runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Nu har vi hørt flere gange, at der sker misbrug af asylsystemet.
Men vi har et system, hvor Udlændingestyrelsen først afgør, og derefter er det Flygtningenævnet, der afgør, og jeg må sige, at med de kendelser, jeg har set fra Flygtningenævnet, har jeg svært ved at se, at der sker misbrug.
De kendelser, jeg har set, og som jeg kender til, angår helt klart folk, der er forfulgt og truede i deres hjemland på en eller anden måde, så jeg vil godt høre, hvorfra fru Birthe Rønn Hornbech har de udtalelser, at de, der får tilkendt flygtningestatus, misbruger vores system.
Hvor er der overhovedet dokumentation for, at det er tilfældet?
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Skal jeg opfatte fru Birthe Rønn Hornbechs bemærkning om, at der kommer alt for mange kriminelle, som ikke er rigtige asylansøgere, ind i vores land på den måde, at de, der har fået asyl, og som har fået en meget, meget grundig gennemgang af deres sag, før de bliver anerkendt som rigtige asylanter, som en kritik af myndighedernes behandling af de pågældende sager?
Skal vi forstå Venstres ordfører sådan, at de folk, der rent faktisk har fået status som asylanter i vort land, ikke er rigtige flygtninge?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Med hensyn til hr. Henrik Svanes procentregning kan jeg jo lige så godt spørge, hvor mange procent vi skal ned på, før hr. Henrik Svane synes, at der ikke er for mange, som misbruger asylinstituttet og bliver smuglet ind i landet, for det går jeg ud fra at hr. Henrik Svane heller ikke synes om.
Det er en gang fnidder.
Det, det handler om, er - som jeg sagde før - at vi har den opfattelse, at flygtningepolitikken er aldeles uretfærdig i dag.
Det er jo ikke flygtninge, der kommer ind, det er først og fremmest alle mulige andre, vi og ved jo, at de kommer ind uden om grænsekontrollen for op imod halvdelens vedkommende.
Det vil vi have ændret, så vi får en mere retfærdig ordning.
Det er jo rigtigt, som hr. Henrik Svane sagde, at ulandene er ved at segne under byrden, og derfor var det også mere hensigtsmæssigt, hvis vi brugte de penge, vi bruger på flygtninge i Danmark, i nærområderne for at lette den byrde og at hjælpe dem, der gerne vil opbygge et demokrati.
Det, vi gør i dag, er fuldkommen hovedløst.
Og så vil jeg sige til hr. Knud Erik Hansen, at vi mener altså ikke, at flygtningepolitikken skal blive til en indvandrerpolitik.
Flygtninge er personer, der ønsker at komme hjem igen.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg vil godt spørge fru Birthe Rønn Hornbech, om det ikke er en illusion, når Venstre forestiller sig, at man rent faktisk kan sende folk tilbage til nærområderne.
Det er jo områder, der i forvejen er ganske politisk belastede, og det er i hvert fald en stor hindring.
Det andet er: Når folk er kommet til landet, og de, der er truede, får asyl, er det så meningen, at man faktisk også skal sende dem tilbage til nogle usikre forhold, som måske også kan gælde i nærområdet?
Jeg oplever det som en illusion, at man prøver at bilde befolkningen ind, at det er en mulighed.
Så vil jeg godt spørge til Venstres bekymring for et ordentligt liv for de mennesker, der kommer hertil og får flygtningestatus: Er det et ordentligt liv, at man skal leve 7 år uden sikkerhed for, at man kan etablere sig permanent i Danmark og uden sikkerhed for, at man kan planlægge en ordentlig tilværelse?
Er det et ordentligt liv, at man ikke kan få familiesammenføring og stifte den familie, man gerne vil have?
Jeg mener ikke, at det det er et ordentligt liv, jeg synes faktisk, det er ganske barske betingelser for de mennesker, som vi har erkendt skal have et liv i Danmark.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Jeg vil godt på baggrund af bemærkningen om, at vi skal hjælpe mere i nærområderne, sige til Venstres ordfører, at det er jo et Venstre-forslag, der - som fru Birthe Rønn Hornbech også nævnte - har været fremsat og er blevet debatteret flere gange i Folketinget.
Men når vi nu ved, at ca. 95 pct. af alverdens flygtninge er i nærområderne, bliver jeg nødt til at spørge Venstres ordfører, hvor højt denne procentdel skal op, før Venstre er tilfreds.
