runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Jeg skal ikke tage tid ved at kaste mig ud i skattetekniske diskussioner, men jeg vil gerne spørge hr. Bendt Bendtsen: Tror hr. Bendt Bendtsen, at der virkelig er så mange mennesker og familier i Danmark, som ville elske at arbejde mere, flere timer om ugen, opleve mere stress, hvis mellemskatten forsvandt eller blev sat ned?
Heri ligger selvfølgelig, at der efter min opfattelse er helt andre prioriteringer i familierne i disse år.
Det er ikke kun et spørgsmål om at få arbejdet noget mere, at få stresset sig selv noget mere og komme derudad.
Der er kommet helt andre holdninger ind hos de næste generationer om, at livet altså også skal hænge sammen.
Og så vil jeg spørge hr. Bendt Bendtsen til sidst: Kan hr. Bendt Bendtsen bekræfte, at det værste ved boligbeskatningen er, at det er en ren geografisk skat, at man betaler det hvide ud af øjnene med ganske almindelige indkomster, hvis man bor i nærheden af København, hvis man bor i nærheden af Århus eller Aalborg eller Odense, mens folk med kæmpe indtægter, der bor uden for de områder, ingenting betaler?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg må konstatere, at den socialdemokratiske ordfører taler imod bedre vidende.
Nu skal jeg læse op fra den aftale, som tidligere finansminister Mogens Lykketoft indgik, da han lavede overenskomstforhandlinger i 1999.
Der står nemlig: »I al stilhed har de knap 200.000 ansatte i staten fået en såkaldt kritisk sygdom-forsikring med i overenskomsten, som giver dem 50.000 kr. skattefrit, hvis de får en alvorlig sygdom som f.eks. kræft, blodprop eller sklerose.«
Så det har ikke noget at gøre med, om man får aids, det har det muligvis også, men det har ikke kun noget at gøre med, om man får aids.
Det er en almindelig privat sygdomsforsikring, som er tegnet som led i en overenskomst, som den tidligere finansminister har indgået en aftale om.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-31:
Stadig væk vil folk betale den pris, som de mener, de har råd til at sidde for.
De, der tjener på det, hvis man ændrer på ejendomsværdibeskatningen i dag, er dem, der ejer boligerne i dag.
Det er dem, der får fordelen af det, og det letter intet for de unge med hensyn til at at komme ind på boligmarkedet.
Jeg kan anbefale hr. Bendt Bendtsen og Det Konservative Folkeparti, som jeg jo i andre stunder har en svaghed over for på grund af gammelt venskab, at læse vismændenes rapport
om boligdelen
Man behøver ikke at være enig i deres synspunkter, men der står meget klogt i den.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Venstres linje er helt klar, og den har ligget helt fast siden midten af 1980'erne.
Vi er ikke tilhængere af at etablere a-kraft i Danmark.
Det har, som jeg sagde tidligere, været en politisk død sild overhovedet at diskutere etablering af a-kraft i Danmark siden midten af 1980'erne.
Det ved hr. Holger K. Nielsen også udmærket godt.
Så det er ikke noget med: Åh nej, det mener vi i øvrigt ikke alligevel.
Det har vi ikke ment overhovedet, og det har ikke været drøftet i Venstres folketingsgruppe.
Det har ikke været drøftet i Venstres folketingsgruppe.
Jeg bliver nødt til at spørge fru Pernille Blach Hansen: Kan fru Pernille Blach Hansen så støtte, at tidligere finansminister hr. Mogens Lykketoft indgår en overenskomst, hvor 200.000 ansatte i staten får en privat forsikringsordning, nøjagtig det samme som man har gjort i Trehøje Kommune?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Så kan jeg vel konstatere, at det nye slagnummer i Venstre bliver: Patienten følger policen.
Det er jo det, Venstre her lægger op til.
Derfor vil jeg gerne have et klart svar
: Hvordan kan Venstre støtte et initiativ i Trehøje, som betyder, at børnene, de ældre, de handicappede og førtidspensionisterne kommer sidst? Drop alle ideologierne, drop slagordene, bare forklar hvordan man kan støtte det.
