runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-03-21:
Jamen jeg er meget glad for, at hr. Jørn Jespersen anerkender, at det her ikke er udtryk for en fundamental ændring, men, som han siger, at der er tale om et markant løft, og det var også meningen, og at måden, vi gør det på, er vigtig, også i forhold til udlandet.
Det er jeg da enig med hr. Jørn Jespersen i, men man må bare sige, at hvis der skulle komme reaktioner fra udlandet på den måde, vi gør det på, kan vi altså sige, at det er i fuld overensstemmelse med de regler, der er i DAC om, at det kan man gøre.
Og jeg vil så også sige, at hvis England nu skulle komme og kritisere Danmark for det her, så tror jeg nok, jeg vil have det svar parat, at så kunne England måske se at få deres ulandsbistand op, i stedet for at den ligger og roder nede på 0,02-0,03 stykker.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-03-21:
Det er ikke så let på alle disse områder bare at udvide til den store unionsglidebane, hr. Keld Albrechtsen egentlig mener at det er. Og så siger hr. Keld Albrechtsen, at vi ikke tør se befolkningen i øjnene, fordi vi ikke vil love folkeafstemninger.
Jamen man laver en folkeafstemning, hvis der er mening med det.
Mening med det betyder, at vi i givet fald i henhold til grundloven skal opgive suverænitet.
Samtlige lande skal være med.
Vi er enige om, at det er efter en udvidelse, hvor de 15 lande plus de 12 lande er inde, og når vi så får flere lande ind, at vi skal have den diskussion.
Det, jeg sådan set siger, er, at diskussionen og udviklingen i hele den europæiske sammensætning jo godt kan ændres på forskellig vis i den mellemliggende periode.
Det er ikke noget, der skaber et grundlovsmæssigt problem for os på nuværende tidspunkt.
Det er det, der er det afgørende.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-21:
Jamen det er jo rigtigt, at der ikke er nogen fundamentale ændringer i de principper, ministeren har lagt op til.
Men der er tale om et markant løft.
Derfor er det vigtigt, på hvilken måde vi gør det, og det vil der blive lagt mærke til.
Jeg går ud fra, når vi skal have drøftelser i den kommende tid, at denne her diskussion også skal være en del af det.
Villy Søvndal (SF), 2001-03-21:
»Kan udenrigsministeren be- eller afkræfte, at der foreligger en aftale mellem USA og Danmark om, at USA efter dansk ønske undlod at fremsende en officiel henvendelse om at forbedre Thuleradaren, mod at Danmark til gengæld undlod at kritisere de amerikanske raketskjoldsplaner?«
Peter Skaarup (DF), 2001-03-21:
Ja, for efterhånden et godt stykke tid siden fik vi overstået det israelske valg, og udenrigsministeren var meget klar i sin nærmest fordømmelse af vinderen af valget, nemlig den nuværende premierminister Ariel Sharon.
Og der var meget diskussion om, hvor klogt det var af Danmark, der blev kritiseret fra den israelske ambassades side for, at Danmark blandede sig på den måde i et valg, der var overstået.
Senere på et tidspunkt her i Folketingets spørgetid har vi diskuteret Cuba, hvor udenrigsministeren før sin udenrigsministertid har udtalt, at der var tale om en charmerende sambasocialisme i det cubanske samfund.
Nicaragua
Det var ligesom USA, der fik skylden for, at det hele
var galt.
Det var USA's skyld, at det gik galt med støtten
til Ortega, og det kritiserede udenrigsministeren på det tidspunkt.
Og i den forbindelse vil jeg i dag godt spørge udenrigsministeren: Er udenrigsministeren stadig væk af den opfattelse, at det er USA, der er roden til alt ondt i Nicaragua?
Mogens Lykketoft (S), 2001-03-21:
Ja, det er måske her, og i særlig grad i forhold til det foregående spørgsmål, at jeg undrer mig over, at hr. Søvndal bliver ved med ligesom at forudsætte, at udenrigsministeren ikke taler sandt.
Vi har naturligvis ikke indgået nogen hemmelig aftale eller har stiltiende forståelse med USA.
Clintonadministrationen traf netop ikke nogen beslutning om at iværksætte missilforsvaret, og derfor var der selvfølgelig ikke noget behov for at spørge os.
