runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-05-26:
Nu vil jeg igen bede Venstres og De Konservatives folketingsmedlemmer om at høre efter.
Skatteministeren står heroppe og siger, at vi skal vedtage et lovforslag, selv om vi ikke ved, hvor mange mennesker det omfatter, og selv om vi åbenbart ikke har mulighed for at finde ud af, hvor mange mennesker det omfatter.
Det kan Venstre og De Konservative da ikke være med til.
Vi vil da ikke være med til at vedtage en skattelov, hvor vi ikke ved, hvem den omhandler, og vi ikke ved, hvordan vi kan kontrollere, at de, den omhandler, betaler deres skat.
Så jeg må altså bede om, at vi får afbrudt behandlingen.
Peter Christensen (V), 2005-05-26:
Selv om vi efterhånden er vant til hr. Frank Aaens vanlige kærlighed til dramatik, så mener vi sådan set, at der overhovedet ingen grund er til at sende lovforslaget tilbage til fornyet udvalgsbehandling.
Vi mener, at de spørgsmål, der har været rejst under udvalgsbehandlingen, er blevet besvaret, og vi mener sådan set også, at de her supplerende svar, som ministeren lige nu har givet, netop er tilstrækkelige til, at vi kan vedtage lovforslaget.
I øvrigt synes jeg, at man bør have sigtet på, hvad formålet er med lovforslaget, nemlig at forbedre ordningen for beskatningen af søfolk, og at det netop opnås med det her lovforslag.
Hvad angår proceduren, mener vi afgjort, at lovforslaget har fået den behandling, det skal have.
Per Clausen (EL), 2005-05-26:
Nu er det jo bare sådan, at hvis vi tager bølgekraft, som var meget udførligt omtalt i Ingeniøren her i fredags, så er det sådan, at man jo havde et bølgekraftprogram, hvor man var kommet ganske langt i 2001, og i kraft af regeringens politik er den udvikling blevet sat i stå, eller rettere sagt den er blevet flyttet til udlandet.
Så mit spørgsmål er nu: Er det sådan, at regeringen og regeringspartierne i de forlig, man utvivlsomt skal lave i fremtiden, aktivt vil arbejde for, at der kan komme gang i udviklingen af bølgekraft i Danmark, altså med anvendelse af nogle af de forskningsresultater, man har opnået?
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-26:
Jeg kan ikke konkret love bølgekraft.
Jeg kan love, at vi vil gøre, hvad vi kan for at finde midler til at fremme vedvarende energi og også vedvarende energi, som har et markedsøkonomisk sigte.
Der har f.eks. omkring bølgekraft, som vi har set et sted i landet, i det vestjyske, været taget et meget flot initiativ og gjort en meget god indsats dér.
Men det er også sådan, at den slags initiativer bliver vurderet af de forskellige råd, at forskningen og udviklingen jo bliver vurderet af de mennesker, der har forstand på det, og som fordeler de penge, vi har til rådighed, til netop forskning og udvikling.
De har så givet nogle penge til bølgeenergien for at give mulighed for at udvikle det, og så må vi så se, hvad fremtiden byder inden for det område.
Frank Aaen (EL), 2005-05-26:
Det har vi også sagt tidligere.
Men når der henvises til, at skatteministeren har svaret her under tredjebehandlingen, så vil jeg bare gøre Venstres ordfører opmærksom på, hvad svaret gik ud på, nemlig at det spørgsmål, der er rejst, kendte ministeren ikke svaret på.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-26:
Fru Anne Grete Holmsgaard har ganske ret i, at der er et stort potentiale.
Det vil vi gøre alt hvad vi overhovedet kan for at udnytte, for det er ganske rigtigt, at en sparet energikrone rent faktisk er en tjent energikrone, og med hensyn til vores klima og CO2 og alle de forskellige forhold er det vigtigt, at vores husholdninger og vores erhvervsliv bruger den rigtige energi, bruger mindst muligt af den og bruger den så effektivt som overhovedet muligt.
Jeg forventer også med de forhandlinger, der rent faktisk pågår allerede i dag, at vi der når frem til en klar aftale i løbet af den kommende tid, som vil sikre, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan for at sikre de besparelser, som vi kan nå inden for fornuftige rammer.
