runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 1998-11-13:
Det er positivt, at vi har mulighed for at ændre forhold, der har virket unødigt eller ubegrundet strenge.
De væsentlige ændringer i forslaget er for Kristeligt Folkeparti forbedringen af børns statsborgerretlige stilling.
Ligeledes er det væsentligt at ligestille adoptivbørn med biologiske børn, uanset hvor mange tilfælde det drejer sig om.
Særlig hilser vi det velkomment, at unge indvandrere i Danmark ikke længere bør kunne miste retten til at erhverve dansk indfødsret ved at en afgive erklæring til statsamtet, hvis de i forbindelse med et studieophold falder uden for indfødsretslovens § 3.
Vi kan kun være interesserede i, at de dygtiggør sig i forbindelse med deres uddannelse.
Efter lovforslaget skal de unge sammenlagt kunne opholde sig i op til et år i udlandet, og denne periode skal dække såvel studieopholdet som sommerferien.
Med hensyn det punkt vil vi i Kristeligt Folkeparti gerne være med til under udvalgsbehandlingen at overveje, om et år er for kort tid, for ikke at stille unødige hindringer i vejen for de unge. Det er også positivt, at unge danskere født og bosat i udlandet ikke skal kunne miste deres indfødsret efter det fyldte 22. år ved passivitet, hvis denne fratagelse samtidig betyder, at de bliver statsløse. Med hensyn til spørgsmålet om, hvorvidt der skal kræves dansk indfødsret som betingelse for at få autorisation til at udøve vagtvirksomhed eller beskikkelse som auktionsleder, er der ingen saglig begrundelse for en forskelsbehandling på disse områder, hvorfor vi også dér bør efterleve princippet om, at der ikke må ske forskelsbehandling på baggrund af nationalitet m.v.
Frank Jensen (S), 1998-11-13:
Også dette lovforslag vil jeg gerne takke ordførerne for en meget positiv modtagelse af.
Og jeg siger det med en understregning af, at jeg synes, de fredsommelige toner er glædelige, hvormed vi i dag har kunnet diskutere den lovgivning om naturalisation, vi har i Danmark, altså det at opnå dansk statsborgerskab.
Det har jo efterhånden udviklet sig til et konfliktfyldt område her i Folketingssalen.
Det skal de ikke have utak for, for det er jo, fordi de mener det, og det har de jo ret til, hvilket også er indgået i debatten i dag.
Men tak for modtagelsen, sådan at det bliver muligt for den danske regering at kunne ratificere Europarådskonventionen af 6. november 1997 om statsborgerret.
Også tak for, at vi nu kan ophæve reglen i de to lovgivninger, vi har, som i dag kræver dansk statsborgerskab, for at man kan opnå autorisation som auktionsleder og til at drive vagtvirksomhed.
Det er godt.
Det er godt, og jeg er også glad for den understregning fra hr. Arne Melchiors side af, at det er godt, at regeringen har sat det kulegravningsarbejde i gang for at finde frem til, hvor vi har lovgivning, hvor denne regel er indføjet.
Og så vil vi da også gerne dele æren med indenrigsministeren, selv om arbejdet blev igangsat af Justitsministeriet på opfordring fra kommissæren for Østersøregionen, hr. Ole Espersen.
Men ikke desto mindre har vi gennemgået det, og nu ser vi her det andet resultat af den kulegravning, som først blev indledt af trafikministeren og nu afsluttet af mig som justitsminister.
På baggrund af de tilkendegivelser, der er kommet her i dag,
Arne Melchior (CD), 1998-11-13:
Det er bestemt et klart ja fra CD.
Og jeg vil godt gratulere justitsministeren med disse ændringer, som hver for sig er rimelige, men vi kan måske græmme os lidt over, at mange af dem ikke er kommet før.
Jeg udtrykker også det håb, at den større menneskelighed, som de fleste af disse ændringer indeholder, vil præge administrationen af den slags og lignende sager både i Justitsministeriet og - især - i Indenrigsministeriet.
