runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Jamen det kan man da godt undre sig over, det har hr. Kamal Qureshi da ret i.
Men det er jo nogle prioriteringer, som er lavet på et tidspunkt, og de prioriteringer er vedtaget her i Folketinget.
Det er sådan, at man prioriterer herinde, hvad der er penge til.
Det er jo ikke sådan, desværre, at samtidig med at bøgen springer ud, så springer pengetræerne også ud i det offentliges haver, og så kan man bare plukke penge og bruge dem til hvad som helst.
Så det er simpelt hen et prioriteringsspørgsmål.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Vi er jo enige i, at der er nogle mennesker, som har alvorlige problemer med tænderne i dag, og som burde have hjælp, men som ikke får det.
Det, vi undrer os over, er jo, at når nu fru Lone Møller starter med at sige, at vi står med et grundlæggende mærkeligt, man kan måske ligefrem sige sygt system, der er fuldt af inkonsistens, og hvor der gives tilskud til noget og ikke til noget andet osv., så synes vi, det er meget mærkeligt, at man så i virkeligheden ender med et forslag, som bare handler om at reparere, ja, ikke engang reparere, men bare fylde noget mere på et system, som er grundlæggende skidt.
Hvorfor er det, at vi ikke skal gå ind og kigge på det samlede system?
Man kunne jo i virkeligheden sige, at det ikke forværrer, men i hvert fald heller ikke løser nogen af de problemer, der er i dag, nemlig med en grundlæggende social ulighed på sundhedsområdet, specielt på tandlægeområdet, og også med, at vi måske grundlæggende bruger mange flere penge på de raske end på de syge.
Hvorfor gør vi ikke noget ved det?
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Jeg vil sige, at hvis det her havde været en tandlægestol, så ville man have kunnet se det på mig, for selv om jeg går der to gange om året, bryder jeg mig stadig væk ikke om det.
Jo, jeg får også den slags henvendelser, det er klart.
Men man er nødt til at prioritere på sundhedsområdet.
På sundhedsområdet har vi at gøre med folk, der kan fejle noget, som de kan dø af, og som det er vigtigt at vi bruger mange penge på.
Og man dør altså ikke af det her.
Jeg ved godt, at det er ubehageligt, hvis man har den slags bekymringer, det betyder jo f.eks., at man spiser mad på en anden måde, men det er altså et spørgsmål om prioritering.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Vi synes, det er positivt, at Dansk Folkeparti vil kigge på sygesikringssystemet og specielt på tandlægeområdet med henblik på at hjælpe patienter med aggressiv paradentose.
Hvis vi i første omgang holder os isoleret til tandlægeområdet, er der jo et markant socialt problem.
Dansk Folkepartis ordfører siger på linje med ministeren: Jamen der findes jo allerede i dag en række tilskudsmuligheder i den sociale lovgivning, og derfor er det godt nok, som det er.
Men skulle en undersøgelse ikke dække hele det sociale område?
Kendsgerningen er jo, at der findes en social ulighed.
Der er nogle ordninger, men enten virker de ikke efter hensigten, eller også er der, som ministeren sagde, nogle helt andre ting end penge, som spiller ind.
Men vi ved det ikke i dag, så var det ikke en god idé, hvis en sådan undersøgelse også omfattede spørgsmålet: Hvordan kan vi skabe et system, der knækker den meget markante kobling mellem den uddannelse, du har, den indkomst, du har, og den tandstatus, du har?
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Hvis det stod til mig, havde vi gjort noget ved det for rigtig lang tid siden, men nu er det jo sådan i det her Folketing, at der skal være 90, der trykker på den grønne knap.
Men det er der ikke.
Der har ikke været en velvilje til at få kulegravet hele vores brugerbetalingssystem, kigget på de uligheder.
Fru Charlotte Fischer er jo også klar over, at det beslutningsforslag, som De Radikale har fremsat her i Folketinget, støtter Socialdemokratiet.
Når vi nu målrettet går ind og siger, at vi må have gjort noget ved det problem, der hedder aggressiv paradentose, så er det, fordi det er en reel sygdom.
Det er en reel sygdom, som mennesker ikke har skygge af chance for ikke at pådrage sig, og det er altså i dag fuldstændig urimeligt, hvad mennesker skal betale for bare at få behandling for en sygdom, de ikke selv er skyld i.
