runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2004-02-04:
Ulighed!
Jeg er nødt til at sige, at skattereglerne er ens, men det er klart, at det er afgørende, hvad det er for en aftale, man laver med arbejdsgiveren.
Derfor medgiver jeg gerne, at de aftaler kan være forskellige, og derfor kan resultatet også være forskelligt.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Når jeg alligevel hele tiden vender tilbage til, om vi vil ændre noget i den lovgivning, vi har gennemført,
er det, fordi jeg sådan set mener, at det må være det, der er kernen i den her debat.
Det er også en debat, der kører på: Skal vi lave ting om, eller skal vi ikke lave dem om?
Jeg har også forstået på de indlæg, der har været, at der har været et ønske fra især Socialdemokratiet om, at man strammer op på det her område, at man øger beskatningen.
Det er derfor, jeg vender tilbage til det, for jeg er nødt til at gøre det fuldstændig klart også for hr. Ole Stavad, at vi ikke ønsker at øge beskatningen eller stramme op på de her områder.
Det, det handler om, er, at man vil gøre op med det.
Vi så allerede ved vedtagelsen af de her ordninger, at Socialdemokratiet er uenig i, at vi f.eks. vil gøre det skattefrit i forhold til sundhedssektoren.
Socialdemokratiet var også uenig, da vi indførte skattefrihed for arbejdsgiverbetalt datakommunikation.
Det respekterer jeg fuldt ud at Socialdemokratiet fortsat er, men mit klare svar er, at vi ikke ønsker at ændre på det.
Det er jo fuldstændig korrekt, som hr. Jens Peter Vernersen siger, at der er en udgift forbundet med det for statskassen.
Det er der selvfølgelig.
Der er et provenutab ved at give denne skattefrihed.
Det er vi fuldt bevidst om.
Derfor er der dybest set ikke noget nyt, der skulle gøre at vi skulle være enten bekymret eller i øvrigt ønske at ændre noget i de ordninger.
Vi er glade for, at de er blevet udbredt, og at de er blevet udbredt til endnu flere mennesker.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Når hr. Peter Christensen åbenbart ikke vil svare, kan jeg jo spørge hr. Peter Christensen, om han er enig i, at arbejdsgivererne overhovedet ikke har nogen udgift.
For det har de ikke, og det ved hr. Peter Christensen godt.
Jeg synes faktisk, at det næsten er uforskammet, at man ikke svarer på det, når man får så konkret og præcist et spørgsmål. Arbejdsgiveren har ingen udgifter ved det her.
Tværtimod har arbejdsgiveren formentlig en indtægt på grund af momssystemet.
Der bliver bare ikke svaret på det.
Det synes jeg er at tale udenom.
Til det der med, hvem der nyder godt af det, vil jeg bare sige, at de, der betaler topskat, sparer ved sådan en ordning 59 pct., de, der er nede ved bundskatten og får et bredbånd, sparer 36 pct.
Det er sådan set den modsatte måde af den måde, vi normalt ordner vores skattesystem på.
Peter Christensen (V), 2004-02-04:
Det er jo, fordi vi har så enorm høj en marginalskat.
Det beklager jeg da også, men det er ikke det, debatten kører på.
Den kører på: Er der en fordel for samfundet, ved at vi tilskynder til udbredelsen af de her ordninger?
Ja, siger
Vi er glade for, at vi fik dem gennemført.
Vi er glade for, at der er skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer.
Vi er glade for, at vi har fået indført bredbåndsordninger.
Jeg håber, at alle, der i dag via deres lønpakker har forhandlet sig til nogle af de her ordninger, lytter godt efter og skriver sig bag øret, hvad konsekvensen bliver, hvis Socialdemokratiet får magt, som de har agt.
Den er, at også på det her område vil skattemelodien få en anden lyd.
Det vil altså betyde, at den nye melodi ikke er så smuk, den er ikke så rar, men betyder hårdere beskatning også for de her naturaliegoder.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
I Dansk Folkeparti har vi den overordnede holdning, at
Et godt eksempel er den ordning om skattefrihed for arbejdsgiverbetalt ADSL-forbindelse i medarbejdernes hjem, som et flertal her i Tinget vedtog for 2 år siden.
