runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jeppe Kofod (S), 2003-05-26:
Jo, må jeg sige til hr. Peter Skaarup, jeg sætter pris på, at også Dansk Folkeparti sætter det højt, at man inddrager Grønland i spørgsmål, der vedrører Grønland.
Men den afgørende forskel på Dansk Folkepartis holdning og f.eks. Socialdemokratiets holdning til det her er jo, at man ikke, når det kommer til stykker, vil respektere den holdning, der er i Grønland.
Det er jo det, man har sagt i forhold til det konkrete spørgsmål om opgraderingen af Thuleradaren.
Men lad mig lige gøre det helt klart: Det står ikke i grundloven, at man skal sige ja til opgradering af Thuleradaren.
Det fik Dansk Folkeparti næsten fremført her fra talerstolen.
Derfor kan man ikke behandle folk sådan, som hr. Peter Skaarup vil.
Jeg synes stadig væk, det er skræmmende, at Danmarks tredjestørste parti har den holdning, og jeg synes stadig væk, at man på baggrund af det her burde komme med en undskyldning til Grønland.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-26:
Jeg siger tak for roserne fra både hr. Lars-Emil Johansen og hr. Villy Søvndal.
Fra hr. Villy Søvndals side er man jo ikke særlig forvænt med, at Dansk Folkeparti indhøster roser fra SF, det siger vi tak for.
Man skal i hvert fald være positiv, når der er noget at være positiv over med hensyn til SF.
Så kan hr. Villy Søvndal godt gøre sig morsom over kolonitid og sådan noget.
Jeg mener slet ikke, og jeg tror
ikke for nogen i Folketinget, at det handler om kolonitid, det handler om at respektere vores helt afgørende grundlov og konstitution for vores samfund.
Det bliver vi nødt til at acceptere, at sådan er det.
Så handler det selvfølgelig også om, at med det forhold, der er mellem Grønland, Færøerne og Danmark, jamen så følger der også noget økonomi og en masse samarbejde med, og der skal vi være gode til at samarbejde, men vi skal også erkende, at til gengæld for et samarbejde med Danmark får Grønland og Færøerne ret store økonomiske overførsler.
Vi skal tage stilling til en af dem med hensyn til Grønland, nemlig bloktilskudsforlængelsen, som det allerførste punkt på dagsordenen i morgen, hvor der gives store milliardbeløb hvert eneste år til Grønland.
Så hvis man har SF og Enhedslistens opfattelse af de her ting, hvor man bare er ligeglad med rigsfællesskabet, så må man huske på, at så er der også et økonomisk engagement, som man også skal tage stilling til: Vil Grønland kunne klare sig uden Danmark?
Det er også et spørgsmål, der er interessant at diskutere, hvis vi endelig skal til at have den diskussion om kolonitid, og hvad hr. Villy Søvndal lægger i det.
Jeg har følt grund til at advare imod den given vetoret til Grønland, som hr. Jeppe Kofod lagde op til og ikke tog afstand fra.
Det er nødvendigt, at vi her i Folketinget meget klart siger, at vi utrolig gerne vil samarbejde med Grønland
, at vi
utrolig gerne vil nå langt med diverse erklæringer om, at Grønland skal inddrages.
Selvfølgelig vil vi det alle sammen.
Der er bare grænser for, og de står i grundloven, hvor langt Grønland kan være med, hvis de stiller sig på bagbenene i nogle sager.
Og der har vi set nogle tendenser til kræmmeri, synes
jeg, om studiepladser, scholarships, hvilket ikke har været særlig godt, og hvor det er svært for danske politikere at forsvare det i den danske debat, hvis det er det, der skal være udslagsgivende.
Jeppe Kofod (S), 2003-05-26:
Nej, vi i Socialdemokratiet respekterer fuldt og helt grundloven, og det ved hr. Peter Skaarup også godt.
I modsat fald må hr. Peter Skaarup jo dokumentere, at det ikke er tilfældet.
Men det kan hr. Peter Skaarup ikke, lige så vel som hr. Peter Skaarup heller ikke kan dokumentere, at den holdning, som Socialdemokratiet har, og andre partier har her i Folketinget om, at Grønland skal have en afgørende indflydelse på, hvad der foregår på Grønlands jord i dette konkrete tilfælde i forhold til missilforsvaret i Thule, ikke er i strid med grundloven.
Tværtimod sagde hr. Peter Skaarup jo det modsatte i et svar til hr. Søren Søndergaard, nemlig at det er helt i orden, det er nok ikke i strid med grundloven at have den holdning.
