Magnus Heunicke (S), 2005-06-10:
Mange gode socialdemokratiske veldrevne kommuner har i det sidste år oprettet de her borgerservicecentre, og det er, fordi vi også er tilhængere af det, for det giver alt andet lige en bedre service til borgerne.
Men strukturreformen giver også mulighed for at udbygge de her centre, og det vil vi naturligvis også gerne være med til.
Så debatten herinde handler ikke om for eller imod én indgang til det offentlige.
Nej, debatten handler om, hvordan vi kan sikre borgernes rettigheder, når nu hele grundlaget for reglerne om samtykke og aktindsigt bliver lavet om.
Målet må selvfølgelig være, at folk ikke bliver trynet af det offentlige.
Vi vil tværtimod have mere gennemsigtighed og klarhed i det offentlige.
Vi mener faktisk, at kommunerne godt kan klare at komme mere frem i lyset, når det drejer sig om deres sagsbehandling.
Det her stof er jo meget kompliceret.
Der er nogle meget vigtige retsprincipper i spil her.
Derfor har vi i Folketinget også arbejdet meget grundigt med det.
Forskellige udvalg har været involveret for at finde ud af, hvilke konsekvenser det får for borgernes retssikkerhed.
Efter mange debatter, efter mange gode input fra juridiske eksperter og fra eksisterende borgerservicecentre er det altså endelig lykkedes nu, som vi også hørte det fra Venstres ordførers side, at få Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti til at blive opmærksomme på de faldgruber, som tegner sig.
Men jeg må sige, at der jo altså er tale om det rene makværk.
Det kan vi ikke stille os tilfreds med.
Når det handler om de her helt afgørende principper i et retssamfund, hvor borgerne skal have berettiget tillid til det offentlige, er vi altså pisket til at gøre tingene omhyggeligt.
Og omhyggelighed er vist ikke det, man kan påstå har præget ministerens ændringsforslag her.
Det lader til, at ministeren også godt selv er klar over det.
Det fremgår nemlig temmelig klart, når ministeren i sit sidste ændringsforslag, altså forslag nr. 7, direkte skriver, at man er nødt til at have en mere grundig gennemgang af forvaltningslovens § 29 – det er den, der fastsætter regler for samtykke – hvorefter loven om borgerservicecentre skal revideres.
Det er jo altså bare den helt omvendte vej at gå.
Regeringen vil først indføre markante ændringer, markante undtagelser og markante indskrænkninger i borgernes rettigheder for så bagefter at analysere, hvordan man sikrer borgernes rettigheder i fremtiden.
De andre ændringsforslag fra ministeren prøver så at rette op på skaderne ved at indføre bestemmelser, der skelner mellem interne og ikkeinterne dokumenter, kontrol- og ikkekontroldokumenter og nødvendige og ikkenødvendige dokumenter.
Men i stedet for de her lidt rodede regler, hvor der i sagens natur er stor risiko for fejl, foreslår en samlet opposition noget meget mere enkelt, som bliver støttet af de frontløberkommuner, der allerede er i gang i dag med at arbejde godt med borgerservicecentre.
Vores forslag sikrer gode og effektive borgerservicecentre, der samtidig fungerer i overensstemmelse med de gældende regler i forvaltningsloven og persondataloven.
Det vil overhovedet ikke ændre og indskrænke deres arbejde, har de sagt til os, og det må regeringen jo også lytte til, så vi vil gerne være med til at sætte arbejdet i gang med at analysere det her vigtige område, således at vi igen kan opretholde en god balance mellem den enkelte borgers retssikkerhed og en effektiv service, men det skal ske, før selve lovforslaget skal behandles.
Det vil være rigtigst at gøre det i den rækkefølge for at fastholde den danske retssikkerhedsmæssige værdi, også efter strukturreformen.