runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2003-11-18:
Ethvert moderne samfund er fuldstændig afhængigt af velfungerende it-systemer og de it-motorveje, systemerne anvender.
Man kan ikke i dag forestille sig, at al den information, som samfundet i dag anvender til sin opretholdelse og udvikling og i de daglige funktioner, skulle foregå ved hjælp af manuelle rutiner, og derfor er det af yderste vigtighed, at it-systemerne fungerer altid og vedholdende.
Med det udbyggede internet og anden form for kommunikation mellem computere er også mulighederne for kriminalitet på området kommet frem.
Mere og mere handel foregår via internettet, og hvor der er penge med i spillet, er der også kriminalitet.
Men it-kriminaliteten har det specielle aspekt, at den, der vil begå en forbrydelse ved hjælp af en computer, ikke behøver at være fysisk til stede dér, hvor selve forbrydelsen finder sted, hvor den falske transaktion gennemføres, og derfor er dette lovforslag en nødvendighed.
At Danmark samtidig ratificerer en konvention, denne gang ikke fra EU, men fra Europarådet, kan kun glæde mig som medlem af dette råd, også selv om meget af det, der kommer fra det, somme tider har karakter af noget andet.
En anden specialitet ved it-kriminalitet er, at loven fastslår, at man bliver forbryder, før den reelle kriminelle hændelse har fundet sted.
Det vil sige, at hvis man uretmæssigt har erhvervet sig passwords, adgangskoder, falske betalingskort og betalingsnumre eller skabt falske elektroniske penge, har man begået en kriminel handling.
En uretmæssig besiddelse og erhvervelse af disse immaterielle værdier, hvad enten de er til eget brug eller med salg for øje, er en forbrydelse.
Ethvert angreb på it, på edb-systemer, hacking og ødelæggelse af et systems fungeren, ændring af data, udsendelse af spam eller andre forstyrrelser af et offentligt net, uretmæssigt stillen andres værker til rådighed på nettet og piratkopiering vil også være en form for forbrydelse, og ligeledes vil virusangreb selvfølgelig være ulovlige.
Også tilskyndelse, råd eller dåd til at kunne gennemføre denne nye form for kriminalitet bliver strafbar.
Jeg vil gentage, at det er af absolut vital betydning, at et så vigtigt kommunikationsmiddel som elektronisk overførsel af data fungerer hele tiden og uden afbrydelser.
Dansk Folkeparti er helt på linje med Brydensholt-udvalgets anbefalinger, men erkender også det store arbejde, Justitsministeriet yderligere har udført,
hvor f.eks. strafferammen i flere tilfælde er hævet til 6 år frem for de foreslåede 4 år.
Ligeledes finder Dansk Folkeparti det rigtigt, at begrebet elektroniske penge skal kunne defineres som det, der på et givet tidspunkt opfattes og fungerer som elektroniske penge i folks bevidsthed.
Helt konkrete definitioner her og nu kunne medføre en omgåelse og en efterfølgende en kriminel handling.
Med de nye bestemmelser vil det også blive muligt for politiet at udstikke krav om hastesikring af data, så bevismaterialet kan bevares til senere brug.
Også den mulighed finder Dansk Folkeparti nødvendig, og Dansk Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Louise Frevert (DF), 2003-11-18:
Jo, det er da fuldstændig rigtigt, det er også derfor, vi mener, at de skal være frivillige.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-18:
Jeg forholder mig ikke til, om det er rimeligt eller ikke rimeligt, jeg forholder mig til, at man giver et løfte.
at man forbeholder sig ret til at ændre hjørner i dagpengesystemet, hvis det fungerer uhensigtsmæssigt, og det er jo det samme, som statsministeren sagde til hjemmeserviceejeren: Der vil være ting, vi laver om. Statsministeren prøver at fremstille det, som om det bare var så uskyldigt, og at det her også er uskyldigt. Det, der er et problem ved statsministeren, er, at efter at have sagt, at man ikke vil lave noget om, tilføjer man: Jamen der kan være noget, der fungerer uhensigtsmæssigt, og så forbeholder vi os ret til at ændre det hele, for det er jo et helt andet emne, nemlig hjemmeservicesystemet, vi har at gøre med i dag. Det efterlader det indtryk, at det, der virkelig rammer statsministeren, er noget, som kan vises i tv, og det har vi jo også erfaring med fra den tidligere statsminister.
