runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Langballe (DF), 2005-03-04:
Vi vil gerne fortsætte med glæden og tilfredsheden.
Når man er glad og tilfreds, er der jo ingen grund til at lave om på noget – også sagt til benefice for Enhedslisten.
Så vil vi sige, at man kan diskutere, hvor realistisk den megen tale om integration er.
Men en ting er i hvert fald fuldstændig sikker, og det er, at det nåleøje, som al integration skal gennem, er og bliver danskundervisning.
Vi synes i og for sig, at dette lovforslag godt kan rubriceres under det, den tidligere integrationsminister kaldte kærlige krav, fordi der bruges både pisk og gulerod for at få motiveret især familiesammenførte udlændinge til at lære sig dansk.
Vi synes, det er meget fint, at der er den gulerod, at den sikkerhedsstillelse på 50.000 kr., som er betingelsen for ægtefællesammenføring, kan nedskrives til det halve, hvis ansøgeren om familiesammenføring kan dokumentere bestået danskprøve.
Jeg vil godt i den forbindelse spørge integrationsministeren, om hun er bekendt med, om det i en række tilfælde skulle have været sådan, at andre har betalt det beløb for den, der skulle familiesammenføres, så der måske ligefrem kunne siges at ligge en slags forretning i at finansiere familiesammenføringer.
Kunne det i den forbindelse være fornuftigt at sætte sikkerhedsstillelsen i vejret?
Vi synes også, det er en rigtig god idé, at man udvider timetallet for danskundervisning på asylcentrene kraftigt, når opholdstilladelsen er meddelt.
Jeg vil i den forbindelse sige, at jeg har undret mig en lille smule over, at det tilsyneladende fremgår af lovforslaget – jeg kan ganske vist ikke helt gennemskue det – at det ikke længere vil være muligt at vælge undervisning i engelsk i stedet for i dansk.
At man skulle kunne lære engelsk i stedet for dansk var egentlig et forslag fra Dansk Folkeparti, fordi vi fandt, at for de mennesker, der ikke havde fået opholdstilladelse, eller om hvem vi ikke vidste, om de ville få opholdstilladelse, var det egentlig meningsløst at lære dansk, for det havde de jo ingen glæde af, når de kom tilbage til hjemlandet.
Derfor foreslog vi engelsk, og jeg går ud fra, at det stadig vil være sådan, at for dem, som ikke har fået opholdstilladelse, skal der stadig være mulighed for at lære engelsk.
Endelig vil jeg sige, at med hensyn til kvoteflygtninge synes vi også, det er rigtigt, at man drager omsorg for, at de kvoteflygtninge, der kommer hertil, får en chance for en ordentlig tilværelse i Danmark.
Vi kan altså ytre vores tilfredshed over hele linjen.
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Næh, det mener jeg ikke.
Tværtimod mener jeg, at når man kommer her til landet og gerne vil bo her i landet, og man på den baggrund også skal lære dansk og måske godt vil lære dansk, kan jeg overhovedet ikke se et problem i, at man skriver under på, at det vil man godt.
Og at det i øvrigt har nogle fordele for en med hensyn til den opholdstilladelse, man får, og den kaution, man stiller, at man skriver under på det papir, mener jeg er yderst positivt.
Jeg mener i øvrigt også, det er en udmærket måde til at holde fast i den måske meget lille gruppe, som ikke umiddelbart ser det som en forudsætning, at den får lært dansk.
Jeg mener, det er en udmærket hjælp og støtte til den lille gruppe, som ikke helt har den opfattelse, at det er vigtigt at lære dansk.
Men som jeg sagde, tror jeg, at langt den overvejende del af dem, der kommer her til landet for at bosætte sig og blive her i mange år, selvfølgelig vil lære dansk, og derfor er der overhovedet ikke noget problem her.
Der er ikke noget at komme efter.
Frank Aaen (EL), 2005-03-04:
Nu er hr. Jesper Langballe jo et kristent menneske, og derfor vil jeg gerne spørge: Vi skal tage stilling til, hvilke af de mennesker, der lever ulykkeligt i flygtningelejre uden særlig meget håb om fremtiden, vi vil hjælpe.
