runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Vi skal ikke strides om, hvem der har gjort hvad.
Jeg mener, det var en beslutning truffet i forbindelse med bevillingen. Når det drejer sig om at nå frem til, at centret kan være selvbærende, kunne vi jo alle sammen være enige om, at det var en god idé, men man starter ikke med at være selvbærende ved at rykke en væsentlig del af grundlaget væk.
Er ministeren indstillet på, at dette kan foregå over en overgangsperiode?
Er det det, der ligger i ministeren svar, eller ligger der, at de nu bare må klare sig selv, hvis de vil overleve?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Jeg kan oplyse, at den nævnte evaluering har beskæftiget sig med perioden 1991-2000.
Med hensyn til fremtiden peger evalueringen bl.a. på, at centret bør ruste sig til at kunne fungere også i en situation uden et statsligt driftstilskud, og der peges på en række forslag hertil.
Jeg mener derfor ikke, at beslutningen om at lade støtten til centret ophøre er i strid med evalueringens indhold.
For en god ordens skyld skal jeg præcisere, at evalueringen ikke, som det fremgår af spørgsmålet, er udført på foranledning af Folketingets Energipolitiske Udvalg.
Det er Energistyrelsen, som administrerer driftstilskuddet til centret, som har igangsat evalueringen.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Derfor er jeg meget spændt på at høre, om den overhovedet er indgået i ministerens overvejelse i forbindelse med den beslutning, ministeren er nået frem til.
»Vil ministeren oplyse, om Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi ifølge den i anden halvdel af 2001 af NIRAS A/S for Energistyrelsen afsluttede evaluering har opfyldt formålsparagraffen med tilfredsstillende resultat med hensyn til forskningsbaseret erhvervsrettet innovation inden for førkommercielle vedvarende energi-teknologier i forhold til målgruppen, som er mindre og mellemstore virksomheder, og har den nævnte evaluering, udført for Energistyrelsen på foranledning af Folketingets Energipolitiske Udvalg, indgået i regeringens grundlag for den i spørgsmål nr. S 593 nævnte beslutning om at stoppe tilskuddet til Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi?« Skriftlig begrundelse
I et Ugenotat 2/2002 fra Politisk Økonomisk Sekretariat,
Venstres
Folketingsgruppe,
Formidlingsindsatsen udgør ikke mere end 20% af den erhvervsrettede indsats og består i produktdokumentation og videnoverførsel til målgruppen.
Kun en mindre del af formidlingsindsatsen er rettet mod offentligheden, herunder besøgsvirksomhed og studiegrupper.
Spørgsmålet er yderligere begrundet i, at den nævnte evaluering blev gennemført på foranledning af Folketingets Energipolitiske Udvalg.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Jeg kan sige til spørgeren, at vi besvarer alle skriftlige spørgsmål og servicerer Folketingets medlemmer det, de ønsker, så kommer der spørgsmål, vil de blive besvaret i den rækkefølge, de kommer.
Ellers mener jeg faktisk, at jeg har besvaret spørgsmålet gentagne gange.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Regeringen kan jo ikke nedlægge det her center, men regeringen kan undergrave eksistensen af det.
Jeg kan forstå på det svar, som jeg modtog lige for nylig fra økonomi- og erhvervsministeren, at der faktisk ikke er noget notat, at der ikke ligger et eneste stykke papir på nytteværdien af det eller det modsatte.
Ergo er vi altså i den situation, som jeg sagde før: at det eneste, der ligger her, er, at regeringen har besluttet, at der er en række råd, nævn og institutioner, som skal væk fra landkortet.
Derfor vil jeg godt spørge økonomi- og erhvervsministeren: Vil økonomi- og erhvervsministeren udarbejde et notat, som kan fortælle os og omverdenen om nytteværdien eller det modsatte, eller ønsker man at føre denne trusselspolitik, hvor man gemmer sig bag råd, nævn og centre?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Jeg kan sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg ikke er bekendt med, at der skulle ligge et sådant notat, som efterlyses.
: Altså det med konklusionerne og at man drager en masse konklusioner på mine vegne, det vil jeg gerne frabede mig.
Jeg har selv besøgt en af dem.