Gang på gang er der virkelig noget i tv, der rammer ens troværdighed, men det her er bare noget på papir, og så er det ikke så farligt.
Frank Jensen (S), 2003-11-18:
Jeg tror, statsministeren har studeret søndagsaviserne ganske nøje og set, at vælgernes tillid til statsministeren og hans regering er stærkt på retur.
Det må da bekymre enhver statsminister, når vælgerne reagerer på den måde, at over 60 pct. erklærer, at dagpengesagen har givet et troværdigsproblem for statsministeren.
Jeg vil spørge statsministeren: Er statsministeren ikke nervøs for at få samme dom af vælgerne i denne sag? Statsministeren står her og siger, at det, statsministeren sagde før valget, skulle ikke forstås helt, som alle har forstået det, men vi er mange her, der har fået henvendelser fra små hjemmeservicefirmaer, der har opfattet statsministerens tilsagn til den pågældende læser af B.T. som et løfte om, at hvis Venstre fik magt, som de havde agt, ville de ikke ændre på hjemmeserviceordningen.
Men nu er fakta, at der er begået et løftebrud over for vælgerne, så bør statsministeren ikke meget hurtigt trække den del af aftalen tilbage, sådan som han gjorde på dagpengeområdet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Også her gælder det, at hykleriet ingen grænser kender, især ikke for hr. Frank Jensen, som var minister i en regering, hvor den daværende erhvervsminister i hvert fald havde udtalt sig på en sådan måde - det er jo helt tydeligt - at det hos nogle havde efterladt det indtryk, at den daværende regering helt ville afskaffe hjemmeserviceordningen.
Det har vi heller ikke gjort, men vi har ændret hjemmeserviceordningen således, at den nu er målrettet de mindrebemidlede grupper i befolkningen.
Så kan jeg kun gentage til hr. Aage Frandsen: Når det gælder dagpenge, har jeg sagt flere gange, og jeg gentager det her, at regeringen kommer ikke med noget forslag vedrørende dagpenge på denne side af valget.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-18:
Jeg forstod på hr. Ole Stavad, at der ikke var noget forslag fra den daværende regering, og derfor holder det med at tale om hykleri vel heller ikke.
Det holder i hvert fald under ingen omstændigheder, når det gælder mig.
Jeg spørger igen statsministeren: Når der er en forskel på, at man trækker forslaget om ændring af dagpengesystemet tilbage, men ikke trækker forslaget om hjemmeservice tilbage, holder det da ikke at argumentere med, at når det drejer sig om hjemmeserviceordningen, vil man ramme nogle, som har råd til det.
Det var jo også det, man ville med ændringen af dagpengesystemet, så derfor kan den eneste forklaring vel kun være, at når man kan se i tv, at statsministeren virkelig lover noget, er han sårbar, og så trækker han forslaget tilbage.
Derfor er der kun én ting at opfordre til, og det er at lade et kamera følge statsministeren rundtomkring i landet,
ikke mindst i den kommende valgkamp,
fordi statsministeren vil måles efter, hvilke billeder der er af statsministeren - ikke af Det Konservative Folkeparti, for det er ligegyldigt, hvad de mener, men af statsministeren.
Jeg synes sådan set, det er bevist, at regeringen er sårbar, og når man er sårbar, indretter man sig efter det, uanset om det, man gør, er sagligt rigtigt eller sagligt forkert.
Men er man ikke sårbar, eller mener man, at man ikke er sårbar, gør man det ikke.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-18:
Det er jo ikke sikkert, det er sådan i Venstre, men har statsministeren ikke tænkt over, at den måde at fremstille denne sag på faktisk er dybt manipulerende?
Tror statsministeren virkelig, at befolkningen accepterer, at man på den måde manipulerer en fremstilling, der har stået klart for de fleste?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Jeg afviser fuldstændig hr. Aage Frandsens fremstilling og ligeledes hr. Jens Peter Vernersens.