Derfor synes vi – før vi nogen sinde får kulegravet det problem – at det er så alvorligt, at det vil vi gerne være med til at gøre noget ved.
Men med hensyn til det andet skal det ikke skorte på vores opbakning.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Diskussionen skal vel også handle om brugerbetaling, og så kan man selvfølgelig vælge at isolere den til tandlægeområdet.
Men det synes vi er skidt, for det hele hænger sammen, og som det også er sagt af andre ordførere, er der rigtig megen ulogik i det system, vi har nu.
Hvis vi ser på tandlægeområdet og brugerbetaling, skulle vi vel egentlig også rejse spørgsmålet: Hvorfor er det sådan i Danmark, at vi ikke har indkomstafhængig brugerbetaling?
Hvorfor er det sådan, at når direktøren har været til tandlægen og får sin regning, skal han betale nøjagtig det samme, som pædagogmedhjælperen skal betale?
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Nu er det jo mig, der har retten til at stille spørgsmålene, når jeg står hernede og fru Charlotte Fischer står deroppe, så det vil jeg ikke svare på.
Jeg skal bare lige forstå det rigtigt, for så ender vi jo op med, at de, der tjener penge i det her land, kommer – undskyld udtrykket – ned på samme niveau som arbejderen, så det ikke længere ville kunne betale sig at tage nogen chancer.
Det ville ikke længere kunne betale sig at blive selvstændig eller at give den en ekstra skalle, fordi man i sidste ende kommer til at betale alle sine penge.
Altså, det er jo bare en omfordeling af de samme kroner
, så det synes jeg virker lidt tåbeligt.
Skal det forstås sådan, at den, der tjener mange penge, skal betale mere alle stederne, så vi til sidst når ned på, at vi alle sammen har det samme tilbage i kroner og øre?
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Nu er det jo lige præcis Venstre som regeringsparti, der forhindrer, at vi kan få et bedre skattesystem med en lavere skat på indkomst, som faktisk ville være noget af det, der ville gøre allermest for initiativet og evnen til at skabe arbejdspladser og alt muligt andet.
Så jeg vil sige, at der føler jeg nok, at vi har et noget bedre forslag.
Når det gælder brugerbetaling, er det helt afgørende for os, at vi ikke øger brugerbetalingen i Danmark.
Vi ligger allerede rimelig højt set med europæiske og internationale briller, men vi vil have en bedre fordeling.
Den bedre fordeling skal både gå på, at brugerbetalingen skal være sådan, at de, der er rigtig syge, ikke skal betale så meget i dag, som de gør, og også på, at vi skal have dem, der er dårligt stillet, bedre med; de skal ikke betale så meget, som de gør i dag.
Derfor er det vigtigt at sige, at vi altså ikke skal have mere brugerbetaling.
Det er altså ikke sådan, at vi lammer hele Danmark og initiativretten osv., fordi vi foretager en anderledes fordeling af de midler, der allerede er i systemet.
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Jeg synes, vi har et grundlæggende problem på tandområdet.
Flere har også været inde på, at det er et af de steder, hvor vi har en markant social ulighed.
Hvis man kommer til nogle af de lande, som er fattige, men hvor der er et gratis tandbehandlingstilbud til borgerne, kan man faktisk se, at forskellen mellem de rige og de fattige ikke er markant i deres smil, i deres tænder.
Det er helt tydeligt at se selv i fattige lande.
I Mellemamerika f.eks., hvor de har de her gratis tandbehandlinger, er forskellene ikke særlig tydelige, mens det er noget af det, der for alvor slår igennem i Danmark og de steder, hvor tandbehandling er brugerbetalt.
Det synes vi er et stort problem, og derfor støtter vi også de to forslag, der foreligger, uden at jeg vil gå for meget i detaljer med, hvordan vi så i øvrigt godt ville have gjort det, hvis det nu var os, der skulle have gjort det.
Jeg vil så også, når vi nu taler om prioritering og andet her fra talerstolen, lige tilføje, at det også er markant at se, at vi altså har regeringspartier, som står her og tæsker i, hvorvidt de her 50 mio. kr. nu er det rigtige, eller om det skulle være en lille smule mere eller hvor meget mere og lignende, mens den samme regering har givet mere end 18 mia. kr. i skattelettelser.