Og den der med frit fald, frit valg, undskyld, er jo en ren tilståelsessag, men det kan vi vel vende tilbage til i den næste omgang korte bemærkninger.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg svare: Nu er det jo, fordi der er al mulig god grund til at kritisere regeringen og også statsministeren, at jeg brugte en del af min tale på lige præcis at koncentrere mig om det.
Så vil jeg sige til fru Pernille Blach Hansen: Vi kan støtte det initiativ fra Trehøje Kommune, så længe der ikke er fri og lige adgang til behandling i det danske samfund.
For det er der jo ikke.
Det er et system, som jeg har forstået, at fru Pernille Blach Hansen lovpriser, men det gør jeg ikke.
Patienterne skal have et frit valg, og pengene skal følge patienten.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Efter at have hørt fru Ulla Tørnæs' tale, forstår jeg bedre, hvad hr. Anders Fogh Rasmussen mente, da han sagde, at det bliver en beskidt valgkamp.
For mere end halvdelen af fru Ulla Tørnæs' tale gik jo med at skælde regeringen ud og sige mere eller mindre ufine ting om statsministeren.
Men det er måske også meget godt, for Venstre har ikke så meget tid til deres egen politik.
De har travlt med at tømme hjemmesiden.
Nu vil jeg gerne stille et klart spørgsmål: Fru Ulla Tørnæs snakkede om fri og lige behandling.
Det sagde fru Ulla Tørnæs i sit ordførerindlæg.
Hvordan kan Venstre så støtte initiativet fra Trehøje Kommune?
Jeg står her med en pressemeddelelse fra hr. Jørgen Winther, og jeg skal gerne læse den op, hvis fru Ulla Tørnæs ikke kender den.
Hvordan kan Venstre støtte et initiativ, hvor de handicappede, de ældre, førtidspensionisterne og børnene kommer bagest i køen?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg kan forsikre hr. Holger K. Nielsen om, at det ingen steder i Venstres programmer står, at vi ønsker, at der indføres a-kraft i Danmark.
Vi har en landsmødevedtagelse, hvoraf det også fremgår, at der ikke skal indføres a-kraft i Danmark.
Så med hensyn til den pjece, som hr. Holger K. Nielsen gerne vil gøre reklame for, så er det fuldstændig rigtigt, at de ting, som vi har fået gennemført, har vi selvfølgelig gennemført i samarbejde med andre partier.
Det står også klart og tydeligt i pjecen her.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen så må jeg konstatere, at partiet Venstre består af døde sild.
Det er alligevel en meget interessant konstatering, for det har været et tilfælde i Venstres programmer gennem adskillige år.
Vi har et eksempel mere.
Her har fem medlemmer af Venstres folketingsgruppe udgivet en pjece om bedre vilkår
Her kan man se et stort praleri om, hvad man har gjort for hjemløse, for alkoholmisbrugere, stofmisbrugere, og jeg ved ikke hvad.
Når man nærlæser det, kan man se, at det slet ikke er Venstre, der i virkeligheden har arbejdet med de her ting.
Venstre har støttet, hvad andre er kommet med.
Det er i høj grad SF-initiativer og regeringsinitiativer, som Venstre her tager æren for.
Det er altså det rene tyveri.
Hvis de her folketingsmedlemmer havde været asylansøgere, var de straks blevet spærret inde i Sandholmlejren.
Fru Birthe Rønn Hornbech ville have krævet dem udvist med det samme.
Det er det rene tyveri.
Hvordan kan man da tro på Venstre i den her sag?
Det er da fuldstændig utroværdigt, at Venstre udgiver en sådan pjece, hvor man praler af, hvad man gør for de hjemløse og for de udsatte, for det viser sig, at det er andre partiers politik, man bare hægter sig på og forsøger at tage æren for. Det er aldeles utroværdigt, vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Bortset fra diskussionen om Barsebäck, så ved hr. Holger K. Nielsen jo udmærket godt, at al diskussion om indførelse af a-kraft i Danmark har været en politisk død sild siden midten
af 1980'erne.
Det har ikke været diskuteret overhovedet.
De udtalelser, som hr. Peter Hansen-Nord er kommet med, står helt og aldeles for hr. Hansen-Nords egen regning.
Det var det, der klart blev tilkendegivet sidste weekend.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Venstre forsøger at køre profil på troværdighed, men jeg må altså tilstå, at for mig at se er Venstre det mest utroværdige parti, der findes i det her Folketing.
