runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Først vil jeg gerne undskylde over for Folketingets formand og spørgeren, at jeg blev forsinket.
Det er selvfølgelig uacceptabelt. Men nej, jeg er bestemt ikke enig med KL's formand i, at ældrepakken eller nærmere bestemt det frie leverandørvalg medfører dyrere hjemmehjælp.
Men jeg er glad for denne lejlighed til endnu en gang at rette op på et par misforståelser, der ligger bag bl.a. formandens bekymring.
Hvis kommunen ikke ønsker at bringe hjemmehjælpen i udbud, så skal prisberegningen som bekendt ske på baggrund af de langsigtede, gennemsnitlige omkostninger ved den kommunale leverandørvirksomhed.
Men hvis disse omkostninger varierer meget, kan kommunalbestyrelsen godt fastsætte forskellige priser i forskellige distrikter, f.eks. en pris i midtbyen og en anden i pris i yderdistrikterne.
Det er bare et krav, at prisforskellen afspejler reelle forskelle i, hvad det koster at levere ydelserne i forskellige distrikter.
For det andet kan kommunalbestyrelsen kræve, at leverandørerne skal acceptere de brugere, der ønsker at vælge dem.
Frit valg er frit valg for borgerne og ikke for leverandørerne.
Leverandørerne kan ikke bare fravælge de kunder, der er dyre eller besværlige, f.eks. fordi de bor i udkanten af kommunen.
Så alt i alt mener jeg, at det beror på ukendskab til ordningen, når formanden for KL påstår, at ældrepakken gør hjemmehjælpen dyrere.
De nye lovregler medfører ikke en uheldig prisspiral på hjemmehjælp, hvis blot kommunen husker at tilpasse sin egen drift til antallet af kunder i butikken. Kravene til prisberegningen skal på ingen måde favorisere de private leverandører.
De skal såmænd bare sikre, at kommunale og private leverandører får lige vilkår, og så bliver det hjemmehjælpsmodtagerne selv, der får lov til at vælge, hvem der kommer ind i deres hjem.
Grete Schødts (S), 2003-04-23:
Jeg vil bare bede ministeren om at bekræfte, om ikke hensigten med hele ældrepakken var, at det var den enkelte borger, der skulle have en højere service, en bedre kvalitet, at det var hele målsætningen med at sige, at der skal være et friere valg mellem en privat og en kommunal hjemmehjælp.
Jeg synes, jeg hører ministeren sige, at det her egentlig kun handler om at bruge penge på at have et frit valg mellem en privat leverandør eller en kommunal, koste hvad det vil. På nuværende tidspunkt ved vi, at der er masser af kommuner, som ikke har en privat udbyder eller tilbyder, og vi ved samtidig, at der er masser af borgere, der overhovedet ikke vil skifte fra den kommunale til den private.
Hvornår er bægeret ligesom fyldt også for socialministeren med hensyn til alle de penge, vi bruger på det her?
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Ja, men igen må jeg sige, at det, at noget er synligt, gør det altså ikke godt bare lige ud ad landevejen.
Det er jo fint, at noget bliver synligt, men for at det skal blive synligt, er det så ikke netop sådan, at så har man behov for at måle og veje, tage tid og gå rundt med centimetermålet?
Det er netop det, der skaber den meget klare synlighed af, hvad er det for en vare, vi skal have ud på markedet, ellers kan man ikke, og derfor er jeg alvorligt bekymret for, at vi har fået mere stopurstyranni.
Jeg er alvorligt bekymret for, at der er blevet mindre fleksibilitet i den ydelse, man giver den ældre; at vi tværtimod har fået nogle standardvarer, som kan udbydes på et marked og dermed lever op til markedsprincippet.
Mikkel Dencker (DF), 2003-04-23:
»Vil ministeren tage initiativ til, at de danske bilister kompenseres for de ekstraordinære stigninger i bilernes priser, der er konstateret, sådan at staten ikke opnår nogen provenustigning på registreringsafgiften?« Skriftlig begrundelse
I dagbladet Børsen den 4. februar 2003 viser en undersøgelse
af de danske bilpriser, som De Danske Bilimportører har ladet foretage, at priserne på de 30 mest solgte personbiler i gennemsnit er steget med 6,5 pct. i løbet af 2002.
Dette er fire procentpoint over den generelle prisudvikling i samme periode.
