runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Nu har man ude i kommunerne kunnet opleve en topstyret, topbestilt sparerunde på 1,5 mia. kr., som man må sige at regeringen og Dansk Folkeparti er ansvarlige for.
Jeg spørger så mig selv: Hvorfor er det, at man ikke har taget amterne med i det her lovforslag?
Der var jo også en række amter, som ikke havde overholdt den aftale, der var indgået med regeringen.
Hvorfor er amterne ikke taget med i den her stramme styring?
Ole Glahn (RV), 2006-04-04:
Nu brugte hr. Leif Mikkelsen på et tidspunkt udtrykket, at det er meget naturligt, at man giver mulighed for at foretage det her indgreb, hvor man går efter hver enkelt kommune.
Jeg vil gerne bede hr. Leif Mikkelsen om at udbygge hr. Leif Mikkelsens forståelse af begrebet naturligt.
Når man ser på KL's svar på høringen, tager de skarp afstand fra, at man går individuelt efter kommuner, og det har ikke været kutyme i mange år.
Så jeg vil gerne høre: Hvori ligger det naturlige?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Det var ikke, fordi jeg ikke kunne forstå svaret, det kunne jeg godt, men det var ikke svar på det, jeg spurgte om.
Jeg spurgte: Når regeringen aftaFttmo070.fm Page 5358
Monday, May 29, 2006 9:56 AM ler med KL, det var hr. Poul Nødgaard meget optaget af lige før, hvordan man skal håndtere den kommunale økonomi, er det så sådan, at regeringen fastsætter, hvad der er rammen for serviceudgifterne, eller er det sådan, at det er en forhandling, hvor man kan forestille sig, at der justeres på den pågældende serviceramme?
Er det en forhandling, eller er det en udmelding fra regeringen?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Monday, May 29, 2006 9:56 AM nomi, og hvis man havde været i den her situation, så ville man ud fra de her idealbetragtninger – pæne signaler til kommunerne om selvstyre – simpelt hen bare, med blod, sved og tårer, have ladet stå til?
Er det hovedsignalet fra fru Pia Gjellerup?
Hvis svaret ikke er bekræftende – nej, vi har et ansvarligt Socialdemokrati, som ikke vil lade stå til – så fortæl mig lige: Hvordan ville Socialdemokratiet så have klaret den her sag?
Svaret er nemt; hvis det er sådan, at man bare vil lade stå til, så er det bare et ja.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Jo, det påvirker bestemt.
Jeg er bare ikke i tvivl om, at det er rigtigt at hente pengene der, hvor overskridelsen finder sted, i stedet for ved en kollektiv afstraffelse, hvor man kunne komme i en situation, hvis man skulle effektuere det her lovforslag, at man så skulle ud og hente penge der, hvor kommunerne alligevel levede op til den aftale, der var indgået.
Det ville faktisk være svært at forklare på de steder, hvor man så skulle gøre det.
Det er sådan set nemmere at forklare det rimelige i at sige: De, der ikke finder på plads, er også dem, der bidrager.
Det er det, der ligger i lovforslaget.
Ole Glahn (RV), 2006-04-04:
Jeg er jo ikke i den situation, at jeg skal svare nu, det kan jeg måske få lejlighed til senere.
Men jeg vil bare sige: Gør det ikke noget indtryk på hr. Leif Mikkelsen, at den partner, som man forhandler med, mener, at man piller ved og ændrer noget meget principielt, når man går efter hver enkelt kommune?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Ja, der er i hvert fald et naturligt element i at sige, at hver enkelt kommune nu har gennemgået sine budgetter og er nået frem til af egen drift, at det her så er de tal, man tror på – og nogle har taget større skridt end andre i den proces.
Og vi har lagt en målestok ind, der hedder, at hvis kommunerne under et overholder den, så skal det her lovforslag ikke bruges.
Men skal det bruges, så er det vel egentlig ret og rimeligt at sige, at de, der så ikke har levet op til de tal, de selv har foreslået, også er dem, der betaler differencen.
Alternativet er jo, vil jeg sige til hr. Glahn, at man også i givet fald skulle gå ud og hente penge i de kommuner, der har nået tallet.
