runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Jeg vil bekræfte, at der mere var tale om signalpolitik end om reelt indhold, for de politiske udmeldinger, som den nye familieminister er kommet med, og som familieministeren også kom med tidligere, da hun var socialminister, viser sig at være ren og skær luft.
De indeholder ikke andet end et signal
om, at nu skal vi være gode ved hinanden og sådan noget, men ikke nogen konkrete, handlingsrettede initiativer.
Når oppositionen så kommer med konkrete forslag, bliver de fejet af bordet, og det er selvfølgelig udtryk for den prioritering, regeringen har, så det undrer mig ikke.
Men når man ser på folkeskolen og ønsket om øget faglighed, viser al erfaring og al forskning jo, at en af forudsætningerne for, at man kan få øget faglighed, er, at børnene får en ordentlig og sund kost, så tingene hænger jo sammen.
Hvis man vil have ro i klassen, skal børnene også have ordentlig og sund kost, så det kunne jo netop give mulighed for at fremme Det Konservative Folkepartis ideer om øget faglighed at skabe nogle bedre rammer.
Lige nøjagtig folkeskolen har været udsat for nedskæringer i denne regerings tid, så det er derfor, jeg udtrykkeligt siger, at der i dag bruges færre penge pr. elev, end der er gjort tidligere.
Det er rigtigt, at regeringen her lige før valget kommer med lidt strøsukker om, at nu skal der ske noget.
Men virkeligheden er, at i den periode, regeringen har siddet, er det gået den modsatte vej.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Det var jo mange elementer, hr. Ole Sohn nævnte, og jeg tror, at mange af dem også var en øvelse i den kommende valgkamp fra hr. Ole Sohns side.
Beskæftigelsesudviklingen er interessant.
Det er jo fuldstændig rigtigt, som hr. Ole Sohn siger, at der har været en stigende ledighed. Det har også været regeringens bekymring, og det var jo derfor, vi kom med forårspakken på netop det tidspunkt, vi gjorde.
Vi gjorde det netop for at skabe en vending i den økonomiske udvikling, og det er jo også lykkedes.
Når det gælder folkeskolen, har vi afsat midler til øgede udgifter til folkeskolen.
Det er noget, vi prioriterer
meget højt, og især vi Konservative lægger jo megen vægt på større faglighed i folkeskolen, for det er helt afgørende for vores samfunds fortsatte velstand.
Men forslaget om gratis mad i skolerne må jeg afvise.
Vi vil ikke bidrage til, at det offentlige skal betale for gratis mad i skolerne.
Det må være forældrenes opgave at sørge for det, en betalingsordning skal der til.
Ole Sohn (SF), 2004-09-07:
Det er tydeligt, at hr. Lars Barfoed har forberedt sig på, at talen her er den sidste af slagsen inden et folketingsvalg, og derfor skal der smøres tykt på om alle de gode ting, som er opnået.
Men for lige at lave enkelte korrigerende bemærkninger er det dog en kendsgerning, at arbejdsløsheden er højere i dag, end den var sidste år ved behandlingen af finansloven; at der i dag bruges færre penge på miljøet, end der er gjort tidligere; at der i dag er afsat færre penge til børnefamilierne end tidligere, og at der under denne regering bruges færre penge pr. elev i folkeskolen end tidligere.
Det er blot for lige at korrigere nogle af de meget rosenrøde superlativer, som hr. Lars Barfoed var fremme med.
Jeg hæftede mig ved, at et af punkterne i hr. Lars Barfoeds ordførertale var om børnefamilierne.
Det blev nævnt
lidt staccatoagtigt, at dem skulle vi også se på.
Børnene skulle have sund mad, og man skulle være god ved børnene, men der var ingen konkrete initiativer.
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Barfoed, om hr. Lars Barfoed er enig med familieministeren, som siger, at der skal sættes handling bag begrebet sund mad til børnefamilierne.
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Jeg vil godt sige, at jeg synes egentlig, jeg svarede meget præcist på begge hr. Jann Sjursens spørgsmål.
Om ulandsbistanden sagde jeg, at den nedre grænse er de 0,7 pct., men vi ser helst, at Danmark ligger omkring de 0,8 pct., og når vi ser på budgetoverslagsårene, holder vi os jo over de 0,8 pct. i de nærmeste år.
