runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-01-29:
Jeg er fuldstændig enig i det, fru Anne Baastrup her nævner om, hvad konsekvenserne er, hvis man ikke sikrer sig, at de unge bliver holdt væk fra garvede kriminelle.
Men jeg kan ikke give en garanti for, at der altid vil være en plads til rådighed.
I de seneste 2 år har der ud fra erfaringer med udnyttelsen af pladser været en meget stor sikkerhed for, at der har været plads på de sikrede afdelinger, så unge ikke i unødigt omfang måtte placeres i kriminalforsorgens institutioner.
Der har således efter Amtsrådsforeningens oplysninger ikke været tale om afvisninger i hele 2001 og kun ganske få afvisninger i 2002.
Med i betragtningerne er også, at driftsudgifterne, der er forbundet med de sikrede afdelinger,
er betydelige.
Ubenyttede pladser kan vanskeligt benyttes til andre formål.
En meget stor sikkerhed for altid at have en plads til rådighed vil betyde en meget lille belægningsprocent og dermed særdeles store udgifter pr. uudnyttet plads.
Det gælder derfor om at prøve at have det helt rette antal pladser.
Jeg vil have problemstillingen med den aktuelle store efterspørgsel nærmere analyseret, før jeg vil tage stilling til de mere langsigtede løsninger.
Ministeriet har i den forbindelse været i kontakt med Amtsrådsforeningen.
Problemstillingen med at kunne rumme de forskellige brugere vil indgå i den rapport, der i foråret 2003 skal komme fra Arbejdsudvalget om grænseflader mellem Kriminalforsorgen og social- og sundhedssektoren.
På kortere sigt har jeg bedt mine embedsmænd om at se på mulighederne for, at nogle af de sikrede pladser, der er besluttet opført, kan ibrugtages tidligere end oprindelig forudsat, allerede i foråret 2003.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-29:
Jeg har forstået, at der sidder 15 unge i Vestre Fængsel, 3-4 stykker i Odense Arrest og 3-4 stykker i Århus Arrest, og så er der formentlig også nogle andre unge, der sidder rundtomkring.
Det er i strid med børnekonventionen, og det ved
ministeren også godt.
Jeg vil derfor høre, hvad ministeren agter at gøre her og nu for at sikre, at disse unge kommer ud af fængslerne, hvor de sidder sammen med voksne.
»Hvordan vil ministeren sikre, at der er tilpas med sikrede institutioner til unge under 18 år, så de ikke anbringes i fængsler blandt voksne?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-29:
Jeg kan bekræfte over for hr. Anders Samuelsen, at der fra aftalen om arbejdsmarkedspolitikken er fundet ét beløb, som nu er sat ind på kontoen til senere lettelser af skatten på arbejdsindkomst.
Jeg tror, hr. Anders Samuelsen vil medgive mig, at det i denne her sammenhæng trods alt er et beskedent beløb.
Men også små beløb tæller, og mange bække små kan jo til sidst gøre en stor å, og alle har jo frihed til at kunne sætte et beløb ind på denne konto til eventuelle senere lettelser af skatten på arbejdsindkomst.
Må jeg så sige til hr. Nicolai Wammen, at regeringen fuldstændig følger den tidsplan, der hele tiden har været lagt.
Det har hele tiden ligget klart, at vi vil bruge en måneds tid her i begyndelsen af det nye år til at vurdere dette her med det økonomiske råderum.
Det står jo allerede i regeringsprogrammet, at der skal være et økonomisk råderum, for at der kan gives en sænkning af skatten på arbejdsindkomst.
Til hr. Jens Peter Vernersen vil jeg bare sige, at jeg ikke har mere at føje til, hvad jeg nu gentagne gange har svaret i Folketingssalen vedrørende den mulige finansiering af sænkninger af skatten på arbejdsindkomst.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-29:
Det er jo lidt tankevækkende, at statsministeren i stedet for at svare på den kritik, der kommer fra overvismanden, synes, at han vil lave et større angreb på min person.
Derimod har jeg svært ved at se, hvordan regeringen kan leve med en så klar melding fra overvismanden og så samtidig sige, at det vil man slet ikke forholde sig til.
Så må jeg også gøre statsministeren opmærksom på, at Socialdemokratiet har fremlagt sine tanker på skatteområdet med omlægninger inden for skatten; så det er ikke skattestigninger, men en mere retfærdig fordeling at skattebyrderne.
