runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
Jeg kan kun være helt enig med hr. Homann i, at fru Charlotte Dyremose er utrolig ærlig.
Man vil lade folk beholde en lidt større del, og det er så beskrevet som 6 kr. om dagen.
Det er meget generøst, vil jeg sige.
KL. 11.35 Jeg har et billede på nethinden.
Det er et billede, der viser, at man hurtigt hiver førertrøjen på.
Når man så har været til kammeratlig samtale, hiver man den lige så hurtigt af igen, og derfor er spørgsmålet: Kan fru Charlotte Dyremose huske, hvad De Konservatives oprindelige udspil var med hensyn til skattelettelser?
Det tror jeg da nok.
Og så er jeg selvfølgelig lidt forvirret over 6,9 mia. kr. Det tal har jeg aldrig hørt før, så jeg skal da lige have bekræftet, om det nu er blevet lidt mindre, end det var tidligere.
Vi mente, det var 9,6, men det kan godt være, det kun er 6,9.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Via citater kan man jo lade andre komme til orde.
Det vil jeg så benytte mig af her ved at komme med følgende citat, som jeg gerne vil bede fru Charlotte Dyremose forholde sig til: »Det er et skuffende oplæg og desværre et skridt i den forkerte retning.
Regeringens skattemodel er stik mod de europæiske skattesystemer, vi sammenligner os med.
Det er at gå i den forkerte retning, når man ikke fokuserer på marginalskatten hos langt den største del af den danske befolkning.
Den del som gennem viden, innovation og ekstra indsats skaber den overvejende del af samfundets merværdi.
Grundideen bag oplægget betyder, at Danmark mister sin internationale konkurrenceevne...«.
Citat fra Poul Erik Pedersen, formand for Dansk Handel & Service.
Kan vi få et godt svar til den gode mand, som jeg mener har fat i den lange ende her?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Til de to socialdemokrater kan jeg sige: Jamen det er fint nok med alle de her tal, hvor vi flytter nogle skatter fra tælleren og ned til nogle afgifter, der ligger nede i nævneren, og så regner vi lidt, og så ser brøken lidt anderledes ud.
Det der regnestykke har vi snakket om rigtig mange gange, og så har vi lettet lidt i nogle skatter, og så har vi til gengæld indført nogle grønne afgifter, som vistnok i øvrigt har social slagside, hvilket jeg troede, Socialdemokraterne var imod.
Så bliver jeg spurgt af hr. Jacob Buksti, om jeg er glad
for, at de konservative mærkesager i dag bliver gennemført. Ja, det er jeg jo naturligvis, og derfor også den smittende glæde, som blev omtalt heroppefra.
Jeg sagde jo netop i mit oplæg, at det vigtigste faktisk sådan set ikke er, hvor mange penge man får.
Det vigtigste er, hvor mange penge man får ud af at foretage sig en ekstra indsats, f.eks. gå i arbejde eller tage imod overarbejde, og så i øvrigt det, at man nu føler, at man får andel i den vækst, man er med til at skabe.
Det er faktisk rimeligt. Nu har vi været så vant til, at skatterne bare går op og op og op med en 6-7-8 kr., herregud, det er jo sådan set ligegyldigt.
Men nu begynder de faktisk at gå nedad, så oven i skattestoppet, som faktisk også betyder en væsentlig skattelettelse på mange områder, er der nu en reel lettelse af skatten på arbejde.
Det kommer til at kunne mærkes i hvert eneste hjem, og det kan jeg kun se, at vi kan glæde os over.
Jeg skal også sige til hr. Morten Homann, at jeg synes, der er indgået et rigtig, rigtig godt forlig.
Jeg kan kun være begejstret for, at vi nu giver skattelettelser for 6,9 mia. kr. Og jeg har det rigtig godt med, at vi nu også siger til de lavtlønnede: Der skal altså være en forskel på, om du går på arbejde, eller du ikke går på arbejde. Det synes jeg, at de, der går på arbejde, har fortjent.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg vil godt rose fru Charlotte Dyremose, for på en eller anden måde var den konservative ordførertale langt mere ærlig end f.eks. regeringspartneren Venstres.
Her prøver man ikke at foregøgle, at det her er et spørgsmål om, at man vil tage de små i samfundets parti.
De Konservative er sådan set ærlige, og det har jeg respekt for.
Man vedgår, hvor man står.
