runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2006-01-26:
SF bliver ved med at sige, at de danske soldater og de unge mænd og kvinder, vi har nede i Basraområdet, fører krig.
Og det siger man også at esterne gør, og at letterne og australierne og koreanerne og tjekkerne og slovakkerne og de øvrige 24 nationer gør.
Nej, det, de unge danske soldater gør nede i det område, er at forsøge at skabe fred.
Så er mit spørgsmål til hr. Holger K. Nielsen: Kan hr. Holger K. Nielsen bekræfte, at det er FN, der i sin resolution ikke bare beder os om at stille soldater, men appellerer – appellerer, det er noget meget, meget stærkt, og det er et fuldstændig enigt FN, der appellerer – til Danmark og andre lande om at sende tropper.
Så vil jeg spørge: Vil det sige, at FN og generalsekretæren, Kofi Annan, altså appellerer til verdens lande om at føre krig i Irak?
Det, de appellerer om, er det ikke at skabe fred, og er det ikke derfor, at vi deltager?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Det svar overrasker mig sådan set ikke, for der var ikke så mange overvejelser desangående.
Det afgørende er jo bare, at også Dansk Folkepartis ordfører jo er nødt til at gøre sig nogle overvejelser om, hvordan Vesten havde et ansvar for at holde Saddam Hussein ved magten igennem mange år, fordi man havde en interesse i at støtte ham i den kamp, man førte imod den islamiske fundamentalisme i Iran.
Det er jo sandheden i dét.
Man havde brug for, at Saddam Hussein skulle i krig mod iranerne, fordi man betragtede Iran som et større problem.
Derfor støttede man Hussein med våben, med giftgas osv., derfor holdt man ham ved magten.
Det er jo sandheden i det.
Mit spørgsmål gik såmænd bare på, om det virkelig er sådan, at Dansk Folkeparti mener, at det eneste middel, man kan bruge, når man skal gennemføre demokrati, er krig.
Jeg bad bare om nogle lidt mere fantasifulde tanker om, hvordan man kunne bruge de ressourcer, man nu har, i stedet for bare at bruge i det her tilfælde 2 billioner dollar, 2.000 mia. dollar, til en krig.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-26:
Det er, som om ordføreren fra SF har svar på det hele i dag.
Nu nævner ordføreren, at vi jo bare kunne have undværet hele krigen, som den bliver kaldt fra SF's side.
Vi kunne bare have undværet hele denne proces, som man har sat i gang, ved at give det irakiske styre 2 billioner dollar.
Er SF virkelig så naiv, at man selv tror på den historie?
I en bare lidt mindre målestok kan man prøve at kigge på, hvor mange millioner vi har givet i støtte til PLO, og på, hvor mange af de millioner der er røget de forkerte steder hen, nemlig i lommerne på korrupte politikere og embedsfolk i Palæstina og andre steder under hele PLO's styre.
Det ville da have været en skandale af rang, hvis man havde givet 2 billioner dollar til Saddam Hussein.
Og hvor ville hr. Holger K. Nielsen dog finde pengene henne?
Per Kaalund (S), 2006-01-26:
Ja, det er måske lidt usædvanligt, men alligevel finder jeg anledning til en kort bemærkning til hr. Holger K. Nielsens bemærkninger om, at Socialdemokratiet skulle være blevet klogere med tilføjelsen »langt om længe«, i og med at vi nu sætter en frist for vores engagement i Irak til den 1. juli i år.
Der vil jeg gerne sige, at Socialdemokratiet vedstår sine beslutninger og engagementer i Irak.
Da krigen som bekendt bliver afsluttet af præsident Bush, overgår man i juni måned med et nyt FN-mandat til besættelsesmagt.
USA og England blev besættelsesmagt, og Danmark blev en del af besættelsesmagten.
Denne status ophørte i øvrigt i 2004.
Det var under den beslutning, vi har deltaget i Irak.
På den anden side mener vi – det har jeg sagt tidligere – at vi nu er nået til slutpunktet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-26:
Hr. Niels Helveg Petersen nævner, at den 1. juli er den demokratiske proces tilendebragt.
Det lyder jo flot, det lyder som noget, man har læst i en bog.