Per Clausen (EL), 2005-05-26:
Nu synes jeg, at det er en god egenskab hos hr. Torben Hansen, at han har tillid til sine medmennesker, også når de kommer fra Venstre og Konservative, altså regeringen, så det vil jeg slet ikke kalde naivt.
Vi kan da håbe, at hr. Torben Hansen også får ret.
Jeg har så bare et enkelt opfølgende spørgsmål: Er hr. Torben Hansen ikke enig med mig i, at det, når man nu snakker om bølgekraft – vi kunne godt snakke om andre energiformer, det er jeg ikke uenig i – er meget vigtigt, at der både satses på forskning og tilskud i den fase, hvor man forsøger at få de her projekter til at køre, og hvor man skal have 1:1-forsøg?
Er han ikke enig i, at det, når det handler om at få gang i produktionen samtidig med at sikre, at der er en afregningspris, der gør det attraktivt for folk at investere i det, lige præcis er den måde, man kan sikre, at vi får løst vores energiproblemer på i fremtiden, og at man ikke der bare kan henvise til, at markedet skal klare det meget hurtigt?
Torben Hansen (S), 2005-05-26:
Hr. Per Clausens spørgsmål ligger meget tæt op ad det spørgsmål, som jeg tidligere stillede hr. Lars Christian Lilleholt under korte bemærkninger.
Jeg synes, at al erfaring og historik viser, at markedet ikke kan klare det her alene.
Der er i en periode behov for en bevidst offentlig, bevidst politisk indsats, hvor man siger: Det her vil vi satse på, vi vil bruge politisk energi og midler på, at det her skal være noget af det, som skal hjælpe os de kommende år.
Det kan være bølger, det kan være vind, og det kan være alt muligt andet.
Det er også derfor, at man har eksempelvis biogasaftaler og aftaler om mange ting, der stadig væk er løbende.
Men hvis man bare sætter sig ned og tror, at markedet kan løse det hele omkring udbygningen af vedvarende energi, kan jeg sige, at det kan markedet ikke.
Så sætter vi vores efterkommere i en frygtelig situation.
Tina Petersen (DF), 2005-05-26:
Dansk Folkeparti er ikke i tvivl om, at denne regering bl.a. sammen med Dansk Folkeparti har stået i spidsen for markante resultater på energiområdet.
Den politiske aftale fra den 29. marts fjernede barrierer for en nødvendig konsolidering og udvikling.
Det har ikke mindst bragt elmarkedet i den rigtige retning.
For Dansk Folkeparti er det fortsat vigtigt, at der kan skabes et overblik på energiområdet.
Hermed mener vi, at energiområdet for mange virker som en afgiftsjungle, som for den enkelte forbruger eller virksomhed godt kan virke uoverskuelig.
Derfor skal der fortsat være fokus på dette og hermed også på, at regeringen prioriterer dette.
Dansk Folkeparti har i ministerens tale bemærket, at den overordnede politik er, at energisektoren skal bidrage til vækst og velfærd i Danmark med bl.a. konkurrencedygtighed, effektivitet og ikke mindst et velfungerende marked.
Dansk Folkeparti kan da godt være lidt bekymret, for også her på energiområdet mærker man EU's indpas, senest med CO2-kvoterne.
Det er ikke, fordi vi ikke synes om det forpligtende globale miljøansvar, men vi mener dog, at fordelingen af miljøansvaret globalt ikke altid forpligter alle lande, bl.a. ikke Kina.
Dermed er fordelingen ikke retfærdig.
Dog har de i denne omgang fået en belønning, som giver dem en forbedret økonomi.
Danmark er og hører til blandt de lande, der er nået længst med at liberalisere, bl.a. på det nationale elmarked og på naturgasmarkedet.
Og det er ikke bare her i Danmark, at vi er i front.
Vores tidlige satsning på vindkraft har skabt gode resultater.
Hvem havde troet, at hver anden vindmølle her i verden ville være skabt af dansk teknologi?
