runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-23:
Vi har her i Folketinget ved tidligere lejligheder drøftet de overordnede problemer, som knytter sig til det, som regeringen kalder sanering af råd og nævn og regelforenkling i øvrigt.
Vi er klar over, at det her er en del af den samme buket, men det er nogle farlige elementer, man beskæftiger sig med.
Det er det, når det drejer sig om sammenlægning af tilbageholdelsesnævnet, besætningsnævnet og helbredsnævnet for søfarende fiskere, hvor man i stedet for vil oprette et fælles ankenævn.
Den situation, at man vil oprette et fælles ankenævn, stiller to store spørgsmål.
Den stiller det spørgsmål: Hvordan bevarer vi ekspertisen?
Den stiller også det spørgsmål: Hvordan sikrer vi, at der i sagsbehandlingen er paritet?
Det er alt sammen spørgsmål, som vi vil drøfte nærmere under udvalgsbehandlingen.
Det indgår også i forslaget, at der skal gives en udvidelse af ministerens beføjelser til at sætte begrænsninger for klageadgangen for sager under Søfartsstyrelsen, som i dag har hjemmel i søfartslovene.
Efter vores opfattelse skal man altid være varsom, når man foretager ændringer i borgernes mulighed for at kunne klage, men jeg går også ud fra, at vi kan få en nærmere diskussion om dette under udvalgsbehandlingen. Jeg noterer mig også, at Advokatrådets bekymring er imødekommet, eftersom det er slået fast, at nævnets afgørelser fortsat kan indbringes for domstolene. Vi har umiddelbart ikke problemer med forslaget om at nedlægge eksamenskommissionen for dykkere og heller ikke med forslaget om at ophæve lov om måling af skibe.
Det virker ligeledes hensigtsmæssigt, eftersom loven jo ikke bliver anvendt i praksis.
Erfaringerne siger mig - og Socialdemokraterne - at disse initiativer skal vurderes meget nøje for at se, om ændringerne er hensigtsmæssige.
Vi skal også diskutere de mulige konsekvenser af de her ændringer.
Derfor ser vi fra Socialdemokratiets side frem til den videre udvalgsbehandling af lovforslaget, hvor vi vil få lejlighed til at forholde os til de enkelte elementer.
Angående denne sammenlægning af råd og nævn mener vi, der er en række spørgsmål, men vi mener også, at disse spørgsmål må vi kunne diskutere, så vi sikrer os, at der er den nødvendige ekspertise; så vi sikrer os, at der er en forretningsorden, der sikrer, at pariteten er i orden.
Colette L. Brix (DF), 2003-10-23:
Dansk Folkeparti ønsker, at der ryddes op i regeljunglen, og at de offentlige råd og nævn moderniseres.
Derfor støtter vi regeringen i dens bestræbelser på at regelforenkle og effektivisere de offentlige råd og nævn.
At der i dag sidder tre klagenævn og behandler gennemsnitligt 25 sager samlet fordrer en sammenlægning.
Derfor støtter vi sammenlægningen i et fælles ankenævn for søfartsforhold.
Dansk Folkeparti finder det ligeledes fornuftigt, at man med forslaget skaber hjemmel for, at ministeren fremover kan henlægge yderligere områder til dette nye nævn, hvis behovet er der.
Vi er klar over, at det er små penge, der er tale om, lidt mere en 100.000 kr. er den samlede bevilling, men princippet om en forenklet struktur er vi helt enige i. Ophævelsen af eksamenskommissionen for dykkere samt flytningen af kompetencerne til Søfartsstyrelsen kan vi give vores accept af, så længe vi sikrer os, at kvaliteten i uddannelsen ikke påvirkes negativt.
Det må man være opmærksom på, når man foretager den slags ændringer.
Umiddelbart kan jeg dog ikke forestille mig, at det går hen og bliver et problem vedrørende denne sag.
Dansk Folkeparti ser ligesom regeringen heller ingen grund til at bevare en lov om måling af skibe, der ingen praktisk betydning har, når man alligevel bruger en nyere lov.
Alt i alt kan Dansk Folkeparti stemme for dette lovforslag.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg vil gerne klart tilkendegive, at det, jeg har givet udtryk for her, selvfølgelig også kan komme på skrift i forbindelse med skriftlige spørgsmål under behandlingen, og vi skal i ministeriet prøve at puste lidt til fremgangsmåden på det her område.