Man har i øvrigt heller ikke spurgt andre lande, og det er fortsat situationen.
Der er ikke noget her, som er mystisk, sådan som hr. Søvndal gerne vil have det til at se ud.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-21:
Det var da for en gangs skyld vældig klare svar.
Og det må jeg sige igen overrasker mig, for i sidste uge i spørgetiden må jeg nok sige, at vi i Dansk Folkeparti fandt nogle meget markante udtalelser, fra før udenrigsministeren blev udenrigsminister, om Cuba, som jeg var meget overrasket over at udenrigsministeren faktisk fastholdt stadig var udenrigsministerens holdning. Jeg vil så godt spørge, om det ikke lige er at tage munden for fuld, når nu udenrigsministeren i dag fastholder ting, som jeg lige vil læse op fra artiklen i Berlingske Tidende 28. februar 1990.
Der stod blandt andet: »Amerikansk stupiditet og misforstået kommunistforskrækkelse har imidlertid gennem 9 år påført Nicaragua utrolige lidelser.«
Jeg må nok sige, at jeg synes, det er meget overraskende, at udenrigsministeren fastholder, at det stadig væk er udenrigsministerens og dermed også regeringens holdning, at USA var skyld i alle ulykkerne.
Er det virkelig rigtigt, at udenrigsministeren mener, at USA bærer skylden for, hvad der foregik i Nicaragua på det tidspunkt og vel også i dag må siges at have skyld for, at der er armod i Nicaragua?
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-03-21:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige: Jo, selvfølgelig er det en del af Nicetraktaten.
Men hvornår er det?
Det er, når de nuværende 15 lande og de 12 ansøgerlande er inde.
Det er, når der kommer flere end dem, at vi skal diskutere det.
Det vil være i 2010, 2015, at man i givet fald er i en sådan situation.
Så mon ikke vi, når vi når frem til stregen på det punkt, rent faktisk nok kan tage diskussionen på det?
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige med hensyn til forstærket samarbejde: Det hænger jo ikke sådan sammen.
Man kan jo ikke bare udvide det hele sådan uden videre.
Der er klare regler i Nicetraktaten på det her felt, som lægger stærke begrænsninger.
Det har i øvrigt været Danmarks stærke ønske, at vi kunne gøre det.
Omvendt har vi jo med vores forbehold, hvor vi jo selv har vist, at vi gerne vil have lidt undtagelser, selv bidraget til at tillade, at nogle andre selvfølgelig må gå videre på de områder, hvor de vil.
Så vi sidder lidt i et dobbelt dilemma, sagt til hr. Keld Albrechtsen.
Så skal jeg lige svare på, om vi vil få en folkeafstemning i 2004 om den traktat, som kommer som følge af regeringskonferencen.
Jamen jeg må da sige, at det da fuldstændig kommer an på, hvad indholdet af traktaten er.
Hr. Keld Albrechtsen mener, det bliver en meget, meget stor, omfattende og vidtgående traktat.
Det har jeg ingen som helst anelse om, før regeringskonferencen kommer i gang og vi kender indholdet af den.
Så må man tage stilling til det.
Til hr. Frank Dahlgaard: Jeg noterer mig, at hr. Frank Dahlgaard ikke vil slås i hartkorn med Dansk Folkeparti og Enhedslisten.
Det siger vi nej til.
Mogens Lykketoft (S), 2001-03-21:
Jeg er jo ikke det mindste forundret over, at hr. Skaarup fortsætter forvanskningen af indtrykket af, hvad det var jeg svarede på i sidste uge.
Og den artikel, der henvises til, handlede om en kritik
af den amerikanske politik, der blev ført i forhold til sandinisterne, og svarene på spørgsmålet er ja og ja.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-21:
Hr. Claus Larsen-Jensen slår mig ligesom sammen med Dansk Folkeparti og Enhedslisten, og det generer mig lidt.
Jeg har ikke noget ønske om en folkeafstemning, medmindre der bør være det efter grundloven.
Der henholder Socialdemokratiet og hr. Claus Larsen-Jensen sig til, at vi jo har regeringens og juristernes vurdering, og det kræver ikke nogen folkeafstemning.