Det ved statsministeren jo også udmærket godt.
I øvrigt kan jeg også sige, at overvismanden har sagt, at det kunne være fornuftigt at lave omlægninger inden for skattesystemet, men råderum til egentlige skattelettelser er der ikke.
Der må vi så konstatere, at ikke nok med, at regeringschefen ikke i dag vil fortælle, hvornår man kan sige, om der er råderum, han vil heller ikke forholde sig til et meget kraftigt vink med en vognstang fra overvismanden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-29:
Til hr. Nicolai Wammen vil jeg sige, at jeg ikke agter at gå ind i overvejelser om overvismandens udtalelser på et tidspunkt, hvor regeringen sidder og gør sig sine egne overvejelser om et muligt økonomisk råderum.
Det er før set, at der ikke nødvendigvis er enighed mellem regeringen og Det Økonomiske Råd, og sådan skal det også være.
Men hermed har jeg ikke sagt noget om, hvorledes jeg i øvrigt forholder mig til de analyser, der er foretaget af Det Økonomiske Råd.
Det undrer bare ikke mig, at hr. Nicolai Wammen taler imod skattelettelser, for socialdemokrater er imod at sætte skatten ned.
Socialdemokrater kan kun én ting: De kan kun sætte skatten i vejret.
Det er selvfølgelig derfor, hr. Nicolai Wammen hele tiden forfølger den her sag, for hr. Nicolai Wammen vil ikke sætte skatter ned.
Hr. Nicolai Wammen vil kun sætte skatter op.
Det er jo det, der er den politiske forskel på os. Så kan jeg kun sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg ikke betragter det som en trussel, men som et tilbud, at hr. Jens Peter Vernersen vil stille et § 20-spørgsmål.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-29:
Jeg kan så forstå, at statsministeren ikke vil bekræfte, at det altså ikke bliver offentlige besparelser, og at det ikke bliver en langsommere gældsafvikling end i 2010-planen, der skal finansiere eventuelle skattelettelser.
Jeg synes, at det er noget nemt at komme om ved det, når man bruger sætningen »ikke mere at føje til«.
Jeg vil bare sig til statsministeren, at hvis statsministeren ikke kan bekræfte det, der også har været sagt tidligere fra statsministerens side under valgkampen og også her, så bliver jeg jo nødt til at stille et skriftligt § 20-spørgsmål til statsministeren for at få det bekræftet, for jeg synes, det er afgørende, at det bliver sagt, sådan at masser af mennesker ikke kommer til at gå i usikkerhed om, hvordan deres fremtid vil se ud, hvad enten det er pensionister, førtidspensionister, efterlønnere eller andre, som kunne komme til at bidrage til det her.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-29:
Det var tankevækkende, at statsministeren meget behændigt undlod at forholde sig til den kritik, som overvismanden har fremsat af dem, der måtte have planer om skattelettelser.
Jeg vil derfor gerne bede statsministeren om at forholde sig til udsagnet fra overvismanden, der klart i tirsdags sagde: »Der er ikke noget råderum at dele skattelettelser ud af på nuværende tidspunkt.
Og heller ikke behov for det.«
Han tilføjede også, at der derfor er stor risiko for, at skattelettelser eller andre finanspolitiske lempelser, vil føre til for høje lønstigninger.
et uafhængigt institutorgan, der meget klart gør opmærksom på, at det her er et problem.
Statsministeren må da forholde sig til så klar en melding fra overvismanden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-01-29:
Jeg skal kun bekræfte over for hr. Anders Samuelsen, at indgåede aftaler naturligvis bliver overholdt af regeringen, og at der står et sådant beløb til rådighed, og det er, om jeg så må sige, også det første kontante beløb der står.
Men jeg tror, hr. Anders Samuelsen deler mit ønske om, at hvis man skal kaste sig ud i sådan et projekt, skulle der altså gerne være et større beløb til rådighed.
Det er det, vi nu bruger lidt tid på at finde ud af.
Der må jeg så sige til hr. Nicolai Wammen, at der altså ikke er noget som helst usædvanligt i det, der foregår.
Hvis regeringen vurderer, at der er et økonomisk råderum til at starte en sænkning af skatten på arbejdsindkomst fra den 1. januar 2004, kan det sagtens nås.
Der er masser af tid.
Lovgivningen om det skal bare vedtages inden sommerferien.
Der er masser af tid.
