runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Altså, jeg tror ikke, at 3 kr. er noget incitament for nogen person til at flytte langt væk fra sit job, men nu er størrelsen af det her fradrag jo også afhængig af, hvor langt man bor fra sit job.
Derfor kan det sagtens være meget mere end 3 kr., og det vil det i langt de fleste tilfælde være.
Så jeg synes, at det er et eksempel, der meget dårligt illustrerer situationen, som hr. Dyrby finder frem.
John Dyrby (S), 2006-11-03:
Jo, det er det sådan set, for det er gennemsnittet af det statslige tilskud til yderkantskommuner i den her sammenhæng, så det er lige nøjagtig det, det er
Men jeg tager hr. Mikkel Denckers svar som et udtryk for, at Dansk Folkeparti nu erkender, at det her forslag ikke kommer til at flytte ret meget til yderkantskommunerne.
Det er en meget, meget lille håndsrækning, en meget, meget lille lillefinger, og det er sådan set det, der er i det.
Det tager jeg som udtryk for, at den her sag ikke er slut, men at vi kører videre med hensyn til udkantsområderne og regionspolitikken i andre sammenhænge også.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Jeg synes bare, at det eksempel med de 3 kr., hr. Dyrby finder frem, er et dårligt eksempel, men det kan vi jo diskutere i udvalgsarbejdet.
Jeg kan jo blot svare til det, hr. Dyrby spurgte til, og som også hr. Schack Pedersen fra Venstre spurgte til: Jamen det her forslag står jo ikke alene.
Der er jo mange andre initiativer, der også bliver taget, og som Dansk Folkeparti også støtter op om i forsøget på at gavne yderkantsområderne.
Så der bliver gjort en hel masse ting, og jeg er helt sikker på, at de ting samlet set virker, og det her bærer os blot et stort stykke hen ad vejen.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Nu skal hr. Torsten Schack Pedersen jo også være realistisk.
Hvis hr. Torsten Schack Pedersen læser vores lovforslag igennem, har det ikke været konstaterbart, at det har flyttet en eneste person fra vækstområderne til udkantsområderne.
Det var jo det, der var meningen med det.
Det var ikke meningen, at man udelukkende skulle bringe arbejdsløsheden ned i udkantsområderne.
Det skyldes ikke det lovforslag.
Det skyldes, at der trods alt er vækst i områderne.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Jeg går ud fra, hr. Poul Erik Christensen har læst lovforslagets bemærkninger, ligesom jeg selv har, og der står, at der ikke ligger noget statistisk materiale, som kan dokumentere, at de første 3 år har haft nogen effekt på tilflytningen.
Sådan husker jeg bemærkningerne, og jeg går ud fra, at hr. Poul Erik Christensen også har læst dem.
Så jeg har ikke adgang til noget materiale, som Det Radikale Venstre ikke har adgang til, jeg kan kun forestille mig, at når man får det her større pendlerfradrag ved at flytte langt væk fra sin arbejdsplads, jamen så må det da være attraktivt for nogle, og så må der kunne dokumenteres en effekt set over lang tid.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Baggrunden var jo netop, at jeg havde læst det, men da hr. Mikkel Dencker tager det, at det var en af baggrundene for det, med i sin ordførertale, havde jeg jo fornemmelsen af, at hr. Mikkel Dencker kendte nogle tal, som var årsag til det.
Det vil sige, at hr. Mikkel Dencker bekræfter, at vedrørende det argument har lovforslaget været virkningsløst.
Hvad kunne så få hr. Mikkel Dencker til at forestille sig, at det i den næste periode kunne have en positiv virkning?
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-03:
Jeg har ikke påstået, at der foreligger nogen dokumentation, som ikke eksisterer.
Det er såmænd det eneste, jeg påstår.
Det er den tankeproces, der har været i gang hos mig, og den tror jeg også godt hr. Poul Erik Christen selv kunne nå frem til, hvis han ønskede det, og hvis han ikke havde den her blokering over for regeringens forslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Det, der får mig til at tage ordet, er, at hr. Mikkel Dencker nævner, at lovforslaget også har til formål at få tilflytning til udkantskommunerne.
Er hr. Mikkel Dencker i besiddelse af tal, jeg ikke kender, på, hvor mange der egentlig er flyttet til udkantskommunerne på grund af dette meget beskedne bidrag til at pendle, som også hr. Dyrby har nævnt?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-03:
Og det er jo netop lavet for at sikre, at det er muligt for flere mennesker at blive boende i udkantsområderne, uagtet at mange mennesker har brug for at arbejde i de store byer.