Vi vil hjælpe 500 fra disse lejre om året, men når vi så siger: Vi vil gerne hjælpe, men du må bare ikke være analfabet, du må bare ikke være gammel, du må bare ikke være ung uden familie, du må bare ikke være psykisk syg, og du må bare ikke være handicappet – er det så en særlig kærlig måde at hjælpe på?
Er det særlig kærligt at sige til mennesker, der er i nød: De af jer, der er allermest i nød og har allermest brug for hjælp, vil vi ikke hjælpe, vi vil kun hjælpe de bedste af jer?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Jeg synes, det er meget positivt, og jeg tror, at de, der kommer til Danmark for at slå sig ned i Danmark, meget, meget gerne vil skrive under på det her.
Hvorfor skulle de komme til Danmark, hvis de ikke vil lære sproget?
Så jeg har svært ved at se, hvad problemet er i det spørgsmål.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Ja, vi kommer vidt omkring, for lovforslaget er jo et godt eksempel på sådan en samlekasse, hvor vi har alt fra kvoteflygtninge og så til danskundervisning.
Men lad nu det ligge.
Det, jeg gerne vil spørge om, er, om hr. Eyvind Vesselbo virkelig tror på, at sådan en erklæring – altså en forøgelse af bureaukratiet – hvor man skal skrive under på det ene og det andet, vil have en markant effekt, og om hr. Eyvind Vesselbo vil bryde sig om at komme til et andet land og så som udgangspunkt blive mistænkt for ikke at ville integrere sig, i øvrigt at mishandle sine børn, eller hvad der nu ligger i, at man skal skrive under på, at man vil opføre sig ordentligt med den underliggende forståelse, at hvis ikke man skriver under på det, så gør man det nok ikke.
Synes hr. Eyvind Vesselbo ikke, at det forslag dels forøger bureaukratiet, dels fra starten mistænkeliggør nogle mennesker, som jo for store deles vedkommende forhåbentlig da kommer hertil med de bedste intentioner?
Eyvind Vesselbo (V), 2005-03-04:
Jamen så synes jeg, vi skal konstatere, at vi sammen kan glæde os over, at regeringen nu fremlægger noget, som SF også kan stemme for, og som SF ser er positivt.
Så det vil jeg slutte med.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-04:
Jamen så deler vi jo sådan set forståelsen af, at de mennesker, der kommer her til landet, som udgangspunkt gerne vil integrere sig og gerne vil lære sproget.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
I valgkampen debatterede vi meget, hvordan vi kunne give vores børn en bedre hverdag.
Hvis regeringen skulle leve op til alle de løfter, den gav børnefamilierne i valgkampen, så skulle vi have set en byge af forslag.
Det har vi ikke gjort endnu.
Vi venter stadig væk.
Måske er der nogen, der sidder derude og tænker: Handler det her lovforslag, vi nu behandler, ikke om at forbedre børnenes hverdag og forbedre børnefamiliernes hverdag?
Nej, det gør det faktisk ikke.
Det forslag, vi lige nu behandler, drejer sig om at forbedre forholdene for de mennesker, der gerne vil tjene penge på børnepasning.
Som det står i lovforslagets fremsættelsestekst, er der to hovedelementer i forslaget.
For det første skal det være lettere at oprette private daginstitutioner, og for det andet skal det være muligt at trække profit ud af private daginstitutioner.
Det her forslag handler altså ikke om at forbedre børnenes vilkår.
Det handler om at give voksne mulighed for at tjene penge på daginstitutioner.
Socialdemokratiet støtter ikke det her forslag.
Det gør vi ikke af flere grunde.
For det første mener vi ikke, at der er grund til at ændre på lovgivningen, så profitten kan trækkes ud af daginstitutioner.
Et overskud på driften i en institution bør komme børnene til gode.
For det andet vil det her forslag give kommunerne store planlægningsproblemer.
Det kan man jo trække lidt på skuldrene over, men problemerne vil bare meget nemt komme til at betyde, at kommunen ikke kan tilbyde alle børnefamilier pasning uden lange ventetider.
For det tredje ved vi fra Norge, at profitbørnehaverne vil medføre store skel mellem profitbørnehaverne og de offentlige børnehaver, da forældrebetalingen er langt højere i disse børnehaver.
