runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2005-11-03:
Jeg sad og blev lidt overrasket over fru Elisabeth Gedays sådan noget bramfrie beskrivelse af arbejdsløshedskassernes medarbejdere.
Kan fru Elisabeth Geday bekræfte, at fejlprocenten i a-kasserne i de mange tusinde sager, de afgør, er nede på 1,7 pct.?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-03:
Så vil jeg da også gerne takke fru Jytte Andersen og hendes parti for, at de i 1990’erne var med til at stramme rådighedsreglerne, det var fornuftigt.
Og hvis det er det, fru Jytte Andersen spørger mig om – om vi vil være med til yderligere rådighedsstramninger for at sikre os, at alle arbejdsmarkedets parter kommer ud i arbejde – så vil vi gerne diskutere det med fru Jytte Andersen.
Jytte Andersen (S), 2005-11-03:
Nu er det en helt stor misforståelse, hvis hr. Jakob Axel Nielsen tror, at socialdemokrater er blåøjede eller har bind for øjnene, når det drejer sig om at stå til rådighed.
Der er vist ikke andre, der har skærpet rådighedsreglerne, som vi gjorde i 1990’erne.
Men det, vi gjorde, var at give de ledige et konkret tilbud, og så fik vi afprøvet, om de stod til rådighed.
Det er sådan set også det, vi er optaget af i dag.
Det er sådan set også det, vi er optaget af i dag, og derfor ser vi en risiko for, at en ledig kan smutte ud af en sådan opfølgende a-kasse og over i en anden kasse og dermed måske vente 2-3 måneder, før han eller hun præsenteres for et tilbud, som kan teste vedkommendes rådighed.
Men lad være med at gå rundt i den tro, at vi ikke er optaget af, at alle skal være til rådighed for arbejdsmarkedet, for den test tror jeg Socialdemokratiet består, ellers kan man bare gå tilbage til 1990’ernes arbejdsmarkedspolitik og kigge den igennem.
Nu deltager hr. Jakob Axel Nielsen i vores drøftelser om, hvordan vi kan få gearet alle arbejdsmarkedets institutioner til at tage lidt fat på ledige, så de hurtigere kan komme ud af ledigheden.
Kan hr. Jakob Axel Nielsen ikke se, at der er en risiko for, at hvis en ledig er i en arbejdsløshedskasse, som er meget pågående, vil den ledige i sin ledighedsperiode kunne sige: Jeg kunne egentlig vælge at gå hen i en anden a-kasse, som ikke ved så meget om mit fagområde, altså en tværfaglig a-kasse?
Er det ikke en reel risiko?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-03:
Jeg skal ikke trætte Folketinget med gentagelser af, hvad der allerede er sagt af fru Tina Nedergaard, men blot supplere med, at også vi Konservative lægger vægt på, at der nu bliver et bedre fokus på den enkelte, at der bliver mere fleksibilitet til at kunne vælge den a-kasse, man ønsker, og at der altså også bliver mere gennemsigtighed, så a-kasserne kan konkurrere på prisen og på administrationsbidraget.
Vi hilser det også velkommen, at man kan vælge at blive i sin eksisterende a-kasse, også selv om man skifter branche til en, der traditionelt er uden for det a-kasse-område.
I det hele taget er der her fokus på borgeren og ikke på systemet, og det synes vi er positivt.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-03:
Jamen under udvalgsarbejdet kan man se på alt, og jeg går da ud fra, at fru Jytte Andersen stiller det her som et spørgsmål, der skal afklares under udvalgsarbejdet.
Det kunne jeg forestille mig.
Jeg er klar til at se på det hele under udvalgsarbejdet.
Noget af det hænger sammen, og noget af det hænger ikke sammen.
Da jeg så lovforslaget første gang, tænkte jeg godt nok: Det kan ikke passe, at det er ministeren selv, der har fundet ud af, at alt det her skal sættes sammen i et lovforslag.
Derfor har jeg en hel del uafklarede spørgsmål.
Det kan man næsten ikke undgå at have til et lovforslag, der er så sammensat af alt muligt.
Derfor tager jeg ikke stilling her fra talerstolen, men venter, til vi har fået besvaret spørgsmålene under udvalgsarbejdet.
Jytte Andersen (S), 2005-11-03:
Jeg synes sådan set, at det ordføreren siger om, at man vil overveje det, når man nu ikke er helt sikker på, at det fremmer et godt formål, er yderst fornuftigt.
