runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2000-12-15:
Der er jo ikke afsat fem flade øre i dette forslag til fleksibel hjemmehjælp.
Der er afsat 87 mio. kr. til genoptræning, og så er der afsat 13 mio. kr. til noget, der hedder akutstuer.
Der følger ikke fem flade øre med.
Det er en god ordning, hvis den gennemføres, men der er ingen ressourcer til det, så vi behøver ikke at blive uenige om, hvordan man skal finde midlerne til den.
De behøver ikke at findes, for de er der ikke.
Villy Søvndal (SF), 2000-12-15:
Når nu turneen starter, så synes jeg måske, at det er vigtigt at erindre om, at de dér mere ideologiske debatter om frihed og sådan noget, som kan være fine nok, egentlig er kendetegnet ved, at den frihed, de fleste ældre efterspørger, består i, at de holder så meget af deres hjemmehjælp, at de godt vil se hende lidt mere.
Det klarer man ikke kun ved frie ord, om jeg så må sige.
Det kræver, at der er nogle, der også er villige til at afsætte ressourcer, og som jeg sagde under sidste punkt, så er SF dybt optaget af de børn, vi selv sætter i verden.
Her er et til af eksemplerne, nemlig at der afsættes 100 mio. kr. til forbedret genoptræning osv., og derfor følger vi det med meget stor interesse.
Men husk lige i Svendborg og andre steder at kvittere for, hvem det var, der sikrede, at det ikke kun bliver frie valg, men at der også blev afsat materielt grundlag til at skabe de forbedringer.
Men det formoder jeg i den her søde juletid at man også vil erindre.
Og vi modtager stadig væk gerne taknemmelighedsskrivelser, for at vi muliggjorde de reelle fremskridt.
Erik Larsen (V), 2000-12-15:
Når nu fru Grete Schødts kommer hjem til Svendborg og begynder at gå ned i de tal, som ligger til grund for Venstres finanslovforslag og for afstemningen i går, så vil fru Grete Schødts også finde, at der er fuld finansiering af dette forslag.
Jeg glæder mig meget til at komme til Sydfyn og i øvrigt også gerne andre steder og diskutere fleksibel hjemmehjælp til de ældre med fru Grete Schødts.
Det vil stå
Jeg glæder mig.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-12-15:
Man skulle tro, at valget nærmede sig med stormskridt, sådan som Socialdemokraterne bliver mere og mere skingre i denne tid.
Det er dog uhyrligt, at man skal høre Socialdemokratiet bebrejde Det Konservative Folkeparti og Venstre, at vi stemmer for et forslag fra Socialdemokratiet om mere fleksibel hjemmehjælp, når vi i årevis har argumenteret for og stillet forslag om at give frit valg for hjemmehjælp til de ældre medborgere.
Vi ønsker at gå langt videre end det forslag, Socialdemokratiet er kommet med her, men at vi skal bebrejdes, at vi stemmer for et lille skridt i den rigtige retning, er utroligt.
Vi har sagt nej og nej og nej til Socialdemokratiets skatteforhøjelser, i denne omgang i form af en fastfrysning af bundfradraget, som rammer 300.000 mennesker blandt pensionisterne alene.
Det er dybt urimeligt.
Vi har anvist finansiering til punkt og prikke, så der er ikke noget at komme efter.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-12-15:
Det er en ganske kort stemmeforklaring.
Det fremgår af betænkningen, at CD stemmer for forslaget.
Det gør CD ikke, da CD ikke har været med til at finansiere det.
Villy Søvndal (SF), 2000-12-15:
Jeg synes, at ud over, at julen er hjerternes fest og glædens fest, så handler det vel også om taknemlighed til en vis grad, og i virkeligheden kan det her vel gøres meget kort: De fra Venstre og De Konservative, der har et ønske om at skabe bedre forhold for de ældre - i det her tilfælde også med penge til genoptræning - er jo så dem meget stor tak skyldig, der sikrer, at der faktisk bliver afsat penge til at sikre de her forbedringer.
Svend Auken (S), 2000-12-15:
Jeg tror, alle mennesker har brug for nogle, der kan kritisere dem.
Jeg tager meget gerne kritik til mig, og den gør især indtryk på mig, hvis den er berettiget.
Det synes jeg ikke den er i dette tilfælde, men jeg vil gerne lytte til hr. Frank Aaen, og jeg respekterer hans synspunkter.