Vi kan være dybt uenige om, hvem det er, der skal have skattelettelserne, men jeg synes, det er en fordel, at man kan diskutere ud fra de faktiske forhold. Nu noterede jeg mig, at fru Charlotte Dyremose i sin ordførertale hæftede sig ved, at det her var noget, som skulle give folk lyst til at komme i arbejde.
Og nu vil jeg godt spørge sådan konkret i forhold til den del af lovforslaget, som drejer sig om beskæftigelsesfradraget: Hvor stor effekt regner De Konservative med, at det har på beskæftigelsen, at man indfører det her beskæftigelsesfradrag på 125 kr. om måneden?
Hvordan har fru Charlotte Dyremose det med, at man tager et i forvejen kompliceret skattesystem og så vil indføre sådan noget som et beskæftigelsesfradrag?
Det gør det endnu mere kompliceret og gør det for de fleste skatteydere umuligt at sidde og beregne deres egen skat.
Hvordan passer det ind i det konservative verdensbillede?
Jens Peter Vernersen (S), 2003-05-09:
Det skader ikke her fra Folketingets talerstol i hvert fald nogenlunde at holde sig til fakta.
Det er ikke ulovligt at sige hvad som helst, bare det ikke er i strid med forretningsordenen, men at sige, at skatterne steg og steg, er håbløst, det er et håbløst synspunkt.
Skattetrykket var intakt, og som det netop præcist fremgår af Finansredegørelsen, som den nuværende regering udgav i november, altså for et halvt år siden,
var det noget forfærdeligt sludder, fru Charlotte Dyremose tilkendegav herfra.
Så sagde fru Charlotte Dyremose også, at det vigtigste var, at man fik en lettelse, det driver lysten til arbejdet.
6 kr. om dagen for lavindkomstområdet, for kassedamen, lægesekretæren, sygehjælperen og alle, der ligger i bundskatteområdet.
Det er der temmelig mange, der gør.
6 kr. om dagen, det skal nok drive lysten.
Det kunne måske også give lyst til en forfremmelse, for så kunne man få 18 kr. om dagen.
Man må sige, at man nøjes med lidt hos De Konservative.
Det er meget mindre end det, man var ude med, da man sagde, at mellemskatten skulle væk.
Man er blevet snydt hos De Konservative.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Man kan jo altid bliver imponeret over den konservative ordførers smittende begejstring i næsten en hvilken som helst sag, det er sådan, at man næsten får tics.
Men jeg bliver nødt til at anholde den konservative ordførers bemærkninger om, at før da steg skatterne bare, skatter og afgifter de steg og steg og steg.
Jeg vil bede den konservative ordfører om at gå hjem og læse i Finansredegørelsen for 2002, slå op på side 25, hvor det kan konstateres, at den eneste regering i efterkrigstiden, som det er lykkedes at holde skatter og afgifter i ro, er den tidligere SR-regering.
Det står der faktisk.
Fra 1992 til 2002 steg skattetrykket med knap 1 pct., mens det op gennem den tidligere borgerlige regering er steget med op til 9 pct. Det står der, det er en skam, det
ikke passer med det, man står og siger.
Vi er jo nogle, der er meget optaget af De Konservatives situation i regeringen, så derfor - og også fordi jeg nu har hørt Venstres ordfører stå her og rose sig af, hvordan Venstre holder løfter, han sagde ikke regeringen holder løfter - vil jeg for nu at stimulere den konservative ordførers begejstring spørge om noget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Det er bare for at hjælpe hr. Mikkel Dencker lidt på gled, for jeg har en opfattelse af, at hr. Mikkel Dencker har det sådan, at kultur er sådan noget flot og forkromet noget, som kan undværes.
Men meget af det kulturarbejde, som gøres ude i kommunerne, er jo det folkeoplysende arbejde.
Det er igangsættende, og der er puljerne jo skåret ned, fordi bloktilskuddene er blevet mindre. Så det er jo let nok at sige, at der skal prioriteres, men er det virkelig alt det, som er grundlaget for den demokratiske proces og den demokratiske opdragelsesskole, som hr. Mikkel Dencker vil spare på?
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Stort set fra det øjeblik, Dansk Folkeparti fik noget at skulle have sagt i dansk politik, altså fra folketingsvalget i 2001 og frem til nu, har vi kun oplevet én ting, og det er, at arbejdsløsheden er steget.
Det er den gevinst, vælgerne har haft af, at Dansk Folkeparti er kommet til magten.
Indtil den dato faldt arbejdsløsheden så at sige konstant fra dag til dag, men siden da er den steget.