Når hr. Bent Bøgsted siger, at han vil se på, om det kommer medlemmerne til gode, vil det vel være sådan, at der er nogle medlemmer, der ikke har brug for jobformidlende samtaler og rådgivningsaktivitet, nemlig dem, som går ud og ind af arbejdsløsheden og relativt hurtigt kommer i beskæftigelse.
Kan hr. Bent Bøgsted ikke se, at der er en risiko for, at de vil vælge et lavt administrationsbidrag, og at det betyder, at de, der sådan set har brug for de her jobformidlende aktiviteter, kommer til at betale forholdsvis mere, fordi der vil være et mindre finansieringsgrundlag?
Når nogle slipper for bidrag, så koster ydelsen jo noget mere for andre.
Jeg går ud fra, at det er noget af det, hr. Bent Bøgsted også vil se på i udvalget, hvis jeg har forstået hr. Bent Bøgsted rigtigt.
Bent Bøgsted (DF), 2005-11-03:
Overhovedet ikke.
Men der er som sagt mange uafklarede spørgsmål i det her, og derfor tager jeg ikke stilling til noget, før vi under udvalgsarbejdet har fået besvaret alle spørgsmålene.
Det er muligt, at der kommer nogle svar på spørgsmålene, der gør, at man kan sige, at det er o.k. og det behøver vi ikke at dele op i særskilte lovforslag.
Jeg vil ikke her tage stilling til noget eller love noget.
Det venter vi med til udvalgsarbejdet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-03:
Jeg synes, det er meget positivt, at Dansk Folkeparti er åben over for, at vi måske kan få udskilt de dele af forslaget, som er ideologi.
Jeg vil da godt sige, at vi allerede nu kan få noget frem, for jeg vil da allerede nu foreslå, at spørgsmålet om differentieret administrationsbidrag bliver udskilt.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, om hr. Bent Bøgsted vil støtte et forslag om, at den usolidariske ordning med opdelt administrationsbidrag bliver udskilt.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-03:
Jeg synes, at det er ret sjovt at høre den præmis for spørgsmålet komme fra fru Jytte Andersen og fru Jytte Andersens parti, for i mange andre sammenhænge hører vi jo Socialdemokraterne tale om, at alle ledige ønsker at have et job, at der absolut ikke er nogen ledige, der ikke ønsker at komme i job.
Derfor er det selvfølgelig lidt morsomt, at frygten opstår i den her sag.
Men det er da klart, at vi i Det Konservative Folkeparti er utrolig fokuserede på at få skabt job og på, og at de ledige, der er, skal matche de ledige job, der også er.
Jeg tror nu egentlig ikke, at det her lovforslag betyder, at folk vil søge hen til en anden a-kasse for at kunne være i fred og ro.
Jeg tror, at folk vil være aktive og kigge på prisgennemsigtighed og på, hvad de får for deres penge.
Det er de aktive mennesker, der vil benytte sig af det her, og de vil være fokuserede på at komme i arbejde.
Jeg er egentlig ikke så bekymret, men vi skal selvfølgelig altid være opmærksomme på, at de ledige kommer i arbejde.
Allan Niebuhr (KF), 2005-11-03:
Der kan lægges mange definitioner til grund, hvis vi skal snakke om forsørgelse eller selvforsørgelse.
En pensionist er vel i og for sig også selvforsørgende.
En pensionist har jo fået en bevilling som følge af, at den pågældende af en eller anden årsag ikke er i stand til at arbejde, så den pågældende er i min definition også selvforsørgende.
En person under uddannelse er efter mine begreber også selvforsørgende.
Så der er mange forskellige måder at definere det på.
Men jeg vil ikke gå dybere ind i det her, så længe der foregår forhandlinger om, hvad det fremtidige indfødsretsudvalgsarbejde skal være.
De forhandlinger vil jeg afvente.
Det vil vi drøfte partierne imellem, og så vil vi derfra tage vores udgangspunkt.
Men stadig væk: Mit udgangspunkt er, at alle mennesker er ligeværdige.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-03:
Det er klart, at for at vi skal kunne støtte det, vil der i givet fald være behov for, at der er taget højde for misbrug, altså en sikring af, at folk ikke løbende kunne misbruge det.
Derfor er det også, jeg siger, at vi er positive over for intentionerne bag det, men at det bl.a. vil afhænge af en afklaring af, hvad der skulle til, for at vi kunne gøre det inden for Schengenrammen.
