runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Det er selvfølgelig ikke noget, vi kan lovgive om, men det, jeg sådan set ønskede at påpege i min ordførertale, var, at jeg synes, det er vigtigt at understrege, at forældreansvaret generelt er meget relevant.
Jeg synes også, det må stå meget klart, at sproget er en vigtig del af fundamentet for ethvert fællesskab, og derfor mener jeg, det er meget, meget logisk, at hvis man f.eks. vokser op i et hjem, hvor man op gennem opvæksten taler tyrkisk med sine forældre, føler man selvfølgelig et naturligt fællesskab med det sprog og dermed med den kultur, forældrene er kommet fra.
Men jeg vil mene, det er et problem i forbindelse med integrationen, for hvis man fra barnsben får et forhold til det danske sprog og taler det, er der større chance for, at man føler et naturligt fællesskab med det danske samfund.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-19:
Jeg må indrømme, at det gibbede en smule i mig under ordførertalen, da ordføreren kom med et krav om, at indvandrerfamilier skal have pligt til at tale dansk i hjemmet.
Hvis vi skal begynde at snakke forskellighed og ret til forskellighed, har ordføreren så et bud på, hvordan det krav skal kunne overholdes i dagens Danmark?
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Med hensyn til kontanthjælpsloftet har vi i første omgang bedt om en undersøgelse af konsekvenserne af kontanthjælpsloftet, og det ved jeg at beskæftigelsesministeren er gået med til, så det kan man jo sige er første skridt i den proces.
Derudover kommer folk jo nu i arbejde, og jeg vil påstå, at i og med at folk kommer i arbejde – forhåbentlig også nogle svagt stillede forældre – er det med til at give også børnene et løft, fordi forældrenes indkomst stiger.
Jeg ved godt, at regeringen tit fremfører argumentet om, at det skal kunne betale sig at arbejde, men jeg synes faktisk, det er et reelt argument.
Med hensyn til de 400 mio. kr., som er blevet afsat, er det jo netop en del af aftalen, at kommunerne skal være med til at finansiere projekterne, netop i et forsøg på at integrere dem i kommunernes budgetter, så det er noget, der kan fortsætte i fremtiden.
Line Barfod (EL), 2006-01-19:
At man laver nogle forskellige midlertidige puljer, som jo stopper på et tidspunkt, og som skal finansiere nogle forskellige projekter, kan være meget godt, når barnet er i børnehaven.
Men det opvejer jo ikke, at Dansk Folkeparti har stemt for kontanthjælpsloftet og ikke vil være med til at ophæve det og dermed er skyld i, at der er børn, der lever i fattigdom i Danmark og oplever, at deres forældre ikke har råd til at holde fødselsdag, ikke havde råd til at holde jul og må rundt og tigge hos familien for at have til det allermest nødvendige.
Det er ofte forældre, som f.eks. har været udsat for en arbejdsskade og derfor er for syge til at arbejde, og jeg kan simpelt hen ikke få det til at harmonere med, at ordføreren påstår, at Dansk Folkeparti lægger vægt på, at alle børn skal nyde godt af samfundets goder.
Hvis Dansk Folkeparti virkelig mener det, burde man jo støtte, at kontanthjælpsloftet bliver ophævet.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
I Dansk Folkeparti mener vi faktisk, at der skal være frihed til at være anderledes.
Men når jeg bl.a. talte om kernefamilien, var det, fordi jeg inderst inde tror, den er det bedste.
Så vidt jeg husker, har en artikel i Kristeligt Dagblad refereret til en undersøgelse i Norge, som bl.a. viste, at nogle af de børn, hvis forældre er blevet skilt – det er selvfølgelig ikke alle børn – faktisk oplever alvorlige problemer, når de kommer op i teenageårene.
Jeg tror, at en stabil og tryg familie efter det traditionelle familiemønster er det bedste udgangspunkt for et barns videre færden ude i samfundet; det kan vi forhåbentlig også alle sammen blive enige om.
Med hensyn til ret til en god opvækst er det jo netop derfor, vi – som Venstres ordfører også var inde på – så sent som i mandags har afsat 400 mio. kr. til en forbedring af kvaliteten i daginstitutionerne, herunder penge til udsatte børn.
Line Barfod (EL), 2006-01-19:
Det er jo klar tale, må man sige – et klart moralsk opgør med alle dem, der ikke lever op til nogle bestemte normer.
Efter Dansk Folkepartis opfattelse er det bedste en kernefamilie.
