runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carsten Hansen (S), 2003-12-12:
Jeg kan forstå på hr. Lars Barfoed, at man har trukket dagpengeforslaget, fordi der ikke var flertal for det i Folketinget, men det er vist det rene vrøvl, for flertallet var jo til stede.
Var det ikke nærmere løftebrud over for vælgerne, der var problemet?
Jeg kunne forstå, at hr. Lars Barfoed har givet udtryk
Jeg vil spørge hr. Lars Barfoed, om han synes, det er tilfredsstillende, at der de seneste tre-fire kvartaler har været en nedgang på efter- og videreuddannelsessiden på henholdsvis 25, 26 og 27 pct.
Er det tilfredsstillende, når vi ved, at i det vidensamfund, vi lever i, bliver videnniveauet i jobindholdene højere og højere, men alligevel kan vi se, at under denne regering er der for første gang i mere end 10 år faktisk nedgang på voksen- og efteruddannelsessiden, når vi taler om den erhvervsrettede del. Synes hr. Lars Barfoed, det er rimeligt, at man på dette område har indført brugerbetaling og i øvrigt sparet 620 mio. kr. på området, siden denne regering kom til?
Er det helt rimeligt, også set ud fra de tætte tilknytninger hr. Lars Barfoeds parti har til erhvervslivet, hvor man normalt vægter uddannelse højt?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Til hr. Ole Sohn, som kommenterer beskæftigelsen i kommunerne, vil jeg sige, at forholdet er jo det, at i dag er der flere ansatte i den offentlige sektor, end da regeringen tiltrådte, ikke mindst i kommunerne.
Så spørger hr. Ole Sohn, om vi vil tage initiativ til at formindske forbruget af øl.
Hr. Bjarne Laustsen talte om forslaget om dagpenge.
Hr. Bjarne Laustsen sagde det ikke direkte, men jeg forstod, at det i virkeligheden var det forslag, der blev trukket tilbage, hr. Bjarne Laustsen interesserede sig lidt for, og det er jeg glad for.
Det giver mig nemlig lejlighed til at fortælle hr. Bjarne Laustsen helt præcist, hvad jeg har sagt i den forbindelse.
Jeg er blevet spurgt, om jeg kunne forestille mig, at De Konservative måske allerede igen næste år ville medvirke til at lave reformer eller i hvert fald medvirke til et indgreb
over for misbrug eller omgåelse af dagpengesystemet
Men jeg har også sagt, at der kommer ikke nogen forslag, fordi det er tydeligt nok, at sådan som situationen omkring problemstillingen er lige i øjeblikket, er der ligesom ikke rigtig stemning i Folketinget for at gøre noget ved det her og nu, og derfor afventer vi Velfærdskommissionens udspil, inden der overhovedet måtte komme forslag om det.
Til hr. Per Kaalund: Jeg er lidt i tvivl om, hvordan knivforbuddet egentlig hænger sammen med finansloven.
Jeg har forstået, at det er noget, man drøfter under forhandlingerne om det pågældende lovforslag, og jeg har i øvrigt også forstået - og det kan jeg trods alt give som et svar, selv om det ikke har meget med finansloven at gøre - at justitsministeren har erklæret sig enig i at drøfte en udformning af forslaget, som et flertal i Folketinget vil bakke op om.
Per Kaalund (S), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed svarede på mit spørgsmål, om Det Konservative Folkeparti vil fastholde, at danskerne skal forbydes at gå med en lille lommekniv og forbydes at køre med en værktøjskasse i deres bil, at der begås flere og flere overfald og forbrydelser med kniv. Jeg må sige til hr. Barfoed, at det lovforslag, der blev behandlet forleden i Folketinget, beviser det ikke, og det gør Rigsadvokatens undersøgelse heller ikke.
Det er faktisk ikke tilfældet.
Med hensyn til små lommeknive har der været 17 tilfælde på et halvt år, der kunne have medført et eller andet, altså trusler eller lignende.
Det er mig ufatteligt, at Det Konservative Folkeparti vil fastholde, at hundredtusindvis af danskere skal forhindres i at gå med en lille lommekniv og forhindres i at have deres værktøjskasse i bilen, hvis denne værktøjskasse indeholder en skruetrækker, et stemmejern eller andet.
