Søren Søndergaard (EL), 2003-11-07:
Under andre omstændigheder ville jeg selvfølgelig have takket udenrigsministeren for en sammenligning af Enhedslisten med USA og Mikronesien.
Nej, må jeg sige til udenrigsministeren, Enhedslisten støtter fuldstændig den FN-resolution, som er lagt frem her.
Vi vil selvfølgelig også stemme for det forslag til vedtagelse, som er fremsat i Folketinget.
Når vi ikke har været medforslagsstiller, er det, fordi vi mener, at det, der står i den, er selvfølgeligheder.
Det, der burde være opgaven efter den her debat, var at gå et skridt videre ved at sige: Hvordan får vi lagt et pres for at få det her udmøntet i praksis?
Vi har jo diskuteret spørgsmålet om toldunionsaftalen, som jo har interesseret os gennem årene, ligesom jeg forstår at andre partier har interesseret sig for den, og vi kan konstatere, at man gennem årene har sagt, at nu vil det blive taget op, nu vil Kommissionen kigge på det, og nu vil den danske regering rejse det, men der er ikke rigtig sket noget.
Så får vi at vide af udenrigsministeren, at nu vil det ske.
Men så er det bare, at jeg bliver urolig, for jeg står her med et forslag til Rådets afgørelse - papirerne er fra den 4. november - angående lige præcis spørgsmålet om nye udvidelser af toldunionsaftalen.
Et af de områder, der er meget omtalt, er spørgsmålet om tomater, som lige præcis er et af de områder, som bosætterne er meget interesseret i, og hvor de laver de der numre.
I det papir, jeg står med, er der ikke omtalt noget om, at man vil sætte ind over for svindel på det område.
Det kan godt være, at det ligger et andet sted, og det glæder jeg mig til at se, men jeg synes bare, det er besynderligt, at man sidder og laver en brevveksling, som bliver offentliggjort, hvor man fra Kommissionens side overhovedet ikke tager de her spørgsmål op. Så vil jeg også godt gøre udenrigsministeren opmærksom på, at spørgsmålet om toldunionsaftalen jo ikke bare handler om, hvorvidt nogle bosættervarer så at sige bliver solgt under israelsk flag på EU's marked.
Det handler også om, at den aftale helt generelt bygger på, at Israel respekterer demokrati og menneskerettigheder.
Jeg vil godt citere fra art. 2 i aftalen, hvor der står, at forbindelserne mellem parterne samt alle bestemmelserne i denne aftale bygger på respekten for menneskerettighederne og de demokratiske princippet, som ligger til grund for deres interne og internationale politik, og som udgør et væsentligt element i aftalen.
Jamen er det respekt for demokrati og menneskerettigheder, når man fortsætter bosættelser på besat område; en besættelse, som er internationalt fordømt?
Er det respekt for menneskerettighederne, når man opbygger en mur, som laver bantustans?
Er det respekt for demokrati og menneskerettigheder, når man holder tusinder af fanger fængslet uden reel dom?
Og når man så frigiver nogle, bl.a. i forlængelse af den køreplan for fred, som udenrigsministeren var involveret i, er det i første omgang voldtægtsforbrydere og andre forbrydere og ikke de politiske fanger. Er det i overensstemmelse med respekt for menneskerettighederne?
Nej, det er det ikke, og derfor er der sat spørgsmålstegn ved grundlaget for denne aftale.
Jeg kunne godt tænke mig, at udenrigsministeren klart og tydeligt heroppefra bekræftede: Ja, der er sat spørgsmålstegn ved den aftale, og det må vi diskutere med Israel. Hvis udenrigsministeren siger det heroppefra, så synes jeg, at det vil være en god konklusion på den her debat.