Der må jeg så sige, at jeg tidligere har bygget min beslutning på Justitsministeriets jurister, nemlig da jeg gik ind for at lave den der særlov om Tvind i 1996.
Den blev senere underkendt af Højesteret som værende i strid med grundloven og værende ugyldig.
Derfor vil jeg spørge hr. Claus Larsen-Jensen, om ikke han vil arbejde for, at vi kan få uvildige eksperter til at vurdere: Kræver det her efter grundloven en folkeafstemning, eller gør det ikke?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Jeg synes også, at der var god grund til, at vi fik tre uvildige eksperter til at sætte sig ned og fordybe sig i de spørgsmål, som ministrene og hr. Claus Larsen-Jensen ikke vil besvare i dag.
Så siger hr. Claus Larsen-Jensen, at det jo er meget begrænset, hvad man kan lave i et forstærket samarbejde.
Det er overhovedet ikke spor begrænset.
Kommissionen ønsker, at der skal indføres et forstærket samarbejde om f.eks. personskatter, pensionsskatteregler, fradragsregler vedrørende pensionsindbetalinger og den slags ting.
Det er så sandelig ikke småting, og det kan jo gennemføres.
Man kan flytte Traktatens grænser og pludselig vedtage, at nu kan der laves skattepolitik i EU.
Og så kan den danske regering med henvisning til det melde sig ind i et sådant forstærket samarbejde, for det er jo med i Traktaten.
Så er det jo med i Traktaten, for det er jo vedtaget efter den nye mekanisme, der er en unionsglidebane, som kaldes tættere samarbejde, og som man har taget ind i Nicetraktaten, og som betyder, at Traktaten kan udvides.
Reelt gennemføres traktatændringer, uden at man følger den fremgangsmåde, at Folketing og befolkning skal ratificere en ny traktat.
Jamen sådan er det.
Det kan man se, når man fordyber sig i det, men det kræver så sandelig, at man går ned i detaljen og finder ud af, hvor problemerne i den traktat ligger.
Og det har man ikke meget lyst til.
Det synes jeg er ærgerligt.
Og så svarer hr. Claus Larsen-Jensen ikke på mit spørgsmål, om vi kan være sikre på at få en folkeafstemning om den næste traktat i 2004, som jo bliver stor, meget stor.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-21:
Nej, men vil hr. Claus Larsen-Jensen ikke bekræfte, at det er en del af Nicetraktaten og de ting, der er vedtaget i forbindelse med Nicetraktaten, at det er en pligt for Danmark at medvirke i en løsning, når der er 27 medlemslande i Unionen, som betyder, at vi ikke fast har en kommissær længere?
Kan vi dog ikke bare komme så vidt under debatten, at vi kan få den bekræftelse? Og så er det jo ikke rigtigt, at der ikke er nogen, der rejser tvivl om, hvorvidt det er medholdeligt i forhold til grundloven.
Jeg har da noteret mig, at EU-retseksperten Peter Vesterdorf har rejst meget stor tvivl om det og siger
, at det er en del af forudsætningen for Danmarks EU-medlemskab, at vi har en kommissær.
Han er en af de normalt meget EU-ivrige.
Han er en af dem, hr. Claus Larsen-Jensen normalt gerne tager til indtægt for mange synspunkter, men ikke lige i det her spørgsmål, kan jeg forstå.
Er det ikke korrekt, at Kommissionen jo for det første har initiativmonopol og har en lang række rettigheder? Kommissionen kan uddele milliardbøder, hvis den ville det,
til virksomheder, der overtræder konkurrencereglerne.
Den kan fastsætte grænseværdier af betydning for sikkerhed og sundhed osv.
, osv.
Altså er det ikke netop her, at vi er inde på et område, hvor hr. Claus Larsen-Jensen selv har argumenteret for, at det var helt afgørende, at Danmark havde en kommissær?
Og fordi det nu er en del af Nicetraktaten og de aftaler, der er knyttet til den, så er det lige pludselig ligegyldigt at se på det her spørgsmål i sammenhæng med grundloven.
Vi savner altså nogle svar i stedet for en snakkenudenom.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-03-21:
Vi tager såmænd gerne en debat.
Vi har i øvrigt haft et par
i forvejen
Vi skal i øvrigt efterfølgende, når vi behandler lovforslaget, gentage det samme, så der har vi også lejlighed til at fortsætte denne sag.