Men hvad værre er, så ved vi også, at de norske profitbørnehaver ikke tager et socialt ansvar for de handicappede, for børn med anden etnisk baggrund end dansk, eller for børn, der kommer fra økonomisk svage hjem.
Den retning ønsker vi ikke at gå i.
Vi støtter altså ikke det her forslag, fordi vi mener, at overskud på driften af en børnehave skal gå til børnene, fordi vi vil sikre, at kommunerne kan planlægge, så der er plads til alle, og fordi vi frygter, at disse profitbørnehaver vil smyge sig uden om deres sociale ansvar.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Det er sådan set ikke det, vi taler om.
Jeg prøver at spørge: Hvordan forestiller ordføreren sig, at der tjenes penge på de her børnehaver, daginstitutioner?
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Jeg synes, det bliver stillet alt for firkantet op.
Der er mange private institutioner i det danske samfund, som tjener penge på at yde en hel masse service, så jeg synes, det bliver stillet alt for firkantet op.
Falck, privathospitaler osv. tjener også penge på at gøre det, som de gør.
Og det kan man vel ikke være imod, det kan man vel kun være for.
Lone Dybkjær (RV), 2005-03-10:
Det, der undrer mig lidt, er, at ordføreren siger, at man jo ikke skal tjene penge på børnene.
Her er der tale om nogle institutioner, hvor der er nogle børn.
Det er hovedformålet, at der skal tages vare på de her børn.
Og så siger ordføreren, at man ikke kan tjene penge på børnene.
Så er det bare, jeg spørger: Hvad er det, ordføreren så forestiller sig, at man skal kunne tjene penge på, hvis det ikke er i forbindelse med, at man varetager omsorgen for de her børn?
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Der er ikke noget krav om, at det overskud, som eventuelt vil komme i en institution, skal trækkes ud.
Det kan også, som jeg var inde på i min ordførertale, bruges til at forbedre vilkårene for børn.
Det kan også bruges til at give lønforhøjelse til de medarbejdere, der er der.
Det kan bruges til mange ting.
Jeg synes, man prøver at skabe et billede af, at det kun er onde pengemænd, der vil komme ind på det her marked og udnytte de små, uskyldige børn.
Det er ikke de tanker, jeg har, må jeg indrømme.
Jeg har højere tanker om de danskere, der er ude i samfundet.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Det vil sige, at man laver den her lovændring for at gøre det nemmere for dem, der gerne vil oprette private børnehaver.
Så er man ligeglad med, at der kan oparbejdes et overskud på driften ved at presse citronen lidt i dagligdagen.
I stedet for at bruge de penge, som der bliver i overskud, på at forbedre kvaliteten i vores børns daginstitutioner, som vi jo alle sammen ved at der er behov for, så synes Dansk Folkeparti, at det er helt o.k., at det bruges til privat profit i stedet for til at forbedre dagligdagen for vores børn i daginstitutionerne med.
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Det, der er vigtigt for os, er, at vi gør det attraktivt for private at oprette institutioner på det her område, og det er sådan set det, der ligger i lovforslaget, og det er derfor, vi kan støtte det, også bl.a. virksomhedsbørnehaver.
Hvis man siger, at de f.eks. kan gå ind og tjene penge på driften, så vil det være mere attraktivt for dem at oprette en virksomhedsbørnehave, og så kan børnene være tættere på deres forældre.
Det kunne så mindske noget af den tid, som forældrene ellers ville bruge på at hente børnene i institutionen et andet sted i kommunen eller i en anden kommune.
Så det er derfor.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Jeg vil godt sige, at der i dag jo f.eks. er mulighed for, at en virksomhed kan lave puljeordninger, så den kan oprette en privat institution på sin virksomhed.
Det er sådan set ikke det nye, der er ved det her forslag.
Det nye, der er i det her forslag,
er, at der bliver mulighed for at trække profit ud af børnehaven.
Vi kunne ikke helt få et svar fra Venstres ordfører, men jeg vil godt spørge Dansk Folkepartis ordfører
: Hvad er lige nøjagtig den gode idé ved, at når man får overskud i en daginstitution, så skal det ikke gå til vores børn, til at forbedre kvaliteten hos vores børn, men gå til privat profit? Hvorfor synes Dansk Folkeparti, at det er vigtigt at vedtage den lovændring?