Det er det, der ligger i lovforslaget.
Jeg synes, at det også ud fra en konservativ synsvinkel må være en alvorlig indskrænkning af den personlige frihed, og jeg synes, hr. Lars Barfoed skulle meddele heroppefra, om Det Konservative Folkeparti virkelig fastholder, at hundredtusindvis af danskere ikke må bære en lille lommekniv.
Bjarne Laustsen (S), 2003-12-12:
Jeg synes, det var en meget fin redegørelse.
Men det må vente.
Jeg synes bare, at i de sidste uger har hr. Lars Barfoed været udsat for en helt urimelig behandling af regeringspartierne. Han er blevet kaldt for tonedøv og mange andre ting.
Det synes jeg er helt urimeligt, og jeg kan sige, at i visse faglige kredse er hr. Lars Barfoed faktisk blevet en kultperson.
Han er en af dem, som bliver betragtet som meget modig.
Det, der bare er problemet, er, at man gerne vil vide, hvor stor indflydelse hr. Lars Barfoed egentlig har på Venstre og De Konservatives politik, ja, på regeringens politik, for der kommer jo nye meldinger hele tiden.
Selv forslag, der bliver trukket tilbage, kan dårligt nå at blive trukket tilbage, inden hr. Lars Barfoed har sagt, at de kommer frem igen, og det, der er interessant, og som lønmodtagerne gerne vil vide, er selvfølgelig: Hvornår kommer de, og hvilket indhold har de?
Nu har Dansk Folkeparti med møje og besvær fået genforhandlet 170 mio. kr. af dagpengene.
Hvor meget vil hr. Lars Barfoed byde på?
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Arbejdsløsheden er steget voldsomt under denne regering, og ifølge Finansministeriets beregninger giver den milliard, man sparer i amternes og kommunernes økonomi, en større negativ beskæftigelseseffekt, end skattelettelserne giver en positiv effekt.
Derfor betyder det selvfølgelig noget, når man skærer ned i hjemmeservice og byfornyelse.
Man øger arbejdsløsheden, og jeg vil gerne have, at Det Konservative Folkeparti forholder sig til det faktum.
Det andet er, at som hr. Lars Barfoed sagde, er øl en stærk faktor i grænsehandelen - i hvert fald juleøllerne -
men jeg fik ikke svar på, hvilke initiativer Det Konservative Folkeparti vil tage for at være med til at sikre et mindre forbrug af øl.
Det kunne være oplysningskampagner, og det kunne jo også være at arbejde for, at man på EU-plan fik hævet mindstepriserne, så man ikke bare hele tiden arbejder sig nedad og nedad og nedad til den lavest mulige fællesnævner med de skadelige følger, det har.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Må jeg sige til fru Lene Jensen, at jeg har ikke foretaget nogen nærmere beregninger over, hvordan forskningsbevillingerne så ud i 1997.
Jeg kan bare konstatere, at i budgetoverslagsårene efterlod den tidligere regering et gabende hul, som vi nu har fyldt ud.
Vi har fundet penge til at finansiere forskningsmidlerne helt frem til 2007, så forskningsverdenen kan være sikker på en stabil tildeling af forskningsmidler frem til 2007, hvad den ikke kunne med den finanspolitik, som den tidligere regering lagde frem.
Jeg forstår, at hr. Jens Peter Vernersen er enig i, at vi skal have et positivt erhvervsklima, men han vil gerne vide, om den lovgivning, han refererer til, er udtryk for et sådant positivt erhvervsklima, fordi vi har stemt for den.
Jeg må sige til hr. Jens Peter Vernersen, at Det Konservative Folkeparti har jo ikke stemt for det hul, som hr. Jens Peter Vernersen kalder det.
Vi har stemt for et lovforslag, hvor der åbenbart var noget, der manglede, men det hul, som hr. Jens Peter Vernersen taler om, har vi ikke stemt for.
Det var noget, der blev fjernet, inden lovforslaget blev fremsat.
Må jeg så sige angående hr. Arne Tofts bekymring for donorbladet, at det er jo fuldstændig umuligt at stå under en debat her i Folketinget og tage stilling til det ene blad efter det andet: Hvem skal have støtte, og hvem skal ikke have støtte?
