runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Jeg vil gerne udtrykke min allerstørste glæde over, at et samlet Folketing bakker op bag det her lovforslag.
Jeg synes, det er rart at kunne konstatere, at når vi alle sammen kan se, at der er et reelt problem, kan vi også stå sammen herinde.
Det vil jeg gerne sige tak for.
Derfor sætter vi nu ind, og vi sætter ind med et forslag, som har en konsekvens.
Det gør vi, efter at vi har gennemført en treleddet aktionsplan.
Da jeg for et års tid siden blev skatteminister, var jeg klar over, at her var et problem, vi måtte se på.
Vi startede med en informationskampagne i foråret.
Vi lavede nogle razziaer og kontrolbesøg i forsommeren og konstaterede, at selv om vi havde gjort utrolig meget for at informere, også på andre sprog, var der alligevel, specielt i Københavnsområdet, en meget, meget, meget stor procentdel, som ikke havde forstået budskabet.
Det synes jeg er uacceptabelt, og derfor gik vi i gang med tredje led i aktionen, nemlig konsekvensen, og det er den, vi er i gang med nu.
Jeg vil gerne sige, at der er rejst nogle spørgsmål, som vi naturligvis ser på under udvalgsarbejdet.
Jeg synes specielt, at SF's ordfører, hr. Aage Frandsen, har peget på en meget vigtig ting, nemlig spørgsmålet om bagmændene.
Det her handler jo ikke bare om kioskerne.
Det handler i høj grad
også om bagmændene.
Derfor har vi sat kræfter ind på at komme efter også den side af sagen.
Der kører i øjeblikket en række retssager.
Vi har haft razziaer på nogle af de store grossistvirksomheder, hvis man kan bruge det udtryk.
Jeg er også villig til at se på spørgsmålet om ikrafttrædelsestidspunktet, som har været rejst.
Når der er sat 2 måneders kadence ind her efter vedtagelsen, er det jo, fordi man også her havde forestillet sig en intensiv informationskampagne, men det synes jeg vi skal drøfte i udvalget.
Jeg ser i hvert fald rimelig afslappet på det.
Hvis vi skal fremskynde det, så er det fair nok. Så er der spørgsmålet om provenu.
Der er jo ikke nævnt noget tal.
Det er åbenbart de regler, man har, når det drejer sig om strafferetslovgivning, og det skal jeg ikke gøre mig klog på.
Men udgangspunktet er åbenbart, at man tror, at alle retter sig efter loven, og derfor kan man ikke provenuberegne sådan noget.
Men man kan selvfølgelig godt give et skøn over det, og det vil vi meget gerne levere.
Det er klart, at der da selvsagt må være tale om en ganske pæn indtjening.
Selvfølgelig er det vigtigt, for vi skal være opmærksomme på statens økonomi og finanser, det er klart nok.
Men det helt, helt afgørende for mig er den retssikkerhed eller mangel på samme, som den lovlydige kioskejer oplever, når han hver morgen slår sin dør op og ser konkurrenten på den anden side af gaden sælge Coca-Cola, chokolade og alle mulige andre ting væsentlig billigere, end nogen i øvrigt er i stand til, hvis de følger reglerne.
Det mener jeg er utilstedeligt, og derfor er jeg glad for, at et samlet Folketing er parat til at bakke op.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Jeg forstod på ministeren, at de 2 måneder, der skal gå fra offentliggørelsen i Lovtidende, til loven træder i kraft, var for, at man kunne iværksætte en informationskampagne.
Det glæder mig, at ministeren ikke ser så tungt på, om der skal gå 2 måneder eller ej.
Jeg synes ikke, der er noget behov for 2 måneder.
Jeg synes, det virker lidt vattet, at nu går vi ud og fortæller alle de kriminelle, at om 2 måneder kommer vi efter jer.
Nu laver vi en lov, og den synes jeg skal virke med det samme.
Sådan må det være.
Så undlod ministeren at tage stilling til mit spørgsmål fra første omgang, nemlig hvorvidt ministeren mener, at Danmarks tiltrædelse af Schengenaftalen har været med til at danne grobund for, at kriminaliteten på det her område har taget så voldsomt et omfang, som den har gjort de sidste par år.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-11-15:
Jeg rejste en række spørgsmål, som jeg egentlig heller ikke forventede at skatteministeren skulle kunne svare på ved den her lejlighed.