Dermed opnår staten et merprovenu på registreringsafgiften i forhold til, hvis bilpriserne havde fulgt den almindelige prisudvikling.
På denne baggrund ønsker spørgeren, at ministeren oplyser, om han vil tage initiativ til, at staten ikke fremover opnår noget merprovenu som følge af stigende bilpriser.
Grete Schødts (S), 2003-04-23:
Vi venter med spænding på ministerens undersøgelse af, hvordan de 500 mio. kr. er brugt, men min tålmodighed er bristet lidt, så jeg har selv undersøgt, hvordan det ser ud ude i kommunerne.
Det er kun få, der overhovedet byder på opgaven, og der er faktisk ingen borgere, der har brug for de private leverandører.
På den baggrund vil jeg godt spørge ministeren angående den revision af loven, vi har aftalt: Er ministeren ikke enig i, at hvis mine påstande er korrekte - hvilket de er - og hvis det samme viser sig, når man forhåbentlig i slutningen af maj måned har undersøgt alle kommunerne, laver vi en ny revision til efteråret?
Det her er pengespild, der bare vil noget, og hverken fru Hansen, fru Jensen eller fru Petersen får mere hjemmehjælp og mere kvalitet for pengene.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-04-23:
Den her forespørgsel, som Dansk Folkeparti har ønsket i dag, skyldes et stort og et bredt ønske om at få Barsebäck lukket så hurtigt som muligt.
Vi har også et ønske om at få statsministerens vurdering af sikkerheden omkring Barsebäck.
Flere gange har den svenske regering meddelt, at en lukning var nært forestående, men gang på gang er datoen for en lukning af den sidste reaktor blevet udskudt.
Jeg håber naturligvis på, at vi i dag kan få en god debat om lukningen af Barsebäck, og debatten kan ende med en vedtagelse om, at regeringen skal arbejde på at få den svenske regering til at fastsætte en holdbar dato for lukningen af den sidste reaktor på Barsebäck.
Grunden til debatten i dag er naturligvis at følge op på den lukningsdato samt at få nogle svar på nogle af de spørgsmål, der ligger mange danske borgere på sinde.
Det ville være rart, hvis vi en gang for alle kunne sende et klart budskab til svenskerne om, at Barsebäck udgør en fare for dem og for os. I Dansk Folkeparti er vi meget opsat på at få Barsebäck lukket så hurtigt som muligt, og det er der flere grunde til. Dem vil jeg komme ind på i min ordførertale.
Besvarelse
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Det synes jeg nu jeg har svaret fuldstændig klart på: Det mener jeg bestemt ikke man har.
Jeg mener, kommunerne er blevet bedre til at sikre det, fru Sandy Brinck kalder den menneskelige elastik, at der selvfølgelig også er plads til den, og at tage den med, når man regner på, hvad ældreplejen koster, for som jeg sagde før, ved man godt, at der er variationer i, hvor lang tid tingene tager fra dag til dag, alt efter hvordan den ældres situation er.
Jeg mener også, at den ældre har fået meget bedre rammer i forhold til den måde, som hjemmehjælpen bliver udført på, i og med at man har fået bedre erstatningshjælp; man har fået fleksibel hjemmehjælp.
Jeg er helt uenig i, at den er ved at blive udfaset, eller hvad det er, hr. Jørn Pedersen tidligere antydede.
Og man har fået et frit valg, så man, hvis man er utilfreds med den ydelse, man får fra kommunen, kan vælge nogle andre til at udføre opgaven for sig.
Det synes jeg er en stor fordel for de ældre.
Jeg deler ikke fru Sandy Brincks bekymring over, at de 500 mio. kr. skulle blive ædt op i administration.
Jeg har ikke i sinde at fremrykke revisionen.
Vi har slet ikke noget grundlag for det indtil nu.
Loven er lige trådt i kraft, og som jeg siger: Desværre er der mange kommuner, der ikke har fået den implementeret endnu.
Derfor er der ikke noget grundlag for at sige, at loven skal revideres tidligere.
Vi bliver nødt til at have et erfaringsgrundlag. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Det er jo velkendt i bestiller/udførermodellen, at det koster at kontrollere og administrere, så det synes jeg
sådan set ikke er nogen nyhed.
Nyheden ligger vel nærmest i, at det er et så stort beløb, og det er ikke kun Københavns Kommune, men fred være med det.
