runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Jeg er ikke helt sikker på, at Venstres ordfører kender den resterende del af folkeskoleforliget, som blev indgået efter den del, vi andenbehandler i dag.
Det er jo ikke sådan, at skolelederen skal gå til kommunen for at få midler til efteruddannelse som opfølgning på pædagogiske test.
Det er sådan, at kommunen skal forholde sig til skolens testresultat i en kvalitetsrapport, som er udformet efter en statslig skabelon, så rapporterne bliver ens over hele landet.
Hvis kommunen på baggrund af testen som det mest centrale element finder, at kvaliteten er utilstrækkelig, skal kommunalbestyrelsen – altså ikke de udvalg, som har forstand på skoleområdet, men kommunalbestyrelsen selv – lave en indsatsplan, som ministeren senere kan vurdere om er tilstrækkelig eller ej.
Det, der vedkommer sagen, er, at testen skal give grundlag for kommunens kontrol, som igen skal give grundlag for ministerens kontrol, og det er altså første gang i verdenshistorien, at noget, der er lærerens redskab, samtidig kan fungere som kontrolredskab i statens tjeneste.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-03-28:
Det er ganske enkelt.
Det pædagogiske består jo i, at læreren får overblikket, overblikket afleveres hos skolelederen, og for nogle læreres vedkommende kan skolelederen måske se et behov for noget efteruddannelse og noget opfølgning på, hvad der foregår i klassen.
Lærerne skal have de kvalifikationer, de har brug for, det skal skolelederen til kommunalbestyrelsen for at få klaret, så altså er han nødt til at have garantien i orden hele vejen igennem, og derfor bliver testene automatisk et pædagogisk værktøj.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Man kan nok høre, at formanden ikke er udgået af nutidens folkeskole.
Grunden til, at det er interessant at tage debatten i dag, er jo, at L 101 må ses i lyset af et andet lovforslag, som regeringen har fremsat, nemlig L 170.
Venstre skriver i betænkningen, at testene er pædagogiske, men hvordan hænger det sammen med, at de skal bruges til kommunens kontrol af skolens kvalitet, som efterfølgende skal bruges til ministerens kontrol af skolens kvalitet?
Majbrit Berlau (EL), 2006-03-28:
Det overrasker mig egentlig ikke voldsomt meget, at regeringen kommer med det her forslag, som i min optik er at gå tilbage til den gamle skole, men det undrer mig meget kraftigt, at Socialdemokraterne er med på det.
Virkeligheden er, at når testen er blevet gennemført, bliver der lavet en handleplan for den enkelte skole, en handleplan, som ifølge Kommunernes Landsforening kan blive offentliggjort.
Så står vi i en situation, hvor de test, den enkelte elev har taget, ikke er offentliggjort, men hvor testene for skolen er offentliggjort.
Dermed kommer vi ud i den ædle kappestrid, som ministeren i Berlingske Tidende har sagt at han ønsker mellem skolerne, og vi står i en situation, hvor vi risikerer, at enkelte områder i landet vil få svært ved at tiltrække lærere, fordi skolerne har dårlige ressourcer, på grund af at kommunerne har dårlig økonomi.
Jeg synes faktisk, det er himmelråbende, at man står og siger, at det er korrekt, at test ikke løser noget, og alligevel er det det eneste, man har på dagsorden af forslag, ud over at vi behandler et folkeskoleforlig senere i dag, som bygger på, at al evaluering foregår omkring de her test.
Det, der er absurditeten i alt det her, er, at hvis man virkelig vil komme de her problemer til livs, er det nogle helt andre områder, man skal sætte ind på, og de områder koster i øvrigt penge – penge, som jeg godt ved regeringen ikke er særlig begejstret for at afsætte til folkeskolen.
Men det koster altså klejner, for nu at sige det sådan, hvis man vil løfte nogle af de opgaver, som ligger i folkeskolen.
Derfor mener jeg, det er absurd, at vi står og behandler et forslag, hvor man siger, at man vil have verdens bedste folkeskole, og så diskuterer vi kun test, test, test.
Det er det, som er absurditeten i det.
Hvis man vil lægge vægt bag sine ord, er man altså nødt til at komme med nogle andre forslag eller stemme for nogle af de forslag, som andre gode partier, ikke mindst Enhedslisten, har fremsat for at forbedre folkeskolen i Danmark.
