runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-23:
Til fru Marianne Jelved og fru Elisabeth Arnold: Det er da et problem, at vi overhovedet skal lave sådan nogle regler, men det har et flertal her i Folketinget altså følt er nødvendigt for at begrænse antallet af familiesammenføringer og for at lette integrationen af de udlændinge, der allerede opholder sig i Danmark.
Med hensyn til det konkrete spørgsmål om Kronprins Frederik, som taler et stort register af sprog, og som måske kunne få lyst til at gifte sig med en fransk kvinde: Jeg går ud fra, at hvis Kronprins Frederik gifter sig med en udenlandsk kvinde, hvad han vel efter al sandsynlighed gør, får denne kvinde et arbejde, et hverv, et job i Danmark og lærer dansk, og så kan han godt få familiesammenføring.
Han er jo fyldt 24 år, så det er heller ikke noget problem.
Til hr. Kamal Qureshi: Vi kommer det ikke nærmere med eksemplerne, og må den og den, og hvad med bedsteforældrene.
Men jeg kan huske en bemærkning i hr. Kamal Qureshis foregående spørgsmål: nu skulle det nærmest være sådan, at dansk-amerikanerne ikke måtte komme til Danmark, fordi de havde for stor tilknytning til USA.
Jamen der er jo ikke tale
om, at nogle ikke må være her.
Jeg bemærkede også, at hr. Kamal Qureshi omtalte et ægtepar med et 3 måneder gammelt barn, som nu måtte flygte til Sverige.
Jamen undskyld, de har vel opholdstilladelse i Danmark, og så behøver de jo ikke flygte nogen steder hen.
Ellers boede de vel ikke i Danmark nu.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg skal da prøve at gøre det lidt tydeligere for fru Else Theill Sørensen, hvad det var, jeg egentlig spurgte om med hensyn til Rebild Bakker.
Rebild Bakker er jo en tradition, hvor man fejrer, at mennesker i flere generationer tilbage har haft en tilknytning til et land.
Men det, vi har hørt her fra talerstolen i dag, hele vejen fra Dansk Folkeparti til og med regeringspartierne, er, at de synes, det er et stort problem, at folk, som har nogle bedsteforældre fra et andet land og derfor har tilknytning til det land, finder ægtefæller i det pågældende land.
Derfor er det for mig at se oplagt, at det er et problem for folk, hvis de rent faktisk fastholder en vis form for historisk tilknytning til deres bedsteforældres hjemland
Jeg har klart og tydeligt forstået ud fra de drøftelser, jeg har haft med bl.a. ministeriets folk, at hvis der rent faktisk er personer, som tager på ferie til et land relativt ofte og oven i købet tilegner sig sproget og finder en ægtefælle i det pågældende land, vil den samlede tilknytning være større til eksempelvis Tyrkiet, fordi man har været på ferie relativt ofte dér og kender sproget, end den er til Danmark, og derfor vil det betyde, at man ikke kan få familiesammenføring til Danmark.
Så konkret er det blevet sagt, sådan som jeg husker det.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-23:
Jeg er nødt til at sige til fru Elisabeth Arnold, at manipulerende og usande udsagn ikke bliver mere sandfærdige af at blive gentaget.
Det, jeg har sagt, er, at det er 10 års radikal efterladenhed, som visse danske statsborgere nu skal lide under.
Jeg lægger ensidigt skylden på Det Radikale Venstre, som i en lang årrække nægtede at diskutere disse ting, som svinede politiske modstandere til, som gjorde debatten betændt i Danmark, så vi fik en indvandring, som ikke har været til gavn for Danmark.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Det er derfor, at der er den uklarhed, som skal afklares.
Det, der er det afgørende, er, at der mig bekendt i år 2000 var 56 personer, som fik asyl ud fra den her regel, netop fordi de opfyldte de kriterier, som ministeren skitserede.
Det er altså 56 personer, som ikke ellers ville have fået asyl.
Fra regeringens side er der gjort meget ud af at understrege, at det her handler om at komme fupflygtninge til livs, at komme proforma-ting til livs osv.
Her er der lige præcis tale om folk, der opfylder de krav, vi stiller, og så er det oven i købet sådan, at vi har lavet en gensidighed i vores lov, idet vi jo har en mulighed for i dansk lovgivning at afvise folk, som opfylder kravene til asyl, hvis de har en tættere tilknytning til et andet land.