Men jeg er da glad for den utålmodighed, der er, og den interesse, der er for sagen.
Men regeringen følger altså foreløbig de tidsplaner, der er lagt. Og der er tid nok.
Det skal bare vedtages inden sommerferien.
Så skal jeg sige til hr. Morten Østergaard, at alt, hvad jeg har sagt i denne sag hidtil, både her i Folketingssalen og uden for, vedrørende finansiering, er der ikke noget at føje til, det står jeg ved.
Morten Østergaard (RV), 2003-01-29:
Jeg synes, at statsministeren slap en lille smule nemt om ved svaret til hr. Jens Peter Vernersen, og jeg kan forstå på svarene til hr. Nicolai Wammen, at vi må leve lidt endnu i uklarhed omkring råderummet.
Kunne statsministeren dog ikke gøre os den tjeneste
ganske kort, men alligevel eksplicit, at bekræfte, at der ikke bliver finansieret skattelettelser ved hjælp af offentlige besparelser eller udsættelse af betaling af statens gæld? Jeg ved, at uden for Folketingssalen er statsministeren kommet med det her synspunkt flere gange, og det kunne være rart også lige at få det gentaget og præciseret her i dag. Det ville ikke tage andet end et øjeblik.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-29:
Jeg vil godt starte med at sige, at jeg er fuldstændig enig med statsministeren i, at ½ mia. kr. ikke er ret meget.
Jeg vil nærmest sige, at det ville være lidt ynkeligt, hvis det var det eneste, man kom ud med.
Og som der står i den aftale - og det vil jeg også gerne have at statsministeren bekræfter - er det penge, der skal bruges til at sætte skatten på arbejde ned med fra den 1. januar 2004.
Råderummet er fundet, det er ikke ret stort på nuværende tidspunkt, men der er skaffet råderum, og det skal bruges fra den 1. januar 2004.
Det vil jeg gerne have en bekræftelse af.
Nicolai Wammen (S), 2003-01-29:
»Hvilke konkrete initiativer agter regeringen at tage for at modvirke faresignalerne i dansk økonomi?«
Skriftlig begrundelse
Regeringen bedes på baggrund af tendenserne i dansk økonomi samt advarslerne fra flere fremtrædende økonomer give
konkrete bud på, hvilke initiativer regeringen påtænker at iværksætte for at modgå de negative tendenser i dansk økonomi.
Jeg kan forstå på statsministeren, at alt går som smurt i regeringen, at man følger tidsplanerne, og at der ikke er nogen intern uenighed, selv om det efterhånden er klart for ethvert barn i landet, at der er stor intern uenighed i regeringen om, hvorvidt der er råd til skattelettelser, og i givet fald hvor de skal gives.
Jeg kan også forstå på statsministeren, at det tager nogen tid at få det her på plads og finde ud af, hvad råderummet eventuelt måtte være.
Jeg kan så oplyse statsministeren om, at der er andre, der har gjort sig overvejelser om det her spørgsmål, og det er ikke nogen hr. hvem som helst, det er overvismand Torben M. Andersen fra Det Økonomiske Vismandsråd, der i Jyllands-Posten i tirsdags udtalte: »Der er ikke noget råderum at dele skattelettelser ud af på nuværende tidspunkt.
Og heller ikke behov for det.«
Er statsministeren enig med overvismanden, eller mener
statsministeren, at overvismanden tager fejl?
Henriette Kjær (KF), 2003-01-29:
Da vi sidst spurgte til, hvor mange pladser der var - vi har et mål om, at der skal være 120 pladser på de sikrede institutioner - var der etableret 66.
Det vil så sige, at vi kan regne med, at der vil ske
en udvidelse med 54 pladser, og den etablering skal laves her inden udgangen af 2003.
Vi vil selvfølgelig foranlediget af den situation, vi er i nu, presse på.
Jeg kan ikke sige præcist, hvor det kan blive henne, men det er klart, at vi er meget interesseret i, at man kan tage nogle af institutionerne i brug allerede her i foråret.
Jeg vil gerne prøve, om jeg kan komme det nærmere i et skriftligt svar, men jeg kan ikke komme det nærmere her.
