runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margot Torp (S), 2001-04-05:
»Danmark er en kolonihave«, er et ofte citeret udsagn, vistnok af Palle Lauring, som har til formål at beskrive vores land som et hyggeligt og velholdt lille samfund med en høj trivsel.
Vist også med en kritisk undertone - men lad nu det være.
Der er ingen tvivl om, at kolonihaverne igennem mange år har været og fortsat er uhyre mange danskeres åndehul, det sted, hvor der hentes energi til at klare hverdagens strabadser, hvor man både får rørt sig og skabt sin egen lille verden af gode grønsager og dejlige prydplanter, og hvor man sidst, men bestemt ikke mindst får sig mangen en god snak og et hyggeligt samvær med de andre kolonister og ofte får et socialt netværk af stor betydning, når livet er svært.
Mange danskere, der bor i etageejendom, har ved hjælp af en kolonihave fået mulighed for at komme til at rode i jorden og skabe deres egen lille have, ja, ofte deres eget univers med et kreativt bygget lille hus, hvor det er en mulighed.
Gennem de senere år har der desværre været nedlagt helt op til 150 haver om året af forskellige grunde.
Socialdemokratiet anser kolonihaverne som en vigtig kilde til mange menneskers trivsel og en fritidsbeskæftigelse, som fortsat bør indgå i den vifte af muligheder, som de fleste kommuner stiller til rådighed for borgere, der ellers ikke har egen have.
Vi er derfor yderst tilfredse med, at regeringen nu tager initiativ til at skabe lovgivningsmæssige rammer, der kan være med til at sikre, at også fremtidige generationer får mulighed for at vælge denne type fritidsbeskæftigelse.
Det er godt, at der med lovforslagene gøres definitivt op med tanken om, at kolonihaver kun er en fornuftig, midlertidig arealanvendelse.
Og Socialdemokratiet hilser med tilfredshed, at det én gang for alle søges afklaret, hvilke eksisterende kolonihaveområder der forventes bevaret i fremtiden som såkaldt varige kolonihaver.
Vi finder reglerne om offentliggørelse af planer og klageadgang som rimelige for alle parter.
Især har vi bemærket, at der både kan klages over retlige og skønsmæssige spørgsmål.
Det er vigtigt.
Vi har heller ikke noget at indvende imod de kriterier, som lovforslaget fastlægger, for at et kolonihaveområde kan defineres henholdsvis som et kolonihaveområde eller som et varigt kolonihaveområde.
Det er indlysende, at det tætbebyggede hovedstadsområde med mange kommuner udgør en særlig udfordring i forhold til at sikre, at nogle af de mange beboere i de utallige etageejendomme også fremover kan få mulighed for at erhverve sig en kolonihave.
Ændringerne i planloven på dette område er derfor helt indlysende nødvendige, ligesom de øgede statslige midler, som gennem Fødevareministeriet tænkes tilført området fra år 2003, kan vise sig af uvurderlig betydning for hele kolonihavetanken generelt.
Vi støtter varmt de her to lovforslag og har svært ved at forestille os, at ikke alle partier har stor lyst til at være med til at skabe gode og trygge rammer om vore kolonihaver og det liv, der udfolder sig der.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Ja, jeg vil godt lige høre, om Socialdemokratiet vil være med til at indføre tilbudspligten for ejere af de privatejede kolonihavearealer til disse andelshaveforeninger, som det vist kaldes.
Man kan jo sådan set sammenligne tilbudspligten med det, som man har, i det øjeblik man har en ejendom med over 13 lejligheder.
Så er der en tilbudspligt til beboerne.
Vi har bl.a. en sag i Gentofte med, at man er ved at nedlægge Tuborg Haveby, nogle meget værdifulde kolonihaver, som Carlsberg ejer.
Kolonihaveforeningerne er blevet sagt op, haverne skal nedlægges, og den eneste måde at sikre dem på er vel at lave en tilbudspligt.
Margot Torp (S), 2001-04-05:
Til fru Aase D. Madsen: Tak for den gode opbakning.