Jeg vil dog samtidig benytte lejligheden til at sende en hilsen til indenrigsministeren med tak for, at han efter den kæmpefadæse, at man ikke kunne blive taxavognmand, hvis man ikke var dansk statsborger, satte et kulegravningsarbejde i gang i flere ministerier for at kigge på, om det nu var rimeligt, at visse erhverv var forbeholdt danske statsborgere.
Vi hørte lige Dansk Folkepartis ordfører sige
, at der ikke ligger racisme i, at man er imod denne del af forslaget, altså at man fortsat ønsker, at dansk statsborgerskab skal være en forudsætning for udøvelse af disse og visse andre erhverv.
Det hørte vi også under behandlingen af taxaloven forleden dag.
Jeg vil ikke sige, at det er racistisk, men det er da i familie med det.
Man måtte altså godt betro sit legeme og sin sjæl - i hvert fald sin psyke - og sin sundhed til en person, som ikke var dansk statsborger, men den mand, der skulle sidde ved rattet i den taxa, der kørte én derhen, skulle absolut være dansk statsborger.
Hvis ikke det er racisme - og det skal jeg da gerne gå med til at det ikke direkte er, men indirekte er det - så er det i hvert fald fuldstændig skørt, indtil vanvittigt, at visse erhverv som de her nævnte skulle forudsætte dansk statsborgerskab.
Men igen: Et velkommen til de ændringer, som lovforslaget indebærer.
En person, der ikke er så kendt i Danmark, en norsk digter og forfatter fra midten af forrige århundrede, Henrik Wergeland - jeg har citeret ham heroppefra før - sagde allerede for 150 år siden, at begrebet statsborgerskab burde erstattes med begrebet verdensborgerskab.
Det er jo sådan, at ethvert menneske, som er født her på Jorden uden egen indsats og viljesakt, selvfølgelig også bør have en plads at være på.
Og det er skønt og glædeligt, at EU har været medinitiativtager til at sørge for, at det skal gøres så nemt som muligt for ethvert menneske at have et statsborgerskab, og at vi altså i fremtiden får så få statsløse som muligt.
Det er virkelig noget at stræbe efter og være glad for.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-11-13:
Da vores ordfører, hr. Brian Mikkelsen, ikke kunne være til stede i salen i dag, skal jeg fremkomme med følgende: Loven om biblioteksafgift blev vedtaget med en meget bred tilslutning i Folketinget i 1991.
Den indebar en meget omfattende omlægning af biblioteksafgiftssystemet, som Det Konservative Folkeparti længe havde ønsket.
Vi er tilfredse med, at vi fik det hidtidige lovbundne vederlag ændret til en kulturstøtteordning.
Når vi er tilfredse med det, er det, fordi det er Det Konservative Folkepartis klare opfattelse, at kulturstøtteordningen støtter dansk litteratur.
En ekstra gevinst er samtidig, at vi undgår problemer med EU.
Det vil sige, at vi med kulturstøtteordningen i langt højere grad har givet en beskyttelse af det danske sprog og en opmuntring til at skrive dansk, sådan at dansk sprog og kultur dermed bevares.
Det mener Det konservative Folkeparti at der netop er behov for i en verden, der bliver stadig mere og mere international.
Vi skal dog ikke glemme ophavsmanden, som har skabt værket.
På den anden side skal vi sikre, at offentligheden får adgang til og glæde af kunstværkerne på rimelige betingelser, herunder muligheden for at skimme og gøre sig bekendt med et værk på et bibliotek.
Det Konservative Folkeparti mener, det var dybt urimeligt, at et stort antal forfattere, som egentlig burde have modtaget biblioteksafgift, blev udelukket fra denne ordning på baggrund af den dagældende bagatelgrænse.
Det Konservative Folkeparti ser derfor med stor tilfredshed på, at vi i dag ikke afventer lovrevisionen med at få rettet op på den fadæse, som den tidligere kulturminister Jytte Hilden ellers havde ønsket.
I stedet for at afvente lovrevisionen sørgede vi for at fjerne bundgrænsen og derved give en form for anerkendelse og opmuntring til de mindre udlånte forfattere, men netop ikke nødvendigvis de ringeste.
Det foreliggende lovforslag har som det overordnede formål at opfylde lovens bestemmelser om, at den skal tages op til revision.