Mikkel Dencker (DF), 2006-03-28:
Som jeg også sagde i min kommentar for få minutter siden og også ved førstebehandlingen, så var vores opfattelse i Dansk Folkeparti, at det formål, som tjenes her, ikke var det optimale for os.
Vi havde hellere set, at de her penge var brugt til anden side, eksempelvis til afgiftslempelser på grænsehandelsfølsomme varer.
Jeg mener, det var tilbage i januar, hvis ikke det var sidste år, tilbage i 2005.
Og grunden til, at der er gået så lang tid, er, at vi har haft nogle diskussioner med regeringen om, hvorvidt det her punkt var omfattet af finanslovaftalen eller ej.
Det mente vi ikke det var til at begynde med, men det har vi måttet bøje os for.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-28:
Jamen så langt har jeg slet ikke været inde i overvejelserne.
Men det er rigtigt, at i den hollandske model har de valgt nogle lande ud, som de har nogle særlige aftaler med, hvor befolkninger derfra ikke skal leve op til det.
Det er den hollandske model.
Jeg har sådan set
blot sagt, at jeg da synes, at vi skal følge den hollandske model og se, om der er noget, som vi kan blive inspireret af for at forbedre den start, som familiesammenførte får her i landet, og for at se, om vi kan forbedre den endnu mere og gøre dem endnu bedre forberedte til en ny tilværelse i et nyt land.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-28:
Jeg forstår på ministeren, at ministeren altså er enig med Dansk Folkeparti i de her stramninger på familiesammenføringsområdet.
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, om ministeren også er enig i den del af den hollandske model, som går ud på, at det er forskelligt fra land til land, hvordan man behandler folk.
Folk, der kommer fra visse vestlige lande, er ikke omfattet af de her regler.
Der er således tale om en form for forskelsbehandling til fordel for nogen og til ulempe for andre.
Er det også tanker, som integrationsministeren går ind for?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-28:
Vi har ikke i regeringen forholdt os konkret til den hollandske model.
Jeg har sagt, at jeg synes, det er en model, det er interessant at se nærmere på og lade sig inspirere af, men det er sådan set der, den er nu.
Det er i høj grad i Holland.
De har lige kørt den i gang med startskud her den 15. marts, og jeg synes, det er interessant at se, hvad den medfører, og hvilken bedre forberedelse af folk, der ønsker at slå sig permanent ned i et nyt land, den giver; se på, hvordan den her model kan være med til at forbedre det og dermed også forbedre den start i et nyt land, som den giver.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-28:
Nu snakker vi jo om nogle mennesker, som er blevet gift med en herboende dansker, og betingelsen – så vidt jeg forstod ministeren – for at kunne komme til at bo sammen med sin ægtefælle i Danmark er så, at man skal have bestået en bestemt prøve allerede i sit hjemland; en prøve i så vel kultur som sprog.
Er det den slags stramninger, ministeren vil være med til som betingelse for, at man kan bo sammen med sin ægtefælle i Danmark?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-03-28:
Jeg har selv været i Holland og set nærmere på den såkaldt hollandske model, og jeg synes, der er mange ting ved den, der er interessante.
Det synes jeg er interessant.
Man skal bl.a. se en næsten 2 timer lang film om Holland, så man får nogen viden om, hvad det er for et samfund, man kommer til, og man skal kunne noget hollandsk, som man skal lære sig, inden man kommer til landet.
Så jeg synes, det er en interessant model at se nærmere på, og jeg synes også godt, at den kan inspirere os herhjemme.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-28:
I dagens aviser er Dansk Folkeparti ude med nye krav om stramninger af familiesammenføringsreglerne som en betingelse for, at de også vil være med til at forringe velfærdsordningerne.
Der er bl.a. et forslag om at importere den hollandske model, hvor man skal bestå sådan en særlig immigrationstest som betingelse for at kunne komme til at bo sammen med sin ægtefælle her i Danmark.
Det er en tanke, som får opbakning af Venstres ordfører, fru Irene Simonsen, der siger, at hun er varm på modellen, fordi den sikrer, at vi kan tiltrække folk med integrationspotentiale.
På den baggrund kunne jeg godt tænke mig at høre integrationsministeren, om det er nogle tanker, som integrationsministeren bakker op om.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at vi også arbejder meget for at få internationale aftaler om det her.