Jeg mener i det hele taget, at det er nogle forvredne konklusioner, spørgeren kommer med om de danske arbejdspladser.
Jeg mener stadig væk, at dansk vindmølleindustri både i Danmark og uden for landets grænser står stærkt i fremtiden.
Jeg har givet udtryk for, at vi har en anden holdning, at vi har prioriteret anderledes i regeringen i forhold til økonomien, til finansloven.
Det kan vi så drøfte med de parter, der skal stå bag finansloven.
Det her er udspillet fra regeringens side.
Til hr. Ole M. Nielsen.
Jamen selvfølgelig lukker forskning i vedvarende energi i hele Danmark ikke, fordi det her center ikke får offentlig støtte.
Jeg tror, det blev sagt fra spørgerens side, at regeringen ønsker at nedlægge det.
Jeg har sagt, at vi tager den offentlige støtte fra det center.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-30:
Jeg er også lidt rystet over det manglende engagement, for ikke at sige manglende orientering, der ligger i ministerens svar.
Vi kan ikke få andet indtryk, end at ministeren ikke ved, hvad de rent faktisk laver på det center her, når den første del af besvarelsen går ud på, at man nedlægger 627 råd, nævn og centre.
Vi har jo alle sammen set, at der er en
hel masse af dem, der ikke er noget som helst, betyder noget som helst, men så er der nogle holdningsprægede, som betyder noget med hensyn til forskning i vedvarende energi, til miljø.
Så er der yderligere en ting ved det her center, nemlig den folkelige forankring i en bred vifte af forskningsprogrammer, altså i en bred vifte af nye alternative energicentre.
Så må jeg sige til ministeren om det dér med, at man jo også skal komme med en rapport om placering af, jeg tror, det var statslige arbejdspladser - nu er det her jo ikke en statslig arbejdsplads, men den er statsligt finansieret - at den venter vi jo på, den rapport.
I mellemtiden kan man så benytte lejligheden til at nedlægge nogle ting, inden man kommer med den rapport, som er udsat.
Er det en ansvarlig måde at gøre tingene på?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Jeg kan sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg ikke har tænkt mig at brede den periode ud, der er lagt op til.
Det er jo sådan, at centret har fået de her 5 mio. kr. i årligt tilskud, og så har man med en finanslovaftale med SF og Enhedslisten bevilget 3 mio. kr. mere, så vi når de 8 mio. kr.
Vi har valgt at prioritere anderledes.
Vi har valgt ikke at udstrække perioden. Til fru Aase D. Madsen
: Med hensyn til centret i Høvsøre ligger det jo under ministeren for videnskab og teknologi, for det er hans ressortområde.
Jeg er da helt sikker på, at han formentlig ved forespørgsler vil give nogle oplysninger på det område. Derimod mener jeg til det omkring forskningen forskellige steder, og om der sker overlapninger, at fri forskning er godt, og vi har ikke nogen intentioner om lige at styre forskningen på det her område.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-30:
Jamen jeg skal sørge for, at der også kommer et skriftligt spørgsmål til ministeren i forlængelse af mit foregående spørgsmål.
Så må jeg bare konstatere, at ministeren åbenbart har
den forestilling, jeg ved ikke, hvor han har fået den fra, men han har åbenbart den forestilling, at udviklingen af den danske vindmølleindustri har været et projekt, der har kostet Danmark arbejdspladser. Jeg må indrømme, at jeg næsten ikke var i stand til at forstå, hvad det var, ministeren kom til at sige, men han fik næsten antydet, at udviklingen af denne enorme industri har kostet os arbejdspladser.
Det, jeg spurgte ministeren om, var: Hvis der nu er mulighed for, at vi på tilsvarende vis kan få en industri omkring bølgeenergi, solceller, brint til brændstof i køretøjer, vil det så også være til skade for dansk beskæftigelse, hvis der kom sådan noget, eller er det simpelt hen bare, fordi man ikke kan lide det, man vil bare ikke have det?
For så synes jeg, at man skal sige det rent ud.
Men ministeren kan da ikke komme uden om, at han kvæler et kæmpe erhvervsmulighedsområde. Så siger ministeren, at han kan godt lide regionale initiativer: Jamen er det her ikke et regionalt initiativ frem for noget, og så starter ministeren sin ministerkarriere med at lukke for det?