Hvis den oplysning er korrekt, er jeg lige så forarget som spørgeren, for selvfølgelig skal man gøre, hvad man kan for at samle de unge et sted i fængslet, så de netop holdes væk
fra de mere hærdede kriminelle, som vi ved, og jeg er fuldstændig enig, påvirker dem i en dårlig retning
Det må kunne lade sig gøre at samle de unge, så de i videst muligt omfang afskærmes fra de øvrige kriminelle, uden at de dog selvfølgelig isolationsfængsles, for det er vi heller ikke interesseret i. Jeg vil meget gerne tage kontakt både med justitsministeren og med Kriminalforsorgen.
Det bør der kunne findes en plausibel vedtægt for.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-29:
Jeg håber, at socialministeren i den forbindelse er opmærksom på de problemer, der er forbundet med lokalplanvedtagelser og andet, så det bekymrer mig voldsomt, at de sidste 54 pladser er så usikre, som ministeren her lægger op til.
Så for at følge lidt op, således at de unge ikke skal sidde sammen med voksne: Der er angiveligt, sådan som jeg har forstået det, 15 fra Vestre Fængsel.
En sagsbehandler afleverede en ung 15-årig her forleden dag og spurgte, om han dog ikke kunne være i en afdeling sammen med de andre unge, og fik klart at vide, at det ikke var Kriminalforsorgens problem, hvor man anbragte de unge.
Og de bliver anbragt hulter til bulter sammen med de voksne.
Vil ministeren her og nu tage initiativ til at få justitsministeren til at forstå, at de skal anbringes i én afdeling, så vi ikke får flere ofre?
For det er et meget hårdt sted at være i Vestre Fængsel.
Det blotte forhold, at der vender unge tilbage fra åbent regi til en sikret institution, må jo få ministeren til at forstå, at der simpelt hen er problemer med at rumme de unge i åbent regi.
Vi skulle have haft en kulegravning af opholdsstederne, og der skulle være kommet en rapport her den 30. oktober.
Den er ikke kommet, og vi har fra Folketingets Socialudvalg efterspurgt den.
Det er mit indtryk, at en af grundene til, at der ikke er tilstrækkeligt med opholdssteder, der kan rumme disse udadreagerende og voldelige unge, er, at man fra amtskommunernes side er alt for rigid i sin accept af, hvad det er for pædagogiske tilbud, man kan give de unge.
Jeg har derfor to spørgsmål: Hvornår får vi den der kulegravningsrapport?
Vil ministeren lægge op til, at vi kan få nogle ændrede regler for de opholdssteder, der tager de unge udadreagerende, således at vi kan få dem ud af kriminalitet, så vi kan slippe for nye ofre?
Jeg takker for de meget imødekommende svar, som ministeren har givet, og jeg vil meget gerne sende historien fra Fyn over til ministeren.
Men det er jo ikke bare Fyns problem, det er jo generelt, at der er for mange af de unge, der kommer tilbage til de sikrede institutioner.
Det, vi derudover klart har fået at vide i Folketingets Socialudvalg, er, at en lang række institutioner vælger ikke at gå efter at have en pædagogik, der kan håndtere de alvorligt udadreagerende, voldelige unge, fordi det simpelt hen ikke kan lade sig gøre inden for de meget rigide og stramme regler, som amterne har lavet i forbindelse med deres godkendelse af opholdsstederne.
Det er simpelt hen teknisk og fysisk umuligt for et opholdssted at indrette sig til at tage de her unge udadreagerende, fordi det kræver ekstra personale og det kræver nogle andre og sådan lidt mere åbne muligheder for at flytte lidt rundt, tage i sommerhus m.v.
Og det koster penge.
Har ministeren nogle penge i forbindelse med DUT'ningen til amterne hertil?
Henriette Kjær (KF), 2003-01-29:
Det sidste er vi jo netop ved at undersøge, altså om der er et behov for nogle andre institutioner, end vi har i dag, som kan håndtere de her udadreagerende unge.
Jeg er desværre bange for, at når sådan nogle som Solhaven og de andre institutioner er gode, er det meget afhængigt af lederen, der har nogle ideer om de her ting; at det ikke er en pædagogik, man kan kopiere, men at det handler om at have taget på de unge mennesker og gøre det på en bestemt måde, som man måske godt kan beskrive og fortælle om, men som kan være svær for andre at udføre i praksis.
Når det så er sagt, så betyder det selvfølgelig ikke, at vi ikke skal prøve at finde ud af, hvad de gør, og om vi kan bruge de erfaringer andre steder.