For med al respekt, uanset om vi har alt vores materiel liggende på det rigtige sted, vil vi under ingen omstændigheder kunne løse den store oliekatastrofe alene, så meget materiel findes der simpelt ikke.
Her vil det være nødvendigt at trække på vores partnere i Norge, Sverige, Tyskland og andre steder.
Det arbejder vi selvfølgelig til stadighed på, fordi vores materiel kan så også i givet fald gøre nytte i andre områder.
Vi så det bl.a. ved oliekatastrofen nede ved Frankrig – tror jeg det var – hvor vi også sendte vores miljøskib ned.
Så jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg arbejder på den samme boldbane som hr. Bjarne Laustsen.
Det er klart, at er der nogle ting, som hr. Bjarne Laustsen mener er usikkert med ansvarsområde til et andet ministerium, så synes jeg, at hr. Bjarne Laustsen skulle spørge.
Jeg er meget bevidst om mit ansvar for at samle olie op, hvis ulykken sker.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 98
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-28:
Jeg takker for, at forsvarsministeren har fokus på det her.
Men hele regeringen må også have fokus på det, for der har været tvivl om, hvem der har ansvaret for området.
Er det erhvervsministeren eller miljøministeren, eller er det forsvarsministeren?
Nu får jeg at vide, og det er jeg tilfreds med, at det er forsvarsministeren, hvis uheldet er ude.
Der synes jeg bare, at beredskabet med et skib, der ligger 12 timer væk, ikke er nok.
Der har været nævnt noget med, at man kan trække på svensk assistance.
Det vil jeg selvfølgelig gerne orienteres om også, hvis det er tilfældet.
Jeg synes bare, at så længe myndighederne ikke har styr på de her operationer, må der som minimum være et miljøskib i området, der kan gribe ind og afværge en truende katastrofe i området.
For det er vi jo enige om det vil være, hvis der under sådan en omladning smutter en forbindelse imellem to skibe.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Jeg kan sige til hr. Bjarne Laustsen, at fokusområdet for Forsvarsministeriets virke i år faktisk er havmiljøet, og der er iværksat en risikoanalyse, som skal belyse de forureningsmæssige risici, vi har i farvandene omkring Danmark, og den analyse vil også omfatte de STS-operationer, som foregår oppe i det nordjyske.
Den risikoanalyse vil, når den foreligger, blive fulgt op af en kapacitetsundersøgelse af det samlede havmiljøberedskab: Har vi det rigtige beredskab?
Har vi det rigtige materiel?
Ligger materiellet de rigtige steder?
Det kan jeg hermed give hr. Bjarne Laustsen et tilsagn om, og den er undervejs.
Der er jo et fælles formål, for jeg har fuldstændig samme dagsorden som hr. Bjarne Laustsen, nemlig at sikre vores indre danske farvande bedst muligt og sikre Danmark mod en miljøkatastrofe, som vi jo i og for sig alle sammen frygter kan ske på et eller andet tidspunkt med de mange skibe, vi har i vores farvande.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-28:
Men det, jeg siger i dag, er, at uanset hvilken myndighed medierne har spurgt, har det været uklart, hvem der har ansvaret for de ship to ship-operationer, der foregår deroppe.
Dernæst er der en mangelfuld kontrol på området.
Jeg har forstået i dag, at der vil man gøre lidt mere, men hvordan kan man sige, at det ikke er farligt, hvis man ikke ved præcist, hvad det er, der foregår?
Det vil være en katastrofe, hvis der er to skibe, der støder sammen.
Ingen tvivl om det.
Men det er altså også en katastrofe, hvis der slipper millioner af ton olie ud i et område, der i forvejen er udpeget som nødhavn og som nødområde, hvor skibe kan ankre op, hvis de får problemer.
Det, vi skal være sikre på, er, at samfundet har den størst mulige sikkerhed for, at de aktiviteter, der foregår, foregår på en ordentlig og forsvarlig måde.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Det er vigtigt for mig at sige, at jeg har ansvaret for bekæmpelse af en eventuel forurening til søs.
Selve ulykken, hvis den skulle ske, ligger jo under Søfartsstyrelsen.