Hvis nu vores bekymring imod ministerens forventninger holder stik, er ministeren så indstillet på at fremrykke revisionen, så vi ikke spilder pengene flere år i træk?
Det er jo penge, som kunne have været anvendt over for de ældre.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Jeg bliver nødt til at gentage, at jeg mener, pengene er blevet givet utrolig godt ud, fordi kommunerne nu har fået klarhed over, hvad det koster at levere den hjælp til de ældre, som de leverer i dag.
Det vil jeg fortsat fastholde.
Det kommer stærkt bag på mig, at kommunerne ikke har haft bedre overblik.
Det er selvfølgelig beklageligt, at de har skullet bruge forholdsvis mange midler på at klarlægge tingene, så det er synligt for både borgerne, kommunalbestyrelsesmedlemmerne og private leverandører, hvad en hjemmehjælpstime koster, og hvad det indebærer.
Men det betyder altså ikke, at der noget galt med lovgivningen.
Som jeg sagde før, er der mange steder, hvor loven beklageligt nok ikke er trådt i kraft endnu, og derfor synes
Jeg får nemlig også mange meldinger om, at der er mange, der synes, det er besværligt, og det er det også, fordi det er et stort lovkompleks.
Hvis man ikke har arbejdet med det frie valg i kommunerne før, er det selvfølgelig en stor mundfuld at skulle gennemføre.
Nu har jeg ikke set den pressemeddelelse, men jeg vil sige, at hvis Københavns Kommune fortsat skal bruge 13 mio. kr. til administration, er det nok København Kommune, der er noget galt med.
Så er de simpelt hen ikke dygtige nok til at yde deres ældrepleje, for når man én gang har sat standarden for, hvordan ældreplejen skal udføres, er der jo ikke nogen grund til, at man år efter år skal bruge mange millioner kroner på at lave det administrative arbejde.
Det burde på ingen måde være mere besværligt, end det var, før denne lov blev vedtaget. Jeg vil også sige, at de tilfælde, hvor jeg har fået meldinger fra kommunerne om, hvor meget de har brugt til administration for at gennemføre loven - og vi har gået tallene igennem - viser det sig, at de har taget hele dynen med.
De er lige pludselig også meget, meget utilfredse med, at de faktisk skal give den erstatningshjælp, de tidligere har sjoflet, og har taget den med i regnestykket, og det synes jeg egentlig er uanstændigt.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Jeg skal love ministeren, at vi på ingen måde er skråsikre, men vi er bekymrede, for de signaler, vi hører ude fra kommunerne, taler altså om nogle administrationsomkostninger, som er langt, langt over, hvad nogen af os kunne have forestillet os.
Lad mig så bare sige, at vi faktisk havde en forventning om, at det ville give større indflydelse til den ældre selv.
Men det, vi desværre hører, er, at denne meget afmålte ydelse faktisk hindrer den fleksibilitet, som jeg selv normalt kalder den menneskelige elastik, og som vi bliver nødt til at kunne yde i den service, vi giver gennem socialpolitikken.
Så siger ministeren, at man ved jo godt - og det vidste Socialdemokraterne også - at det ville koste noget at indføre ordningen.
Men Københavns Kommune har altså skrevet i en pressemeddelelse den 10. april 2003, at i øjeblikket koster det dem 16,3 mio. kr., og for fremtiden vil det koste dem 13,7 mio. kr.
Det er altså ganske mange penge, og det er penge, som vi kunne have anvendt til regulær hjemmehjælp til den enkelte efter det behov, den enkelte har.
Jeg synes altså, ministeren burde genoverveje, om det er måden at bruge pengene på.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-23:
Jeg vil minde formanden om, at det har jeg gjort for længe siden.
Jeg vil godt spørge socialministeren: Er det den enkelte ældres indflydelse, vi taler om her?
Jeg er bange for, at netop for at gøre noget, som sikkert er nyttigt, når man skal have et udbudsmateriale, nemlig bruge stopure og centimetermål og andre ting, når man frem til, at man får en nøje afmålt ydelse, så den enkelte ældre hjemmehjælpsbruger kan vælge en nøje afmålt ydelse, enten hos kommunen eller hos et privat firma.
Jeg tror, mange ældre har haft en forventning om, at de fik større indflydelse på deres hjemmehjælp, når de nu fik et frit valg.