Som det fremgår, er de ændringer, som lovforslaget indeholder, et forslag fra den arbejdsgruppe, som blev nedsat i 1991.
Da de berørte organisationer, heriblandt de to forfatterforeninger, er blevet hørt om det lovforslag, vi står med i dag, og der er opnået enighed om dette, støtter vi forslaget.
Dorit Myltoft (RV), 1998-11-13:
Da partiets ordfører i denne sag, hr. Henrik Svane, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende synspunkter:
Da loven om biblioteksafgift blev ændret i 1991, blev biblioteksafgiften ændret til at være en kulturstøtteordning.
Den nedsatte arbejdsgruppe vedrørende lov om biblioteksafgift har i sin rapport om bibliotekspengene fundet, at loven i hovedtræk har fungeret efter denne hensigt, og at der derfor ikke er grund til at røre ved dens grundprincipper.
Da vi i Det Radikale Venstre er enig i, at biblioteksafgiften skal være en kulturstøtteordning, er det jo ganske glædeligt.
Forslaget indebærer således alene justeringer til loven
af 1991, heraf er det vigtigste den graduerede skala for udbetaling af afgift og de foreslåede ændringer af vægtningen, specielt med hensyn til skønlitteratur.
Med forslaget om den graduerede skala afværges indførelsen af et loft, der ville være urimeligt, og samtidig sikres en bedre fordeling af afgiften og dermed dens kulturstøttende funktion.
Ændringerne i vægten er primært til fordel for forfattere til skønlitteratur for voksne, hvilket vi støtter.
Forslaget indebærer herudover, at en del af afgiften på de såkaldte taskebøger - og her tænkes på bøger ud over 15 eksemplarer - falder væk, hvilket vi også finder er fornuftigt.
I Det Radikale Venstre støtter vi forslaget.
Søren Søndergaard (EL), 1998-11-13:
Jeg skal fremlægge følgende, som går ud på, at vi påtænker at støtte loven, men at vi har en række kommentarer:
Vi er glade for, at kulturministeren for et par år siden trak en revisionslov af bordet og henviste den til et arbejdsudvalg.
Vi var ligeledes tilfredse, da udvalgets betænkning forelå, og fandt, at dens anbefalinger var afbalancerede og pegede i den rigtige retning, især i en sag, der er af så forholdsvis teknisk art med pointtildeling til forskellige støttegrupper.
Derfor er vi heller ikke så glade for, at kulturministeren efterfølgende foretog et mindre tilbagetog i forhold til en række forfattere, som meldte kritisk ud.
Det er selvfølgelig dejligt, at ministeren lytter og søger at imødekomme kritik, men vi finder det besynderligt, at ministeren vælger separat at afklare loven med de to forfatterforeninger.
Det er en dårlig arbejdsmåde, at man nedsætter et udvalg repræsenterende forskellige interesser i en sag og så bagefter tager to grupper og handler loven af med dem.
Biblioteker er først og fremmest bøger, men allerede nu og ikke mindst i fremtiden vil det være meget andet end bøger, herunder musik og også billeder.
Den danske biblioteksordning er efter vores opfattelse ikke en rettighedslov, men en kulturstøtteordning.
I den forbindelse peger arbejdsgruppen på, at man skal nedtrappe støtten til arvinger og enker, dels fordi det er urimeligt, at arvinger i generationer skal have andel i støtte, dels fordi det ligner ophavsretsbestemmelser.
På den baggrund vil vi kigge arbejdsudvalgets betænkning
nøje igennem og sikre, at så meget af det kommer med i loven som muligt.
Jann Sjursen (KRF), 1998-11-13:
Regeringen har klart tilkendegivet, at den ønsker at begrænse antallet af fremsatte lovforslag, og det ser vi resultatet af i dag, idet man har klasket to lovforslag sammen til ét.
Det foreliggende lovforslag omhandler jo i virkeligheden ændringer af to love, og jeg vil godt sige - sådan rent overordnet og principielt i forhold til den ambition, regeringen har - at det er noget bras.
Jeg synes, det er noget bras, at man slår to så forskelligartede love sammen i ét forslag og dermed mildt sagt sætter i hvert fald de partier, der ikke ser ens på begge elementer - og det bliver måske kun Kristeligt Folkeparti i denne sammenhæng - i lidt af et dilemma.