Ole Sohn (SF), 2003-10-23:
Nu er det jo ikke et så kompliceret lovforslag, at det nødvendigvis tager lang tid at få det anden- og tredjebehandlet.
Derfor er mit spørgsmål, om ministeren, inden vi når frem til tredjebehandlingen, kan konkretisere den velvillige indstilling til paritet og ekspertise, sådan at man kan berolige Rederiforeningen og måske også et par af de faglige organisationer, som i hvert fald i høringssvarene er noget bekymrede over, at man løser sådan noget i en bekendtgørelse.
Det vil sige, at man vedtager en lov uden egentlig præcist at vide, hvordan udfaldet bliver.
Mit spørgsmål er, om ministeren kan give et signal om, at enten høringsfristen i forbindelsen med bekendtgørelsen er klar, at vi kan se eller i hvert fald bliver orienteret om den inden tredjebehandlingen, eller vi på anden måde kan få en lidt mere præcis pejling af, hvor det vil bære hen, inden vi når frem til afslutningen.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Der blev spurgt af hr. Ole Vagn Christensen, hvordan ministeren vil sikre, at det nye nævn får både den fornødne paritet, og hvordan det nye nævn får den fornødne kompetence inden for et lidt mere bredt område.
Også hr. Ole Sohn var inde på, at han var bekymret. Jeg kan gøre opmærksom på, at det nye ankenævn vil få et bredt kompetenceområde, men at det også derfor skal sammensættes, så det har mindst samme faglige kompetence som de tre hidtidige nævn.
De nærmere regler om udpegning af medlemmer og sammensætning af nævnet vil blive udstedt efter en høring af erhvervet, og jeg forventer derfor, at der findes en ordning, der kan imødekomme de behov, som begge spørgerne har givet udtryk for.
Som det er nævnt i lovforslagets bemærkninger, vil der være sager, hvor nævnet også i fremtiden skal sammensættes paritetisk, således at redernes og de søfarendes organisationer er ligeligt repræsenteret.
Det er altså således forudsat, at sager om besætningsfastsættelse fortsat skal behandles i et paritetisk sammensat nævn.
Præcis hvilke områder nævnet så skal behandle på den måde, vil vi også beslutte efter en høring af erhvervet.
Så vi regner altså med at kunne fjerne de bekymringer, der er givet udtryk for her under førstebehandlingen, og så vil jeg i øvrigt sige tak for den velvillige behandling, forslaget har fået. Så kan jeg også sige, at sidste år var der tilsammen i de tre nævn 15 sager.
Betina Hoffmann (KRF), 2003-10-23:
Vi anser dette forslag for en meget lille forandring og den
lille forandring, der er, for at være positiv, dog med det forbehold, at ekspertisen stadig væk vil være der. Vi ser også, at der er en stor forenkling på området, og den går vi ind for. På den baggrund støtter vi forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
Jeg har stadig væk ikke forstået, hvorfor Folketinget skal bruge tid på det her forslag, men det kan være, ministeren kan redegøre for det senere.
Jeg kan godt se, det er en del af regeringens prestigeprojekt, nemlig at sanere de statslige råd og nævn, men det er stadig væk ikke gået op for mig, hvorfor det skulle være en god ide at lægge de her tre råd og nævn sammen.
Så det håber jeg på, at vi kan få en afklaring af.
Så er der hele den her diskussion om paritet, og der er vi selvfølgelig af samme overbevisning som dem, der tidligere er kommet med nogle kommentarer.
Jeg synes, at ministeren mangler at redegøre for, at Folketinget skal bruge tid på det her.
Naser Khader (RV), 2003-10-23:
L 13 er et lovforslag, som forenkler klagenævnsstrukturen på søfartsområdet ved at nedlægge forskellige nævn.
Det Radikale Venstre støtter forslaget med forbehold.
Nogle organisationer, bl.a. rederiforeninger, giver i deres høringssvar udtryk for tvivl om, hvorvidt det nye samlede klagenævn, Ankenævnet for Søfartsforhold, der tidligere var tre forskellige institutioner, har tilstrækkelig kompetence til at spænde over de meget forskellige områder.