Ville det være radikal politik? kunne jeg så passende spørge tilbage.
Ole Glahn (RV), 2006-04-04:
Det Radikale Venstre har altid stået for en ansvarlig økonomisk politik, og det mener vi også at vi skal gøre i denne her situation.
Men det er jo altså også en kendsgerning, at Kommunernes Landsforening har regnet ud, at det her faktisk ville koste 2 mia. kr.
Derfor må man sige, at det er en ekstraordinær situation, vi står i nu her, hvor man skal indføre så mange nye love i en forholdsvis kort periode, og det giver altså en belastning af de kommuner.
Så fra Det Radikale Venstres side ville vi have sagt, som jeg sagde nu, at der var det nok en beregning på de der 1,5-2 mia. kr., som man gav lov til at bruge i denne situation, og så strammer man til, når nu man får stordriftsfordelene i de nye kommuner.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Nu tror jeg ikke, det bliver nødvendigt at fire nogen steder.
Virkeligheden er jo, at der i forbindelse med kommunalreformen ligger en lang række gevinster forude, gevinster, som vil komme over tid, og som er penge, der bliver i kommunerne, når nu de større kommuner kommer til at fungere, og man henter de rationaliseringsgevinster hjem, der findes ved at de større kommuner effektiviseres; det kan være i form af udlicitering i henhold til den tidligere debat, der har været her i salen.
Der kan være mange andre begrundelser for, at kommunerne præcis får større muligheder for at få en bedre økonomi, og det er penge, de selv beholder til deres drift.
Så der er masser af muligheder for at øge serviceniveauet i fremtiden både ved den økonomiaftale, der bliver indgået, som indeholder en stigende udgift, plus de gevinster, der kommer i forbindelse med kommunalreformen, som jo slet ikke er hentet endnu, de er kun i deres vorden.
Kristen Touborg (SF), 2006-04-04:
Hr. Leif Mikkelsen er altså ikke klar til at indrømme, at regeringen tog fejl, men kommer dog alligevel med en indirekte indrømmelse af, at det altså bliver lidt dyrere, end regeringen havde tænkt.
Nu er mit spørgsmål til hr. Leif Mikkelsen: Hvor mange milliarder yderligere tror regeringen det bliver nødvendigt at fire på i forbindelse med, at kommunalreformen skal implementeres
Monday, May 29, 2006 9:56 AM med it-systemer og alle de øvrige udgifter, der måtte komme i den forbindelse?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Det tror jeg såmænd ikke.
Men det er en erkendelse af, at vi er i et overgangsår, og at der er synliggjort tal, som har øget omkostningerne.
Det er så blevet accepteret, at der kan øges ud over det, der var forudsat ved aftalen året før.
Og det er da meget menneskeligt og forståeligt, at man ser på, hvordan det ser ud nu.
Vi er tættere på.
Den 15. februar er vi endda i gang med den periode, hvor der er dobbelt besætning i kommunerne, både nye og gamle kommuner, og hvor vi så er tættere på realiteternes verden og tager andre hensyn.
Det er da ganske fornuftigt, når nu processen blev, at man skulle genåbne budgetterne.
Kristen Touborg (SF), 2006-04-04:
Hr. Leif Mikkelsen redegør i sin ordførertale meget nøje for, at kommunalreformens udgifter allerede er inkluderet i den aftale, regeringen har lavet med KL, altså økonomiaftalen.
Med lovforslaget lægges der altså op til, at der øges med en halv milliard kroner derudover.
Er det så en erkendelse af, at regeringen tog fejl, når regeringen hele tiden gik ud og sagde: Der er fuld dækning for kommunalreformens udgifter?
Den halve milliard kroner, der øges med, er det en erkendelse af, at regeringen tog fejl?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Nu kan jeg forstå på hr. Arne Toft, at han er mest glad for den tidligere regeringsperiode, og det er ret forståeligt.
Jeg er mest begejstret for den her regeringsperiode, så der er jo en fin balance i det.
Ja, det er rimeligt.
Det er også derfor, der er taget hensyn i de aftaler, der er indgået mellem KL og regeringen.
Der er taget hensyn, således at der er ekstra midler til indførelse af en kommunalreform, til overgangen til et nyt kommunestyre.