Det, vi hermed afskaffer, er, at det samme gør sig gældende for Danmarks vedkommende.
egentlig havde forventet, at regeringen havde stillet efter første behandling.
Bertel Haarder (V), 2002-05-23:
Disse måske 50, som har fået asyl ved at søge på en ambassade, har normalt ikke været truet af forfølgelse i det land, hvor ambassaden ligger.
De har normalt ikke været truet af forfølgelse i det land, hvor ambassaden ligger.
Det er jo noget andet end det, hr. Søren Søndergaard sagde.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-23:
Det ser jeg meget frem til, at vi imellem anden og tredje behandling får dokumenteret fra ministerens side.
Det er jo selvfølgelig ikke et spørgsmål om, at man er udsat for forfølgelse i det land, hvor ambassaden ligger, hvor man søger, men om man risikerer tilbagesendelse til det land, hvor forfølgelsen foregår fra.
F.eks. er der jo typisk her tale om folk, som kommer fra Afghanistan, hvor de har været udsat for forfølgelse, og hvor spørgsmålet så er, om de er i sikkerhed i Pakistan eller risikerer tilbagesendelse.
Det er ikke et spørgsmål, om de er forfulgt i Pakistan.
Men det får ministeren jo mulighed for at dokumentere her mellem anden og tredje behandling.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-23:
Det er det, der er interessant, når vi diskuterer forslag, hvor man med hensyn til sociale ydelser bevæger sig under det, der indtil nu har været defineret som minimum i Danmark.
Jeg må sige, at jeg forstår ikke, at hr. Flemming Oppfeldt ikke kender det, men det har måske noget at gøre med den generelle diskussion om, hvordan regeringspartiernes folketingsgrupper bliver orienteret.
Det her drejer sig om en plan, der skal offentliggøres i morgen, som beskæftigelsesministeren er så venlig at kommentere i Politiken i dag.
Er det virkelig rigtigt - jeg kan se, at den konservative ordfører også er her, han er jo også bekendt med, at temaet drejer sig om at holde partierne orienteret - kan det virkelig passe, at en ordfører på så centrale områder ikke er gjort bekendt med et forslag, der skal offentliggøres i morgen?
Det lyder helt usandsynligt, helt usandsynligt.
Men jeg kan så oplyse hr. Flemming Oppfeldt om, at det drejer om, at man vil sænke revalideringsydelserne.
Det er også det, beskæftigelsesministeren nævner i sin gennemgang i Politiken i dag.
Og det andet spørgsmål: Har han virkelig ikke fået noget at vide?
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-05-23:
Det bliver mere og mere interessant.
Jeg kunne så godt tænke mig at spørge hr. Flemming Oppfeldt, om han så ikke helt uopfordret selv kunne tænke sig at stille de forslag, så den tvivl, der åbenbart er i andre partier her, kom ud af verden, sådan at vi kunne sikre, at den her absolut svage gruppe også fik et eksistensgrundlag, de kunne leve af.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Nej, jeg er ikke i stand til at offentliggøre regeringens plan for, hvordan man får flere mennesker i arbejde.
Det må vente til i morgen.
Jeg kan jo ikke spørge heroppefra, men jeg vil så sige det på den måde: Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet har hæftet sig ved nogle detaljer i nogle ydelser i vores sociale lovgivning, vigtige detaljer selvfølgelig, vigtige detaljer, og hvis man nu forestillede sig, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre kunne stille ændringsforslag og fik ændringsforslagene gennemført, er man så tilfreds med forslaget, som det ligger?
Drejer diskussionen sig blot fundamentalt om nogle ændringer, eller er de to partier så tilfredse med det forslag, der ligger?
Det er et spørgsmål, jeg ikke kan stille direkte, men så må stille det til mig selv.
Jeg kan blive meget i tvivl.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-05-23:
Til hr. Flemming Oppfeldt: I morgen fremlægger regeringen en plan om, hvad der fremadrettet skal være gældende på det her område.
Jeg går ud fra, at det er regeringen selv, der har lækket til Politiken, sådan for at få verificeret lidt, få lagt sådan et niveau, få lidt stemning på, hvad det er, der kommer i morgen.