Nu er det så tid til en revision, og samtidig har vi med kommunalreformen fået lavet nye kommunale strukturer.
Der er kommet nye kommuner til, der er nye styrker rundtomkring i landet.
Derfor virker det både rigtigt, godt og fornuftigt at lave en ny midlertidig ordning, som kan styrke de udkantsområder, som stadig væk har behovet for at vise, at det kan være attraktivt og i orden at bo i de områder, også selv om det typisk betyder, at man er nødt til at arbejde meget langt væk.
Vi synes også fra konservativ side, at det er ganske fornuftigt, at ordningen igen revideres i 2013, fordi landet jo netop udvikler sig, nye styrker kommer til og nye områder kan ende med at være udkantsområder, og derfor synes vi faktisk, at det er ganske fornuftigt, at man laver en model, hvor man sikrer, at det er de områder af landet, der reelt har det største behov, der også får det her bidrag til deres befolkningsudvikling.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Det er korrekt forstået, at vi ikke støtter forslaget.
Det er ikke korrekt forstået, at vi ikke tror, at det kan hjælpe ganske få personer.
Men vi synes, at forslaget er mere populistisk, end det egentlig hjælper noget reelt.
Det Radikale Venstre vil gerne være med til at få et Danmark i balance.
Vi ønsker bare ikke, at vi skal være festtalere.
Vi mener, at det skal ske via lovgivning i Folketinget.
Derfor er det vigtigt, at man får lavet reformer, ikke kun på dette område, men også på mange andre.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-03:
Jeg må forstå hr. Poul Erik Christensen sådan, at Det Radikale Venstre så slet ikke vil være med til at gøre noget som helst.
Altså, fordi det her forslag i sig selv ikke kan være den eneste løsning, så vil man fra radikal side bare slet ikke være med.
Har Det Radikale Venstre glemt, at det her oprindelig er en del af regeringens regionale vækststrategi og dermed altså en del af en samlet pakke?
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-11-03:
Jeg bliver lidt bekymret på Det Radikale Venstres vegne.
Det Radikale Venstre kan sådan set godt se, at det her forslag bidrager til at sikre en bedre balance, men alligevel vil man ikke støtte det, fordi man ikke får 7.000 andre ting med oven i hatten.
Er det korrekt forstået?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-11-03:
Jeg sidder her og får sådan en lidt underlig fornemmelse i maven over det, den radikale ordfører siger.
Det er, som om man fra Det Radikale Venstres side bare har besluttet sig for, at hvis man ikke kan løse hele problemer, skal man ikke forsøge at gøre det så godt, man kan; fordi der er nogle udviklingsproblemer i vores samfund, er det ikke godt nok kun at lave den her løsning.
Det kan vi sådan set være enige om, der skal mange andre ting til, men det er da lidt underligt, at man ikke vil tage et skridt på vejen.
Jeg må da indrømme, at sammenligningen med sogneindsamlinger om søndagen undrer mig sådan lidt, fordi hvorfor er det problematisk, at man også forsøger at hjælpe de svageste ved at lægge penge i kirkebøssen?
Jeg mener da, det er et bidrag, og jeg tror, at for de mennesker, der får den hjælp, uanset om det så er fra indsamlingerne i kirken om søndagen, eller om det er fra pendlerfradraget i det her lovforslag, ja, så gør det altså en forskel, som kan være med til at styrke helhedsbilledet.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-11-03:
Efter debatten er det jo nok ikke nogen stor overraskelse, at Det Radikale Venstre ikke kan tilslutte sig det fremsatte forslag, ikke fordi vi ikke ønsker mere udvikling i udkantskommunerne, vi ønsker netop mere udvikling i udkantskommunerne, men fordi 35 mio. kr., som specifikt retter sig mod enkelte pendlere, mere er et populistisk end det er et reelt forslag, og reelt giver det jo ikke nogen mulighed for at få Danmark i balance.
Jeg synes, forslaget er problematisk, og derfor kan Det Radikale Venstre ikke tilslutte sig forslaget.
Jeg er da ked af, at fru Charlotte Dyremose har fået en underlig fornemmelse i forbindelse med min ordførertale, og at regeringen gør det så godt, den kan.