Men er det ikke sådan i virkelighedens verden, at den ældres indflydelse er blevet langt mindre?
Det, man kan kalde fleksibel hjemmehjælp, er vel faktisk på vej til at forsvinde på grund af dette system, og det var næppe meningen.
Grete Schødts (S), 2003-04-23:
Jeg vil godt give socialministeren bare ét eksempel fra en enkelt kommune, der modtager 2 mio. kr. over bloktilskuddet. 440.000 kr. går alene til konsulentbistand, der er gået 990.000 kr. til visitatorer og medarbejdere, og der er gået 300.000 kr. alene til edb, annoncer og pjecer.
Er det penge, som socialministeren synes er godt brugt set i forhold til de hjemmehjælpstimer, de kunne være brugt til ude hos den enkelte ældre?
Jeg føler, det er pengespild ud over alle grænser, og jeg appellerer meget til ministeren om at tage hånd om de ting, så vi får det bureaukrati stoppet hurtigst muligt.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
Ministeren giver jo selv det bedste argument, når ministeren siger, at man bliver nødt til at vide, hvor lang tid det tager at støvsuge stuen.
Det er nøjagtig det, man gør.
Man tager tid på, hvor længe det tager at støvsuge stuen, og jeg vil tro, man bruger et stopur. Så siger ministeren, at man stopper jo ikke, hvis det er sådan, at det tager længere tid.
Tror socialministeren helt oprigtigt på, at en privat virksomhed, som skal tjene penge, af sit gode hjertes drift fortsætter med at støvsuge eller vaske op, eller hvad det nu måtte være, ud over den tid, som er angivet, ud over den tid, den får penge for?
Fortsætter den private virksomhed bare med at gøre det, der skal gøres, også selv om tidsangivelsen for længst er overskredet?
I så fald har ministeren opfundet en helt ny markedsmekanisme, som jeg er sikker på at mange økonomer ville være noget forundrede over at høre om.
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Jamen jeg synes da bestemt, at det går i den rigtige retning, vil jeg sige til både fru Sandy Brinck og hr. Jørn Pedersen.
Jeg håber da, vi alle sammen kan være enige om, at stopurstyranni er fuldstændig uholdbart over for de ældre.
Det er klart, at man i en forvaltning bliver nødt til at vide noget om, hvor lang tid det omtrent tager at støvsuge en 2-værelsers lejlighed, og hvor ofte der skal vaskes sengelinned og andre ting.
Men det skal ikke være synligt for borgerne, der er ikke noget med, at man skal lave manualer, og skrider tidsplanen i forhold til de anslåede tider, man har sat på de forskellige ting, skal man ikke stoppe med at udføre opgaven eller andet.
Jeg tror, det har været lidt oppe i debatten, at man nogle steder havde en meget fast tidsplan for, præcis hvor lang tid udførelsen af nogle forskellige opgaver skulle tage.
Så vil jeg så sige til fru Grete Schødts, som jeg har sagt så mange gange før: Det er jo klart, at når man skal have en stor lov til at virke ude i en kommune, kræver det selvfølgelig, at man sætter sig ned og finder ud af, hvad der skal gøres her. Mange steder skulle der desværre gøres en del, fordi man ikke havde synlighed på området.
Man vidste sådan set ikke, hvad det lige præcis var, pengene blev brugt til, det har man så været nødt til at finde ud af, og det har krævet noget administrativt arbejde.
Jeg vil ikke sige, at pengene er spildt, og at de ikke er blevet brugt godt.
Nu har kommunalbestyrelsesmedlemmerne et rigtig godt redskab til at få større indflydelse på, hvordan den kommunale ældrepleje skal se ud, og det havde de faktisk ikke, før loven blev vedtaget.
Jørn Pedersen (S), 2003-04-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Når man skal lave udbudsmateriale, vil man så ikke bruge stopure, centimetermål og andre ting?
Og hvordan synes ministeren, det fungerer set i forhold til det, statsministeren sagde ikke én, men gentagne gange i valgkampen: Når der kom en ny regering, skulle stopurstyranniet stoppe, og nu blev det mennesker og menneskers livskvalitet, det drejede sig om? Synes ministeren, at den udvikling, der kører nu, hvor kommunerne er nødt til at gøre mange ting med stopuret, går i den retning, som statsministeren lovede, eller i en anden retning?
