runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-03-31:
Jeg kunne godt forstå spørgsmålet, hvis det forholdt sig sådan, som spørgeren stiller det op.
Angående det konkrete projekt, Wave Dragon, har der været ydet en bevilling på 25 mio. kr. til et forsøg i mindre skala, helt præcist i skalaforholdet 1:4,5, og i øvrigt vil jeg sige, at de 25 mio. kr. i virkeligheden er et meget stort tilskud til et enkelt projekt set i forhold til det, Energistyrelsen har givet til andre projekter.
Nu ønsker konsortiet, efter at programet er afsluttet, at videreføre det med et anlæg i skalaforholdet 1:1, og det er jo ganske udmærket.
Det er nok rigtigt, at det skaber beskæftigelse og mange gode ting, men man kan ikke bebrejde regeringen, at den ikke vil bidrage til formålet.
Der er overhovedet ikke ytret noget om projektet, og det er sådan, at den energipolitiske aftale, som i øvrigt har været genstand for behandling her i spørgetiden, er en mammutsatsning på vedvarende energi, når man ser på, hvad det egentlig er, vi i fællesskab har truffet aftale om.
Sagen er altså: Punkt 1: Der har været et forsøgsprojekt, som har fået et meget stort beløb i forhold til, hvad man plejer at give, og der er ikke ansøgt om yderligere.
Punkt 2: I den aftale, der nu er indgået, ligger der over de næste 4 år 30 mio. kr. pr. år, altså i alt 120 mio. kr., som ansøgningsbeløb til forsøg med vedvarende energi.
Ole Vagn Christensen (S), 2004-03-31:
At sige nej til omkring 6.000 arbejdspladser, hvoraf 3.000 vil ligge i Danmark, må naturligvis kræve en forklaring.
Hvorfor ønsker regeringen ikke at støtte et projekt som Wave Dragon, som man efter dagspressens meddelelser har forstået nu er på vej mod Wales?
»Finder ministeren, at det er rimeligt, at staten på den ene side øger befolkningens forbrug via skattelettelserne i forårspakken, når staten på den anden side siger, at der ikke er råd til at foretage de nødvendige samfundsmæssige investeringer i fremtidige arbejdspladser, eksempelvis ved at investere i det danske bølgeenergiprojekt Wave Dragon ved Nissum Bredning, som på længere sigt vurderes at kunne generere omkring 6.000 arbejdspladser?«
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-31:
Her kan der træffes de beslutninger om storebæltskabel og fusioner og alverdens ting, som Konkurrencestyrelsen finder for godt, og efterfølgende kan lovgivningsmagten åbenbart bare tage det til efterretning, og ministeren er fuldstændig passiv.
Det er da en fantastisk situation, og ministeren kan da ikke bebrejde mig, at det rejser det spørgsmål, om ikke det demokratiske underskud i vores energisektor efterhånden har nået et kritisk, for ikke at sige helt uacceptabelt højt niveau.
Jeg opfatter ministerens svar til fru Aase D. Madsen sådan, at beslutningen er truffet, handelen er indgået, og nu kan Folketinget bare gøre, som Konkurrencestyrelsen har sagt.
Jeg må indrømme, at jeg godt nok synes, det er topmålet af mangel på demokrati.
Jeg har sjældent hørt - nej, jeg kan ikke mindes, at jeg nogen sinde har hørt noget lignende.
Har en minister lov til på den måde at afgive lovgivningsmagten til en direktør?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
På grund af taletiden nåede jeg det ikke før, men jeg vil blot sige om fusionen Elsam-NESA, at hvis der opstår problemer i forbindelse med de konkrete tilsagn, der er givet ved fusionen, er det klart, at så er det op til Konkurrencestyrelsen og Elsam at finde en løsning.
Det er afhængigt af det ene og det andet og udbygningen i Skåne osv., og derfor vil det i den sidste ende ofte være en politisk beslutning, også med hensyn til udbygningen af hele vores infrastruktur, landets forsyningssikkerhed og elforbrugernes forsyningssikkerhed.
Aase D. Madsen (DF), 2004-03-31:
Nu er jeg jo ikke ekspert på det område, men jeg regnede da med, at hvis Konkurrencestyrelsens krav ikke blev opfyldt, måtte handelen da falde.
