runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Da vores ordfører på området, hr. Poul Nødgaard, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: I Danmark kan vi glæde os over, at valghandlingerne, hvad enten der er tale om et kommunalvalg, et folketingsvalg eller et valg til Europa-Parlamentet, er foregået på en måde, så vælgerne kan følge sig helt trygge dels ved afviklingen af valgene, dels ved den efterfølgende optælling af stemmerne. Her skal alting simpelt hen stemme, og vi er nogle, der som valgtilforordnede har haft en difference på f.eks. en enkelt stemme.
Så er det bare om igen, indtil fejlen er fundet, og godt at det er sådan.
Som en yderligere understregning af det velfungerende danske valgsystem lægger indenrigs- og sundhedsministeren nu op til, at kandidater, som er valgtilforordnede, ikke kan deltage i optællingen af deres eget partis stemmer, herunder naturligvis de personlige stemmer.
Det finder
Dansk Folkeparti helt i orden. Det er også godt, at det nu i loven bliver præciseret, at kandidater naturligvis godt kan være valgstyrere og valgtilforordnede.
De øvrige lovændringer om kandidatanmeldelse samt at sidste frist er 1. september i valgåret, såfremt en kommunalbestyrelse ønsker at ændre antallet af medlemmer, giver ikke anledning til bemærkninger fra Dansk Folkepartis side.
Det fremgår klart af det, der her er sagt, at Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Klaus Hækkerup (S), 2003-11-19:
Også Socialdemokratiet kan give sin tilslutning til det lovforslag, der foreligger her.
Der er tale om særdeles fyldestgørende bemærkninger, endda meget særdeles fyldestgørende bemærkninger, der udtømmende beskriver de regler, som hermed lovfæstes.
Lovfæstelsen er jo i stor udstrækning en lovfæstelse af den gældende praksis på området og en klarificering af forskellige regler.
Det skal dog nævnes, at den kedelige baggrund for at forbyde kandidater at optælle eget partis stemmer jo har været, at der var en enkelt - antagelig en enkelt - person, der i hvert fald var under mistanke for at svindle i forbindelse med optællingen.
Vi kan som sagt give vores tilslutning til lovforslaget i den foreliggende form.
Gudrun Laub (V), 2003-11-19:
Lovforslaget indeholder forslag til ændringer af folketingsvalgloven, europaparlamentsvalgloven og den kommunale valglov.
Lovændringerne er mest af teknisk og praktisk karakter og drejer sig om afvikling af valghandlinger.
I alle tre valglove foreslås der foretaget en regulering
af kandidaters deltagelse i stemmeoptællingen.
Det foreslås, at kandidater ikke kan deltage i optællingen af stemmer afgivet for det parti eller den kandidatliste, som vedkommende opstiller for. Kandidater kan heller ikke deltage i opgørelsen af disse stemmers fordeling på personlige stemmer for hver enkelt kandidat og partistemmer eller listestemmer.
Kandidater må fortsat godt være valgstyrere og tilforordnede vælgere og ved kommunale valg tillige medlemmer af valgbestyrelsen, hvilket foreslås udtrykkeligt fastsat i valglovene.
Kandidater må desuden fortsat være med til at tælle stemmer op for andre partier eller andre kandidatlister samt kontrollere andres stemmeoptælling og underskrive afstemningsbøger og valgbøger.
Vi er stolte af vores gode demokratiske system med sikker afvikling af hemmelige frie valg.
Derfor skal vi have bedst mulig sikkerhed for, at ingen kan ændre afstemningsresultatet i forbindelse med stemmeoptællingen.
I valglovene er der en række frister, der skal overholdes.
Det er meget ligetil, at der skal trykkes stemmesedler og opslag om kandidaterne, det skal der være tid til.
På den anden side er det unødvendig ulejlighed, hvis partier eller kandidater anmeldes for tidligt, så man risikerer ændringer og dermed dobbeltadministration i kommunerne.
Man skal også være sikker på, at det er de aktuelle kandidater, der kommer på stemmesedlen.
I folketingsvalgloven foreslås der derfor indsat en tidligste frist for indlevering af kandidatanmeldelser til folketingsvalg.
Det foreslås således, at kandidatanmeldelser tidligst kan indleveres, når valget er udskrevet.