Til hr. Kalnæs vil jeg kun sige én ting: Man skal være opmærksom på, at den danske industri jo også har stor fordel af at blive presset på det miljømæssige område.
Det gør, at der sker forskning og udvikling, det gør, at der opfindes nye produkter og nye produktionsmetoder, og det gør også, at der kommer betydelige eksportmuligheder.
Vi har en meget stor virksomhed inden for denne branche her i Danmark.
Den har en gigantisk eksportsucces, den bruger
Der er andre, der har gjort mindre, og de har svært ved at følge med i den internationale konkurrence og er i en vanskelig situation.
Det handler om samspillet mellem miljømæssige behov og krav på den ene side og forskning og udvikling på den anden side.
Vi har givet den fornødne tid, som hr. Kalnæs efterlyser, så bruger vi i tilgift en fornuftig afgift til at presse udviklingen frem, og så har vi oven i købet sagt, at næste år er vi villige til at diskutere anvendelsen af provenuet, så man yderligere kan fremme udviklingen på samme måde, som vi har gjort på CO2-området, hvor vi har opnået betydelige resultater.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-12-15:
Det kunne jo være sjovt at vide, om hele den side i Folketingssalen, der har diskuteret denne sag, har tænkt sig at stemme grønt.
Vi er nogle, der stemmer nej til dette forslag af netop den grund, som ministeren oplyser.
Længe før forslaget blev fremlagt, udtrykte Dansk Metal og mange andre bekymring vedrørende konsekvenserne for beskæftigelsen og over, at der ikke var erstatningsmuligheder.
Så lavede man en deadline i 2006, og det er der nogle der har investeret efter og har lagt planer for at udskifte anlæggene efter.
Derfor siger vi, at det er forkert at lægge en afgift oveni, for virksomhederne skal jo bruge nogle indtægter, og det er altså forklaringen på, at der er nogle, der stemmer nej til forslaget.
Frank Aaen (EL), 2000-12-15:
Jeg er godt klar over, at der er en enkelt virksomhed, der har problemer, men vi har hele tiden sagt: Lad os dog se på den enkelte virksomhed og give den dispensation, hvis den har brug for det for at kunne overleve.
Det ville være helt i orden, men at lave en generel forlængelse kan ikke begrundes med industriens krav og hensynet til virksomhederne
Det kan efter vores opfattelse kun skyldes et eller andet hensyn til EU og WTO, som truer Danmark med, at det er en teknisk handelshindring, hvis vi gør den indsats for miljøet, som miljøministeren oprindelig var indstillet på, og derfor vil vi bore videre i sagen i det nye år.
Det er vores opfattelse, at miljøministeren har bøjet sig for trusler fra EU og WTO om, at vi får sager om tekniske handelshindringer på halsen, og det vil vi have frem i lyset, så der ikke bare bliver gennemført noget under dække af en ellers udmærket lov.
Svend Auken (S), 2000-12-15:
Én gang til, én gang til: Vi fastsatte oprindelig en målsætning om 2006, det er suverænt den mest ambitiøse målsætning, og alle sagde, at det ikke kunne lade sig gøre.
Men så viser det sig, at den danske industri er meget dygtig, og at det rent teknisk måske allerede kan lade sig gøre i 2002, og for nogle virksomheders vedkommende er det allerede en kendsgerning, at stofferne er faset helt ud i dag.
Men så sender Miljøstyrelsen sagen i høring og spørger: Hvad bliver resultatet, hvis vi nu rykker fristen frem fra 2006, som det oprindelig var meningen, til 2002?
Svaret er, at hvis der er tale om små anlæg, ville en enkelt virksomhed i Danmark komme i alvorlige vanskeligheder, og for store anlægs vedkommende ville hele industrien komme i vanskeligheder.
Den beslutning er truffet længe før behandlingen af dette forslag, og i skatteministerens bemærkninger er der redegjort for, at beslutningen er truffet før fremsættelsen af forslaget.
Men forslaget har den gode virkning, at virksomhederne bliver motiveret til at udfase så hurtigt som muligt.
Fristforlængelsen blev besluttet på et sagligt grundlag længe inden behandlingen i Folketinget af lovforslaget, men det er imidlertid på det punkt, der har været misforståelser i besvarelserne.
Jeg mener ikke, at svarene har været forkerte, men de har kunnet give anledning til misforståelse, og derfor har jeg prøvet at ligge vandret i luften for at rette den misforståelse.