Jamen altså ministeren må undskylde mig, men der er ikke hoved og hale i hans forklaringer.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Der bliver rejst mange spørgsmål fra de tre spørgere.
Jeg kan sige, at vi har haft 627 råd, nævn, udvalg og centre.
Jeg vil sige, at centret jo stadig væk har mulighed for at søge andre steder, det har mulighed for at lave kontrakter.
Det, vi har sagt fra regeringens side i denne her sag, er, at den offentlige bevilling bortfalder.
Jeg er selvfølgelig bekendt med, at der ligger en aftale i den tidligere finanslov mellem Enhedslisten og SF om tilførsel af de yderligere 3 mio. kr. om året, som man har fået i en årrække.
Men det er regeringens prioritering omkring vedvarende energi, og det er egentlig også svaret til hr. Ole M. Nielsen omkring de spørgsmål, der er rejst.
Dog vil jeg sige, at regeringen er meget optaget af de regionalpolitiske tiltag, og vi har jo en undersøgelse i gang i ministeriet, der ser på forholdene omkring de statslige institutioner.
Så vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen med hensyn til det, at der skal udarbejdes notater, redegøres for resultater og lignende omkring omkostninger ved produktudvikling: Jamen det kan vi jo gøre på alle andre området, vi kan også udarbejde notater om, hvad det egentlig koster vores virksomheder i Danmark, at den vedvarende energi er steget fra 20 pct. til 27 pct. Der kunne udarbejdes mange notater, men hvis hr. Keld Albrechtsen har skriftlige spørgsmål i denne her sag, så skal vi besvare dem.
Jeg mener ikke, at det kommissorium, spørgeren beder om, kan udarbejdes her og nu.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-30:
Jeg hæftede mig ved, at det nærmeste, ministeren kunne komme med af et svar, var en påstand om, at de vedvarende energikilder nu skulle være så meget udbygget, at der ikke var brug for mere.
Det er selvfølgelig en politisk holdning, som ministeren kan have, han bryder sig åbenbart ikke om vedvarende energi, men en egentlig begrundelse kan det jo ikke siges at være.
Vil regeringen udarbejde et notat om det meget betydelige samfundsmæssige tab, som regeringens beslutning vil medføre?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-01-30:
Jeg vil spørge, hvad regeringen forestiller sig om den ekspertise, som Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi har haft indtil nu, hvor man har været på forkant med udviklingen af biobrændstoffer, sammenfaldende med, at det er en interesse, som EU nu viser for det område, nemlig at man skal opnå at få en vis procentdel af sit brændstof over på den slags ting.
Mener regeringen da ikke, at det er vigtigt, at vi fastholder og udvikler den ekspertise?
Så vil jeg gerne supplere mit spørgsmål med, om man ikke er bekendt med i regeringen, at man også arbejder med andre energiformer i Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi?
Betyder det også noget for regeringen, eller betyder det heller ikke noget, at folkecentret virkelig har en folkelig forankring, og at der er en god portion regionalpolitik, som regeringen har forpligtet sig til også at interessere sig for, netop i det center dér?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Jeg kan forstå, at der ingen begrundelse var, andet end at man sådan set har kørt en grønthøster hen over området.
Derfor skal jeg så spørge: De basisbevillinger, som man har fået, hvilke overvejelser er man her nået frem til, når man kan sige, at de ingen betydning vil have i fremtiden?
Er det ministeren ubekendt, at der er masser af initiativtagere, som netop er forankret i centret omkring bølgekraft, omkring brinten og omkring en række andre ting?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Jeg kan oplyse, at Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi har modtaget statstilskud til den løbende drift siden 1983.
Centret har i de forløbne år aktivt udfyldt sin rolle
inden for udvikling af og formidling af den vedvarende energi
I dag er udnyttelsen af de vedvarende energikilder imidlertid så udbredte, at regeringen mener, at den årlige driftsstøtte til centret bør ophøre.
