runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Mig bekendt var det jo en socialdemokratisk regering med støtte fra SF, der regerede i 1997, som hr. Steen Gade nævnte.
Hvorfor blev det ikke gennemført der?
Var der en eller anden særlig grund til, at man allerede på daværende tidspunkt åbenbart var håbløst bagud, eller jeg ved ikke, hvad det er for nogle ord, hr. Steen Gade ønsker at tage i sin mund, for der må da være en begrundelse for, hvorfor det ikke blev gennemført allerede i 1997.
Det var først i 2001, at vi fik en ny regering, så man havde faktisk haft 4 år til at gennemføre miljøzoner i Danmark, hvis det absolut var det, SF ville på daværende tidspunkt.
Man var jo parlamentarisk grundlag for den daværende regering.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Det er jo ikke alle, der er lige så langsomme som hr. Jørn Dohrmann, men det er måske heller ikke alle, der er lige hurtige.
Da vi startede den debat i 1997 om partikelfiltre, tog det da tid.
Det tager tid.
Det, jeg selv er lidt harm over, er, at vi står tilbage nu her næsten 10 år efter, at problemstillingen første gang er rejst i det danske Folketing og ikke har fået det ordentligt på plads.
Til gengæld har vi så brugt tiden til at få det belyst, og det begyndte så allerede i den periode, som hr. Jørn Dohrmann henviser til, om det er det samme i Ottawa som i København med, hvor stort omfanget er, og hvad de økonomiske konsekvenser er.
Det er jo især de der konsekvenser osv., som nogle af ordførerne har været inde på som et problem.
Jamen de er jo belyst, bl.a. fordi de er belyst af denne regering.
Det er derfor, det er så morsomt at høre Venstres ordfører og hr. Jørn Dohrmann sige, at vi mangler at få belyst det.
Det er jo den her regering, der har belyst netop de økonomiske konsekvenser.
Det er her, vi har fået den samfundsøkonomiske analyse af det, som viser, at det her er en stor økonomisk fordel for Danmark.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-01-20:
Når nu hr. Steen Gade også siger, hvad bl.a. undertegnede har sagt, så har vi jo heller ikke fået et klart svar på, om hr. Steen Gade overhovedet synes, at det var et skridt i den rigtige retning at gå, hvad jeg har lagt frem som et forslag.
Åbenbart ønsker man ikke at diskutere det her.
Vi må jo bare forholde os til, at uanset om det var den tidligere regering, der startede den her debat, eller om det er den her regering med støtte fra Dansk Folkeparti, så er det jo sket, der er jo taget nogle initiativer, bl.a. med at nedsætte afgiften på partikelfiltre for almindelige biler og nedsætte afgiften på svovlfri dieselolie og den slags ting.
Altså, der er jo taget nogle initiativer, som gør, at man får mindre partikeludslip.
Vil hr. Steen Gade slet ikke anerkende den indsats, der er gjort på nuværende tidspunkt?
Jeg er godt klar over, at der kan ske en større indsats, og det vil vi også presse på for sker.
Men vil man slet ikke anerkende, at der er taget nogle skridt her?
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Jo, det vil jeg da gerne anerkende.
Jeg er sådan set et beskedent menneske, som tager hvert eneste skridt, der går i den rigtige retning, og jeg plejer faktisk også at være med til at gennemføre dem, så det gælder da også i de her sager.
Selvfølgelig er der da sket nogle ting.
At tænke sig, hvis der slet ikke var sket noget, siden man fik den klare dokumentation for, hvor mange mennesker der bliver slået ihjel af det her!
Men jeg har faktisk ikke hørt hr. Jørn Dohrmann have en plan for det her.
Det er det, hr. Jørn Dohrmanns indsats i dag har handlet om at hindre, nemlig at vi får vedtaget miljøzoner i København.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Jeg deler de gode intentioner om at få gjort noget ved miljøet også på det her område.
Men nu er det netop lige kommet frem for et kort øjeblik siden, at SF’s ordfører var overrasket over, at der i deres forslag var væsentlige juridiske problemstillinger, så det risikeres, at pengene bliver brugt til erstatninger i stedet for miljøfremmende ting.