Det vil jeg meget gerne gøre her, og så vil jeg i øvrigt sige tak for et godt samarbejde og sige, at det, vi nu gør, svarer i øvrigt også fuldstændig til den aftale, der blev indgået om finansloven.
Aage Frandsen (SF), 2000-12-15:
I den bemærkning, miljøministeren kom med til hr. Frank Aaen, var der en indrømmelse, som betyder, at den bemærkning, som har stået i nogle af svarene om, at man kan undlade udfasning, fordi man har fået en afgift, ikke er motivet for, at man undlader tidlig udfasning.
Motivet er, at det har nogle omkostninger, men i det omfang, det kan lade sig gøre, og i det omfang, omkostningerne er acceptable, sker der en udfasning inden 2006, uanset at man har denne afgift, så vi ikke bagefter står i den situation, at vi kan sige, at der er indført en afgift for afgiftens skyld og ikke for miljøets skyld.
Frank Aaen (EL), 2000-12-15:
Skændes eller ikke skændes
: Jeg tager bare fat i fakta, og fakta er, at ministeren i ly af denne lovgivning har flyttet datoerne fra 2002 til 2006 i en lang række tilfælde, på trods af at alle relevante brancheforeninger på området har sagt, at de kun skulle bruge 3 år.
Vi forstår det ikke, og vi forstår heller ikke, at ministeren ikke kunne oplyse os om det i åbenhed, men at vi skal grave i det, fordi miljøorganisationerne gør os opmærksom på det.
Det forstår vi ikke, hr. minister, og derfor bliver vi nødt til at grave videre i sagen i det nye år.
Enhedslisten har også skrevet, at vi vil redegøre for vores stilling her ved tredjebehandlingen.
Vi støtter også lovforslaget, men i forlængelse af de betragtninger, hr. Aage Frandsen er kommet med, vil jeg gerne udtrykke for Enhedslistens vedkommende, at vi er meget skuffede over den måde, miljøministeren har behandlet denne sag på, fordi et tilsyneladende meget fornuftigt lovforslag er brugt af miljøministeren som et påskud for at forlænge tidligere fastsatte frister for, hvornår disse stoffer skulle være helt udfaset fra det danske marked.
I listen over, hvornår stofferne skulle være udfaset, er der i løbet af indeværende år sket en forlængelse i forhold
til den oprindelige liste i januar.
I ni tilfælde er fristen skubbet fra 2002 til 2006, og i ni andre tilfælde er fristen skubbet fra 2003-2004 til 2006.
Det vil sige, at miljøministeren har brugt lovforslaget til at forlænge fristen for, at man kan bruge disse drivhusgasser her i Danmark, og jeg synes, det er meget skuffende.
Vi har gentagne gange under udvalgsarbejdet spurgt, hvad begrundelsen er for at flytte fristerne fra 2002, 2003 og 2004 til helt generelt 2006.
Det er imidlertid ikke lykkedes at få nogen begrundelse for, hvorfor fristerne er forlænget, men det vil jo sige, at man i flere år end oprindelig bestemt har mulighed for at bruge disse giftige gasser i Danmark.
Der er henvist til, at industrien har bedt om det, men ser man på, hvad industrien har bedt om, har man typisk bedt om 2003, og alligevel har ministeren sagt 2006.
Derfor vil denne sag ikke ophøre efter afstemningen i dag.
Afgifter er nødvendige for at presse på for at få
disse stoffer ud af markedet, men det er også nødvendigt, at vi skærper kursen med hensyn til at få dem forbudt, og derfor vil vi vende tilbage meget hurtigt i det nye år for at bore videre i, hvorfor en minister, der profilerer sig selv så højt som miljøets minister, er gået længere med fristforlængelse, end industrien har bedt om.
Det er os
komplet uforståeligt.
Der må være ugler i mosen, og vi vil undersøge i det kommende år, hvad det er for nogle ugler, for det er endnu ikke lykkedes os at få sagen ordentligt belyst.
Aage Frandsen (SF), 2000-12-15:
Vi har i betænkningen skrevet, at vi vil tilkendegive vore synspunkter i forbindelse med behandlingen i Folketingssalen.
Vi er ikke uenige i lovforslaget.
Vi er meget enige i det, og vi er også enige i det, som blev vedtaget i forbindelse med andenbehandlingen, hvor der blev lavet en undtagelse for visse gasser i lukkede systemer.
Men jeg vil godt sige, at ud fra nogle principielle synspunkter betragter vi dette lovforslag som et forslag om en af de grønne afgifter, der har til formål at udfase en række drivhusgasser, som vi vil afskaffe.