Her skal alle leve på en bestemt måde, de skal oven i købet tale et bestemt sprog og opføre sig på en bestemt måde i hjemmet, og hvis de ikke lever op til det, er der noget galt, og så skal samfundet gribe ind.
Det var meget klar tale.
Så kan vi andre jo prøve at diskutere, også ude i samfundet: Er det virkelig det, vi ønsker?
Eller vil mange af os faktisk gerne have et samfund, hvor der er frihed – frihed til at være anderledes; frihed til at indrette os på en måde, som vi synes vi selv og vores børn har det godt med, og frihed til at sætte nogle andre værdier i højsædet end lige de værdier, Dansk Folkeparti måtte lægge vægt på, herunder at alle børn f.eks. skal have ret til at få en god opvækst, hvor de er sikret mod den allerværste økonomiske nød?
Jeg vil sådan set
gerne bede ordføreren forklare, hvordan det, at Dansk Folkeparti har støttet kontanthjælpsloftet og dermed, at nogle børn virkelig lever i fattigdom i dag, harmonerer med, at ordføreren mener, der skal lægges vægt på, at alle børn skal nyde godt af samfundets goder.
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Jeg er utrolig glad for, at fru Karen Hækkerup netop siger, at man skal sætte tidligere ind.
Det er lige præcis det, den her regering gør, og det må fru Karen Hækkerup da være utrolig glad for.
Det at gøre en tidligere indsats er at tage et opgør med den negative sociale arv, og det er jeg hermed glad for at fru Karen Hækkerup også kan være med på, for det er lige præcis det, fru Karen Hækkerup søger.
16 ud af de 31 konkrete forslag, der ligger i den redegørelse, som vi rent faktisk diskuterer i dag – nu er diskussionen ved at bevæge sig væk fra redegørelsen –
er lige præcis forbedringer for de udsatte grupper.
Det må selv fru Karen Hækkerup og Socialdemokraterne da kunne glæde sig over.
Der er en enormt stor mobilitet på 60 pct. Langt over halvdelen af de personer, som er i lavindkomstgrupperne, er studerende, der kan se frem til om meget kort tid at have en god uddannelse bag sig, der er betalt af det offentlige.
Sådan skal det også være.
De har forhåbentlig et rigtig godt job at se frem til.
Ellers udgøres de i høj grad af selvstændige, nemlig folk, der starter egen virksomhed.
Man må jo acceptere, at når man starter egen virksomhed, er det ikke sikkert, at millionerne vælter ind på kontoen fra begyndelsen.
Det er dem, der udgør lavindkomstgruppen, og mobiliteten er enormt stor i den gruppe.
Det synes jeg man skulle erkende, og så skulle man glæde sig over, at det rent faktisk er fakta.
Det er i høj grad studerende og selvstændige, der udgør lavindkomstgruppen i Danmark.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-19:
Nu bliver det jo sådan lidt mere konkret.
Er det rigtigt opfattet, at Det Konservative Folkeparti mener, det er hjemmeværnets opgave at skyde terrorister?
Så vil jeg sige, at hvis det er det, som er terrorbekæmpelsen i det her land, så vil jeg bede til min Herre om, at der ikke kommer nogen terrorister.
Men det kan jeg jo desværre ikke være sikker på.
Derfor er det da dybt bekymrende, hvis formanden for Folketingets Forsvarsudvalg, et medlem af et regeringsparti, mener, at grunden til at hjemmeværnet skal have våben, er, at man skal skyde terrorister.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-19:
Nej, jeg var udmærket klar over, at det ikke fra Enhedslistens side var ment som et humoristisk indlæg.
Det var mere min opfattelse af indlægget, jeg betragtede som den humoristiske del.
Det er jo klart, at hjemmeværnet indgår i totalforsvaret, også i fredstid og også i forbindelse med eventuelle terrorhandlinger og lignende, og der er det selvfølgelig klart, at også der vil der være behov for, at hjemmeværnsfolk er forsynet med våben, når de har med den slags opgaver at gøre.
Det var ikke i forbindelse med trafikkontrol sammen med politiet.
Der er man uden våben, men det er i særlige situationer, hvor man indgår i et totalforsvar.
Frank Aaen (EL), 2006-01-19:
Det var ikke spor humoristisk.
Jeg er enig i, at hvis de skal have våben, skal de også vide, hvordan de skal betjenes, men det, der er kernen i spørgsmålet, er: Hvorfor skal de have våben?