Her for ikke så længe siden gik hr. Peter Hansen-Nord ud og udbasunerede sin store støtte til atomkraft, og han mente, at det var en debat, vi skulle have igen her i Danmark.
Straks så skulle man se Venstres ledelse: Nej, nej, nej, vi går ikke ind for atomkraft.
Og hr. Peter Hansen-Nord blev underkendt, og han bliver vist frataget sit ordførerskab i morgen, har jeg forstået på det.
Men sandheden er, at det har hr. Peter Hansen-Nord sagt tidligere, adskillige gange.
Han har sagt det her i Folketingssalen, og han har skrevet det på Venstres internetside.
Venstre har selv haft det stående gennem længere tid på deres internetside.
Så spørger jeg: Hvorfor har man ikke tidligere taget afstand fra atomkraft og hr. Peter Hansen-Nord?
Skyldes det monstro, at der skal være folketingsvalg inden så længe, og at Venstre har så travlt med ikke at lægge sig ud med nogen som helst? Man finder ud af i fokusgrupperne og meningsmålingerne, at det med atomkraft ikke er helt så smart at sige.
Så pludselig går man ud.
Man har i flere år offentligt sagt: Atomkraft er godt, det skal man have.
Pludselig i sidste øjeblik går man væk fra det.
Hvor er Venstres troværdighed henne i den her sag?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Det, jeg hører fru Elisabeth Arnold sige her og nu, kan jeg jo kun opfatte sådan, at Det Radikale Venstre har, som jeg også antydede i min tale, planer om at sænke rentefradragsretten, og det synes jeg kunne være interessant at høre fru Elisabeth Arnold bekræfte her fra Folketingets talerstol.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
I forbindelse med pinsepakken var forudsigelserne jo, at huspriserne ville falde, og at det ville være en ganske stor katastrofe for husejerne.
Det modsatte skete.
Huspriserne blev ved med at stige.
De blev ved med at stige.
Husene blev mere værd.
Det gjorde de, bl.a. fordi folk havde flere penge til rådighed og havde råd til at betale for dyrere boliger.
Markedet gik ikke i stå.
Markedet blev ikke smadret, som Venstre og De Konservative havde forudsagt.
Så hvis Venstre vil sænke skatten, hvis de borgerlige partier vil sænke skatten, så må de se i øjnene, at de husejere, der har store rentefradrag, får mindre glæde af de store rentefradrag, simpelt hen fordi trækprocenten falder.
Man må altså vælge, om man vil have store begunstigelser
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Hr. Søren Søndergaard kommenterede det, vi sandsynligvis og forhåbentlig da vedtager i morgen om opstramningen over for kriminelle asylansøgere.
Det er jo netop noget, vi gør for at sikre, at vi ikke får ødelagt al anden integration, der foregår i det her samfund.
Det er faktisk det, der er intentionen.
Det er jo noget, der helst også skulle gavne de mange.
For kommer der nogle få til Danmark med det formål at stjæle, som begår kriminalitet, som begår vold over for andre asylansøgere eller medarbejderne på asylcentrene, så skaber det jo frygt og utryghed, og det gavner da bestemt heller ikke den diskussion, vi så har med kommuner om placeringen af asylcentre.
De ting hænger jo også sammen.
Det gælder også, når vi snakker asylcentre og flygtninge og indvandrere.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-31:
Jo, men den lov, vi hastevedtager i morgen, er en lov, der omhandler, hvordan man kommer af med nogle relativt få kriminelle asylsøgere.
Det er ikke en lov, der omhandler, hvordan man løser det generelle problem med overbelægning, markant overbelægning på asylcentrene, som selvfølgelig fører til alle mulige gnidninger mellem folk, der er i en spændt situation.
Og jeg kan love for, at jeg har den opfattelse, at når sagsbehandlingstiden stiger med 50 pct. fra 1999 til 2000 - og det er altså ikke under nogen borgerlig regering - så er det for dårligt, og så burde der gøres noget umiddelbart.
Ikke nu et år efter at begynde at overveje at nedsætte en analysegruppe.
Og simpelt hen fordi vi synes, at det er for ringe, ønsker vi at fremsætte et forslag til vedtagelse under denne her debat.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Først og fremmest er der vel ikke grund til at fortælle det til hr. Søren Søndergaard, men så i hvert fald til papiret og til bogen, at sagsbehandlingstiden var væsentlig længere under den borgerlige regering.