Der er taget hensyn til det.
Så er der ydermere taget hensyn til det i den aftale, der er indgået i kølvandet på, at vi har haft åbnet budgetterne, hvor vi er nået frem til, at det nu er en halv milliard kroner, som man reelt set får oven i det, der i sin tid var aftalt ud over den stigning, der i forvejen lå i aftalen mellem KL og regeringen.
Lægger vi det sammen, er der taget et meget fint hensyn.
Der er en meget stærk udvikling, måske også stærkere end økonomien på sigt vil kunne holde til år efter år.
Så der er taget de særhensyn, som hr. Arne Toft efterlyser, i meget vid udstrækning, når man lægger tallene sammen.
Så enkelt er det.
Arne Toft (S), 2006-04-04:
Hr. Leif Mikkelsen sagde fra talerstolen, at den tidligere regerings politik gav gældsætning og dårlig økonomi, og det er ikke sandt.
Den tidligere regering afbetalte meget på betalingsbalancen, den skabte en god økonomi, og folk kom i arbejde.
Når man laver aftaler med KL, erkender KL jo altid, at det er Folketinget, altså regeringen, der laver lovene, og så siger man i KL, at man selvfølgelig vil overholde de ting.
Jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Synes hr. Leif Mikkelsen ikke, det ville være rimeligt, at man i en overgangsperiode, hvis nogle kommuner ikke kan overholde deres budgetter, som man nu har låst, går ind og ser på grunden til, at de ikke kan overholde aftalerne?
Det kan jo være, at der i kommunerne bliver flere børn, der skal tvangsfjernes; det kan være, der kommer flere ældre; det kan være, der kommer flere børnefamilier.
Og der kan jo være en grund til det.
Er det ikke rimeligt, at man går ind og ser på grunden, inden man straffer kommunen?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Jeg pegede på, at dengang blev aftalerne overhovedet ikke overholdt.
Der skred det.
Vi kan konstatere, at der var en væsentlig gældsætning i Danmark, da vi fik en borgerlig regering.
Den er nu afviklet.
Det synes jeg er en bedre linje end den linje, der så blev ført årene før, hvor gælden ikke blev afviklet, og hvor der i øvrigt blev større og større offentligt forbrug, fordi aftaler ikke blev overholdt og respekteret, og fordi regerinFttmo070.fm Page 5350 Monday, May 29, 2006 9:56 AM gen måske ikke gjorde noget ved det, når de ikke blev det.
Den her regering er konsekvent, den fører en god politik, og så siger den: Vi overholder jo den politik, vi håndhæver den; overholdes aftalerne ikke, må vi gøre noget ved det, så enkelt er det.
Så vi skal bare alle sammen øve os i, at en aftale er en aftale.
Arne Toft (S), 2006-04-04:
Det er jo vigtigt, når man står på Folketingets talerstol, at det, man så siger, også er sandt.
Det kan godt være, at debatten en gang imellem går højt.
Hr. Leif Mikkelsen siger, at den tidligere regering ikke overholdt aftalerne med KL, men gav kommunerne lov til at bruge flere penge.
Men så siger hr. Leif Mikkelsen også, at den tidligere regerings politik gav stigende gældsætning og dårlig økonomi.
Jeg vil gerne have hr. Leif Mikkelsen til at bekræfte: Mener hr. Leif Mikkelsen, at i de 9 år, hvor der var en Poul Nyrup-regering, var der stigende gældsætning og dårlig økonomi?
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
En velfærd, der ikke er der.
Der er ikke meget realisme i de udtalelser, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Vi har velfærd i Danmark, vi har en god offentlig økonomi, vi har stærke kommuner, som i den grad kan servicere befolkningen.
Vi har som sidegevinst fået råd til en skattelettelse, som betyder, at også privatøkonomien er forbedret, så der er forbedring på alle måder med den politik, der føres i det her land.
Det er derfor, der er behov for at have klare aftaler, en klar styring af økonomien.
Uanset det ikke er en livret for den side af salen, som fru Line Barfod repræsenterer, er det alligevel den politik, der føres nu, og den er konsekvent.
Derfor peger vi i dag på, at den også skal være konsekvent i fremtiden.