Men jeg synes, der var ét spørgsmål, som jeg godt ville have haft skatteministerens kommentar til. Hvis vi nu får disse gentagelsestilfælde - tredje gang - er skatteministeren så indstillet på at stille et ændringsforslag, så de, der gentager overtrædelserne, kan blive frataget retten til at drive virksomhed, om det så er en engrosvirksomhed eller en butik? Hvis ikke man har et eller andet, der strammer det her op ved gentagelser, får man det måske aldrig stoppet.
De andre spørgsmål skal vi bede om at få besvaret i udvalget.
Men kunne skatteministeren tilkendegive, at der nu er tale om en trelagsplan?
Er der afsat personale til at løse den opgave, det er at kontrollere det her?
Vil man se, at det virker 2 måneder efter lovforslagets vedtagelse?
Det synes jeg er helt afgørende, specielt set i lyset af, at man jo trods alt har reduceret medarbejderstaben med 900 i Told og Skat.
Så er der et supplerende spørgsmål: Har politiet ressourcer og vilje til at følge op på det her område, hvor der er tale om politimæssig efterforskning?
Der har været eksempler de seneste dage, hvor man netop fra politiets side siger, at man ikke har disse ressourcer til rådighed.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Jeg skal ikke forlænge debatten meget, men kun lige svare på de stillede spørgsmål.
Jeg synes faktisk, at vi, nu da vi er enige i hovedtrækkene i lovforslaget, ikke skal gå ned i petitesser med drøftelser af konkrete detaljer her og nu.
Men lad mig sige om spørgsmålet vedrørende Schengen: Jeg har intet belæg for at sige, at Schengen skulle have bidraget til denne her sag.
Tværtimod er jeg faktisk af den opfattelse, at Schengensystemet har mange positive elementer i sig.
Jeg vil godt give et enkelt eksempel.
Den dag, Schengen trådte i kraft, var jeg tilfældigvis i Island.
Der oplevede jeg, at tre østeuropæere blev udvist, samtidig med at jeg kom til lufthavnen.
Hvordan kunne det ske?
Jo, for lige præcis på det tidspunkt var den infrastråle, som man bruger til at afsløre falske ting, sat i kraft, og det var på få sekunder afsløret, at de tre var uønskede i Schengenland.
Hvad er så det interessante ved historien?
Jo, det interessante ved historien er, at de samme tre var gået igennem Københavns Lufthavn dagen forinden, altså før Schengensystemet var trådt i kraft, uden at nogen havde krøllet et hår på deres hoved.
Det synes jeg med al ønskelig tydelighed viser, at Schengensystemet altså har en ganske stor effekt, men det er sådan set en anden diskussion.
Derfor tror jeg, formanden næppe tillader, at jeg går videre i den.
Jeg vil derfor henvende mig til Socialdemokratiets ordfører, hr. Vernersen, og for det første kvittere for, at Socialdemokratiet står bag forslaget.
Det er jeg glad for.
Så er der spørgsmålet om højere prioritet.
Det er sådan, at det jo også af finanslovaftalen er fremgået, at vi har prioriteret dette område.
Jeg skal ikke her sige i detaljer på hvilken måde og hvilke etater osv., men det ligger altså i finanslovaftalen.
Det er helt oplagt, at Told og Skat i høj grad har fokus på det her område.
Så vil jeg endelig til sidst sige, at bødesystemet jo er beskrevet i selve lovforslaget og i bemærkningerne til det.
Jeg mener, det må være mærkbart, og det, der her er lagt op til, er jo, at man for hver enkelt overtrædelse giver en bøde.
Nu er det jo domstolene, der til syvende og sidst afgør det.
5.000 kr., hvis der er problemer med øl osv. Så kan man meget hurtigt komme op på at skulle af med 20.000 kr., inden man ser sig om, og personlig havde jeg ikke noget imod, at man doblede op, næste gang man kom i forretningen. Jeg er overbevist om, at den vej vil sætte sig tydelige spor i hele branchen.
Der vil meget hurtigt vise sig en effekt af et så effektivt indgreb, og derfor har vi ikke villet gå ind i overvejelser om alle mulige andre ting. Lad os nu se, om ikke det her virker.
Det tror jeg faktisk på det gør.