Reglerne i folketingsvalgloven indebærer allerede i dag, at en anmeldelse af en kandidat tidligst kan indleveres, når der er udskrevet folketingsvalg.
Dette foreslås nu udtrykkeligt fastsat i loven, bl.a. for at undgå, at navnlig kandidater uden for partierne uberettiget får den opfattelse, at kandidatanmeldelser kan indgives før valgets udskrivelse.
Lovforslaget har også en teknisk og praktisk forbedring
på et andet område.
en seneste frist for ændring af kommunalbestyrelsers og amtsråds medlemstal.
Det foreslås således fastsat, at beslutninger om ændringer af kommunalbestyrelsers og amtsråds medlemstal skal være truffet senest den 1. september i valgåret for at få virkning for den førstkommende valgperiode.
Den nuværende bestemmelse har en frist, som hedder beslutning af offentliggørelse senest tirsdagen otte uger før valgdagen.
Det er langt lettere at arbejde med en frist, der hedder 1. september.
Kandidatlisterne med stillere skal være indleveret senest tirsdag kl. 12.00 4 uger før valget.
Derefter skal deres valgret kontrolleres senest om fredagen, og hvis der er mangler, skal de rettes inden mandag kl. 12.00.
Endelig er der nogle redaktionelle ændringer, som jeg ikke har bemærkninger til.
Venstre kan støtte forslaget.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
Jamen jeg er da bare glad for, at også fru Birthe Skaarup er så engageret i det.
Vi har haft den her debat siden 1999.
Det håber jeg så på at Dansk Folkeparti vil støtte til den tid.
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Jeg må sige, at jeg har stor respekt for fru Tove Videbæks engagement i denne her sag.
Der er aldrig blevet gjort så meget, som der bliver nu.
Der er aldrig blevet fokuseret så meget, som der bliver nu, på hospice, for de døende, sørget for, at de får gode forhold, og det stopper ikke.
Jeg synes nok, at det er godt, vi har den her debat i dag.
Men vi skal have hospice i hvert amt, og det tror jeg nok at alle vi sundhedsordførere er meget, meget engageret i og vil gøre en indsats for er på vej.
Der er aldrig gjort så meget, som der bliver gjort nu.
Naser Khader (RV), 2003-11-19:
Kristendemokraterne foreslår, at man prioriterer den palliative indsats højere.
Mere konkret foreslår Kristendemokraterne følgende tiltag: For det første skal der som minimum oprettes et hospice med en specialiseret indsats over for døende pr. amt. For det andet: Den døende skal frit kunne vælge mellem hospicer over hele landet. For det tredje: Døende skal sikres frit valg med hensyn til at tilbringe den sidste tid i eget hjem, på en palliativ sygehusafdeling m.v. eller ved en kombination af disse tilbud. For det fjerde: Tilbuddene skal være gratis for den døende. For det femte: Der skal fastsættes bindende, faglige retningslinjer for de palliative rammer og den palliative indsats.
Overordnet er vi sympatisk indstillet over for forslaget.
Det Radikale Venstre mener også, at den palliative indsats skal styrkes, bl.a. har vi prioriteret området højt i vores finanslovudspil for næste år. Men vi har en hel del forbehold; eksempelvis forslaget om et hospice pr. amt, lige nogle måneder før Strukturkommissionen kommer med forslag til, hvordan hele strukturen skal se ud.
Desuden anfører Kristendemokraterne i bemærkningerne til forslaget, at alene oprettelsen af hospicepladser beløber sig til 130 mio. kr., og at den årlige drift af hospice og palliative team beløber sig til 170 mio. kr.
Det danske sundhedsvæsen er under stort pres på flere måder, ikke mindst for at påtage sig flere opgaver, f.eks. vidner den ringe danske folkesundhed om, at der er stort behov på forebyggelses- og sundhedsfremmeområdet.
Vi kan derfor ikke umiddelbart støtte hele Kristendemokraternes forslag, men vi er parate til at diskutere dele af forslaget under en eventuel videre behandling.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-11-19:
Selv om beslutningsforslagets titel omtaler en styrkelse af den lindrende indsats for døende, så handler forslaget jo i meget høj grad om hospicer, og det vil min ordførertale da også gøre.