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Dansk Folkeparti er ikke drevet af ideologi eller andet forældet tankegods, derfor er det ikke et spørgsmål om privat eller offentligt.
Hvis en privat aktør er i stand til at yde den samme service som det offentlige og forældrene ønsker et frit valg, ser vi ingen problemer i det, så længe vilkårene og kravene er de samme.
I Dansk Folkeparti mener vi, at det er sund fornuft at oprette private institutioner ved siden af de offentlige.
Det kan ske som et supplement til de eksisterende ordninger på området.
Vi mener, at det er nødvendigt med en offentlig kontrol, og det tager lovforslaget også højde for.
Enhver privat institution er underlagt kontrol af kommunen, og det giver forældrene sikkerhed for, at der er det nødvendige tilsyn.
I stedet for en generel forhøjelse af børnechecken ønsker vi at fokusere på andre områder.
Loven giver mulighed for virksomhedsbørnehaver, som gør, at forældrene er tættere på deres børn.
Ligeledes kan en gruppe forældre, hvis den ønsker det, oprette en lokal børnehave som eventuelt supplement eller som erstatning for det eksisterende tilbud.
Det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at de private børnehaver lever op til ikke bare kommunens krav, men også til krav om at fremme forståelse for det danske samfund, ligestilling og demokrati.
Jeg ved, at der før har været rejst kritik af lovforslaget på grund af privates mulighed for at tjene penge på driften, men loven tager højde for misbrug og understreger, at eventuelt overskud som følge af offentlige tilskud ikke må bruges på andet end det oprindelige formål, nemlig børnene.
Hvis institutionen derimod oparbejder et overskud via andre finansieringskilder, så er det frit, hvorledes dette overskud kan bruges.
Overskuddet kan således gå til institutionens ejer eller til investering i institutionen.
Medarbejderne kan eventuelt få del i overskuddet.
Det vil fremme deres vilje til at gøre en ekstra indsats.
Der er med andre ord gode muligheder i lovforslaget.
Vi lægger vægt på, at forældrene sikres indflydelse på institutionen.
Vi lægger vægt på, at det til enhver tid er kommunens ansvar at sikre de nødvendige pladser til kommunens børn.
For at runde af mener vi, at lovforslaget, som det ligger nu, er et godt alternativ til de eksisterende ordninger.
Ligeledes bakker vi op om princippet: Pengene følger barnet fra det offentlige over i det private, hvis det er det, forældrene ønsker.
Dansk Folkeparti støtter lovforslaget.
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
I Venstre synes vi sådan set, at det er rigtig godt med mere mangfoldighed, mere fleksibilitet, større valgfrihed, også når det handler om at få passet vores børn.
Hvis en privat virksomhed ønsker at etablere sig med en børnehave med et tilbud til forældrene, synes vi, det er rigtig godt, og så har vi sådan set tillid til, at forældrene på vegne af deres børn træffer et valg om, hvorvidt de synes, det her tilbud er godt nok.
Hvis de ikke synes det, så er der ikke nogen kunder i butikken, og så er der ikke noget marked for at etablere private børnehaver.
Men jeg har sådan set tillid til, at man finder ud af lokalt, om der er en mulighed for at etablere denne her børnehave og også i og for sig med hvilken kvalitet, så længe den lever op til de generelle kriterier, vi nu har stillet.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
Også dette er jo en genfremsættelse af et forslag, som vi førstebehandlede inden valget.
Vi har jo haft en tilsvarende debat i forhold til regeringens gennemførelse af frit valg på skoleområdet og med hensyn til daginstitutioner, hvor den store nervøsitet i kommunerne jo er risikoen for, at det fuldstændig fjerner muligheden for, at kommunerne selv kan gå ind demokratisk og beslutte, at nu prioriterer de et bestemt område med nogle lavere takster eller bedre vilkår, fordi forældrene nu kan vælge frit over kommunegrænserne der, hvor det passer dem bedst, i stedet for at man kæmper i sin egen kommune for at prøve at få nogle bedre forhold.
Så der er nogle ting, der skal ses på under udvalgsarbejdet.