Man har forsøgt i forslaget at tage hensyn til denne indvending ved at tillade, at de forskellige organisationer kan deltage med mere end et medlem, så man sikrer sig, at man bliver i stand til at dække de forskellige områder.
Det kunne være et område, vi gerne vil have en afklaring af i løbet af den videre behandling i udvalget.
Ole Sohn (SF), 2003-10-23:
Som udgangspunkt synes SF, det er meget fornuftigt ikke at have flere råd og nævn end højst nødvendigt, sagligt begrundet.
Vi vil heller ikke på forhånd sige, at man ikke kan lægge råd og nævn sammen på det her område, men de tre nævnte råd har jo vidt forskellige opgaver.
Jeg går ud fra, at der skal udpeges medlemmer til det fælles ankenævn, som har været i de tre.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren: Hvordan forestiller ministeren sig, at den nødvendige differentierede form for ekspertise kommer ind i det ene nævn, det skal jo nærmest være tre gange så stort, som det er i dag?
På samme måde vil jeg også gerne spørge, hvordan ministeren vil sikre, at der bliver en reel paritet i det nye nævn.
Det synes jeg er ganske vigtigt at få afklaret, og hvis vi ikke kan få en reel løsning på det, som gør, at man ikke ødelægger de nuværende tre nævns ekspertise, så vil vi være meget kritiske over for det.
Men vi vil gerne være åbne over for forhandlinger, hvis vi kan finde en løsning, som gør, at ekspertisen og pariteten følger med.
Carina Christensen (KF), 2003-10-23:
I Det Konservative Folkeparti finder vi, at de sammenlægninger, reguleringer og nedlæggelser, der foreslås her, er ganske fornuftige, og vi kan derfor støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-23:
Er vi enige om, at det også er den målsætning, vi skal nå frem til i forretningsordenen?
Colette L. Brix (DF), 2003-10-23:
Med hensyn til sagsbehandlingen vil jeg sige, at den da bestemt ikke skal være ringere, end den er nu, og det ser det da heller ikke ud som om den vil blive, men fremtiden kan vi jo ikke spå om. Så lad os nu se.
Vi går både ind for en god sagsbehandling og for, at vi fremmer ekspertisen, ingen tvivl om det.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-10-23:
Jeg vil gerne her under førstebehandlingen stille fru Colette Brix et spørgsmål i forbindelse med disse råd og nævn, og at man vil lave et ankenævn, der er fælles.
Der vil jeg gerne høre, om ikke det er fru Colette Brix' mening, at ekspertisen skal vi have sikret, selv om vi kun får ét ankenævn i forhold til, at vi i dag har tre.
Jeg går også ud fra, at vi kan være enige om, at man i forretningsordenen sikrer, at der er en reel paritet i den sagsbehandling, der skal foregå, så der ikke er et misforhold mellem parterne på dette område.
Det kunne jeg godt tænke mig at høre Dansk Folkepartis mening om.
Frode Sørensen (S), 2003-10-23:
Ministeren har med det her ændringsforslag af en række finansielle love til hensigt at indarbejde det såkaldte collateral-direktiv i den danske lovgivning.
Lovforslaget er jo omfattende, og selv om jeg skal tilkendegive Socialdemokratiets umiddelbart positive holdning, vil der være adskillige ting som det, der også bemærkes i høringssvarene, som skal undersøges i det forestående udvalgsarbejde.
Et par af elementerne i lovforslaget skal jeg lige kommentere.
Det er positivt, at der nu indføres regler, som kan fremme den grænseoverskridende sikkerhedsstillelse, så det minimerer risikoen for aktørerne på det internationale finansielle marked.
Det er også en del af det indre marked, som dermed skal til.
Det er også godt, at kapitalreglerne og dermed kravene til egenkapital for livsforskiringsselskaberne og de tværgående pensionskasser forhøjer det samlede solvenskrav fra de nuværende en sjettedel til en tredjedel.
Vi kan jo alle sammen kun være interesserede i, at pensionsopsparernes penge er sikret bedst muligt, hvis et selskab af den ene eller anden grund, f.eks. kursfald, skulle komme i økonomiske vanskeligheder. Og at Erhvervs- og Selskabsstyrelsen skal føre kontrol med virksomheder, der ikke er underlagt Finanssynets skarpe øje, men som overfører penge og værdier, at de nu bliver underlagt hvidvaskloven, ja, det kan vi i Socialdemokratiet i allerhøjeste grad støtte.