Jeg har udtrykkelig sagt, at der altid kan være nogle ting, man skal se på, og det har vi gjort.
Vi føler, det er rimeligt at lave en hjemmeserviceordning, der er målrettet de mindrebemidlede grupper i befolkningen, og det er det, vi har gjort.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-18:
Det er desværre lidt i samme genre.
Det er bemærkelsesværdigt, at vi her lige før regeringens 2-års-fødselsdag konstant er nødt til at være optaget af de gange, statsministeren har været ude og love noget, der efterfølgende ikke holdt.
Jeg synes også, det er bemærkelsesværdigt, at regeringen siger, at når presset er tilstrækkelig stærkt, ændrer man kurs.
Jeg synes, det giver anledning til dette spørgsmål
: Hvad så med de for alvor dårligt stillede, hr. statsminister?
Hvis det er sådan, at regeringen giver sig, når det folkelige pres er stærkt nok, og når vælgernes mening står skarpt nok mejslet ud, er det klart, at man som socialordfører kan blive dybt bekymret for de mest udsatte grupper, som ikke er i stand til at mobilisere det voldsomme pres, og som ikke nødvendigvis er fotograferet sammen med statsministeren.
Vil statsministeren medgive, at de udsatte grupper er ekstremt udsatte med den strategi?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Jeg må ærlig talt tilstå, at det ikke gik op for mig,
hvad pointen i hr. Villy Søvndals spørgsmål egentlig var
Villy Søvndal (SF), 2003-11-18:
Jeg forstår ikke, at statsministeren ikke forstod spørgsmålet, for jeg mener sådan set, det er meget enkelt og også meget tydeligt belyst.
Statsministeren redegjorde på pressemødet i dag for, at man heller ikke vil røre ved kontanthjælpen.
Hvis man læser rapporten fra Rådet for Socialt Udsatte, som er håndplukket af regeringen selv og derfor må formodes at beskrive noget, som regeringen er enig i, kan man læse på side 13 og 14
Det er påvist i rapporten.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Ja, den diskussion har vi jo taget gentagne gange tidligere med hr. Villy Søvndal.
Jeg går ud fra, at det, hr. Villy Søvndal tænker på, er de ændringer, der er lavet i kontanthjælpssystemet, bl.a. som led i aftalen »Flere i arbejde«, som et meget bredt flertal her i Folketinget jo står bag, og som sigter mod, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Men vi har jo hele tiden sagt
meget åbent, at hvis der er nogle hjørner, hvor systemet fungerer uhensigtsmæssigt, så det ikke kan betale sig at arbejde, skal vi selvfølgelig altid sørge for, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Et andet punkt, som hr. Villy Søvndal muligvis tænker på, er, at regeringen har indført den såkaldte lavere starthjælp til mennesker, der ikke har boet i Danmark i mindst 7 år.
Det har vi gjort ud fra den opfattelse, at for at kunne få fuld adgang til det danske velfærdssamfunds ydelser skal man have en vis tilknytning til Danmark.
Det synes vi faktisk er meget rimeligt, og det er derfor, vi har indført den ordning.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-18:
Det, der blev lovet, sker ikke, der sker det modsatte, og så kan statsministeren have nok så mange forklaringer ligesom i dagpengesagen om, hvorfor regeringen er optaget af hjørner.
Vi er bare mere optaget af de mere håndfaste løfter.
Hvis de, som tror, de er værnet af et løfte, et kort øjeblik ikke har den fulde opmærksomhed rettet mod statsministeren, bliver de udsat for et snyderi, hvor de ting, de troede, de var blevet lovet, pludselig ikke er lovet alligevel.
Det er det, statsministeren bruger hele tiden på i spørgetimen her i dag.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-18:
Nu har statsministeren jo fået den skik, at de, der stiller ham kritiske spørgsmål her i spørgetimen, får at vide, at de er hyklere.
Jeg synes, statsministeren burde overveje, om det er en god måde at svare på.
Så vil jeg godt spørge: Bekymrer det ikke statsministeren, at det jo ikke var selve det forhold, at der var tale om et løftebrud i forbindelse med dagpengene, som fik regeringen til at trække forslaget tilbage?