Men hvis man befinder sig i virkelighedens verden og har været med til at genopbygge og stabilisere samfundet i Irak, kan det måske godt være, at det at sige, at en proces er ved at være tilendebragt, måske vil lyde en anelse hult for de implicerede.
Hvad nytter det, at en proces er tilendebragt, hvis man ved overdragelsen ikke er i stand til at sikre den civile befolkning anstændige vilkår, og hvis man ikke er i stand til at sikre, at den siddende regering kan styrke sit mandat ved embedsudførelsen i hele Irak, og hvis man ikke er i stand til at sikre de store gigantinvesteringer, der har været i Irak gennem de seneste 4 år, hvor man har opbygget 2.000 nye skoler, og hvor man har lavet sygehuse og en lang række andre tiltag vedrørende rindende vand, sanitet osv.?
Alle de ting vil der være en risiko ved, hvis det, ordføreren påstår, skulle blive til sandhed og til virkelighed.
Mener ordføreren stadig væk, at når bare den demokratiske proces er tilendebragt, så er hele Irak velbevaret?
Der har Dansk Folkeparti i hvert fald en anden opfattelse.
Line Barfod (EL), 2006-01-26:
Nu startede jeg jo med at sige, at der er blandet to ting sammen i dette lovforslag.
Den del, der handler om, at man mister retten til udgang, hvis man møder for sent til afsoning, kan vi ikke stemme for, og derfor kan vi heller ikke stemme for det samlede forslag.
Med hensyn til den anden del, som handler om fodlænker, var vi skeptiske, da man indførte muligheden.
Ordningen har ikke været i kraft særlig længe, og vi har ikke nået at se nogen evalueringer af den, men vi er stadig skeptiske over for, hvordan den fungerer.
Høringssvarene udtrykker bekymring for, at man vil bruge fodlænken i stedet for en betinget dom med samfundstjeneste, og det er også årsagen til min skepsis og min nervøsitet.
Hvis der er tale om mennesker, som man vurderer ikke behøver sidde bag tremmer, og der ikke er behov for fysisk overvågning af dem, fordi de er ikke farlige for andre, kan jeg ikke se, hvorfor det er nødvendigt at sætte dem i et elektronisk fængsel.
Hvorfor kan man ikke give dem en betinget dom med samfundstjeneste?
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-26:
Men som ministeren også sagde, ved vi jo godt, at det er en ny ordning, i hvert fald i forhold til andre afsoningsformer.
Der er lagt op til, at der skal ske en evaluering af brugen i forbindelse med færdselslovovertrædelser, og det er vi enige i, men jeg vil godt høre, om ministeren kan støtte en specifik evaluering af ordningens brug over for gruppen af unge under 25 år.
Vi har faktisk hørt meget skeptiske røster, det kan være, de ikke har ret, men så meget desto mere synes jeg, det er vores opgave at sikre, at afprøvningen af den elektroniske fodlænke forløber godt, så vil ministeren være med til en evaluering, der specifikt går på de unge under 25?
Lene Espersen (KF), 2006-01-26:
Jeg vil sige til fru Lissa Mathiasen, at jeg meget gerne vil imødekomme det socialdemokratiske ønske om en evalueringsordning.
Det er jeg enig i, og så må vi under udvalgsbehandlingen finde ud af, hvor lang en årrække der skal gå, før vi har et tilstrækkeligt statistisk grundlag til at kunne sige, om ordningen har haft den effekt, som vi alle sammen håber, nemlig at den har medvirket til den resocialiserende proces.
Det er en positiv tilkendegivelse: Ja, jeg vil meget gerne være med til at etablere en evalueringsordning.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-26:
Tak for et positivt tilsagn.
Det, der ligger bag mit ønske, er selvfølgelig bl.a. den diskussion, som har været rejst undervejs i forbindelse med høringsrunden.
Man har været bekymret for, at ordningen ikke, som meningen er, bliver et alternativ til de øvrige afsoningsformer, men lige pludselig bliver en egentlig strafferetlig sanktion.
En sådan evaluering kan få det til at fremgå helt klart, at det er en alternativ afsoningsform.
Det tror jeg er en af de ting, vi alle sammen synes er meget væsentlig, og derfor synes jeg også, det er væsentligt at få frem, om ministeren også mener, det er en blandt mange af de ting, hvis virkning på denne specifikke gruppe unge vi skal være særlig opmærksomme over for.