Så jeg synes virkelig, at det er problematisk.
Det er især problematisk, at det tredjestørste parti her i Danmark, Dansk Folkeparti, har den holdning til Grønland, som man har.
Det er da tankevækkende, og jeg kan godt forstå, at grønlænderne bliver bekymrede, når de hører den måde, Dansk Folkeparti allerede har besluttet sig på.
De vil overhovedet ikke inddrage Grønland hverken i sikkerheds- eller udenrigspolitiske beslutninger, i hvert fald ikke ifølge det, som hr. Peter Skaarup nævnte på talerstolen for et øjeblik siden.
Det er da skræmmende, og jeg synes egentlig, at hr. Peter Skaarup burde komme med en undskyldning til Grønland på baggrund af det her her.
Villy Søvndal (SF), 2003-05-26:
Det er lidt i samme spor.
Hensigten med en debat i Folketinget er jo altid at skabe klarhed, og det synes jeg debatten gør i dag.
Det er så gennemsyret af den tankegang, at det er den danske regering, der bestemmer.
Kan man blive enige, er det da fint, men ellers gør man det i øvrigt alligevel.
Jeg synes, det er imponerende, at vi i en moderne tid stadig væk har den slags partier, der så fuldstændigt uden at pakke det ind siger, hvad deres grundlæggende syn er på et land som Grønland.
Så det synes jeg ikke hr. Peter Skaarup skal have utak for.
Hensigten med debatter er jo at skabe klarhed.
Men når der er en ekstra grund til, at det her er vigtigt, er det jo fordi, det er grønlænderne, der kommer til at stå med smerten i forhold til det her projekt.
Det er dem, der skal bære den risiko, der er konsekvensen af at have det tidligere alarmsystem på Grønland.
Det er en ekstra skærpende omstændighed, det gør det ekstra vigtigt, at grønlænderne bliver hørt.
Det er dem, der - om man så må sige - skal lægge krop til den her beslutning.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-26:
Det er bare for at få ryddet enhver tvivl af vejen, for nu sagde hr. Jeppe Kofod angående forholdet til grundloven og den diskussion, vi har i dag, at det er Folketinget, der formelt set i sidste ende træffer beslutning.
Det er jo heller ikke rigtigt.
Det er den danske regering, der i sidste ende varetager udenrigspolitikken på vegne af landet, og det gælder også riget, det gælder også Grønland og Færøerne.
Jeg vil gerne bede hr. Jeppe Kofod bekræfte det, for det er jo meget relevant i den diskussion, vi har i øjeblikket om Grønlands stilling i forhold til Danmark, når det gælder missilskjoldet og Thuleradaren.
Så er det rigtigt nok, at Folketinget har en ventil, der hedder Det Udenrigspolitiske Nævn, som regeringen ifølge grundlovens § 19, stk. 3, skal rådføre sig med i forbindelse
med større beslutninger og også har gjort det mange gange i forbindelse med beslutninger om Thuleradaren. Men vil Socialdemokraterne ikke godt erkende, at det er regeringen, der i sidste ende skal træffe de afgørelser, og derfor vil det være forkert at give Grønland nogen form for vetoret i forhold til missilskjoldet?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2003-05-26:
Jeg vil gerne takke hr. Peter Skaarup for en fuldstændig usminket holdning med hensyn til, hvis Grønland blander sig i udenrigs- og sikkerhedspolitikken.
Det lød som en fuldstændig alvorlig ting.
Jeg kan selvfølgelig ikke være enig i de holdninger, som hr. Peter Skaarup kommer med, men jeg vil gerne takke Dansk Folkeparti for den fuldstændig usminkede holdning.
Det viser med al ønskelig tydelighed, hvor tvingende nødvendigt det er at frigøre Grønland fra de kolonitidstendenser, der hele tiden ligger og lurer.
Vi har ikke noget at skulle have sagt, når det kommer til stykket, hvis det står til hr. Peter Skaarup. Så tak til Dansk Folkeparti.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-26:
Til hr. Skaarup.
Nej, Enhedslistens holdning til, at det grønlandske folk skal have ret til at bestemme over deres anliggender og deres eget land, er sådan set ikke noget, der hænger specielt sammen med, at vi er imod missilskjoldet.
Jeg husker stadig væk en sag - jeg tror, det var om spilleautomater, enarmede tyveknægte, som det grønlandske landsstyre af en eller anden uransagelig grund ønskede opstillet på Grønland, og det skulle altså godkendes i det danske Folketing, for det havde de ikke selv bemyndigelse til.