Og når kommunerne selv har budt på det beløb, de tror på, ja, så cementerer vi jo bare det og siger, at det selvfølgelig skal overholdes, ellers må vi jo gøre noget ved det.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Der er nogle spørgsmål, der er så enkle at svare på, at ordføreren jo selv kunne svare.
Han ved udmærket, hvad svaret er.
Det er selvfølgelig, at vi ikke ønsker at lade stå til.
Vi ville have gjort det, som man gør, når man aftaler med en modpart, som det er i det her tilfælde: I det øjeblik aftalen ikke var kommet dertil, hvor man i juni havde forudsat at den ville komme, ville vi undersøge, hvad årsagerne var.
Vi har sagt – det ved hr. Leif Mikkelsen også udmærket – at vi synes, at man skulle have set på: Hvad er det for nogle udviklingstræk, der har gjort sig gældende?
Hvad er det, der gør, at der er nogle meget store forskelle mellem de enkelte kommuner?
Hvad er det, der er sket på daginstitutionssiden, hvor vi fra Folketingets side har vedtaget at pålægge kommunerne nogle mindre indtægter, som gør, at de har en anden økonomi end den, de planlagde efter, og som bliver fordelt noget akavet?
Hvad er det, der er sket på befolkningsudviklingsområdet?
Hvad sker der på ældreudviklingsområdet?
Hvad er det, der kunne være kommet bag på os i forhold til de meget foreløbige forventninger, man havde i juni?
Men det vil regeringen ikke.
Den vil kun køre med det allerallerlaveste bud – tvunget af omstændighederne til at måtte indrømme, at kommunalreformen koster nogle penge, men absolut så minimalt, at borgerne kommer til at betale med mindre velfærd, i modsætning til hvad regeringen havde lovet.
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Jamen jeg tror, vi taler fuldstændig forbi hinanden.
For hvis jeg bare forstår en lille smule overhovedet af den her sag, så drejer det sig nu om, at kommunerne alle sammen har lagt et budget for 2006.
Det har været genåbnet, og nu kan vi se tallene på mange sider her, hvor store de enkelte kommuners serviceudgifter er for 2006, inklusive de reduktioner, der har fundet sted.
Så er det op til den enkelte kommunalbestyrelse måske at foretage nogle omprioriteringer.
I det hele taget vil jeg anse 2006 for et af de vigtigste kommunalpolitiske år i relation til økonomien, for der bliver virkelig tale om løbende at følge den økonomiske udvikling i driften af kommunerne, for, som jeg sagde i min ordførertale, vil jeg meget nødig se, at man overlader et negativt beløb til de nyvalgte byråd, som træder til 1. januar 2007.
Leif Mikkelsen (V), 2006-04-04:
Jeg kan forstå, at Socialdemokraterne vil gøre sig meget kloge på, hvordan kommunerne så skulle gøre det med alle de elementer, man nu har at poste penge i.
Nu var regeringen jo så venlig at respektere det kommunale selvstyre og sige: Prøv nu lige at genåbne jeres budgetter og komme med et bud på, hvordan det her indfrier den aftale, der er indgået.
Men jeg kan forstå, at Socialdemokraterne helt anderledes ville have blandet sig i det lokale selvstyre.
Kan vi få det helt afklaret, om Socialdemokraterne er enige med os i, at en aftale er en aftale, og at en aftale skal holdes, uanset om man så kan finde forskellige veje at nå frem til den?
Er det en enighed, vi kunne få manifesteret her, at en aftale er en aftale, og at en aftale selvfølgelig skal holdes?
Kan vi blive enige om det?
Poul Nødgaard (DF), 2006-04-04:
Jeg kunne have lyst til at gå lidt tilbage i historien.
Nu har jeg været medlem af dette høje Ting i 15 år, og hvis ikke jeg husker helt forkert, er det sket flere gange i de mange år, der har været en socialdemokratisk ledet regering herinde, at den socialdemokratiske regering holdt kommunerne i en meget kort snor.
Jeg husker ikke, om der har været et indgreb a la det, vi taler om her i dag.