Der har jeg opfattet ministerens svar på en sådan måde, at vi ikke på forhånd kan udelukke, at man vil kunne indrette en lovgivning sådan, men med den manglende detaljering, der er her, kan man ikke.
Men intentionerne er vi enige i.
Allan Niebuhr (KF), 2005-11-03:
Jeg vil stadig væk fastholde, at spørgsmålet om, hvorvidt man skal være selvforsørgende eller ej, vil vi lade stå åbent i de forhandlinger, der skal pågå om det fremtidige indfødsretsudvalgsarbejde.
Derfor, uanset hvordan man vender og drejer det, om man skal køre forlæns eller man skal køre baglæns, vil jeg ikke gå ind i en definition af, hvilke mennesker der skal kunne få dansk indfødsret, og hvem der ikke skal.
Irene Simonsen (V), 2005-11-03:
Jeg vil gerne lige pointere om Venstres EU-politik, selv om det lyder, som om hr. Morten Østergaard er bedre orienteret om den, end jeg er, at jeg godt nok ikke tror, der er noget med, at vi siger, at vi aldrig nogen sinde vil ophæve nogen forbehold, men vi tager en debat om de her ting i den takt, der skal være.
Det er noget helt andet.
Der er forskel på at have retskrav og opfylde visse betingelser.
Der er altså et stort spænd her, må jeg sige til hr. Morten Østergaard, og et retskrav vil være i strid med Schengenreglerne.
Jeg går ud fra, at Det Radikale Venstre ikke har flyttet sig, siden man tiltrådte Schengenreglerne, og at Det Radikale Venstre stadig væk går ind for Schengensamarbejdet, som det er.
Jeg vil gerne have bekræftet, om Det Radikale Venstre stadig gør det, eller om man er ved at ændre sin holdning til EU og det samarbejde, der er der.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-03:
For nu at tage det første først: Vi er suverænt det mest proeuropæiske parti i det her Folketing.
Vi ønsker at afskaffe forbeholdene.
Fru Irene Simonsens parti ønsker at indføre nogle nye forbehold, særlig når det kommer til det område, vi her berører i dag, nemlig udlændinge.
Der ønsker man ikke et europæisk samarbejde.
Jeg synes da, det må være rimeligt, at vi får slået fast, at det er os, der ønsker mest muligt europæisk samarbejde, og at det er Venstre og fru Irene Simonsen, der ikke har modet til at tage skridtet fuldt ud, for så kan man ikke føre den politik, man fører.
Med hensyn til det andet forstår jeg egentlig fru Irene Simonsen sådan, at fru Irene Simonsen er med på, at vi bør stille visse betingelser, og at vi derfor udmærket kunne gå ind på hr. Jørgen Arbo-Bæhrs tankegang.
Det, vi ønsker, er at skabe en større klarhed, for det er helt klart gennem den kritik, der også har været af administrationen af visumansøgninger, at der er behov for en større klarhed og gennemsigtighed, og det var derfor, jeg sagde, at det kunne være, at hr. Jørgen Arbo-Bæhrs og Enhedslistens forslag kunne medvirke til at skabe en sådan større klarhed.
Irene Simonsen (V), 2005-11-03:
Nu begynder det simpelt hen at blive lidt sjovt, for jeg er meget spændt på, om hr. Morten Østergaard nu også har talt med den radikale folketingsgruppe om de indvendinger, der kommer her.
Jeg har før oplevet Det Radikale Venstre som et pro-EU-parti, og nu hører jeg pludselig noget andet.
Jeg konstaterer bare, at det er meget morsomt.
Hr. Morten Østergaard postulerer her, at man kunne stille det op, så der er visse betingelser, man skal opfylde for at få et visum.
Det er sådan set også det, der er tilfældet i dag.
Det er på visse betingelser, også det, at man kan stille et depositum for at komme her, er en betingelse.
Vil hr. Morten Østergaard ikke give mig ret i, at det er på visse betingelser i dag, og at det sådan set fungerer ret godt?
Morten Østergaard (RV), 2005-11-03:
Det er jo fornøjeligt, at vi indimellem render på hinanden på et tidspunkt, hvor hr. Jesper Langballe forfægter synspunkter om EU og egentlig glæder sig over de EU-regler, der er.
Jeg synes jo, det bør give anledning til overvejelser hos Dansk Folkeparti.
Det, jeg sagde, var, at vi er varme tilhængere af Schengensamarbejdet, vi er varme tilhængere af det europæiske samarbejde, og vi ønsker i øvrigt at afskaffe forbeholdet for de retlige og indre anliggender.
