektor.
Jeg kan ikke se i nogen af regeringens prognoser eller nogen af alle de her fine økonomers beregninger, at vi taler om, at de her 800.000 vil komme ud på arbejdsmarkedet, eller at bare 500.000 af dem kommer ud på arbejdsmarkedet til næste år.
Det er jo ikke det, man taler om i prognoserne, og derfor har jeg en lille bitte smule svært ved at se, hvordan de to ting står i modsætning til hinanden.
Hvordan kan det stå i modsætning til hinanden, at der er et økonomisk opsving, som kommer til udtryk i den private sektor, samtidig med at man laver en aktiv indsats for at få en del af de 800.000 ud på arbejdsmarkedet?
Det forstår jeg ganske simpelt ikke, men det kan være, hr. Kristian Jensen kan bekendtgøre det over for os.
Jeg synes, det viser sig ret tydeligt i den diskussion, vi har lige her, at Venstre er godt i gang med at skabe arbejdsløshed, udstødte og nedslidte, hvor det, vi gerne vil, er at fordele arbejdet og fordele rigdom og samtidig skabe en forbedret offentlig service.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Nej, jeg er såmænd ikke forarget over, at Enhedslisten ønsker, at det er den offentlige sektor, der skal vokse.
Det er ganske åbenbart og har ligget i Enhedslisten, lige siden partiet blev stiftet.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil spørger: Skulle man ikke erstatte vækst i dagpenge med vækst i social service?
Jamen det er jo ikke et alternativ.
Sandheden er jo, at der er vækst i den sociale service, der er vækst i antallet af kroner, der næste år bliver brugt til at lave omsorgen for de svageste i samfundet, for de syge, de ældre, til pasning af vores børn.
Der er vækst i den samlede mængde af sociale kroner, der går til at tage vare på vores velfærdssamfund.
Men vi mener, at hvis vi skal have et samfund, hvor der er en privat sektor og en privat produktion, som jo er grundlaget for, at vi i det hele taget kan have skattelettelser, i det hele taget kan have et velfærdssamfund og udbetale lønninger, dagpenge, pensioner og alt det andet, som ligger i den offentlige sektor, ja, så skal vi have en privat sektor og en privat produktion, der yder et produktionsapparat, som giver en beskatning.
Det har Enhedslisten grundlæggende misforstået, og derfor blev Enhedslisten ikke en del af finanslovaftalerne for i år.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-18:
Hr. Kristian Jensen blev tidligere lidt forarget over, at Enhedslisten vil fordele arbejdet i samfundet og vil bruge dagpengene aktivt, sådan at der er flere hænder til at tage sig af de rigtig mange opgaver, der ligger i den offentlige sektor, samtidig med at d mange arbejdsløse faktisk bliver en del af samfundshjulet.
Det afviser hr. Kristian Jensen, fordi Venstre ikke vil have vækst i den offentlige sektor, og det mener jeg sådan set er et udtryk for, at Venstre ofrer de arbejdsløse på ideologiens alter.
Hvorfor er det et problem?
Hvorfor er det et problem at gøre passive udgifter til aktive forbedringer for ældre, for de unge, for børnefamilierne og de syge, altså at fordele arbejdet, så de arbejdsløse får rigtigt arbejde til overenskomstmæssig løn?
De, der er i arbejde i dag, kunne måske oven i købet få den fordel, at de blev mindre stressede på arbejdet.
Hvorfor er det et problem?
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Nej, tværtimod har finansloven et klart sigte, nemlig at holde os på sporet af en ansvarlig og økonomisk udvikling frem mod år 2010 og årene bagefter.
Det er det, vi gennemfører ved at have en finanslov, der skaber plads til, at kommuner og amter kan have vækst i deres budgetter.
Der kan være vækst i indsatsen for at få nedbragt ventelisterne, hvilket er lykkedes under den her regering i modsætning til under den tidligere regering.
Vi kan have vækst i antallet af hænder, der er i den offentlige sektor, ikke administrativt, men ude i omsorgsleddet, derude, hvor man har kontakten med danskerne.
Det er det, der sker, for næste år er der skabt plads til, at den offentlige sektor kan vokse med 3.000 mennesker i kommuner og amter, altså derude, hvor man gør den konkrete indsats for at forbedre velfærden.
Så nævner hr. Ole Sohn, at det er for lånte penge.
Det er jo lidt utroligt, at det er gået hen over hovedet på hr. Ole Sohn, at vi nu to gange inden for 14 dage har været nødt til at opjustere overskuddet på statens saldo, fordi der rent faktisk er så godt styr på udgifterne, fordi der er begyndt at komme flere skatter og afgifter ind, fordi der er kommet kursstigninger på aktier, og fordi selskaberne har så god en økonomi, at de nu begynder frivilligt at betale flere penge ind i selskabsskat.
Er det gået helt hen over hovedet på hr. Ole Sohn?
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Er væksten i samfundet det, som Venstre beskriver som lukning af sygehuse rundtomkring i amterne?
Er det udtryk for vækst i samfundet, når de i Århus Kommune er nødt til at fyre faguddannet personale, som kunne være med til at forberede børnene til en ordentlig skolegang?
Er det det, hr. Kristian Jensen kalder vækst?
Er det vækst i samfundet, når man halverer byfornyelsesindsatsen?
Er det vækst i samfundet, når man skærer i boligydelsen?