Hvorfor skal vi opretholde hjemmeværnet i Danmark med våben?
Hvad er det for en fjende, vi taler om?
Hvad er det for en situation?
Hvorfor skal vi have sådan et spejderkorps, der er udstyret med våben?
Kan vi ikke få en forklaring på det?
Det er muligt, man kunne finde en forklaring i den kolde krigs tid, men hvorhenne er der nogen som helst forklaring på at have en frivillig militær styrke i dagens Danmark?
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-19:
Det var jo et humoristisk indlæg, men i hvert fald må vi konstatere, at hjemmeværnsfolk, som er i besiddelse af et våben, selvfølgelig også skal være i stand til at håndtere det våben, og det er derfor, det er på sin plads at have skydeøvelser.
Det ville være fuldstændig uforsvarligt, hvis man forsynede dem med våben og ikke lod dem afprøve dem.
At årligt afprøve dem synes vi er den helt rigtige måde at gøre tingene på.
Med hensyn til at være et lov og orden-parti: Vi er slet ikke så bange for, at politi og politihjemmeværn, som i øvrigt er uddannede under ledelse af politifolk, ikke skulle være i stand til at håndtere de opgaver og fordele dem imellem sig.
Det er vi slet ikke spor i tvivl om, og som sagt er det meget vigtigt, at politiet har de ressourcer, der skal til, for at klare de opgaver, de skal klare.
Frank Aaen (EL), 2006-01-19:
Jeg synes, det er meget besynderligt, at et lov og orden-parti som Det Konservative Folkeparti her støtter, at man skal have frivillige politibetjente.
Det må jeg sige
undrer mig meget, men jeg havde et andet spørgsmål.
Det var om de her årlige skydeøvelser, hvor hjemmeværnet skal vise, at de er i stand til at kunne betjene våbnene og skyde.
Hvem skal de skyde?
Hvad er det, de øver sig på?
Kan vi ikke bare få et eksempel på, hvad den her evne, de skal opretholde, skal bruges til?
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-19:
Også fra konservativ side skal der lyde stor ros og anerkendelse til det arbejde, som frivillige udfører i hjemmeværnet.
Vi er meget tilfredse med, at der med det nye forsvarsforlig er foretaget en ændring i indsatsen, således at man laver en opdeling i en aktiv tjeneste og en passiv reservestyrke i hjemmeværnet.
Dermed mener vi også, at der bliver mulighed for, at de ressourcer, der bruges på hjemmeværnet, bruges optimalt der, hvor de gør mest nytte, og det synes vi er en god ting.
Opdelingen sker jo også som følge af den ændring, der sker i hele forsvaret vedrørende mobiliseringsstyrker og arbejde på territorialområder, og hjemmeværnet indarbejdes nu til at indgå i totalforsvaret.
Det er en fornuftig og god indsats, en god ting, at hjemmeværnet arbejder tæt sammen med det øvrige forsvar, med politi og beredskab i fredstid i forbindelse med både terrorhandlinger, uheld, ulykker og andre særlige omstændigheder.
Vi finder, at hjemmeværnets indsats er rigtig god, og vi finder også, at der i den nye ordning ligger en yderligere uddannelse af den aktive styrke med bl.a. årlige skydeøvelser, der viser, at man har færdigheden til at behandle de våben, som man nu er sat til at bruge i sit virke i hjemmeværnet.
Også det finder vi rigtig godt.
Vi har ikke set de store problemer i, at politihjemmeværnet arbejder tæt sammen med politiet.
Vi synes, det er en god øvelse at gøre i forbindelse med arbejdet med henblik på totalforsvaret og samarbejdet i en tilspidset situation.
Vi skal bare huske på, at når vi snakker arbejdsfordeling mellem politiet og politihjemmeværnet, er det sådan, at det sker efter en klar fordeling, således at det er politiet, der tager sig af de politimæssige opgaver, og at det er en assistance, politihjemmeværnet yder under kyndig ledelse og under ansvar af politienheden.
Det er jo sådan, at politiet kan uddelegere en opgave, men de kan ikke uddelegere ansvaret.
Det ligger stadig væk hos politiet.
Det er selvfølgelig vigtigt, at man dér har en klar skelnen mellem, hvem der laver hvad, så vi ikke snakker om, at politihjemmeværnet indgår som en reservepolitistyrke.
Det er ikke det, der er meningen med opgavefordelingen.