Vi skal bare gøre opmærksom på, at sagen, indholdet af Nicetraktaten, jo har været gennemgået på kryds og tværs både undervejs i forhandlingsforløbet og efterfølgende juridisk.
Heller ikke nogen af de folk, som har tilknytning til et par af spørgerne her,
har kunnet pege på, at der er jurister, der mener, at der var noget at komme efter på det her område.
Det henholder vi os til.
Og så vil jeg sige med hensyn til det tættere samarbejde, som hr. Keld Albrechtsen henviste til, at nu er det jo altså temmelig afgrænset, hvad der var, der kunne laves tættere samarbejde om på det pågældende område,
og derfor vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi ikke har taget stilling til, om fremtidige traktater skal til folkeafstemning. Det må da fuldstændig afhænge af, hvad indholdet er i de pågældende traktater.
Det kan man ikke udstede hverken et ja eller et nej til på forhånd.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Det var svaret på det samme.
Vi har ikke nogen principiel stillingtagen til, om vi skal have eller ikke skal have folkeafstemninger.
Det afhænger af indholdet i de pågældende ting.
Vi er da klart opmærksomme på, at når der kommer 27 lande ind og der i givet fald skal indføres et rotationsprincip, ja, så skal man være ekstra agtpågivende, men på det tidspunkt vil der jo altså også være et meget stort antal små lande, der sammen med os har en fælles interesse i at sikre vores repræsentation, også i Kommissionen.
Og da vi ved, at der går en årrække, så ved vi jo heller ikke, hvordan hele konstruktionen faktisk skal skrues sammen.
Så lad os se på det til den tid.
I øvrigt skal en ny traktat vedtages enstemmigt.
Så til hr. Frank Dahlgaard: Jeg er ked af, hvis jeg opleves som skøjtende arrogant hen over spørgsmålene, men det er jo, ligesom om vi har været igennem nogle af de her diskussioner nogle gange før, og det er ikke udtryk for, at vi ikke tager hensynet til grundloven ganske alvorligt.
Vi har bare en anden politisk bedømmelse af det end hr. Frank Dahlgaard og hr. Kristian Thulesen Dahl og hr. Keld Albrechtsen, og det er grunden til, at vi ikke mener, at der er noget grundlag for hverken en folkeafstemning, eller at vi skal ud i yderligere juridiske vurderinger.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-03-21:
Jeg har to spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører.
Det første går på spørgsmålet om folkeafstemninger i al almindelighed.
Det har været sådan, at vi her i landet har haft en vis kutyme for, at EU-traktatændringer af større karakter kun bliver godkendt, hvis befolkningen siger ja ved en folkeafstemning.
Er det nu helt principielt, at Socialdemokraterne har forladt det synspunkt og den kutyme, og er det således, at vi fremover skal se, at hvis man i Folketinget efter grundloven alene kan gennemføre en traktat, altså også hvis man har suverænitetsafgivelse, men man har fem sjettedeles flertal for det, vil Socialdemokratiet principielt udnytte det og ikke spørge befolkningen?
Det er det første.
Det andet spørgsmål er i forhold til grundlovsproblematikken, når vi diskuterer Kommissionens sammensætning.
Det er jo sådan med Nicetraktaten, at det bliver slået fast, at Danmark, når der er 27 medlemslande i EU, ikke fremover kan regne med at have en kommissær hele tiden.
Finder hr. Claus Larsen-Jensen og Socialdemokratiet ikke, der er grund til at være særlig agtpågivende i forhold til grundloven i det spørgsmål? Jeg tænker på, at i forhold til den almindelige udvikling i EU er det jo jasigerne, der har slået fast, hvor vigtigt det var, at man havde en kommissær, og der har slået på, at Kommissionen var et af de helt afgørende organer, hvad Kommissionen selvfølgelig også er, som har initiativmonopol, og som har en masse beføjelser til også at træffe beslutninger, der vedrører borgerne direkte.