Sådan kan det ikke foregå, det ville da være helt urimeligt.
Nu er der nedsat et fordelingsudvalg, der skal vurdere, hvilke blade der kan få del i den pulje, der nu er oprettet, og det må det fordelingsudvalg tage sig af.
Jeg skal sandelig ikke stå her og blande mig i dets arbejde.
Arne Toft (S), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed siger, det er rimeligt, at hvis man abonnerer på et blad, betaler man det også selv.
Jeg vil godt spørge: Synes hr. Lars Barfoed også, det er rimeligt, at de 234.000 bloddonorer selv skal betale for at modtage donorbladet?
De stiller jo deres blod gratis til rådighed.
Og så vil jeg godt spørge hr. Lars Barfoed, om han er enig med hr. Thulesen Dahl i, at de 30.000 arbejdspladser og omsætningen på 22 mia. kr., som vindmølleindustrien har skabt, er dyrt købt med tilskud og betalt af forbrugerne.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-12:
Jeg bed mærke i, at hr. Lars Barfoed talte om, at det var vigtigt med et positivt erhvervsklima.
Derfor vil jeg godt spørge, om der i et positivt erhvervsklima også indgår, at Det Konservative Folkeparti i foråret 2002 stemte for et lovforslag, der har medført, at milliarder af kroner er fosset ud af statskassen.
Jeg tænker selvfølgelig på den diskussion, der har været her den seneste måned om en koncern, der har fået mange milliarder i fradrag i kraft af et lovforslag, som Det Konservative Folkeparti har stemt for.
Man kunne have forhindret det, men man tog bevidst det afsnit ud, der kunne have lukket det hul.
Det ligger der jo i et svar fra skatteministeren.
Er det virkelig det, der hedder positivt erhvervsklima, at man laver den slags støtte?
Lene Jensen (S), 2003-12-12:
Det var hr. Lars Barfoeds bemærkninger om viljen til at investere i forskning, der kalder mig herop.
For at den diskussion kan foregå på et ordentligt grundlag, vil jeg gerne bede hr. Lars Barfoed bekræfte to ting: For det første, at SR-regeringen hvert evig eneste år fra og med 1997 og frem faktisk investerede mere i forskning, end den her regering gjorde sidste år, vil gøre til næste år og også i årene fremover. Og for det andet, at grunden til, at det ikke går endnu værre i de kommende år, sådan set ikke er, fordi den her regering har fundet penge til forskning, men man har fundet nogle reserver, som er ufinansierede, og som står i Finansministeriet. Det vil jeg gerne bede om at man bekræfter, så vi kan tage den her diskussion på et ordentligt grundlag.
Jeg vil gerne sige, at jeg glæder mig utrolig meget over, at hr. Lars Barfoed melder helt klart ud, at det er Barcelonamålsætningen, der er ledestjernen i forskningspolitikken.
Så er det bare, at jeg gerne vil spørge hr. Lars
Barfoed: Hvordan kan det så være, at man ikke er parat til at støtte Socialdemokratiets forslag om at investere i flere forskere her og nu?
Der er 3 års leveringstid på kloge hoveder, og skal vi kunne bruge alle de der Barcelona-penge, som vi sikkert skal finde i fællesskab, er der brug for flere forskere.
Jeg kan ikke forstå, hvis ikke hr. Lars Barfoed kan se det.
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Hr. Morten Helveg Petersen spørger: Hvorfor nu fjerne støtten til Ulandssekretariatet?
Hvordan har De Konservative det med det, ikke mindst i lyset af udenrigsministerens tidligere kommentarer til netop Ulandssekretariatet?
Jamen det er jo sådan, at når man forhandler et forlig, er der forskellige partier, der skal have nogle ønsker imødekommet, og der var altså et ønske fra nogle sider om, at man reducerede på den støtte og sparede 45 mio. kr. der.
De kan jo ligesom så mange andre ngo-organisationer fortsat byde ind på konkrete projekter og på den måde fortsætte deres aktivitet.
Men under alle omstændigheder synes vi, at det var i orden at acceptere det ønske.