Der er altså ikke umiddelbare problemer, men det kan der komme en dag, og derfor er det en vigtig melding at sende, at så er vi selvfølgelig også parate til at sætte beløbet i vejret.
Når det gælder prioriteringer på børnefamilieområdet, er pasningsgarantien meget højt prioriteret hos os, men vi er også parate til at diskutere andre forbedringer.
Jeg er enig i, at fleksibiliteten i børnefamiliernes hverdag på andre områder er betydningsfuld, så vi er parate til at diskutere også andre tiltag, men vi skal selvfølgelig også finde finansieringen af dem.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Vi har tidligere haft en målsætning for udviklingsbistanden, som hed 1 pct. af bruttonationalindkomsten, og selv om det, som hr. Lars Barfoed siger, er små tal, er det altså store penge for de allerfattigste i udviklingslandene.
Det er bruttonationalindkomsten jo et udtryk for, så derfor må vi sige, at det ikke er uinteressant, hvilken smertegrænse
Det Konservative Folkeparti vil acceptere i den sammenhæng.
Men jeg kan forstå, at det får vi ikke noget præcist svar på her, og heller ikke svar på, hvordan Det Konservative Folkeparti vil diskutere skattestoppets eventuelle omformulering.
Lad mig så prøve på et tredje område, nemlig det familiepolitiske område.
Hvilke prioriteringer er det, Det Konservative Folkeparti reelt vil gøre til sine i forhandlingerne om det kommende års finanslovforslag?
Er det, som familieministeren har sagt, bare et spørgsmål om, at vi nu skal have sikret pasningsgarantien i alle kommuner?
Eller vil Det Konservative Folkeparti være med til at give rammen et løft og også sikre en anden udmøntning af pengene på området, så der bliver mere tid til børnene sammen med forældrene i stedet for mere tid i daginstitutionen
, fordi endnu flere kommuner kan leve op til pasningsgarantien?
Lars Barfoed (KF), 2004-09-07:
Må jeg sige om skattestoppet, at vi er meget tilfredse med skattestoppet.
Vi vil naturligvis gerne diskutere det, så vi er sikre på et flertal for skattestoppets fortsættelse også efter næste valg, men når det gælder omlægninger, er der jo taget højde i skattestoppet for det.
Hvis der f.eks. er afgifter, som vi bliver tvunget til at sætte i vejret, kan vi hente det ind ad anden vej - og omvendt: Hvis vi skal sænke afgifter på nogle områder, kan vi hente provenuet ind ad anden vej.
Der er taget højde for det, hr. Jann Sjursen nævner, i formuleringen af skattestoppet.
Når det angår ulandsbistanden, er det ganske rigtigt sådan, at vi har fastfrosset beløbet, dog således at det hele tiden følger prisudviklingen.
Men når bruttonationalproduktet stiger - og det stiger jo mere end pris- og lønudviklingen - vil man se, at procenten falder.
Det er klart, og det står jo også i regeringsgrundlaget, at vi har den opfattelse, at Danmark skal ligge i toppen, og den nederste smertegrænse er selvfølgelig de 0,7 pct.
Men jeg mener stadig, vi skal ligge højere.
Jeg mener, vi helst skal ligge oppe omkring de 0,8 pct., men jeg synes, det ville være vanvittigt at bide sig fast i et tal med så små decimaler, for det er jo aldrig til at vide helt præcist, hvor meget bruttonationalproduktet i øvrigt stiger fra det ene år til det andet.
Jann Sjursen (KD), 2004-09-07:
Nu hørte vi jo for lidt siden hr. Kristian Thulesen Dahls ordførertale på vegne af Dansk Folkeparti, og hr. Kristian Thulesen Dahl lagde ikke skjul på, at der er grund til at diskutere skattestoppet og udformningen af det.
Det er et ønske fra Dansk Folkepartis side, og selv om det står hen i det uvisse, hvad det egentlig er, Dansk Folkeparti vil have ændret, vil jeg godt høre, om Det Konservative Folkeparti og hr. Lars Barfoed også er af den opfattelse, at det er på tide at få diskuteret skattestoppet, som jo bl.a. ifølge de økonomiske vismænd blokerer for en fornuftig omlægning på skatte- og afgiftsområdet.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er, hvilken smertegrænse Det Konservative Folkeparti har med hensyn til udviklingsbistanden.
