Ole Stavad (S), 2000-11-09:
Jeg er enig med hr. Thulesen Dahl i, at hvis det var sådan, at de 100 mio. kr., eller hvor meget det bliver til, men i den størrelsesorden, var en undtagelse, hvor Dansk Folkeparti sagde, at det havde de en eller anden speciel begrundelse for ikke at ville medvirke til, så ville det jo ikke med rimelighed kunne skydes Dansk Folkeparti i skoene som noget, der undergravede en sund økonomisk politik.
Men da stort set alt det, vil jeg sige til hr. Thulesen Dahl, der i dag med rette kan give Danmark betegnelsen et sundt økonomisk samfund, er vedtaget på trods af Dansk Folkeparti og med Dansk Folkepartis stemmer imod, så er det, jeg bare gør opmærksom på, at man pynter sig med lånte fjer, for stort set hver gang vi ansvarligt skal sikre finansiering af det gode, vi gør for dem, der har det lidt skidt her i samfundet, så mangler Dansk Folkeparti.
Venstre og Det Konservative Folkeparti har fremsat forslag om at udvide de eksisterende muligheder i etableringskontoordningen for opsparing med henblik på etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed.
De foreslåede ændringer vil ifølge forslaget, som Venstre og Det Konservative Folkeparti har fremsat, fremme etableringen af selvstændig erhvervsvirksomhed, styrke kapitalgrundlaget for iværksættere og give bedre mulighed for, at lønmodtagere i en sen alder etablerer erhvervsvirksomhed.
Jeg kan sige, det er gode formål, som både regeringen og jeg kan støtte.
De foreslåede ændringer er bare efter vores opfattelse hverken effektive eller hensigtsmæssige for at nå de pågældende mål. Samtidig er forslaget så problematisk, at jeg allerede nu godt vil sige, at jeg mener, vi bør lade være med at gennemføre det.
Formålet med efterbeskatningen er at neutralisere de skattefordele, en lønmodtager har via fradragsretten for indskuddene på etableringskontoordningen, sådan at ordningen kun anvendes af lønmodtagere, der reelt har et ønske om at etablere en virksomhed.
Hvis efterbeskatningen bliver for lempelig, vil etableringskontoordningen ændre karakter fra at være en målrettet opsparingsordning anvendt af iværksættere til en slags pensionsordning eller opsparingsordning med adgang til udskydelse af skat.
Med forslagsstillernes gode intentioner in mente stiller jeg mig derfor også uforstående over for at åbne for udnyttelse af etableringskontoordningen til andre formål end fremme af etablering af selvstændig erhvervsvirksomhed, navnlig da en gennemførelse af et sådant forslag også indebærer et betydeligt provenutab.
Jeg er dog altid villig til at vurdere, om de gældende regler for efterbeskatning er hensigtsmæssige.
Men det ændrer ikke ved mit standpunkt om, at efterbeskatning skal være så tilpas hård, at ordningen kun anvendes af lønmodtagere med reel etableringshensigt.
Så sent som ved finanslovaftalen for 1999 blev etableringskontoordningen efter aftale med bl.a. Venstre og De Konservative, altså de to forslagsstillere, udvidet, eksempelvis blev aldersgrænsen hævet, og indskudsgrænsen sat op fra 50.000 kr. til 100.000 kr., og det undrer mig derfor en smule, at Venstre og Det Konservative Folkeparti uden at skele til aftalen fra 1999 fremsætter forslag om yderligere forhøjelse af indskudsgrænsen fra 25 pct. til 40 pct.
Da de gældende regler altid som minimum giver ret til at indskyde
op til 100.000 kr. pr. år uafhængig af grænsen på de 25 pct.
Jeg synes bestemt, det er værd at stræbe efter, at mere modne mennesker kan udnytte oparbejdet erhvervserfaring, men jeg mener ikke, at det mål nås ved at give adgang til, at folk etablerer virksomhed lige før eller efter pensionsalderen.
Udnyttelse af mange års erhvervserfaring kan langt bedre ske med den nuværende aldersgrænse på 55 år, hvor den selvstændige erhvervsdrivende har minimum 10 år til at opbygge sin virksomhed og drage nytte af sin erfaring, inden vedkommende pensioneres. Forslaget om at give adgang til at indskyde på en etableringskonto, efter at etablering er sket, ligner en genindførelse af fradrag for investeringsfondshenlæggelser.
En sådan ordning er efter min mening unødvendigt kompliceret og unødvendig, i og med selvstændige erhvervsdrivende jo allerede har mulighed for at anvende kapitalafkast og virksomhedsskatteordningen til konjunkturudligning eller opsparing af overskud.
Det kan undre, at Venstre og De Konservative med henvisning til betænkningen i generationsskifteudvalget foreslår, at etableringskontomidler skal kunne anvendes til overtagelse af et selskab.
Betænkningen opregner nemlig en lang række væsentlige ulemper ved en sådan adgang, som jeg fuldt ud kan tilslutte mig, men som vil være alt for omfattende at nævne.
Jeg vil blot pege på, at sammenblandingen af forskellige skattesubjekter er meget uheldig og kan give anledning til både principielle og tekniske problemer.
Det er i den forbindelse tankevækkende, at Venstre og Det Konservative Folkeparti slet ikke forholder sig til de problemer.
En imødekommelse af de elementer i beslutningsforslaget, der har til hensigt at forbedre ordningen, vil medføre et provenutab på op imod 50 mio. kr.
Det er mange penge, men for intet at regne mod det provenutab, der vil kunne blive resultatet af at gennemføre den foreslåede lempelse af efterbeskatningen.
Her taler vi om en ordning til generel skatteudskydelse, der vil kunne udløse provenutab på 3- eller 4-cifrede millionbeløb.
Og hvor skal pengene så i øvrigt komme fra?
Det anvises der intet om.
Med erhvervsskattepakken har regeringen bl.a. foreslået ændringer, der skal lette virksomhedernes generationsskifte.
Forslagene går eksempelvis ud på at give øget fradragsværdi for renteudgifter ved køb af aktier som led i en virksomhedsoverdragelse og give mulighed for succession i opsparet virksomhedsoverskud ved overdragelse af personligt ejede virksomheder inden for familiekredsen.
Med disse forslag synes jeg, at virksomhederne og deres fortsatte drift støttes langt bedre end ved at udvide etableringskontoordningen.
Etableringskontoordningen, som giver adgang til forlodsafskrivning på aktiver, der først erhverves i den »uvisse fremtid«, kan have en forvridende effekt.
Det er derfor vigtigt, at ordningen ikke gøres for omfattende, men er målrettet imod erhvervsiværksættere og har en indbygget selvjustits i forhold til, at det kun er folk, der har en reel etableringshensigt, der anvender ordningen.
På baggrund af de kritikpunkter, jeg her har nævnt, kan regeringen ikke støtte beslutningsforslaget.