Vi omsætter for ca. 20 mia. kr. årligt, hvoraf eksporten udgør ca. 90 pct., og vi beskæftiger 20.000 danskere i Danmark.
Dansk Folkeparti ser frem til ministerens energipolitiske redegørelse og det videre arbejde vedrørende den kommende energistrategiplan.
Torben Hansen (S), 2005-05-26:
Nu kan jeg forstå på Dansk Folkepartis ordfører, at vi lige skal have EU-vinklen med ind over.
Det vil jeg da meget gerne være med til.
Skulle jeg forstå Dansk Folkepartis ordfører sådan, at de ting, der kommer fra EU – altså energisparedirektiv, økodesigndirektiv, grønbog for europæisk forsyningssikkerhed og andre ting – er af det onde og med til at trække vores niveau for energiforsyning ned?
Er det sådan, jeg skal forstå Dansk Folkepartis ordfører, eller kan Dansk Folkeparti godt se, at det, der rent faktisk ligger på europæisk plan omkring de her ting, er med til, at vi i fællesskab kan begrænse både vores udledninger, og til, at vi kan hjælpe danske virksomheder?
Tina Petersen (DF), 2005-05-26:
Jeg må altså sige til hr. Torben Hansen, at han ikke kan have hørt efter, da jeg talte.
Her nævner jeg bl.a., at Kina ikke er en del af de aftaler, der ligger i Kyotoaftalen.
Torben Hansen (S), 2005-05-26:
Det er meget muligt, at Dansk Folkepartis ordfører siger, at jeg ikke har hørt Dansk Folkepartis tale, men jeg kan også forstå, at Dansk Folkepartis ordfører heller ikke hørte mine spørgsmål, så jeg vil gerne tage dem en gang til.
Mener Dansk Folkepartis ordfører, at de ting, som eksempelvis den europæiske grønbog for forsyningssikkerhed, der viser nogle linjer, hvor vi skal hen rent europæisk – økodesigndirektivet, energisparedirektivet, og jeg kan slet ikke komme i tanker om dem alle sammen – er af det onde for dansk energiforsyning og dansk energiforsyningssikkerhed?
Kan Dansk Folkeparti ikke godt se, at der her rent faktisk er et punkt, hvor EU har været med til at tage en førertrøje på, der også hjælper dansk energipolitik og danske arbejdspladser?
Det var EU-vinklen, jeg gerne ville have et svar på.
Tina Petersen (DF), 2005-05-26:
Til hr. Torben Hansen kan jeg sige, at Dansk Folkeparti selvfølgelig vil være en del af det ansvar og også tager del i og er aktiv inden for de her områder.
Jeg kan sige til hr. Torben Hansen, at jeg stadig væk ikke synes, at det er fair, at man pålægger nogle lande så store restriktive kvoter, som man har gjort i Danmark.
Der er mange virksomheder, som allerede på nuværende tidspunkt har reduceret så kraftigt, at der næsten ikke er mulighed for at reducere mere, hvorimod de i Kina bare kan køre løs, fordi de ikke deltager i det her globale ansvar.
Hermed synes jeg faktisk, at jeg siger, at jeg og Dansk Folkeparti ønsker at være en del af det ansvar.
Torben Hansen (S), 2005-05-26:
Det er nødvendigt med et program eller i hvert fald nogle satsninger inden for alle de områder, som desværre fik meget trange vilkår med den finanslov, der blev vedtaget af VK-regeringen og Dansk Folkeparti i februar 2002.
Jeg vil ikke stå og trække bølgekraft frem, men vi ved alle sammen, hvad der skete med vind, hvad der skete med sol, hvad der skete med bølger, og hvad der skete med nogle af de andre ting.
Derfor har vi også i Socialdemokratiet stillet forslag om, at der skal afsættes 5 mia. kr. til det her område inden for de næste 10 år til at sikre, at vi får de teknologier bragt frem igen, altså at man får afsat de nødvendige forskningsmidler.
Jeg håber så også og har indtil videre en naiv tro på, at den energihandlingsplan, som regeringen skal komme med på baggrund af 29. martsaftalen fra sidste år, også vil indeholde nogle fremskridt på det her område.