Den har til formål at udbrede brugen af højhastighedsforbindelser til internettet i et højere tempo, end det ellers ville have været tilfældet.
Et lignende eksempel på dette er ordningen om arbejdsgiverbetalte sundhedsydelser og alkoholbehandling, hvor formålet både er at få folk til hurtigere at blive raske samt minimere produktionstabet og forbruget af sygedagpenge.
Samtidig er det en fordel ved ordningen, at ordningen medvirker til at mindske presset på de offentlige sygehuse.
Det skal så også slås fast, at vi ikke mener, det nødvendigvis er ordninger, der skal eksistere til tid og evighed.
De ordninger, der eksisterer nu, er ordninger, der er blevet til for at fremme et bestemt formål
Man skal også være opmærksom på, at de nuværende ordninger naturligvis har en pris i form af mistede skatteindtægter for staten.
Det er en kendsgerning, men det var også indkalkuleret i overvejelserne dengang ordningerne blev vedtaget.
Til gengæld står vi her over for det faktum, at ordningerne har nogle meget gunstige samfundsøkonomiske gevinster, som det netop er umuligt at måle.
Alligevel mener vi, at det er at udvise rettidig omhu hele tiden at holde øje med, hvordan brugen af ordningerne udvikler sig.
Det er klart, at det ikke er acceptabelt, hvis brugen af ordningerne løber løbsk og bliver en bombe under finanspolitikken.
Det er der imidlertid ikke noget der tyder på er tilfældet på nuværende tidspunkt, men under alle omstændigheder vil vi i Dansk Folkeparti holde os orienteret om situationen, så der kan gribes ind, hvis det skulle vise sig at være nødvendigt.
Morten Homann (SF), 2004-02-04:
Jeg vil spørge hr. Mikkel Dencker, om ikke det bekymrer ham lidt, om ikke det giver grund til at overveje sin position en gang til, at de her ordninger så at sige rammer de dårligst stillede folk dobbelt, dvs. dem, der står uden for arbejdsmarkedet, pensionister osv., i den forstand at der stort set ikke er nogen af de dårligst stillede, der har glæde af de her ordninger, eftersom det primært er vellønnede privatansatte, som kan få bredbånd, sundhedsordninger osv. På den anden side er de med til at betale for det i form af de skatteudgifter på indtil videre 1 mia. kr., måske op til 3-4 mia. kr., der ligger i den her ordning.
Giver det ikke hr. Mikkel Dencker stof til eftertanke, at det i virkeligheden rammer de dårligst stillede dobbelt?
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Jeg vil sige, at de her ordninger hverken rammer de dårligst stillede én gang eller dobbelt, som hr. Homann siger det.
Jeg har tværtimod den opfattelse, at også folk, som ikke direkte har gavn af ordningen, alligevel har en vis gavn af den indirekte, i og med at ordningerne har en god samfundsøkonomisk indvirkning netop på eksempelvis ADSL-ordningen, som gør, at højhastighedsforbindelserne er langt bedre udbredt i befolkningen, end det ellers har været tilfældet. Hvad angår sundhedsordningerne, så er der nogle mennesker, der er omfattet af de her sundhedsordninger, der bliver behandlet på et privat hospital eller en klinik, og derfor går de ud af køen til det offentlige sundhedstilbud, hvorved andre kommer hurtigere frem.
Derfor synes jeg faktisk, at alle har gavn af det her.
Morten Homann (SF), 2004-02-04:
Jamen kan hr. Mikkel Dencker ikke medgive mig, at de, som så har glæde af det her, i form af at de får en bredbåndsforbindelse eller typisk også dem, der får en sundhedsordning, jo er folk, der er relativt vellønnede i forvejen, som er på arbejdsmarkedet? Så det vil sige, at der ikke er flere pensionister, der er ikke flere lavtlønnede, der får adgang til internettet på den her måde.
Der er ikke flere pensionister, der er ikke flere lavtlønnede, der får mulighed for at smutte uden om køen til sundhedsvæsenet på den her måde.
Tværtimod betyder det her jo, at der er færre penge at gøre godt med til it i skolerne og til it til de ældre.
Der er færre penge at gøre godt med i forhold til flere sengepladser i det offentlige sundhedsvæsen.