Skal vi op på 100 pct., eller skal vi bare 1 eller 2 pct. højere op?
Fra Dansk Flygtningehjælp blev der i går til alle os ordførere fremsendt et, synes jeg, ret grundigt og gedigent materiale, som belyser situationen i nærområderne, og derfor synes jeg, det er væsentligt, at vi får lidt mere at vide om, hvor højt man vil have procenten op.
De udtalelser, som Flygtningehjælpen er kommet med, siger jo, at mange af landene i nærområderne er naboer til lande, hvor der er konflikter, og de er ved at segne under byrden af flygtningestrømme, selv om vi fra det danske Folketings, den danske regerings og det danske samfunds side netop bruger en væsentlig del af den bistand, vi yder, i nærområderne.
Så hvor højt skal vi op, før Venstre er tilfreds?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Jeg forudsætter stadig, at udlændingemyndighederne administrerer efter loven, men jeg er nu valgt til Folketinget for at lave loven om, hvis jeg ønsker det, og det er præcis det, Venstre ønsker.
Vi finder altså, at det er asylmisbrug, når man i ly af asylinstituttet bare kan komme til Danmark, eventuelt via menneskesmuglere, alene for at begå kriminalitet.
Vi ved jo, at det finder sted, og det er jo præcis det, vi skal diskutere i den næste forespørgsel, så det vil jeg ikke komme nærmere ind på her.
Så vil jeg bare sige til fru Pia Kjærsgaard, at det var en samlet vurdering med hensyn til integrationsloven, der førte til, at vi undlod at stemme.
Vi har senere stemt for ændringer i integrationsloven, og det viser altså, at vi trods alt, selv om vi ikke er tilfreds med integrationsloven,
er meget positive over for, at der nu stilles nogle krav, og at der er fastsat nogle mekanismer, som skal tilskynde de pågældende, der kommer til Danmark, til at integrere sig.
Det er ikke godt nok, men i dag kan vi godt betragtes som et parti, der har stemt for integrationsloven.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Det Konservative Folkeparti har jeg altid opfattet som et parti, der holdt nogle gode traditioner i hævd.
Derfor bekymrer det mig lidt, at man oplever, at partiet kører med på den debat, der kører nu, hvor man sådan skal markere, at vi så sandelig også er imod, vi sætter også grænser, uden at det virker på mig, som om der er ordentlig baggrund for det.
Jeg vil egentlig godt vide, om ikke det er det samme illusionsmageri, De Konservative er ude for at markere, når man nu snakker om familiesammenføring.
Vi har knapt 10.000 familiesammenføringer i Danmark.
Hovedparten er danske statsborgere, der får en anden fra et andet land ind, en anden hovedpart er forældre og børn, der bliver ført sammen. Jeg vil egentlig godt høre: Hvor er det, Det Konservative Folkeparti mener, man rent faktisk skal stramme på det område?
Da jeg var på besøg i Canada, som jeg fik en udtalelse fra nogen dér, da jeg spurgte, om de havde problemer med familiesammenføring.
Det var deres svar.
Og så vil jeg egentlig godt høre, når vi snakker om de facto-flygtninge, helt konkret - i stedet for at snakke om tal - hvad er det for nogle kriterier, Det Konservative Folkeparti mener der er forkert i forbindelse med de facto-flygtninge?
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Til hr. Knud Erik Hansen vil jeg sige, at Det Konservative Folkeparti har den opfattelse, at familiesammenføring skal kun kunne ske her i landet, hvis det samlede tilhørsforhold her til landet er større end til hjemlandet.
Sådan ved jeg godt reglerne formelt er, men vi kan konstatere, at på trods af at reglerne er sådan, er der altså ikke sket én eneste afvisning på det grundlag.
Omkring de facto-begrebet: Nej, jeg vil ikke nævne konkrete eksempler.
Jeg sagde netop i min ordførertale, at vi ønsker, at der sker en kulegravning af, hvordan det kan være, at vores anerkendelsesprocent er så markant højere end andre landes anerkendelsesprocenter.
Jeg vil ikke stå her og gøre mig til dommer over, om det ene kriterium er bedre end det andet, men jeg ønsker, at vi får belyst, hvad det er, der helt nøjagtig sker, og hvorfor vi har en så markant højere anerkendelsesprocent.
Til hr. Poul Nødgaard.