Det er efter vores opfattelse helt afgørende, at når der diskuteres grønne afgifter, skal det være grønne afgifter, hvis formål ikke er at skaffe penge til statskassen, men at sørge for at forhindre en forurening.
Derfor er det helt afgørende, at der ikke er afgifter, hvis det under alle omstændigheder er muligt at undgå disse stoffer, og derfor er det også vigtigt for os, som det er tilkendegivet i et tillæg fra skatteministeren til betænkningen, at meningen er at finde en løsning inden 2006 i det omfang, det kan lade sig gøre. Vi havde gerne set en mere kraftig tilkendegivelse i retning af, at man måske kunne få gasserne udfaset hurtigere, end der lægges op til fra regeringens side.
Men for os er det helt afgørende, at den form for skat, vi taler om her, er en grøn afgift, hvis formål ikke er at skaffe penge i kassen, men at få udfaset nogle stoffer, som vi ikke vil have, fordi de er forurenende.
Vi regner med, at det, som er tilkendegivet fra skatteministerens side, er noget, som regeringen vil følge meget stærkt op, så det sikres, at afgifterne ikke træder i stedet for, at de forurenende stoffer bliver udfaset.
Erik Larsen (V), 2000-12-15:
Det var dog fantastisk.
Nu har Socialdemokratiet og hele den venstre side af Folketingssalen stemt imod øget fleksibilitet og valgfrihed under andenbehandlingen - man har simpelt hen tilsidesat de ældres ret til at vælge selv -
og så kommer fru Grete Schødts her og bebrejder Venstre, at vi ikke vil tilslutte os den finansiering, som regeringen synes der skal være på det her punkt.
Venstres forslag, som var til afstemning i går, har også luft til finansiering af det her, bare på andre områder.
Jeg er af den opfattelse, at de, der vedtager finansieringen omkring det her, efterlader 300.000 mennesker dårligere økonomisk stillet, end man burde have gjort.
Det har Venstre ikke ønsket at deltage i.
Jeg synes, det er meget, meget for dårligt, vil jeg gerne sige til fru Grete Schødts.
Birthe Skaarup (DF), 2000-12-15:
Dansk Folkeparti gjorde udtrykkelig opmærksom på under førstebehandlingen af L 87, at vi ikke var tilfredse med, at Det Alkoholpolitiske Kontaktudvalg skulle nedlægges.
Når vi gjorde det, skyldes det bl.a., at det udvalg er et yderst kompetent udvalg.
Det, at det nu bliver således, at der kommer en repræsentant for det her udvalg eller en repræsentant, der har forstand på netop disse problemer, er ikke nok for Dansk Folkeparti.
Jeg vil godt sige, at vi er ikke et af satspuljeforligspartierne, men alligevel føler vi, at det, der sker med det her lovforslag, gør, at der er en svag kæde i hele det system ud til borgerne på gulvet, der har den faglige indsigt, og det kan vi selvfølgelig ikke være med til.
Derfor vil Dansk Folkeparti undlade at stemme til lovforslaget.
Ester Larsen (V), 2000-12-15:
Her i Tinget har vi en meget solid tradition for konsensus i forbindelse med udmøntning af satspuljemidlerne.
Der er derfor efter vores opfattelse tale om et meget alvorligt anslag imod dette princip.
Ministerens forsøg på udenomsforklaringer, forsøg på at ændre en indgået aftale, imødekommer ikke vores kritik.
Mit spørgsmål er: Er ministerens halsstarrighed virkelig så stor, at Socialdemokratiet er villig til at bringe det centrale princip om konsensus i forbindelse med satspuljemidlernes anvendelse i fare?
Her ligger endda en skriftlig udmøntning af aftalerne, så der skulle ikke være nogen mulighed for at lave omfortolkninger.
Tove Fergo (V), 2000-12-15:
Ja, det er faktisk en ret rystende oplevelse, at man kan sidde i en regering, og den ene hånd ved ikke, hvad den anden gør.
Det er rystende, når vi tænker på, at det drejer sig om mennesker, som har brug for en øget indsats, og vi har netop ønsket at hæve og forstærke indsatsen over for alkoholikere.
Så siger ministeren nu, at Det Alkoholpolitiske Kontaktudvalg jo kan sidde og se på det her indtil den 1. april.