Så hr. Mikkel Dencker må lige tænke sig om to gange og sige, om det virkelig er rigtigt, at han vil holde fast i, at det her ikke rammer de dårligst stillede dobbelt.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Jeg ved altså ikke, om hr. Homann har det, men jeg har i hvert fald ikke noget belæg for at hævde, at det kun er vellønnede, eller kan man sige højtlønnede, der har gavn af de her ordninger, det har jeg simpelt hen ikke noget statistisk belæg for at hævde, men det kan være, at hr. Homann har.
Jeg er stadig væk fuldstændig overbevist om, at det her ikke er ordninger, der rammer nogen.
Det er ordninger, som har en positiv effekt direkte for nogle mennesker og indirekte for hele samfundet på en og samme gang.
Så jeg tror, det er noget, vi alle sammen har gavn af, også hr. Homann.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Når statskassen går glip af 1 mia. kr. i skatteindtægter, hvem går det så ud over? I min optik går det ud over de mennesker, der ikke får den forøgede velfærd, man ellers kunne have fået.
Er det ikke sådan, at lige præcis folk på overførselsindkomst ingen mulighed har for at anvende de her ordninger, eftersom vedkommende ikke har et ansættelsesforhold?
Derfor kan vi med hundrede procents sikkerhed slå fast, at pensionisten ingen gavn får af det her, absolut ingen gavn får af det her. Så er det jo ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal give tilskud til pc og bredbånd.
Det tror jeg sådan set alle her i Folketingssalen gerne vil være med til.
Jeg har i hvert fald ikke hørt det modsatte.
Det er et spørgsmål om, hvordan vi gør det.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Jeg kan bekræfte, at der sikkert ikke er nogen modtager af overførselsindkomst, som samtidig ikke har noget lønnet arbejde, der har mulighed for at være med i den her ADSL-ordning.
De de jo så heller ikke muligheden for at være
i en arbejdsgiverbetalt sundhedsforsikring, det siger sig selv. Til gengæld har vi et udmærket offentligt sygehusvæsen. Jeg er enig med fru Rosenkrantz-Theil i, at det kunne godt gøres bedre, men jeg synes faktisk, at vi har et godt tilbud til alle her i landet.
Så den bekymring har jeg ikke. Nu kan jeg så høre, at fru Rosenkrantz-Theil gerne vil have en ADSL-ordning for alle her i landet, hvor det åbenbart skal være det offentlige, der skal betale for, at alle kan få en ADSL-forbindelse.
Det er jo næsten hver dag, vi har sådan et forslag.
I fredags der var det alle sportsudøvere, der skulle have en pensionsopsparing finansieret af det offentlige.
Men sådan er der jo så mange ting.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Det forslag i fredags var sådan set ikke Enhedslistens, men det skal nu ikke ligge hr. Mikkel Dencker til last, at han ikke kan huske. Jeg skal spørge, hvordan det passer Dansk Folkeparti, at pensionisterne er med til at finansiere det hul, der er i statskassen, men ikke får noget ud af ordningen?
Det kan jeg ikke helt få til at stemme overens med det billede, Dansk Folkeparti gerne vil give af sig selv.
Så vil jeg sige til hr. Mikkel Dencker i forbindelse med ADSL-opkoblinger og om, hvorvidt det offentlige skal betale, at virkelighedens verden er jo, at lige præcis med den her ordning, som Dansk Folkeparti har været med til at indføre, er det sådan, at det offentlige giver et tilskud, fordi det offentlige går glip af skatteindbetalinger, fordi man kan veksle høj skat til lav skat.
Der er altså tale om et tilskud.
Det, jeg gerne ville have i stedet, var, at man brugte de penge på at målrette det direkte på de grupper vi ved ikke har råd til ADSL-opkoblinger, eller målrette det direkte på de grupper vi ved ikke har adgang til en pc.
Det mener jeg er effektivt.
Det her er at skyde med spredehagl, plus at vi ikke aner, hvor mange penge staten går glip af.
I rapporten siges det, at vi kan komme op på en firdobling af beløbet, altså 4 mia. kr.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Nu er jeg ikke enig med Enhedslisten i, at der er et hul i statskassen, så derfor kan jeg heller ikke medgive, at der skulle være nogle, der finansierer et opdigtet hul i statskassen.