Men jeg vil godt sige helt generelt om det emne, at den meget store forskel på Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti er, at vi interesserer os ikke så gevaldig meget for antallet af mennesker, der får statsborgerskab, vi interesserer os derimod for, hvordan de har opført sig.
Derfor synes vi ikke, det er så interessant at se på antallet.
Men vi vil meget gerne indgå i en debat, når lejlighed byder sig - det er altså ikke i dag - om at se nærmere på kriterierne.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
Jeg vil ikke blande mig i debatten om, hvor langt ude på højrefløjen De Konservative befinder sig, men blot sige, at jeg synes, at det er vigtigt i forhold til familiesammenføringerne at tænke på proportionerne, som hr. Kalnæs også var inde på.
Hvis man kigger på familiesammenføringerne i Albertslund i 1999, som er et af de steder, hvor der er mange indvandrere, og man fraregner børn, og man fraregner familiesammenførte til danske statsborgere, så var tallet 30 personer - 30 personer i forhold til en befolkning på 30.000. Jeg synes ikke, at det er sandsynligt, det skulle være nogen trussel mod den danske kultur eller ikke til at håndtere i et område, hvor der i øvrigt ikke kommer nogen som helst flygtninge, for det sørger kvotesystemet for.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige, at det, jeg sådan set foreslog, var, at man nedsatte en kommission, et udvalg - man kan kalde det, hvad man vil - med det ene formål at kigge på de facto-begrebet, altså vores måde at håndtere lige netop denne her gruppe på.
Jeg vil ikke i dag stå og give et tilsagn om, at Det Konservative Folkeparti vil støtte nedsættelsen af en kommission med et meget større kommissorium.
Det kommer så sandelig an på, hvad kommissoriet er.
Det vil vi tage konkret stilling til, når vi ser forslaget.
Til hr. Ebbe Kalnæs: Jamen der ilægges igen den forudsætning, at jeg skulle have nævnt et antal familiesammenføringer, som jeg ville have det nedbragt til.
Det har jeg ikke.
Jeg synes ikke, at tallet er interessant.
Jeg synes, det er interessant at skabe en sammenhæng i systemet, således at man har det overordnede kriterium, der hedder, at hvis tilknytningen til Danmark er større end tilknytningen til hjemlandet, så kan familiesammenføring ske her, ellers ikke.
Tallet synes jeg ikke er særlig interessant.
Hr. Henrik Svane sagde i et tidligere indlæg, at han var ked af at skulle kalde fru Birthe Rønn Hornbechs udtalelser for billige.
Her er jeg altså nødt til at gøre hr. Henrik Svanes ord til mine.
Angrebet på Det Konservative Folkeparti, der lige pludselig er blevet placeret som et yderhøjrefløjsparti, synes jeg er så billigt, at det ikke er værd at kommentere.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Vi kan ikke afhjælpe alverdens problemer.
Den melodi er sunget meget de sidste 10-15 år i dette land af folk på den yderste højrefløj, og dertil kan vi altså nu virkelig regne Det Konservative Folkeparti.
Vi kan ikke afhjælpe alverdens problemer.
Derfor foreslår Det Konservative Folkeparti, at vi gerne vil sænke ulandsbistanden.
Derfor foreslår Det Konservative Folkeparti, at vi gerne vil stræbe efter at anerkende færre flygtninge, i hvert fald anerkende færre flygtninge end de lande, vi ellers kan sammenligne os med, gør.
Derfor vil Det Konservative Folkeparti gerne foreslå, at vi afskaffer de facto-begrebet.
Jeg hører til dem, der synes, at det ville være betimeligt, hvis vi kunne få revurderet, undersøgt konventionerne, som jo har mange år på bagen, fordi konflikterne i denne verden er blevet meget anderledes, end de var, dengang man udtænkte Genèvekonventionen.
Jeg skal bare lige gøre opmærksom på, at Norge f.eks. ikke har de facto-begrebet, men de anerkender de samme typer flygtninge, som vi gør under de facto, som konventionsflygtninge.
Og sådan kunne vi fortsætte meget længe endnu.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-11-23:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, når man tager spørgsmålet om familiesammenføring op, om det ikke er lidt interessant at tale om proportioner.