Hvad angår de væsentlige samfundsmæssige hensyn, kan det sikkert nok lade sig gøre at opliste mere præcist, hvad det skulle betyde, men det må jo så være en del af udvalgsarbejdet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-04-05:
Ja, jeg skal dog takke den socialdemokratiske ordfører for, at hun finder det relevant, at vi får drøftet, hvad man kan forstå ved væsentlige samfundsmæssige hensyn, hvad det er for kriterier, der skal lægges på bordet, hvad det er for argumenter, der skal lægges på bordet, og Enhedslisten vil gerne forfølge den debat nærmere.
Det er i øvrigt også meget vigtigt for os, for at vi kan gå helhjertet ind i sagen.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-05:
Jeg ved godt, at den socialdemokratiske ordfører ikke kan stå her og forpligte sig til noget som helst.
Men det er jo tilsyneladende noget, der skal gå hurtigt nu, og derfor vil jeg høre: Vil Socialdemokratiet gå ind for, at man får den samme tilbudspligt, som f.eks. DSB har, med hensyn til, at de der haveforeninger kan overtage deres arealer i henhold til tilbudspligt og også de kolonihaver, der ligger på privatejede arealer, som Tuborg Haveby i Gentofte gør?
Margot Torp (S), 2001-04-05:
Til fru Aase D. Madsen: Jeg synes, vi skal være åbne over for at diskutere det her under udvalgsarbejdet.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi nu ved, at vi er ved at skabe en lov, der skaber rammer, trygge rammer, og mange, mange, mange tusind kolonihaver her i landet.
Så er det utrolig vigtigt, at en enkelt lille krølle på halen ikke kommer til at spænde ben for det, men jeg tror, der er en stor åbenhed over for at finde løsninger på det her problem, men jeg kan selvfølgelig ikke stå her på et ben her og nu og love, at lige præcis dét kan vi gøre.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-04-05:
Det er Enhedslistens overvejelser med hensyn til, om det her det handler om erhvervsstøtte, der bringer mig herop.
Der vil jeg da godt understrege, at det her alene er en bestemmelse for, hvordan det forskningscenter skal fungere.
Det handler jo ikke om specifikke tilskud.
Hvis der kommer nye projekter frem, så må man forholde sig til dem.
Det her handler om, at bestyrelsen har ønsket at få et større råderum i forhold til sine kerneområder, ikke om, at der skal gives ekstra erhvervsstøtte.
Jeg vil gerne spørge hr. Søren Kolstrup, om ikke han er enig i, at det skal læses sådan.
Tove Videbæk (KRF), 2001-04-05:
Men det kan man jo gøre på rigtig mange måder.
Det kan man gøre netop ved at tage en snak.
Man kan tage en rigtig god snak med de forældre, som ønsker deres børn fritaget, og fortælle dem om, hvor vigtigt det er for deres børn, at de får det her fag.
Fra en skole i Århus har man jo også meldt, at halvdelen af de forældre, som faktisk ønskede deres børn fritaget, har trukket ønsket om fritagelse
tilbage, efter at de har fået en god snak med skolen om det. Så jeg tror, at meget kan gøres, hvis man tager en god snak med forældrene om det.
Man kunne også opprioritere faget ved, som hr. Christian H. Hansen også nævner, at undervise flere timer i det.
Og Kristeligt Folkeparti har i lange tider nævnt, at vi ønsker kristendomskundskab 2 timer om ugen i alle klasser undtagen i den klasse, hvor der er konfirmationsforberedelse.
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Baggrunden for forslaget er den relevante, at mange forældre med en anden etnisk baggrund end dansk i dag vælger at fritage deres børn for kristendomsundervisning, og jeg vil med det samme fastslå, at vores indsats i en forhåbentlig kommende borgerlig regering vil bestå i at arbejde meget ihærdigt for, at en sådan regering vil stå for, at kristendomskundskab ikke skal være et fag, man kan fritages for.
Det skal være et obligatorisk fag.
Kristendomskundskab er ikke et forkyndelsesfag, som flere af ordførerne også har været inde på.
Det er et kundskabsfag, det er et fag, som skal give eleverne kendskab til det værdisæt, som i 2000 år har gennemstrømmet europæisk historie, og som i 1000 år har domineret dansk historie, struktur, kultur, mentalitet og identitet.
Det er hele vores værdigrundlag, som ligger i kristendommen, hvad enten man kan lide det eller ej.
Uanset hvordan man vender og drejer det, kommer man ikke uden om, at Danmark er et kristent land, som bygger på et kristent fundament, og vi har altså ikke - man må undskylde mig - ligestilling mellem religionerne i Danmark.