Kan hr. Flemming Oppfeldt her fra talerstolen i dag også fortælle os - forud for at vi skal beslutte os til det her - hvad indholdet er af det, der kommer i morgen på det her område?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Til Socialdemokratiets ordfører: Jeg kan ikke påtage mig opgaven at være korrekturlæser på alle landets aviser, så jeg kan hverken verificere eller afkræfte indholdet af en artikel, som jeg ikke har set.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-05-23:
Jeg må indrømme, at det var et glimrende svar, vi fik her fra hr. Flemming Oppfeldt om, at ydelsesniveauet og ydelserne ikke bliver ændret.
Jeg vil så gerne spørge hr. Flemming Oppfeldt, om han kan afvise, hvad der står i Politiken i dag, at der er meldinger om, at ydelsesniveauet vil blive ændret for de her grupper.
Kan hr. Flemming Oppfeldt afvise, at det er korrekt, hvad der står i Politiken i dag, og at regeringen fremover vil fastholde de beløbsgrænser, vi har i dag?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Denne lovgivning er om starthjælpen, og debatten handler om denne her lovgivning.
Vores øvrige sociallovgivning er jo uændret.
Det vil sige, at en række af de ydelser, der er til rådighed i vores øvrige sociallovgivning, eksisterer.
Vi har i forbindelse med starthjælpen anført, at revalideringsydelsen ikke skal blive, hvad skal vi sige, et sted, hvor man kan komme uden om sin starthjælp, så derfor bliver der ændret i revalideringsydelsen.
Men revalideringværktøjet er uændret.
Nej, dette her er ikke starten.
Ydelseniveauerne fremover er uændrede.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Så må jeg prøve med et eksempel.
Hvis vi nu har et menneske, som ligger vandret inden for det sociale område, så betyder det, at det er et menneske, der ligger i sin seng, der ikke kan røre et lem, som simpelt hen ikke kan gøre noget som helst selv, et menneske, som aldrig nogen sinde skal revalideres, som ikke kan revalideres.
Skal dette menneske i 7 år leve på noget, der ligner 5.000 kr., vil jeg spørge hr. Flemming Oppfeldt.
Skal det det?
Vi taler jo ikke om en revalidend.
Vi taler om et menneske, som er sygt, stærkt handicappet.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Nu prøver jeg at udtrykke mere præcist, hvad det er, jeg spørger om, hvis der skulle være tvivl.
Jeg spurgte ikke om, hvorvidt nyankomne bliver forskelsbehandlet, afhængigt af om de er danskere eller udlændinge.
Det, jeg spørger hr. Flemming Oppfeldt om, er: Hvis man mener, at folk på en lavere ydelse kommer hurtigere i arbejde, uanset om det er udlændinge, der lige er kommet til Danmark, eller om det er danskere, der har været bortrejst mere end 8 år og derved ikke har ret til de høje sociale ydelser, hvorfor vil man så ikke tildele resten af danske arbejdsløse dette gode?
Hvorfor skal de fastholdes på det ufordelagtigt høje trin, hvis man kan få dem alle sammen i arbejde ved bare at nedsætte ydelsen? Hvorfor skal de ikke alle sammen have den nedsat? Spørger jeg klart nok?
Karen J. Klint (S), 2002-05-23:
Ja, det bliver jo spændende at læse afskriften af, hvad der blev sagt.
Der blev faktisk sagt, at de her drenge var indfanget af socialrådgiverne eller noget lignende.
Men jeg vil godt lige gentage mit spørgsmål omkring det med revalideringsydelsen.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Denne lov gælder for alle.
Alle får en 7-årig optjening, alle, der har været væk, har været i udlandet osv., får en 7-årig optjening.
Der skelnes ikke, det gælder også danske statsborgere, og det burde SF's ordfører vide.
Det, jeg har sagt, både her ved andenbehandlingen og også ved førstebehandlingen, er: Formålet med denne lovgivning er at sende et signal ud om, hvad det er for et samfund.
Det er ikke et samfund, hvor man bare kan gå hen og få en ydelse på bistandskontoret.
Det er også et samfund med pligter, og det er vigtigt for denne lovgivning og for den måde, vi fører politik på, at man også forstår det, inden man rejser her til landet, og ikke fokuserer på, at Danmark har verdens højeste kontanthjælp, som på nuværende tidspunkt ligger på omkring 20.000 kr. for et par forældre med to børn.