Henriette Kjær (KF), 2003-04-23:
Nu synes jeg altså godt nok, man løber fra noget, man selv har været dybt inde i, bliver jeg nødt til at sige.
Man har også vidst, at når der bliver indført en ny lov, kræver det bl.a., som tilfældet er her, at man adskiller myndighedsfunktionen og udførefunktionen fra hinanden, og det kræver selvfølgelig nogle ressourcer.
Det er en engangsressource, som skal bruges her, men de 500 mio. kr. er jo ikke kun blevet givet i ét år.
De er blevet givet i år 2000, inden arbejdet skulle i gang, så de kunne forberede sig på det, de er også blevet givet i år, og jeg er sikker på, at fru Grete Schødts ikke har nogen tal endnu for i år, fordi kommunerne ikke har noget overblik over det.
Men det er klart, at i år 2000 skulle pengene netop bl.a. bruges til, at tingene blev forberedt, og pengene vil jo blive udbetalt år efter år, og det er bestemt meningen, at de skal bruges til et generelt løft i ældreplejen. Men man ved jo også godt i Socialdemokratiet - og det har vi heller aldrig talt om, da vi forhandlede om lovforslaget - at der er ingen af os, der har stillet de ældre noget i udsigt.
Man har vidst, at de ældre får den ydelse, de er visiteret til, og derfor synes jeg, det er underligt lige pludselig at komme med den beskyldning, at vi har foregøglet de ældre, at de nu får mere hjemmehjælp eller andet.
De ældre får den ydelse, de er visiteret til, men der er blevet strammet op på den erstatningshjælp, der tidligere flød mange steder, så man ikke fik den.
Nu er det fuldstændig præciseret, at hvis der er blevet aflyst hjemmehjælpstimer, skal man have den fulde ydelse leveret inden for et overskueligt tidsrum.
Derfor må jeg altså sige, at nu synes jeg, at man skal slå koldt vand i blodet og lade loven virke.
Den er først trådt i kraft her ved årsskiftet, og mange kommuner har ikke engang fået den implementeret endnu.
De er først lige begyndt at tilbyde det frie valg til deres ældre borgere, og derfor synes jeg altså, man er meget, meget skråsikker fra Socialdemokratiets side, når man farer ud og kræver lovændringer her og nu.
Sandy Brinck (S), 2003-04-23:
I Politiken den 4. april udtaler formanden fra Kommunernes Landsforening, Ejgil W. Rasmussen, sig meget kritisk om regeringens ældrepakke.
Han siger bl.a.: »Problemet er, at de private firmaer udelukkende byder sig til de mest lukrative områder, hvor folk bor tæt, og der kan skabes en forretning på at yde hjælp.
Det gør firmaerne til den gennemsnitspris, som kommunerne har udregnet.«
Og han fortsætter: »Og de private firmaer kan så sidde og score gevinsten på de stigende priser, så de bliver ved at få den højere og højere gennemsnitspris for den samme ydelse.
Det er en meget uheldig prisspiral, og det har aldrig været meningen med at indføre det frie valg for borgerne.« Det siger altså formanden for Kommunernes Landsforening.
Jeg skal høre, om ministeren er enig i ræsonnementet.
Per Stig Møller (KF), 2003-04-23:
Jeg har sagt, jeg havde selvfølgelig ikke udtalt mig omkring Joschka Fischer, hvis jeg havde vidst, at det blev bragt i fjernsynet.
Det siger også sig selv, at jeg altså ikke vidste, at jeg blev optaget med lyd på, som hr. Frank Jensen forudsætter.
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at da jeg jo ikke har haft kendskab til de forskellige sekvenser i filmen og heller ikke set råklippene, har jeg ikke noget kendskab til, hvad der måtte være klippet ud eller ikke klippet ud.
Det må man spørge statsministeren om. Til fru Pernille Blach Hansen kan jeg kun sige, at jeg jo har svaret, at hvis jeg havde vidst, det blev bragt med lyd på, ville jeg ikke have udtalt mig.