De mennesker, der får brug for et ophold på et hospice, og deres pårørende er i en situation, som er meget belastende for dem alle.
Det drejer sig om uhelbredeligt syge mennesker, som ved, at de skal dø inden for en kort tidsperiode, og den sidste tid, et uhelbredeligt sygt menneske lever, skal så vidt det overhovedet lader sig gøre forløbe trygt, roligt og værdigt og med professionel pleje.
Mange vil gerne have mulighed for at dø hjemme, men i en masse tilfælde er det ikke muligt, og det er jo bl.a. i de tilfælde, at et hospice er en god løsning.
Men som det allerede har været omtalt, er der meget få pladser, og de er geografisk meget ulige fordelt.
Det forhindrer mange i at vælge hospiceløsningen, fordi selve afstanden er et uoverstigeligt problem i sig selv.
Det har imidlertid vist sig vanskeligt at få pengene afsat, fordi en betingelse for at få del i midlerne er, at der foreligger driftsoverenskomst med et eller flere amter, og de driftsoverenskomster har det stort set ikke været muligt at få indgået.
Derfor har vi i Det Konservative Folkeparti kraftigt støttet, at der i forbindelse med den seneste pulje bliver mulighed for, at nogle af pengene i en periode kan bruges til drift.
Vi håber meget, at det kan være med til at løbe nogle af de mange projekter i gang, der ligger rundtomkring i landet.
Tove Videbæk (KD), 2003-11-19:
Jeg er da rigtig glad for, at ministeren er så positiv over for vores forslag, og ligesom ministeren er jeg da enig i, at det ikke kun er hospice, der er løsningen.
Derfor hedder vores forslag jo også netop »forslag til folketingsbeslutning om en styrkelse af den lindrende ... indsats«, den totale indsats for de døende.
Alligevel vil jeg gerne spørge ministeren, for ministeren har jo prøvet det her med at afsætte puljer før, om ministeren synes, at man har gode erfaringer med at afsætte sådan en pose penge til oprettelse af flere hospicepladser, siden man nu prøver den model én gang til.
For som ministeren også sagde, er det jo ikke nogen hemmelighed, at den tidligere aftale kun har resulteret i ganske få nye hospicepladser, fordi de fleste amter ikke ønsker at hænge på driftsudgifterne, og man har måttet overføre en pulje fra i år til næste år.
Kamal Qureshi (SF), 2003-11-19:
Jeg skal da også erkende, at det her er langt uden for mit eget ressortområde.
Jeg vil bare gerne understrege en ting, for at ikke det skal stå uimodsagt, når ministeren herfra siger, at der fra Undervisningsministeriets side var en vilje til netop at gøre forholdene bedre for de enlige SU-modtagere.
Kan ministeren ikke herfra bekræfte, at også SF blandt andre af de partier, der var til stede, havde den samme ambition og havde det samme ønske om at gøre forholdene bedre for enlige mødre på SU, men at der var nogle andre økonomiske grunde til, at man ikke nåede hinanden?
Men ambitionen om at nå målet var til stede også hos andre partier.
Det var altså ikke kun undervisningsministeren, som havde det ønske.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2003-11-19:
Det behøves der såmænd ikke at sættes en parentes om.
Jeg kan bare tilkendegive, at i de forhandlinger, der har været lagt frem ved indgåelse af finanslovaftalen,
har det været - det fremgår jo også af dagspressen - undervisningsministerens klare ambition, at der kunne gøres en særlig indsats for de enlige studerende.
Man må bare konstatere, at det har der ikke været politisk vilje til. Så vil det i øvrigt helt naturligt være sådan, at regeringen står ved den finanslovaftale, der er indgået med Dansk Folkeparti, og derfor kan regeringen selvfølgelig ikke derudover støtte udgiftsdrivende forslag, der fremsættes af oppositionspartier, som ikke har villet tage et samlet medansvar for rigets finanser.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-19:
Nu kan jeg forstå, at det er muligt at tale fra talerstolen med en stor parentes omkring, hvad man siger, så der skal da også være en stor parentes om mit spørgsmål til ministeren: Når nu Socialdemokraterne fremsætter et forslag her i Folketinget om, at man skal tilbyde bedre vilkår for de enlige studerende, vil ministeren så i en meget stor parentes bemærket være med til at sikre, at det bliver støttet, når det når til behandling i salen?