Lene Espersen (KF), 2006-01-26:
Det kan jeg svare bekræftende på, for jeg er enig med fru Lissa Mathiasen i de holdninger og de perspektiver, fru Lissa Mathiasen her giver udtryk for.
Kim Christiansen (DF), 2006-01-26:
Jeg har en god dag i dag, for jeg er glad for, at jeg kan overraske ministeren.
Ministeren virkede en lille smule fornærmet, men som udgangspunkt vil jeg sige, at når jeg i min ordførertale kom ind på en række områder, som umiddelbart måske ikke er nævnt i lovforslaget, var det kun for at hjælpe justitsministeren med at få nogle gode ideer til at udvikle lovforslaget og gøre det på en konstruktiv måde.
Det er heller ingen overraskelse for mig, at lovforslaget er sat på i dag, for jeg har jo vidst det et stykke tid.
Min pointe var blot, at når det er en så relativt ny ting som fodlænkeordningen, vi har med at gøre, havde det måske været hensigtsmæssigt, hvis ministeren havde taget flere partier med på råd ved den endelige udformning af forslaget.
Jeg efterlyste årsagen til det i min ordførertale, men jeg føler ikke, jeg har fået svar.
Lene Espersen (KF), 2006-01-26:
Det er jo en ret voldsom udvidelse, og det var lidt overraskende at høre Dansk Folkeparti give udtryk for det retspolitiske syn, men jeg er ikke på nogen som helst måde fornærmet, og jeg vil gerne understrege det, fordi det, jeg nu siger til hr. Kim Christiansen, måske kan virke fornærmende.
Grunden til, at grænsen er blevet sat ved 25 år, er, at vi mener, at ordningen først og fremmest skal målrettes unge mennesker.
Selv om jeg ved, at det ikke er ens fødselsdato, men ens sind, der afgør, hvor gammel man er, er det dog stadig sådan, at hvis man vil prøve at lave en eller anden veldefineret afgrænsning af, hvornår man er ung, og hvornår man bliver rigtig voksen, tror jeg nok, at 25 år på en eller anden måde er en grænse, som mange kan nikke genkendende til.
Når man er over de 25, kan man vel knap nok kaldes helt ung længere.
Det er jo en farlig diskussion at bevæge sig ud i, men det er i hvert fald det, der er baggrunden for, at de 25 år er valgt som afgrænsning.
Kim Christiansen (DF), 2006-01-26:
Det er godt, at jeg har min ordførertale på tryk.
Jeg nævnte ikke noget om 1 år, men jeg spurgte til grænsen, fordi jeg ikke kunne se nogen umiddelbar begrundelse for den, og fordi jeg mener, det er bedre at se på den enkelte forseelse, når det skal afgøres, om det kan være hensigtsmæssigt at afsone i hjemmet.
Jeg tror, jeg sagde, det måske kunne være 6-8 måneder, for i flere af høringssvarene er der jo lagt op til, at man måske med fordel kunne hæve grænsen til 6 måneder, ligesom der også er rejst tvivl om, hvorvidt de unge op til 25 år er den rigtige målgruppe.
Det står i flere af høringssvarene, og derfor har jeg rejst spørgsmålet og håber da, at justitsministeren også vil være med til at diskutere det, for jeg mener, der kan være behov for det, så f.eks. familiefædre ikke skal ud af deres arbejdssituation osv.
Karsten Nonbo (V), 2006-01-26:
Efter at have hørt justitsministerens tale må jeg sige, at Venstre støtter og er hundrede procent enig i justitsministerens tale.
Nu kan det jo så overraske, at SF, forslagsstillerne, vil have en større efterretningstjeneste, når man lægger de to efterretningstjenester sammen.
Jeg mener, at de i andre sammenhænge ikke ønsker en større efterretningstjeneste.
Samtidig vil jeg godt anerkende, at SF skriver, at trusselsbilledet har ændret sig, og jeg citerer: »Skal terrorismen forebygges, forudsætter det en effektiv og sammenhængende efterretningsindsats både i Danmark og uden for Danmarks grænser.«
Her hører jeg en cementering af, at rets- og forsvarsforbeholdene bør ophæves – det er jo det, man skriver – og det er jeg også helt enig i.