Samtidig har ministeren nedlagt Det Alkoholpolitiske Kontaktudvalg, før lovforslaget er vedtaget, ved at sende et brev ud til medlemmerne - jeg er medlem af Det Alkoholpolitiske Kontaktudvalg - og erklæret udvalget for nedlagt.
Hvordan hænger det sammen?
Det hænger desværre nok ikke særlig godt sammen.
Erik Larsen (V), 2000-12-15:
Som en af dem, der har siddet ved bordet i satspuljeforhandlingerne, er jeg særdeles rystet over sundhedsministerens fremfærd her.
Vi havde i Socialministeriet nogle indgående drøftelser af, hvordan vi bedst kunne sikre en stor indsats for alkoholafvænningen.
Vi brugte meget tid på det.
Vi brugte også meget tid på, hvordan vi kunne sikre en opfølgning af det, som vi skulle sætte i gang, og dér havde Det Alkoholpolitiske Kontaktudvalg en hel central plads i de drøftelser.
Det ville vi sikre ved at lægge det dér.
Så siger ministeren her fra talerstolen, at det er et påskud, at partierne nu begynder at tale om aftalebrud.
Må jeg godt sige helt præcist og klart, så det ikke kan misforstås: Venstre og jeg selv personlig betragter det her som aftalebrud af værste klasse, og jeg beder socialministeren om at indkalde partierne.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-15:
Jeg beklager.
Vi mener helt klart, at det her er et aftalebrud på satspuljeområdet, og vi forstår ikke, at SF ikke kan se, at det er et aftalebrud.
Samtidig oplever vi her, at det her ikke er koordineret mellem de to ministerier.
Det, vi oplever, er, at man ønsker at tage pengene fra satspuljen og putte dem over i dette nye forebyggelsescenter, og det vil sige, at pengene ikke vil nå de mennesker, som virkelig arbejder ude i den frivillige sektor.
Det vil sige, at vi atter oplever en centralisering og en bureaukratisering på det her område.
Vi forstår simpelt hen ikke, hvorfor ministeren ikke vil lade Det Alkoholpolitiske Kontaktudvalg fungere i aftaleperioden og dermed også sikre, at en forebyggende indsats på alkoholområdet bliver styrket i stedet for denne centralisering, som ministeren lægger op til.
Jeg må på Venstres vegne sige, at vi oplever det her som aftalebrud på satspuljeområdet.
Jeg vil gerne meddele, at vi i Venstre synes, at det her er noget rigtigt kludder, fru Sonja Mikkelsen ...
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-12-15:
Sundhedsministeren medgav for lidt siden, at der var et problem i forhold til den konsensus, der skal være imellem det, vi er blevet enige om i satspuljen, og lovforslaget, som vi drøfter nu.
Derfor synes jeg, at ministeren skulle benytte sig af den fremstrakte hånd, som blev rakt hende i det samråd, vi har haft, for det, vi beder om, er, at Alkoholpolitisk Kontaktudvalg får lov at sidde så længe, så de kan blive færdige med deres arbejde, dvs. et års tid til, gerne hele perioden.
I hvert fald har de fået pålagt en opgave, som de gerne vil løse, og hvis det konflikter så meget, var det nemt at løse ved at forlænge perioden.
Grete Schødts (S), 2000-12-15:
Der er ikke to dage, der er ens her i Folketinget.
Der er heller ikke to dage, hvor de borgerlige partier har samme mening.
Jeg hæfter mig især ved Venstres finanslovtale i går fremført af hr. Thor Pedersen: Skattestop.
Borgerne skal vide, hvor Venstre står.
Pengene skal følge borgerne.
Frit valg på alle hylder.
Venstre viser vejen til finansiering for alt, hvad Venstre vil gennemføre.
I onsdags havde Venstre og De Konservative ingen mening, da vi stemte om, hvor pengene skulle komme fra - de undlod at stemme.
De tog ikke stilling, de tog ikke del i pensionisternes forbedring, bl.a. vedrørende fleksibel hjemmehjælp og vedrørende kommunal fysioterapi for plejehjemsbeboere, men i dag vil partiet Venstre sammen med De Konservative og andre borgerlige partier gerne stemme for lovforslaget ved tredjebehandlingen, når det handler om fleksibel hjemmehjælp og det handler om fysioterapeut for plejehjemsbeboere.
Når bare vi andre lægger pengene ud.
Jeg synes, det er en uanstændig melding til landets pensionister, men jeg vil godt sige tak til forligspartierne, fordi det her kan lade sig gøre at gennemføre.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-12-15:
Jeg skal gøre det ganske kort.