Kristendommen går forud, jf. grundloven.
Kristendomskundskab i folkeskolen skal ifølge undervisningsplanen først og fremmest tage udgangspunkt i kristendommen, men faget indeholder også, hvis man læser formålsparagraffen, mulighed for at få behandlet forskellige filosofiske spørgsmål og inddrage andre religioner.
Det står eksplicit.
Men alt til sin tid.
Det bør man måske udsætte til senere i forløbet, 8.-9. klasse.
Hvis vi kigger på muligheden for at slippe for kristendomskundskab, er det jo notorisk en mulighed, der er ikke empirisk belæg for det, men en mulighed, som mange nydanskere benytter.
Det forstår jeg ganske simpelt ikke, for gennem kristendomskundskab får eleverne indblik i de dybere rødder i dansk kultur.
Man kender jo ikke danskerne og danskernes mentalitet og kultur, hvis man ikke kender til kristendommens budskaber.
Det er ubestrideligt.
Det er en del af den fælles kulturarv, vi alle bærer rundt på og trækker på til daglig.
Så er der nogle, kan vi jo også høre heroppefra, som hævder, at navnet kristendomskundskab hindrer integrationen af nydanskere, fordi det får nogle til at fravælge faget.
Den tror jeg ikke holder nogen vegne.
Derfor vil vi altså som sagt under en borgerlig regering, hvis der kommer en sådan, arbejde kraftigt for, at faget kan gøres obligatorisk på linje med andre kundskabsfag som historie og dansk.
Hvis man vil have et ordentligt integrationsforløb, hvis man vil have et velfungerende samfund, er det at kende sine rødder, sit fundament og sin identitet jo væsentligt, så vi ikke bare bliver til flagrende mennesker i en pluralistisk, pragmatisk tid, hvor alle nærmest kan mene, hvad de selv vil.
Der er jo frit slag til at tage fra alle hylder, så at sige, men det danske samfunds baggrund og identitet er nu engang kristendommen, og hvis man vil begå sig i Danmark, bør man også kende til kristendommen.
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Forslaget indeholder to hovedpunkter set ud fra vores synspunkt: at kristendomskundskab skal være en naturlig del
af historieundervisningen, og at vi skal ophæve elevernes fritagelsesadgang.
Lad mig først starte med at sige, at vi ikke kan støtte forslaget, og at vi egentlig opfatter Dansk Folkepartis forslag som et korstog imod alt, hvad man opfatter som udansk.
Men jeg vil også godt sige, at det faktisk er meget dansk med andre muligheder for dem, der har en anden tro, en anden livsopfattelse.
Tag bare den danske friskoletradition.
Vi mener faktisk, at det er meget dansk med en fritagelse for religionsundervisningen.
Den går faktisk tilbage til starten af 1850'erne.
Vi mener som sagt ikke, at kristendom er en del af historieundervisningen, men vi vil gerne lægge vægt på, at det er to selvstændige fag, som begge er meget vigtige.
Derfor vil vi godt afvise den påstand, og vi er helt uenige med forslagsstillerne. Så siger forslagsstillerne, at forslaget ikke er på kanten af menneskerettighederne.
Men det kan i hvert fald ikke udelukkes.
Vi kan se frem til, at der vil blive rejst retssager om det spørgsmål, og vi vil fra Socialdemokratiets side leve op til de helt basale menneskerettigheder.
Vi har derudover en lang historisk tradition, som også undervisningsministeren sagde, og dette forslag vil give anledning til samvittighedskonflikter.
Vi skal også være opmærksomme på, at vi jo har undervisningspligt i dette land til og med 9. klasse, og forslaget vil skaffe endnu flere kunder til friskoleverdenen, herunder skoler med muslimsk baggrund. Det vil vi altså ikke være med til. Jeg vil også sige, at med de erfaringer, vi har gjort med folkeskolen, er det i og for sig ikke det helt store problem, når forældrene bliver orienterede, og sagen bliver håndteret rigtigt.
Der foregår rundtomkring ganske meget godt arbejde med at oplyse om, hvad faget kristendomsundervisning egentlig går ud på.
Vi synes altså, det er meget vigtigt, at vi fastholder denne gode danske tradition, at børnenes opdragelse faktisk er en del af forældrenes ansvar, også i forbindelse med deres livsanskuelse.