Der kan da ikke blive nogen handel, hvis Konkurrencestyrelsen siger, at kravet om et storebæltskabel opfyldes, ellers bliver der ingen handel, så jeg kan ikke rigtig se, det kan hænge sammen på nogen som helst måde.
O.k., kablet koster jo 1 mia. kr., men føler ministeren ikke, at nu har vi et pres på os?
Faktorernes orden er jo ikke ligegyldig, og nu skal det storebæltskabel altså i gang.
Professor Mølgaard fra Handelshøjskolen er professor i konkurrenceret, og jeg har skriftligt spurgt ministeren, om vi kan få et notat fra professoren, netop af hensyn til at se, om det er relevant.
Professoren siger, at dette kabel ikke er nødvendigt af hensyn til den markedsmagt, som en fusion af Elsam-NESA vil udøve, og det synes jeg er væsentligt at få en redegørelse for.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg kan sige, at ministeren ikke har blandet sig i Konkurrencestyrelsens behandling af denne fusionssag.
Jeg har noteret mig, at man stiller nogle krav til Elsam, som Elsam skal opfylde, for at fusionen kan falde på plads, og jeg tror, vi alle sammen har gavn af, at der er konkurrence i Danmark, så elforbrugerne ikke bliver ladt i stikken.
Der er nogle elementer, som Konkurrencestyrelsen og Elsam har drøftet, og jeg forholder mig til, at Elsam opfylder betingelsen for godkendelse af fusionen.
Og så vil jeg gerne sige til fru Aase D. Madsen, at handelen mellem Elsam og NESA jo er gennemført.
Aase D. Madsen (DF), 2004-03-31:
Jeg deler hr. Keld Albrechtsens mening om rod i denne sag.
Der blev faktisk lagt et politisk pres.
Elsam-NESA-aftalen hviler altså på lerføddder og hænger i en tynd tråd, og så bliver der lagt pres: Nu skal vi altså skynde os at få lavet det storebæltskabel, for ellers bliver der ikke nogen handel, og så kan NESA ikke få bevilling.
Det er da et meget, meget stort problem, og faktorernes orden er da ikke ligegyldig i den sag.
Først må politikerne da beslutte sig, og så må man se, om de så kan få solgt NESA, eller hvad.
Jeg mener altså, det er et ubehageligt sammenrod af big business og måske nogle skjulte dagsordener.
Ole Stavad (S), 2004-03-31:
»Vil ministeren under henvisning til vedtagelsen af nr. V 64 oplyse, om der er indgået en principaftale om overdragelse af Fosdal Planteskole til andre aktører, som sikrer tilsåning og fortsat drift af planteskolen?« Skriftlig begrundelse
Det fremgår bl.a. af vedtagelse nr. V 64, at miljøministeren på spørgsmålet om, hvorvidt driften af Fosdal Planteskole eller Planteskolen i Humlebæk kan overtages af andre, har tilkendegivet, at han er indstillet herpå, såfremt der foreligger en principaftale herom senest den 1. april 2004.
Jeg vil godt sige tak for besvarelsen.
Jeg synes da bestemt, at der var positive elementer i besvarelsen, men jeg vil godt høre, om vi ikke kan gå en lille smule tættere på.
Hvis vi ser på de fire, der har meldt deres interesse, er det Brovst Kommune, Sten Sørensen, Hjortshede Planteskole
Og så er det endelig Årstiderne A/S, men det er planteskolen i Humlebæk, de er interesseret i.
Derfor vil jeg spørge, om de to parter er Sten Sørensen i Fosdalen og Årstiderne i Humlebæk.
Jeg vil i den forbindelse også spørge, om ministeren kan oplyse, om man så vil tilså Fosdal Planteskole med såvel løv- som nåletræer, da det er af stor betydning for den videre drift.
Jann Sjursen (KD), 2004-03-31:
Det er for så vidt ikke, fordi jeg har ønsket at rejse en diskussion om Folketingets Kontroludvalg, men jeg henviste bl.a. til det, fordi formanden for Kontroludvalget, Socialdemokraternes hr. Jan Trøjborg, faktisk i forbindelse med diskussionen om lækket fra FE har sagt, at nu måtte man jo se nærmere på den sag i Kontroludvalget.
Mere ved jeg sådan set ikke om den sag.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-03-31:
Vil ministeren kommentere artiklen i Ekstra Bladet den 3. januar 2004, s. 35 »Jagter bøsse-spøgelser« om Vejdirektoratets kampagne mod bøsser på rastepladser, herunder om Vejdirektoratet har bemyndigelse til at bortvise folk fra rastepladser?