Det skyldtes jo det forhold, at protesterne var vokset til et sådant omfang, at regeringen ikke skønnede, den kunne overleve, hvis den fortsatte med det.
Det var det, der fik statsministeren og resten af regeringen til at trække dagpengeforringelsen tilbage, det var jo ikke selve det forhold, at det var et løftebrud, og det synes jeg ikke ser ret godt ud.
Når man følger forløbet, må man jo erkende, at man sandsynligvis godt var klar over det i regeringen.
Det håber jeg da i hvert fald, for ellers ved man jo intet om, hvad det er, man selv går og laver, og at det er et løftebrud.
Først i det øjeblik, det står klart for statsministeren, at han aldrig vil kunne overleve politisk og fortsætte, trækker han det tilbage, og det synes jeg burde give anledning til stor eftertanke hos statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Det synes jeg faktisk er et meget stort demokratisk fremskridt.
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at det var vores klare opfattelse, at det forslag, der var fremlagt, lå inden for rammerne af de løfter, der var afgivet før valget.
Men det nytter jo ingenting, hvis det næsten enstonigt hele vejen rundt opfattes på en anden måde, for
er der noget, der er helt afgørende, er det, at der kan være tillid til, at de ting, man siger før valget, står man ved, dem holder man fast ved, og dem gennemfører man efter valget.
Må jeg bare sige til hr. Villy Søvndal, at kendsgerningen jo er, at denne regering har afsat betydelige ekstra midler til de svageste grupper i det danske samfund på denne finanslov såvel som på tidligere finanslove; flere midler til de svageste, flere midler til misbrugere, flere behandlingstilbud for alkoholmisbrugere, forbedringer for handicappede, flere boliger og en særlig ordning for handicappede studerende, en øget indsats mod negativ social arv, og ældrechecken til de mindst bemidlede ældre har vi gjort permanent.
Dette bare for at nævne nogle af eksemplerne på, at vi til fulde har levet op til det, vi har sagt før valget, nemlig at vi ville forbedre vilkårene for de svagest stillede i det danske samfund.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-18:
Ja, statsministeren forsøger hele tiden at dreje det uden om de eklatante løftebrud, statsministeren konstant begår, og jeg forstår godt, at statsministeren har lyst til at snakke om noget helt andet og læse op af lange kataloger, for det må være ekstremt ubehageligt for en statsminister, der er gået til valg på troværdighed, at blive taget på den måde, om man så må sige, med bukserne nede. Men det, som jeg synes er den afgørende diskussion, er, at statsministeren jo signalerer, og regeringen signalerer, at hvis modstanden i øvrigt er stærk nok, hvis der kan mobiliseres modstand nok, og hvis I har mig på et kamera, så giver jeg mig.
Men det er jo en voldsom blottelse af alle de grupper, der ikke har stærke interesseorganisationer i ryggen, og jeg kan garantere, at statsministerens skønmaleri af, hvad der sker ude i virkelighedens verden i forhold til handicappede, i forhold til sindslidende, i forhold til misbrugere, i forhold til de mest udsatte børn, er det stik modsatte, nemlig at vi har en regering, hvor dagsrationen består af nedskæringer, nedskæringer, nedskæringer og nedskæringer.
Det kan statsministeren orientere sig om i det virkelige liv.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Det er jo ganske tankevækkende, at hr. Villy Søvndal nu netop trækker Rådet for Socialt Udsatte frem, i betragtning af den modstand regeringen mødte, dengang vi etablerede det råd for socialt udsatte.
Vi nedsatte netop Rådet for Socialt Udsatte, fordi de svageste grupper i det danske samfund skulle have et talerør, der var stærkt nok til at råbe både regeringen og politikerne i Folketinget op.
Derfor er vi glade for at have Rådet for Socialt Udsatte og er også glade for, når Rådet for Socialt Udsatte peger på punkter, hvor man kunne gøre det bedre for de svageste grupper i det danske samfund.
Det er det, vi har Rådet for Socialt Udsatte til, og derfor er jeg jo enig med hr. Villy Søvndal i, at det er godt at have et talerør for de socialt udsatte, og det var denne regering, der sørgede for, at de udsatte grupper endelig fik et sådant talerør; det skal vi være glade for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-18:
Det er til finansministeren, og det har ikke noget med finansloven at gøre.