At man går glip af nogle skatteindtægter, ja, det gør man med ADSL-ordningen.
Det har vi stående i denne her rapport, og det anerkender jeg fuldt ud.
Men det har også været meningen, dengang vi indførte ADSL-ordningen.
Men Dansk Folkeparti synes ikke, at der skal laves nogle særlige ordninger, hvor alle i samfundet skal udstyres med en computer betalt af statskassen.
Det synes vi ikke.
Til gengæld er der jo opstillet en masse udmærkede pc'er
Det synes jeg er en udmærket ordning, og den behøver ikke blive udbygget yderligere.
Jacob Buksti (S), 2004-02-04:
Hvor meget betaler arbejdsgiveren?
Er det ikke sådan, at det, vi præcis står med her, er en situation, hvor arbejdsgiveren netop ikke betaler noget som helst?
At vi har at gøre med et aftaleforhold, hvor der er to parter, der aftaler noget, som den ene part overhovedet ikke skal bidrage til?
Og at de, der i øvrigt har interesse i det gode af dem, der bidrager, er dem, der har den højeste skat, altså folk på topskat, der kan reducere deres beskatning fra 63 pct. til nul?
Synes hr. Mikkel Dencker slet ikke, det er et problem, at hvis man har en sundhedsforsikring og får en sundhedsbehandling til 3.000 kr. i et sådant system, så skal lønmodtageren betale 1.000 kr., arbejdsgiveren ingenting, mens alle de andre skatteydere, de som ingenting får, pensionisterne, folk under uddannelse osv., skal betale de sidste 2.000 kr.?
Hvordan kan det være, at Dansk Folkeparti taler om arbejdsgiverbetalt, når arbejdsgiverne netop ikke betaler noget som helst?
Thomas Adelskov (S), 2004-02-04:
Nu kunne jeg forstå på statsministerens nytårstale, at man venter et opsving i løbet af 2004, og jeg kunne høre på beskæftigelsesministeren, at det mener
beskæftigelsesministeren også.
Men når man ser på den opgørelse, der er lavet af arbejdsmarkedsrådet i Vestsjællands Amt, og den prognose, rådet har for udvikling i ledigheden i løbet af 2004, så forventer man ikke noget fald i ledigheden i Vestsjællands Amt i løbet af 2004.
Derfor vil jeg godt spørge beskæftigelsesministeren: Hvad er rettidig omhu, hvis ikke man mener, at en stigning i ledigheden i Vestsjællands Amt på et år på 26,7 pct. kræver rettidig omhu, og at der nu skal gribes ind og gøres noget? Hvornår bør man så gribe ind?
Og hvad kunne man så gøre?
Peter Christensen (V), 2004-02-04:
Jeg er nødt til at vende tilbage til det, jeg sagde før, nemlig at sidst man lavede opstramninger vedrørende it-området, var konsekvensen bare, at udbredelsen blev langt, langt mindre.
Selvfølgelig er der andre måder at fremme nogle af de her initiativer på, f.eks. ved hjemme-pc'er.
Ja, staten kunne købe dem ind og stå og dele dem ud på Rådhuspladsen eller på Christiansborg Slotsplads.
Det er bare ikke en effektiv og målrettet måde at sørge for udbredelsen på. Derfor er den skattebegunstigelsesordning, vi her bruger, effektiv og målrettet.
Jeg er også nødt til at anføre, at de her ordninger, hvor skatteministeren jo meget tydeligt redegjorde for, at nogle er nye, mens andre har fungeret gennem mange år, ikke er undergravende for vores skattesystem, og derfor mener jeg, at Enhedslisten ser spøgelser ved højlys dag, og at vi slet ikke har et problem af det omfang, Enhedslisten prøver at give indtryk af.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-04:
Hvis formålet med de her ordninger eksplicit er at underminere indtægtsgrundlaget for velfærdssamfundet, så synes jeg sådan set ikke, det er overraskende, at vi ønsker at ødelægge ordningerne.
Men jeg går ikke ud fra, at det er det, der er Venstres formål med ordningerne.