Skriftlig begrundelse
Det fremgår af artiklen, at Vejdirektoratet ikke har kunnet fremlægge et eneste eksempel på de borgerklager, som man i pressen brugte som grundlag for, at det var nødvendigt med en kampagne mod bøsser.
Dertil kommer så spørgsmålet om, hvorvidt Vejdirektoratet kan bortvise borgere fra offentlige rastepladser, eller om dette er en politiopgave.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-03-31:
Jeg har tidligere svaret, at de krav, vi vil stille, vil være de samme krav, som vi stillede, inden vi havde hele den debat om, at vi skulle nedlægge en planteskole.
Nu skal man jo huske på, at det ikke er første gang, vi gør det her.
Jeg kan godt undre mig over, at fru Elsebeth Gerner Nielsen siger, at det skulle være et nyt foretagende.
Under den tidligere regering nedlagde man jo også planteskoler, og derfor er jeg sikker på, at det er noget, som de kender til også i Det Radikale Venstre.
Her må man bare sige, at det jo somme tider er sådan, at hvis man har store anlæg, er det ikke altid rentabelt, hvis produktionen er lille, hvorimod det kan godt være det for andre, som kan bruge det som en tillægsproduktion.
Derfor kan det være en god idé.
Jeg har altså stadig væk en tro på, at de mennesker, der har henvendt sig, gerne vil sikre, at det her fortsætter.
Jeg synes ikke, at vi skal tale os væk fra hinanden i dag, men glæde os over den udvikling.
Det tror jeg faktisk også at de gør de steder, hvor planteskolerne ligger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldet spørgsmål
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-31:
Jeg vil gerne understrege, at det jo ikke er oppositionens skyld, at vi overhovedet er havnet i denne her situation, for det har hele tiden været oppositionens holdning, at Fosdal selvfølgelig skulle fortsætte som en statslig institution, i og med at vi vel også er enige om, at det er meget vigtigt at bevare statslige institutioner og statslige arbejdspladser ikke nødvendigvis i Nordjylland, men på den anden side af Valby Bakke.
Et konkret spørgsmål: Kunne man forestille sig, at for at lette gangen på jord for en privat ejer af Fosdal Planteskole kunne staten give den håndsrækning, at man fra nu af kun giver støtte til privat skovrejsning, hvis der er tale om en skovrejsning, hvor man bruger økologiske planter, og hvor udgangspunktet er, at produktionen skal være økologisk?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-03-31:
Jeg vil kun sige meget konkret, at hvis det skulle tages som et udtryk for, at man mener, at vi ikke skal forfølge de her to eller tre forslag, som er kommet, må man jo som folketingsmedlem stille forslag om det.
Jeg har forstået debatten, og jeg har også forstået udviklingen i spørgsmålet i dag, bl.a. på den, der har spurgt til det, at det er nyttigt, at vi er inde i den her dialog.
Jeg vil bare sige, at det ikke er sikkert, at alle folketingsmedlemmer hørte min indledende bemærkning, og derfor vil jeg sige det igen: Tidspunktet for en eventuel tilsåning presser sig på.
Det vurderes, at interessetilkendegivelserne giver så meget håb om, at driften kan videreføres, at jeg har bedt Skov- og Naturstyrelsen om at tilrettelægge det videre forløb på en sådan måde, at en tilsåning kan gennemføres i år.
Det var faktisk netop det, som også de partier, der ikke kunne stemme for vedtagelsen, blev ved med at spørge om: Nu er det vel ikke sådan, at det bliver så restriktivt, at det ikke vil være en mulighed?
Jeg sagde hele tiden: Nej, jeg skal have en Skov- og Naturstyrelse, der kan godtgøre, at det er i orden, at man går ind og laver en tilsåning, at det hviler på et grundlag, som de mener er forsvarligt.
Det er faktisk det, der sker nu, og det synes jeg at vi skulle glæde os over i dag.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-03-31:
Nu ved jeg jo godt, at miljøministeren har et, hvad skal man kalde det, fleksibelt forhold til tal, men er det alligevel ikke sådan, at når der i en vedtagelse står, at en principaftale skal være klar senest den 1. april 2004, er det ikke ca. den 1. april 2004?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-03-31:
Der er ingen tvivl om, at jeg gerne havde set, at vi havde fundet hinanden i en fælles vedtagelse i den forespørgsel.