Vi har stadig væk et beredskab i det nordjyske, men jeg er også nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen, at der jo er forskel på to skibe, der ligger ved siden af hinanden og tapper olie fra det ene skib til det andet, og så to skibe, der kommer buldrende mod hinanden ned igennem Øresund eller Storebælt og klapper mod hinanden.
Det er klart, at der er en risiko for, at der kan gå hul på en ledning eller andet, og det vil i sig selv være en tragedie, derom ingen tvivl, og det vil påvirke miljøet meget.
Men det vil være en tragedie af en helt anden dimension, hvis to tankskibe klapper sammen i de indre danske farvande.
Det er jo netop derfor, at vi har vores miljøskibe liggende, hvor de ligger, fordi man har afvejet risiciene med hensyn til, hvor der er størst fare i de indre danske farvande.
Det betyder ikke, at der ikke kan ske noget i Nordjylland.
Og det betyder også, at jeg selvfølgelig ser på, om der er noget, der kan gøres bedre.
Bl.a. derfor har vi indgået aftale med Mærsk Olie og Gas, og vi flytter det skib, som hr. Bjarne Laustsen åbenbart er ligeglad med, derop, og så har vi lavet en aftale med Fiskeridirektoratet.
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-28:
Jamen det bekymrer mig meget, at en ellers fornuftig mand som forsvarsministeren tilsyneladende tager så let på opgaven.
Det kan da godt være, at der sejler mange skibe andre steder, men når der flyttes 3 mio. t olie om året fra et skib til et andet i et bestemt område, behøver man ikke at have den store forestillingsevne for at se, hvad det kan gøre ved naturen, turismeerhvervet, fugleliv osv.
Derfor spørgsmålet om, hvem der har myndigheden.
Jeg forstår godt, at man er kommet frem til den analyse, for der er ingen kontrol af det i dag.
Det er vel derfor, at vi ikke kan forhindre det.
Dernæst er mit spørgsmål: Hvem har kontrollen på det her område, således at vi er sikre på, at det, der rent faktisk foregår, foregår sikkerhedsmæssigt og miljømæssigt forsvarligt?
Kontrolspørgsmålet er jo utrolig vigtigt.
Og så er jeg ikke til sinds at tro, at en hjemmeværnskutter i Skagen kan løse det problem, hvis det måtte opstå.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Jeg skal sige til hr. Bjarne Laustsen, at jeg selvfølgelig har fulgt med i de nordjyske medier, som behandlede spørgsmålene, jeg tror over 4 dage.
Faktisk bliver der her i dag afsendt et brev til borgmestre og politikere i Nordjylland, som har behandlet det her emne, for selvfølgelig ligger det også mig meget på sinde, at det, der hedder ship to ship, altså hvor man flytter olie fra det ene skib til det andet, foregår fuldt forsvarligt.
Der er allerede planlagt en forstærkning af havmiljøberedskabet i Nordjylland.
Et af de nye marinehjemmeværnsfartøjer vil tilgå Skagen i 2007.
Jeg har indgået en aftale med Fiskeridirektoratet om faktisk at betale nogle penge, således at Fiskeridirektoratets skib også kan bruges i beredskabet for havmiljøet.
Og der er den 1. januar i år indgået en beredskabsaftale mellem forsvaret og Maersk Olie og Gas om gensidig støtte til det beredskab, som er oprettet i forbindelse med olieudvinding.
Det kan også bruges i forbindelse med andre ulykker.
Så jeg vil sige, at det ligger mig meget på sinde.
Vi har nu taget initiativ til at lancere en havmiljøkampagne, således at vi får borgere i Danmark til at hjælpe med at overvåge miljøet til søs og indberette, når der sker noget.
Men det, som hr. Bjarne Laustsen selvfølgelig sigter til, er: Hvad sker der, hvis der kommer den store ulykke?
Og der må jeg sige at vi jo løbende ser på risiciene.
Det er ikke sådan, at situationen i Nordjylland er blevet forværret igennem den senere tid, men vi ser jo hele tiden på, om beredskabet er, som det skal være, om der skal flyttes materiel, og nu kigger vi altså på at få nogle skibe op.
Vi skal tænke på, at vi har, jeg tror, det er over 60.000 større danske skibe, der gennemsejler de indre danske farvande om året, og det vil altså sige, at vi har lagt miljøskibene, hvor risikoanalyser viser, at risici er størst.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-03-28:
Skal man til at lave sådan en omfattende kursusvirksomhed i de forskellige lande, for at folk kan bestå den prøve?