Finder hr. Claus Larsen-Jensen overhovedet ikke, at der er en særlig grund til at tænke på grundloven i den sammenhæng?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Jeg noterer mig, at hr. Claus Larsen-Jensen ligesom ministrene heller ikke har lyst til at diskutere de fem punkter, som jeg har rejst, hvor man underminerer grundlaget, som vælgerne tidligere har taget stilling til, for Danmarks EU-medlemskab, f.eks. vetoretten, kommissærposten, grænserne for Traktatens anvendelsesområde osv. Det vil man altså ikke diskutere, det vil man ikke have en debat om.
Man henviser til forskellige eksperter osv., men man vil altså ikke diskutere sagens indhold.
Det synes jeg faktisk taler for sig selv.
Jeg havde da forventet, at man ville forsøge at tilbagevise de kritikpunkter, jeg regnede op.
Jeg skal vende tilbage til det med udvidelsen og bare her sige, at EU jo ikke gjorde noget i Nice for at blive klar til udvidelsen.
Man vedtog til gengæld et såkaldt tættere samarbejde i Nicetraktaten, som fører til nye splittelser af Europa.
At kernelande så kan gå videre og lave deres egen forbundsstat hen over hovedet på resten af Europa, skabe nye dybe splittelser, kan man jo ikke kalde en forberedelse til udvidelsen.
Det har ikke en pind med udvidelsen at gøre, det har noget med magtkoncentration at gøre.
Men jeg vil godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Er det sådan, at også traktaten i 2004 vil blive gennemført uden folkeafstemning?
Det synes jeg er et ret afgørende spørgsmål.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-03-21:
Enhedslisten har en lidt særegen opfattelse af, hvad demokrati er: Demokrati er, når man er enig med Enhedslisten.
Vi skal senere i dag have en første behandling af lovforslaget om ratifikation af Nicetraktaten, og i det perspektiv må man vel egentlig sige, at den her forespørgselsdebat er en lillebitte smule overflødig.
Men da jeg forstår, at Enhedslistens hovedmål er, at de med forslaget til vedtagelse ønsker at markere, at de mener, at Nicetraktaten ligesom alle andre EU-traktater er en glidebane, der er i strid med grundloven, og at de derfor også denne gang ønsker en folkeafstemning, ja, så er vi altså nødsaget til at gennemføre debatten i to omgange.
Egentlig er det lidt trivielt, for drejebogen for Enhedslistens stillingtagen til Nicetraktaten er den samme, som ved alle tidligere ændringer af EU-traktater: Konklusionen er givet på forhånd, inden forhandlingerne er begyndt, eller inden man kender det resultat, der egentlig kommer ud af dem.
Derfor er de imod ethvert forsøg på at forbedre og udvikle det europæiske samarbejde, endsige at hele Europa efter sårene fra Anden Verdenskrig.
Jeg vil derfor i dag koncentrere min tale om perspektiverne for Europa ved den senere første behandling af Niceloven og ved forespørgselsdebatten nu alene koncentrere mig om baggrunden for denne.
Dog vil jeg ikke undlade en bemærkning om, at jeg synes, det er dybt tankevækkende, at det tilsyneladende ingen som helst rolle spiller for Enhedslisten, at det, der nås med Nicetraktaten, er, at EU-landene herefter er klar til udvidelsen af EU, og at det har nogle fantastisk vide perspektiver for at give demokratiet, den økonomiske og sociale udvikling samt det politiske samarbejde et historisk løft for alle lande og folk i Europa, og at det vil skabe stabilitet og øge sikkerheden og freden på et kontinent, som tidligere i historien er blevet lagt øde med millioner af døde til følge.
Nicetraktaten gør Amsterdamtraktaten færdig.
EU bliver klar til udvidelsen, alle juridiske vurderinger af Nicetraktatteksten konkluderer entydigt, at traktaten er helt i overensstemmelse med den danske grundlov.
Det er ikke blot konklusionerne i det juridiske notat, Justitsministeriet har udarbejdet.
Jeg forstår også, at det er meldingen fra de jurister, der på nejsiden normalt står i kø for at lave grundlovssager mod staten i EU-spørgsmål.
Der er altså ikke noget at komme efter for hr. Keld Albrechtsen og Enhedslisten.
Derfor skal jeg på Socialdemokratiets vegne afvise Enhedslistens ønske om yderligere juridiske tovtrækkerier, der kan forsinke udvidelsesprocessen til skade for ansøgerlandene.