Hr. Lars Barfoed sagde til Jyllands-Posten den 26 august, at set i lyset af, at vi hastigt nærmer os 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten i udviklingsbistand, er der en smertegrænse, også for Det Konservative Folkeparti.
Hvor ligger den smertegrænse helt præcist?
Nicolai Wammen (S), 2004-09-07:
Socialdemokratiet vil meget gerne føre sin politik ud i livet, og det vil vi forhåbentlig få mulighed for i forbindelse med et regeringsskift.
Vi mener, det er et valg, og derefter har den regering, der måtte sidde, det ansvar.
Det er jo bl.a., at regionerne skal have ret til at udskrive skatter, at regionerne skal have ansvaret for miljøforvaltningen, at en kommunal udligningsordning skal reformeres, at fagligheden i kommunerne skal sikres, og at regionerne skal have ressourcer til at føre en aktiv erhvervspolitik.
Det mener vi altså bedst kan gøres, efter at vi har fået et regeringsskift.
Det er en politik, som Socialdemokratiet meget gerne vil stå i spidsen for, og vi vil naturligvis i den situation lytte til alle Folketingets partiers synspunkter, herunder Enhedslistens.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-09-07:
Da vi for lidt siden havde en debat om skattestop og skatteloft, havde hr. Thulesen Dahl ikke ret stor tiltro til det, når det hed loft.
Men han har åbenbart megen tiltro til det såkaldte loft over stigninger af taksterne i den kollektive trafik, som han selv vil være med til at gennemføre engang, hvis strukturreformen bliver gennemført.
Mit spørgsmål er: Hvorfor skal vi leve af veksler på fremtiden?
Der må jo være en grund til, at man bebuder et sådant loft engang i fremtiden.
Det må jo være, fordi man mener, der er et problem, og når der er et problem, hvorfor vil man så ikke gøre noget ved det nu?
Hvorfor skal vi først have et prishop?
Det bliver jo resultatet af strukturreformen, og det ved hr. Thulesen Dahl jo også godt.
De nye kommuner og regioner vil sætte prisen op, for det vil de være tvunget til, fordi hr. Thulesen Dahl har taget taksttilskuddet fra dem.
Men hvorfor skal de så ikke have det loft nu?
Hvorfor skal der gå 2 år, hvor priserne kan eksplodere?
Det er altså underligt, og det hænger ikke sammen.
Men hvis der skal uddeles kaffeinvitationer, vil jeg også gerne uddele nogle og drøfte det nærmere med hr. Thulesen Dahl, for Enhedslisten vil gerne være med til at finde et flertal for at sikre et loft over takststigningerne her og nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Lad mig bare lige sige til hr. Keld Albrechtsen, at det forekommer mig, at man jo har meget blik for det her med kollektiv trafik.
Det har jeg al mulig sympati for.
Men der er altså også mange mennesker, der kører i bil, og her har hr. Keld Albrechtsen, har jeg forstået, jo ikke noget imod, at udgiften til at have en bil - både ved at eje den og til at drive den fremad - må gerne tordne i vejret, og så skidt med, at folk ikke kan komme fra A til B, fordi de skal betale tårnhøje benzin- og dieselpriser som følge af stigende afgifter, hvis det stod til hr. Keld Albrechtsen.
Hvis det handler om at sikre mobilitet, er det dog også vigtigt at sikre, at mennesker i dette land kan bevæge sig rundt.
Der er faktisk nogle egne af landet, hvor det - selv hvis hr. Keld Albrechtsen var statsminister og havde 90 mandater bag sig - så at sige er umuligt at sikre en tilfredsstillende kollektiv trafik.
Det vil jeg bare hilse og sige til hr. Keld Albrechtsen.
Med hensyn til det andet om takststigninger hørte jeg ikke den samme forståelse i hr. Keld Albrechtsens indlæg, som jeg har hørt tidligere, for, at pengene ikke er skåret væk fra den kollektive trafik.
Pengene er flyttet til en anden del af den kollektive trafik, som det også er nok så vigtigt at sikre ordentlige forhold for. Vi kan se, at der har været takststigninger langt ud over det, fjernelsen af det beløb berettiger til, men det er
altså, fordi man lokalt har bestemt, at set i forhold til de tilskud, man giver lokalt, ville man acceptere de takststigninger.