Ville det ikke være mere hensigtsmæssigt, at de, når de kommer til landet, får de tilbud om uddannelse, bl.a. i det danske sprog, som vi har i den nuværende ordning?
Bjarne Laustsen (S), 2006-03-28:
Jeg vil benytte anledningen til at stille forsvarsministeren et spørgsmål – måske er spørgsmålet egentlig rettet til hele regeringen, men jeg ved i hvert fald, at forsvarsministeren har det som ressortområde.
Spørgsmålet drejer sig om Ålbækbugten i Nordjylland, hvor der ud af de 4 mio. t olie, tror jeg det er, der bliver omlagret i hele Danmark, bliver omlagret 3 mio. t.
Det er ikke ufarligt, når man laver de ship to ship-operationer, som det hedder, og derfor rejste jeg spørgsmålet over for forsvarsministeren for et par år siden, tror jeg, om at få et miljøskib til området.
Hvis uheldet er ude, er det simpelt hen uacceptabelt, at man skal vente i 12 timer på at få et miljøskib fra Korsør op til Nordjylland.
Derfor vil jeg godt spørge, hvem der har myndighedsansvar.
Jeg forstår, at der ikke rigtig er nogen, der præcis ved det i dag, men jeg vil i hvert fald blive meget glad for at få forsvarsministerens bedømmelse af den situation, der er opstået.
Per Kaalund (S), 2006-03-28:
Jeg takker for svaret.
Opfølgende vil jeg gerne stille et spørgsmål om det materiel, vore styrker i Irak har.
Vi har jo været enige om, at vi helst skal køre med det højest mulige sikkerhedsniveau der, det vil sige pansrede mandskabsvogne, og hvad der ellers er behov for.
Der findes jo forskellige typer, og mit spørgsmål går på, om det er sådan, at vi rent faktisk har materiel på det høje niveau, vi bør have, så vi bedst muligt beskytter vores soldater imod bl.a. vejbomber.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Det korte svar er nej.
Og jeg vil godt uddybe det lidt.
Siden vi kom til Irak og frem til den 12. marts, har der været 222 angreb på de danske styrker.
Desværre skete der det i sidste uge, at en ung soldat blev slået ihjel i et af de angreb.
Men det er ikke således, at danske styrker i øjeblikket oplever flere angreb, end det er tilfældet, hvis vi ser bagud.
Tilbage i april 2004 var vi oppe på 18-19 angreb, og i februar måned i år var vi på omkring 9, og her i marts er vi indtil nu, så vidt jeg husker, på 5 eller 6, så der er ikke tale om markant flere angreb på de danske styrker.
Lad mig så også sige til spørgsmålet om, hvorvidt vi kun passer på hinanden: Nej, det gør vi ikke, vi løser stadig væk den opgave, der hedder, at vi skal træne irakiske politifolk, at vi skal træne irakiske militærfolk, og at vi skal løse nogle opgaver, som gør det lettere at være iraker, altså nogle små CIMIC-opgaver, humanitære opgaver og samtænkningsprojekter.
Per Kaalund (S), 2006-03-28:
Vi var jo i forrige uge desværre vidne til endnu en tragisk ulykke i Irak med vores styrker dernede.
Og det bringer mig til at spørge ministeren: I lyset af de anslag, der er i den sydlige del af Irak i vores område omkring Basra og endnu værre oppe nordpå omkring Bagdadområdet, er sikkerheden så i højsædet?
Vi går jo alle sammen ind for, at der skal være størst mulig sikkerhed omkring vores styrker dernede.
Men mit spørgsmål går i og for sig på, om man nu er nødt til at tage så mange foranstaltninger omkring selvbeskyttelse, altså det at passe på hinanden, som jo er meget vigtigt også i denne opgave, at man mister sigtet med de opgaver, som man rent faktisk er sat til at udføre, dvs. almindelig overvågning og også deltagelse i nogle genopbygningsopgaver af forskellig art i den sydlige del af Irak i Basraområdet.
Er vores egentlige aktiviteter efterhånden blevet reduceret så meget, at vi stort set bruger al tiden på, havde jeg nær sagt, at passe på os selv, som selvfølgelig er vigtigt?