Det er altså ikke et led i dansk tradition at skabe utryghed for mennesker med en anden tro eller en anden livsopfattelse.
Religionsfrihed er helt afgørende i et demokrati.
Derfor er fritagelsesadgangen i den danske folkeskole også afgørende, og vi er helt trygge ved, at forældrene og skolerne lever op til denne bestemmelse.
Vi kan derfor ikke støtte dette lidt populistiske forslag fra Dansk Folkeparti.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Nu er det jo sådan, at her i Folketingssalen er der mulighed
for at få et glas vand ovre i hjørnet og skylle sin mund, og det synes jeg måske hr. Carsten Hansen skulle gjort, inden han gik herop og fortalte, at det var et udansk og populistisk forslag. Det er sådan, at kristendomskundskaben også giver mulighed for, og det skal indbygges i den, at man får kendskab til andre religioner.
Men sådan som hr. Carsten Hansen fremførte det heroppefra, lyder det jo nærmest, som om det stadig er et forkyndende fag, som kun går ud på én ting, og det er vist ikke sådan, det foregår ude i det virkelige liv.
Jeg vil gerne spørge hr. Carsten Hansen, om han ikke også har den opfattelse, at det stadig ikke ifølge intentionerne skal være forkyndende, og at kristendommen også er et vigtigt led i vores historie.
Derfor kan man sige, at viden om kristendommen er vigtig for også at få en dybere viden om historien.
De to ting hører ligesom sammen.
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Hvem der skal skylle sin mund mest,
må hr. Christian H. Hansen og jeg jo tage en snak om. Med hensyn til kristendomskundskab og det forkyndende lægger vi megen og helt afgørende vægt på det, der står i forligsteksten og i loven om kristendomsundervisning i folkeskolen, og er enig i det, der står.
Det var i øvrigt noget af det, som gav anledning til flest overvejelser og flest forhandlinger, da man lavede loven tilbage i 1993-94.
Jeg er meget enig i, at det er vigtigt, at man lærer om hele den kulturhistoriske baggrund, vi har, også gennem kristendomsundervisning.
Men læg vel mærke til, at der står
faktisk også, at man skal lære om andre religioner, og vi synes, det er meget fint, som det står.
Det er helt afgørende for os i vores demokratiopfattelse, og som jeg har redegjort for, synes vi, det er udansk, meget udansk at fratage elever og forældre den ret, som har eksisteret siden 1851. Derfor synes vi, forslaget er lidt populistisk.
Helga Moos (V), 2001-04-05:
Da Venstres ordfører på området, fru Gitte Lillelund Bech, ikke kan være til stede, har jeg lovet at oplæse Venstres ordførertale.
I Venstre mener vi, at kristendomskundskab er et af folkeskolens dannelsesfag.
Sammen med historie- og danskundervisningen udgør det kernen i folkeskolens bestræbelser på at gøre eleverne fortrolige med det fælles værdigrundlag, det danske samfund baseres på.
Undervisningen i kristendomskundskab skal give eleven et indtryk af kristendommens værdi som den vestlige verdens identitetsskabende og kulturbærende kraft, og derudover er faget kristendomskundskab elevernes naturlige indgang til at tale om, hvad det er at være til. Faget giver eleverne i folkeskolen mulighed for at diskutere grundlæggende spørgsmål som eksempelvis vores ansvar over for hinanden i sygdom, liv og død, hvilket ikke må undervurderes i en tid præget af hastige omvæltninger og deraf følgende søgen efter identitet og rødder, og derudover er kristendomskundskab et godt fag til at introducere folkeskoleeleverne til filosofiens verden.
Endelig er kristendomskundskab som fag i folkeskolen med til at sikre, at eleverne forstår, at vi i Danmark har en fælles kulturel og åndelig bagage, en fælles fortid, hvilket bidrager til den enkelte elevs identitetsskabelse.
Der er derfor tungtvejende grunde til, at alle elever i folkeskolen skal modtage undervisning i kristendomskundskab uanset kulturbaggrund, modersmål eller trosretning.
Venstre er derfor optaget af at gøre kristendomskundskab til et obligatorisk fag i folkeskolen, men vi er samtidig en del af folkeskoleforligskredsen, hvorfor det vil være i den kreds, vi tager sagen op.