Så synes vi i øvrigt, at det, regeringen burde være mest optaget af, var at sikre at få nogle bedre vilkår i dagtilbuddene, herunder også at sætte nogle flere ressourcer af til klubberne, at ansætte nogle flere til at tage sig af vores unge.
Så muligheden var der, hvis regeringen var optaget af at gøre det bedst mulige for de unge, i stedet for at man var mest optaget af at lave frit valg.
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Nu etablerer vi en mulighed for, at man kan etablere et overskud i sådan en privat børnehave.
Man kunne også vælge at trække det ud.
Men det er nu overladt til den enkelte børnehave, den enkelte virksomhed, der etablerer den, eller i og for sig idrætsforeningen, der etablerer denne her børnehave, at beslutte, enten at det overskud, der er, hvis der er et overskud, bruges til kvalitetsudvikling i børnehaven, eller at trække det ud.
Det er sådan set op til den enkelte institution, den enkelte børnehave at træffe den beslutning.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Venstres ordfører forklare, hvorfor det er smart, at man, hvis der er et overskud på driften et år i en børnehave, så skal trække det overskud ud og give det til en privat person i stedet for at forbedre kvaliteten i børnehaverne.
Vi ved jo, og det var også noget af det, vi diskuterede under valgkampen, at der er rigtig mange forældre, som med rette synes, at kvaliteten ikke er god nok i vores daginstitutioner.
Hvad er det smarte så ved, at man at i stedet for at forbedre kvaliteten med et overskud fra driften, der er et år, så trækker pengene ud som profit til en privat investor?
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Det vil være således, at det tilskud, som kommunen giver egne institutioner, vil kommunen jo sådan set også give til de private institutioner.
Det betyder jo alt andet lige, at den fremtidige brugerbetaling, forældrebetaling, jo vil være lavere, end hvis institutionerne var oprettet efter de gældende regler.
Så forældrene vil helt klart opleve en nedsættelse af taksterne.
Så er spørgsmålet: Hvor meget?
Men det er sådan set den private institution sammen med forældrene, der afgør det.
For så lige at præcisere vil de regler, der eksempelvis er om friplads, jo også omfatte de her private institutioner, således at hvis der er en plads og man som forældre ønsker at komme i den private institution og er tilkendt friplads, jævnfør de regler, vi har om det, så gælder fripladsen jo sådan set også, når man vælger den private institution.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
Jeg har meget svært ved at forestille mig, hvilke muligheder Venstre ser for at sætte taksterne længere ned, hvis man giver taksterne fri, medmindre man mener, at kvaliteten skal være endnu ringere end den, man har været tvunget til at skære ned til i mange børnehaver i dag.
Det, jeg stadig væk gerne vil holde Venstres ordfører fast på, er, at man gav et valgløfte om, at brugerbetalingen skulle sættes ned på daginstitutioner.
Med det her forslag fjerner man loftet.
Så kan Venstres ordfører ikke bekræfte, at de mange forældre, der vil være henvist til et privat tilbud – man skriver selv i bemærkningerne, at når kommunerne lukker børnehaver i landdistrikterne, så kan man få de her private ind i stedet – ikke kan stole på, at når Venstre siger noget, så bliver det også til noget, for her vil der ikke være noget loft over brugerbetalingen, og børnene kan oven i købet smides ud?
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Det er således, at det, vi nu foreslår i regeringsgrundlaget, om at man vil nedsætte taksten for det, forældrene skal betale, selvfølgelig også vil omfatte de private børnehaver.
Ligesom det er større til de kommunale, så vil det også blive større til de private daginstitutioner.
Der er sådan set ikke nogen forskel på det.
Så er det rigtigt, at man jo med de private ordninger og børnehaver, vi her foreslår, selv kan fastsætte forældrebetalingen, men jeg tror sådan set, at det finder et meget naturligt leje, fordi forældre jo ikke vil betale for mere, end de får, og jeg tror, at de kan finde et fornuftigt leje mellem udbud og efterspørgsel, så eksempelvis taksterne ikke bliver højere end i dag.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
Under valgkampen var det jo et af valgløfterne fra Venstre, at man ville nedsætte brugerbetalingen på daginstitutionerne.