Og der kan også – eksempelvis inden for bølger – kun være tale om fremskridt, fordi der bestemt ikke er plads til flere tilbageskridt, da man så vil falde ud over kanten.
Per Clausen (EL), 2005-05-26:
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om jeg skal forstå det, fru Tina Petersen siger, på den måde – for det er jo ikke kun Kina, som ikke er med i Kyotoaftalen og ikke sparer på energien og den slags, det er f.eks. også USA – at fru Tina Petersen så er enig med mig i, at en af de ting, statsministeren kunne tale med George Bush om, når han nu kommer på besøg her den 6. juli, var, om USA skulle til at føre en ansvarlig energipolitik og miljøpolitik.
Det andet spørgsmål gælder de pæne ord, fru Tina Petersen sagde om det, der var sket med vindkraften i Danmark.
Skulle de forstås på en sådan måde, at vi også kan forvente, at Dansk Folkeparti vil støtte, at man gennemfører tilsvarende projekter, f.eks. på bølgekraftområdet, som man gennemførte tilbage i 1990'erne på vindkraftområdet, med henblik på at opnå de samme fremragende resultater både miljømæssigt, erhvervsmæssigt og beskæftigelsesmæssigt?
Når jeg nævnte USA, var det bare, fordi jeg ved, at statsministeren er gode venner med George Bush.
Det kan jo indimellem være nemmere at opnå resultater, hvis man snakker med sine venner, end hvis man f.eks. snakker med Kina.
Af en eller anden grund – jeg ved ikke, hvor jeg har det fra – tror jeg måske, at statsministerens muligheder for at påvirke USA er en anelse større end hans muligheder for at påvirke Kina, selv om der i begge tilfælde ville være god brug for en fornuftig påvirkning.
Det sidste svar forstår jeg simpelt hen ikke.
Fru Tina Petersen taler varmt om, hvordan alt det her med vindenergi er blevet sådan en enorm succes, på baggrund af de fornuftige ting vi gjorde i 1990'erne.
Og så afviser – afviser – fru Tina Petersen at bruge de samme midler i forhold til bølgekraft eller andre vedvarende energiformer.
Det kan jeg ikke forstå.
Hvis man ikke vil være med til at bruge de samme midler, skal man i hvert fald lade være med at være med til at tage æren for vindkraftens succes i Danmark.
Tina Petersen (DF), 2005-05-26:
Jeg tager altså ikke selv æren for det her og giver heller ikke regeringen æren for det.
Det er fra 1990'erne, men det er da så sandelig også noget, regeringen her har lavet.
Vi har jo fortsat.
Men det skal være på markedsvilkår.
Det skal være sådan, at man ikke dræner virksomheder, så de flytter til udlandet.
Man skal heller ikke bare pålægge forbrugerne ude i vores samfund det og sige, at de skal betale den ene grønne afgift efter den anden, altså bare blive ved med at pålægge.
Det her skal foregå i ro og mag, så den enkelte borger også kan være med.
Men jeg synes, at der er kommet en åbning, og vi skal da være glade for alle åbninger og tiltag, der kommer, og håbe på, at det her kan åbne op for, at man på et eller andet tidspunkt siger ja til at indgå de samme regler og den samme aftale, som resten af landene har.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-26:
Jeg vil godt have at vide, om fru Tina Petersen så også er enig med mig i, at der sådan set kun er én regional kraft på globalt plan, der kan løfte det her, nemlig EU.
Hvis der skal ske noget ud over 2008-2012, er det EU, der skal løfte den opgave.
Er fru Tina Petersen enig med mig i det?
Tina Petersen (DF), 2005-05-26:
Man har valgt at gå ind i Kyotoaftalen.
Nu var Dansk Folkeparti ikke med og ønskede ikke at tage Kyotoaftalen til sig, men man bliver jo nødt til at forpligte sig, når den er vedtaget, så det gør vi.
Vi forpligter os til den og mener bare stadig væk, at det er uretfærdigt.
Når jeg siger, at det er uretfærdigt, mener jeg, at man i Danmark har pålagt afgifter så kraftigt sammenlignet med andre lande, at man faktisk har udsultet virksomheder og næsten jaget dem ud for at kunne overleve.