Freddy Dam (V), 2002-11-15:
Lovforslag nr. L 65 indeholder forslag til forenkling af en række skatteregler, herunder gennemførelse af forenklingsinitiativer fra regeringens handlingsplan.
Lovforslaget vil gøre det muligt at fortrykke befordringsfradraget på selvangivelsen.
Herefter skal man ikke selv beregne afstand og beløb.
De nødvendige oplysninger fås fra arbejdsgiveren, og lønmodtageren skal kun reagere, hvis der er fejl i angivelsen.
I første omgang er det ikke muligt at gennemføre fortryk for alle lønmodtagere.
F.eks. må lønmodtagere med flere samtidige arbejdsgivere holdes uden for, men forslaget er dog et skridt på vejen.
Forslaget ophæver i øvrigt den længstlevendes pligt til at betale tillægsskat - det er inden for dødsboskattelovgivningen - hvis den afdøde ægtefælle har tilsidesat skattereglerne forud for dødsfaldet.
I Venstre finder vi det ganske urimeligt, om længstlevende skal bøde for en lovovertrædelse, som den afdøde har gjort sig skyldig i, men som ægtefællen ikke har kendskab til.
Men selvfølgelig skal selve restskatten betales.
På et andet område bliver det efter lovforslaget muligt at undgå at stille sikkerhed i fulde 18 måneder.
Ordningen er sådan i øjeblikket, at nyregistrerede virksomheder skal stille sikkerhed i 18 måneder for betaling af visse skatter og afgifter, hvis ikke virksomhedens formue udgjorde 125.000 kr. ved registreringen.
Forslaget indebærer, som jeg nævnte, at sikkerhedsstillelsen kan ophæves, når formuen udgør 125.000 kr., hvis virksomheden ellers har betalt alle skatter og afgifter til tiden.
En anden del af lovforslaget skal gøre det muligt at fortrykke fradragsberettigede renter af studielån på selvangivelsen.
Forslaget giver skatteministeren en selvstændig bemyndigelse til at fastsætte regler for indberetning af studielånsrenter, og det vil medføre, at en stor del af skatteyderne kan undgå selv at opgøre renterne.
Skattemyndighedernes indsats med kontrol og vejledning lettes, hvad man kun kan hilse med tilfredshed.
Endelig forlænger lovforslaget afgiftsfritagelsen for mindre solcelleanlæg til elfremstilling i yderligere en 4-års-periode fra den 1. januar 2003.
Dette forslag fremsættes for at fremme udbredelsen og anvendelsen af solcelleanlæg og for at øge udbredelsen af solcelleteknologien, der fortsat ikke er tilstrækkelig rentabel.
Om end der er tale om en blandet buket, indeholder den elementer, der alle letter hverdagen for lønmodtagerne og skattemyndighederne uden at lægge væsentlige byrder på virksomhederne, og forslaget får derfor Venstres fulde støtte.
Mikkel Dencker (DF), 2002-11-15:
Vi ser meget positivt på, at de mange skatteydere i Danmark, som modtager, og som har ret til befordringsfradrag, nu slipper for besværet med selv at skulle sidde og udfylde selvangivelsen.
Det er en meget positiv ting, og vi har set frem til gennem lang tid, at det skulle realiseres.
Det samme gør sig gældende med SU-lån.
Det er utrolig kompliceret for de tidligere studerende selv at skulle sidde og beregne deres rentefradrag, og i og med at det er så svært, er der vel også mange, der kommer til at snyde sig selv for et rentefradrag, som de ellers har været fuldt berettigede til.
Derfor er vi meget glade for dette forslag, og også de øvrige punkter i dette lovforslag støtter vi.
Så det er et samlet ja.
Jørgen S. Lundsgaard (KF), 2002-11-15:
Det er noget af en buket, det her.
Med lovforslaget bliver der hjemmel til at fortrykke befordringsfradrag og studielånsrenter på selvangivelsen, ophævelse af tillægsskat ved død, enklere regler for virksomheders sikkerhedsstillelse og afgiftsfritagelse for mindre solcelleanlæg til elfremstilling.
Fortrykt befordringsfradrag er en forenkling for såvel skatteydere som skattemyndigheder
, idet befordringsfradraget er den væsentligste hindring for, at flere skatteydere kan få en årsopgørelse sammen med den fortrykte selvangivelse.
Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, at der ikke i forbindelse med forslaget pålægges arbejdsgiverne unødige eller ekstra administrative byrder.
Vi er derfor opmærksomme på, at første fase af lovforslaget ikke kræver andre indberetninger fra arbejdsgiver end dem, der allerede i dag indberettes på den årlige oplysningsseddel vedrørende de ansatte. Fortrykt fradrag for studielånsrenter er også en forenkling for såvel skatteydere som skattemyndigheder.
Med hensyn til tillægsskat ved død indebærer gældende regler, at den efterlevende ægtefælle kan blive pålagt en surrogatstraf for forhold, den afdøde ægtefælle har begået uden den efterlevende ægtefælles vidende.
Det er ikke rimeligt.
Derfor er det en positiv konsekvens af lovforslaget, at alene de personer, der selv har begået strafbare forhold, kan pålægges tillægsskatter.
Ophævelsen af reglen om tillægsskat ved død indebærer endvidere, at den dertil knyttede administration hos på den ene side skattemyndigheder og skifteretter og på den anden siden dødsboet og ægtefælle bortfalder.
Det vil betyde en lettelse
for såvel myndigheder som borgere.
Nystartede virksomheder har det på mange måder svært.
Dette vil virksomhederne opleve som større smidighed i reglerne samtidig med en økonomisk besparelse.
Det gavner også iværksætterkulturen.
En ønske fra den videnstunge iværksættervirksomhed om, at immaterielle rettigheder kan indgå på lige fod med andre værdier i opgørelsen af en virksomheds formue er ikke med i dette lovforslag.
Det er stillet i udsigt i regeringens konkurrencepakke.
Der arbejdes på det, og vi håber at kunne løse det i et senere lovforslag.
Så kommer vi til solcelleanlæggene.
Afgiftsfritagelse for mindre solcelleanlæg til elfremstilling har til hensigt at fremme udbredelsen og anvendelsen af solcelleanlæg til elfremstilling.
Ordningen har succesfuldt medvirket til etablering af en række anlæg i Danmark, men teknologien er endnu ikke så rentabel, at der kan opnås acceptabel økonomi på de ca. 300 eksisterende anlæg og de nyetablerede anlæg.
Det er derfor af væsentlig betydning, at vi gennem en afgiftsfritagelse sikrer, at dansk industri gennem et hjemme- og demonstrationsmarked fortsat kan deltage i udviklingen af denne nye teknologi.
Lovforslaget indeholder en række positive forenklingsforslag på skatte- og afgiftsområdet og viser regeringens vilje til at forenkle og effektivisere den offentlige sektor og lette de administrative byrder for erhvervslivet og den enkelte borger.
Det Konservative Folkeparti kan derfor varmt støtte forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Uanset at lovforslaget lanceres under begrebet forenkling, er der selvfølgelig i det her lovforslag som i det tidligere lovforslag, der har overskriften forenkling, også andre elementer.
Når det drejer sig om de rene forenklingsforslag, er det jo fornuftigt, at vi, når den teknologiske mulighed er til stede, benytter os af den.
Det kan godt være, at det er kompliceret at lave, men for borgeren bliver det enklere, og borgeren er ligeglad med, at det eventuelt har været noget teknisk at få lavet forinden.
Borgeren oplever, at det er en fordel, at det allerede kan være på den forskudsangivne selvangivelse.
Når det drejer sig om de andre forslag, må jeg nok sige, at det selvfølgelig kan være, det er forenklet lidt, men det kommer nok primært af andre hensyn, der gør sig gældende.
Men uanset om det er det ene eller det andet motiv, mener vi generelt set, at det her lovforslag er udmærket, og vi kan støtte det. Der kan være nogle enkelte dele, hvor man skal se efter, om de nu også er hensigtsmæssige i forhold til nogle andre hensyn.
Men umiddelbart kan vi ikke se, at der skulle være noget generelt forbehold, slet ikke, og heller ikke noget specielt forbehold i forhold til de enkelte elementer, som er i lovforslaget.
Derfor støtter vi det.
Jytte Wittrock (S), 2002-11-15:
Jeg vil godt starte med de sidste og sige: Ja, det er sørgeligt, at vi ikke er med i medieaftalen, men det er altså også sørgeligt, at der ikke reelt blev lyttet til, hvad det var for nogle problemer, der stod tilbage til sidst.