Det er naturligvis i konsekvens af, at vi i sin tid - tilbage i 1989, da man vedtog loven om registreret partnerskab - stemte imod.
Selv om der ikke sker meget på området med det, der er lagt frem her, er det alligevel trods alt en udvidelse af adgangen til at indgå registreret partnerskab, der lægges op til.
Det vil vi altså ikke medvirke til, og derfor kan vi ikke støtte den del af lovforslaget.
Når det gælder den anden del, som vedrører lov om personnavne og specielt navnegebyrer, er det selvfølgelig kun fornuftigt, at man får ændret de regler, som flere ordførere også har været inde på, og det kan vi såmænd ikke have noget imod.
Men i og med at de to ting er kædet sammen i lovforslaget, må vi samlet set sige, at vi ikke kan støtte det og altså vil stemme imod lovforslaget.
Tove Videbæk (KRF), 1998-11-13:
Formålet med dette lovforslag er at gennemføre en række justeringer i den gældende biblioteksafgiftslov, og Kristeligt Folkeparti synes, der er mange fornuftige forslag til justeringer, især synes vi, det er positivt, at bundgrænsen er fjernet, således at også små og måske nye forfattere kan få glæde af bibliotekspenge og også på denne måde motiveres til at fortsætte og udvikle deres forfatterskab.
Vi ser frem til et positivt udvalgsarbejde omkring dette lovforslag.
Kim Andersen (V), 1998-11-13:
I Venstre vil vi gerne vælge at betragte lovforslaget som et udtryk for, at vi her har et redskab til at fremme litteraturen i Danmark og til at fremme udbredelsen af den.
Det er jo også en kulturstøttelov, som den forrige ordfører påpegede, og det er en lov, som har til hensigt at sikre udbygningen, brugen og anvendelsen af det danske sprog og fremme litteraturen og litteraturforståelsen i befolkningen. Det anser vi for positivt, og i den forbindelse vil vi også gerne komplimentere kulturministeren i den forstand, at lovforslaget er motiverende derhen, at man nu indfører nogle øvre grænser, så det kan betale sig, om jeg så må sige, for forfattere at blive store forfattere, at skrive nogle værker, som får udbredelse i befolkningen, og som befolkningen vil købe og læse.
Gradueringerne i § 6, stk. 3, er udtryk for, at der også til forfatteren er en honorering af talent, hvor den tidligere lov, som denne afløser, i den henseende var snærende.
Det opfatter vi som meget positivt.
Vi er en lille smule mere betænkelige over en mindre del af lovforslaget, nemlig den del, der vedrører illustratorer af udenlandske værker oversat til dansk.
Her har vi den opfattelse, at udenlandske værker, der oversættes til dansk, bliver oversat til dansk, fordi der er lavet en forretningsmæssig kalkulation, der viser, at de kan sælges på det danske marked.
Her kunne vi så have den opfattelse, at så har man også mulighed for én gang for alle at betale de illustratorer, der skal medvirke i et sådant værk.
Det er en mindre del af lovforslaget, som vi måske nok vil stille et spørgsmål til under udvalgsbehandlingen. Vi er glade for, at ministeren i bemærkningerne til lovforslaget fastholder, at der fortsat kan udbetales biblioteksafgift til arvinger efter forfattere.
Det mener vi er rigtigt og rimeligt og med til at sikre forfatterne ro og optimal tid i deres levetid til at producere det, som de er gode til, nemlig den kunst, som bidrager til hele befolkningens oplysning.
Vi er en smule skeptiske over for bemærkningerne i lovforslaget
, for så vidt angår finansieringen i år 2001 og år 2002, men det er jo ikke det, vi tager stilling til med lovforslaget.
Man kan argumentere for de økonomiske overvejelser, men det er rettelig en diskussion, der hører hjemme et andet sted, og dertil vil vi så overlade den, men tilsige selve lovforslaget en hurtig, positiv og velvillig behandling under udvalgsarbejdet
Inge Refshauge (DF), 1998-11-13:
Dette lovforslag indeholder noget, som vi i Dansk Folkeparti kan sige klart ja til, men også nogle ting, som vi må sige fra over for.