Et af de år, hvor vi havde en større gruppe, der blev familiesammenført, nemlig i 1998, og det var også den gruppe, som vi i og for sig har haft meget fokus på med arrangerede ægteskaber og i nogle tilfælde måske også med tvangsægteskaber, og som var fra Tyrkiet, havde vi 501 - 501! - familiesammenføringer.
Der er ikke noget, der tyder på, at tallet er blevet større.
Der er ikke tale om nogen høje tal overhovedet.
Kommer vi ikke nemt til i de her debatter, når ikke vi som politiske partier sådan løbende tager faktaoplysninger og prøver at forholde os til dimensionen, at være med til at puste til en debat, hvor nogle taler om ti tusind og tyve tusind om året?
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-23:
Jeg er meget glad for den præcisering, som hr. John Vinther kom med i sit svar omkring de objektive kriterier i forhold til sagsbehandlingen.
Så vil jeg godt vende tilbage til et tema, som hr. John Vinther berørte i sit ordførerindlæg, nemlig spørgsmålet om en udlændingekommission.
For selv om der kan være divergens også mellem Det Konservative Folkeparti og Kristeligt Folkeparti, synes jeg, at det kunne være en utrolig god idé at få nedsat en udlændingekommission, der kunne kulegrave hele lovgivningen, se på den danske lovgivning også i forhold til andre landes lovgivning og for den sags skyld også i forhold de internationale konventioner, som vi har tiltrådt.
Derfor vil jeg gerne høre, om det er noget sådant, Det Konservative Folkeparti rent faktisk forestiller sig, for så stiller jeg og Kristeligt Folkeparti os meget gerne til rådighed i debatten her i dag for et forslag til vedtagelse, der netop går på, at vi får nedsat en sådan udlændingekommission, som jeg mener at et bredt flertal i Folketinget har en fælles interesse i at få nedsat, for at vi kan få fup og fakta adskilt fra hinanden i denne her debat, og lade os inspirere af, hvad man gør i andre lande, fordi det er klart, at vi selvfølgelig ikke har gjort det helt perfekt her i Danmark.
Poul Nødgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg har et enkelt spørgsmål til den konservative ordfører, der sådan med ganske få ord sagde, at reglerne for at få dansk statsborgerskab eller indfødsret skulle strammes.
Men jeg synes, den konservative ordfører gjorde utrolig lidt ud af at fortælle, hvad det er, man vil have strammet.
Og det ligger jo sådan, at ganske vist er Det Konservative Folkeparti uden for det regelsæt om, hvordan man tildeler dansk statsborgerskab, men det betragter jeg sådan set mest som en taktisk politisk manøvre.
For sagen er den, at Det Konservative Folkeparti stemmer jo en masse for de ca. 18.000, der får dansk statsborgerskab hvert år.
Man stiller nogle få ændringsforslag, men ellers trykker man trods alt på de grønne knapper, når der skal tildeles statsborgerskab.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Hr. Knud Erik Hansen ilægger, for så vidt angår betragtninger om familiesammenføring, den forudsætning, som jeg rent faktisk ikke har givet udtryk for, at det er tallet i sig selv, der er interessant.
Det er det ikke.
Jeg mener også, det er forkert, når hr. Knud Erik Hansen nævner et tal på tyve, tredive eller fyrre.
Jeg mener ikke, at hr. Knud Erik Hansen eller undertegnede har nogen forudsætninger for at nævne et tilfældigt tal.
Vi ønsker at bringe en sådan sammenhæng i tingene, at har man en større tilknytning til sit hjemland, end man har til Danmark, så kan familiesammenføring ikke ske her.
Omkring de facto-begrebet var det, jeg - mener jeg selv - meget stilfærdigt sagde, at vi i Danmark har en langt højere anerkendelsesprocent end noget andet europæisk land.
Og jeg tror stadig ikke på, at vi skulle være mere humane, eller rettere sagt formuleret negativt, at eksempelvis Holland eller Sverige skulle være mindre humane, end vi er.
Men de har altså langt lavere anerkendelsesprocenter, og det betyder, at det er politiske vurderinger, der ligger til grund, og der vil jeg meget gerne have undersøgt, om ikke vi i Danmark kunne indrette vores system med en smule inspiration fra andre lande, således at vi også kommer ned på en lavere anerkendelsesprocent. Det, der ligger til grund for det, er det helt grundlæggende synspunkt, som Det Konservative Folkeparti har, at vi skal hjælpe mennesker i nød, men vi skal ikke løse
alverdens fattigdomsproblemer via den danske udlændingelov.