Kamal Qureshi (SF), 2003-11-19:
Hvert minut hver eneste dag året rundt er der en kvinde, som på verdensplan dør på grund af graviditet eller abort.
Den fri abort i Danmark er en væsentlig del af kvinders ret til at bestemme over deres egen krop og seksualitet.
Og vi mener, at retten til at kunne bestemme over sin krop og seksualitet også bør omfatte unge kvinder over 15 år.
Derfor fremsatte SF ved en anden lejlighed et forslag om at gøre det muligt for kvinder over 15 år at kunne bestemme over deres egen graviditet i forhold til valg af abort.
Det er glædeligt, at den fri abort er en succes i Danmark.
Som flere har været inde på, er antallet af aborter halveret i løbet af de 30 år, vi har haft den fri abort i Danmark, og der er i dag en stor opbakning i befolkningen.
92 pct. af befolkningen støtter den fri abort, og 83 pct. ønsker, at der skal anvendes flere ressourcer til at nedbringe antallet af uønskede graviditeter.
Jeg mener stadig væk, som flere også har været inde på, at de midler, der er sat af til forebyggelsen af abort, ikke er tilstrækkelige i forhold til det omfang af uønskede graviditeter, der er herhjemme.
Det er også nødvendigt, at der bliver en betydelig bedre rådgivning, sådan at vi kan reducere antallet af uønskede graviditeter, og at vi får en bedre rådgivning og hjælp til dem, som ønsker at gennemføre graviditeten, men som af sociale eller andre grunde ikke kan overkomme det.
For de, der ønsker abort, skal rådgivning før og efter indgrebet også forbedres betydeligt i forhold til de muligheder, der er i dag.
Det er også alarmerende, at der er ca. 20 pct. af kvinderne, som i dag ikke har kendskab til de nyeste præventionsformer.
Det er også noget, der tyder på, at vi er langt fra at have opnået en viden, som er forudsætningen for, at andelen af uønskede graviditeter kan reduceres til så lavt et niveau som overhovedet muligt.
Mens jeg har stået her og talt, er der yderligere to til tre kvinder på verdensplan, der er døde på grund af graviditet eller abort.
Det er også vigtigt, at vi, selv om vi i dag selvfølgelig taler om aborthandlingsplan og rådgivning i Danmark, fastholder, at Danmark også fortsat skal kæmpe den internationale kamp for, at den fri abort ikke kun er en mulighed for danske kvinder, men også er en mulighed i andre lande.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-11-19:
En abort er ikke nogen ideel afslutning på en graviditet, men den kan være løsningen for en kvinde, der uønsket er blevet gravid og finder, at det er det eneste rigtige eller måske det eneste mulige for hende at handle på den måde.
Der kan være situationer, hvor det at få et barn stiller kvinden eller parret i en fuldstændig håbløs situation, og hvor aborten er den oplagte mulighed.
Men der er helt sikkert også situationer, hvor den gravide bare ikke selv kan overskue at få barnet, men hvor rådgivning og vejledning kan hjælpe hende igennem beslutningsprocessen, så hun beslutter noget, som hun senere hen ikke fortryder.
Jeg finder det meget vigtigt, at der i rådgivningen medtages muligheden for at føde barnet, og det gør der forhåbentlig også i de fleste rådgivninger.
Kvinden skal kunne foretage et reelt valg på et så godt grundlag som muligt.
Men heldigvis går udviklingen i den rigtige retning, og det har den faktisk gjort, næsten lige siden den fri abort blev indført i begyndelsen af 1970'erne.
Det Konservative Folkeparti stemte for den dagsorden, der var udgangspunkt for aborthandlingsplanen fra 1999, og vi ser frem til evalueringen af den.
Jeg vil ikke gå meget i detaljer, men tage et enkelt punkt frem, nemlig det, at kvinder med anden etnisk baggrund end dansk får foretaget markant flere aborter end danske kvinder.
Det er for mig at se et af flere tegn på, at mange indvandrerkvinder langtfra har det godt i det danske samfund, og både på abortområdet og andre områder skal vi gøre en indsats for at ændre forholdene i positiv retning.