Jeg kan bare konstatere, at så gør den det ikke ret godt.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-07:
Jeg tror, Venstres ordfører skal prøve at gå ud og kigge lidt på det rigtige liv.
For det er jo sådan, at slagterierne effektiviserede afhentningstiderne meget voldsomt, og det vil sige, at det sagtens kan tænkes, at grisene bliver afhentet meget tidligt om morgenen.
Så kunne det måske tænkes, at der var landmænd, der syntes, at det var rarere at sætte svinene i udleveringsrum om aftenen end at stå meget tidligt op.
Derfor mener jeg faktisk ikke, det er relevant, når Venstres ordfører siger, at det gør man ikke mere end højst nødvendigt.
Jo, det kunne meget vel tænkes, at det er sådan.
Hvis det nu er tilfældet, og det kan vi få afklaret under udvalgsarbejdet, er Venstre så klar til at kigge på det?
Karsten Nonbo (V), 2006-11-07:
Nu tager ordføreren jo patent på det rigtige liv.
Vi er altså flere, der har patent på det rigtige liv.
Jeg kommer også fra et landbrug.
Jeg kommer fra et landbrug, hvor man tager tingene sådan rimelig afslappet, gør tingene praktisk.
Det er ikke sådan, at man er dyremishandler i det almindelige landbrugsliv.
Man gør jo ikke mere end højst nødvendigt, og derfor ser jeg ikke noget problem i lovforslaget, som det ligger.
Christian H. Hansen (DF), 2006-11-07:
Jeg synes, den bemærkning om at klappe hesten var så god, at jeg lige smilede lidt af den.
Lovforslaget er delt op i nogle elementer, som man ønsker rettet, og der er nogle af elementerne, Dansk Folkeparti kan støtte.
Med hensyn til det første element må jeg bare tage udgangspunktet, at vi som mennesker jo har adgang til vand 24 timer i døgnet, så det mener jeg grundlæggende at dyr også skal have.
Den socialdemokratiske ordfører var så inde på noget med Økologisk Landsforening.
Jamen de argumenter, der er kommet derfra, kan vi da godt høre lidt om under udvalgsbehandlingen, men som udgangspunkt støtter vi, at dyrene skal have adgang til vand.
Det næste, jeg vil sige, går på, at Dyreværnsrådet er kommet med en udtalelse, som siger, at dyrevelfærdsmæssig hensyntagen ikke nødvendiggør et forbud mod fuldspaltet gulv i udleveringsrum.
Det element ønsker vi skal udgå af lovforslaget, hvis ministeren skal have det her lovforslag godkendt.
Vi kan godt kigge på det under udvalgsbehandlingen, men som udgangspunkt kan vi ikke støtte den del af lovforslaget.
Jeg må hellere lige sige, at grunden til, at vi ikke kan støtte det, jo er, at vi som udgangspunkt ikke mener, at svin skal opholde sig på de her fuldspaltegulve, heller ikke selv om de, som man skriver i lovforslaget, kun skal gøre det i 12 timer ad gangen.
Endelig vil jeg sige, at det, som bliver ændret i forhold til nogle bestemmelser, man har truffet i sin tid, hvor man så ikke lagde strafmuligheden ind, kan vi støtte.
Med hensyn til det, der står om, at der i lovforslaget er gjort bemærkninger om, at vi jo dengang i 2003 skrev noget om, at der skulle være en tilstrækkelig mængde halm, ønsker vi faktisk at få præciseret, når vi nu er i gang, hvad en tilstrækkelig mængde halm er.
Det er ikke præciseret i lovgivningen tidligere, det er ikke præciseret i det, der kommer frem her, og det ønsker vi under udvalgsbehandlingen at få kigget på, nemlig om man har en mulighed for at præcisere det dybere og mere nøjagtigt, således at myndighederne har en klar linje at gå efter, således at svin kan få den nødvendige mængde halm.
Med de bemærkninger skal jeg sige, at vi ikke er negative, men konstruktive under udvalgsbehandlingen.
Som udgangspunkt går jeg ud fra, at der er flertal for, at vi ikke får indført begrebet fuldspaltegulve igen, heller ikke i udleveringsrum.
Men hvis det er sådan, at det hele står og falder med, at vi så skal ind og kigge på den tidsmæssige konsekvens, er vi villige – men det er en lille villighed – til at gøre det, fordi vi ønsker, at man laver den bedste lovgivning for svin som overhovedet muligt.