Så det er i hvert fald ikke en regering, som ikke foretager en prioritering.
Det gør den helt klart, men det er klart til fordel for dem, der har, og dem, der har det godt i det danske samfund, og ikke for dem, der har det dårligt.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Jeg skal høre hr. Kamal Qureshi, hvordan han mener at tilskudssystemet herhjemme er overskredet i forhold til egenbetalingen.
Har vi overskredet en grænse for egenbetaling i det danske sundhedsvæsen?
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Det, jeg i hvert fald meget gerne vil slå fast, er, at vi ikke mener, at det danske sundhedssystem er for dyrt.
Vi mener faktisk, at der bliver brugt for få penge på det danske sundhedssystem i forhold til, hvor rigt et samfund vi er.
Derfor vil vi med hensyn til tandbehandling ikke gå ind i at diskutere en fordeling inden for kasserne, men vil faktisk gerne tilføre området nogle midler, som kan rette op på den skævhed, der er i forbindelse med tandbehandlingen.
Det er reelt set også noget af det, som forslagene lægger op til.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Jeg har svaret, da jeg var oppe som ordfører.
Synes SF, det er en god idé?
Kamal Qureshi (SF), 2006-05-05:
Nu synes jeg ikke, at forslaget lægger op til en større diskussion af Kjeld Møller Pedersens tanker med hensyn til, hvordan sundhedssystemet kan indrettes.
Den snak tager jeg gerne, og vi kan måske lave en forespørgselsdebat sammen, Dansk Folkeparti og SF, hvor vi sætter diskussionen om det danske brugerbetalingssystem i sundhedsvæsenet til debat her i Folketingssalen og så går ind i nogle af de mange facetter, der er nødvendige at kigge på.
Lige nu forholder vi os til, at der er en masse fattige mennesker i det her samfund, som ikke har mulighed for at betale deres tandbehandling.
Det har Dansk Folkeparti ikke leveret noget svar på.
Vi mener, at de to forslag, der foreligger, er gode bud på nogle af de svar, der er på området.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Hvis det, som fru Line Barfod står og siger på talerstolen, skal stå til troende, så skulle hele Danmarks befolkning simpelt hen gå rundt med pløkker i munden.
Sådan lyder det, og det synes jeg er dybt beskæmmende.
Tandsundheden i Danmark er meget, meget bedre, end den har været før, og det er jo på baggrund af hele det forebyggende arbejde, der er.
Det gælder for børnetandplejen, ungdomstandplejen, og stadig væk har vi så et tilskudssystem i Danmark til hele Danmarks befolkning.
Adskillige ordførere har også opridset, hvad der er af muligheder for dem, der ikke har så mange penge.
Fru Line Barfod angriber Dansk Folkeparti, så derfor vil jeg godt høre: Har Dansk Folkeparti ikke fået indført et helbredstillæg til de svageste her i samfundet?
Line Barfod (EL), 2006-05-05:
Det er fuldstændig korrekt, at vi har en rigtig god børnetandpleje.
Den er jo netop baseret på, at det er gratis, og at man prøver at få alle med, få alle til at komme til tandpleje.
Det er lykkedes.
Stort set samtlige børn i Danmark får god forebyggende behandling hos tandlæger og får hjælp, når de har brug for det.
Det er det, vi ønsker at udvide til at gælde for hele befolkningen, fordi der er en enorm social ulighed.
Det er altså ikke mig, der påstår, at der er store problemer.
Det er den internationale sundhedsorganisation WHO, der siger, at tandløshed er et større problem i Danmark end i Afrika.
Og man kan også, hvis man går rundt blandt nogle af de mennesker, der har store sociale problemer, se, at de altså ofte har meget, meget dårlige tænder.
Vi synes, vi skulle lave nogle ordentlige, gode ordninger, hvor man ikke med den ene hånd udhuler og med den anden giver noget, men faktisk sørger for nogle ordentlige vilkår.
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Igen er det ren propaganda.
Det er næsten ikke til at holde ud at høre på.