Hr. Jann Sjursen spurgte til ulandsbistanden som sådan, om man nu kunne regne med, at der ikke ville blive flere besparelser dér, for det havde vi jo i Det Konservative Folkeparti talt om.
Det er fuldstændig rigtigt.
Det mener jeg heller ikke er tilfældet. Man kan altid i en samlet ramme på 12 mia. kr. flytte nogle millioner op og ned i den samlede ramme uden at sige, at det går ud over niveauet, og det er ikke gået ud over niveauet.
Så også ud fra den betragtning har vi fundet det i orden at gennemføre den besparelse, der nu er tale om.
Hr. Jann Sjursen spørger videre til bladportoen på fagblade.
Jeg må sige, at jeg har svært ved at se, at det er urimeligt, at man, hvis man gerne vil abonnere på et blad - det kan være Jagtbladet, det kan være, hvis man er medlem af FDM og vil have Motor, og det kan være alle mulige andre blade - så selv betaler det, det koster at få det sendt frem
til ens bopæl, i stedet for at man siger, at de andre skatteydere må betale for, at man kan få det blad, som man gerne vil læse.
Så det har jeg det egentlig fint med.
Men det er ikke udtryk for, at vi derudover vil gå ind og skære i den støtte, som ligger til de mere nyhedsformidlende medier, og det fremgår også af det supplerende regeringsgrundlag.
Der bliver lavet en pulje, hvor visse foreninger kan søge støtte, og der vil vi forsøge at administrere det så godt som overhovedet muligt, og så må vi jo korrigere det, hvis det viser sig vanskeligt ud fra de kriterier, der er lagt, men det er selvfølgelig noget, man skal arbejde sig ind på.
Fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, at hvis man går ind for markedsøkonomi, så går man også ind for lave transaktionsomkostninger og lave transportudgifter.
Jeg må sige, at selv en socialist vel egentlig kan se noget fornuftigt i, at vi har lave transportudgifter.
Jeg forstår, at det også er derfor, man har stillet forslaget fra Enhedslistens side, men det er nu sådan, at der ikke er nogen undersøgelser, der tyder på, at lavere omkostninger og lavere billetpriser har nogen sønderlig virkning på, hvor meget folk bruger de pågældende offentlige transportmidler.
Det, der egentlig er mere bestemmende for, om folk bruger de offentlige transportmidler, er deres kvalitet, nemlig om de kører til tiden, og om man kan stole på dem.
Det er langt mere afgørende, end at man betaler lidt mere eller mindre for billetten.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed bryster sig af, at man har indgået en trafikaftale, som giver god infrastruktur.
Men jeg bider mærke i, at den konservative ordfører mener, at det er væsentligt med god infrastruktur.
Det kan jeg sådan set kun være enig i.
Man må jo også sige, at med et markedsøkonomisk udgangspunkt, som jeg går ud fra at hr. Lars Barfoed har, er der to ting, der er en god idé.
Den anden er lave transportudgifter, både hvad angår arbejdsstyrke og varer.
Så er det bare, det undrer mig, at man går ind og fjerner tilskuddet omkring den kollektive trafik
, så vi kan se, at omkostningerne i forbindelse med busser stiger. Enhedslisten er kommet med et forslag om, at der skal været et loft på 10 kr. for, hvad en zone 1- og zone 2-billet koster.
Vi bliver bakket op af trafikøkonom Uffe Jacobsen og af seniorforsker hos Danmarks TransportForskning Linda Christensen i, at det er godt for samfundsøkonomien med billig offentlig transport, herunder at man enten gjorde busserne gratis eller ganske simpelt satte priserne ned.
Jeg vil gerne høre hr. Lars Barfoeds reaktion på Enhedslistens forslag.
Jann Sjursen (KD), 2003-12-12:
For stor eller lille, så er det, der er sket med Ulandssekretariatet, jo en yderligere besparelse på ulandsbistanden i forhold til, at Det Konservative Folkeparti i hvert fald var ude med en melding om, at nu var det altså nok i forhold til, hvad man hidtil havde gjort.
