Aage Frandsen (SF), 2002-11-07:
I foråret vedtog regeringen med et flertal bestående af regeringspartierne og Dansk Folkeparti, at der skulle indføres kraftige stigninger i brugerbetalingen på folkeoplysningsområdet.
De tilsvarende partier har også gennemført øget brugerbetaling, når det drejer sig om de såkaldte eud-fag.
For alle disse områder gælder, at det i høj grad er mennesker med en kort eller ingen uddannelse ud over folkeskolen, og som måske ikke engang har afsluttet folkeskolen, som nu benytter sig af disse tilbud.
Det er en uddannelsespolitisk prioritering, går jeg ud fra.
Det kan ikke bare være noget, man gør, fordi man gerne vil have nogle penge i kassen eller undgå, at nogle vil tage en uhensigtsmæssig uddannelse.
Det må være, fordi man virkelig har tænkt over, at i vores samfund er der altså nogle mennesker, som ikke behøver at have så meget uddannelse, og hvis de endelig vil have det, skal det i hvert fald ikke være for let for dem.
De skal i hvert fald også betale for det.
Det er udtryk for, at lyset, oplysningen skal være for de lærde blot - Grundtvig sagde, at sådan skulle det netop ikke være - men det er åbenbart sådan, denne regering ønsker det skal være.
overhovedet muligt uddanner sig.
Og skulle der være én eller to eller fem, der måske ikke bruger denne uddannelse målrettet på en anden uddannelse efterfølgende, men bruger den ud fra, at man ønsker at benytte sig af, at uddannelse i sig selv er en god ting, så synes vi altså ikke, det er en ulykke.
Det er en langt større ulykke og slet ikke sammenligneligt, at man nu forhindrer nogle mennesker i at gennemføre en uddannelse, fordi disse mennesker siger, at det her koster for meget.
Det er mennesker, som ikke er vant til at prioritere uddannelse, og derfor er det, de slutter, at det nok ikke er nødvendigt, for det koster jo for meget.
Det er en forfærdelig uddannelsespolitisk tænkning.
Det er tåbeligt ud fra en samfundsmæssig betragtning, og det er urimeligt over for de enkelte mennesker, som i deres unge år ikke tog en uddannelse.
De tog ikke en gymnasial uddannelse eller en hf-uddannelse, eller de afsluttede den måske ikke.
Det kan være, at de gik i gang med den, så har de fortrudt det og vil nu gå i gang med det.
De skal så nu straffes på pengepungen, fordi de altså ikke i deres unge år tog uddannelsen.
Det er urimeligt, og hvis man endelig ville gøre noget fra regeringens side på det her område og prioritere det, så kunne man jo sige, at de mennesker, der har gennemført f.eks. en gymnasial uddannelse, behøver ikke at få en gratis hf-uddannelse bagefter eller tage nogle enkeltfag bagefter.
Hvis jeg finder på, at jeg skal have fransk genopfrisket, kan jeg godt betale for det selv.
Men hvorfor skal det så gå ud over en hel masse andre, endda også i faget dansk, at der er nogen, der måske tager en uddannelse en ekstra gang?
Vi, der har taget en uddannelse én gang, kan godt betale mere, det er i orden, men hvis regeringen var kommet med det forslag, var det en helt anden snak. Men det her rammer specielt dem, der ikke fik en uddannelse, da de var unge, og som gerne vil tage den nu.
Så siger man: Jamen vi overlader det til amterne at finde ud af det, og de kan lave en prioritering.
Det vil altså sige, at nu siger man til amterne, som overvejer, om de skal lukke en sygehusafdeling eller ej, at de skal lade være med at sætte denne afgift op, fordi de i stedet skal lade det gå ud over sygehusene.
Det er altså at indføre en form for selvstyre på det kommunale og amtskommunale område, hvor man siger: I kan slås og prioritere under de dårlige økonomiske vilkår, I har.
Nu bliver dette her en del af slagsmålet, og det er et udtryk for en elendig uddannelsespolitisk tænkning, det er bagstræberisk, og det er også usolidarisk.
Når man ser på, hvor mange penge der kommer i kassen, kommer der ca. 75 mio. kr. ind, men så koster det 11 mio. kr. at administrere det, og bøvl bliver der også ud af det.
Derfor er det klart, at vi overhovedet ikke kan støtte forslaget.
Tværtimod vil vi gøre alt for at undgå, at forslaget bliver vedtaget.