Det klare ja gælder ophævelsen af § 9 A i nr. 8
Ændringen i lovforslagets § 3, stk. 1, er vi derimod imod.
Vi mener ikke, at det skal være en ekspeditionssag at få dansk indfødsret.
Grundloven siger jo også, at det kun kan ske ved lov.
Med hensyn til ophævelsen af bestemmelsen om, at man som udlænding skal have dansk indfødsret for at kunne udøve erhverv som auktionsleder og drive vagtservice, mener vi i Dansk Folkeparti, at denne bestemmelse i loven skal fastholdes.
Og for at imødegå beskyldninger om racisme og andet, som har været tilfældet i dag, skal jeg sige: Det er Dansk Folkepartis holdning.
At andre har en anden holdning, respekterer vi i demokratiets navn.
Men vi tager debatten i udvalget og er som sagt positive over for dele af lovforslaget, altså foreløbig en blød landing for Dansk Folkeparti.
Hanne Andersen (S), 1998-11-13:
Dette forslag er en konsekvens af revisionsbestemmelserne i 1991-loven og de overvejelser, som den nedsatte arbejdsgruppe har gjort sig.
Jeg vil gerne med det samme sige, at vi synes, de overvejelser og de forhandlinger, der har været, har ført til klare forbedringer.
I foråret var der megen debat og støj om bibliotekspengene.
1991-loven har jo en bestemmelse om en overgrænse for udbetaling af bibliotekspenge, og den er på 200.000 kr.
Utilfredsheden med bl.a. denne bestemmelse var meget tydelig.
Det vil nemlig sige, at der fremover ikke bliver nogen fast overgrænse.
Vi er også meget tilfredse med den løsning, der nu er fundet for de bøger på skolebibliotekerne, hvor bøgerne findes i et særlig stort antal.
Hvis antallet af en bestemt titel er højere end 15, udløses der på de efterfølgende eksemplarer kun en udbetaling på 1/3. I bemærkningerne gøres der også rede for en række administrative ændringer, som skal følge af loven.
Det er ændringer af de vægte, som de forskellige materialer og udgivelser skal have, når den samlede pulje skal fordeles.
Vi er her meget tilfredse med, at skønlitteratur for voksne får en højere og mere fordelagtig vægtning fremover.
Men nu, hvor vi ændrer loven, synes jeg, vi skal overveje, om loven ikke burde have et navn, der helt klart signalerer, hvad det er, den nuværende ordning går ud på: kulturstøtte måske, bibliotekspenge måske; jeg ved det ikke præcis.
Jeg kan se, at arbejdsgruppen har overvejet det, men det er jo ikke en afgift, vi taler om, det er faktisk kulturstøtte, men det er også en anerkendelse af, at værker stilles til rådighed for offentligheden på vore offentlige biblioteker.
er vi glade for i Socialdemokratiet, men vi er også stolte af den.
Det er faktisk den bedste i verden, også selv om ordningerne ikke altid kan sammenlignes.
I 1985 var ordningen på 76,4 mio. kr. og i 1997 på 141 mio. kr. Vores store nabo Tyskland støtter f.eks. med 80 mio. kr.
, så faktuelt, ikke bare procentvis, kan vi faktisk godt være glade for og stolte af den ordning.
Det var faktisk flot. Socialdemokratiet støtter som sagt forslaget, og vi vil i udvalget arbejde på, at det bliver hurtigt vedtaget, så det kan træde i kraft den 1. januar 1999.
Det er jo forudsætningen for, at overgrænsen på de 200.000 kr., som den er beskrevet i 91-loven, falder bort.
Jens Heimburger (KF), 1998-11-13:
Det Konservative Folkeparti kan også støtte det her lovforslag, som jo ikke drejer sig om særlig mange menneskers mulighed for at få indfødsret, men som dog alligevel rummer væsentlige punkter.
Det drejer sig om, at vi ligestiller børn, som er født i ægteskab, og børn, som er født uden for ægteskab, og det drejer sig om, at vi giver fædre og mødre ligestilling.