Det gav jeg også udtryk for flere gange.
Jeg må så også sige, at jeg i dag vil glæde mig over, at vedtagelsen var rigtig, hvis det er sådan, og det tror jeg på det er, at de, der nu vil gå med ind og overtage driften her, vil kunne få en fornuftig situation og forrentning ud af det.
Vi har jo sagt, som under forespørgslen, at vi gerne vil være behjælpelige, at vi gerne går ind i en drøftelse.
Det er også det, vi gør nu.
Vi er i gang med forhandlingerne.
Derfor tror vi på, at det her vil ende på en måde, hvor nogle vil finde det interessant.
Vi må i hvert fald sige om de henvendelser, vi har fået, at det er rigtigt, at det både er Humlebæk og Fosdal, der er kommet i spil, fordi nogle har vist interesse for det, og vi tager selvfølgelig og taler med begge parter.
Vi er enige om, at man selvfølgelig skal tage det hele, når der er nogle, der byder ind på det.
Men lad os nu se.
Vi er klar til at leve op til vores del af aftalen, nemlig om tilsåning, og håber så, at det vil kunne bane vejen.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-31:
Så vil jeg godt spørge ministeren, om ministeren ikke mener, at dengang vi havde forespørgslen om problemet med Fosdal, var der faktisk nogle parter, der kunne have været mere konstruktive i den debat og kunne have været mere samarbejdsvillige til at få en bred aftale, hvor alle sammen var enige om at ville have Fosdal til at fungere som en planteskole også i fremtiden, hvis vi kunne finde de rigtige rammer.
Det vil jeg godt have ministerens kommentar til.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-03-31:
Jeg kan klart sige, at hele forløbet, hvor vi jo også har sagt, at man vil udlicitere det eller gøre det på den her måde, som det så er endt med nu, hvor man sørger for, at andre overtager driften, og den åbne forhandlingsmodel, vi har, selvfølgelig har medført, tror jeg, at der er andre ud over en kommune, der har været interesseret.
Jeg er jo godt tilfreds med, at det kom til at gå sådan, at nogle havde interesse i det.
Hvis nogen kan huske det, så sagde jeg faktisk allerede ved forespørgslen, at jeg troede, at man godt kunne forestille sig, at der måske var nogle, der kunne blive interesseret.
Det synes jeg sådan set er nyttigt.
Vi er i hvert fald klar til at leve op til det løfte, vi gav om at sørge for en tilsåning allerede i år.
Det er derfor, at Skov- og Naturstyrelsen er blevet bedt om at tilrettelægge arbejdet, så de er klar.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-03-31:
Jeg vil godt i første omgang sige, at det jo er korrekt, at der skulle nogen tid til, for at parterne ligesom fik den fornødne tid til at finde hinanden, om det kunne lade sig gøre med den aftale.
Men mener ministeren ikke, at der netop med den vedtagelse, som både Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti står bag, er rigtig gode chancer for, at både Fosdalen og Humlebæk egentlig kan bestå som planteskoler i fremtiden?
Med det her forslag skulle der egentlig også være tid
nok til og være mulighed for, hvis man finder en aftale med hinanden, at man kan plante og hermed også drive skolerne videre i fremtiden.
Det her gælder jo begge skoler, for det er jo ikke kun i det område, man selv er valgt.
Det er selvfølgelig også de andre skoler, der skal tages med ind i en helhedsbetragtning.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg kan klart bekræfte, at Humlebæk ingenting har at gøre med det her - overhovedet ikke, det er en særskilt sag.
Den sag, vi taler om, er Fosdalen.
Jeg kan sige, og jeg vil godt sige det en gang til, at det vurderes, at interessetilkendegivelserne giver så meget håb om, at driften kan videreføres, og det var jo det, hele diskussionen gik på, at jeg har bedt Skov- og Naturstyrelsen om at tilrettelægge det videre forløb på en sådan måde, at en tilsåning kan gennemføres i år.
Det vil sige, at vi er klar til en tilsåning.
Det er jo klart, at når vi så har en forhandling, kan vi ikke både sige, at vi vil forhandle med dem, og så samtidig sige, at vi i øvrigt gør, hvad der passer os.