Og da de nu indstillede det, så stemte vi for, selv om vi egentlig var imod forslaget ud fra den grundlæggende opfattelse, at det grønlandske folk skal have lov at bestemme over egne forhold.
Er der noget som helst grundlovsstridigt eller noget som helst på kanten af grundloven i det synspunkt?
Niels Helveg Petersen (RV), 2003-05-26:
inden for selvmodsigelser
Jeg tror, det var udtrykt »skal
ikke blande sig i sikkerhedspolitik«
Men det er jo det, erklæringen går ud på.
Jeg vil tillade mig at læse højt: »Det er naturligt, at Grønland medinddrages og har medindflydelse i forvaltningen af udenrigs- og sikkerhedspolitiske spørgsmål.
Der er tale om ægte medinddragelse og medindflydelse med sigte på ligeværdighed mellem de to rigsdele i alle spørgsmål, hvor Danmark og Grønland i fællesskab er inddraget.
Det naturlige udgangspunkt er, at landsstyret deltager i sådanne forhandlinger og i øvrigt kan være medunderskriver.«
Hvis ikke dette her er et dokument om, at Grønland skal blande sig i sikkerhedspolitik, så ved jeg ikke, hvad det er.
Så hvordan hr. Skaarup kan få sit eget hoved til at rumme både, at han er tilhænger af det her og samtidig ikke mener, at Grønland skal blande sig, det fatter jeg ikke.
Jeppe Kofod (S), 2003-05-26:
Jeg kan forstå, at hr. Peter Skaarup endnu en gang påstår, at der er partier i Folketinget, der ligesom har tilsidesat grundloven og givet Grønland vetoret på nogle områder.
Det er jo ikke tilfældet.
Det, vi taler om, er en klar politisk holdning, herunder fra Socialdemokratiets side, om, at vi ikke ønsker at gennemtvinge noget over for grønlænderne, som de ikke vil have i forbindelse med en eventuel opgradering af Thuleradaren.
Det er en politisk holdning, det er en politisk stillingtagen.
Vi mener ikke, at et moderne rigsfællesskab kan bygge på tvang over for hinanden.
Det er vores holdning til det.
Vi ved godt, at juridisk og ifølge grundloven er det regeringen, der træffer beslutningen.
Men det er vores politiske holdning til det.
Derfor er det fuldstændig fejlagtigt, når hr. Peter Skaarup siger, at vi giver nogen vetoret og tilsidesætter grundloven.
Jeg vil gerne have hr. Peter Skaarup til at dokumentere, hvis det er tilfældet i det, som vi har sagt og gjort i Folketinget.
Den vil jeg se meget frem til, den dokumentation, som hr. Peter Skaarup kommer med.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-26:
Hr. Søren Søndergaard kan jo mene, hvad hr. Søren Søndergaard vil, og Enhedslisten og øvrige partier kan selvfølgelig have den holdning, de nu har.
Problemet er bare, at hvis de pågældende partier sad i regering og gjorde det, som de siger her i Folketinget, så ville der være et problem, for i sidste ende er opgaven set med vores øjne, at der skal laves en aftale med USA.
Hvis man giver Grønland vetoret, så bryder man grundloven.
Det bør man ikke gøre.
Men det er klart, at partierne selvfølgelig kan have den holdning, de vil.
Det har hr. Søren Søndergaard også.
Hr. Søren Søndergaard er modstander af det her projekt under alle omstændigheder, ligegyldigt hvad.
Men der er bare nogle her i Folketinget, der er stillet over for den opgave, og det er specielt regeringen, at sørge for, at der kommer nogle ting på plads med USA.
Derfor bør man ikke på forhånd stille sig op i en krog og give nogen vetoret i de forhandlinger. Til hr. Niels Helveg Petersen: Jo, jeg vil da meget gerne støtte den principerklæring, der blev vedtaget.
Jeg synes, det er rigtigt, at man når så langt, man kan sammen med grønlænderne og det grønlandske hjemmestyre.
Det er der, jeg er lidt bekymret for, om man er ude på en glidebane, hvor man i høj grad lader Grønland diktere rigsfællesskabets holdning til de her ting.
Men jeg synes, det ville være godt, hvis man - hvor den danske regering kan acceptere det - kan nå langt sammen med det grønlandske hjemmestyre.
Til hr. Kuupik Kleist med hensyn til købmandskab.