Det har vi ikke været herre over, og det kan vi ikke blive herre over, før vi får ændret systemet i forbindelse med strukturreformen, så vi kan få lagt et loft over prisstigningerne, og hvis hr. Keld Albrechtsen er tilhænger af det, skal han da ikke forsøge at få strukturreformen nedstemt.
Så skal han da være tilhænger af den og specielt af netop det element, når det på et tidspunkt kommer til behandling her i salen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-09-07:
Tak for det, hr. formand.
Ud over de ulykker, der hagler ned over de ældre som følge af Dansk Folkepartis deltagelse i regeringsblokken, som fru Schødts helt korrekt har været inde på, så bliver de ældre jo også ramt af de takststigninger i den kollektive trafik, som Dansk Folkeparti har været med til at gennemføre i kraft af bortfjernelsen af det statslige tilskud til nedsættelse af bustaksterne og i øvrigt også S-togs-taksterne.
Så har hr. Thulesen Dahl og regeringen jo så været ude med - sådan har jeg forstået det i hvert fald - at der så skal være et takstloft engang i fremtiden, hvis strukturreformen en dag træder i kraft.
Det håber jeg ikke den gør, men hvis den gør, så vil der engang ude i fremtiden komme et loft over disse takststigninger.
Så vil jeg godt spørge hr. Thulesen Dahl: Var det egentlig ikke mere rimeligt, at dette loft trådte i kraft nu og ikke engang i fremtiden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Altså jeg kan jo forstå på det, fru Grete Schødts siger, at det, at man mener, at der ikke er nok, der får den, gør, at man stemmer imod den.
Det er jo en slående logik.
Det er jo simpelt hen en slående logik.
Man må være særlig sådan socialdemokratisk indstillet for at kunne have sådan en dobbelthed til sådan en sag, for mit ræsonnement ville da være, at så må vi da gøre den bedre.
Så må vi sikre, at flere kan få den, så må vi sætte nogle flere offentlige ressourcer af til ældreydelsen, så flere ældre, der bør have den, kan få den.
Det tror jeg da vi er enige om, altså hvis fru Grete Schødts mener det, så er vi i hvert fald enige.
Men det er ikke fru Grete Schødts' udgangspunkt.
Det er, at når der skal trykkes på knapperne senere på året om en ældreydelse, så vil fru Grete Schødts stemme imod, og det ved hun på forhånd.
Så det er den hilsen, der er sendt til de ældre.
Så om det der med indretningen af den kommunale økonomi.
Kommunerne skal have en tilfredsstillende økonomi, der gør, at de kan løse deres opgaver, og da vi kan konstatere, at der er en lang række kommuner, der ikke har den mulighed i dag, har vi derfor presset på over for regeringen for at få etableret en udligningsreform.
Det er ikke nemt at lave den, men vi mener, at den skal laves.
Vi har accepteret, at den først kan laves, når man ved, hvad det er, man udligner imellem, og så har vi sagt, at indtil man så kan lave en ny udligningsreform, skal der tilstrækkelige midler i den pulje, der gives til dårligt kørende kommuner, og det synspunkt vil vi selvfølgelig også have for de kommende aftaler, der skal indgås.
Grete Schødts (S), 2004-09-07:
Der er ca. 600.000, måske 650.000, pensionister, der havde forventet en ældreydelse, for det havde Dansk Folkeparti faktisk lovet dem forrige år.
Det er lige nøjagtig dem, jeg taler om.
Mange af dem kan være meget, meget værre økonomisk stillet end lige nøjagtig de 150.000, som Dansk Folkeparti nu har sikret de her 5.000 kr., og så får de lige en regning næste år, der hedder boligydelse.
De får en højere husleje, for nu bliver det indtægtsbestemt skattepligtig indkomst.
Hr. Thulesen Dahl snakker om frit leverandørvalg og en udligningsreform: Vil Dansk Folkeparti sikre, at kommunerne kan se frem til i år 2005 at få en regulær udligningsordning for de faktiske udgifter, så vi ikke ser de her store besparelser på børnehaver, på daginstitutioner, på skoler, på ældrecentre, og jeg kan blive ved?
Hr. Kristian Thulesen Dahl kender eksemplerne lige så godt som jeg.