Sidst, men ikke mindst, må vi også huske på, at der ved at lave den fordeling jo altså gives mulighed for, at politifolk kan bruges til andre og mere krævende og uopsættelige opgaver.
Vi støtter fuldt ud forslaget, som det foreligger, og vi er rigtig godt tilfredse med det forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-19:
Da vores ordfører, hr. Hans Kristian Skibby, desværre var nødt til at tage af sted nu her, har jeg lovet at læse ordførertalen op.
Det fremsatte lovforslag er en logisk konsekvens af det nuværende forsvarsforlig fra 20052009 og det implementeringsgrundlag, der efterfølgende har været en udmøntning af forsvarsforliget.
Dansk Folkeparti ser positivt på, at hjemmeværnets overordnede struktur fremover opdeles i en aktiv styrke og en reservestyrke.
Hermed bliver det efter vor opfattelse nemmere at stille skarpt på opgavevaretagelsen og dermed sikre, at hele tanken bag totalforsvaret bliver positivt udnyttet.
Således har man med den ændrede struktur lagt op til skærpede krav til indholdet af den årlige tjeneste som frivillig i hjemmeværnet og ligeledes skærpede krav til den lovpligtige uddannelse.
Med lovforslagets vedtagelse sker der således en kvalitetssikring af hele den uddannelse, som de frivillige i hjemmeværnet gennemgår.
De foreslåede ændringer indebærer dels en udvidelse af den lovpligtige uddannelse så vel tidsmæssigt som indholdsmæssigt, dels et krav om, at 24-timers-tjenesten skal være funktionsrelateret.
Med hensyn til sikkerheden omkring udleverede våben skærpes proceduren, ved at de, der har fået udleveret våben, skal bestå en årlig færdighedsprøve i våbenbetjening samt en kontrolskydning.
Ligeledes tilrettelægges reglerne således, at et medlem fremover kan søge optagelse i hjemmeværnet alt efter ønske om eventuelt at være i specialiserede enheder, og dermed ophæves kravet om enten at anvende bopæl eller arbejdssted som krævet kriterium.
I 2002 ændrede man de administrative sikkerhedsprocedurer vedrørende udlevering af ammunition, således at man ikke kan opbevare ammunition på bopælen.
Denne praksis blev med den modificerede hjemmeværnslov indskrevet i selve formuleringen i hjemmeværnsloven.
Dansk Folkeparti har også med tilfredshed kunnet konstatere, at man med de foreslåede ændringer af hjemmeværnets distriktsudvalg får ajourført distriktsudvalgenes opbygning til den nye kommunestruktur.
Så alt i alt ser Dansk Folkeparti positivt på det fremsatte lovforslag, men vi forbeholder os retten til at foreslå enkelte detailreguleringer, såfremt det videre udvalgsarbejde giver anledning hertil, frem til forslagets endelige vedtagelse.
Per Kaalund (S), 2006-01-19:
Men jeg har set hjemmeværnet fungere meget udmærket mange steder i forbindelse med trafikregulering, i forbindelse med store arrangementer, dyrskuer og fodboldkampe og indkøbscentre osv.
Det synes jeg de gør ganske udmærket.
Frank Aaen (EL), 2006-01-19:
Jeg er lidt bekymret over, at Socialdemokratiet ikke har en lidt mere principiel holdning i den her sag.
For vi har jo som stat udstyret politiet og militæret med den ret og mulighed, at de kan udøve vold over for andre, at de kan indgribe over for andre, og de er uddannet til eller bør i hvert fald være uddannet til at kende alle de regler, der skal overholdes, når man udøver en eller anden form for magt over for andre mennesker.
Men her er der jo tale om frivillige i en helt anden organisation, som inddrages i operationer sammen med dem, der har autoriteten og uddannelsen, hvor de helt givet vil kunne blive bragt i en vanskelig situation ude på en landevej i Jylland, hvor det også bliver korporligt, og hvor vi så altså lige pludselig har en hjemmeværnsmand, der ikke er uddannet til det, som skal finde ud af, hvordan han optræder i den situation.
Hvor politiet jo har magtbeføjelsen og uddannelsen til at bruge sin magt, har vi altså her en hjemmeværnsmand, som ikke kan antages at have den uddannelse.
Jeg synes, det er meget problematisk, at man begynder at uddelegere retten til at udøve magt over andre til folk uden for politi og militær.