Det er jo så også det, arbejdsgruppen ser på med hensyn til grænsefladerne, og der regner jeg da bestemt med, at der kommer noget brugbart.
Så til spørgsmålet om Fyn: Jeg vil da gerne undersøge, hvilke åbne opholdssteder der er dårlige til det her, om der er et mønster i, at det altid er de unge derfra, der kommer tilbage til de sikrede institutioner.
Beskrivelsen fra Fyn lyder selvfølgelig grotesk, så det vil jeg gerne undersøge.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-29:
Nu har Folketingets Retsudvalg netop været på besøg på Solhaven, og de kan håndtere de udadreagerende, voldsomme unge, de sendes ikke tilbage til de sikrede steder.
Og jeg ved, at vi har 5-6 andre opholdssteder, der er skruet sammen til at kunne håndtere dem.
Det, jeg så godt vil spørge socialministeren om, er: Vil ministeren få undersøgt, hvilke konkrete institutioner der har måttet sende de udadreagerende, voldelige unge tilbage?
Vi har på Fyn haft én, som ikke ville være i et åbent regi, og de tilbud, han i hvert fald i avisen har beskrevet at han fik, var en tur til Maiami, hvor han oven i købet fik lov til at drikke, og jeg ved ikke hvad.
Det viser jo, at der er alt for forskellige typer pædagogik, som slet ikke er skruet sammen til at håndtere de her unge.
Hvad med at ministeren for det første fandt ud af, hvorfor de sendes tilbage til de sikrede institutioner?
Hvad er det for en pædagogik, man anvender på de institutioner, hvor de ikke sendes tilbage?
Og vil ministeren så i øvrigt sikre og arbejde for, at der kommer nogle flere opholdssteder, der kan håndtere de her udadreagerende unge på en rigtig måde?
Henriette Kjær (KF), 2003-01-29:
Jeg er ikke helt klar over, hvornår kulegravningsrapporten er klar til offentliggørelse, men det er meget snart.
Med hensyn til den anden problemstilling er det jo noget, den her arbejdsgruppe ser på, hvor den ser på, om der er behov for nogle åbne opholdssteder, der er mere gearet til at tage de her meget udadreagerende unge.
Det ser man netop på.
Men der er jo ledige pladser på de opholdssteder, som mener, at de kan tage sig af dem.
Det er da rigtigt nok, at der er nogle, der kommer tilbage til en sikret institution, men sådan tror jeg desværre altid det vil være, hvis vi ikke finder de vises sten rent pædagogisk, hvis man kan sige det på den måde, til at løse nogle af gåderne ved de unge mennesker, og hvordan man skal håndtere dem.
Det er jo et problem, hvis de bliver så voldelige og så udadreagerende, at selv de bedste intentioner samt i meget høj grad personalet eller andet ikke vil kunne tackle dem, for så er der jo ikke andet at gøre end at sende dem tilbage til de sikrede institutioner.
Det er udadreagerende unge.
Til fru Anne Baastrup: Jeg har ikke nogen penge, for jeg tror, at det meget drejer sig om netop den pædagogik, som jeg mener skal videreudvikles.
Når det går godt på Solhaven - jeg har også været på et sted, der hedder No Name, hvor de også er utrolig gode til det, og der findes en række andre institutioner -
Nu sidder der en arbejdsgruppe, som netop er ved at finde ud af: Kan vi lave andre typer institutioner end dem, der er i dag?
Kræver det nogle andre rammer?
Jeg er sikker på, at man kan lave noget inden for de rammer, der er i dag, men nu har vi altså kulegravningsprojektet, og jeg kan godt forstå, at rapporten er efterlyst.
Den er som sagt på trapperne, og så vil vi få mere klarhed over, hvad man kan gøre inden for de rammer, der nu engang findes, altså også de økonomiske rammer, for jeg mener faktisk godt, man kan gøre tilbuddene bedre.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Når unge bliver dømt til en ungdomssanktion, indledes forløbet typisk med, at de er på en sikret afdeling, og herefter kan den unge anbringes enten på et godkendt opholdssted eller på en døgninstitution i åbent regi. Ministeriet har ikke hidtil registreret tilfælde med ventetid.
Med mellemrum har ministeriet været i kontakt med et eller flere amter med hensyn til, om der måtte være ventetid på anbringelsespladser i åbent regi for unge, der har fået en ungdomssanktion.
Ministeriet har senest den 27. januar 2003 være i telefonisk forbindelse med Storstrøms Amt, der havde to ledige pladser til målgruppen.