Der vil jeg gerne spørge ordføreren, om ikke det bekymrer, at det kan gå sådan.
Var det ikke bedre at få undersøgt tingene ordentligt, inden der bliver truffet en beslutning og vedtaget en lov?
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Nu fik vi jo faktisk den samme redegørelse, som ministeren gav i dag, for trekvart år siden i Folketinget i et fælles samråd med miljøministeren.
Dengang var hovedsynspunktet bag at sige, at det var i strid med grundloven, at det var en midlertidig lov.
Nu har vi så fjernet det.
Jamen jeg skal sige det, som jeg helt ærligt mener det.
Jeg tror ikke, vi har et grundlovsproblem af den karakter, som ministeren siger, og jeg tror, at ministeren kommer til at erkende det, når hun selv kommer til at fremsætte et nyt forslag.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Det må stå for ordførerens egen regning at han ikke tror på det, der bliver fremlagt.
Går vi så til det tekniske, fremgår det også af nogle af bilagene, at det måske ikke bare er så klart, at der skal være partikelfiltre på de eksisterende biler.
Det er muligt, ordføreren mener, at alt er undersøgt, men det fremgår i hvert fald af nogle af bilagene, at det ikke bare er en given sag, at det skal være filtre, men måske katalysatorer eller andre tekniske løsninger.
Så var det ikke også af rent tekniske grunde bedre, at vi fik det her undersøgt helt til bunds, inden at vi begynder at sætte initiativerne i værk?
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Det kunne jo ske ved spørgsmål i forbindelse med at få det her lovforslag vedtaget.
Sagen er jo, at det, Københavns Kommune har bedt om, er det, jeg har sagt nogle gange, men jeg kan sige det igen, at der er taget hensyn til andet end partikelfiltre.
Altså, det er jo EURO-normer, EURO IV.
Det, Københavns Kommune har bedt om, er altså ikke det hele, kan man sige, de har faktisk taget hensyn til teknologiske ting.
Det er det, jeg siger.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
I DMU’s rapport fremgår det, at man med forskellige indsatsniveauer kan nå forskellige resultater, og der er jo tre scenarier.
I det første scenario er en gevinst på 160 mio. kr., men i det tredje scenario er det sådan, at effekten er 35 pct. og 41 pct. på de målte faktorer med en omkostningsprocent på 25 af det dyreste.
Hvordan forholder hr. Steen Gade sig egentlig til den prioritering, der skal ske, når vi skal vælge indsatsen?
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Jeg har valgt at sige, at det var vigtigt at få det, som Danmarks største kommune har lagt frem, vedtaget.
Selv inden for det kunne man jo godt have sagt, at det skal være skrappere end det, Københavns Kommune foreslår, og der har været nogle, der har sagt, det skulle være svagere.
Men jeg har også lagt vægt på, at så vidt jeg husker, var det en enig Borgerrepræsentation, herunder også de borgerlige partier, der stemte for beslutningen på Københavns Rådhus.
Jeg har lagt vægt på, at det er den afvejning, der ligger.
Så har jeg også lagt vægt på, at ligegyldigt hvilken model man vælger, så er det en samfundsøkonomisk fordel, at samfundet ikke sætter penge til.
Samfundet tjener under alle omstændigheder på det her, men vi har haft en debat, som om samfundet satte en hel masse til ved det, men det er helt forkert.
Samfundet tjener på at gennemføre sådan set alle modeller, også nogle der er skrappere end den, Københavns Kommune har lavet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-01-20:
Man kan sige, det er rigtigt, at der er en gevinst ved alle modeller, men kan vi i virkeligheden have forskellige modeller i forskellige byer?
Sådan som jeg forstår det, så nærmer Aalborg sig scenario III og har derfor et andet indsatsniveau og har et andet ønske til indsatsen.
Kan man altså forestille sig, at nogle kører efter den forkromede, og nogle kører efter lidt mindre?
Jeg anerkender helt, at der er en samfundsøkonomisk gevinst, uanset på hvilket niveau vi lægger os.
Steen Gade (SF), 2006-01-20:
Jamen det synes jeg er et godt spørgsmål.