Men jeg mener helt klart, at vi er inden for den frist, vi talte om, om det så er 1., 2. eller 3. april, det er her, det sker, og det er så store og gode tilkendegivelser, at jeg har bedt Skov- og Naturstyrelsen om at gøre klar til, at vi kan så.
Ole Stavad (S), 2004-03-31:
Denne principbeslutning er, på trods af at fristen i vedtagelsen er den 1. april, endnu ikke på plads, hvis jeg forstår ministeren rigtigt.
Derfor er mit spørgsmål så igen til ministeren: Kan vi nu regne med, at der sker en tilsåning i Fosdalen? For det andet: Kan ministeren bekræfte, at det, at der også forhandles om Humlebæk, som hidtil har haft løvtræer, ikke forhindrer, at det bliver en kombination af løv- og nåletræer, der bliver tilsået i Fosdal Planteskole?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-03-31:
I forhold til det spørgsmål, som netop var oppe under forespørgslen, om jeg som ministeren ville gå ind og sige, at her skal tilsås,
er svaret bekræftende, for det er det, jeg har bedt Skov- og Naturstyrelsen om.
Men det er klart, at det vil være forhandlingerne - og der kan jeg da bekræfte, at Brovst Kommune er inde i spillet, men at det ikke er dem, det er mest nærliggende at tage, det er de navne, som hr. Ole Stavad nævnte før, og så skal jeg nok lade være at komme ind på den anden planteskole, for den har jo ikke noget med Fosdalen at gøre; så det er helt rigtigt, at det er dem, vi har en forhandling med - der afgør, hvor stort området skal være. Nu skal jeg så med det samme sige, at man jo ikke kan ønske sig et større område end det, vi normalt har talt om, men hvis det er for vedkommendes regning, som skal overtage driften, kan vi godt snakke om det.
Men jeg kan bekræfte, at det, som jeg sagde ved forespørgslen, nemlig at vi ville være villige til at foretage tilsåning, at vi ville være villige til at gøre det på en sådan måde, at driften kunne fortsætte, vil vi.
Men der skal selvfølgelig i forhandlingerne med vedkommende også findes en endelig løsning.
Jeg går ud fra, at det gør man meget snart, og jeg kunne godt forestille mig, at det må ske i den her uge eller lige efter.
Ole Stavad (S), 2004-03-31:
Jeg håber meget - det tror jeg at ministeren ved -
at det her kan lykkes.
Derfor vil jeg love at gøre alt, hvad jeg har mulighed for der, hvor jeg nu virker fra, for at det kan lykkes, og bestemt gøre mig umage for ikke at gå i vejen.
Men jeg synes stadig væk godt, at ministeren kan oplyse om, da navnene har været fremme, hvem det er man nu mener at man går i forhandlinger med, for er det kun to, en fra hver af de to planteskoler, vi taler om?
Det, jeg nu forstår på ministeren, er, at han har taget højde for, at det er muligt at gøre det, men endnu ikke har truffet beslutning om, at der kommer til at ske en tilsåning.
Kan ministeren bekræfte det?
Hvis ministeren bekræfter det, hvornår skal der så være taget stilling til det afgørende spørgsmål om en fortsat drift?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-03-31:
Jeg vil bekræfte, som vi også diskuterede, at når vi taler om tilsåning, skal det selvfølgelig være en tilsåning på en måde, så det kan føre hen til det, som har været hele forudsætningen for, at vi skulle prøve at se på, om der var nogle, der ville drive det videre, nemlig at der fortsat kan være en drift.
Det er sådan set den opfattelse, der også var under forespørgslen, nemlig at det er klart, at det skal foregå sådan.
Det er også det, Skov- og Naturstyrelsen er blevet givet i opdrag.
Det ville jo være unaturligt - det tror jeg også at vi er enige om - hvis vi gjorde nogle ting, som ikke ville være i overensstemmelse med deres ønske.
Det er selvfølgelig for tidligt at tage endelig stilling
til, hvordan man skal tilrettelægge tilsåning
Men jeg kan sige til hr. Ole Stavad, at vi er klar, og jeg synes faktisk, det er en god udvikling.
Den synes jeg at vi alle sammen kan glæde os over.
Jeg skal med det samme beklage, at jeg ikke var informeret om de to spørgsmål, i hvert fald at jeg ikke havde fået det at vide, men det er vores fejl, så det skal jeg tage på min kappe.