Jeg vil godt fortælle fru Line Barfod, at der selvfølgelig er en grund til, at Dansk Folkeparti har fået indført et ekstra tillæg til den gruppe af førtidspensionister, der var på laveste ydelse.
Der er en grund til, at Dansk Folkeparti også har fået indført ældrechecken sammen med regeringen.
Det kan ikke nytte noget, at fru Line Barfod bliver ved at stå og hugge oppe på talerstolen, for der er blevet bedre forhold for de svageste grupper i det her land.
Line Barfod (EL), 2006-05-05:
Det er fuldstændig korrekt, at Dansk Folkeparti har fået indført ældrecheck og et tillæg til førtidspensionister, men samtidig har man altså hvert eneste år, siden man blev støtteparti for regeringen, stemt for satspuljen, hvor der tages penge fra bl.a. pensionister og førtidspensionister.
Så man giver med den ene hånd, men har taget mere med den anden hånd.
Og man vil ikke på det her område være med til rent faktisk at gå ind og sikre, at bl.a. pensionister og førtidspensionister kan få gratis tandbehandling.
Det er noget, som i den grad ville kunne afhjælpe vilkårene for mange i den gruppe, Dansk Folkeparti siger man arbejder for.
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Jeg skal starte med at takke for debatten.
Jeg synes, det er lidt svært at drage en konklusion med hensyn til, hvad der egentlig talt er kommet ud af den.
Men nu er det sådan, at velvillighed og ord ikke løser problemerne, der skal også noget handling til, og det er da noget af det, som vi i Socialdemokratiet vil forsøge at komme lidt videre med i forbindelse med udvalgsarbejdet om det her forslag.
Der er ingen tvivl om, at der er stor ulighed i det danske samfund.
Uanset hvem der så har gjort hvad for at forbedre forholdene, er der mange ting, der trænger til at ændres.
Selv om der er blevet indført influenzavaccine og pensionistforhøjelser, og hvad ved jeg, så er der ingen her i dag, der har kunnet fortælle mig, hvor den 46-årige kvinde med en regning på 250.000 kr. for at få tænder i munden skal gå hen og få den dækket.
Der er kun ét sted: Hun må på lånemarkedet, og det kan vi altså ikke tale os ud af.
Regeringen har jo selv fremlagt et udspil til sundhedsvæsenet, som også bygger på lige og gratis adgang for alle i dette land.
Det kan man jo ved at have den her debat og også se på de eksempler, hvor uligheden vokser, konstatere at der ikke er.
Jeg synes, jeg har kunnet lytte mig til, at der i hvert fald vil være en åbning og måske et flertal i udvalget med hensyn til at kigge på tandområdet, måske ikke hele brugerbetalingsområdet generelt på én gang, men kan vi dog få analyseret ét område, så synes jeg, at vi er kommet lidt videre.
Jeg må nok også konstatere, at der for de mange, som både ringer og skriver, og for dem, som måske sidder ved fjernsynet i dag og venter og håber på, at vi nu vil vise ansvarlighed i det her Folketing og sikre, at de måske kan få behandlet deres tænder, uden at de i 40-års-alderen kun kan blive spist af med et gebis, desværre ser ud til at være lange ventetider, før det bliver løst.
Det skal ikke skorte på økonomi fra Socialdemokratiets side.
Vi er indstillet på at være med til at finde midlerne til at give nogle bedre behandlingsmuligheder.
I Enhedslistens forslag er der lagt op til, at vi skal have vederlagsfri tandpleje for alle i samfundet.
Det kunne være dejligt, hvis vi havde penge nok.
Det er måske lige ambitiøst nok, i hvert fald på nuværende tidspunkt, men der er ingen tvivl om, at hvis vi ville, kunne vi så nemt som ingenting forbedre forholdene for mennesker, der lider af aggressiv paradentose, en sygdom, de ikke selv er skyld i.
Så jeg har gudskelov haft råd til at få behandlet mine tænder, og jeg kan godt give det tilsagn til dem, der sidder ude i det ganske danske land, at jeg bider mig fast i bordet, indtil vi har fået nogle forbedrede forhold.
Afstemning
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Det er jo også klart, at der er nogle grupper i dette land, der ikke har de samme rådighedsbeløb som andre grupper, og når jeg siger, at vi skal kigge på tandlægeområdet, er det klart, at undersøgelsen meget nemt kan udstrække sig til også at omfatte den sociale lovgivning.