Vi vil gerne længere ned.
Vi vil gerne have, at asylsagsbehandlingen bliver så kort og så effektiv som overhovedet muligt.
Det er jo også netop derfor, at vi har sat et analysearbejde i gang. Så kan hr. Søren Søndergaard mene, at det ikke er godt nok, at der skal gøres noget andet, men det er faktisk et udtryk for, at vi er interesserede i at tage fat i det her problem og gøre sagsbehandlingstiden noget kortere.
Vi skal bare huske på, at der også hele tiden udføres et kæmpe stykke arbejde.
Det er jo ikke sådan, at der ikke sker noget.
Men kan vi gøre det hurtigere, kan vi gøre det bedre, kan vi gøre det mere effektivt, så går vi selvfølgelig ind for det.
Med hensyn til asylcentrene kan jeg kun tilslutte mig hr. Søren Søndergaards betragtning om, at vi p.t. har et problem, vi er nødt til at forsøge at håndtere.
Det er vi enige i.
Vi forsøger alt, hvad vi kan.
Men for nu at undgå, at det sker igen, skal jeg gerne svare.
Finansministeriet har indgået en aftale om forsikring
Det betyder, hvis man får aids, at man kan få en pose penge, som man kan bruge til at sikre sin ægtefælle, eller man kan rejse ud.
Det har intet at gøre med den debat om forsikringssamfund, vi har her.
Men for at få svar på det, jeg spurgte om, vil jeg gerne stille spørgsmålet igen.
Hvordan kan Venstre støtte Trehøje-modellen?
Hvordan kan Venstre støtte det?
Mennesket først, siger Venstres ordfører.
Nej, den forsikrede først.
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg gerne vil stille, er omkring frit valg.
Venstres sundhedsordfører
Han siger én ting i Folketingssalen og gør noget andet i Århus Amt.
Skal det frie valg til sygehuse gælde i alle situationer?
Ja eller nej?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-31:
Jeg vil godt tillade mig at køre videre med diskussionen om den efter vores opfattelse dårlige måde, vi behandler flygtninge, der kommer til vores land, på.
Det kan godt være, der ikke er enormt mange stemmer i det, men det har vel også noget med solidaritet at gøre, hvordan man behandler dem, der er allersvagest, og det er jo den flygtningegruppe, der kommer til landet.
Jeg synes ikke, at den socialdemokratiske ordfører forholder sig til de reelle problemer.
Mig bekendt er den fortsat med at stige.
Jeg har ikke de nyeste tal, det kan være, at den socialdemokratiske ordfører har det.
Men sådan som jeg har fået det forklaret, fortsætter den med at stige. Og belægningsprocenterne på asylcentrene pr. 31. maj er jo langt over 100.
For eksempel er belægningsprocenten i Sandholmlejren over 160, og det siger jo noget om problemerne.
Og hvad er fru Pernille Blach Hansens svar til det
Jo, det er, at der skal nedsættes en analysegruppe.
Undskyld, har Socialdemokratiet ikke et andet alternativ til de her ting end en analysegruppe?
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Det er klart, at vores indsats først og fremmest vil koncentrere sig om at forsøge at få de her folk i aktivitet frem for bare yderligere passiv forsørgelse.
Der vil vi gerne forsøge at skubbe på arbejdsgiverne med hensyn til deres ansvar for at få nogle af de her mennesker i job, for at benytte servicejobbene mere aktivt ude i amter og kommuner.
Men jeg vil da gerne give håndslag på så langt hen ad vejen i hvert fald i forhold til hr. Holger K. Nielsen, at hvis der er udsigt til, at mange mennesker falder ud af systemet uden at få de 75 pct. aktivering, de skal have, så vil vi gerne tage det op sammen med forligspartierne og drøfte det.
Så vi vil meget gerne tage det op og se på det, hvis det reelt viser sig, at vi har et problem, for vi er selvfølgelig også optaget af, at folk ikke falder ud.