Det gælder ikke mindst, når vi står i en situation, hvor regeringen ønsker en samlet omprioritering af de offentlige midler til fordel for mange andre samfundsopgaver. Jeg kan henvise til, at centret, som er en selvejende institution, fortsat har mulighed for at søge midler fra andre ordninger til finansiering af konkrete projekter og aktiviteter.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Jeg står her med et citet fra Folketingets forhandlinger 1982-83, sp. 3191, hvor den nuværende skatteminister hr. Svend Erik Hovmand den 9. december 1982 giver udtryk for følgende: »Venstre kan ... udtrykke vores principielt positive holding over for ideerne i nærværende forslag. Det kan vi, fordi der er tale om, at noget gror op nedefra - som vi var inde på i debatten for et øjeblik siden - fordi der her er tale om nogle perspektiver.«
Der var ingen tvivl om, at det var et hårdt slag, der ramte Thy, da vi fik pjecen »Mere velfærd og mindre bureaukrati«, og derfor glæder vi os nu til at få en virkelig begrundelse for, at man vil nedlægge dette center.
Skriftlig begrundelse
Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi udvikler fremtidens nye miljøvenlige teknologier såsom bølgekraft, gårdbiogas, bygningsintegrerede solceller, planteolie og brintenergi baseret på vindkraft til transportformål samt små vindmøller til verdensmarkedet.
Der er derfor fortsat behov for folkecentret til at skubbe nye industrier med mange arbejdspladser og eksportmuligheder i gang.
Til dokumentation kan følges en proces, et udviklingsforløb, som i løbet af 25 år har givet danske vindmøller en førende rolle inden for vindenergien.
Når Danmark har en førende rolle inden for vedvarende energi globalt set, skyldes det ikke mindst folkecentrets egen forskning og teknologioverførsel, som har omsat teori til produktion ved at få udviklet og veldokumenteret teknologien, så den er modnet til produktion i mindre og mellemstore virksomheder.
Det seneste eksempel er det markedsmæssige gennembrud for gårdbiogas, hvor man anvender den af folkecentret udviklede teknologi.
En enkeltvirksomhed omsatte sidste år for 120 mio.
og budgetterer i år 2002 med den dobbelte omsætning inden for gårdbiogas.
Udviklingen er ikke mindst foregået i samarbejde med Smedemesterforeningen samt med dansk landbrug og unge udenlandske forskere.
Villy Søvndal (SF), 2002-01-30:
Det indeholdt overvejelser, sådan forstod jeg det, om opbevarelse af ammunition og våben i et centralt depot.
Det synes jeg selv giver god mening i en periode, hvor varslingstiden jo er en ganske anden, end den var under den kolde krig.
Forsvarsministeren og undertegnede sad sammen i Forsvarskommissionen, hvor vi konkluderede, at det sikkerhedspolitiske billede var et ganske andet efter afslutningen af den kolde krig, og at truslen om et konventionelt angreb - ikke udelukkelse af angreb - var usandsynligt inden for en årrække på 10 år.
Så jeg vil spørge ministeren, om vi vil få den redegørelse i Forsvarsudvalget, så vi kan være med til at se, om vi synes, problemet løses tilfredsstillende med redegørelsen og anbefalinger?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Nu fik vi et svar her, der var ligesom en afledemanøvre, men det er selvfølgelig godt at have et skørt at gemme sig bag, og jeg kan forstå, at denne her almindelige problemstilling med råd og nævn og institutioner skyldes sådan set, at man nu har vedtaget, at nu ville man have det på den måde, fordi man skulle bruge nogle penge; så er det ligegyldigt, hvilke konsekvenser det får.
Jeg vil godt spørge vores økonomi- og erhvervsminister: Er der lavet noget notat om, hvilken nytteværdi man har haft ved denne statslige investering, som man har foretaget, og hvad den har haft af afsmittende virkninger?
Jacob Buksti (S), 2002-01-30:
Allerede i forbindelse med forarbejdet til regeringens finanslov meldte Finansministeriet ganske kraftige lønrammebesparelser ud, når det drejer sig om Told og Skat.