Vi har jo så valgt, kan man sige, at lave en permanentgørelse af, at det kunne være forskelligt.
Der kan man sige, at vi har masser af miljømæssig lovgivning, hvor der ikke er de samme krav forskellige steder i landet,
så pr. tradition kunne vi godt gøre det, men det er da en overvejelse værd, om man skal have de samme krav.
Jeg hælder til det, som det her lovforslag sådan set vil indebære, nemlig at det er fair nok, at det er forskelligt, fordi forholdene godt kan være forskellige.
Det er jo klart, at alle målinger har vist, at netop København har en særlig dramatisk situation, og derfor er jeg helt enig i, at Københavns Borgerrepræsentation er nødt til at fastholde i det mindste et forslag på det niveau, man har her.
Men det kan godt være, det skal være forskelligt, og det synes jeg er en fair diskussion.
Jeg ville gerne, at det var det, vi skulle have drøftet i dag i stedet for den debat, vi har fået.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Dette beslutningsforslag er overflødigt, da det pålægger regeringen at tage initiativer på områder, hvor regeringen allerede er i fuld gang.
Regeringen er allerede godt i gang med at gøre det økonomisk attraktivt for ejerne af dieselbiler at vælge den miljømæssigt mest forsvarlige løsning.
Finansloven for 2006 medfører en afgiftsfritagelse i beregningsgrundlaget for registreringsafgiften på 4.000 kr. i perioden 2006-2009, og det svarer til en afgiftslempelse på personbiler på 7.200 kr. og ca. 1.200 kr. for varebiler.
Regeringen og de øvrige forligspartier har således allerede fokus på området og sikrer, at registreringsafgiften ikke gør det dyrere at være miljøbevidst og at vælge partikelfiltre på dieselbilen.
Derudover har Miljøministeriet en tilskudsordning, hvorefter der gives et tilskud til eftermontering af partikelfiltre på tunge køretøjer.
Der er ca. 25 mio. kr. til rådighed i puljen, hvoraf 3 mio. kr. er reserveret tilskud til filtre, der er modtaget ansøgninger om i løbet af de seneste måneder.
Skatteministeren har i øvrigt allerede nedsat et udvalg, der skal undersøge, hvordan man får sat flere partikelfiltre på dieselbilerne, og skatteministeren har garanteret, at arbejdet resulterer i en plan for lavere afgifter eller tilskud til nye dieselbiler med partikelfiltre inden for et år.
Med hensyn til miljøzoner giver den eksisterende lovgivning om miljøzoner mulighed for, at der kan gennemføres forskellige typer forsøg med henblik på, at der indføres permanente ordninger, og Danmarks Miljøundersøgelser har vurderet konsekvenserne af at indføre forskellige typer miljøzoner i København.
To alternative modeller, der er mulige at gennemføre med de gældende regler, er ifølge undersøgelsen mere omkostningseffektive end den model, der er foreslået af Københavns Kommune.
Venstre går ind for mest muligt miljø for pengene og støtter derfor ministeren i arbejdet med at få etableret et forsvarligt grundlag.
Venstre deler forslagets intentioner, men finder, at regeringen allerede har tilstrækkelig fokus på området.
Det skal være teknisk effektive og holdbare løsninger, det skal være omkostningseffektivt, og det må ikke give stigende afgifter for nogen.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er muligt, at hr. Steen Gade mener, at alt er undersøgt, og at alt er klart.
Det viser det sig jo at det ikke er.
Men Venstre er med på, at der bliver iværksat de rigtige miljøpolitiske instrumenter og tiltag.
Er det filtre, så er det filtre, og er det katalysatorer, så er det katalysatorer.
Men det skal være på et forsvarligt grundlag, så vi ikke risikerer, at vi skal til at bruge nogle af pengene til erstatninger eller andet, for så går pengene til noget helt forkert og ikke til miljøet.
Så Venstre er med på, at der skal gøres noget ved miljøet, herunder også de såkaldte miljøzoner, når grundlaget er bragt til veje for det, og derfor støtter vi ministerens arbejde med at tilvejebringe dette grundlag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-20:
SF er også glad for det her forslag, så vi kan stort set tilslutte os de bemærkninger, der har været tidligere.