Et godt købmandskab set med vores øjne ville være, hvis man koncentrerer sig om sagen, og sagen er, at amerikanerne ønsker at udvide Thulebasen med noget computerudstyr.
Det har
Det har ikke ret meget med grønlandske studiepladser eller lignende at gøre.
Derfor bliver man nødt til at holde skæg for sig og snot for sig.
Der er aftalen omkring udvidelsen af radaren interessant, fordi 1951-aftalen giver USA lov til at gøre, hvad de vil.
Derfor er det vigtigt, at rigsfællesskabet også i fremtiden har noget snor i de her ting, at vi sikrer os, at vi har fuldstændig styr over den fremtidige situation.
Vi ved ikke, hvad der sker om 20 eller 30 eller 40 år.
Der har vi en ny tid.
Så kræver det også, at de aftaler er på plads med henblik på de nye tider.
Kuupik Kleist (IA), 2003-05-26:
Nu havde vi i Folketingets forrige debat om emnet, også på foranledning af hr. Peter Skaarup, en omfattende diskussion
om købmandskab i forbindelse med missilskjoldsagen.
Når man hører på Dansk Folkepartis ordfører, har han jo held til at få det til at lyde, som om missilskjoldsagen, de sikkerhedspolitiske aspekter, de meget omfattende forureningssager osv. drejer sig om et par studiepladser på et universitet i USA.
Jeg synes, det er forstemmende, at Dansk Folkepartis ordfører på den måde prøver at trække diskussionen ned på et plan, hvor den overhovedet ikke hører hjemme.
Hr. Peter Skaarup omtaler på rette vis vigtigheden af f.eks. at få forhandlet en ny aftale i stedet for 1951-aftalen, som udgør en enorm væsentlig og altoverskyggende problematik.
Så nytter det altså ikke noget, at hr. Peter Skaarup prøver at trække det ned på et plan, hvor det handler om to studiepladser i USA.
Det vil jeg gerne have mig frabedt.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-26:
Til hr. Jeppe Kofod: Jeg synes ikke, og det er min vurdering af flere af hr. Jeppe Kofods indlæg her under debatten, at de giver tilstrækkelig sikkerhed for, at den danske regering kan aftale de her ting uden at give grønlænderne en form for vetoret.
Det er hr. Jeppe Kofods vurdering.
Men det er min vurdering, at man er nødt til at acceptere grundlovens forudsætninger, og grundlovens forudsætninger er, at det er den danske regering, i vigtige beslutninger under indtryk af Det Udenrigspolitiske Nævn, der beslutter, hvad det er, man kan gøre, når det gælder
udenrigspolitikken
Derfor bliver vi nødt til at fastholde grundloven som et afgørende aspekt her, og man må ikke gå på kompromis med grundloven.
Det ved jeg godt hr. Jeppe Kofods parti vil på andre områder, f.eks. EU, men det må vi ikke gøre, og det skal vi ikke gøre her i Folketinget.
Hr. Niels Helveg Petersen er inde på principerklæringen.
Jamen som sagt synes jeg, det er godt, hvis man kan nå så langt, som man i forskellige situationer kan, med det grønlandske hjemmestyre.
Den debat, jeg har rejst her under debatten i dag, er: Skal vi i den sidste ende give Grønland en vetoret?
Når det kommer til det allersidste punktum i en sådan aftale, skal vi så lade det være afgørende, at det er den danske regering, som der står i grundloven, der skal føre udenrigspolitikken, eller skal vi sige: Nej, vi er nok nødt til, fordi Hans Enoksen og nogle grønlandske folketingsmedlemmer har en lidt anden opfattelse, alligevel ikke at lave nogen aftale?
Det går jo ikke, og det tror jeg også hr. Niels Helveg Petersen med sin erfaring som udenrigsminister er klar over, at i sidste ende vil det være godt, at Grønland er med, men den debat, jeg rejser, er bare: Når det kommer til det sidste punktum, så er det altså Danmark, der træffer beslutningen på vegne af rigsfællesskabet. Endelig til hr. Søren Søndergaard: Jamen hr. Søren Søndergaard og Enhedslisten kan gøre, hvad det skal være omkring de dér enarmede tyveknægte.
De kan have, hvilken holdning det skal være, og jeg har fuld respekt for Enhedslistens holdning til de her ting, og intet af det, hr. Søren Søndergaard har nævnt, er i strid med grundloven.