Og da der intet juridisk problem er i forhold til grundloven, ser vi ligeledes heller ingen som helst fornuftig grund til at skulle gennemføre en folkeafstemning om Nicetraktaten.
Vi kan derfor heller ikke støtte Enhedslistens forslag til vedtagelse.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-03-21:
Jamen jeg synes, at hr. Claus Larsen-Jensens indfaldsvinkel til den her forespørgselsdebat er forbavsende arrogant og afvisende i forhold til problemet med, om det her er i overensstemmelse med den danske grundlov.
Det er jo en del af forespørgslen.
Vetoretten begrænses jo med Nicetraktaten.
Der kommer flere flertalsafgørelser.
Er det ikke problematisk, at da vi, og det er så også et spørgsmål, i sin tid for snart 30 år siden meldte os ind i det, der dengang hed EF, ja, så var det
jo med den forsikring, at vi havde vetoretten - vi kunne altid sige, at det her er et vitalt område, det vil vi ikke være med til - men nu kommer der altså flertalsafgørelser i et meget større omfang?
Kunne vi få
Socialdemokratiets vurdering af den sag og ikke bare en skøjten på overfladen
Hvorfor vil man ikke få det her vurderet grundigt af uvildige eksperter?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-21:
Jeg synes, det er beklageligt, at hr. Claus Larsen-Jensen kan gå rundt og tro, at der skal en traktatændring til for at fjerne den danske kommissærpost.
Det skal der ikke.
Det er en del af Nicetraktaten.
Det får hr. Claus Larsen-Jensen ikke lejlighed til at tage stilling til senere ved en ny traktat.
Det håber jeg han vil komme op og korrigere.
Og så vil jeg godt spørge hr. Claus Larsen-Jensen: Er det ikke korrekt, når jeg siger, at forstærket samarbejde kan laves om skattepolitik, socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik?
Det kan det.
Og så kan den danske regering efterfølgende melde Danmark ind i det.
Så kom man hjem fra Nice og sagde, at problemet med skattepolitik og socialpolitik og arbejdsmarkedspolitik var klaret i Nice; det kom ikke ind.
Nej, det kom ikke ind direkte, men det kom altså ind ad bagdøren.
Og er det ikke korrekt, at Europa-Kommissionen arbejder, jeg havde nær sagt i døgndrift, for at få sat et udvidet samarbejde på skinner om det, hvis Nicetraktaten træder i kraft?
Det er i hvert fald, hvad kommissærerne selv siger.
Og så må jeg jo notere, at man ikke kan få tilsagn om flere folkeafstemninger.
De tør ikke se befolkningen i øjnene.
Mogens Lykketoft (S), 2001-03-21:
Jeg skal indskrænke mig til at kommentere det forfatningsmæssige spørgsmål.
Der er i bemærkningerne til regeringens lovforslag om ratifikation, som vi skal behandle lidt senere på dagen, nærmere redegjort for traktatens indhold, og Justitsministeriets redegørelse i sidste måned giver en nøje gennemgang af de forfatningsretlige spørgsmål i forbindelse med ratifikationen af Nicetraktaten.
Konklusionen i Justitsministeriets redegørelse er klar, taler for sig selv: Nicetraktaten indebærer ikke, at der overlades nye beføjelser til EU.
Vi har her i landet en lang og god tradition for, at Justitsministeriet forestår udarbejdelsen af en udførlig forfatningsretslig redegørelse forud for vores ratifikation
af EU-traktater
Det ser regeringen ingen grund til at ændre på.
Det siger sig selv, at regeringen må bygge sine lovforslag på vurderinger fra regeringens juridiske eksperter.
Dem har vi fuld tillid til.
Hvis andre ønsker at udarbejde andre redegørelser, så kan vi ikke forhindre det.
Det vil vi heller ikke, men vi ser ikke noget behov for yderligere undersøgelser af de her spørgsmål.
Regeringen er selvsagt til enhver tid parat til at svare på spørgsmål, som Justitsministeriets redegørelse måtte give anledning til, og det vil jo mest fornuftigt kunne ske under behandlingen af ratifikationsloven i Folketinget.
Jeg har i øvrigt noteret mig, at fremtrædende eksperter i forfatningsret på universiteterne har tilsluttet sig synspunkterne i Justitsministeriets redegørelse om Nicetraktaten.
Forhandling