Det er lysende klart. Ud over det vil jeg så også sige om arbejdsmarkedsområdet, at der synes vi også, at den diskussion, vi nu skal have om aktivering, og hvordan vi får forbedret aktiveringen, gjort den mere fleksibel, mere regionaliseret, er en utrolig spændende debat, og vi vil også meget gerne høre SF's input og ideer til, at vi kan gøre aktiveringen bedre og mere målrettet, så vi fremover undgår de her diskussioner.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-31:
Fru Ulla Tørnæs var i sin tale på et eller andet tidspunkt optaget af forholdet mellem regeringen og Enhedslisten.
Ja, vil jeg sige til fru Ulla Tørnæs, hvis regeringen virkelig skulle være kommet ind på Enhedslisten, hvis regeringen virkelig skulle lytte til Enhedslisten og indfri nogle af Enhedslistens krav, så kan jeg fortælle fru Ulla Tørnæs, at det ville indebære, at unge mennesker i det her samfund ville få en bolig, de ville få et værelse, ikke bare i København, men i alle danske storbyer. Det ville indebære, at de arbejdsløse fik et løft.
Det ville indebære, at de tvangsaktiverede fik en bedre tilværelse og blev viklet ud af den tvungne aktivering.
Og det ville indebære, at alle de mennesker, der knokles ned i dagligdagen, fordi man f.eks. i den offentlige sektor hele tiden stiller krav om produktivitetsforbedringer, måske ville få en lidt mildere tilværelse i hverdagen.
Det var såmænd det, der ville ske. Men så talte fru Ulla Tørnæs om mennesket, det enkelte menneske og dets valgmuligheder.
Jeg synes, der var noget, fru Ulla Tørnæs glemte at fortælle i sin ordførertale, nemlig centralnervesystemet i Venstres økonomiforståelse og forhold til den offentlige sektor; udliciteringen, liberaliseringen.
Kan fru Ulla Tørnæs bekræfte, at det er afgørende for Venstre at sige, at jo mere udlicitering jo bedre? Kan fru Ulla Tørnæs bekræfte, at ved den udlicitering, der især har været, har det været de lidt ældre, der især er blevet presset ud og er kommet i en tvangssituation uden valg?
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Fru Ulla Tørnæs udviste stor omsorg for landets boligejere og nævnte, at pinsepakken var den hidtil værste skattereform for boligejerne.
Dér må jeg modsige fru Ulla Tørnæs.
Skattereformen fra 1986 var det hidtil værste for boligejerne, og jeg vil gerne sige til Venstre, at jeg synes, Venstre i den daværende borgerlige regering udviste et betydeligt politisk mod ved at gå sammen med De Konservative, CD, Kristeligt Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet om skattereformen i 1986, som flyttede rentefradragsretten fra fradrag i indkomsten til fradrag i skatten, og det betød, at man ikke ensidigt favoriserede de højeste indkomster i dette land.
Det var en ændring, der kunne føles, desværre også på et tidspunkt, hvor der ikke var god nok gang i beskæftigelsen og i lønudviklingen.
Derfor blev virkningerne på boligmarkedet desværre problematiske, men der udviste Venstre et betydeligt politisk mod.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jeg fik altså ikke noget svar fra Venstre på det med atomkraften.
Man har haft en ordfører, der siden 1998 har argumenteret aktivt for atomkraft.
Han har sagt det på Internettet, han har sagt det flere gange her i Folketingssalen.
Jeg synes også, at det er lidt synd for hr. Peter Hansen-Nord.
Han er jo en hæderlig mand.
Hvorfor skal han have hovedet hugget af, fordi han siger det på det forkerte tidspunkt?
Han har sagt det adskillige gange før.
Når jeg tager det her op, skyldes det jo også, at det i høj grad svækker vores forhandlinger med den svenske regering om Barsebäck.
Det er jo ganske vanskelige forhandlinger, som vi har dér.
Hvordan bliver det muligt at overbevise eller vride armen rundt på Göran Persson, når han ved, at der i Danmark sidder et stort borgerligt parti, der angler efter at få regeringsmagten efter næste valg, og som har et så tvetydigt forhold til det her, hvor man først i allerallersidste øjeblik, når det kommer frem i overskriften på en forside, siger: Åh, nej, det går vi ikke ind for alligevel, hvor man i 3½ år har haft stående officielt, har sagt officielt, at man går ind for atomkraft?