Per Kaalund (S), 2006-01-19:
Altså, det ligger i oplægget her, at hjemmeværnet skal kunne støtte forskellige myndigheder, herunder politiet, i visse opgaver, men dermed ligger jo ikke, at de skal udføre egentlige politiopgaver.
Man kan bistå politiet, f.eks. med nogle bevogtningsopgaver eller lignende.
Jeg forstår, at hr. Frank Aaen refererer til bl.a. det, der er fremme nu om de jyske politikredse, der har trukket noget på hjemmeværnet.
Da jeg læste det, troede jeg umiddelbart, at det var fornuftigt, og at det var i forbindelse med fartkontrol, som jo er et meget stort problem her i landet, specielt i det jyske, hvor de kører meget stærkt.
Men der tror jeg ikke, hjemmeværnets kapacitet vil række, der tror jeg næsten vi skulle sætte specialstyrkerne ind, hvis vi skulle have kontrol med hastigheden på de jyske veje.
Men bortset fra det skal det altså klart være under politiets myndighed, i givet fald de rekvirerer assistance, og det er politiet, der har myndighedsudøvelsen.
Frank Aaen (EL), 2006-01-19:
Det er et opklarende spørgsmål.
Nu er vi jo fundamentalt imod, at man skal opretholde en institution som hjemmeværnet.
Per Kaalund (S), 2006-01-19:
I den kolde krigs periode ydede hjemmeværnsfolkene en god og fin indsats, og det skylder det danske samfund dem megen tak for.
Men det er klart, at de ændrede forudsætninger har bevirket meget store omstillinger af det danske forsvar, senest med forsvarsforliget for 20052009.
Hjemmeværnets fremtidige rolle og opgaver har været diskuteret siden afslutningen på den kolde krig, men først med det nye forsvarsforlig er der indgået aftale om den fremtidige indretning af hjemmeværnet.
Fra Socialdemokratiets side har vi lagt afgørende vægt på, at såfremt hjemmeværnet skulle bevares, var det nødvendigt med en reform.
Hjemmeværnet har haft op til 60.000 medlemmer, og det har været tydeligt gennem flere år, at ikke alle har været lige aktive.
Det er derfor helt i tråd med forsvarsforliget, at hjemmeværnet deles i en aktiv styrke og i en reserve.
Med denne opdeling kan der stilles større krav til de aktive om uddannelse, øvelser m.v., og på samme måde kommer der en klar skillelinje mellem dem, der kan tildeles våben, og dem, der ikke kan.
Det har ligget i sagens natur, at hjemmeværnsfolk skulle gøre tjeneste i nærheden af bopæl eller arbejdssted.
Med hensyn til reserven, der kommer til at omfatte omkring 31.000 medlemmer, vil de stadig kunne bevare tilknytning til hjemmeværnet uden at være i aktiv tjeneste, men de kan i givne situationer selvfølgelig udføre lettere opgaver.
Hjemmeværnets økonomi er beskåret fra ca. 700 mio. kr. til ca. 430 mio. kr. årligt i 2004-priser.
Hjemmeværnets indsats skal ses i sammenhæng med politiets, forsvarets og redningsberedskabets opgaver, og vi forventer, at man finder ud af fornuftige samarbejdsformer i givne situationer.
Kommunalreformens gennemførelse medfører en ændring af hjemmeværnets distriktsopdeling, og den folkelige forankring, som er vigtig, sikres bl.a. ved, at kommunalbestyrelsesmedlemmer udpeges som medlemmer af distriktsudvalgene.
Praksis med opbevaring af ammunition i hjemmene blev ændret for nogle år siden, og denne praksis videreføres, så ingen hjemmeværnsfolk fremover opbevarer ammunition hjemme.
Socialdemokraterne kan støtte lovforslaget med forventning om, at hjemmeværnet går ind i en ny tid med relevante opgaver.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-19:
Jamen hvis hr. Holger K. Nielsen er utryg ved formanden for Forsvarsudvalgets holdning til den her sag, så kan jeg sige, at jeg da kan være lige så utryg ved, at et medlem af Forsvarsudvalget, der har været med til forhandlinger om hjemmeværnets indsats i forbindelse med totalforsvaret og de forventninger, man stiller dertil, ikke også er klar over, at det indgår på den måde.
Det er ikke sådan, at hjemmeværnet skal ud at skyde terrorister, men det er jo meningen, at hjemmeværnet under ledelse af politiet bl.a. skal være med i bevogtningsopgaver og rekognosceringsopgaver i forbindelse med terrorindsatser.