Udgangspunktet er derimod en artikel i Børsen den 28. oktober 2003, hvor der stod, at der nu var bred støtte til et forslag om at stække Europa-Parlamentet.
Det står beskrevet i artiklen i Børsen, at på et uformelt møde i Italien i september enedes finansministrene i al stilhed om at foreslå, at EU-landene bør nægte Europa-Parlamentet retten til at godkende EU's seksårige budgetramme, kaldet de finansielle perspektiver, der fastlægger de overordnede rammer for EU-systemets finanser.
Se, det virker jo, som om man på det uformelle Ecofinmøde tidligere på året i al stilhed har besluttet at stille nogle ændringsforslag til konventet.
Det, der undrer mig, er, at vi ikke har hørt noget om det fra medlemmer af Europaudvalget i Folketinget, hvor sådanne forslag jo skal forelægges til mandatgivning, inden ministeren tager af sted, før vi pludselig kan læse i avisen, at der er stillet sådan et forslag.
Hvilken forklaring har ministeren på dét?
Thor Pedersen (V), 2003-11-18:
Jeg vil sige til fru Elisabeth Arnold om det møde, der var i Økofin i Stresa, at der var tale om et uformelt møde, hvor også centralbankcheferne deltog, og hvor man ikke kan beslutte noget formelt overhovedet.
Der var på mødet fire temaer, hvoraf drøftelsen af konventets traktatudkast optog en meget lille del, og der blev ikke på det pågældende møde i Stresa truffet reelle beslutninger om, at økonomi- eller finansministrene skulle indstille noget til regeringskonferencen, hverken som gruppe eller hver for sig.
Der var ingen beslutning og ingen konklusioner fra mødet i Stresa.
Der var tale om refleksioner blandt ministre om, hvilke ideer eller synspunkter man kunne bringe hjem til brug i eget regeringsregi, altså i landenes regeringer.
Jeg vil i øvrigt sige, at på samme møde gjorde jeg det meget klart, at Danmark har en særlig beslutningsprocedure, at vi i øvrigt ikke selv fremstiller ændringsforslag til det traktatudkast, der ligger, og at vi i øvrigt ikke som det ligger - der kan komme ting senere - er i stand til at tage det, andre måtte foreslå.
Vi forholder os løbende til den procedure, der gælder, altså at regeringen søger mandat i det danske Folketing, i Europaudvalget.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-11-18:
Hvis ministeren nu fastholder, at der ikke er truffet nogen beslutning på det pågældende Ecofinmøde, hvordan kan det så være, at formanden for Ecofin, den italienske finansminister, den 16. oktober fremsætter et forslag til formandskabet på vegne af Ecofinmødet, hvor han fremsætter ikke mindre end 22 forskellige forslag til ændring i traktaten?
Er det på vegne af Rådet, ja eller nej?
Og hvis svaret er ja, det er på vegne af Rådet, hvorfor har ministeren så ikke søgt mandat?
Og hvis det ikke er på vegne af Rådet, er det så det samme som at sige, at den italienske formand for Rådet har handlet fuldstændig uden opbakning i det Råd, han repræsenterer.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-18:
Jeg er nødt til at gøre finansministeren opmærksom på, at det, han er ude i nu, er vildledning af Folketinget.
Vi har modtaget et dokument, underskrevet af den italienske formand for Ministerrådet, hvori der er vedlagt en række konkrete traktatændringsforslag, som er fremsendt til regeringskonferencen fra det møde, som ministeren deltog i.
Det fremgår af det følgebrev, den italienske minister har sendt, at det var noget, der var konsensus om blandt finansministrene.
Hvordan kan finansministeren påstå det, når formanden for Ministerrådet fuldstændig officielt meddeler regeringskonferencen, at man har truffet en sådan beslutning?
Enten lyver den italienske finansminister, eller også gør den danske.
Det er en dybt alvorlig sag.
Finansministeren får jo også mulighed for at forklare sig nærmere i spørgetiden her i morgen i Folketingssalen, hvor jeg har stillet spørgsmål om sagen.