Det er en god ting, at der faktisk er færre alvorlige trafikulykker og færre trafikulykker i det hele taget.
Vi har været med til de stramninger, der er kommet, og vi er også med på de stramninger og præciseringer, der er i det her lovforslag.
Jeg skal ikke remse alle stramningerne op, men det her med sikkerhedsseler til alle og nye krav i forhold til børns sikkerhed er nogle gode ting.
Jeg tror ligesom den tidligere ordfører fra De Radikale, at det faktisk vil være en rigtig god ting at oplyse om de nye regler, specielt om reglerne om børns sikkerhed.
Vi kan helt tilslutte os forslaget.
Jeg vil som sagt ikke remse punkterne op, men sige, at vi går ind for det.
Og jeg skal sige fra Enhedslisten, at de har de samme bemærkninger og også går ind for forslaget.
Erling Bonnesen (V), 2006-01-20:
Venstre er med på, at der bliver taget partikelfiltre i anvendelse, hvis det viser sig at være den teknisk rigtige løsning.
Så er der nogle juridiske ting, der skal på plads, og man skal finde ud af, om filtrene er den teknisk rigtige løsning, eller om det er katalysatorer eller andre ting, således at vi får nogle omkostningseffektive løsninger, der kan iværksættes.
Så vi kan sige, at der klart skal gøres noget ved sagen for at forbedre miljøet, men vi skal have noget for pengene, og så skal det juridiske grundlag selvfølgelig være i orden.
Henriette Kjær (KF), 2006-01-20:
Det har været en diskussion, der har pågået længe, og jeg ved også, at kommunerne er blevet opmærksom på det.
Det er sådan, at kommunerne har mulighed for at fratage forskellige ydelser netop til familier, der sender deres børn ud af landet.
Det er en mulighed, de har allerede i dag.
Derfor er det jo en debat, der kører rundtomkring.
Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Jeg vil blot lige spørge, om hr. Morten Østergaard har nogle forventninger om, at det her igen vil lukke op for rigtig mange, der kan få familiesammenføring.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
I modsætning til Venstre er det sådan i Det Radikale Venstre, at der går vi op i at yde samfundets svageste og verdens svageste nøjagtig den retfærdighed, som de fortjener.
Vi sidder ikke og tæller på fingrene, om der er kommet en mere eller en mindre ind.
Det, der er det afgørende for os, er, at folk får en retfærdig og rimelig behandling.
Det, vi er glade for, er, at det her forslag trækker netop i den retning.
Fru Irene Simonsen var også selv i sin ordførertale inde på, at der bl.a. omkring reglerne for selvforsørgelse og offentlige ydelser har været uretfærdigheder i de stramninger, der er gennemført.
Derfor må jeg sige, at vi slet ikke er optaget af, om det fører til det ene eller det andet, men optaget af, at folk får en anstændig behandling.
Det håber vi forhåbentlig kan fremmes med nogle af bestemmelserne i det her lovforslag, og det er på tide.
Irene Simonsen (V), 2006-01-20:
Vi husker jo alle den tidligere minister fra De Radikale, fru Anita Bay Bundegaard, som ønskede, at hele verden skulle til Danmark og bo, og det skulle være et kriterium, at man også var fattig, for så kunne man få et ophold i Danmark.
Jeg kan kun sige, at det bestemt ikke er det, det her lovforslag lægger op til.
Det handler jo kun om ganske bitte hjørner og ikke spor andet.
Jeg vil gerne høre, om hr. Morten Østergaard også er klar over, at det kun er nogle bittesmå hjørner, det her handler om.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Nu er det jo meget bevidst, at jeg stillede det spørgsmål, jeg gjorde, til fru Irene Simonsen.
For jeg tænkte, at det godt kunne være, at det løb lidt koldt ned ad ryggen, eller at stolen begyndte at vakle en lille smule, når man konstaterede, at der sådan set var tale om et skridt i den modsatte retning end den, som regeringen har fulgt meget længe.
Derfor vil jeg sige til fru Irene Simonsen, at vi er optaget af og konstant vil forfølge at sørge for, at folk får en anstændig behandling i tråd med internationale konventioner og i tråd med, hvad vi betragter som rimeligt og anstændigt i forhold til solidaritet med de svageste.