Spørgsmålet lyder, om jeg på baggrund af vedtagelse nr. V 64 vil oplyse, om der er indgået en principaftale om overdragelse af Fosdal Planteskole.
Som opfølgning på vedtagelsen har Skov- og Naturstyrelsen udbudt planteskoledriften.
Første del var en prækvalifikationsrunde, hvor interesserede skulle henvende sig senest fredag den 26. marts 2004.
Der var fire anmodninger om prækvalifikation.
Imidlertid giver de fire anmodninger ikke mulighed for, at Skov- og Naturstyrelsen gennemfører udbuddet med en tilbudsrunde, hvor flere prækvalificerede tilbudsgivere under lige konkurrence afgiver bud.
Derfor har Skov- og Naturstyrelsen annulleret udbuddet, men i stedet gennemfører Skov- og Naturstyrelsen en direkte forhandling med i det mindste to af dem, der har vist interesse for at videreføre driften.
Der er tale om interesse for at videreføre driften i såvel Fosdalen som i Humlebæk.
Tidspunktet for en eventuel tilsåning presser sig på, og det vurderes, at interessetilkendegivelserne giver så meget håb om, at driften kan videreføres, at jeg har bedt Skov- og Naturstyrelsen om at tilrettelægge det videre forløb på en sådan måde, at en tilsåning kan gennemføres i år.
Hvorvidt der så vil ske en tilsåning i år vil naturligvis bero på resultatet af de videre forhandlinger, men vi er klar, og vi tilrettelægger forløbet sådan.
Alt i alt synes jeg i grunden, at der er grund til for os alle at være glade, sådan som udviklingen er foregået.
Vi har et håb om og en tro på, at resultatet vil blive sådan, som de fleste partier jo gav udtryk for under selve forespørgslen.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-03-31:
Jeg kan sige, at når man sidder og behandler en sag som denne i Konkurrencestyrelsen, ser man på, at der ikke sker markedsforvridning.
Det er bl.a. derfor, at der i aftalen også ligger elementer om at afhænde decentrale værker på flere hundrede megawatt, og der er op til 600 megawatt, der skal sælges og være tilgængelige, så vi har en fri konkurrence.
Jeg må notere mig, at Konkurrencestyrelsen vurderer, at det element ikke kræver lovændringer.
Med hensyn til udbygningen af infrastrukturen kan Folketinget selvfølgelig blande sig i det.
Der skal være konkurrence i Danmark, netop til gavn for forbrugerne, men det er måske ikke forbrugernes sag, hr. Keld Albrechtsen tænker på?
Så er det i øvrigt ligegyldigt, hvor man spørger i sektoren.
Uanset om man spørger Dansk Energi eller fjernvarmeforeningerne eller energiselskaberne - hele vejen rundt, hvor forbrugerne har valgte medlemmer, siger man: Det er en rigtig aftale, hr. minister.
Hvis Enhedslisten også mente det sammen med resten af Folketinget, kunne vi konstatere, at så var der enstemmigt flertal for den store aftale.
Hvordan teknikken bliver med opsplitningen, taler vi om med aftalepartnerne, når tiden kommer og vi skal have sagen gennem Folketinget.
Så er jeg også nødt til at sige til hr. Keld Albrechtsen, at Konkurrencestyrelsen har vurderet, at det ikke vil kræve en lovændring, at Elsam opfylder betingelserne for godkendelse af fusionen, og den vurdering har ministeren taget til efterretning.
Og der ligger altså også mere i det - undskyld hr. formand - for der er flere krav, der skal opfyldes, end bare lige om et storebæltskabel.
Der er mange andre ting.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-03-31:
Det er jo en meget stor sag, må vi nok sige, som Folketinget her beskæftiger sig med: om der har skullet holdes møde i et Vejtransportråd.
Det er en meget stor sag.
Jeg tror, hr. Poul Andersen måske skulle undersøge sagen lidt nøjere, før han kører videre med den.
Jeg gentager: Jeg har fra Trafikministeriet fået oplyst, at ingen af Vejtransportrådets medlemmer over for Trafikministeriet har anmodet om afholdelse af møde siden december 2002.
Det er den oplysning, jeg har fået.
Og indtil hr. Poul Andersen kommer til mig og påviser det modsatte, så må jeg lægge det til grund, som jeg får oplyst fra Trafikministeriet.
I øvrigt er det oplyst over for mig, at der skal holdes møde den 14. april.
Hermed sluttede spørgsmålet.