I den forbindelse vil jeg så godt nævne, at der er sat penge af, sådan at Sundhedsstyrelsen har modtaget projektmidler, 2 mio. kr. om året i 4 år, fra Integrationsministeriet til en indsats over for unge og voksne flygtninge og indvandrere.
Det tager måske hånd om nogle af de problemer, der er på det felt.
Så skal jeg slutte af med at sige, at vi naturligvis støtter det forslag til vedtagelse, som vi selv er medforslagsstillere på.
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Som jeg sagde før, er mange af de gamle initiativer måske overflødige og skal erstattes af nogle nye.
Det er det, jeg synes, vi også bør have en diskussion om, for alt er jo ikke statisk i denne verden, heller ikke en aborthandlingsplan.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-19:
Jeg synes, det er fint at høre, at Dansk Folkeparti går ind for nye initiativer.
Vi kan forstå, at mulighederne for at forsørge et barn, når man er på SU som ung studerende, skal være bedre.
Men man kan måske nok sige, at en sådan diskussion ikke er meget på sin plads, når der er afsat 2 mio. kr. for næste år og 4 mio. kr. i de kommende år.
Så bliver der ikke meget plads til de andre initiativer, og det er jo også lidt ærgerligt, at nogle af de initiativer, der rent faktisk var rigtig gode, har man ikke videreført på finansloven, og så bliver det lidt svært at finde plads til nye initiativer.
Er fru Birthe Skaarup ikke enig i det?
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Initiativtagerne til denne forespørgsel efterlyser, at vi skal prøve at se på, om vi kan finde frem til nogle nye initiativer og dreje debatten lidt.
Mange af de oplysninger, der er kommet frem, er nogle, vi alle sammen kender, og forespørgslen er måske blevet overhalet af begivenhederne, fordi vi har indgået forliget om satspuljen.
Derfor synes jeg, at hvis vi skal diskutere noget i dag, må vi også diskutere nogle nye ting, og nogle af de nye ting, vi diskuterede i vores gruppe, var netop: Skal vi hjælpe de enlige, eksempelvis studerende, på denne måde?
Det synes jeg udmærket kan diskuteres, når vi går videre med den nye aborthandlingsplan, og er der andre, der kan komme med nogle nye, gode initiativer, tror jeg nok, der er åbent for diskussion.
Men det er altså et indspark fra os her i debatten.
Line Barfod (EL), 2003-11-19:
Jeg kunne forstå på fru Birthe Skaarup
, at Dansk Folkeparti har drøftet internt, om man skal være med til at forbedre forholdene for studerende og enlige mødre for på den måde at sikre, at nogle kvinder, der af økonomiske årsager er i tvivl om, hvorvidt de kan klare at få et barn eller ej, kan have økonomisk mulighed for at vælge at få barnet i stedet for en abort.
Jeg vil bare høre, om det betyder, at Dansk Folkeparti i de forhandlinger, der løbende pågår om at forhøje SU'en til studerende med børn, vil støtte et forslag om, at enlige med børn også får bedre økonomiske vilkår, f.eks. ved at hvis man er enlig og får et barn, kan man få hjælp til barnevogn og andet udstyr.
I dag er det faktisk sådan, at en del kommuner siger til kvinden, at det er jo ikke en uforudset social begivenhed at få et barn, det har man vidst i flere måneder, så det kunne man bare have sparet op til.
Men hvis man er på kontanthjælp, er det altså ikke lige det, man har råd til at spare op til, og hvis den slags historier bliver fortalt blandt de unge kvinder, kan de godt være medvirkende til, at man ikke rigtig synes, man har overskud til at få et barn, fordi man slet ikke kan overskue, hvordan man overhovedet skal få råd til bare de mest basale ting som barnevogn og babytøj osv., sådan som systemet fungerer i dag.
Birthe Skaarup (DF), 2003-11-19:
Til fru Line Barfod og hr. Kamal Qureshi
: Det, jeg nævnte om at give ekstra moralsk og økonomisk støtte til eksempelvis enlige eller studerende, der ellers ville vælge abort, er noget, man kan tage op til forhandling.
Vi har diskuteret det i vores gruppe på baggrund af det forslag, der er fremsat i dag, men vi har tidligere været inde på SU.