Det er ikke rimeligt, når der er andre lande, som slipper.
Til hr. Johs. Poulsen kan jeg sige, at det selvfølgelig er Dansk Folkepartis indgangsvinkel, at vi går ind og forhandler og snakker om de tiltag, der kan være interessante.
Vi vil da gerne kigge på alle områder inden for energien.
Men vi vil som sagt ikke se det marked, hvor man pålægger afgifter og bliver ved med at pålægge virksomhederne nogle afgifter, miljøafgifter.
Det vil vi ikke, vi vil gerne se en udvikling på markedsvilkår.
Kan vi finde den løsning sammen, er vi også interesserede i, at vi gør noget mere ved både teknologien og forskningen, og også det alternative.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-26:
Hr. Lars Lilleholt sagde, at Venstre er indstillet på at arbejde for energibesparelser, og at forudsætningen er, at man ikke pålægger forbrugerne unødige omkostninger.
Nu synes jeg, det er vigtigt at få ryddet myter og forestillinger og fejlopfattelser på det her område væk.
Derfor vil jeg gerne have hr. Lars Lilleholt til at svare på, om han ikke er enig i, at der med energibesparelser er tale om et område, som det er en god privatøkonomisk investering at investere i.
Er hr. Lilleholt enig i, som regeringen har fremlagt, at der er et potentiale på 42 pct. af det nuværende el- og varmeforbrug, som er privatøkonomisk rentabelt, og at det derfor først kan komme på tale, at det bliver en udgift for forbrugerne, hvis man kommer over de 42 pct.?
Johs. Poulsen (RV), 2005-05-26:
Spørgsmålet var jo relativt enkelt, og jeg vælger at forstå det svar, jeg fik, som en slags ja.
Jeg synes nemlig, at der blev givet udtryk for en række synspunkter og også ambitioner på området, ikke mindst for vedvarende energi, som jeg mener kan bidrage til, at vi i høj grad kan komme videre, måske også på et bredt grundlag i Folketinget.
Jeg siger tak for det ja, som blev givet, og jeg forstår, at fru Tina Petersen, hvis det ikke bliver korrigeret nu, står ved det, hun der sagde.
Tina Petersen (DF), 2005-05-26:
Til hr. Per Clausen kan jeg sige, at det er klart, at vi er klar over, at Kina ikke er det eneste land, der ikke har deltaget i den her Kyotoaftale.
Der er USA – USA har jo så bekendtgjort, at de vil deltage i nogle af punkterne – og der er også andre lande end USA og Kina, når vi f.eks. snakker østlandene, så jeg synes egentlig, at der er et stort stykke arbejde forude for at få det globale til at hænge mere sammen.
Dansk Folkeparti mener bare stadig væk ikke, at det er retfærdigt, at man pålægger nogle noget, mens andre bare kan slippe.
Til det andet punkt om vindkraft kan jeg sige, at det er meget skægt, at hr. Torben Hansen i sin tale påpegede, at venstresiden havde haft et beslutningsforslag, der hed B 4.
I beslutningsforslag nr. B 4 nævner man meget om det her med vindkraften, og man nævner bl.a. også mange af de ting, som jeg har brugt i min tale om den udvikling, der har været.
Og den udvikling inden for vindkraft har jo været i denne regerings tid, så jeg ser ikke den problematik, som hr. Per Clausen ser.
Selvfølgelig vil vi da deltage, men det skal da være på markedsvilkår.
Det skal ikke være sådan, at man pålægger hverken virksomheder eller den enkelte forbruger i Danmark ekstra afgifter og afgifter og afgifter, for det er jo forbrugerne, der bliver sorteper i det her spil.
Per Clausen (EL), 2005-05-26:
Det er jo rigtigt, at der med udgangspunkt i regeringspartierne, SF og Enhedslisten blev igangsat en række projekter, forsøg og bevillinger til forskning og andre ting, som fik meget positiv betydning.
Der er et enkelt område, hvor det havde en meget positiv betydning frem til 2001, og det er bølgekraftområdet.
Med bølgekraften stod vi i 2001 netop der, hvor man ligesom var parat til at gå skridtet videre til også at anvende den.