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige: Jeg mener ikke, at der er nogen uenighed i virkeligheden.
Og jo, forvaltningen skal altid sagsbehandle efter objektive kriterier.
Hvis man kan konstatere, at Folketinget har besluttet noget, og der stadig ingen ændring sker, så kunne det måske være formodningen for os, at Folketinget ikke har været klar nok i præciseringen af de kriterier, der ligger til grund, og det er det jeg ønsker at der skal ses på.
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-23:
Det er til diskussionen omkring familiesammenføringsreglerne, hvor hr. John Vinther i sit svar til både hr. Knud Erik Hansen og mig siger, at det, som Det Konservative Folkeparti efterspørger, er sådan set i virkeligheden nogle mere politiske vurderinger.
Jeg synes, det ville være rart at få den fortalelse, som det måske var, aflivet her fra talerstolen.
Og det andet, jeg så vil sige, er, at jeg er meget enig med hr. Henrik Svane, når han påpeger, at der ikke er nogen sammenhæng i Det Konservative Folkepartis politik, når man på den ene side siger, at man skal hjælpe i nærområderne, og det gælder i øvrigt også Venstre, og man så på den anden side altså ikke vil være med til at yde ulandsbistand og nødhjælp i øvrigt, sådan som vi gør det i dag.
Hænger det sammen for hr. John Vinther og Det Konservative Folkeparti?
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Der var en sætning i det, hr. John Vinther lige sagde, som jeg er fuldstændig enig med ham i, men som vi nok tolker forskelligt.
Det var sætningen: Vi vil gerne have færre flygtninge.
Jeg er fuldstændig enig.
Det kan vi desværre ikke, for der er så mange konflikter i denne verden, som - for at bruge et hæsligt ord - producerer flygtninge, ja, sågar flygtningestrømme.
Men jeg hører altså Det Konservative Folkeparti spille med på den melodi, som er sat i gang af fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti, nemlig at det vil vi gerne have begrænset.
Hvordan hænger det så sammen med, at Det Konservative Folkeparti fortsat ønsker at minimere kraftigt i i det danske folks bistandshjælp til den tredje og fjerde verden? Hvordan i alverden skal man kunne sikre, at der bliver skabt færre flygtninge, når disse uroligheder ofte har udgangspunkt i dårlig økonomi og magtbegær hos forskellige vanvittige magthavere, som skaber de konflikter, som herefter sender folk på flugt?
Det Konservative Folkeparti vil gerne lige som Dansk
Folkeparti
sikre, at vi får færre til landet - det er fair nok - men hvis man samtidig også vil sænke bistandshjælpen, så synes jeg, det er unfair.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Til hr. Knud Erik Hansen: Nej, jeg bærer ikke ved til noget bål.
Lad mig sige det klart: Det Konservative Folkeparti betragter ikke flygtningekonventionen som problemet, flygtningekonventionen beskytter flygtningebegrebet.
Vi ønsker at flytte fokus over på det område, hvor vi som parlament har en mulighed for selv at kunne påvirke situationen, og det er på de facto-området.
Jeg vil ikke konkretisere, men jeg vil meget gerne have en undersøgelse af, om vores regler gør, at vi skulle være meget mere humane end andre lande.
Det tror jeg ganske enkelt ikke på.
Jeg tror, der er en mulighed for, at man politisk vurderer, hvem det er, man skal tage imod.
Til hr. Sjursen: Jamen det er jo korrekt, kan man sige, at hvis man ser på de formelle tekstlinjer, så er det det system, man tekstmæssigt har i dag. Vi kan bare konstatere, at det ikke har ført til et eneste afslag.
Jeg bor tilfældigvis et sted, hvor jeg daglig møder mennesker af fremmed herkomst, også folk, der for nylig er blevet familiesammenført.
Der kan jeg altså konstatere, at der altså stadig er mennesker, der er i stand til at hente ægtefælle her til landet, hente familie her til landet, på trods af at al deres anden familie er i hjemlandet.
Der er det stadig Det Konservative Folkepartis udgangspunkt, at hvis familiens samlede tilhørsforhold efter en konkret vurdering er større i hjemlandet, og det må man sige den er, hvis hele resten af familien er i hjemlandet, ja, så skal familiesammenføringer altså ikke kunne ske.