Det kan godt være, at med det niveau vil det være klogt
af os at signalere noget andet til de folk, der skal flytte hertil, så de ved, at vores samfund også giver borgerne nogle pligter, og at man kan stige op i samfundet ved at tage et arbejde, hvis man er til rådighed for arbejdsmarkedet og har lyst til at lære at tale dansk.
Så vil jeg sige til SF's ordfører: Jeg bliver altså nødt til at gentage, at med hensyn til revalideringen er de almindelige revalideringsværktøjer stadig til rådighed.
Det er revalideringsydelsen, der bliver ændret, og det vil sige, at forholdene for dem, der er fysisk handicappede og har brug for en revalidering for at vende tilbage til arbejdsmarkedet, forbliver uantastede, også efter at denne lovgivning bliver gennemført.
Så til fru Karen J. Klint: Jeg kiggede på mit manuskript før, men nu vil jeg godt kigge på fru Karen J. Klint og sige:
Jeg har ikke rettet nogen anklage mod socialrådgiverne.
Jeg har rettet en anklage mod et samfund, som har klientgjort vore indvandrere.
For vi har et indvandrerproletariatet i dag, hvor et af deres vigtigste ærinder er at gå hen til et offentligt kontor og få deres ydelser, frem for at vi bidrager til, at disse mennesker kan komme i rigtigt arbejde, så de kan gå på, havde jeg nær sagt, egne ben.
Det var ikke en nedgørelse af vore socialrådgivere, bestemt ikke.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil godt undskylde, hvis jeg er overrasket med min korte erfaring i Folketinget, men jeg spurgte rent faktisk hr. Flemming Oppfeldt, hvorfor man ikke vil nedsætte ydelserne for de danske arbejdsløse, hvis man mener, at alene det at nedsætte ydelserne skaffer folk i arbejde.
Jeg spurgte ikke, om man vil lave alle mulige andre tiltag og aktivt sikre aktiveringsydelse og arbejde og andet for danske kontanthjælpsmodtagere, som jeg formoder at man også vil gøre over for flygtningene. Hvis man mener, at det at nedsætte kontanthjælpsydelsen for flygtninge og andre virkelig er vejen til, at de kan få arbejde på det danske arbejdsmarked,
hvorfor skal dette gode så reserveres udlændinge?
Hvorfor skal dette gode ikke komme de danske arbejdsløse til gode?
Jeg spørger ikke om alle mulige andre tiltag eller alle mulige andre aktiveringstilbud, som hr. Flemming Oppfeldt taler om, jeg spørger helt konkret: Hvorfor vil man ikke nedsætte kontanthjælpsydelsen for danske arbejdsløse?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-23:
Hr. Flemming Oppfeldt svarede ikke på mit spørgsmål.
Jeg spurgte: Hvori ligger det integrerende, når stærkt fysisk handicappede, stærkt psykisk handicappede og torturofre skal have en lavere ydelse end kontanthjælpen?
Hvori ligger det integrerende?
Er det virkelig hr. Flemming Oppfeldts og Venstres mening, at disse mennesker, som jo ikke har mulighed for at stige op i samfundet, til gengæld skal hænge i dyndet i 7 år, inden de kan få en anstændig ydelse at leve for? Det Radikale Venstre vil her mellem anden og tredje behandling stille et ændringsforslag til lovforslaget.
Vi gør det ganske vist sent, hvilket jeg beklager, men det hænger sammen med, at ministeren har nægtet at give teknisk bistand til forslaget, som lyder: »For personer, der ikke opfylder betingelserne i § 11, stk. 3 eller 4, kan hjælpen pr. måned højst udgøre et beløb, der svarer til starthjælpen.
Vil Venstre kunne stemme for det forslag?
Karen J. Klint (S), 2002-05-23:
Jeg kan faktisk godt forstå, at hr. Flemming Oppfeldt kigger ned, når han siger det, han siger her fra talerstolen, frem for at kigge op.
Jeg har da aldrig hørt noget lignende.
Skal det være socialrådgivernes skyld, at vi har drengebander?
Jeg troede, det var social armod, som var skyld i, at det gik galt i barndommen og opvæksten, og at nogle af drengene, f.eks. i Vollsmose, har oplevet noget, mens de var små, og inden de kom herop, som gør, at de har det svært i dag og måske har nogle krigstraumer.