Alt, som kan være med til at bekæmpe økonomisk kriminalitet, kan være sikker på vores støtte og vores medvirken.
Så alt i alt: et positivt forslag.
Vi ser frem til et grundigt udvalgsarbejde.
Sven Buhrkall (V), 2003-10-23:
Venstre ser positivt på implementeringen af direktivet om finansiel sikkerhedsstillelse.
Det vil kunne medvirke til et mere effektivt indre marked for værdipapirer og vel også til et mere stabilt finansielt system.
Som følge af livsforsikringsdirektivet ændres kapitalreglerne for livsforsikringsselskaber og tværgående pensionskasser.
Lovforslaget udvider samtidig adgangen for disse selskaber til at anvende særlige bonushensættelser til at opfylde deres solvenskrav.
Disse bonushensættelser er så at opfatte som ansvarlig kapital.
Venstre noterer med tilfredshed, at man på dette punkt følger Bremerudvalgets anbefalinger.
Lovforslaget indeholder endvidere konsekvensrettelser som følge af lovforslaget om investeringsforeninger og specialforeninger, hvor der indføres skærpede værnsregler i forhold til investorbeskyttelsen.
Indstillingen til disse værnsregler er behandlet i forbindelse med lovforslag nr. L 7. Og så indeholder lovforslaget endvidere ændringer i forhold til hvidvaskloven, således at man følger de anbefalinger, der er givet i den sag.
Også her ser vi frem til udvalgsarbejdet.
Jan Trøjborg (S), 2003-10-23:
Det er igen det her med, at vi har et lovforslag, som faktisk på en meget ideel måde opsætter nogle værnsregler, men i praksis tror jeg ikke, det virker sådan.
Det lyder meget kønt, at det er generalforsamlingen, der bestemmer, om man vil sælge sit administrationsselskab og til hvilken pris, for det er nok så interessant, men hvordan fungerer det?
Jeg ved ikke, om hr. Sven Buhrkall har investeringsbeviser i en investeringsforening, men hvis han ikke har, så kan jeg fortælle, hvordan det fungerer.
Der møder måske nogle enkelte investorer op, men hvad vægt har de, når en depotbank møder op med et antal fuldmagter?
Ingenting i praksis.
Det er selvfølgelig banken, der bestemmer.
Det er banken, der er salgskanal, det er banken, der opretter selskaberne, så det er banken, der sidder på den reelle magt.
Derfor synes jeg, at man skulle overveje meget nøje i forbindelse med udvalgsarbejdet, hvordan realiteterne ser ud.
Et er at have fine teoretiske værnsregler, men realiteterne er jo noget andet for almindelige mennesker, der indskyder.
Hvordan sikrer man deres interesser i den her sag?
Det tror jeg ikke man gør ved at lave nogle teoretiske værnsregler, der ikke har noget at gøre med den praktiske måde, sådanne selskaber fungerer på.
Jeg synes, at Venstre skulle tænke sig om endnu en gang, inden de bare giver ministeren en blankocheck til at gennemføre det foreliggende forslag.
Sven Buhrkall (V), 2003-10-23:
I min ordførertale lagde jeg meget vægt på netop forbrugerbeskyttelsen, og for mig er det helt afgørende, at det jo er investeringsforeningerne, der suverænt kan bestemme, om de vil sælge, og i givet fald på hvilke vilkår de vil sælge.
Det betyder altså, at det er generalforsamlingen, som skal beslutte de her ting, og at det er der, hvor den beslutning hører hjemme.
Dertil kommer også den investorbeskyttelse, der ligger i, at der er fuld åbenhed om de aftaler, der indgås.
Så jeg deler ikke den bekymring, som blev antydet her.
Jan Trøjborg (S), 2003-10-23:
En bemærkning eller et spørgsmål til Venstres ordfører.