Jeg vil gerne spørge socialministeren, om han har orienteret sundhedsministeren om det forhandlingsresultat, der lå ovre i Socialministeriet om satspuljen.
Det synes jeg er meget nyttigt at få at vide for at få en opklaring af, hvor det egentlig er ansvaret ligger i den her sag.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-12-15:
Satspuljepartierne har mange og gode traditioner.
En af dem er, at man er enig.
En anden er, at man med mellemrum forsøger at sætte fokus på vigtige områder.
, tror jeg, af, at her var der god grund til, at der blev afsat nogle ekstra midler.
Det var det område, vi ligesom manglede i forhold til den indsats, der var foretaget i de foregående år.
Det er min klare opfattelse, at der ikke var noget som helst problem med at foretage den prioritering.
Det er også min opfattelse, at det, satspuljeordførerne først og fremmest var optaget af, var at kunne få en sikkerhed for, at de intentioner - som der ikke er sat spørgsmålstegn ved - som lå bag forhandlingerne, kunne satspuljepartierne følge, og dertil blev der så valgt Alhokolpolitisk Kontaktudvalg.
Der er så sket det, at sundhedsministeren ønsker ændringer på det her område, hvilket jeg synes er flot og fornuftigt.
Og så står vi i realiteten tilbage med et lille problem.
Vi står tilbage med det problem, hvordan vi sikrer, at ånden i det, som satspuljepartierne var enige om, nu kan udmøntes.
Lad os nu tage det stille og roligt.
Så mødes vi igen med friske kræfter i det nye år, og så sætter vi os rundt omkring et bord, og så diskuterer vi, hvordan vi kan sikre, at de intentioner, som vi havde, nu også kan blive opfyldt.
For det er jo det, det handler om.
Det handler om at få udmøntet intentionerne bag satspuljepartiernes berettigede forventninger om at kunne sikre at følge udmøntningen af de midler, som de har været med til at bevilge.
Derfor vil jeg sige til satspuljeordførerne, at der stadig er ét hundrede procent enighed om intentionerne.
Der er stadig væk ét hundrede procent enighed om, at satspuljepartierne skal have mulighed for på en ordentlig måde - også en måde, som de er trygge ved - at følge, hvordan midlerne bliver brugt på området, og det indbyder jeg til at vi, når vi kommer efter nytår, stille og roligt og pragmatisk sætter os ned og løser.
Tove Videbæk (KRF), 2000-12-15:
I L 87 foreslår sundhedsministeren, at Alkoholpolitisk Kontaktudvalg skal nedlægges og midlerne overføres til en konto under Sundhedsministeriet.
Som jeg forstår det her og hele forløbet, som vi har været igennem nu her i november måned, har ministeren totalt ignoreret den beslutning, der er taget af samtlige syv satspuljepartier i forening inklusive regeringspartierne.
Jeg er helt enig med de tidligere ordførere i, at det her må karakteriseres som et brud på satspuljeforligets beslutninger.
Det har intet med benspænd at gøre.
Det har intet at gøre med, at man vil chikanere gennemførelsen af en lov.
Ministeren har været i samråd vedrørende sagen, men har ikke været det mindste lydhør.
Ministeren ved bedst selv det hele og kan bedst selv finde ud af, hvilke løsninger der skal bruges.
Ministeren vil i øvrigt sikre det folkelige islæt vedrørende alkoholforebyggelse og -behandling i det nationale råd ved, at 1 ud af ll af ministeren udpegede medlemmer af rådet skal være sagkyndig på alkoholområdet.
Der er intet med, at det skal være fra frivillige foreninger, organisationer.
Man nævner dem ikke med et ord.
Jeg kan ikke herudaf se nogen som helst form for sikring af de frivillige organisationers medvirken.
Mener ministeren virkelig ikke, at der er et problem?
Mener ministeren ikke, at hun totalt har ignoreret den beslutning, der er taget i enighed af syv partier inklusive Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre?
Hvorfor kunne ministeren ikke i det mindste som et lillebitte plaster på såret lade Alkoholpolitisk Kontaktudvalg fortsætte funktionsperioden ud, som det er foreslået her i salen, og som det er foreslået af en række partier i samrådet og også i tillægsbetænkningen?
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-12-15:
Bare en stemmeforklaring: Det fremgår af betænkningen, at CD undlader at stemme.
Det gør vi ikke, for det er en del af den omtalte satspulje, som vi selv har indgået forlig om.