Jeg synes, der er ræson i det, og jeg vil godt sige, at Dansk Folkeparti ikke vil have mere bruger- eller egenbetaling på området.
Men jeg mener, vi godt kan afdække området og se på, om de eksisterende tilskud på tandlægeområdet er så retfærdige, som de skal være.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Nu er vi jo et af de få partier, der faktisk går ind for at lave et andet skattesystem med en lavere skat på indkomst, så det kunne hjælpe lidt ad vejen, og det ville så komme alle mennesker i Danmark til gode.
Når vi faktisk har et progressivt skattesystem, er det jo, fordi vi har en grundlæggende overbevisning om, at de, der har bredere skuldre, også skal yde lidt mere.
Det princip sætter vi så ud af kraft, når det gælder brugerbetaling.
Jeg vil spørge Venstres ordfører
: Hvad er lige logikken i det?
Hvorfor er det, at princippet om, at de brede skuldre skal betale, ikke lige skal gælde med hensyn til brugerbetalingen?
Marion Pedersen (V), 2006-05-05:
Jeg skal bare lige høre fru Charlotte Fischer: Skal jeg forstå det sådan, at med hensyn til brugerbetaling så synes fru Charlotte Fischer ikke, at der er nogen ulighed i, at direktøren, som i forvejen betaler væsentlig mere i skat end f.eks. en arbejder, oven i, at han betaler fem gange så meget i skat, så også skal betale ekstra, hver gang han skal have en ydelse fra det offentlige?
Skal jeg forstå det, fru Charlotte Fischer sagde i sin ordførertale, sådan?
Birthe Skaarup (DF), 2006-05-05:
Jeg synes, vi har det, man kalder det udvidede system.
Der er mange, der har anklaget Dansk Folkeparti for at være med til at indføre influenzavaccination, for det er jo at give penge til de rige, bliver der sagt.
Når vi eksempelvis snakker isoleret om brugerbetaling på tandlægeområdet, vil jeg ikke lægge mig fast på, at den sociale indkomst skal tages med i betragtning.
Jeg vil lægge mig fast på, at vi skal se på tilskuddene på hele tandlægeområdet, fordi jeg synes, det er et afgrænset område.
Bevæger vi os først ud på hele sygehusog sundhedsområdet, kan der straks blive tale om brugerbetaling for besøg på en skadestue eller hos en læge.
Den kan udbredes på mange måder, og det er det, jeg synes er lidt farligt.
Jeg tror aldrig, vi bliver helt enige, men som jeg hører de forskellige ordførere i dag, vil de også godt være med til at kigge på tandlægeområdet, og her kunne vi måske nå til enighed.
Line Barfod (EL), 2006-05-05:
Finansiering er jo et spørgsmål om politisk vilje: Om man ønsker at prioritere penge til skattelettelser og privatforbrug, eller om man ønsker at prioritere penge til at skabe en god sundhedstilstand for befolkningen, også på tandområdet.
Men hvis man er på kontanthjælp, bliver man nødt til at gå på socialkontoret for at få hjælp til at betale de 5.000, 6.000, 7.000 kr., den koster.
Jeg har adskillige gange tabt sager, hvor Københavns Kommune har sagt: I stedet for en krone får du en lille aluminiumshætte på tanden.
Den koster kun 125 kr., og den skal du have fornyet hvert halve år, men det har du jo råd til at betale af din kontanthjælp.
Det svarer altså til, at hvis man brækker benet, kan man få det sat rigtigt sammen, hvis man har penge, men hvis man ikke har penge, kan man kun få en krykke.
Synes fru Helle Sjelle stadig, at det er nogle gode sociale ordninger, vi har?
Helle Sjelle (KF), 2006-05-05:
Jeg synes naturligvis ikke, at det, fru Line Barfod her fortæller, er optimalt.
Men uden at gå ind i den konkrete sag må jeg henholde mig til, at vi har nogle sociale ordninger, som meget gerne skulle fungere efter hensigten.
Men det kan da godt være, at der er nogle huller i dem indimellem, det skal jeg ikke kunne afvise.