Ministeriet har i øvrigt været i kontakt med Amtsrådsforeningen.
Den rejste problemstillingen med at kunne rumme de forskellige brugere vil indgå i rapporten, som skal komme her i foråret.
Men vi har altså ikke observeret, at der skulle være problemer med at finde åbne pladser.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-29:
Vi har jo i forbindelse med ungdomssanktionen lagt op til, at der skal være 2 måneder i sikret institution og så ca. 1½ år i et åbent regi og så i øvrigt udslusning.
De erfaringer, jeg oplever man får rundtomkring i de aktuelt sikrede institutioner, er, at åbent regi ikke kan håndtere dem.
Vi har ikke tilstrækkeligt med tilbud, der kan håndtere eksempelvis de udadreagerende meget voldelige unge, fordi vi har ganske få opholdssteder og mig bekendt kun en enkelt døgninstitution, der er rettet mod den her gruppe af unge.
Så jeg vil høre, hvordan ministeren vil sikre, at vi får tilstrækkeligt med åbne tilbud, der kan håndtere de vanskelige unge.
»Mener ministeren, at der er tilstrækkeligt med opholdssteder i åbent regi, der kan håndtere de unge, der får ungdomssanktion?«
Henriette Kjær (KF), 2003-01-29:
Jeg er bekendt med problemet, men jeg vil være sikker på, at arbejdsgruppen også tager den problemstilling op.
Jeg er ikke helt klar over det.
Men det er et problem, jeg er bekendt med og også tager alvorligt, for hvis man ikke får sat en behandling i gang, er det fuldstændig rigtigt, så kan man ikke få stoppet den løbebane, den unge er ude på.
Men jeg sørger for, at man tager problemstillingen med, hvis man ikke allerede er i gang med det. Hermed sluttede spørgsmålet.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-29:
Jeg takker for svaret.
Jeg vil så spørge ministeren: Er man også i den arbejdsgruppe opmærksom på, at der er unge med psykiske lidelser, som reelt ikke behandles, fordi de i den situation, hvor de bliver anbragt, ikke er ordentligt udredt, man er ikke klar over, at de har psykiske lidelser, og der er ikke nogen behandling til dem. Problemet er jo, at mange af dem er meget svære at komme ind på livet af, og vi kan jo ikke have, at de laver
ny kriminalitet, når de kommer ud, fordi det er den måde, de i øvrigt kan identificere sig selv på, det er den måde, de sådan psykologisk er skruet sammen på, fordi man ikke får dem behandlet i tide.
Vi vil ikke have flere ofre, fordi vi ikke får lavet nogle ordentlige behandlingstilbud til de unge.
Henriette Kjær (KF), 2003-01-29:
Her er svaret ganske enkelt et ja.
Jeg vil gerne se på behovet for forskellige typer institutioner, og det arbejder arbejdsgruppen også med, for vi har jo også spottet, at det er en problemstilling, vi skal finde en løsning på, så det er mere målrettet den enkelte unge og dennes problemer.
Anne Baastrup (SF), 2003-01-29:
Vi har på de forskellige sikrede institutioner en lang række
forskellige unge.
Vi har folk, der kommer ind til mentalundersøgelse.
Vi har folk, der venter på at få en dom.
Vi har folk, der er i første fase af ungdomssanktionen, altså de første 2 måneder.
Vi har folk, der vender tilbage fra et åbent regi i ungdomspension, og så skal de tilbage på den sikrede, fordi det åbne regi ikke kunne håndtere dem.
Jeg vil derfor høre, om ministeren har overvejet i højere grad at lave en visitation af de unge, således at hver enkelt sikret institution er rettet mod denne bestemt type ung i den fase, den pågældende er i, for det er jo forskellige typer pædagogik, man skal anvende over for folk, der sidder og venter på deres dom og er bange, over for folk, der har fået deres dom og nu skal prøve at se fremad, og over for folk, der i øvrigt har psykiske lidelser og har brug for en eller anden form for psykiatrisk eller psykologisk behandling. De unge er i forskellige situationer i deres liv.
Kan vi ikke indrette de sikrede institutioner, således at pædagogerne har nogle værktøjer umiddelbart over for denne gruppe af unge?
»Vil ministeren undersøge, om brugen af sikrede institutioner til unge under 18 år tilgodeser de unges forskellige typer af behov?«