Som justitsministeren sagde, har regeringen taget initiativ til at oprette et center for antiterroranalyse i PET bestående af medarbejdere fra PET, Forsvarets Efterretningstjeneste og Udenrigsministeriet.
Det sker i erkendelse af, at der er fælles berøringsflader.
Men der er også nogle forskelle: FET arbejder jo – kan man sige – stort set mest udenrigspolitisk, mens PET mest arbejder indenrigspolitisk.
Det giver mig anledning til at stille et spørgsmål til SF: PET har adgang til mange registre.
Skal den nye efterretningstjeneste have adgang til kriminalregistre og andre af politiets registre samlet set, eller hvordan ligger det med det?
PET arbejder inden for retsplejeloven, og er det arbejdsgrundlaget for PET?
Hvilke regler og forskrifter skal de arbejde under?
Forsvarets Efterretningstjeneste arbejder jo ikke ret meget operativt her i landet, i hvert fald ikke i fredstid, og det modsatte har vi gudskelov ikke.
Hvad med den nye efterretningstjeneste, hvordan skal den agere?
I det hele taget synes jeg, at det her beslutningsforslag giver anledning til så mange ekstra spørgsmål, og det kniber noget med, at vi kan få dem afklaret.
Derfor er vi nødt til at afvise dette beslutningsforslag helt og aldeles.
Nu hørte vi i formiddags, at den konservative ordfører var oppe i højere luftlag – blev det sagt af hr. Helge Adam Møller.
Nu er det sådan med det her beslutningsforslag, at der er den konservative ordfører også oppe i højere luftlag, for han sidder nemlig i Folketingets formandsstol.
Derfor skulle jeg hilse fra Det Konservative Folkeparti og sige, at de er enige i den tale, som justitsministeren holdt, og de er også til gengæld enige med Venstre i, at vi afviser forslaget.
Forslaget er egentlig ganske simpelt, fordi straffen, som hr. Tom Behnke siger, skal være ubetinget.
Siger man ja til justitsministerens lovforslag, siger man samtidig ja til, at den ubetingede straf kan konverteres til fodlænke, men siger man nej til lovforslaget, siger man nej til fodlænken og siger dermed samtidig, at de pågældende skal sættes i fængsel.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Det er bare lige for at rette en åbenbar misforståelse.
Hr. Karsten Nonbo sagde, det var overraskende, at SF ville have et større efterretningsvæsen.
Det ligger der slet ikke i det her forslag.
Der ligger i det, at vi skal have et mere effektivt efterretningsvæsen.
Hvis det kan betyde, at man kan få et slankere efterretningsvæsen, hvor man bruger færre ressourcer, end man gør i øjeblikket, så synes jeg, det ville være en ekstra gevinst.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Der er altså nogle fuldstændig forkerte historiske analyser hos hr. Morten Bødskov.
Når hr. Morten Bødskov siger, at den internationale terrorisme har medført et ændret trusselsbillede, så er det fuldstændig forkert.
Det er jo den kolde krig, der brød sammen, der er årsag til det.
Det er så i forlængelse af det fuldstændig forkert, når hr. Morten Bødskov siger, at det danske forsvar skal bruges imod en ydre fjende.
Jamen den ydre fjende er der jo ikke længere; det er det, som er konsekvensen af, at den kolde krig brød sammen, at man derfor har et totalt anderledes forsvarsbegreb i dag, og at sondringen mellem indre og ydre fjender er irrelevant.
Så præmisserne for meget af det, hr. Morten Bødskov stod der og lirede af, hænger bare ikke sammen.
Morten Bødskov (S), 2006-01-26:
Jeg håber ikke, at det virkede, som om jeg bare stod og lirede noget af.
Det er faktisk ret principielt, det, som det her forslag berører.
Det undrer mig lidt, som jeg sagde, at man ikke i bemærkningerne til forslaget har berørt nogen af de der principielle spørgsmål.
Jeg husker da debatter i Folketinget, hvor SF har været meget fremme i den her diskussion, og det virker underligt, at man ikke tager hensyn til det.
Vi deler opfattelsen af, at trusselsbilledet også forandrer behovet for efterretninger og grundlaget for efterretningstjenesternes arbejde.
Vi synes, en sammenlægning er dårlig; vi synes, at vi skal sikre, at de arbejder på hvert sit grundlag under ansvar for hver sin minister, således at vi er sikre på, at det retslige og politiske ansvar er fuldstændig nagelfast tilknyttet den pågældende minister.