Det kan godt være, at Dyreværnsrådet har indstillet det her, men vi er i Dansk Folkeparti ikke enige, og det er vi ikke, fordi der er andre dyreværnsorganisationer, der siger det stik modsatte, og dem har vi så valgt at lytte til i det her tilfælde.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-07:
Der var specielt en bemærkning, som den konservative ordfører kom med, som jeg synes var meget velanbragt.
De Konservative går ikke på kompromis med dyrevelfærd, så tingene skal altså ikke ske med hensyntagen til landmandens økonomi.
Jeg synes, det er meget relevant at have det synspunkt, men i forlængelse af det vil jeg godt spørge, om det er i overensstemmelse med det, når man stadig mener, at dyrene godt må gå op til 12 timer i et udleveringsrum, for det er jo netop her, der sker nogle dyrevelfærdsmæssigt problematiske ting.
Vi er jo alle sammen meget imod, at dyr skal fragtes meget langt i mange timer, og man kan vel sige, at forskellen mellem at blive fragtet og stå i et udleveringsrum ikke er så forfærdelig stor.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-07:
Jeg siger tak til hr. Kristen Touborg for dette spørgsmål, for det giver mig ligesom mulighed for at uddybe, hvad meningen var.
Som jeg sagde før, tror jeg på det gode i mennesker, og derfor tror jeg også, at en landmand ikke vælger at lade sine dyr stå længere end højst nødvendigt i disse udleveringsrum.
Så er der en ting i forbindelse med de ekspertudtalelser, der er kommet, som er påfaldende.
Der er faktisk udtalelser, der går i hver sin retning, og det er derfor, jeg siger, at i udvalgsarbejdet er der virkelig behov for at få uddybet, også over for os, der ikke er landmænd, hvad der er rigtigt, og hvad der er forkert i de udtalelser, for vi ønsker jo ikke, at dyrene skal lide unødigt, heller ikke i tiden før de skal køre i bil.
Vi vil gøre alt for, at dyrene også her får de bedst mulige forhold, så jeg mener det virkelig, når jeg siger, at vi ikke vil gå på kompromis med dyrevelfærden.
Kristen Touborg (SF), 2006-11-07:
Jeg har også lige et spørgsmål til det tredje element i lovforslaget, nemlig om tildeling af halm til dyrene.
Det drejer sig godt nok mest om straf, men jeg vil godt spørge De Konservative, om man er indstillet på, at det skal præciseres nærmere, hvad tilstrækkelige mængder halm er, for det er jo temmelig uklart i øjeblikket.
Det er ikke helt ligegyldigt, om det er dyrlægen eller landmanden, der afgør det, så jeg vil godt høre, hvad De Konservative siger til det.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-07:
Det er jo også et spørgsmål, vi efterhånden har drøftet nogle gange her i salen, så jeg synes da, det efterhånden er på sin plads at få en definition af, hvor meget det skal dreje sig om.
Hr. Kristen Touborg har jo fuldstændig ret i, at forslaget koncentrerer sig om det, der manglede før, nemlig en straffastsættelse for forholdet.
Men jeg så da meget gerne, at vi fik tilendebragt diskussionen om, hvad der er tilstrækkeligt med halm til en gris, så det kunne komme på plads.
I forslaget drejer det sig jo især om at få forglemmelsen angående straffen med, men skulle det andet komme med i købet, ville det da passe mig fint.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-07:
Tak for bemærkningerne fra ordføreren.
Grunden til, at jeg beder om ordet nu, er, at jeg studsede lidt over hr. Allan Niebuhrs bemærkning om, at det jo bare er maksimum 12 timer, svinene skal stå i disse udleveringsrum, og at landmændene ikke vil lade dem stå der længere end allerhøjst nødvendigt.
Det er jo vigtigt at slå helt fast, at opholdet i udleveringsrummene er første fase frem mod slagtning.
Den fase kan være rigtig lang, og det, det gælder om, er at få den gjort så kort som muligt, så svinene er i velkendte omgivelser så lang tid som muligt indtil slagtningen.
Derfor er enhver time i et udleveringsrum en time for meget i mine øjne, og derfor mener jeg ikke, vi bare kan sige, at det finder landmændene selv ud af, så jeg vil spørge hr. Allan Niebuhr: Hvad siger han til forslaget fra Dyrenes Beskyttelse om at sige maks. 6 timer i et udleveringsrum?