Hvis det her kan lade sig gøre inden for rammerne, så vil vi gerne støtte det, og hvis ikke det kan, så ønsker vi at skabe grobund for i det europæiske samarbejde, at det kan lade sig gøre.
Jeg forstår ikke, at det skulle være så svært at forstå for Dansk Folkeparti, men jeg forstår, at der er store problemer med Dansk Folkepartis europapolitik og beslutningsforslaget på det pågældende område, fordi man i virkeligheden bliver fanget lidt af, at det Schengensamarbejde måske ikke er så tosset endda.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-03:
Det sidste med, at Det Radikale Venstre er parat til at undsige Schengensamarbejdet for at få gennemført hr. Arbo-Bæhrs retskrav, vil jeg da hilse med stor fornøjelse.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-03:
Jamen vi laver da masser af regler, der indebærer retskrav, hvor der så er en hel række forhold, der gør sig gældende, for at man kan opnå det retskrav.
Man kan vel med rimelighed sige, vi har et retskrav på, at vi kan få kontanthjælp, men der gør sig en hel del betingelser gældende, før man i givet fald får det.
Men hvis man opfylder de betingelser, så kan man få kontanthjælp.
Sådan arbejder vi jo i almindelighed, og det er derfor, jeg siger, at vi må have undersøgt, om det er muligt at gøre det inden for Schengenrammen, og jeg har ikke hørt ministeren udtale sig ultimativt om det.
Men hvis ikke det er muligt, så vil vi ønske at påvirke Schengensamarbejdet.
Det er vel et meget klart og ærligt svar, for vi synes sådan set, at det er urimeligt, at man dømmer folk på forhånd, fordi de har en nationalitet, som andre på andre tidspunkter har misbrugt.
Det er da ikke særlig individualistisk vurderet.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-03:
Jeg vil gerne følge fru Henriette Kjærs spørgsmål op, for nu fornemmer jeg, at det gynger lidt under hr. Morten Østergaard.
Altså, hvordan vil man gennemføre et retskrav, et retskrav, som er ubetinget, og så samtidig tage højde for misbrug?
Det nuværende skønsprincip, hvor man ser på hvert enkelt tilfælde, tager højde for misbrug.
Hvordan kan et retskrav gøre det?
Samtidig synes jeg, hr. Morten Østergaard skylder svar på, hvordan et retskrav skulle kunne tilpasses Schengenaftalen, som går ud på, at det enkelte land i Schengen er forpligtet til at lade være med at slæbe folk ind, hvis der er en risiko for, at de bliver ud over den tid, visummet hjemler.
Det hænger altså ikke rigtig sammen for hr. Morten Østergaard.
Henriette Kjær (KF), 2005-11-03:
Jeg er stadig væk chokeret, også over det svar, jeg får nu.
Jeg vil godt vide helt konkret, om man har tænkt sig at stemme ja eller nej til det her forslag.
Jeg synes jo ikke, det må være så svært fra radikal side, for ministeren har jo redegjort for, at det ikke kan indeholdes inden for de regler, der gælder i Schengen.
Svaret må jo være, at man ikke kan støtte forslaget, men ordføreren holder en tale som om, at det kan man godt.
Så siger man, at der skal arbejdes i EU for at lave nogle regler, så folk får et retskrav på et besøgsvisum, men vores regler er jo lavet, fordi det er blevet misbrugt.
Men jeg vil godt have et svar på, om man kan støtte det her eller ej.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-03:
Ja, men chokket er jo ikke større, end at på andre områder af det, som vi har med at gøre her, nemlig udlændingeområdet, lever De Konservative jo i bedste velgående med, at vi har et forbehold for de indre anliggender, som bl.a. er med til at sikre, at nogle af de regler, som Det Konservative Folkeparti har lagt stemmer til, kan eksistere i Danmark.
De ville aldrig have kunnet eksistere, hvis Det Konservative Folkeparti ligesom os havde ønsket at fjerne det forbehold for retlige og indre anliggender.
Her tænker jeg f.eks. på 24-års-reglen, der ikke ville være gangbar i den sammenhæng.
Det, jeg sagde, var, at hvis et sådant lovforslag kunne udformes inden for Schengenrammen, så ville vi være villige til at stemme for det, og hvis ikke det kunne, så ville det være vores ønske, at vi i det europæiske samarbejdes regi forsøgte at skabe mulighed for det.
Det er sådan set den måde, vi anskuer det europæiske samarbejde på.