Når vi også her er i kategorien omkring smagsdommeri, for det er jo reelt det, der er tale om i forbindelse med Ulandssekretariatet, så vil jeg godt høre, hvordan Det Konservative Folkeparti har det med besparelserne på bladtilskuddet; om man ideologisk helt vil fjerne tilskuddet på sigt, og om man så i øvrigt, hvis man mener det, har det godt med den kombinationspulje, som er skruet sammen, og som jo reelt også vil føre til smagsdommeri, fordi der ikke er nogen objektive kriterier for, hvilke foreninger der kan få tilskud til deres blade.
Der vil skulle være et loft i lovforslaget og udøves et meget stort skøn.
Morten Helveg Petersen (RV), 2003-12-12:
Mit spørgsmål vedrører ulandsbistanden og Fagbevægelsens Ulandssekretariat.
Jeg kunne godt tænke mig at høre den konservative ordfører begrunde, at man fratager støtten i en situation, hvor den konservative udenrigsminister tidligere på året har udtalt sig om ikke positivt så i hvert fald med en vis form for sympati over for den organisation.
Hvordan har Det Konservative Folkeparti det egentlig med, at i en sen nattetime ved de afsluttende finanslovforhandlinger kommer formentlig Dansk Folkeparti med kirurgisk præcision og skærer i noget, som den konservative udenrigsminister ellers har dækket over?
Hvad er reaktionen på det?
Ole Sohn (SF), 2003-12-12:
Jeg tror, Dansk Sprognævn får en større opgave, når de kigger finanslovforhandlingerne igennem.
Der er indført to nye begreber i dansk politik.
Det ene er begrebet behovsafhængig opregulering, der er indført af regeringen, og som dækker over millionnedskæringer, og nu har hr. Lars Barfoed indført et nyt begreb i forbindelse med ulandsbistanden, nemlig at Det Konservative Folkeparti er tilhænger af de tilpasninger, der er sket på ulandsbistanden. Tilpasninger betyder ifølge den borgerlige regering milliardnedskæringer, og så har vi da de to begreber på plads: Behovsafhængig opregulering er millionnedskæringer, og tilpasninger er milliardnedskæringer.
Jeg spørger lige en tredje gang, for at hr. Lars Barfoed kan få mulighed for kun at svare på ét spørgsmål.
Når regeringen fjerner 1 mia. kr., som var tiltænkt kommunerne, for i stedet at lave skattelettelser, har det selvfølgelig nogle konsekvenser.
Ifølge Finansministeriet er beskæftigelseseffekten af den milliard, kommunerne kunne have fået, væsentlig bedre end ved at give dem ud til skattelettelser, og derfor prøver jeg en gang til.
Når man oven i hatten skærer ned på hjemmeserviceområdet og oven i hatten forringer byfornyelsesområdet, er spørgsmålet: Synes Det Konservative Folkeparti, at det er den rette vej at gå?
Lars Barfoed (KF), 2003-12-12:
Jeg skal lige vende tilbage til hr. Bjarne Laustsen; nu er han vist væk, men tidligere stillede han mig i hvert fald et spørgsmål, som jeg aldrig fik svaret på.
Hr. Bjarne Laustsen undrede sig over dagpengeforslaget og misbruget og ville gerne invitere mig med ud til nogle forsamlinger, hvor jeg kunne høre noget mere om den slags, og det vil jeg da være interesseret i.
De sagde, at der var eksempler på den form for misbrug, som jeg beskrev for hr. Bjarne Laustsen før, det beklagede de meget, og derfor syntes de egentlig, man skulle have opretholdt et forslag af den art, så den form for misbrug kunne undgås.
Men jeg kan jo invitere hr. Bjarne Laustsen med, hvis Metal i Århus skulle invitere mig igen.
Til fru Line Barfod vil jeg sige, at jeg også tidligere på dagen har hørt, at fru Line Barfod har henvist til meldingen fra PET.
Jeg tvivler egentlig på, at der har ligget en nærmere overvejelse i erklæringen om, hvordan vi skal gennemføre sociale lighedsforanstaltninger i Danmark, men jeg vil under alle omstændigheder sige, at i Det Konservative Folkeparti tilstræber vi ikke - og jeg mener heller ikke, det er tilfældet - en øget polarisering i det danske samfund.
Tværtimod gælder det om at få mere integration i samfundet, og det kræver mange ting.