Frank Jensen (S), 2003-04-23:
»Vil udenrigsministeren redegøre for sit syn på statsministerens brud på fortroligheden over for Tysklands foreløbige forhandlingsposition om tyrkisk medlemskab af EU under det danske formandskab?«
Ole Vagn Christensen (S), 2003-04-23:
»På hvilke måder mener ministeren, at en telefonrådgivning, hvor man kan ringe og få hjælp og vejledning til iværksætterprojekter, er administrativt tung og besværlig?«
»Vil ministeren besvare, om der foreligger cost-benefit-analyser, der kan godtgøre, om store, statslige forskningsenheder som Forskningscenter Risø og universiteterne udviser højere effektivitet og kreativitet, der i forhold til den offentlige ressourceindsats resulterer i en større produktfornyelse til gavn for erhvervsliv, eksport og beskæftigelse, end mindre forsknings- og udviklingsenheder som Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi og tilsvarende med baggrund i den folkelige, erhvervsrettede forskning og udvikling inden for vedvarende energi-produkter?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-23:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Søren Søndergaard (EL), 2003-04-23:
Men altså selv om man har et lyst sind, synes jeg, statsministeren alligevel kan komme med nogle bemærkninger, der lige pludselig får en sort sky til at gå for solen, så man tænker: Hvad sker der her?
F.eks. når statsministeren siger, at den krigsretorik, Rumsfeld brugte over for Syrien, jo bare var for at få Syrien til at lade være med at støtte Hizbollah og andre terroristorganisationer, og det formodede statsministeren så også at Enhedslisten skulle støtte.
Hvad var det egentlig, statsministeren mente med den udtalelse?
Støtter statsministeren krigsretorikken mod Syrien?
Indgår det i statsministerens idé, at der muligvis skal gennemføres en krig mod Syrien, eller mener statsministeren blot, at retorik er sådan et skuespil, hvor man skruer sig op og snakker om krig osv., og så mener man alligevel ikke noget med det? Så kan statsministeren ikke afklare: Er statsministeren enig i, at det er rigtigt at bruge den krigsretorik, som Rumsfeld har brugt over for Syrien, eller mener statsministeren ligesom Enhedslisten, at der skal bruges andre midler for at få væltet det syriske diktatur?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Nu har jeg jo så ikke den samme tillid til præsident Bush, som statsministeren har, og derfor er jeg rent faktisk bekymret for, om der kan komme en situation i fremtiden, hvor statsministeren også trækker os med ind i en krig, og hvor præsident Bush så ikke nedlægger veto mod en udvidelse af den krig.
Det synes jeg er vigtigt at drøfte igennem, for når Folketinget eller Det Udenrigspolitiske Nævn giver regeringen et mandat, er det jo vigtigt at vide, om det mandat har en bestemt rækkevidde, eller om det kan trække Danmark med ind i yderligere krigshandlinger.
Jeg tror bare ikke, vi er enige om, hvordan man får indført demokrati i Syrien.
Det er så en helt anden og meget lang snak, og den vil jeg meget gerne tage med statsministeren.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-04-23:
Jeg kan forstå efter ordvekslingen her, at er der to, der nu står sammen, så er det præsident Bush og hr. Keld Albrechtsen, og det er da en dag, der er værd at notere sig og erindre.
Jeg vil sige, at det er min vurdering, at den optrappede amerikanske retorik mod Syrien snarere skal ses som et middel
Og jeg håber da, hr. Keld Albrechtsen er enig i, at det ville være gavnligt at få indstillet støtten til sådan nogle terrorbevægelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-23:
Jamen jeg kan fuldt ud bekræfte, at med den regering, vi har i øjeblikket, er der mange sorger og bekymringer, som man bliver nødt til at tage op; det er vilkårene, må jeg sige til statsministeren.
Statsministeren siger, at der ikke var nogen krigsplaner, og det er jo notorisk forkert, det vil jeg godt lige bede statsministeren om at korrigere, for det fremgår krystalklart, at forsvarsminister Rumsfeld beordrede udarbejdelsen af en sådan plan for et angreb på Syrien.
Jeg opfattede det sådan, at statsministeren nu benægtede, at der overhovedet var en sådan plan.
O.k., det er så det ene.
Men det andet er: Bekymrer det ikke statsministeren, at den part, man har ført krig sammen med, USA, udarbejder sådanne planer uden at orientere de øvrige parter om dem?
For hvis nu den amerikanske præsident ikke havde nedlagt veto, havde Danmark jo stået i en slem suppedas som meddeltager, ikke alene i en krig i Irak, men også i et angreb på Syrien.