Er det vækst i samfundet, når regeringen og Dansk Folkeparti har lavet nogle massive takstforhøjelser i den kollektive trafik?
Er det det, man kalder vækst?
Samtidig kan vi også se, at arbejdsløsheden stiger og stiger og stiger.
Det er da fantastisk, at Venstre bare bliver ved at sige: Vent og se, for på et eller andet tidspunkt kommer der sikkert noget bedre fra udlandet.
Venstre siger også, at det er en forbrugsfest, men en forbrugsfest for hvad?
Så kan man købe varer, der er »Made in China«, frem for at lave investeringer, som fremtidssikrer det danske velfærdssamfund.
Det er en meget kortsigtet finanslov, der lægges frem.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Det er sådan med Velfærdskommissionen, at den har fået til opgave løbende at komme med oplæg og skabe offentlig debat om, hvordan velfærden skal udvikle sig.
Derfor er jeg sikker på, at Velfærdskommissionen vil virke som det stik modsatte af en syltekrukke.
Den vil virke som en generator for en debat om, hvorledes vi bruger vores skattekroner bedst muligt, sådan at vi diskuterer, om der er behov for at ændre maskinen, ikke fordi vi har økonomiske problemer og det er akut, men fordi vi hele tiden er nødt til at overveje, om vi kan gøre vores velfærdssamfund en anelse bedre, om vi kan bruge vores skattekroner bedre og mere fremadrettet.
Derfor tager SF helt fejl, når de mener, at Velfærdskommissionen er en syltekrukke.
Det er tværtimod en generator for en folkelig debat om, hvor vi skal hen.
Så siger hr. Ole Sohn nok så frejdigt, at den her finanslov blot er en vedligeholdelsesfinanslov.
Ole Sohn (SF), 2003-12-18:
Hr. Kristian Jensens forklaringer om baggrunden for regeringens Velfærdskommission - det der med, at det er vigtigt at få tingene belyst ordentligt - får mig til at tænke på den gamle reklame »Ud og se med DSB«.
Den har Venstre i deres fokusgruppe fået lavet om til »Vent og se med V og C« - alt skal bare udskydes til fremtiden, og vi venter til næste valg, så vi ikke kommer ud i noget snavs med at skulle tage stilling eller fremlægge ideer og forslag.
Det, der er det kendetegnende for regeringen, er, at den her finanslov, som vi nu skal stemme om i dag, er en ganske almindelig vedligeholdelses- og driftsfinanslov.
Den indeholder intet nyt.
Og man er bare for at få driften til at hænge sammen nødt til at foretage massive nedskæringer i hjemmeservice, i byfornyelse og over for kommunerne.
Med den demografiske udvikling og alle de vedligeholdelsesopgaver, der ligger, er de nødt til at skære dybt, ikke bare ind til benet, men også i benet, også i den sociale service.
Kristian Jensen (V), 2003-12-18:
Jeg har så stor respekt for hr. Morten Helveg Petersens intelligens, at jeg er sikker på, at hr. Morten Helveg Petersen taler mod bedre vidende.
Der blev i tirsdags lagt en handlingsplan på bordet for en stor reform af sygefraværet, og der er i dag blevet præsenteret en reform med hensyn til integration af flygtninge og familiesammenførte i Danmark.
Derfor er reformprocessen i gang.
I øvrigt er det lodret forkert, når hr. Morten Helveg Petersen siger, at det her er nye toner.
Det er jo præcis det samme, vi sagde i fredags, da vi havde debatten om ændringsforslagene.
Derfor er det forkert, når hr. Morten Helveg Petersen forsøger at tegne et billede af, at vi ikke er klar til reformer.
Vi har en lang række reformer på integrationsområdet, når det gælder sygefravær, tilbagetrækning, og vi har en i støbeskeen i spørgsmålet om, hvor hurtigt unge mennesker kommer igennem uddannelsessystemet, og den er allerede offentliggjort. Samtidig vil jeg bare sige, at det, der er nødvendigt, er, at vi holder fast i, at skatten ikke skal stige.
Denne regering har både gennemført et skattestop, og om 14 dage får danskerne for første gang ægte skattelettelser.
Det er ganske rigtigt, at der er alt for mange mennesker, der samlet set er på kontanthjælp, dagpenge, sygedagpenge og alle de andre ordninger, vi har, og altså er uden for arbejdsmarkedet.
Og det er helt rigtigt, at vi skylder de mennesker at gøre en aktiv indsats for at få dem ind på arbejdsmarkedet.
Men fru Pernille Rosenkrantz-Theils løsningsmodeller holder ikke, for hvis man skal ud at ansætte de her mennesker, vil det betyde en større udgift for den offentlige sektor, hvilket igen betyder, at vi er nødt til at hive flere penge ud af den producerende del af erhvervslivet.
Hvis man kigger på de tal, som oppositionen nu er blevet enige om at bruge, nemlig 40.000 flere ledige, så er sandheden jo den, at de 40.000 flere ledige er kommet i den private sektor.
Det er jo ikke, fordi den offentlige beskæftigelse er faldet, tværtimod, den offentlige beskæftigelse er steget under denne her regering.
Faldet er kommet i den private sektor.
Det, vi skylder, det, der skal til, for at få gang i hjulene igen, er at skabe bedre rammer for den private sektor, og det gør man ikke gennem øget beskatning, nye byrder og flere afgifter, sådan som Enhedslisten og oppositionen foreslår det.