Venstre har jo tradition for at være et parti, der også har sin rod i det folkelige Danmark og det foreningsbaserede Danmark
, derfor undrer jeg mig måske en lille smule over hr. Sven Buhrkalls tale, der jo mest handlede om konkurrenceevne og det rigtige i, at de store banker nu sluger de foreningsejede investeringsselskaber.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Sven Buhrkall, om ikke realiteterne gør hr. Sven Buhrkall og Venstres folketingsgruppe en lille smule bekymret, eller om det ikke giver lidt anledning til overvejelser, at det, man i realiteten gør, er, at man sådan uden videre siger, at man flytter foreningernes hjerte og deres mulighed for indflydelse over i et depotselskab og fjerner ledelse, som det også fremgår af lovforslaget, de ansatte, computerne, skriveborde og det hele over i et investeringforeningsselskab eller forvaltningsselskab.
På den måde gør man det jo illusorisk, vil jeg mene, for en forening, der overhovedet ingen administration, intet personale har, at varetage foreningens interesser i de konflikter, som hr. Sven Buhrkall rigtigt påpeger, det er vigtigt at sikre investorernes interesser i, når de opstår, for de opstår mellem depotbanken på den ene side og investorernes interesser på den anden side.
Sven Buhrkall (V), 2003-10-23:
Lovforslaget lægger op til flere nyskabelser, der skal medvirke til en mere effektiv administration og også en større dansk konkurrencekraft på et voksende, men også mere internationalt marked.
Implementeringen af produktdirektivet åbner mulighed for investering i nye instrumenter, og tjenesteydelsedirektivet skaber mulighed for et forenklet prospekt.
Det gør sammenligningen mellem investeringsforeninger også landene imellem lettere for investorerne.
Med lovforslaget følges Opsparingsudvalgets anbefaling om, at depotselskaber må eje investeringsforvaltningsselskaber, hvilket Venstre kan bifalde.
Overtagelsen kan, sammen med andre forhold, udgøre et vigtigt middel til at sikre betydelige stordriftsfordele, som kapitalforvaltning potentielt indeholder.
Jeg tror, det er vanskeligt at finde andre erhvervsområder, der i den grad har så høje faste omkostninger og så små marginalomkostninger.
Det er vigtigt, at vi i Danmark udnytter viden og kompetence samt mulige stordriftsfordele til at skabe konkurrenceevne, produktudvikling, vækst samt ikke mindst nye danske arbejdspladser.
Den målsætning gælder bestemt også for den finansielle sektor, og derfor skal de lovmæssige rammer understøtte en sådan målsætning om vækst, udvikling og beskæftigelse.
Et andet helt afgørende forhold er hensynet til investorbeskyttelsen.
Her er det afgørende, at den mulige interessekonflikt, der kan eksistere mellem en forening og depotselskabet, ikke kan true investorernes stilling.
De personer, der varetager ledelsen af foreningen, skal alene varetage medlemmernes interesse.
Det er derfor nødvendigt, at der indbygges effektive værnsregler, og det er nødvendigt med åbenhed og gennemskuelighed i de indgåede aftaler.
En sådan åbenhed er et væsentligt led i investorbeskyttelsen. Stillet over for disse centrale hensyn skal der på den ene side indbygges nødvendige og effektive værnsregler, således at det ufravigelige krav om investorbeskyttelse altid kan indfries.
På den anden side skal vi undgå værnsregler, der ikke bidrager til investorbeskyttelsen, og som gennem overregulering henter de stordriftsfordele og den produktudvikling, der alternativt kunne skabe vækst i antallet af danske arbejdspladser.
Med disse bemærkninger ser vi frem til et konstruktivt udvalgsarbejde.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg vil gerne sige tak for den positive modtagelse, forslaget
har fået.
Der blev rejst nogle få bemærkninger omkring forsigtighedsprincippet, om, hvorfor det ikke fremgik tydeligere af lovens tekst.
Det fremgår jo af lovens bemærkninger, at det forudsættes, at kontrolmyndighederne allerede i dag lægger forsigtighedsprincippet til grund for anvendelse af produktsikkerhedsloven.
Det har så været årsagen til, at man ikke mente, at det var nødvendigt at ændre produktsikkerhedsloven på dette punkt.
Der er også stillet nogle tekniske spørgsmål, som vi vil søge besvaret under udvalgsarbejdet.