Nu har Dansk Folkeparti så indvilget i at lave en skattereform med regeringen, som stort set ikke har nogen effekt på arbejdsudbud, på beskæftigelse.
En minimal effekt.
Takket været Dansk Folkeparti fik man et i forvejen dårligt bud på en skattereform skruet over i retning af at blive
Tror Dansk Folkepartis ordfører egentlig, at Dansk Folkepartis vælgere er begejstrede for den indsats, der er blevet leveret indtil nu?
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
Jeg vil lægge ud med at besvare hr. Stavads indlæg.
Jeg må jo så gøre hr. Stavad opmærksom på, at det, der lægges op til med denne her aftale, bl.a. også er at begrænse væksten i amter og kommuner.
Det er altså ikke det samme som at lukke sygehuse og lukke gymnasier, det er det ikke.
Hr. Mogens Nørgård Pedersen kommer ind på, at kulturelle projekter også er opdragelse i den demokratiske proces.
Jeg mener, at opdragelse i den demokratiske proces er noget, der bl.a. foregår i folkeskolen, i foreningslivet osv., og det mener jeg ikke er dyre kulturelle projekter.
Til hr. Samuelsen: Her bliver så bragt et helt nyt element ind i debatten, nemlig at der er en sammenhæng mellem, at Dansk Folkeparti nu har 22 mandater, og så at arbejdsløsheden stiger ude i landet
Jeg synes godt nok, det er fantastisk, hvis hr. Samuelsen kan påvise en sammenhæng herimellem.
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Jeg forstår godt, hvis der er nogle, der er forvirrede, ikke kun hvad angår hr. Dencker, men også hvad angår de to regeringspartiers ordførere.
Nu mangler vi fru Charlotte
Dyremose.
De Konservative har måske en tendens til at være mere ærlige end andre, så derfor kan vi håbe på, at det bliver en lidt anden debat.
Det, der gør denne her debat så svær, er jo, at man ikke vil forholde sig til virkeligheden.
Men man vil jo ikke forholde sig til virkeligheden, når hr. Mikkel Dencker siger, at der jo bliver flere penge, og at der derfor ikke er nogen, der skal lukke sygehuse eller gymnasier eller noget andet, på grundlag af det, man her har aftalt med regeringen.
Men her lukker hr. Mikkel Dencker øjnene for, at der eksempelvis bliver opfundet ny medicin, og det gør der jo glædeligvis, så man kan behandle sygdomme, som man ikke tidligere har kunnet.
Det er ofte dyr medicin, og
Derfor ligger der et meget stærkt krav til de økonomiske rammer, hvis vi skal leve op til det, som befolkningen venter, og det, som Dansk Folkeparti siger i sine festtaler.
De rammer beskæres nu så kraftigt, at vores amter, vores sygehuse og vores uddannelse osv., ikke kan leve op til kravene.
Kristian Jensen (V), 2003-05-09:
Nu synes jeg, vi skal holde fast i det, vi er enige om.
Vi er enige om, at inden for den finansiering, der er af skattenedsættelserne her, er der samtidig plads til vækst i den offentlige sektor. Derfor vil jeg godt vende tilbage til hr. Peter Christensens spørgsmål
jeg synes i og for sig, at det næsten var et uforskammet svar, hr. Peter Christensen fik.
At mene, at det at give en LO-familie 1.000 kr. mere om måneden, skulle være at gøre grin med folk!
1.000 kr. mere om måneden til forbrug efter skat er immervæk ret meget i de husholdninger rundtomkring, som ikke har så mange penge at gøre godt med.
Det er en typisk LO-arbejder, der vil have 1.000 kr. mere til sig selv, hvis begge de voksne i en familie er LO-arbejdere.
Det er lige præcis den målgruppe, der hele vejen igennem får mest ud af de skattelettelser, regeringen nu giver. Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiet: Hvorfor har man noget imod, at LO-arbejderne er dem, der skal have
mest ud af den skattelettelse, der gives nu?
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Det er jo ikke mig, der skal påvise, at der er en sammenhæng mellem, at Dansk Folkeparti er kommet til magten, og at arbejdsløsheden er steget.
Det er jo konstaterbart, det er fakta, sådan er virkeligheden.
Det havde vi en lang debat om i går, og virkeligheden ser bare sådan ud.
Ledigheden er steget, beskæftigelsen er faldet, og Dansk Folkeparti går samtidig rundt og er begejstret over, at de er kommet til magten.
Men hvad bruger de så magten til?
Jo, bl.a. til at støtte det, som regeringen kalder en skattereform, som er til debat i dag.