Endelig er vi mere smidige, når det gælder unge, der søger ud og dermed bliver klogere, og det skal selvfølgelig ikke ødelægge deres mulighed for at få indfødsret.
Som det sidste er nævnt to fagområder, auktionsledere og udøvere af vagtvirksomhed, og det er også helt i tråd med den holdning, som vi har tilkendegivet ved lignende lovforslag, nemlig at vi ønsker at øge integrationen i det danske samfund.
Så vi støtter lovforslaget.
Pernille Frahm (SF), 1998-11-13:
Den er også meget dækkende for det indtryk, vi har af det lovforslag, der ligger her.
Det er i høj grad et lovforslag, der har vores støtte, idet vi ser, at man her løser nogle af de helt konkrete og kontante problemer, vi har siddet med.
F.eks. har medlemmer af Indfødsretsudvalget fået henvendelser fra folk, der var stærkt forundrede over, at nogle af reglerne var så sære, som de var, især reglerne om unges mulighed for at blive statsborgere ved at afgive erklæring. Ophævelsen af kravet om indfødsret for auktionsledere og for personer, der udøver vagtvirksomhed eller indgår aftaler herom, er også et forslag, vi kan støtte.
jeg nok bliver nødt til at stille nogle spørgsmål til ministeren om gennem Indfødsretsudvalget, og det er det, der står i nr. 5 om adoptivbørn og om børn i det hele taget, og hvor der er en tilføjelse: »medmindre det udtrykkeligt er angivet, at et barn ikke skal være omfattet af erhvervelsen af indfødsret.«
Jeg forstår ikke, hvad den tilføjelse skal gøre godt for.
Desuden er der et forslag om muligheden for at indhente oplysninger fra forskellige registre, hvor jeg heller ikke er helt klar over, hvilke konsekvenser det får.
Men bortset fra, at vi gerne vil have fundet ud af de her områder i løbet af udvalgsarbejdet, håber vi, at udvalgsarbejdet vil gå hurtigt.
Det vil vi i hvert fald gøre hvad vi kan for.
Dorte Bennedsen (S), 1998-11-13:
Som en konsekvens af loven om Grønlands hjemmestyre kan sagsområder overgå til hjemmestyrets lovgivning og administration.
Og der står i bemærkningerne til lovforslaget, at det skal ske »ud fra hensynet til, at hjemmestyret får en udstrakt indflydelse på områder, der særligt berører grønlandske forhold.
« Nu kan der være mange andre områder, der også gør det, men jeg kan næppe forestille mig noget område, der er mere grønlandsk end det, som handler om hunde og dyreværn.
Og uden at ville genere nogen vil jeg vove den påstand, at hverken danske politikere eller danske embedsmænd er særlig kompetente, når det drejer sig om hundedistrikter og slædehundehold og den slags ting.
Så vi synes, det er fortræffeligt, at det nu overgår til hjemmestyret.
Og Landstinget står jo bag det og har drøftet det og ønsker det overført, og det har vores fulde tilslutning, og vi håber, at lovforslaget hurtigt kan blive gennemført.
Karen Rønde (V), 1998-11-13:
Venstre støtter lovforslaget.
Pernille Sams (KF), 1998-11-13:
Jeg kan gøre det lige så bemærkelsesværdigt kort: Det Konservative Folkeparti kan også tilslutte sig lovforslaget.
Ole Donner (DF), 1998-11-13:
Hvor kort kan det siges?
Vi går ind for lovforslaget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 1998-11-13:
Jeg vil gerne takke ministeren for hans forståelse, for jeg er klar over, at spørgsmålet ikke har været drøftet i regeringen.
Men den venlighed, som ministeren viste over for spørgsmålet, synes jeg tyder på, at man kan få en god udvalgsbehandling, hvor man bl.a. kan drøfte de mere komplicerede forhold, som forslaget om stedbarnsadoption jo også indeholder.
Frank Jensen (S), 1998-11-13:
Jeg skal for god ordens skyld kvittere for den pæne modtagelse.
Det lover godt for overdragelsen af dette område til det grønlandske hjemmestyre.
Tak for det!
Svend Aage Jensby (V), 1998-11-13:
Der er jo allerede meget detaljeret redegjort for lovforslaget, som jeg kan støtte.