Betina Hoffmann (KRF), 2003-10-23:
Vi ser en meget høj, øget forbrugerbeskyttelse i dette forslag, og forbrugerbeskyttelse anser vi for vigtig.
Det er en kunst at opnå balance mellem varernes fri bevægelighed og forbrugerbeskyttelse, og vi synes, at den i vid grad er opnået i dette forslag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
I udgangspunktet er Enhedslisten positiv over for det her forslag.
Der gennemføres en skærpelse af reglerne for, at det skal være muligt at spore et produkt, der er bragt i omsætning, og som har vist sig at være farligt.
Kravene til virksomhederne om at anmelde, hvis de finder ud af, at et produkt er farligt, og tilbagekalde det produkt af egen drift, skærpes.
Der gives yderligere bedre mulighed for at kræve, at advarsler mod farlige egenskaber skal anføres på dansk, og der introduceres et forbud mod eksport af farlige produkter til tredjelande for på den måde at forhindre, at farlige produkter, der ikke må sælges i EU-lande, ikke havner hos forbrugere uden for EU.
I forhold til de forbedringer vil Enhedslisten gå konstruktivt ind i udvalgsarbejdet for at sikre, at de gennemføres på den over for forbrugerne bedst tænkelige måde.
Vi er også tilfredse med, at implementeringen af det her EF-direktiv ikke i sig selv begrænser Danmarks mulighed for senere at indføre strengere sikkerhedskrav end det, som direktivet foreskriver.
At vi så stadig er underlagt det indre markeds regler og de negative konsekvenser, det har for vores mulighed for at sikre forbrugerne imod farlige produkter, er så en anden sag.
Der er dog stadig enkelte elementer i forslaget, som vi er lidt skeptiske over for.
Det gælder således indførsel af en regel om, at det formodes, at produkter er ufarlige, når de produceres i overensstemmelse med harmoniserede standarder, i modsætning til den nuværende lovgivning, hvorefter standarder kun indgår i vurderinger af, om et produkt er sikkert.
Forslaget indebærer også, at reglerne for, hvornår Kommissionen kan vedtage et hasteindgreb mod farlige produkter, lempes. Umiddelbart lyder det meget fornuftigt, men vi er på den anden side ikke meget for at give Kommissionen mere udvidede beføjelser, end den har i dag.
Det udvalg kan så vedtage Kommissionens forslag med kvalificeret flertal.
Hvis det ikke kan lade sig gøre, så skal forslaget tages op i Rådet.
Naser Khader (RV), 2003-10-23:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, hvilket indtryk det gør på Venstres ordfører, at regeringen fremsætter et forslag til bedre forbrugerbeskyttelse, som forbrugerrepræsentanterne siger nej tak til.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2003-10-23:
I SF er vi positive over for forslaget, men jeg har i hvert tilfælde to ting, jeg godt vil kommentere her.
Det ene er spørgsmålet om forsigtighedsprincippet, som jo indgår i direktivet og også indgår i bemærkningerne til lovforslaget, men ikke indgår direkte i lovteksten.
Det bliver der i runde vendinger argumenteret imod i høringsnotatet, men jeg synes faktisk ikke, at den argumentation, der kommer frem i høringsnotatet, er specielt overbevisende.
Forsigtighedsprincippet er et fantastisk vigtigt princip, og det er et princip, der virkelig kræver meget arbejde at få igennem.
Det er faktisk lykkedes at få det igennem i det her direktiv.
Vi ved, at vi på mange områder som forbrugere står enormt svagt over for industrien, og jeg synes egentlig, at den seneste og helt aktuelle udvikling, med hensyn til kemiindustrien og dens meget kraftige lobbyvirksomhed gør, at vi alle sammen bør være meget opmærksomme på at få forsigtighedsprincippet placeret meget centralt og meget stærkt.
Vi vil derfor arbejde for, at det kommer direkte ind i selve lovteksten.
Min anden kommentar går på den styrkelse af markedskontrollen, der er tale om.
Det er vi glade for.
Effekten af den handler reelt meget om, hvorvidt der er en løbende kontrol og overvågning af området, så man som forbruger har mulighed for at følge med.
Så derfor vil vi under udvalgsarbejdet søge at få belyst, hvordan regeringen har tænkt sig at lave denne løbende markedsovervågning.