Det må da svække de danske forhandlinger ganske, ganske kraftigt i forhold til svenskerne, når Venstre forholder sig sådan.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Til hr. Holger K. Nielsen: I Venstre vil vi ikke have a-kraft, men vi vil have V-kraft!
Nej, spøg til side.
Jeg tror, man skal være SF'er for at mene, at hr. Peter Hansen-Nords særstandpunkt omkring a-kraft i Danmark har nogen som helst indflydelse på de forhandlinger, som den danske regering har med den svenske regering vedrørende Barsebäck.
Og jeg tror, man skal være SF'er for ikke at have forstået, at det ikke er Venstres politik, det, som hr. Hansen-Nord udtalte sig om.
Jeg har set, at en lignende udtalelse ganske vist er kommet fra Københavns overborgmester, men det kan da kun være i form af, at man havde behov for at profilere sig selv måske på bekostning af hr. Peter Hansen-Nord.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Han sagde det den 17. oktober 1998 i et internetbrev.
Han sagde det her fra Folketingets talerstol den 25. april 2000.
Han sagde det så sent som den 8. maj 2001.
Jamen sig mig engang, diskuterer
man aldrig ordførertaler i Venstres folketingsgruppe?
Er det gået helt upåagtet hen hos andre Venstrefolk, at Venstre har haft en energiordfører, der i fuld offentlighed de sidste 3-4 år har argumenteret åbent for atomkraft? Så i allersidste øjeblik siger man: Åh nej, det mener vi
ikke alligevel.
Jamen det er da aldeles utroværdigt, og alle vælgere må da få det indtryk, at Venstre ved man virkelig ikke hvor man har, især ikke når det drejer sig om atomkraft.
Og det svækker altså.
Ham her Göran Persson er en stor fyr.
Vores statsminister er også stor, men Göran Persson er endnu større, har jeg hørt.
Det gør det, alt andet lige, langt vanskeligere for den danske regering.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jamen jeg tager bestemt hatten af for den lille manøvre, som Enhedslisten foretog den 15. maj, hvor man vel roligt kan sige, at regeringen blev taget fuldstændig med bukserne nede.
Jeg har også udmærket studeret den lange liste af krav, som Enhedslisten har stillet til regeringen, og som jeg antydede i mit ordførerindlæg, bliver det spændende at se, hvordan regeringen vil imødekomme de krav.
Allerede nu her i forbindelse med kommuneforhandlingerne har jeg forstået, at det for Enhedslisten er en afgørende forudsætning for at sige ja i Finansudvalget, at den vækstramme, som regeringen har lagt frem, sprænges.
Men det kan vi jo måske vende tilbage til senere.
Så spørger hr. Søren Kolstrup om Venstres udliciteringspolitik: Kan jeg bekræfte, at det er et mål i sig selv for Venstre at udlicitere?
Det kan jeg ikke.
Jeg kan derimod dementere, at det ikke er noget mål i sig selv at udlicitere, men det er et mål for os at spørge til prisen, det er der al mulig sund fornuft i.
Det gør jeg i øvrigt også selv, når jeg er ude at handle.
I min egen privatøkonomi sørger jeg altid for, at jeg får det bedste tilbud.
Jeg synes også, at folkevalgte skal sørge for, at vi forvalter borgernes penge bedst mulig, og det er dét, det handler om, vil jeg sige til hr. Søren Kolstrup.
Jeg er til gengæld ked af at måtte konstatere, eller lad mig sige, at måske var det forventeligt, at jeg kan konstatere, at fru Elisabeth Arnold og Det Radikale Venstre kun kan lave skatteomlægninger, hvis det medfører skatteforhøjelser.
I Venstre ønsker vi en anden indgangsvinkel.
Vi ønsker at sænke skatterne.
Og derfor skal pengene være der, førend vi kan begynde at lave om på skattesystemet.
Men hensyn til Århus Amt er det klart, at man har været i et dilemma imellem at bevare et lille sygehus og så Skejby Sygehus, men i det øjeblik pengene følger patienten og man frit kan vælge - hvis patienterne ønsker at blive behandlet på et andet sygehus - er det da patienterne, der skal bestemme, hvor behandlingen finder sted.
Det er sådan set det, der er pointen med det frie valg, at patienterne skal have lov til at blive behandlet dér, hvor de ønsker at blive behandlet.