Uanset om jeg måske personligt i løbet af en periode har givet udtryk for noget, er det vel sådan, at man er der på en gruppe vegne, og hvis konklusionen er, at der ikke er givet indrømmelser nok i løbet af den nat, så er der ikke givet indrømmelser nok, og så er vi ikke med.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-15:
Det er vigtigt for Kristeligt Folkeparti, at skattesystemet bliver enklere for brugeren, mere gennemskueligt eller overskueligt for dem, der skal arbejde med det.
Vi mener, at det her forslag er et lille skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-11-15:
Også denne gang er jeg i den lykkelige situation at kunne takke, fornemmer jeg, et enstemmigt Folketing for tilslutning til dette lovforslag.
Der er stillet et par enkelte spørgsmål omkring detaljer
i lovforslaget.
Dem vil jeg selvfølgelig vende tilbage til i udvalget.
Jeg glæder mig ikke mindst på brugernes vegne over, at de nu får lettet deres hverdag.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-11-15:
Lovforslaget gennemfører to EU-direktiver, dels omkring moms på ydelser leveret ad elektronisk vej, dels om en forenkling, modernisering og harmonisering af kravene til momsfakturering.
Reglerne omkring moms på ydelser leveret ad elektronisk vej, dvs. hovedsagelig film og musik, der leveres på den måde, har givet anledning til problemer, bl.a. omkring hvor og hvornår der skal betales moms.
Med direktivet og lovforslaget skal der fra 1. juli 2003 ikke betales moms af salg af elektronisk leverede tjenesteydelser, når virksomheder i EU sælger ydelserne til kunder i tredjelande.
Fremover skal der pålægges moms i forbrugerlandet.
Det vil betyde en ligestilling af EU-landene og øvrige landes konkurrencesituation på ydelser leveret ad elektronisk vej, når momsen er den samme, uanset om varen er produceret i hjemlandet eller kommer fra f.eks. Indien. EU-direktivet om harmonisering af kravene til momsfakturering vil på længere sigt forenkle den grænseoverskridende handel.
Derudover giver EU-direktivet danske virksomheder bedre muligheder for at opbevare elektroniske momsfakturaer i udlandet.
Lovforslaget betyder også, at vi stopper det hul, hvor f.eks. danske busselskaber har en økonomisk fordel ud af at eksportere busser til udlandet uden for EU og derefter leje dem tilbage for at undgå at betale dansk moms.
Ændringen kommer kun til at gælde lande uden for EU.
Alt i alt er der tale om en række ændringer af momsloven, der er ganske fornuftige og rimelige, og som vil ændre en række urimeligheder i den eksisterende lovgivning, herunder ikke mindst i spørgsmålet om ydelser leveret ad elektronisk vej.
Det kan også ses i høringssvarene, der alt overvejende er meget positive.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-11-15:
I Socialdemokratiet er vi også positive over for denne her lov og bemærker, at vi skal have gennemført to EU-direktiver, som knæsætter principper om, at i forbindelse med salg af elektroniskleverede tjenesteydelser til kunder i tredjelande skal der ikke betales moms, og at der selvfølgelig skal erlægges moms af de tredjelande, som importerer til en privat kunde her i landet.
På den måde får man sikret, at konkurrencemæssige forhold er i orden.
Også det kan vi støtte fuldt ud plus de ændringer, der er i det.
Dog har vi i forbindelse med høringssvarene, hvor der er blevet rejst en del spørgsmål, ikke mindst omkring definitioner af off- og online-ydelser, behov for, at vi i udvalget grundigt gennemgår dem og får nogle svar fra ministerens side, så vi er helt sikre på, at vi ikke løber ind i nogle store uhensigtsmæssigheder i den forbindelse.
Men alt i alt kan vi støtte forslaget, og jeg skal meddele, at Det Radikale Venstre også kan støtte forslaget.
Naser Khader (RV), 2002-11-15:
Et meget kort spørgsmål til Venstres ordfører: Skal TV 2 privatiseres uanset arbejdsgruppens resultater, eller er du enig med Dansk Folkeparti i, at TV 2 kun skal privatiseres, hvis arbejdsgruppen sandsynliggør det eller godtgør det?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
Det er i orden, at man ikke kan skjule sin begejstring, men man skal jo alligevel være opmærksom på, hvor meget der så ligger i det, der er gennemført.