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-07:
Hvis jeg sagde »bare 12 timer«, skulle det ikke forstås sådan, at jeg mener, at 12 timer ikke kan være lang tid.
Jeg sagde, at det er maksimum 12 timer, og så var det, jeg henviste til udvalgsarbejdet.
Hvis det viser sig, at vi kan få defineret nogle af de forskellige udtalelser i sagsmappen nærmere, vil jeg da meget gerne se på det, og hvis det viser sig, at eksperterne kan blive enige om, at 6 timer må være nok, må vi da selvfølgelig tage udgangspunkt i det.
Men jeg synes altså, der ligger forskellige udtalelser i papirerne, og derfor er det noget af det, vi skal se på i udvalgsarbejdet.
Men jeg tror ikke, jeg sagde »bare 12 timer«.
Jeg sagde »maks. 12 timer«.
Mette Gjerskov (S), 2006-11-07:
Tak for det, men skal det forstås sådan, at hvis det viser sig i udvalgsarbejdet, at reglerne bliver brugt sådan, at svinene bliver sat ud i bilen, kørt ud på gårdspladsen og så holder her til næste morgen, hvor det er mere praktisk at køre dem på slagteriet, så de holder der i både 10 og 12 timer, vil Det Konservative Folkeparti og hr. Allan Niebuhr så være med til at lave nogle begrænsninger på det område?
Christian H. Hansen (DF), 2006-11-07:
Nu har vi drøftet, om timetallet kan reduceres, og der er åbenbart nogle, der mener, at man kan godt have disse fuldspaltegulve, fordi der ikke er så lang tid igen til slagtningen.
Men vil den konservative ordfører ikke indrømme, at det også rent kontrolmæssigt faktisk ville være bedre bare at lade det være, som det er i dag?
Det næste spørgsmål er: Kan den konservative ordfører forklare os, om det er Dyreværnsrådet, der simpelt hen har presset ministeren til at tage det med i lovforslaget, eller hvem det ellers kunne være, der har presset ministeren til at tage det med?
Karsten Nonbo (V), 2006-11-07:
Jeg tror ikke, der er nogen landmænd, der har svinene længere i udleveringsrummet end højst nødvendigt, fordi jo længere tid de har dem der, jo mere rengøring er der efter dem.
Så det med at indlægge de 12 timer skaber en rimelig balance, og den finder vi er ganske o.k.
Det er ikke et mindstekrav, det er et maksimumkrav, og jeg kunne forestille mig, at man går længere ned i mange tilfælde.
Jeg kan desværre også forestille mig, at man bruger op til 12 timer.
Allan Niebuhr (KF), 2006-11-07:
Jeg vil altså stadig fastholde, at lovforslaget opererer med maks. 12 timer i udleveringsrum, og jeg siger bare, at hvis man går ind i et udvalgsarbejde, må man selvfølgelig være lydhør over for de ting, der måtte dukke op undervejs i drøftelserne, også med hensyn til om tiden skal ændres.
Det står i lovforslaget, og definitionen i forslaget af et udleveringsrum kan vi gå ind for.
Som jeg sagde før, støtter vi lovforslaget, som det ligger, men vi lytter gerne til det, der måtte komme frem i udvalgsarbejdet.
Kristian Pihl Lorentzen (V), 2006-11-07:
Som det også var tilfældet med lovforslag nr. L 46, skal vi nu behandle et lovforslag, der har til formål at gennemføre en parallelaftale mellem Danmark og Det Europæiske Fællesskab.
Lovforslag nr. L 47 har til formål at få gennemført en parallelaftale om forkyndelse af retslige og udenrigsretslige dokumenter i civile og kommercielle sager i dansk ret.
Parallelaftalen blev forelagt Europaudvalget og Retsudvalget
og er blevet undertegnet i oktober sidste år.
Aftalen indebærer, at Danmark på et mellemstatsligt grundlag tilknyttes forkyndelsesforordningen.
Konkret vil parallelaftalen indebære, at der vil gælde de samme regler om forkyndelse af retslige og udenrigsretslige dokumenter på tværs af grænserne mellem EU's medlemslande.
Det vil sige, at reglerne i forkyndelsesforordningen vil gælde i alle EU's medlemslande.
I dag sker forkyndelse på tværs af grænserne i forholdet mellem Danmark og de øvrige EUlande på grundlag af Haagerkonventionen fra 1965.