Jann Sjursen (KRF), 2000-11-23:
Jeg vil også godt hæfte mig ved det svar, som hr. John Vinther gav for lidt siden om stramninger på familiesammenføringsområdet, hvor det jo viste sig, når man dykker ned i materien, at den stramning, som hr. John Vinther og Det Konservative Folkeparti vil have, er ingen, for man vil have de regler, der gælder i dag, nemlig at tilknytningen
til Danmark skal være større end til noget andet land.
Og så var problemet ifølge hr. John Vinther, at der ikke var nogen, der var blevet afvist på det grundlag, og det var det, der var problemet. Så er mit spørgsmål til hr. John Vinther: Hvad er det så helt præcist, Det Konservative Folkeparti vil gøre på det område?
Er det ministeren, der ikke administrerer loven ordentligt, er der tale om magtfordrejning, eller hvad?
Jeg synes helt ærlig, at hr. John Vinther må være lidt mere præcis, når han sådan slår rask ud og siger, at vi vil bare have stramninger på familiesammenføringsområdet, og det så viser sig, at det er sådan set ikke reglen, som den er formuleret i dag, der er noget galt med, men det er praksis.
Hvad er det, der er galt, må jeg spørge hr. John
Vinther?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jo, men det er at bære ved til et bål, når man stadig væk siger, at når det gælder de facto-flygtningene, vil man ikke angive kriterierne, for det er ikke nok bare at sige et tal.
Vi ved godt, at tallene også kan skifte i Danmark.
Godkendelsesprocenter afhænger kolossalt meget af, hvor flygtningestrømmene kommer fra.
Vi har nogle gange måske været nede på 50 pct.s godkendelse, nu er vi oppe på 60 pct.
, fordi vi primært får flygtninge fra lande, hvor vi har en høj godkendelsesprocent.
Så det at antyde, at bare tallene er det store problem, synes jeg er helt fejlagtigt.
Det er jo snarere det, der er på tale.
Det hjælper jo ikke spor, hvis det er det.
Men man bruger ordene, at vi skal sandelig bremse familiesammenføring.
Hr. John Vinther sagde, at han ikke bar ved til et bål, men jeg tror, det er utrolig vigtigt, at vi er meget præcise i den debat, vi er inde i her, og ikke begynder at bruge nogle ord, som pludselig forstås på en helt anden måde.
Når man rejser diskussionen om de facto-flygtninge, så tror jeg, det er utrolig vigtigt, og det vil jeg godt høre hr. John Vinther sige, hvad det er for nogen kriterier, der skal bruges.
De kriterier, der anvendes, er jo faktisk kriterier, der svarer til konventionsflygtningene, men blot fordi konventionsflygtningene ikke har en tekst, der altid dækker det.
Det er folk, der er truet.
Er det dem, vi skal ændre?
Jeg vil godt have det at vide, når vi snakker om de facto-flygtninge.
Tilsvarende med familiesammenføringer: Vi har jo hørt partier her sige, at familiesammenføringer er en stor trussel for det danske samfund, og at vi næsten skal fjerne alle ti tusinde, i hvert fald tusinder familiesammenføringer, og det, jeg hører hr. John Vinther sige her, er et forslag om måske at fjerne tyve, tredive eller måske fyrre.
Så må man komme og sige det i stedet for at antyde, at man vil løse nogle fiktive problemer ved at fjerne et tusind, to tusind, tre tusind familiesammenføringer.
Lad os høre tallet.
Dorte Bennedsen (S), 2000-11-23:
Nu synes jeg nok, at fru Pia Kjærsgaards måde at debattere på har nået de grænser, som jeg i hvert fald personlig nødigt vil overskride.
Jeg tillod mig lidt ironisk at sige, at jeg havde det held, at jeg kendte denne formand, frem for fru Pia Kjærsgaard, og som eksempel sagde jeg, at vi tillod os i partiets flygtningeudvalg at have vores kvartalsmæssige møde i går, hvor vi drøftede alle mulige ting.
Og lad være med at misbruge det til at sige: Nå, er det det eneste, der kommer ud af det?
Det var nemlig slet ikke det, der var temaet på mødet, det var et ganske almindeligt møde, så lad være med at bruge den form for argumentation, for det er ikke rimeligt.
Hvis fru Pia Kjærsgaard synes, hun har gode argumenter, synes jeg, hun skulle holde sig til en mere anstændig form for debatniveau.