Hvordan harmonerer det med, at man i det her forslag helt vil fjerne loftet over brugerbetaling, og at man oven i købet går så langt, at børn skal kunne smides ud af vuggestuer og børnehaver, hvis deres forældre f.eks. bliver arbejdsløse eller syge og derfor ikke længere har råd til at betale?
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Det er igen en genfremsættelse af et lovforslag fra sidste samling.
Med forslaget gives der mulighed for, at private leverandører af dagtilbud kan etablere sig.
Forslaget består kort af to hovedelementer: Dels lettes adgangen for kvalificerede private leverandører til at oprette og drive daginstitutioner, og dels gives der mulighed for, at private institutioner kan trække overskuddet ud af driften.
Der skal ikke være tvivl om, at vi i Venstre er store tilhængere af dette forslag.
Ved at give mulighed for, at private kan etablere en privat institution, vil der blive åbnet op for helt nye muligheder af dagtilbud, der kan målrettes den enkelte familie eller det enkelte barn.
Vi kan få en bred vifte af forskellige tilbud, som børnefamilierne frit kan vælge imellem, og hvor pengene følger barnet.
Det kunne eksempelvis være idrætsforeninger, der ønsker at oprette ordninger, eller det kunne være virksomheder, der ønsker at give et tilbud, måske med lidt længere åbningstid, til glæde for deres medarbejdere og deres børn, ordninger, der kan skabe mere valgfrihed og mere fleksibilitet for børnefamilierne, ordninger, der kan gøre hverdagen lidt lettere, lidt sjovere.
Når det så er sagt, skal der naturligvis også stilles krav og kvalitetskrav til de private leverandører.
Kvaliteten skal være i orden, men er den det, så ser Venstre de private aktører som et rigtig godt supplement til de kommunale dagtilbud.
Eksempelvis er et af kvalitetskravene, at dagtilbuddene skal understøtte grundlæggende værdier som demokratiforståelse, integration og samhørighed med det danske samfund.
Men lever en privat leverandør op til kvalitetskravene, skal denne også have ret til at blive godkendt og modtage driftstilskud, bygningstilskud og administrationsbidrag, tilskud, der er baseret på den enkelte kommunes udgiftsniveau.
På den baggrund kan Venstre støtte dette forslag.
Martin Henriksen (DF), 2005-03-10:
Jeg kunne forestille mig, at der ville blive tjent penge på, at forældrene f.eks. betaler det, som de aftaler med institutionen det koster at have deres barn dér.
Det er jo det, der lægges op til.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Jeg synes ikke helt, hr. Hans Andersen svarer på, hvad det smarte er ved, at man giver mulighed for at trække profit ud af børnehaverne.
Det er jo sådan i dag, at hvis man har overskud på driften, så kan man jo vælge f.eks. at bruge det på kvalitetsudvikling.
Det kan man allerede gøre i dag.
Men man kan ikke vælge at sige: Nu har vi sparet lidt på institutionen i år, for at vi kan trække profit ud til en privat investor. Hvorfor synes Venstre, at det er en god idé, at man kan bruge overskuddet, altså børnenes penge, til profit i stedet for at bruge dem på at forbedre kvaliteten i daginstitutionerne?
Det er jo det, der er det nye ved det her forslag.
Line Barfod (EL), 2005-03-10:
Jeg vil gerne høre, om Dansk Folkeparti synes, at den udvikling, som regeringen forudser i bemærkningerne til lovforslaget, er en positiv udvikling, altså at vi kan se frem til, at kommunerne, fordi de får en meget stram økonomi, vil lukke de offentlige eller ikkeprofitgivende institutioner i landdistrikterne, og så bliver forældrene henvist til, at der i stedet skal være profitbørnehaver med en højere egenbetaling, ligesom vi flere steder har set, at forældre, når der bliver lukket folkeskoler, er nødt til at oprette nogle privatskoler for fortsat at have skoler i lokalområdet.
Mener Dansk Folkeparti, det er en god udvikling, at vi fremover skal til at have en række institutioner i landområderne, som man kan tjene penge på, og hvor der ikke er loft over brugerbetalingen, og hvor børnene kan smides ud, hvis forældrene ikke kan betale?