Men hvad er det egentlig, der gør, at Socialdemokratiet, når de er i opposition, mener, at komFttmo070.fm Page 5354 Monday, May 29, 2006 9:56 AM munerne bare kan gøre lige præcis det, de vil?
For det er faktisk det, fru Pia Gjellerup lægger op til i sin tale, at kommunerne bare har en form for tagselvbord.
Jeg synes ikke, der kom noget som helst konkret svar på hr. Leif Mikkelsens spørgsmål om, hvorfor en aftale ikke er en aftale.
Den er indgået af KL's allerøverste folk sammen med regeringen, og så bryder man aftalen, og så larmer det store Socialdemokrati op, så taget er ved at løfte sig her i Folketingssalen.
Svar udbedes.
Det er jo sådan et rigtig godt spørgsmål at få, for det er jo klart, at det, der lægges op til i dag, er, at når samtlige kommuner i Danmark nu har revideret deres budgetter, så står der ifølge lovforslaget her nøjagtig, hvad hver kommune må have totalt i serviceudgifter.
Jeg har været kommunalpolitiker i rigtig mange år og ved jo også, at det er kommunalbestyrelsen, byrådene, eller hvad man nu vil kalde dem, der suverænt afgør, hvor de vil bruge deres penge.
Men det er jo klart, at man har nogle overordnede forpligtelser inden for ældreomsorg, pasning af børn og den øvrige kommunale service.
Så det tror jeg frit og roligt vi her i Folketinget skal overlade til dem, der er valgt til de respektive kommunalbestyrelser.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Jeg vil gerne bede Dansk Folkepartis ordfører om at redegøre for, hvorvidt den ramme, der er til brug for kommunernes service, er til forhandling, eller om det er en, der er udmeldt af regeringen.
Det er sådan et lidt mærkeligt begreb det der service, for det dækker f.eks. over børnepasning, ældreomsorg og folkeskolen, men det kalder vi under et for den kommunale service.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Det er jo en påstand, som man vil være stærkt begejstret for var virkelighed ude i kommunerne, for der er flere opgaver, fordi flere mennesker har livsvilkår, der betyder, at kommunerne faktisk skal bruge penge.
Det skal i 2006 samlet holdes inden for den samme ramme, som blev brugt i 2005.
Det kan man vist ikke komme til at kalde vækst.
Hr. Christian Wedell-Neergaard bruger udtrykket en sand bandbulle om det, jeg skulle have sagt, nej, det er min beskrivelse af dette lovforslag, for dette lovforslag er faktisk en bandbulle mod kommunernes administration af de mange forventninger til velfærdens udvikling i de enkelte kommuner.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Jamen jeg fik jo ikke svar på mit spørgsmål.
Mit spørgsmål var: Ønsker Socialdemokratiet ikke bare at bruge flere penge i den kommunale sektor?
Fru Pia Gjellerup opregner en hel del områder, som jeg siger alle sammen er indeholdt i aftalen, og derudover er der afsat penge til omkostninger i forbindelse med kommunalreformen, til sammenkøring af it-registre osv.
Alt det er finansieret.
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Med styringen af den kommunale økonomi menes der, at regeringen fastsætter en økonomisk ramme for, hvad kommunerne kan bruge på serviceudgifter.
Den ramme var for det, der var planlagt brugt i 2005, til det, der er såkaldt aftalt til juni 2006, fuldstændig uændret, samtidig med at vi ved – det varskoer denne dag jo en del om, hvor vi taler om velfærdsreform – at der i øjeblikket bliver flere af de opgaver, som kræver penge i kommunerne.
Det er det, vi kalder den demografiske udvikling.
Så vi er i den situation, at vi har de samme penge til serviceudgifter i kommunerne i 2006, som der var tænkt brugt i 2005, og dertil kommer så en kommunalreform, hvor regeringen ikke vil leve op til sit løfte om, at den ikke skal koste borgerne noget i form af mindre service.
Nej, den skal finansieres inden for servicerammen.
Det er det, man har slækket en lille smule på, i øvrigt fuldstændig uden at vi kan få at vide, hvordan det reelle billede er.