Skulle det være socialrådgivernes skyld?
Jeg har aldrig hørt noget lignende
, så jeg kan godt forstå, at ordføreren ikke kiggede os direkte i øjnene, da han sagde det.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-23:
Det er at kunne tage et almindeligt arbejde på en almindelig arbejdsplads til en ordinær løn og betale den almindelige skat og dermed bidrage til vort samfund.
Det vil give indvandrergruppen almindelig accept i vort samfund
, og dette er vejen til integration.
Til den socialdemokratiske ordfører, der spørger om drengebander: Jeg mener, at den familie, der ikke hænger fast i et netværk, der består af socialrådgivere, kontanthjælp og offentlige kontorer, men derimod får et netværk ude på en dansk arbejdsplads og får danske arbejdskolleger, vil også være bedre i stand til at kunne tage hånd om sine drenge. Med hensyn til revalideringsydelsen, som også den radikale ordfører kom ind på, vil jeg sige: Revalideringsbestræbelserne, de værktøjer, der skal til for at kunne revalidere folk, så de kan komme tilbage til arbejdsmarkedet, vil være uændrede.
Ydelsen bliver selvfølgelig ikke uændret, men værktøjerne til at kunne få folk tilbage til arbejdsmarkedet vil være uændrede efter vedtagelsen af denne lovgivning.
Til SF's ordfører vil jeg sige: Jamen vi stiller og skal også stille krav til danske kontanthjælpsmodtagere, som er fuldt til rådighed for et job, men som måske vægrer sig eller måske har nogle andre skavanker, der gør, at de ikke umiddelbart kan få et job.
Vi skal hjælpe dem til at komme i job ret hurtigt.
Bertel Haarder (V), 2002-05-23:
Jeg skal gerne oversende en redegørelse for dette her, men jeg vil gøre opmærksom på noget, som har været underbetonet i den debat, der har været, nemlig at de ganske få, der får asyl på en dansk ambassade, normalt ikke, som jeg sagde, får det, fordi der er risiko for forfølgelse i det land, hvor de er.
De får det, fordi de ofte har tilknytning til Danmark.
Det er det, som er det afgørende, og det er jo en anden historie end den, der beskrives her, hvor det nærmest ser ud, som om vi spærrer døren for folk, som er i umiddelbar fare.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-23:
Da forretningsordenen ikke tillod mig at komme med en kort bemærkning til De Radikale, må jeg svare her i anden runde.
Den radikale ordfører har hele eftermiddagen gjort meget ud af at prøve at påvise, at nu diskriminerede man danskere, til trods for at det er den modsatte sang, vi har hørt de sidste 10 år.
Men så lige her på falderebet kom der den modsatte argumentation.
Nu skulle forslaget nærmest være i strid med
grundloven.
Det er jo noget af et angreb på Folketingets ledelse, Folketingets formand, at forslaget så overhovedet har fået lov at gå igennem.
Men det er også ganske usandt.
Der står jo ikke et eneste sted i dette lovforslag eller dets bemærkninger, at afstamning skulle være afgørende for at få opholdstilladelse.
Vi kender godt grundloven.
Næh, det, der er tale om, er såmænd bare det tilknytningsprincip, som fru Elisabeth Arnold og hendes regeringsparti indførte.
Det præciseres og beskrives på en lidt anden måde, men princippet har fru Elisabeth Arnold jo selv stemt for, da hendes parti sad i regering.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at spørge ministeren, om en liberal minister virkelig kan mene, at det er et problem, at folk har hyppige ferieophold i et land, i forhold til om de finder ægtefæller i det pågældende land.
Det står i det her notat.
Kan det virkelig være rigtigt, at ens feriemønster skal være afgørende for, hvor man må finde sin ægtefælle, hvis man ønsker at bosætte sig i Danmark?
Så vil jeg også godt spørge ministeren, om ikke han kan bekræfte, at det er rigtigt, hvad fru Elisabeth Arnold tidligere har sagt, at ægtefællernes familiemæssige bånd til Danmark set i forhold til ægtefællernes familiemæssige bånd til ansøgerens hjemland, f.eks. om den herboende har nære familiemedlemmer bosat i ægtefællens hjemland, og om den herboende har forældremyndighed eller samværsret over mindreårige børn bosiddende i Danmark, er noget, der bliver taget i betragtning med hensyn til, om man kan få ret til familiesammenføring i Danmark.