Det har vi fået bekræftet i går, hvor man kan se i regeringens finanslovforslag, at der allerede i år skal ske
en reduktion i personalet med 330 årsværk stigende til i alt 1.130 årsværk i 2005
Og det er endda sådan, at det fremgår af det svar, der er oversendt til Skatteudvalget på bilag 129, at det faktisk er mere end 1.250, når man indregner de forskellige omstillinger, der er.
Derfor må jeg spørge ministeren, om det virkelig er ministerens opfattelse, som jeg kan forstå af den pressemeddelelse, som er udsendt den 25. januar, at der kan ske en reduktion i Told og Skat med 330 årsværk allerede i år, uden at der sker afskedigelser.
Hvor mange mennesker mener ministeren der i alt skal afskediges i 2005, og mener ministeren virkelig, at Told og Skat er i stand til at være et effektivt foretagende også i fremtiden, så det undgås, at samfundet taber penge på hele den her øvelse?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Jeg synes, det var nogle interessante spørgsmål, fru Aase D. Madsen havde, men dem kan vi jo også vende tilbage til senere.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge økonomi- og erhvervsministeren: Er den situation med, at man nu mener, at disse institutioner skulle kunne udfylde rummet, ikke det, man har måttet kapitulere over for i Amerika og Tyskland, når det drejer sig om, hvordan man får det folkelige engagement frem i forhold til alle de nye initiativer, der skal tages? Dem kan man ikke bare tage bag nogle skriveborde.
Man må også have nogen, der brødføder dem, nemlig nogle ildsjæle.
Er det ikke sådan, det hænger sammen, når vi ser på udlandet?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Vi har forskning - og det er også svar til hr. Kristen
Touborg
- på en række områder
, og jeg er nødt til at sige én gang mere, og jeg har sagt det gentagne gange under besvarelsen af en række spørgsmål i dag, at dette er en prioritering fra regeringens side. Til hr. Kristen Touborg: Der vil stadig væk være behov for at forske i alternative energiformer, men det lyder jo, som om al forskning i vedvarende energi i Danmark falder sammen, fordi regeringen har valgt at beskære støtten nøjagtig til det her område, nøjagtig til det her center.
Per Stig Møller (KF), 2002-01-30:
Nu tror jeg, at hr. Holger K. Nielsen har taget spørgsmålene i omvendt rækkefølge, og så vil jeg også give svarene i omvendt rækkefølge.
Så vi springer videre til spørgsmål nummer to fra hr. Holger K. Nielsen, og så er det muligt, at nummer et er bortfaldet.
Der er ikke nogen endelig melding om, hvad den amerikanske administration mener i den forbindelse, men vi kan jo læse aviser.
Men det væsentlige er, at regeringen har tillid til, at USA behandler de tilfangetagne i overensstemmelse med sine internationale forpligtelser.
USA har også forsikret os og andre lande om, at man selvfølgelig vil handle i overensstemmelse med principperne i Genèvekonventionen.
Der er efter min opfattelse ikke nogen grund til at kaste sig ud i en længere paragrafdiskussion om de tilfangetagnes folkeretlige status.
Der er nok ikke nogen, der vil bestride, at en tilbageholdt person har krav på at blive behandlet humant og retfærdigt.
Det er også regeringens indstilling.
Det kan dreje sig om de humanitære regler gældende for væbnede konflikter, Genèvekonventionen, eller for fredstid, FN's Menneskerettighedskonvention.
Det væsentlige er for regeringen, at fangerne behandles humant i overensstemmelse med gældende menneskerettighedsstandarder, og at der sikres en retfærdig rettergang.
Så må det i denne forbindelse noteres som noget særdeles positivt, at Den Internationale Røde Kors Komité i sin egenskab af vogter af Genèvekonventionen har fået adgang til at tilse de tilfangetagne personer fra Afghanistan og vurdere deres humanitære situation.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-01-30:
I sidste uge blåstemplede statsministeren den amerikanske behandling af de fanger fra Afghanistan, der nu sidder på Cuba.
Vi havde også sagen oppe i spørgetimen i sidste uge, hvor udenrigsministeren bekræftede den holdning fra statsministerens side.
Men siden hen er der jo sket det, at det er kommet frem, at der i den amerikanske regering er dyb uenighed om det her punkt.