Henriette Kjær (KF), 2005-11-03:
Jeg synes, det er meget interessant, hvad De Radikale giver udtryk for her.
Jeg har opfattet De Radikale som svorne tilhængere af det, der foregår i EU, som et meget EU-venligt parti, og derfor synes jeg, det er en meget underlig tilgang at have, når jeg nu hører lige her til sidst i ordførertalen sådan noget med tilpasning til Schengen.
Jeg må virkelig sige, at det, jeg nu hører fra radikal side, faktisk chokerer mig lidt.
Morten Østergaard (RV), 2005-11-03:
Vi har stor sympati for grundtanken i Enhedslistens forslag.
Det har vi, fordi vi egentlig synes, at det er en ret god måde at tænke regler på det her område på, at man tager udgangspunkt i et retskrav og så i øvrigt derunder pinder ud, hvad det er for nogle forbehold, der gør sig gældende.
Der var det mere naturligt, at vi gjorde som andre lande, nemlig vedtog en naturaliseringslov og så deri tog de forbehold, man ønskede, for det sikrer den nødvendige åbenhed, og at der er en gennemsigtighed i, hvad det er for nogle vilkår, der gør sig gældende.
Dertil kommer så en anden grund, som er en administrativ grund, nemlig at det jo ikke er nogen hemmelighed, at visumadministrationen har været kritiseret af Rigsrevisionen.
Særlig på det område, vi i dag debatterer, altså hele udlændingeområdet, er der i høj grad tale om skøn i tide og utide, og det gør, at det er utrolig uigennemsigtigt, og det er derfor, vi egentlig synes, at der er god grund til at have sympati for ideen bag Enhedslistens forslag.
Det ville måske også samtidig kunne lette administrationen nogle steder, hvis man fik nogle mere klare regler for det her,
Endelig vil jeg også sige om de regler, der er nævnt om nationaliteter, som bliver valgt ud: Altså, nu er det jo sådan, at det er en eller anden form for grundprincip, at vi ikke plejer at dømme folk på forhånd, men det, man jo gør her, når man har kategorier, er sådan set, at man siger, at vores vurdering af dine landsmænd har betydning for dine chancer for at få besøgsvisum i vores land, og det er jo egentlig i princippet at dømme folk på forhånd på baggrund af deres nationalitet.
Det er noget, som vi normalt ikke synes ser særlig godt ud, hverken hvis vi dømmer på baggrund af nationalitet, eller hvis vi af andre grunde dømmer folk på forhånd, og derfor er der også af den årsag god grund til at overveje, om ikke man kunne gøre noget for at lovfæste tydeligere, hvad det er, der skal gøre sig gældende, for at folk kan få besøgsvisum.
Det er klart, at vi er varme tilhængere af det europæiske samarbejde, og derfor må vi sige, at et sådant lovforslag i givet fald vil skulle have et indhold, som ville være muligt inden for Schengensamarbejdet.
Ellers er det vores opfattelse, at i stedet for at vi ensidigt i Danmark indfører visumregler, der gør det nemt for folk, der ønsker at besøge danskere, skulle vi hellere påvirke den europæiske debat og sikre, at reglerne gjorde sig gældende på europæisk plan.
Derfor vil jeg sige, at vi har stor sympati for princippet i forslaget, men vores endelige stillingtagen til forslaget vil i den grad afhænge af, om vi kan skabe klarhed i forhold til Schengen og skabe selve den tekniske udformning af forslaget sådan, at det er gangbart.
Men ideen om et retskrav er vi sådan set enige i.
Henriette Kjær (KF), 2005-11-03:
Det er jo udtryk for ægte ihærdighed fra Enhedslistens side, at man nu igen fremsætter det her forslag.
Vi skal jo ikke længere end et halvt års tid tilbage, hvor vi diskuterede det sidst, og vi vil fra konservativ side endnu en gang afvise forslaget.
Vi er opmærksomme på, at det kan være vanskeligt at få besøgsvisum, og det kan da også føles irriterende og mistænkeliggørende for en person, at man skal undersøges, stille garanti og dokumentere på anden vis, at man bare skal på besøg.
Men da vi desværre har oplevet, at ordningen er blevet misbrugt, bliver vi nødt til at opretholde en praksis, hvor man foretager en konkret vurdering af de motiver, der ligger til grund for et besøg her i landet.
Desuden har vi jo, som flere ordførere allerede har nævnt, forpligtet os til at foretage en vurdering efter Schengenreglerne, og det synes jeg er meget fornuftigt.