Derfor er der skridt i den rigtige retning her.
Vi har forslag til en lang række yderligere skridt, hvor vi synes, at vi ikke tager nok hensyn til familiens enhed og til almindelig anstændighed.
Men vi er glade for de her små skridt, og vi er i hvert fald glade for symbolikken i, at Venstre bl.a. nu er vendt på en tallerken og er begyndt at tage skridt i den rigtige retning i stedet for at bevæge sig langt væk fra de internationale spor, som vi ellers har haft en lang tradition for at følge i Danmark.
Søren Krarup (DF), 2006-01-20:
Jeg kan ikke lade være med at lade mig udfordre af, at hr. Morten Østergaard taler om, at han og hans parti vil skabe retfærdighed for hele verden.
Jeg kunne fristes til at spørge hr. Morten Østergaard: Har han slet ikke lidt anstændighed i omgang med både sproget og dets indhold?
Retfærdighed er jo normalt ret, det er det, som kommer af en lov.
At tale om retfærdighed for hele verden er simpelt hen en frase, og jeg fristes til at spørge hr. Morten Østergaard: Var det dog ikke på sin plads at vise en smule anstændighed i omgangen med sproget og dets indhold, så man ikke forskriver sig til noget, der jo kun er en tom, tom frase?
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Nu skal vi selvfølgelig prøve at se, om vi kan holde os bare nogenlunde inden for rammerne af det lovforslag, vi behandler.
Men jeg vil da sige, at det er Det Radikale Venstres ambition konstant at arbejde for et internationalt retssamfund, hvor der er nogenlunde ensartede regler, og hvor folk kan forvente en rimelig behandling.
Men det, vi særlig er optaget af i forhold til det her område, er de mennesker, der banker på vores dør, hvor præster, læger, forfattere og en lang række andre mennesker belærer os om, fortæller os om, at vi har problemer nu.
Det er vi meget enige i, og det er derfor, vi synes, at det her forslag sådan set er fint, fordi man begynder at rette op på nogle af de svagheder og se på noget af den kritik, som er kommet både indenlands og udenlands.
Derfor synes vi, det for så vidt kunne være et udmærket forslag med de præciseringer, som jeg nævnte i min ordførertale.
Det er altså det, vi er fokuseret på her, men hr. Søren Krarup har ret i, at vi har en ambition om at skabe et internationalt retssamfund.
Det synes jeg så i øvrigt, vi må debattere på et andet og mere passende tidspunkt.
Søren Krarup (DF), 2006-01-20:
Det kommer jo ikke bag på mig, at Det Radikale Venstre ikke har noget kritisk forhold til fraser, men jeg får egentlig lyst til at svare ved at fortælle en ganske lille historie, der kommer fra min tid i Indfødsretsudvalget, hvor jeg jo har læst de første 2.000-3.000 ansøgninger.
Der var der en mand, der var flygtet fra Syrien til Libanon, og han havde fået en glimrende tilværelse i Libanon.
Han havde oprettet et cafeteria, en restaurant, han havde været der i 11 år, og den gik fortræffeligt.
Så var han blevet opsøgt af en mand fra Dansk Flygtningehjælp, der havde opfordret ham til at søge asyl i Danmark, og, stod der så i redegørelsen: Jeg indvilligede i at modtage opfordringen.
Det er jo, synes jeg nok, en meget tankevækkende tale om, at retfærdighed, i det hele taget det, der er sket under dække af, at man ville yde retfærdighed til hele verden, måske har været noget ganske andet.
Jeg kunne fristes til, hvis jeg var meget ondskabsfuld, at sige, at det måske i den sammenhæng handlede om, at Dansk Flygtningehjælp skulle finde kunder til butikken.
Retfærdighed er ikke så enkelt, det er blot det, jeg vil forsøge at fortælle Det Radikale Venstres ordfører uden at have den ringeste illusion om, at det trænger ind.
Morten Østergaard (RV), 2006-01-20:
Jeg synes jo, det fremgår tydeligt af lovforslaget, at retfærdighed ikke er så enkel, for ellers havde man vel sådan set ikke haft behov for med det her lovforslag at rette op på nogle af de fejl, man har lavet i de tidligere stramninger.