Det kræver bl.a. en incitamentsstruktur, så det kan betale sig f.eks. at tage et arbejde, og det kræver selvfølgelig også en lang række andre tiltag, f.eks. bedre danskundervisning og en lang række andre initiativer, som regeringen netop har lagt op til.
Der er en stribe forslag, som regeringen er i gang med at arbejde med, og som netop skal fremme integrationen i Danmark, så vi undgår den polarisering, som både fru Line Barfod og jeg frygter, for det er ikke godt med den form for polarisering. Til hr. Ole Vagn Christensen vil jeg sige, at med hensyn til aktivering er det altså sådan, at de, som er i aktivering, ikke figurerer i ledighedsstatistikken.
Det vil sige, at når der er mindre aktivering, er der flere med i ledighedsstatistikken, men de har været ledige hele tiden.
Aage Frandsen (SF), 2003-12-12:
Jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Barfoed er enig i, at det, at der er ventelister til psykiatribehandling, er en forfærdelig og i nogle tilfælde også livsforkortende mangel; det er der ingen tvivl om.
Jeg synes bare også, at man skulle prioritere det problem højere i stedet for at fremhæve, at nu har man fjernet ventelisterne til fængslerne, for jeg synes da, at det her er værre. Så forstår jeg, at man skal have et vej- og bromuseum af hensyn til at gemme og opbevare - ja, jeg er bange for, at det er rigtigt, for normalt vil man jo have et museum af hensyn til, at vi andre skal kunne se det, der er i museet - og hr. Barfoed synes også, at det er godt nok, at det ligger i Holbæk.
Jeg har forstået, at det er der også andre der synes.
Så har jeg lige en sidste bemærkning.
Jeg forstår godt, at hr. Barfoed måske ikke helt synes, at han skal kommentere det, Venstres formand sagde før valget, men så synes jeg
, at jeg lige vil spørge hr. Barfoed om to andre valgløfter af et konservativt folketingsmedlem - den daværende uddannelsesordfører og nuværende kulturminister, som i øvrigt er valgt i Holbæk. Den pågældende sagde to ting som løfte op til folketingsvalget i 2001.
Det ene var: Der skal maksimalt være 28 elever i gymnasieklasserne.
Det andet var: Handelsskolerne skal have 150 mio. kr. ekstra.
Jeg kan godt hjælpe med svaret, hvis hr. Barfoed ikke selv kan svare.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-12-12:
Jeg forstod det ikke sådan, at den aftale, der hedder »Flere i arbejde«, sådan set betyder, at vi skal have flere arbejdsløse.
Jeg fik faktisk indtryk af, at de 10.000 kunne man ikke regne med som arbejdsløse, for de hørte ikke med til de 30.000 regulære arbejdsløse, men hørte hjemme blandt dem, der tidligere havde været i aktivering.
Jeg havde faktisk indtrykket af, at man lavede den ordning, fordi det skulle gå hurtigere med, at der kunne komme flere i gang ude i erhvervslivet.
Det er den ene ting.
Den anden ting drejer sig om vedvarende energi.
Line Barfod (EL), 2003-12-12:
Hr. Lars Barfoed sagde tidligere, at energisektoren må klare sig på markedsøkonomiske vilkår.
Jeg troede, at Nordsøolien var en del af energisektoren,
men det har jeg åbenbart misforstået, eller også skulle jeg have tænkt over, at vindmølleindustrien jo ikke har betalt tilskud til nogen af partierne herinde, og at det derfor er logisk, at den skal klare sig på markedsøkonomiske vilkår, mens andre får særlige vilkår. De mange milliarder, som A.P. Møller og andre slipper for at betale i skat, kunne ellers have været brugt til at skabe større tryghed.
PET har i sin årsberetning påpeget, at de nedskæringer, der bliver lavet, så nogle mennesker får alt, alt for lidt at leve for, og den øgede polarisering i samfundet giver en øget risiko for terror i Danmark, så hvis Det Konservative Folkeparti er optaget af at skabe
øget tryghed, burde man altså gøre noget for at fjerne de nedskæringer, man har gennemført over for grupper i landet, der er blevet yderligere polariseret, og i stedet sørge for, at vi får en større økonomisk lighed.
Vil De Konservative følge den opfordring fra PET?