Som man kunne læse i Ingeniøren her i fredags, sker der nu det, at bølgekraften skam udvikler sig ude i Europa – også på baggrund af de projekter, som vi stod bag frem til 2001, men nu foregår de altså i udlandet.
Er hr. Torben Hansen ikke enig med mig i, at det nu er nødvendigt med et program, der følger op på det, der blev stoppet i 2001?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-26:
Fru Tina Petersen sagde, at USA nu også var ved at være med på Kyotoprotokollen.
Jeg vil godt have fru Tina Petersen til at uddybe, hvad hun mener med det.
Mig bekendt har USA ikke sagt ja til noget som helst.
Der har været en helt uformel drøftelse af, om USA måske kunne satse lidt mere på forskning.
Problemet er bare, at det ikke nedbringer drivhusgasudslippet fra USA, som i dag bidrager med ca. en fjerdedel af det drivhusgasudslip, der er på globalt plan.
Lars Christian Lilleholt (V), 2005-05-26:
Bekymrer det ikke hr. Torben Hansen, at der ifølge Børsen er danske virksomheder, der forlader Danmark på grund af de politisk bestemte høje elpriser?
Jeg synes i allerhøjeste grad, det er fornuftigt, som fru Anne Grete Holmsgaard så ganske rigtigt siger, at vi gør alt, hvad vi overhovedet kan, for at tage de rammer, der er rentable på det her område, får lavet de besparelser, der er rentable og fornuftige.
Jeg er også enig i – og det er regeringen også indstillet på – at vi gør alt, hvad vi kan for at hjælpe husejerne og virksomhedsejerne til at få kigget på, i hvilke områder der er et potentiale, og også til at pålægge f.eks. de forskellige selskaber inden for området at udarbejde forslag til, hvordan det kan gennemføres på en fornuftig og en rentabel måde.
Torben Hansen (S), 2005-05-26:
Jeg kender ikke helt specifikt de artikler fra Børsen, som hr. Lars Christian Lilleholt henviser til, men jeg kan se, at der også er virksomheder, der kommer til Danmark, bl.a. på baggrund af at vi rent faktisk kan noget inden for hele sektoren for vedvarende energi.
Vi har set spanske Gamesa og indiske Suzlon komme hertil.
Vi kan altså rent faktisk se, at der også er mange, der kommer hertil.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-05-26:
Så vil jeg godt have at vide: Fornuftige rammer er vel, hvad der er privatøkonomisk rentabelt.
Er det ikke det?
Altså er hr. Lars Lilleholt enig i, at det er en fornuftig ramme at sige: Når vi har det her potentiale – bevares, det kan være, at der er nogle procenter, vi ikke kan tage – så stiler vi faktisk efter at tage det potentiale, der er privatøkonomisk rentabelt, hvilket vi jo også ved vil give et enormt boom i antallet af job på det private marked?
Torben Hansen (S), 2005-05-26:
Nu kan man jo høre på hr. Lars Christian Lilleholts tale, at der måske lidt er noget nyt på vej i regeringens holdning til vedvarende energi og dermed Venstres holdning, og det er da yderst glædeligt, men nu må vi så se, om handling kan følge ord her hen over sommerferien.
Det, jeg er meget interesseret i, tager også udgangspunkt i en artikel, som hr. Lars Lilleholt har i Børsen den 3. maj, hvor der bl.a. bliver sagt, at vindkraft skal være satsningsområde.
Og der skriver hr. Lars Christian Lilleholt: Et godt og velfungerende hjemmemarked for vedvarende energi er samtidig et godt grundlag for eksport og teknologi, viden og service.
Det er vi sådan set enige i.
Men når man så hører hr. Lars Christian Lilleholts tale, bliver der hele tiden nævnt, at det er markedet.
Er hr. Lars Christian Lilleholt af den opfattelse, at markedet alene kan klare at være med til at udvikle nye teknologier?
Eller er hr. Lars Christian Lilleholt ikke af den opfattelse, som vi også har set de seneste 20 år, at der er behov også for nogle bevidste støtteindsatser for at få nye teknologier hjulpet frem?