Lars Barfoed (KF), 2002-11-18:
Det er helt afgørende for det danske samfunds muligheder for at skabe den økonomiske vækst, der skal til for at udvikle vores velfærd og ikke mindst for at håndtere det udgiftspres i forhold til den offentlige sektor, som de kommende års befolkningsudvikling indebærer, at vi får flere i arbejde, og at vi har et fleksibelt arbejdsmarked.
Samtidig er det en helt afgørende målsætning, at ledigheden bliver bragt ned på et minimum, så det enkelte menneske så vidt muligt kan klare sig selv og sine.
Det er udgangspunktet for, at regeringen allerede i foråret tog de første skridt til en arbejdsmarkedsreform med forhandlingsoplægget om flere i arbejde.
Den enkelte arbejdssøgendes situation, kompetence og forudsætninger skal være udgangspunktet for arbejdsformidlingen.
Det har for Det Konservative Folkeparti været det helt afgørende udgangspunkt for den arbejdsmarkedsreform, hvis første fase vi behandler her i dag med de tre lovforslag, der er til behandling.
Langt de fleste ledige vil gerne i arbejde.
Det skal vi have tillid til, og det er den tillid, arbejdsformidlingen skal møde dem med.
Derfor skal vi med individuelle handlingsplaner sikre, at alle ikke bliver skåret over én kam, men at der vises forståelse og respekt, både når det gælder arbejdsformidlingen og aktiveringen i de forskelligartede situationer, som de arbejdssøgende befinder sig i.
Stramninger i rådighedsregler og på visse områder i ydelsesniveauerne er så nødvendige for at sikre, at det kan betale sig at arbejde og gå fra at være ledig til at være i arbejde.
Derfor skal der strammes op på de områder, hvor det er nødvendigt, og det gør vi så.
Men stramningerne skal gå hånd i hånd med en bedre arbejdsformidling.
Alt for ofte har man i de senere år hørt eksempler på, at ledige ikke føler, at systemet tager tilstrækkelig individuelle hensyn i arbejdsformidlingen og i forbindelse med aktivering.
Ressourcestærke og veluddannede arbejdsløse har ofte kun et minimalt behov for hjælp.
De finder selv hurtigt et arbejde.
Andre kan tilpasse sig standardkurser
, fordi de eksempelvis blot har behov for øget kendskab til brug af en pc, at tage et stort kørekort eller noget helt tredje meget konkret.
Men der er også en stor gruppe, der har behov for en mere individuel handlingsplan for at komme i arbejde igen.
Det er først og fremmest over for den gruppe, at vi særligt skal sætte ind og bruge kræfterne meget målrettet, ikke mindst for at vi sikrer et mere rummeligt arbejdsmarked.
Det forudsætter naturligvis, at den arbejdssøgende allerede fra første dag kommer i direkte og personlig kontakt med arbejdsformidlingen, så det meget hurtigt kan fastslås, hvad det er for en hjælp, den arbejdssøgende har brug for.
Denne kontakt skal så fortsætte løbende, lige indtil den dag den arbejdssøgende er i arbejde igen.
Derfor skal arbejdsformidlingen basere sig på respekt for den enkelte ledige, fleksibilitet, dynamik og gerne en høj grad af kreativitet med hensyn til at finde nye løsningsmodeller for de arbejdssøgendes muligheder for at komme i arbejde igen.
I den forbindelse er det helt nødvendigt i højere grad
også at satse på private aktører.
Det vil sige virksomheder, der kan specialisere sig i formidling, videreuddannelse og andre processer, der skaffer de arbejdssøgende i arbejde
Sådan nogle private aktører vil have mulighed for inden for et lokalt eller regionalt område at specialisere sig i f.eks. bestemte grupper af ledige.
Nogle vil måske have en særlig viden om bestemte indvandrergrupper, andre specialiserer sig måske i at skaffe ældre ledige i arbejde igen, og atter andre vil måske have særlige forudsætninger for at hjælpe mennesker med psykiske problemer på fode igen, så de kan bestride et arbejde.
Målsætningen med arbejdsmarkedsreformen er naturligvis at få flere i arbejde, men arbejdsmarkedsreformen kan bestemt ikke stå alene.
Den skal ses i sammenhæng med regeringens målsætning om at nedsætte skatten på arbejdsindkomster i 2004.
Og så skal arbejdsmarkedsreformen ikke mindst ses i sammenhæng med regeringens erhvervspolitiske strategi »Vækst med vilje«, der gennem en lang række tiltag sigter på at skabe en forøget vækst i dansk erhvervsliv og dermed skaffe flere arbejdspladser.
Endelig er styrkelse og forbedring af den faglige kvalitet i uddannelsessystemet også en væsentlig faktor for i sidste ende at skabe vækst og flere arbejdspladser og dermed flere i arbejde i Danmark.
Med de ord vil jeg tilsige Det Konservative Folkepartis støtte til de lovforslag, som vi behandler her.