Line Barfod (EL), 2006-05-05:
Ja, der er huller indimellem, og der er ret mange, der går rundt med huller i tandrækken, fordi de sociale ordninger ikke virker.
Hvis problemet er, at De Konservative ikke kender til det, skal vi gerne fremskaffe dokumentation, hvis man ikke synes, det er nok, at WHO kan fortælle os, at tandløshed er et større problem blandt danskere, end det er i Afrika.
Det synes jeg burde gøre indtryk, når man skal vælge, om man vil prioritere penge til skattelettelser, eller man vil prioritere penge til at skabe en bedre tandsundhed for befolkningen, så den sociale ulighed på grund af forskellig tandsundhed bliver mindre.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-05:
Jeg må jo forholde mig til de forslag, der ligger her, og det er ikke hele brugerbetalingssystemet, der er sat til diskussion.
Jeg kan forholde mig til de forslag, der ligger her, det må være udgangspunktet, og jeg kan bare konstatere, at finansieringen ikke er i orden.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-05:
Jamen diskussionen i dag handler også om brugerbetaling, og hvis man ikke kan se det, synes jeg lige, man skal gå forslagene igennem en ekstra gang.
Sagen er, at forslagene rejser et spørgsmål om, hvordan vi har indrettet brugerbetalingen i Danmark.
De er ikke omfattet af medicintilskudsordningen, fordi de er medicinsk udstyr, og det kan godt løbe op.
Hvis man f.eks. går op til sin egen læge og skal have et bestemt lægemiddel, og lægen skal søge om enkelttilskud, skal man betale ca. 300 kr. for det.
Giver det nogen som helst mening eller logik?
Og hvorfor koger den konservative ordfører, hver gang nogen taler om brugerbetaling, det hele ind til et spørgsmål om brugerbetaling på lægehjælp?
Det er da utrolig indskrænket, når sagen er, at vi har et kæmpestort system, som mangler logik.
Jeg har ikke hørt nogen, som vil forsvare systemet og sige, at det er ganske fantastisk, som det er i dag, og hvorfor vil den konservative ordfører ikke tale om det?
Før var fru Helle Sjelle efter den socialdemokratiske ordfører med hensyn til brugerbetaling og antydede, at nu vil man indføre mere brugerbetaling.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge den konservative ordfører: Synes den konservative ordfører, at det brugerbetalingssystem, vi har i dag, er så godt, som det kan blive – ja eller nej?
Helle Sjelle (KF), 2006-05-05:
Jeg har på intet tidspunkt givet udtryk for, at det system, vi har i dag, er et fuldstændig perfekt system, hvor der ikke er behov for nogen former for ændringer.
Men med hensyn til brugerbetaling er det ikke os, der har bragt debatten frem her i Folketingssalen.
Vi havde for nogle måneder siden en debat, som var rejst af andre ordførere, og det er naturligvis derfor, spørgsmålet også efterfølgende kommer på banen indimellem.
Lone Møller (S), 2006-05-05:
Det er igen den naive opfattelse af, at vi har et socialt system i dette land, der bare kan samle alting op.
Vi hører om alle de grupper, der kan komme ind under den sociale lovgivning, og fru Helle Sjelle siger, at hvis ikke den er god nok, går hun ud fra, at ministeren laver den om.
Men nu er det jo ikke ministeren, der som sådan vedtager lovene, det er Folketinget, så derfor er fru Helle Sjelle også selv ansvarlig.
Jeg vil gerne spørge fru Helle Sjelle: Hvor skal den 46-årige kvinde, som nu skal betale en regning på 250.000 kr., som passer sit almindelige daglige arbejde og er gift med en mand, som har et job på lavtlønsområdet, henvende sig?
Hun er jo ikke et socialt tilfælde, og hvor i den sociale lovgivning vil hun kunne søge om at få dækket de 250.000 kr., så hun kan få tænder i munden?
Jeg vil meget gerne vide det, for jeg kan ikke finde det.
Helle Sjelle (KF), 2006-05-05:
Nu præsenterer fru Lone Møller mig for et ganske konkret eksempel, og jeg kan da kun give fru Lone Møller ret i, at det ikke er noget fantastisk godt eksempel, at man faktisk skal betale så mange penge for at få ordnet sine tænder.
Det synes jeg da også er sørgeligt.