Vi kan bare få at vide, at regeringen har besluttet, at det er to emner, som regeringen har defineret, men vi aner intet om, hvorvidt det er rigtigt, eller om der ikke er mere.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-04-04:
Fru Pia Gjellerup afsiger en sand bandbulle og kalder det misbrug af aftaler og beskylder reFttmo070.fm Page 5356 Monday, May 29, 2006 9:56 AM geringen for at fortie viden om den økonomiske udvikling.
Men situationen er jo den, at det billede, som fru Pia Gjellerup tegner, ikke er i overensstemmelse med virkeligheden.
Virkeligheden er jo, at der er flere penge i den kommunale sektor, end der nogen sinde har været, og at der er indgået en aftale med KL om den fremtidige udvikling i kommunerne.
Fru Pia Gjellerup siger noget om daginstitutioner, folkeskoler osv., men alt det er jo indregnet, plus at der er indregnet penge til gennemførelse af kommunalreformen.
Er virkeligheden ikke bare, at Socialdemokratiet ønsker at slække på styringen af den kommunale økonomi?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Ja, der er jo et klart paradoks, som fører frem til det, som også KL i sit høringssvar giver en melding om, at med den behandling, man har givet aftaler i folkevalgte forsamlinger før et kommunevalg og efter et kommunevalg, er man i en situation, hvor kommuner, der har af det yderste søgt at opføre sig ansvarligt, oplever at få en individuel trussel, muligvis en straf, de ikke kan undgå, medmindre de faktisk vil straffe deres borgere, i modstrid med alle de løfter, som de forsøger at leve op til, og som regeringen og Dansk Folkeparti hjertens gerne har givet.
Så der er nogle afgørende paradokser i den måde, man behandler tingene på økonomisk, og det er, fordi man går fra en kollektiv aftale til individuelle; først trusler og derefter med det her lovforslag en ramme for, hvordan man kan udføre den slags trusler.
Det bliver borgerne, der i sidste ende kommer til at betale, for det er borgernes service, omsorg og uddannelse, vi taler om, når vi taler om den kommunale økonomi.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2006-04-04:
Jeg kan forstå, at fru Pia Gjellerup i sin ordførertale lagde vægt på, at der var det her paradoks med, at der er nogle kommuner, der har genåbnet deres budgetter og strammet livremmen alvorligt ind, og at det kan være, at de har strammet den en tand for meget, så det har vist sig efterfølgende, at de ikke kan holde de reviderede budgetter, de har lavet.
Så vil de få en individuel straf
, hvorimod de kommuner, som har haft det store overblik på forhånd og har sagt, at det er det rigtige budget, de har vedtaget, og at de ikke vil røre ved det, jo sådan set har lidt nemmere ved at holde deres budgetter.
Det vil sige, at man egentlig straffer nogle af dem, som har opført sig meget venligtsindet over for regeringens og Dansk Folkepartis dekreter.
Var det det, som fru Pia Gjellerup forsøgte at forklare Dansk Folkepartis ordfører lige før, at der var et paradoks i den her sagsbehandling?
Pia Gjellerup (S), 2006-04-04:
Vi har jo været i den usædvanlige situation, at til trods for at det spørgsmål har været stillet ganske overordentlig mange gange, både i Kommunaludvalget, i Det Politisk-Økonomiske Udvalg og her i Folketingssalen, har det ikke været nogen stor svarvilje, der har været til stede.
Jeg vil godt anerkende, at der på tidspunktet for det for så vidt heller ikke er nogen svarevne, forstået på den måde, at i begyndelsen ved man mindre, det bliver et skøn.
Men det, der netop er pointen, hvad angår den kommunale økonomi for 2006, er, at da man i juni indgår aftalen mellem regeringen og KL, er det stadig et skøn, hvorimod når vi når ind i efteråret, så er der tale om, og det er der jo i meget højere grad nu, at en række af kommunerne kender nogle af de aftaler, nogle af de kontrakter, nogle af de personalebehandlinger, der skal ske af de mange, mange medarbejdere, der skal flytte rundt.
Det koster alt sammen, men man kender en del af udgifterne til det, i hvert fald nogle af dem, der falder i 2006.
Det vil sige, at vi vil være i strid med almindelig orden, hvis man ikke fra regeringens side snart rykker ud med besvarelser af, hvor store de udgifter, man faktisk kender til, reelt er.