»Vil udenrigsministeren protestere over for den amerikanske regering over den behandling, fangerne fra Taleban og Al-Qaida bliver udsat for på Guantánamobasen på Cuba?
Skriftlig begrundelse
I den danske og internationale presse er der vist billeder af amerikanske krigsfanger, som ligger på knæ, i lænker, med øjne og ører tildækkede.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Nu prøver jeg at tage en enkelt sag op, og så skal jeg latterliggøres på den måde.
Jeg sagde, at denne her sag er det første initiativ, der er kommet fra oppositionen til regeringen om regionalpolitisk samarbejde.
Der ligger mange, der ligger også nogle fra Fyn og andre steder.
Jeg sagde, at det første forslag kommer fra den tidligere økonomiminister vedrørende Nordjyllands Amt.
Og så har jeg sagt, at det bare er ét eksempel på, at jeg har tilkendegivet fra regeringens side, at de første af de 20 mio. kr., der ligger i denne her konkurrencepakke, er jeg selv positiv over for.
Hr. Keld Albrechtsen behøver overhovedet ikke at fremsende noget danmarkskort.
Det her er simpelt hen
insinuationer ud over alle grænser.
Så er det sagt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-30:
Nu kan jeg forstå, at en del af beslutningsgrundlaget fra regeringens side har været baseret på en fejlagtig tolkning
af danmarkskortet.
I den forbindelse vil jeg bare spørge ministeren, om vi skal være ministeren behjælpelig med at oversende et danmarkskort til ministeriet, således at ministeren på kortet vil kunne finde Sydthy Kommune.
For hvis det er det, der er problemet i denne her sag, skal Enhedslisten gerne være ministeren behjælpelig.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Jeg har været med til mange prioriteringsdebatter, men jeg har aldrig været med til nogen, der var uden indhold.
Jeg har forstået, at det sådan set er det, der er foregået i ministerens prioriteringskonklusioner.
Og så vil jeg gerne igen sige, at der er over 100 km, der er vel nærmere bestemt 120 km mellem Sydthy og Aalborg, som er det centrale sted i Nordjylland, hvorom man sådan set snakker, men går man op og snakker om Hirtshals, er der 170 km, og sådan kan vi blive ved. Jeg kan ikke lige se, at dét ligger lige uden for døren
og giver muligheder for Sydthy.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-01-30:
Til hr. Holger K. Nielsen vil jeg sige: Jeg giver ingen garantier i dansk politik, hvad det her angår.
Jeg vil ikke sige, at der kommer det og det til Sydthy.
Det er bare et enkelt eksempel på, at der er en fra den tidligere regering, der er optaget af regionalpolitisk arbejde.
Jeg ved, at vi har fået 20 mio. kr., og vi vil gå ind og se på de forskellige steder.
Derfor har jeg sagt: Der er ét projekt, der ligger i Nordjylland, og det er jeg indstillet på at kigge på.
Men jeg vil ikke give en garanti direkte til Sydthy Kommune i denne her sag.
Jeg har bare sagt, at der er kommet et godt forslag fra den tidligere økonomiminister omkring Nordjyllands Amt, som jeg synes er godt, og det ligger i den ende af landet.
Det er såmænd det, jeg siger.
Det er også et svar til hr. Ole Vagn Christensen.
Og det der med, at man ikke vil svare på spørgsmål, er jo ikke det, det drejer sig om.
Jeg har sagt, at det her er en prioritering.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-01-30:
I forlængelse af det: Er det ikke korrekt, at Sydthy Kommune ligger i Viborg Amt?
Ville det ikke være en idé, at ministeren besvarede de spørgsmål, der er blevet stillet, i stedet for at afsløre sin manglende viden om den danske geografi?
Jeg vil godt spørge igen: Vil ministeren give et løfte
om, at der bliver kompenseret i forhold til Thy og Sydthy Kommune?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-01-30:
Ikke nok med at man ikke kan besvare spørgsmålene, fordi man ikke har sat sig ind i dem.
Nu vil man også til at begynde at give os en geografi, som ikke rigtigt hænger sammen.
Jeg tror ikke, at ministeren ved, hvor Sydthy ligger, når ministeren kan sige, at det også handler om det triangelsamarbejde.