Jeg rejser bare en debat her i Folketingssalen, fordi jeg er lidt utryg ved, at der er nogle partier, der siger - og det håber jeg jo så ikke regeringen gør, og det tror jeg heller ikke regeringen gør - at Grønland skal have en form for vetoret, og det kan vi altså ikke i forhold til grundloven.
Det er det, der er min pointe, og den tror jeg godt hr. Søren Søndergaard kender årsagen til jeg rejser.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-26:
Jeg synes, at Socialdemokratiets repræsentant på Socialdemokratiets vegne skulle gå herop og undskylde, at man fra Socialdemokratiets side ikke har sørget for at inddrage de grønlandske medlemmer af Folketinget i det forslag til vedtagelse, som man har lagt frem her, og som stort set udelukkende omhandler Grønland.
Det synes jeg ville være det eneste rigtige at gøre, men det er jo hr. Jeppe Kofods egen beslutning, hvad han vil, og hvad han ikke vil.
Derudover synes jeg, det er underligt, at man fra Socialdemokratiets side vil give et tilsagn til opbygning af et missilforsvarssystem, som selv ud fra Socialdemokratiets vurdering kan gå hen og få store negative konsekvenser for udvikling af nedrustning osv., osv., uden at man skriver det direkte i et forslag til vedtagelse.
Hvorfor får vi ikke et klart forslag til vedtagelse fra Socialdemokratiet, der siger: Vi har vejet for og imod, og vi går ind for det missilforsvar, når vi har opgjort det regnestykke.
Hvorfor får vi ikke den klare melding fra Socialdemokratiet i stedet for det her indirekte skriveri?
Jeppe Kofod (S), 2003-05-26:
Først til hr. Kuupik Kleist: Jeg vil gerne understrege det, skære det ud i pap
Det har vi overhovedet intet ønske om.
Vi vil meget gerne inddrage dem så meget som overhovedet muligt.
Vi kan også se af forespørgslens tekst, at de grønlandske medlemmer ikke er med - desværre.
Hr. Søren Søndergaard er med; hr. Villy Søvndal er med, og der er andre med i forespørgslen, men der er desværre ingen af de grønlandske medlemmer med.
De er så heller ikke med i forslaget til vedtagelse, og det er beklageligt.
Jeg synes, det ville være fint, hvis de ville være med.
Vi har i hvert fald ikke noget ønske om, at de ikke skal være med.
Det er også derfor, at det er utrolig vigtigt i den videre proces, at man lægger vægt på nogle af de sikkerhedspolitiske spørgsmål i diskussionen med amerikanerne.
Det er derfor vi rejser forespørgslen i dag, for at den danske regering skal arbejde for bindende nedrustningsaftaler, arbejde for f.eks. aftaler mellem Kina og USA, så man ikke starter nye rustningskapløb.
Den del af det er vigtig.
Der ved vi godt, at vi har en anden holdning end den amerikanske viceforsvarsminister til de her spørgsmål.
Vi ønsker, at man laver bindende og forpligtende aftaler globalt set på de områder her.
Det tror vi er den bedste måde at sikre fred og sikkerhed på i verden, men det er helt klart, at vi er uenige i dele af den amerikanske holdning til det spørgsmål.
Det tror jeg er åbenlyst.
Til sidst til hr. Peter Skaarup
: Lad mig gøre det klart, at selvfølgelig er det formelt set fuldstændig korrekt juridisk, at det ifølge grundloven er Folketinget, der træffer beslutningen i denne sag.
Det har hr. Peter Skaarup fuldstændig ret i.
Men modsat Dansk Folkeparti har vi i Socialdemokratiet intet ønske om at tvinge noget ned over hovedet på grønlænderne, som de ikke vil have.
Det er forskellen.
Derfor vil vi politisk ikke gå med til det.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-26:
Efter at have hørt hr. Jeppe Kofods tale, står det lidt uklart for mig, hvor Socialdemokraterne egentlig står i forhold til den danske grundlov.
For mig lyder det nemlig lidt, som om hr. Jeppe Kofod lægger utrolig meget vægt på, at det i sidste ende er Grønland, der får den afgørende indflydelse på, hvilken aftale der skal strikkes sammen.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få hr. Jeppe Kofod til her fra talerstolen meget klart at fortælle, hvor Socialdemokratiet egentlig står i forhold til grundloven, for det er vel meget klart ud fra grundlovens § 19, at det i sidste ende er den danske regering, der træffer enhver afgørelse, når det gælder det udenrigspolitiske, altså handler på vegne af rigsfællesskabet.
Vil hr. Jeppe Kofod ikke gøre det helt klart her fra talerstolen, at det også er Socialdemokraternes holdning, og at man helt klart vil respektere grundlovens § 19?