Men jeg synes, at ministeren bør bestræbe sig på at give Folketinget fyldestgørende og korrekte oplysninger om den her sag.
Thor Pedersen (V), 2003-11-18:
Jeg kan sige, at den italienske formand, Giulio Tremonti, blot rundede drøftelsen i Stresa af med at skitsere to til tre mulige forløb af regeringskonferencen, hvor der ikke skulle drages konklusioner fra mødet. Derfor blev jeg også overrasket over, at den italienske finansminister den 16. oktober i sin egenskab af formand for Ecofin formelt oversender det papir, der var udarbejdet til mødet i Stresa i en noget revideret udgave til den italienske premierminister Berlusconi, oven i købet uden det forbehold, som på foranledning af Danmark og flere andre lande fandtes i papiret til Stresa.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-18:
Hr. Aage Frandsen tog udgangspunkt i, hvad folk vil tænke om det, man siger, og jeg må sige til hr. Ole Stavad, at det spørgsmål, jeg besvarede ved den pågældende lejlighed, lød sådan: Der er en, som siger: Jeg har et lille hjemmeservicefirma, og jeg hørte, inden valget blev udskrevet, erhvervsministeren sige, at hjemmeserviceordningen skulle nedlægges.
Hvad siger I til det?
Jeg tog for så vidt ikke stilling til, om det nu var sådan, eller om det ikke var sådan.
Jeg svarede på et spørgsmål om, at der var nogle, der mente, at den daværende erhvervsminister Ole Stavad ville nedlægge hjemmeserviceordningen.
Det var det, jeg blev spurgt om.
Jeg svarede, at det havde vi ingen planer om, og det har vi heller ikke gjort.
Men jeg sagde også i mit svar, at man selvfølgelig kan opdage nogle vildskud, og dem må man så se på.
Jeg åbnede mulighed for, at der selvfølgelig kunne være ting, vi gerne ville ændre, og det har vi også gjort.
Men vi har bevaret en hjemmeserviceordning, som er målrettet til de grupper, som vi mener kan havde behov for en hjemmeserviceordning.
Det, vi har skåret væk, er først og fremmest hjemmeservice til velhavergrupper.
Men det, vi har bevaret, er hjemmeservice til mindrebemidlede grupper, og det synes jeg faktisk er en meget rimelig måde at indrette hjemmeserviceordningen på.
Ole Stavad (S), 2003-11-18:
Statsministeren har lige leveret et meget klart eksempel på, at han omgås sandheden meget letfærdigt.
Statsministeren svarede, at den tidligere erhvervsminister Ole Stavad havde sagt, at han helt ville afskaffe hjemmeserviceordningen.
Det kan dokumenteres, at det er usandt.
Det, jeg sagde i en diskussion, som overhovedet ikke var aktuel, men principiel, i forbindelse med offentliggørelse af en rapport, var, at hvis vi kom i en situation, hvor man ikke kunne skaffe personale til omsorg og pleje af vore ældre,
så prioriterede jeg det frem for hjemmeserviceordningen.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-18:
Hvis man anlægger den samme betragtning som omkring dagpengesystemet, som statsministeren nu har garanteret, at der ikke skal ske noget med, hvor man sagde, at det godt kan være, at man rører ved et hjørne, jamen var det så ikke også et hjørne, statsministeren omtalte i telefoninterviewet i B.T., nemlig nogle uhensigtsmæssigheder? I hvert fald blev det opfattet af befolkningen sådan, at Venstre - ikke VK, for statsministeren udtaler sig selvfølgelig kun på Venstres vegne, og regeringen holder kun Venstres løfter - ikke vil ændre dagpengesystemet, som det er i dag, til ukendelighed.
Tror statsministeren ikke, at det var folks oplevelse af det, som statsministeren svarede?
Arne Toft (S), 2003-11-18:
For mig er det svært at forstå, når nogle mennesker har en ekspertviden inden for det område her og yder en god indsats, hvorfor man så vil nedlægge den mulighed, når man nu erkender, at de gør en god indsats.
Sæt nu, amterne ikke vil nedsætte rådene, så forsvinder den her gode indsats jo.