Jeg går ud fra, at Venstres formål med f.eks. at lave en skattebegunstigelse i forbindelse med bredbånd er at udbrede bredbånd.
Hvis vi kan være enige så langt, så må Venstres ordfører også medgive mig, at der er andre måder at støtte udbredelsen af bredbånd på end ved at give en skattebegunstigelse, og at man ved at lave en anden metode til at støtte bredbånd på vil vide præcis, hvad det er for et beløb, man giver ud, samt hvilke grupper man rammer.
Det vil altså sige, at man med sikkerhed kan slå fast, at det ikke er dem, der i forvejen har adgang til det eller i forvejen har råd til det, men at det er de grupper, der ikke har adgang, og de grupper, som ikke har råd, der vil få mulighed for at få bredbånd.
Den styring ville man kunne lave, hvis man anvendte en anden metode.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-02-04:
Der er sådan set et meget enkelt spørgsmål, som også hr. Peter Christensen forhåbentlig kan give et enkelt svar på: Hvad er arbejdsgiverens udgift ved disse konstruktioner, som også har været omtalt tidligere, som nogle jubler over?
Hvad er arbejdsgiverens udgift ved sådan en bredbåndsordning?
Det hele har jo været lanceret under, at det er arbejdsgiverbetalte ordninger.
Det må betyde, at arbejdsgiveren skal betale noget.
Hvad er arbejdsgiverens udgift, og hvad er arbejdsgiverens eventuelle indtægt på disse bredbåndsordninger
Det er vi jo nødt til at vide.
Mikkel Dencker (DF), 2004-02-04:
Det er jo en strid om ord eller en strid om definitioner.
Jeg har den opfattelse, at en arbejdsgiverbetalt sundhedsydelse, og det er en arbejdsgiverbetalt sundhedsydelse, er en del af en lønpakke, og en lønpakke er noget, som arbejdsgiveren betaler til medarbejderen.
Da sundhedsforsikringen er med i lønpakken, så er det ifølge de definitioner, som jeg anvender, arbejdsgiveren, der betaler.
Peter Christensen (V), 2004-02-04:
Nu er jeg ikke enig med Enhedslisten i, at vi ikke også diskuterer formålet med ordningerne, for konsekvensen af det, Enhedslisten vil, er jo at ødelægge hele ideen med de ordninger.
Vi må konstatere, at de indgreb, den tidligere regering har lavet f.eks. inden for it-området, jo rent faktisk betød, at man holdt op med at få udbredelsen, så derfor er det jo yderst relevant, at man også diskuterer formålet med de her ordninger, når man samtidig diskuterer de skattemæssige forhold, for en ændring af de skattemæssige forhold, som Enhedslisten ønsker, vil altså betyde, at f.eks. udbredelsen af bredbånd vil blive mindre, at f.eks. skattefriheden for at modtage sundhedsforsikringer også vil falde bort.
der er vi politisk uenige.
Vi har faktisk netop indført de her ordninger, for at de skal bruges.
Derfor tror jeg heller ikke, det overrasker nogen, at vi ikke er enige.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-04:
Undskyld!
Thomas Adelskov (S), 2004-02-04:
Jamen jeg har godt noteret mig de initiativer, man har taget fra regeringens side.
At vi i Socialdemokratiet synes, at det er alt for lidt, er sådan set ikke nogen overraskelse.
Men jeg skal gøre beskæftigelsesministeren opmærksom på, at 1.500 arbejdspladser inden for det sidste år er forsvundet i Vestsjællands Amt.
1.500 arbejdspladser!
Hvis nu beskæftigelsesministeren ønskede at gøre noget ved det her, så kunne han jo f.eks. lytte til et godt råd fra LO i Vestsjællands Amt, der bl.a. foreslår, at man sætter gang i nogle bygge- og anlægsopgaver fra statens side, men også tillader, at kommunerne kommer i gang med at gøre det samme, altså slipper taget med det rigide skattestop og det økonomiske kvælertag på kommunerne, eller beskæftigelsesministeren kunne tage kontakt til Socialdemokratiet, for vi vil sådan set gerne medvirke til at gøre noget ved beskæftigelsen og har allerede fremlagt en jobplan.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-04:
Jeg vil godt lige sige, at ledigheden er på et år steget med 2.500 personer i Vestsjællands Amt, og heraf skyldes en tredjedel stigningen i ledigheden af de arbejdsmarkedsparate kontanthjælpsmodtagere.