Lars-Emil Johansen (SIU), 2003-05-26:
Det forslag til vedtagelse, der er blevet stillet, indeholder efter min mening ganske gode takter og interesser, som tilgodeser nogle af de synspunkter, som vi selv har fremsat fra vores side. Jeg vil gerne følge lidt op på det, som hr. Søren Søndergaard kom med:
Når der nu er to ud af 179 medlemmer, der direkte er valgt i Grønland, og beslutningen, man er på vej til at tage, er så grønlandsk, som den kan blive, var det så ikke en idé at inddrage grønlænderne?
Altså jeg var ikke klar over, indtil jeg gik ind i denne sal her til morgen, at der var formuleret et sådant forslag til vedtagelse. Hvis jeg var blevet inddraget, havde jeg måske foreslået, at den sidste sætning sluttede med en formulering, der siger »... og USA om det dansk-grønlandske udspil med henblik på at nå til enighed, inden beslutning om opgradering af Thuleradaren kan finde sted«.
Men altså som sagt, forslaget indeholder nogle gode ting, som jeg godt kan støtte.
Jens Hald Madsen (V), 2003-05-26:
Først vil jeg sige, at jeg holder fast i, at vi jo har haft
en hel proces.
Men skal vi ikke blive enige om en ting: I sidste ende handler det om en forhandling mellem den danske regering og det grønlandske hjemmestyre.
Det er det, der sådan set har været meningen, at selvfølgelig har vi hele tiden parallelitet i at drøfte og diskutere og debattere det her. Men det er altså ikke det danske Folketing, som tager til USA for at forhandle.
Det er det altså ikke.
Derfor mener jeg faktisk, at ud fra et demokratisk synspunkt og ud fra rigsfællesskabets rammer kan den danske regering ikke gøre mere.
Det kan den altså ikke.
Vi kan ikke tage hr. Villy Søvndal og hr. Søren Søndergaard og andre med over til USA for at forhandle.
Det er da en succeshistorie om, hvordan der har været en, nogen vil måske sige meget lang dialog.
Men der har været en meget lang proces, hvor alle har haft mulighed for at ytre sig.
Ellers må de spørgelystne fortælle mig, hvordan man så skulle gøre.
Det, det handler om, er jo, at hvis de krav, der bliver stillet i det fælles oplæg, bliver opfyldt, jamen så kører processen videre.
Jeg kan egentlig ikke se, hvad problemstillingen er.
Kuupik Kleist (IA), 2003-05-26:
Når hr. Jens Hald Madsen henviser til det forhandlingsforløb, der er mellem regeringen og landsstyret, er det jo sådan, at den aftale til køreplan, der ligger, er, at landsstyret og regeringen på et tidspunkt forhandler med USA om et fælles oplæg, og at vi så efterfølgende tager en drøftelse af dels udkommet selvfølgelig af forhandlingerne, men dels også, hvad der efterfølgende vil være af konsekvensbeslutninger her i Folketinget.
Så jeg vil tillade mig igen at spørge hr. Jens Hald Madsen om den sidste halvdel af sidste sætning i forslaget
til vedtagelse: Hvad betyder den?
Villy Søvndal (SF), 2003-05-26:
Jeg synes, hr. Jens Hald Madsen holdt en god tale om inddragelse af grønlænderne i det her forløb, men jeg synes, at han blev lidt flakkende, da han så blev stillet det, synes jeg, meget logiske spørgsmål af hr. Søren Søndergaard, at når nu man ønsker at arbejde så tæt sammen, var de grønlandske medlemmer af Folketinget så blevet kontaktet om at deltage i det fælles forslag til vedtagelse?
Og der var hr. Jens Hald Madsens svar det rigtige, at man jo altid kan vælge at tilslutte sig, når man er medlem af et Folketing.
Men er det virkelig udtryk for hensynet til Grønland, vi her ser udspillet foran os?
Det synes jeg at hr. Jens Hald Madsen skal svare lidt tydeligere på.
Og helt uklar blev hr. Jens Hald Madsen, da han skulle besvare det andet spørgsmål, nemlig: Hvad betyder det, hvis det forslag, der foreligger, bliver vedtaget.
Betyder »inden«, at så er løbet kørt med hr. Jens Hald Madsens formulering, at hvis man nu ikke løber ind i flere vanskeligheder, så er det her den endelige stillingtagen?
Det synes jeg er helt afgørende at få afklaret.