Vi synes, der er for mange aborter i dette land, og det er derfor, vi siger, at hvis vi via moralsk støtte og økonomisk opbakning kan hjælpe med til, at der ikke bliver så mange aborter, eller at nogle vil adoptere i stedet for, vil det efter vores mening være en god gerning.
Der er jo masser af mennesker, som gerne vil adoptere.
Angående fortrydelsespillen ser jeg gerne, at den bliver receptpligtig, og det har jeg også givet udtryk for før.
Jeg synes, det er halsløs gerning, at de unge mennesker bare kan gå på apoteket og købe sig en fortrydelsespille.
Jeg synes, det er en rigtig dårlig idé.
Jeg ved godt, der kan være delte meninger om det, men det er i hvert fald vores opfattelse.
Kvalitet behøver jo ikke altid at koste penge.
Kvalitet er at tilrettelægge arbejdet, også oplysningsarbejdet, på en god og ordentlig måde.
Både amterne og kommunerne har opgaven nu, men amterne har en så stor opgave på området, at de må være eksponenter for at gøre det på en acceptabel måde.
Kamal Qureshi (SF), 2003-11-19:
Det er jo helt rimeligt, at vi kan have
Hvis det var sådan, det skulle forstås, er det jo fint nok.
Men noget andet, jeg hæfter mig ved, er, at fru Birthe Skaarup sagde det, som jeg synes, man også hører i andre sammenhænge, nemlig at penge ikke er afgørende for kvaliteten eller omfanget af en indsats.
Det forstår jeg ikke, for samtidig fremhæver Dansk Folkeparti jo de penge, der er afsat
Der er afsat over 70 mio. kr. til at give influenzavaccinationer, men hvis penge ikke betyder noget, hvorfor indgår man så i finanslovforhandlingerne og afsætter penge til nogle projekter, som man mener er vigtige?
Jann Sjursen (KD), 2003-11-19:
Jeg vil bare understrege, at vi selvfølgelig også fra Kristendemokraternes side er glade for, at der blev et satspuljeforlig på ca. 14 mio. kr.
ikke ret langt med de mange nye initiativer, der er kommet på banen
Det synes jeg er dybt beklageligt, men det kan jo give forventning om, at vi i de kommende års finanslovforhandlinger måske kan nå videre.
Mit konkrete spørgsmål til fru Birthe Skaarup er i relation til fru Birthe Skaarups bemærkninger om fortrydelsespillen, som fru Birthe Skaarup nævnte.
Fru Birthe Skaarup mente, at der var brug for bedre rådgivning om brugen af pillen, og betyder de bemærkninger, at Dansk Folkeparti rent faktisk vil støtte, at fortrydelsespillen bliver receptpligtig? Bliver den det, vil det netop sikre, at man kan give den fornødne rådgivning i forbindelse med brug af pillen.
Det sker jo overhovedet ikke i dag, fordi man kan købe den i håndkøb.
Line Barfod (EL), 2003-11-19:
Jeg blev forvirret af fru Birthe Skaarups svar, for jeg forstod ikke helt sammenblandingen af de dårlige økonomiske forhold for enlige mødre og studerende med børn og aborthandlingsplanen.
Aborthandlingsplanen handler jo meget om forebyggelse og rådgivning osv., og det har vel egentlig ikke så meget at gøre med kolde kontanter til dem, der overvejer at få et barn.
Jeg vil godt høre, hvad Dansk Folkepartis ordfører tænker på med hensyn til at forbedre de økonomiske forhold for de enlige eller studerende, der overvejer at få børn.
Er Dansk Folkeparti villig til at være med til at sikre, at man fremover ikke skal være skræmt af en dårlig økonomi, når man skal træffe beslutning om, hvorvidt man skal have et barn eller ej.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-11-19:
I Ugeskrift for Læger den 22. september 2003 kunne man læse følgende fra fru Birthe Skaarup: Jeg er indstillet på, at oplysningsarbejdet ikke må minimeres.
Det var jo også det, vi hørte ordføreren sige nu, og derfor vil jeg bare spørge Dansk Folkepartis ordfører, om man ikke beklager, at der kun kunne findes en mindre del af midlerne på årets satspulje, og om Dansk Folkeparti selv gik ind til finanslovforhandlingerne med ønske om, at der blev afsat flere penge til dette område.