Den glædelige udvikling skal vi jo lige have med i billedet, fordi de jo nu bliver tilmeldt AF og på den måde ligesom andre sikres anvisning af job. Jeg har fået oplyst, at både arbejdsmarkedsrådet og Kommuneforeningen i Vestsjælland har fokus på problemstillingen.
Thomas Adelskov (S), 2004-02-04:
Altså beskæftigelsesministeren glæder sig over den udvikling, at en række kontanthjælpsmodtagere er blevet arbejdsmarkedsparate og tilmeldt arbejdsformidlingen.
Det kunne jeg sådan set også godt gøre, hvis det var sådan, at vi havde mulighed for at tilbyde dem et job.
Det er derfor, jeg spørger beskæftigelsesministeren: Hvad vil beskæftigelsesministeren gøre, for at man i Vestsjællands Amt kan tilbyde disse mennesker et job?
1.500 arbejdspladser er forsvundet fra Vestsjællands Amt fra sidste år og til nu, altså fra 2002 til 2003, tredje kvartal.
Det betyder altså, at man står i en situation, hvor man i Vestsjællands Amt må konstatere, at man i Holbæk arbejdskraftopland har en øget ledighed på 21,9 pct., i Kalundborg arbejdskraftopland 27,4 pct., i Ringsted arbejdskraftopland 24,5 pct., i Slagelse arbejdskraftopland 24,2 pct., og den eneste lyserøde sky, der er, er, at Odsherreds arbejdskraftopland »kun« har en stigning på 9,2 pct. i ledigheden.
Det bliver man nødt til at gøre noget ved, må jeg sige til beskæftigelsesministeren.
Man kan ikke bare glæde sig over, at flere er tilmeldt AF.
Man må have en idé om, hvordan de kommer i beskæftigelse.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-02-04:
Den første forudsætning for, at man kan løse nogle problemer, er jo, at man erkender, hvad problemet er, som man taler om, og det er derfor, at jeg foretager lidt oplysende arbejde om sammensætningen af ledigheden, fordi spørgsmålet jo kræver, da der specielt er peget på Vestsjællands Amt, at vi prøver at sige, hvad det så er, der er særligt ved udviklingen i Vestsjællands Amt?
Ellers vil jeg sige, at det jo generelt er rammevilkårene for dansk erhvervsliv, vi skal forbedre i de kommende år. Vi skal have forbedret konkurrenceevnen, vi skal have sænket omkostningsniveauet i de danske virksomheder, og så skal vi være dygtigere og smartere og klogere til at oprette arbejdspladser i Danmark, end man er i de lande, vi konkurrerer med.
Det er jo den fælles opgave, vi har for at sørge for, at der kommer gang i danske erhvervsvirksomheder, sådan at vi kan få beskæftigelsen til at stige igen.
Må jeg så sige, at vi forventer, at der vil ske en ændring i konjunkturerne i år, sådan at det er et midlertidigt problem, vi står med.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2004-02-04:
Skriftlig begrundelse
I brev af 19. december 2003 traf Justitsministeriet afgørelse
Baggrunden for spørgsmålet er den uheldige udvikling, der var i Frederiksborg Amtskommunes økonomi i 2001.
Amtskommunen havde budgetteret med et underskud på knap 10 mio. kr.
Det lykkedes at realisere et underskud på 155 mio. kr.
Det blev der klaget over til Justitsministeriet, og Justitsministeriet har tilkendegivet i sin besvarelse af klagen, at Frederiksborg Amtskommunes bevillingsstyring i 2001 efter Justitsministeriets opfattelse må anses for mangelfuld. Det, spørgsmålet her så går ud på, er: Hvor mangelfuld var budgetopfølgningen egentlig?
Blev der rapporteret?
Blev der rapporteret fra forvaltningen til amtsborgmesteren, fra amtsborgmesteren til økonomiudvalget og til amtsrådet?
Det er det, jeg har bedt om justitsministerens svar på.