Er det ikke i strid med i hvert fald nogle af intentionerne, der er i det, som fru Elisabeth Arnold refererede til?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Direkte adspurgt bliver jeg selvfølgelig nødt til at tage ordet igen, selv om fru Birthe Rønn Hornbech og jeg har diskuteret det her mange gange før.
Det bliver jo ikke anderledes af, at spørgsmålet bliver stillet én gang til.
Det fremgår klart af et svar, jeg har fået på et spørgsmål, som er stillet i tilknytning til det her lovforslag, at man ikke vil administrere disse tilknytningsregler, så de vil blive fortolket, så de vil udlægges som værende i strid med grundloven.
Der vil alene blive lagt vægt på ansøgerens egne tilhørsforhold til pågældende land og ikke til forældrenes eller til afstamningen.
Vi vil jo så få at se, hvordan det kommer til at fungere
i praksis.
Jeg er spændt på, hvordan det vil fungere i praksis, når vi får disse mange problemer for de danske statsborgere.
Som fru Birthe Rønn Hornbech ganske rigtigt sagde tidligere i dag: Der vil være danske statsborgere, som vil komme til at lide under disse regler.
Ja, det vil der, og de vil komme og beklage sig til os, og så vil jeg henvise til fru Birthe Rønn Hornbech og sige: Værsgo, fru Birthe Rønn Hornbech har stemt for det her lovforslag, hun må kunne forklare jer, hvordan det hænger sammen.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-23:
Ja, der er danske statsborgere, der kommer til at lide under De Radikales politik igennem mange år i denne sag.
Og så er fru Elisabeth Arnolds inddragelse af afstamningsprincippet, der skal lede tanken hen på grundloven, præcis igen en dokumentation for den dæmonisering af debatten, som vi er flere, der i dag har taget afstand fra og har påvist historisk, hvordan De Radikale igen og igen har ønsket at dæmonisere den debat. Det viser fru Elisabeth Arnold selv ved at begynde at lede tanken hen på, at det her skulle være i strid med grundloven.
Bertel Haarder (V), 2002-05-23:
Der bliver taget udgangspunkt i den praksis, der allerede ligger, for tilknytningskrav for ikkedanske statsborgere.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-23:
Tak fordi jeg har fået lov at få en ekstra bemærkning, fordi fru Else Theill Sørensen åbenbart ikke forstod mit spørgsmål. Nu tager vi den én gang til: Der har ikke hidtil været krav til danske statsborgere om, at de skulle have en bestemt tilknytning til Danmark.
Vi gik ud fra som givet, at var man dansk statsborger og havde dansk pas og dansk stemmeret, hørte man til i Danmark.
Men det gælder ikke mere efter de regler, som bliver vedtaget nu.
Da vil man som dansk statsborger blive udsat for en konkret vurdering.
Embedsmænd skal vurdere, om man nu også har tilstrækkelig tilknytning til Danmark til, at man kan gifte sig med den, man vil gifte sig med.
Lad os tage et eksempel, som i hvert fald De Konservative burde kunne forstå: Kronprins Frederik, hvis far er fransk, og hvis mor er halv svensk, taler flydende fransk og har været på masser af ferier i Frankrig i hele sit liv.
Hvis han forelsker sig i en fransk pige, kan han så få familiesammenføring i Danmark?
Svaret er nej, det kan han ikke med de regler, der bliver lavet nu.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-23:
Skal det så forstås sådan, at det notat, der kommer fra integrationsministerens eget ministerium, er ukorrekt, når der står her i notatet, at ægtefællernes familiemæssige bånd til Danmark skal ses i forhold til ægtefællernes familiemæssige bånd til ansøgerens hjemland?
Er det et ukorrekt notat fra ministeriet, jeg står med her i hånden, når man her i notatet siger, at man netop vil kigge på de familiemæssige bånd til de pågældende lande, som ægtefællen kommer fra?
Og når ministeren står heroppefra og siger, at man ikke vil kigge på afstamning, så er der i hvert fald ét af de her
to udsagn, der er forkerte; enten er notatet fra ministeriet forkert, eller også er det, ministeren siger, ukorrekt.