Vi ønsker at drøfte spørgsmålet med de øvrige forligsparter, og vi kan derfor ikke på nuværende tidspunkt tilkendegive, om vi vil stemme for lovforslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Jeg er udmærket klar over, at fru Helga Moos kun har læst op for en anden ordfører, men jeg vil gerne spørge generelt til Venstres holdning.
Hvis vi efter et folketingsvalg får en anden regering, vil Venstre så være med til at gennemføre et sådant lovforslag?
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Jeg vil gerne bore lidt i det samme spørgsmål.
Vil det sige, at hvis der efter valget manifesterer sig et andet flertal i Folketingssalen, vil Venstre aktivt arbejde for at afskaffe fritagelsesretten for religionsundervisning? Vi må konstatere, at her har Handelshøjskolevenstre vundet over Højskolevenstre.
Det har ellers været helt essentielt, siden Venstre opstod, at der var denne frihed, og man henviste til Grundtvig og deslige, men det vil sige, at Venstre nu afgørende har skiftet standpunkt i et meget, meget vigtigt ideologisk spørgsmål.
Det kunne være interessant at få det uddybet heroppefra, selv om fru Helga Moos kun læste op af en anden ordførers tale.
Anne Baastrup (SF), 2001-04-05:
Nu er det jo ikke fru Gitte Lillelund Bech, der sidder her, og derfor vil jeg godt bede fru Helga Moos bekræfte, at det, fru Gitte Lillelund Bech har skrevet i ordførertalen, er, at Venstre vil rejse spørgsmålet i folkeskoleforligskredsen.
Det vil altså sige, at Venstre ikke agter at melde sig ud af folkeskoleforligskredsen, og det derfor bliver dér, debatten skal tages.
Nu kan man jo altid diskutere denne ændring af Venstres politik, men det er da naturligt, når de siger, at nu vil de have fjernet fritagelsesretten for kristendomsundervisning, at vi tager en snak i forligskredsen.
Når fru Gitte Lillelund Bech ikke selv er til stede, synes jeg ikke, vi skal tage den store principielle diskussion om en tale, som er blevet skrevet i forgårs.
Helga Moos (V), 2001-04-05:
Jeg synes, det fremgik af den ordførertale, som fru Gitte Lillelund Bech har skrevet, at det er et forligsspørgsmål, og jeg går ud fra, at man kan acceptere, at ethvert spørgsmål, som ligger i et forlig, kan rejses i forligskredsen.
Carsten Hansen (S), 2001-04-05:
Det er ganske interessant at iagttage her i Folketingssalen, at der blæser en højrevind over Danmark.
Den går også gennem salen, og jeg vil gerne sige V og K og Dansk Folkeparti tak for det klare signal.
Nu ved vi, hvor man står.
Men jeg vil godt spørge hr. Brian Mikkelsen: Tror hr. Brian Mikkelsen, at vi fremmer integrationen ved tvang?
Nu ved jeg godt, at Det Konservative Folkeparti jo aldrig nogen sinde - mig bekendt - har været med i et folkeskoleforlig.
Men tror man virkelig på, at tvang fremmer integrationen?
Tror man på, at det er dansk, at vi nu tvinger elever med en anden livsopfattelse, eller hvis forældre har en anden livsopfattelse, for der findes jo ganske mange ateister i det her samfund til det her?
Det kunne også være elever med anden etnisk baggrund.
Tror man på, at man kan tvinge dem til det her?
Tror Det Konservative Folkeparti og hr. Brian Mikkelsen ikke, at vi skaber yderligere grobund for vores friskoler med muslimsk baggrund i stedet for?
Vi tvinger nogen over i friskolerne frem for at acceptere dem, som de er i folkeskolen.
Det vil jeg gerne høre hr. Brian Mikkelsen om.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Nu kan jeg forstå på det hele, at De Konservative var meget positive over for det her forslag, og tidligere hørte vi, Venstre var positive over for forslaget.
Men Venstre er jo, hver gang de er positive over for nytænkning på skoleområdet, så »heldige« at være låst fast af folkeskoleforliget, så de kan kun komme med ytringer om, hvor godt det er, hvis det bliver gennemført, men må så sige nej på grund af folkeskoleforliget.