Vil man lægge stemmer til, at vi kan få ændret det her billede?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Jeg har jo sagt i flere omgange nu, at vi presser på for at få en udligningsreform, og grunden til, at vi ikke har fået den indtil nu, har jo været, at man skulle afsætte større beløb i kommuneaftalerne, for at kommuner, der er meget dårligt økonomisk kørende, får en håndsrækning, netop for at kunne sikre en bedre pleje af vores ældre, for det er jo et helt klart omdrejningspunkt for os.
Så bliver jeg altså utrolig bedrøvet, når fru Grete Schødts omtaler, at der, hvor Socialdemokratiet virkelig har fejlet, var, at man et år kom til at stemme for ældreydelsen, fordi fru Grete Schødts har et eksempel på en, hun ikke synes skulle have ældreydelse.
Der er utrolig mange ældre i vort samfund, tusindvis af ældre, som får ældreydelse, som ikke bare er utrolig glade for den, men for hvem det også er utrolig nødvendigt at få den ekstra håndsrækning, hvor de måske lige præcis får de penge, der gør, at - for nu at blive i den jargon, fru Grete Schødts har indledt her - de måske kan give deres barnebarn en gave til jul i stedet for ikke at have råd til det.
Til dem siger fru Grete Schødts bare, at den måde at fordele pengene på ikke duer.
Man har alle mulige andre måder, man lige vil gøre det på.
Jeg konstaterer bare, at da Socialdemokratiet selv havde muligheden for at bestemme, hvordan det skulle, var der altså ikke noget, der hed ældreydelse.
Så vil jeg også lige sige om det med boliger, hvis tiden lige tillader det, at der altså er mange ældre, der har gjort alt, hvad de kunne, for at få fjernet gælden i deres bolig, for at de kan sidde i den, når de blev ældre, og bare det der med så lige at tage den værdi ind og sige, at de bare kan låne i deres bolig, for at de kan få ældreydelse, mener vi ikke er rimeligt at gøre.
Grete Schødts (S), 2004-09-07:
Det er fuldstændig rigtigt, når hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at der ikke var noget, der hed ældreydelse, før Dansk Folkeparti begyndte at kræve det hos regeringen.
Se, et parti kan godt fejle.
Det gjorde Socialdemokratiet i hvert fald, da vi stemte for den første omgang ældreydelse eller checken.
Det er noget af det mest uretfærdige, der nogen sinde er sat på dagsordenen, og jeg vil bare spørge hr. Thulesen Dahl, hvornår Dansk Folkeparti vil være med til at erkende, at det ikke er den rigtige måde
at dele midler ud på.
Jeg vil godt give et eksempel: Min gamle Ella, en god veninde, der har arbejdet på en tobaksfabrik i 35 år - hendes hænder sidder sådan, hun er fuldstændig nedbrudt af slidgigt - har optjent ATP, den nette sum af 16.500 kr. om året.
Hun får ingen ældrecheck.
Men den enke, kaptajnsfruen, jeg bor ved siden af, der har en friværdi i sin bolig på 2 mio. kr., får en ældrecheck.
Hun har aldrig været på arbejdsmarkedet.
Hvornår vil Dansk Folkeparti være med til at erkende, at det her er skævt?
Så et spørgsmål til: Det undrer mig i det oplæg, vi lige har hørt om det kommende år 2005, at Dansk Folkeparti snakker om de ældres vilkår.
Der er ikke handling bag ordene, for der, hvor vi har de store problemer, nemlig ude på vores plejehjem, på vores ældrecentre, hvor gamle mennesker, vores bedsteforældre, sidder ensomt alene, fordi der ikke er tid til pleje og til omsorg, snakker Dansk Folkeparti bare om frit valg, leverandørvalg, og det er så godt, det hele.
Hvornår vil Dansk Folkeparti være med til at forbedre vilkårene også for de ældre ude på vores plejehjem, så de kan få ordentlig omsorg og pleje?
Henrik Sass Larsen (S), 2004-09-07:
Det synes jeg da er utrolig ærgerligt, for indtil videre kan jeg konstatere, at Dansk Folkepartis ordfører faktisk er mere enig med SR i udgangspunktet, for lige præcis de ingredienser, som Dansk Folkepartis ordfører angriber, nemlig
fastlåsning af ejendomsværdiskatten og fastlåsning af kroner og øre-beløbene er det, vi har taget op i vores skatteloft.
Så det er jo utrolig ærgerligt.
Jeg giver gerne en kop kaffe, hvis det skulle være nødvendigt.