Så jeg er sådan set enig med hr. Søren Krarup i, at det kan være svært at håndtere.
Det er jo derfor, vi konstant forsøger at hjælpe regeringen til at bringe lidt mere retfærdighed ind i den her lovgivning.
Med hensyn til det, jeg var ved at sige om sprogets fraser, er det jo egentlig interessant, at vi kritiseres for ikke at være opmærksomme på betydningen af sprogets fraser, når netop vi måske mere end nogen andre kritiserer tonen i den danske udlændingedebat, fordi ord skaber noget, og fordi det er så afgørende, hvordan vi omtaler hinanden, og hvordan vi påvirker integrationens muligheder for at lykkes med den måde, vi taler til hinanden på.
Der vil jeg da gerne henvise til, at både nu hr. Søren Krarup og også hr. Jesper Langballe i sin ordførertale var inde på at mistænkeliggøre et stort apparat af folk for at gøre folk syge med henblik på at opnå opholdstilladelse.
Det er jo en meget, meget grov anklage, som var fuldstændig uunderbygget og rygtebaseret, tror jeg, man fristes til at sige.
Men det er jo netop sådan en udslyngen af en frase, om man vil, eller en påstand, som får lov til at hænge i luften og mistænkeliggøre et helt system, men som der aldrig vil blive fulgt op på, og som dermed er med til at lægge gift for integrationen og mistænkeliggøre en lang række mennesker.
Det synes jeg er meget positivt, og det står ret klart i bemærkningerne: »Der er især tale om et forlænget ferieophold og kun i begrænset omfang om egentlige genopdragelsesrejser.«
Så er det da paradoksalt, at det, regeringen har at tilbyde, er et lovforslag, der alene retter sig imod det, som kun i begrænset omfang er egentlige genopdragelsesrejser.
Det, der er problemet, er de længerevarende ferieophold.
Man fik ti konkrete anbefalinger, og dem har man så syltet i en arbejdsgruppe.
Jeg vil gerne kvittere for, at Det Konservative Folkeparti også synes, at nu må vi til at i gang med den reelle problemstilling.
Jesper Langballe (DF), 2006-01-20:
At det med at skabe retfærdighed i hele verden er det mål, hr. Morten Østergaard og hans parti har sat sig, vidste vi godt i forvejen.
Vi husker jo et radikalt valgslogan, der hed »Vi tænker på andre end dig«.
Men altså, dette store, ambitiøse mål med at skabe retfærdighed i hele verden forstår jeg nu på hr. Morten Østergaard er identisk med det der med at pleje den pæne tone og svinge med Emma Gad, og det forstår jeg egentlig udmærket godt.
Altså, i det øjeblik man står med en svag sag, som dels er sagligt svag, og som man dels ikke har politisk mulighed for at gennemføre, så er det altid nemt at falde tilbage på at tale om tonen.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Østergaard: Er det hr. Morten Østergaards ambition at indføre en pæn tone i hele verden?
Diskussionen bliver lidt forvirret og diffus, når hr. Morten Østergaard ikke kan huske, hvad han selv har sagt.
Det var faktisk hr. Morten Østergaard, der – som en fuldstændig refleks, går jeg ud fra – gav sig til at tale om tonen, for stort andet har De Radikale jo ikke talt om i et stykke tid.
Men jeg fik ikke noget svar på, om det var den der pæne tone, der så skulle indføres i hele verden.
Jeg vil godt gøre hr. Morten Østergaard opmærksom på, at en retstilstand forudsætter, at retssamfundet er stærkere end den stærkeste.
Hvis man nu tænker sig, at Danmarks mægtigste mand gjorde noget kriminelt og så klarede frisag, fordi han var rig og mægtig, så havde vi ikke noget retssamfund.
Kan hr. Morten Østergaard ikke forstå, at hvis man laver et skin af, at man har en global retstilstand, så bliver det hele i virkeligheden meget mere uretfærdigt, for så betyder det, at man tror, man har en retstilstand, mens de stærke lande jo altid vil kunne unddrage sig sanktioner?