Men nu er der jo det specielle ved Det Konservative Folkeparti, at de ikke er med i det her folkeskoleforlig, så kunne hr. Brian Mikkelsen klart og tydeligt bekræfte her:
Når forslaget kommer til afstemning, vil De Konservative så stemme ja til forslaget?
Brian Mikkelsen (KF), 2001-04-05:
Se, løfter skal man jo altid passe på med i politik, det har jeg lært af bitter erfaring, i hvert fald hvad angår andre partier.
Men jeg kan godt garantere, at Det Konservative Folkeparti vil arbejde for, at kristendomskundskab bliver et obligatorisk fag.
Og jeg kan også godt garantere som en oplysning til interesserede, at hvis der kommer en borgerlig regering - det kan man jo håbe på, og nogen kan lade være med at håbe på det - så tror jeg godt, jeg kan sige, at V og K vil stå sammen om en uddannelsespolitik også på skoleområdet på den ene eller anden måde.
Og så må vi jo se, hvad det så ender med.
Til hr. Carsten Hansen: Jeg kan godt se, at hr. Carsten Hansen argumenterer ud fra de bedste intentioner
, og jeg forstår godt intentionerne i det.
Men det interessante er jo her, hvad man så tror på.
Tror jeg på tvang?
Ja, se det gør jeg i nogle tilfælde, i nogle tilfælde gør jeg ikke.
Jeg tror f.eks. på tvang, når man diskuterer, hvilke obligatoriske fag der skal være i skolen.
Det er jo tvang.
Jeg synes også, det er væsentligt, at vi har matematik som et obligatorisk fag.
Det er jo tvang.
Jeg synes også, det er væsentligt, at vi har historie som et obligatorisk fag, det er jo tvang.
Lige så vel som jeg synes, at kristendomskundskab skal være et obligatorisk fag, og det er også tvang. Og kristendomskundskab er ikke - og jeg tror, det er dér, hvor det skiller i vores argumentation - et forkyndelsesfag, det er et kundskabsfag.
Og derfor er det jo selvfølgelig væsentligt, at man diskuterer ud fra, hvad der er væsentligt for integrationen.
Integration fremmes bedst ved, at man kender noget til sin baggrund, identitet og historie.
Lige så vel som hvis jeg rejste til et andet land med mine børn, så ville jeg også garantere for, at jeg selvfølgelig ville sætte mig ind i det andet lands kultur, baggrund og identitet.
Og der ville jeg være glad for, hvis jeg så fik undervisning i det pågældende lands religion, kultur, baggrund.
Christian H. Hansen (DF), 2001-04-05:
Jeg er lidt overrasket over Kristeligt Folkepartis holdning
til det her forslag, men lad nu det ligge. Fru Tove Videbæk er inde på, at man egentlig burde opprioritere faget i stedet for, og det kan vi i Dansk
Folkeparti
et hundrede procent gå ind for, og vi synes måske også, at der godt kunne undervises noget mere i det.
Men når det nu i dag er sådan et fag, som man egentlig bare kan vælge fra, ville det så ikke netop være en opprioritering af faget, at det blev gjort obligatorisk?
Det er da svært at tale imod.
Hvis der kommer en borgerlig regering.
Jeg synes, vi skal sige, når der kommer en borgerlig regering, »så vil vi arbejde for ...«, »vi vil altid være positive og arbejde videre med ...«, og så er det, jeg kunne få lyst til at sige, at hvis og hvis min blyant var spids. Men det, jeg spurgte konkret om, var: Når det her forslag kommer til afstemning, vil Det Konservative Folkeparti så stemme for det? Ja eller nej.
Anne Baastrup (SF), 2001-04-05:
Nu kan historie jo ofte være ganske vanskelig at huske.
Og så vil jeg godt minde hr. Brian Mikkelsen om, at den konservativt ledede regering sad i 10 år.
Det gik fint.
Hvad er det i virkeligheden, hr. Brian Mikkelsen ønsker?
Ønsker hr. Brian Mikkelsen at tvinge Venstre til - som forudsætning for at deltage i en regering sammen med Venstre - at de ikke skal være med i folkeskoleforliget, eller agter hr. Brian Mikkelsen som ordfører for Det Konservative Folkeparti på folkeskoleområdet at tvinge Det Konservative Folkeparti ind i folkeskoleforligspartikredsen?