Så vidt jeg kan se, får langt de fleste også det besøgsvisum, de har søgt om, og deres ophold her i landet finder sted uden problemer.
Vi Konservative mener altså, at vi har en god praksis, som vi ønsker at holde fast i, og derfor kan vi ikke støtte forslaget.
Jesper Langballe (DF), 2005-11-03:
En af måderne er jo at genfremsætte et forslag som det her, der dels er urealisabelt af hensyn til ikke bare os selv, men også de andre Schengenlande, dels samtidig strider mod den mest elementære logik.
Altså, sproget selv vrider sig i pine ved et udtryk som retskrav på besøgsvisum.
Jeg er i hvert fald glad for, at der ikke er nogen, der har retskrav på at komme på besøg hos mig.
At tildelingen af et besøgsvisum eller for den sags skyld et visum i det hele taget må bero på et skøn og en afgørelse i det enkelte tilfælde, siger sig selv, ellers ville begrebet visum jo være meningsløst.
I praksis ville besøgsvisa være en åben ladeport for svindel, der ville tjene til, at udlændinge kunne skaffe sig ulovligt indpas i Schengenområdet.
I dag kan vist enhver se, at hvis Danmarks deltagelse i Schengenaftalen i sin tid var kommet til folkeafstemning – og med sikkerhed var den faldet – så ville befolkningen have skånet Folketingets daværende flertal for at begå den eklatante dumhed, som tilslutningen var, så sandt Schengen har åbnet for alskens kriminalitet tværs over grænserne, altså de grænser, som ikke er der mere.
Men at råde bod på det kræver, at det selv samme folketingsflertal vil erkende, at det altså ikke var nogen god kur mod den tiltagende grænseoverskridende kriminalitet at nedlægge grænserne og grænsekontrollen.
Og hvornår får man politiske partier til at indrømme, at de har taget fejl?
I dag, hvor den stramme udlændingepolitik er en selvfølgelig og fundamental del af regeringsgrundlaget, vil jeg æde min gamle hat på, at man ikke ville have begået den fejl.
Men nu er vi i Schengen, og vi har forpligtet os til en påpasselig forvaltning af visumtildeling.
Enhver ved, at en almindelig måde at komme ind i Schengen på har været at søge visum og så simpelt hen forsvinde.
Om Enhedslisten vil have den til at bortfalde, fremgår ikke af beslutningsforslaget.
Det var dog ellers ret væsentligt.
Sandsynligvis vil man have den til at bortfalde, når man vil have indført et retskrav.
Samtidig med indførelsen af sikkerhedsstillelsen, ja, så lempedes retningslinjerne for tildeling af besøgsvisum, så de nu fungerer yderst liberalt og fornuftigt.
Min sjæl, hvad vil du mere?
Men al denne rørende omsorg for familiemedlemmer, der ifølge beslutningsforslagets bemærkninger hindres i at se hinanden, er kun krokodilletårer.
Enhedslisten er simpelt hen forarget over, at hele den tredje verdens folkeslag forhindres i gennem legal eller illegal migration at tage bolig i Europa.
Enhedslisten vil have så smidige regler som muligt, hedder det i bemærkningerne.
Derimod må man spørge, om der overhovedet er noget, der kan være mere stift og usmidigt end et absolut retskrav.
Troels Ravn (S), 2005-11-03:
Nej, det ville være forhastet at konkludere på den vis.
Der skal ikke herske tvivl om, at der er momenter i forslaget, som bestemt kan have en positiv karakter, men Socialdemokratiet er helt ren og klar i mælet med hensyn til, at vi ønsker Schengensamarbejdet og dermed også, at vi så er en del af de forpligtelser, som samarbejdet lægger op til.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-11-03:
Skal det forstås sådan, at hvis vi nu ikke var med i Schengensamarbejdet, så ville hr. Troels Ravn have en anden indstilling til det her forslag?
Troels Ravn (S), 2005-11-03:
Jeg må jo henvise, som jeg også gjorde det i min ordførertale, til vores deltagelse i Schengensamarbejdet, til, at det er det samarbejde, der giver os en række forpligtelser i forbindelse med udstedelse af visum.
Socialdemokratiet vurderer, at det er et nødvendigt samarbejde, som Danmark også fortsat skal deltage i, at der i forhold til visumansøgere er et reelt kriminalitetsperspektiv, som vi skal have med i de her overvejelser, og at vi altså af de grunde har valgt at støtte Schengensamarbejdet og derfor ikke kan gå ind for det her forslag.