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Jeg er ansvarlig for, at vi har et effektivt og veldrevet lodsvæsen i Danmark, og det ansvar agter jeg at leve op til.
Derfor er det klart, at når og hvis der kommer ændringer omkring lodsvæsenet frem, skal det jo stadig væk kunne opfylde det formål at sikre effektiv og billig og sikker lodsning.
Og i det lys vil jeg selvfølgelig også se på de foreslåede strukturændringer.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 96
Niels Sindal (S), 2006-03-28:
Jeg føler, at vi ligesom taler forbi hinanden, så jeg foreslår, at vi venter, til loven kommer på bordet.
Men jeg vil gerne spørge ministeren, om han vil gå tilbage i ministeriet og se på de forslag, der ligger fra Farvandsvæsenet om strukturæn dringer, og tilbageholde dem, indtil lovforslaget er gennemført.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Den lodslov, vi skal behandle i Folketinget, lægger op til, at vi konkurrenceudsætter mellem 40 og 45 pct. af lodsningerne, nemlig de lodsninger, der ydes på sejladser, der påbegyndes og afsluttes i dansk havn.
Det skulle gerne være med til at medføre en yderligere effektivisering af lodsvæsenet, og at vi dermed får sænket vores lodspriser.
Jeg vil sige, at det at få sænket lodspriserne jo er afgørende for, at kunderne, dvs. skibene, tager lodser om bord.
Inden for de sidste 3-4 år er priserne på lodsninger faldet med godt 10 pct., og det er håbet, at den udvikling fortsætter.
Men der er jo ikke i det lovforslag, vi kigger på her, lagt op til det, som hr. Niels Sindal skitserer.
Niels Sindal (S), 2006-03-28:
Jeg er slet ikke uenig med ministeren i sigtelinjerne.
Det, jeg snakker om, er procedurerne, at man tager det ene før det andet.
Men lad mig så spørge til en anden ting.
I det, der er sendt ud til høring, er der også omtalt en aktieselskabsmodel.
Jamen hvorfor skal det på aktier?
Skal det kunne sælges?
Skal lodsvæsenet samlet kunne sælges?
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Vi skal have et effektivt lodsvæsen i Danmark.
Og det skal til stadighed effektiviseres, således at prisen på lodsninger er så tilpas lav, at skibsfarten vælger at tage lods om bord.
Det betyder også, at man til stadighed i lodsvæsenet skal se på en hensigtsmæssig opbygning.
Og det er vel det, man ser på i øjeblikket i lodsvæsenet, nemlig om man kan have et effektivt lodsvæsen med en anden struktur end den, man har i dag.
Der må jeg sige, at det har man ikke alene ret til, det har man også pligt til i lodsvæsenet.
Men det overordnede mål er stadig at have så godt og velfungerende et lodsvæsen, at det er med til at øge sikkerheden til søs.
Niels Sindal (S), 2006-03-28:
Tak for svaret.
Nu var det ikke lodsloven, jeg henviste til.
Jeg henviste til de strukturbestræbelser, som Farvandsvæsenet gør sig i øjeblikket med nedlæggelse af lodsstationer og ændringer af sejladsruter, med, hvor lang tid man skal have lods osv.
Det er, så vidt jeg forstår, uafhængigt af lodsloven, idet jeg i lodslovens forslag ikke kan se at der står noget om strukturændring.
Søren Gade (V), 2006-03-28:
Nu er jeg ikke vidende om, hvad det er for en debat, hr. Niels Sindal henviser til, men jeg kan sige, at der her i Folketinget vil blive fremsat forslag om en ny lodslov, som vi vil få rig lejlighed til at diskutere her i Tinget.
Og jeg vil gerne sige herfra, at det jo er her i Folketinget, vi tager stilling til, hvordan lodseriet i Danmark fremover skal være.
Niels Sindal (S), 2006-03-28:
Jeg vil gerne spørge forsvarsministeren, om han kan redegøre for, hvorfor Farvandsvæsenet allerede nu, før vi har vedtaget en ny lodslov, og før vi er begyndt at behandle den her i salen, begynder at diskutere en strukturændring – en strukturændring, der vender op og ned på det lodseri, vi kender i dag, nedlægning af lodsstationer m.v.
Det vil jeg gerne høre et svar på.