Ved en sammenblanding mener jeg, at vi skaber et uigennemskueligt system, som vil indeholde flere forskellige opgaver fra de to tjenester i dag, og hvor det vil være svært at finde ud af, hvem der egentlig har ansvaret for, kan man sige, den udøvende magts brug af de her beføjelser, som de får.
Det synes jeg er et spørgsmål, som man burde have rejst i bemærkningerne til forslaget.
Det undrer mig, at man ikke gjorde det fra SF's side.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Det skal jeg nok vende tilbage til.
Men når hr. Morten Bødskov står og siger, at det her giver et forkert signal om, at man nu vil bruge forsvaret over for befolkningen, så er det rent nonsens, for i den forsvarspolitik, man fører i dag, er der jo taget udgangspunkt i, at det er internationale opgaver, man skal tage sig af.
Det accepterer vi fuldstændig.
Det skyldes jo netop, at sondringen mellem indre og ydre fjender ikke er der længere.
Morten Bødskov (S), 2006-01-26:
Vi deler i Socialdemokratiet som sagt opfattelsen af, at når det handler om indre og ydre fjender, og især når man ser på terroren, giver det ikke længere mening at tale om en opdeling.
Men vi synes faktisk ikke, at det i sig selv er nogen grund til at ændre opgavefordelingen og opgavevaretagelsen mellem Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste.
Vi synes, at forslaget er yderst uheldigt, og vi synes ikke, SF i tilstrækkelig grad berører de meget principielle problemstillinger, som ligger i dette forslag, og som jeg allerede nu kan annoncere også vil blive omtalt under det næste forslag, som SF også har til behandling her i dag.
Frank Aaen (EL), 2006-01-26:
SF's forslag har to elementer, og det andet element, nemlig at efterretningstjenesterne fremover skal reguleres ved lov frem for ved administrative forskrifter, er en meget god idé, som vi kan støtte.
Andre har været inde på, hvilke overvejelser der måske mangler i SF's forslag, men hovedårsagen til, at vi ikke kan støtte det, er, at det, der mangler mest i SF's forslag, er en overvejelse af det, regeringen er i gang med at lave med Politiets Efterretningstjeneste.
Som udgangspunkt skal vi alle sammen betragtes som mulige terrorister, der skal kunne undersøges i alle ender og kanter af myndighederne uden indhentet dommerkendelse.
Hele denne udvikling og det retssikkerhedsmæssige skred, der sker, og som jeg ikke tror kan stoppes med en bestemmelse om, at det fremover skal være lovbestemt og ikke forskriftsbestemt, hvordan efterretningsvæsenet skal styres, gør jo, at man må advare imod at styrke PET endnu mere, end der allerede er lagt op til fra regeringens side, bl.a. ved at Rigspolitiets Nationale Efterforskningsstøttecenter, NEC, som er den enhed i politiet, der efterforsker international bandekriminalitet, også underlægges PET.
Det er altså i det lys, vi skal se SF's forslag om en sammenlægning.
Jeg kan forstå, at Det Radikale Venstre støtter det, men det synes jeg altså er meget betænkeligt, og det kan vi ikke bidrage til, og derfor vil vi stemme imod forslaget.
Morten Bødskov (S), 2006-01-26:
Jeg skal ikke sige så meget til hr. Holger K. Nielsens ordvalg og udfald og overfald – var det nærmest også.
Man får den tanke, at hans umiddelbare ophidselse skyldes, at han måske er holdt op med at ryge.
Må man så ikke opfordre hr. Holger K. Nielsen til at kyle fire pakker nikotintyggegummi i svælget, inden vi tager den anden debat, for ellers bliver det da kun endnu mere underholdende.
Hvis man fremsætter sådan et forslag her med så vidtrækkende konsekvenser, må man da nødvendigvis med den erfaring, som hr. Holger K. Nielsen har i det her Tings arbejde, kunne tåle at få en saglig kritik.
Vi har eksempelvis nu besluttet i Retsudvalget, at der skal være en høring om spørgsmålet om en sammenlægning af Nationalt Efterforskningsstøttecenter og Politiets Efterretningstjeneste.