Hr. Jens Rohde fremhæver, at man nu har ophævet monopolet på radioområdet.
Men lå der ikke også en femte kanal i den tidligere radio- og tv-aftale, som hr. Jens Rohde ikke havde del i?
Vi skal jo ikke fremstille det, som om alting er nyt, hvis ikke det er helt nyt.
Og det andet: Hr. Jens Rohde lægger meget vægt på, at borgeren nu skal kunne vælge alt det der.
Man skal købe det hele og i pakker.
Borgerens frihed må også være friheden til at blive fri for at betale for noget, man ikke har fået.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-11-15:
Da lovforslaget er en nødvendig implementering af et EU-direktiv, går Kristeligt Folkeparti ind for lovforslaget, men det bliver dog under udvalgsarbejdet nødvendigt at få præciseret nogle af udtrykkene, som er anvendt i lovforslaget, bl.a. en definition af, hvad elektroniske ydelser er.
Pernille Falcon (EL), 2002-11-15:
Det er et momsdirektiv, der tvinger Danmark til at acceptere, at man kan slippe for at betale dansk moms på busser produceret i Danmark, som kører rundt i Danmark, bare de først sælges til Tyskland og derefter leases tilbage til Danmark.
Den slags sale and lease back-arrangementer findes der mange eksempler på, og ansvaret for, at det forholder sig sådan, er altså det her EU-direktivs.
Det synes Enhedslisten der bør gøres op med, og derfor ville vi foretrække, at Danmark kunne gennemføre den skatte- og momspolitik, som vi ønsker, uafhængigt af diverse EU-direktiver.
Uanset den grundlæggende holdning vil vi naturligvis forholde os konkret til forslagets elementer.
Vi synes, det kan være meget fornuftigt at sikre, at der betales moms af ydelser leveret elektronisk fra et land uden for EU til Danmark samtidig med, at momsen på varer, der produceres i Danmark og sælges til f.eks. USA, afskaffes.
Vi vil dog gerne have en lidt mere udførlig forklaring på, hvordan man i praksis vil sikre sig, at virksomhederne uden for EU reelt kommer til at betale moms for de elektroniske ydelser, de leverer.
Umiddelbart synes vi, der må være mange måder at omgå det på.
De udvidede krav til momsfakturering kan vi også støtte, men vi vil godt have sikkerhed for, at disse udvidelser giver tilstrækkelig sikring mod snyd, når der tages hensyn til den teknologiske udvikling. Vi støtter naturligvis også, at den mulighed, der i dag foreligger for at slippe for at betale dansk moms ved f.eks. at sælge en bus til et land uden for EU og derefter lease den tilbage, forsvinder, men så meget desto mere grotesk bliver det, at det ikke kan forhindre landene inden for EU i at gøre det.
Skatteministeren siger, at det skyldes EU's sjette momsdirektiv.
Vi vil derfor gerne have et svar på, hvornår ministeren forventer, at en ændring af dette direktiv kan gennemføres, og vi undrer os da også over, hvorfor den problemstilling ikke er blevet taget op under den sidste revision af direktivet.
Under alle omstændigheder er Enhedslisten positiv over for forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2002-11-15:
SF kan støtte lovforslaget.
Det drejer sig, som det er nævnt af tidligere ordførere, om to direktiver fra EU.
Det er klart, at når det drejer sig specielt om elektronisk levering af tjenesteydelser, er det et komplekst felt, vi er inde i, men uanset at der kan være nogle besværligheder med det her - det kan også vise sig i praksis efterfølgende - så må man jo gøre det, man kan gøre i denne her forbindelse.
Der er nogle ting i det, som man måske ikke på indeværende tidspunkt kan overskue konsekvenserne af, men det er i hvert fald nødvendigt at lave nogle regler på de her områder, som også er ensartede i EU.
Når det drejer sig om harmonisering af momsfaktureringsbestemmelser, ja, så er det et af de eksempler, hvorom man kan sige, at det da altså er fornuftigt, at man har noget i et land, som man også har i nabolandet på samme måde, og at det er besluttet i fællesskab, at de ting vil man have.
Så derfor er vi både tilhænger af, at EU gør det, og af, at vi implementerer det i Danmark.