Men den anden del af det vil jeg gerne høre om, for den forsikring, jeg fik her fra Dansk Folkepartis ordfører, var jo, at ja, det nuværende skattestop er socialt skævt, og derfor er man nødt til at gå ind og rette op på det enten inden for skattestoppets grænser, eller, jeg forstod det sådan, man ville komme efter de ting udenfor.
Det vil så sige, at vi kan få en garanti nu her fra Dansk Folkeparti om, at de skævheder, der har været, eksempelvis på hele boligområdet, vil blive rettet op udenfor, hvis det er, at man ikke får fat i det indenfor.
Sandy Brinck (S), 2004-09-07:
Der var ikke megen tale om omsorg for de ældre i det svar, jeg fik.
Vi har fra Socialdemokraternes side sat 200 mio. kr. af til omsorg i hjemmehjælpen.
Dertil kommer, at vi i vores skatteoplæg løfter pensionstillægget med 2 mia. kr., sådan at man reelt får det løft over for de dårligst stillede, som jeg kan forstå at Dansk Folkeparti er meget optaget af.
Dansk Folkeparti har kun talt check; det er kun ældrechecken, det her går ud på.
Samtidig ser man bare gennem fingre med, at man ude i de små hjem oplever, at omsorgen bliver dårligere og dårligere, færre og færre får tilkendt hjemmehjælp, og de får færre og færre minutter.
For det er jo minutter, vi taler om, vil jeg gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl.
Vi er jo nede i så små sko over for folk, som har slidt og slæbt for det her land.
Kan vi ikke få et svar og ikke al den der snakken udenom?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-09-07:
Ja, det har jeg forstået at hr. Keld Albrechtsen vil, og det er derfor, mit ræsonnement må være, at hvis hr. Keld Albrechtsen vil det, fordi det er det bedste, må det næstbedste for hr. Keld Albrechtsen da være, at det kommer, men bare ikke kommer så hurtigt, som hr. Keld Albrechtsen ønsker.
Derfor forstod jeg heller ikke det, han sagde tidligere, nemlig at han er fuldstændig imod strukturreformen.
Her er der altså et element i strukturreformen, som hr. Keld Albrechtsen er lige ved at være lidt tilhænger af, så nu skal hr. Keld Albrechtsen til at passe på, for han har jo virkelig tordnet imod strukturreformen.
Her er et element, som man faktisk har lidt sympati for, nemlig at når vi laver strukturen om og nye trafikselskaber, benytter vi helt naturligt den anledning til at sige, at der skal gælde nogle nye regler for prisstigninger i den kollektive trafik.
Og hvorfor nu det?
Selvfølgelig fordi vi har set det som et problem, at der har været stigninger langt ud over det, vi synes kan være acceptabelt, og derfor har vi valgt at lave en aftale i strukturreformen med regeringen, så der bliver sat ind over for det.
Isoleret set koster skattestoppet jo ikke.
Det ved fru Sandy Brinck jo udmærket godt.
I og med at man betaler en procentdel af sin løn i skat, betaler man, når ens løn stiger, også et højere kronebeløb i skat.
Selv om vi har fastfrosset afgifterne, så bliver indkomsterne til staten jo nogenlunde det, staten ekstra har almindelig løbende opregulering af udgifter for.
Så isoleret set handler det om viljen til at prioritere inden
for de offentlige udgifter.
Har man den, kan man godt gøre øvelsen; har man ikke viljen, men vil bare lade det hele løbe videre, som vi ser det i dag, så er det klart, at det er mere besværligt.
Det er også derfor, vi har kunnet se, at samlet set er de offentlige udgifter jo de højeste - højere, end da SR havde regeringsmagten.
Skattestoppet skaber tryghed for alle, fordi alle, der f.eks. bruger bilen til og fra arbejde og skal betale benzin eller diesel for at komme til og fra arbejde, har tryghed for, at afgiften på benzin og diesel ikke stiger, i modsætning til, hvis alternativet herinde kommer til, så er der ikke den tryghed for mennesker i det her land, og det er, uanset hvad man tjener.
Så selvfølgelig skaber skattestoppet da tryghed, det er jo også derfor, vi står bag det, og det er også derfor, vi siger, at der skal gælde et skattestop fremover.
Men den præcise udformning af det er jo et andet spørgsmål, og det er sådan set det, jeg har forsøgt at diskutere her på det seneste.