Så at man skal ud og jage terrorister, var ikke det, jeg sagde.
Jeg siger bare, at de indgår i totalforsvaret, hvori også terrorindsats indgår.
Marion Pedersen (V), 2006-01-19:
Danmark er så heldig at have en engageret befolkning, hvor mange frivillige gerne vil hjælpe til, når det gælder forsvaret og beskyttelsen af samfundet.
Det kan man se i redningsberedskabet og i hjemmeværnet, hvor mange frivillige aktivt deltager.
Lovforslaget skal altså være med til at sikre, at Danmark bliver bedre i stand til at imødegå fremtidens trusler mod det danske samfund.
Hjemmeværnets indsats skal centreres om at yde assistance til de øvrige aktører i totalforsvaret, nemlig det almindelige forsvar, politiet og redningsberedskabet.
Hjemmeværnet vil således kunne være med til at skabe robusthed i det samlede beredskab; hjemmeværnet vil komme til at spille en rolle, både i fred og i krig, og det vil kunne hjælpe i tilfælde af særlige hændelser, herunder terror, ulykker og katastrofer.
Konkret præciserer lovforslaget, at hjemmeværnets militære uddannelse skal tilpasses totalforsvaret; at hjemmeværnet opdeles i en aktiv styrke og en reserve; at der skal ydes mindst 24 timers funktionsrelevant tjeneste for at kunne være i den aktive del; at hjemmeværnssoldaterne årligt skal aflægge skydeprøve for at få udleveret våben, og at hjemmeværnets indsatsstyrke oprettes med op til 600 mand pr. region.
Alt sammen ting, som giver hjemmeværnet de kompetencer, den styrke og den troværdighed, som gør hjemmeværnet til en attraktiv partner for det danske totalforsvar.
Hjemmeværnet bygger på frivillig deltagelse.
De frivillige hjemmeværnssoldater får ingen løn for det arbejde, de udfører, selv om de faktisk ofte bruger en stor del af deres ferie og fritid på at bidrage til beskyttelsen af det danske samfund.
Dette engagement for det danske samfunds sikkerhed og sammenhæng skal påskønnes i allerhøjeste grad, og derfor er det også vigtigt for Venstre at få slået klart fast, at der er behov for hjemmeværnets indsats og kompetencer, og at vi forventer, at hjemmeværnet inddrages aktivt som støtte for politiet, forsvaret og redningsberedskabet.
Inddragelsen skal udmøntes både ved fælles uddannelse og øvelsesaktivitet og i den almindelige hjælp, som hjemmeværnet yder til samfundet.
Det giver dette lovforslag mulighed for, og derfor støtter Venstre, at det vedtages.
Søren Gade (V), 2006-01-19:
Jeg kan bare sige til hr. Frank Aaen, at det faktisk er sådan, at i øjeblikket har vi, så vidt jeg husker, i alt ca. 1.150 soldater udsendt, og det tal skal øges gradvis, så vi vil have mulighed for at have op til 360 soldater udsendt til Afghanistan, når og hvis Folketinget vedtager det, vi behandler her i dag.
Afstemning
Det er sådan, at i forbindelse med indgåelsen af forsvarsforliget af 10. juni 2004 har jeg forpligtet mig til, at vi under visse forudsætninger skal kunne stille med 2.000 mand ved udgangen af 2009, og det betyder, at vi i perioden fra den 1. januar 2005 frem til den 31. december 2009 gradvis udbygger antallet af kvalificeret personel, som kan udsendes.
Det ligger i direkte forlængelse af det, jeg har committet mig til, og det betyder, at vi inden for rammerne af det kan udsende et yderligere bidrag til Afghanistan uden at gå på kompromis med uddannelseskvaliteten.
Det vil stadig være inden for rammerne af § 35-midlerne, altså de 900 mio. kr., som er til rådighed for internationale operationer.
Frank Aaen (EL), 2006-01-19:
Men mit spørgsmål er et andet.
Jeg vil spørge, hvilken kapacitet forsvaret har, hvis det nu skulle ske – hvad vi ikke håber – at man vedtager at sende i alt 360 soldater til Afghanistan efter udvidelsen.
Kan forsvaret magte at have 360 højt kvalificerede soldater i Afghanistan, samtidig med at man eventuelt fortsætter med at have 530 soldater i Irak?
Vil der være kapacitet til det?
Det har jeg i hvert fald hørt mange udtrykke stor skepsis over for.