Forkyndelsesforordningen er da også baseret på reglerne i Haagerkonventionen, men de er blevet revideret og moderniseret og er dermed mere tidssvarende.
Venstre er positive over for, at der gennemføres en parallelaftale, der knytter Danmark til forkyndelsesforordningen, fordi forkyndelsesforordningen gør det lettere og hurtigere at gennemføre forkyndelserne på tværs af grænserne i EU i forbindelse med f.eks. civile og kommercielle retssager.
Lad mig afslutningsvis slå fast, at parallelaftalen om tilknytning til reglerne i forkyndelsesforordningen vil kunne indgås i fuld respekt for vores retslige EU-forbehold.
Det skyldes simpelt hen, at mellemstatsligt samarbejde på det civile retslige område ikke er omfattet af forbeholdet.
Venstre støtter lovforslaget.
Per Kaalund (S), 2006-11-07:
Dette lovforslag, L 47, minder jo i sin teknik meget om det foregående lovforslag, nemlig derved, at der er tale om en parallelaftale mellem Danmark og Det Europæiske Fællesskab, og denne sag er der udelukkende på grund af vores retlige forbehold.
Jeg kan sige, at Socialdemokratiet kan støtte lovforslaget.
Mikkel Dencker (DF), 2006-11-07:
Jeg skal ligesom under behandlingen af L 46 understrege, at følgende fremføres på vegne af Dansk Folkepartis EU-ordfører, hr. Morten Messerschmidt, der desværre ikke kan være til stede under denne førstebehandling.
Regeringen lægger i sit lovforslag ikke skjul på, at der også i L 47 er tale om en stort set enslydende forordningstekst i forhold til de regler, som vi kender fra Haagerforkyndelseskonventionen.
Dansk Folkeparti er tilhænger af Haagerkonventionen.
Naturligvis giver det god mening, at vi med nærmere angivne betingelser og undtagelser accepterer forkyndelse af såvel retslige som udenretslige dokumenter og aftaler i Danmark.
Det er ganske enkelt forudsætningen for, at vi kan have en så international juridisk interaktion, som Danmark i dag nyder godt af.
Det handler om tillid, og uden tillid er der ingen handel.
Derfor skal der ikke lyde nogen beklagelser fra Dansk Folkeparti med hensyn til det materielle retsindhold.
Igen handler det altså ikke om, hvorvidt vi ønsker at lovgive, men om hvordan.
Som bekendt er Haagerkonventionen i dag gældende for lande både i og uden for Europa.
Så Haagerkonventionen forgår ikke, blot fordi EU har fået den tanke, at man vil lave en forordning, der dækker området for EU-landene.
Og Danmark bliver ikke smidt ud af Haagerkonventionen, hvis vi insisterer på, at dette område skal fastholdes på konventionsplan og ikke gøres til et overstatsligt anliggende, hvilket en forordning uvægerligt fører til.
Dansk Folkeparti er grundliggende modstander af, at regler, der indtil nu har fungeret godt på mellemfolkeligt niveau, skal laves om til overstatslige regler, hvor EF-Domstolens rolle bliver markant større, og hvor landenes indflydelse bliver tilsvarende mindre.
Derfor er vi også skeptiske over for denne lov.
Man kunne spørge, hvad det egentlig er, der har været så dårligt ved Haagerkonventionen, at man nu mener, at den skal skrottes.
Det er da også klart, at der isoleret er tale om nyskabelser, når man åbner for elektronisk forkyndelse, fastsætter regler om, at forkyndelse skal ske hurtigst muligt, og fastlægger tidspunkt for, hvornår en forkyndelse anses som værende forkyndt.
Men disse forbedringer er jo ikke noget argument for at nedlægge konventionen og lave den om til en forordning.
For alle disse forbedringer, som Dansk Folkeparti faktisk er tilhænger af, kunne jo sagtens have været tilført konventionen.
Der findes ikke et eneste sagligt argument for, at dette nu skal være et forordningsområde.
Ligesom under L 46 skal jeg derfor understrege, at vi i Dansk Folkeparti er arge modstandere af EU's overnationale model.
Vi er modstandere af, at der tages indflydelse fra den danske Højesteret, som overføres til EF-Domstolen.
Derfor er vi også imod de to lovforslag, vi behandler her: L 46 og nu L 47.