Et af de principielle spørgsmål her er nemlig størrelsen af den fremtidige efterretningstjeneste.
Det synes jeg er et relevant spørgsmål, som man bør drage med ind i debatten.
Fordelen ved umiddelbart i dag at have et fast forankret retsligt og politisk ansvar for Forsvarets Efterretningstjeneste og Politiets Efterretningstjeneste under hver sin minister bliver heller ikke berørt.
Den sidste bemærkning er ...
Karsten Nonbo (V), 2006-01-26:
Jeg kan ikke andet end sige tak.
Men dem må vi snakke om senere.
Line Barfod (EL), 2006-01-26:
Selvfølgelig er der nogle forbrydelser, der er så grove, at man får en ubetinget fængselsstraf – også efter Enhedslistens opfattelse.
Når vi taler om de rigtig grove forbrydelser, drab, voldtægt, grov vold osv., tror jeg ikke, der er nogen uenighed om, at her skal folk have en ubetinget fængselsstraf.
Der taler vi heller ikke om fodlænker.
Men når vi taler om den type forbrydelser, hvor vi i dag idømmer korte fængselsstraffe, mens man i andre lande typisk giver en betinget dom eller en bøde eller samfundstjeneste, mener jeg, de er bedre alternativer end den elektroniske fodlænke.
Jeg er som sagt meget bange for, at den elektroniske fodlænke vil blive brugt i sager, hvor man ellers ville blive idømt samfundstjeneste, så den ikke bliver det alternativ til den ubetingede dom, som hr. Tom Behnke er optaget af, men i stedet bliver et alternativ til samfundstjeneste og en betinget dom.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-01-26:
Forslagsstillerne mener, at det efter den kolde krigs ophør og efter fremkomsten af den internationale terrorisme er blevet meningsløst at skelne skarpt mellem ydre og indre trusler mod landets sikkerhed, og derfor foreslår SF, at de to danske efterretningstjenester sammenlægges.
Forslagsstillerne mener desuden, at tjenesternes virke bør reguleres ved lov og ikke som nu ved administrative forskrifter.
Det Radikale Venstre er helt enig med SF i denne analyse.
Vi mener, at tjenesterne bør sammenlægges, og at deres virke bør lovreguleres, men imidlertid indeholder beslutningsforslaget ikke nogen nærmere beskrivelse af, hvilke principper der skal gælde for regulering af efterretningstjenesternes virke, og det er jo nok så afgørende.
En lov skal gerne tage højde for de særlige vilkår, der gælder for efterretningsvirksomhed – aflytninger, ransagninger, registres oprettelse og sletning osv. – og der er ingen antydning af, hvilken form for offentlighed omkring efterretningstjenesternes virke SF ønsker.
Men det vil vi meget gerne hjælpe til med.
For det første afventer vi stadig den endelige rapport fra PETkommissionen, der bl.a. skal redegøre for de regler, der aktuelt gælder for registrering og sletning, hvis der overhovedet gælder nogen, og for det andet er der megen inspiration at hente i nyere lovgivning i nogle af vore nabolande, nemlig Sverige, Norge og Tyskland.
Konklusionen er ganske kort, at Det Radikale Venstre er enig i sigtet med beslutningsforslaget, men at vi savner en lang, lang række vigtige detaljer.
Dem vil vi meget gerne vende tilbage til i udvalgsarbejdet, og hvis vi ved en senere lejlighed eventuelt kan komme målet nærmere, vil vi også meget gerne bidrage til det.
Det Radikale Venstre har i øvrigt selv fremsat forslag om en antiterrorkommission, som bl.a. skulle undersøge mulighederne for at sammenlægge de to efterretningstjenester, så vi er helt enige med SF om sigtet med forslaget.
Line Barfod (EL), 2006-01-26:
Jeg er fuldstændig enig i, at det er folks eget ansvar, at de har begået en kriminel handling og derfor skal straffes.
Ingen tvivl om det.
Jeg er sådan set fuldstændig enig i, at det at holde dem ude af fængslerne øger sandsynligheden for, at de ikke begår ny kriminalitet, frem for hvis man sætter dem i fængsel.
Det er jo dem, man foreslår afløst af fodlænkeordningen i større omfang end efter de nuværende regler, og der mener jeg altså, at man kunne bruge betinget dom i stedet, sådan som man gør i mange andre lande.