At den reform ikke engang er finansieret, og hvis den endelig skal finansieres af noget, så er Dansk Folkepartis bedste forslag tilsyneladende at skære ned på kulturområdet.
Er man ikke klar over i Dansk Folkeparti, at langt, langt, langt de største udgifter, man har i amterne og kommunerne, er til sundhedsområdet, til socialområdet, til undervisningsområdet, og de tre områder har man indtil nu hørt, at der tilsyneladende ikke skal skæres på. Jamen så hænger det jo ikke sammen.
Det er jo bare en forhåbning om, at måske osv., så hænger det sammen.
Dansk Folkepartis politik er at støtte dette gode og så håbe på, at resten det løser sig.
Ja, det var på forventet efterbevilling, det er stort set ligesom med skatteloven.
Det er meget symptomatisk for debatten i dag.
Se, jeg har aldrig prøvet at lægge ansvaret for et stigende antal solskinstimer over på Dansk Folkeparti, for jeg er helt overbevist om, at Dansk Folkeparti ingen indflydelse har på det.
Men Dansk Folkeparti har mulighed for at have indflydelse på antallet af ledige i Danmark, for det
er nemlig noget, som vi er med til at regulere herinde, det er noget, vi kan påvirke herindefra.
Vi kan ikke påvirke Det Internationale Melodi Grand Prix, det har jeg heller aldrig påstået, vi kan ikke påvirke regnvejrstimer eller solskinstimer, men vi kan påvirke skattepolitikken.
Det er det, vi gør i dag, og via skattepolitikken kan vi påvirke beskæftigelsen.
Det er det, vi gør i dag.
Men Dansk Folkeparti yder intet bidrag, de trækker i den forkerte retning.
Det første forslag fra regeringen, som var halvskidt, er blevet endnu ringere, efter at Dansk Folkeparti er kommet til.
Vil Dansk Folkeparti ikke godt vedkende sig, at beskæftigelseseffekten, når vi kigger på den i forhold til det oprindelige fra regeringen, blev ringere, efter at Dansk Folkeparti kom ind over?
Ole Stavad (S), 2003-05-09:
Det er jo efter min opfattelse alvorlige sager, vi diskuterer her.
Derfor synes jeg, det er meget beskæmmende, hvad enten det er regeringspartierne eller Dansk Folkeparti, der udgør det parlamentariske grundlag også på det her punkt, at man overhovedet ikke ønsker at gå ind i en diskussion om konsekvenserne af det her.
Det er det, hr. Mikkel Dencker siger at han ikke ønsker.
Hvis det her forslag bliver vedtaget, vil de rammer, som kommuner og amter får for at kunne sørge for sygehuse, ældre, folkeskole, børn,
blive en spændetrøje, der de kommende år kommer til at underminere det velfærdssamfund, som hr. Mikkel Dencker siger, Dansk Folkeparti siger, når de holder deres taler, at de gerne vil være med til at sikre og forsvare og udbygge og modernisere sammen med os andre. Jeg skal kun konstatere efter nu at have forsøgt to gange, at Dansk Folkeparti ikke ønsker at indgå i en diskussion om konsekvenserne af at bevilge så store ufinansierede skattelettelser.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-09:
: Det er jo fremgået meget klart af den debat, der har været siden kl. 9 i morges, at der er stor uenighed mellem regeringspartierne og Dansk Folkeparti på den ene side og Socialdemokratiet og venstrefløjen på den anden side om, hvorvidt de her skattelettelser er finansieret eller ej.
Vi har altså den opfattelse, at de er finansieret, så derfor er der ikke noget farligt i det.
Jeg har intet imod at diskutere med hr. Stavad, og jeg fastholder, og det står jeg ved, at jeg mener, at det er en sund øvelse at lære at begrænse det offentliges vækst i forbrug.
Det er sundt.
Jeg ved godt, at det ikke er noget, der er god latin i Socialdemokratiet.
Der skal man bare bruge løs af borgernes penge.
Sådan er det jo.
Hr. Samuelsen mener, at Dansk Folkeparti har en direkte negativ indflydelse på beskæftigelsen her i landet, og det er da rigtigt, at i forhold til regeringens oprindelige udspil omkring skattelettelser, så er det antal kroner, der bliver brugt på skattelettelser, 1 mia. kr. mindre, efter at Dansk Folkeparti havde været inde og forhandle det med regeringen.
Det er da rigtigt, at marginalt set er der en lille forringelse af beskæftigelseseffekten af den aftale, der er indgået.
Det medgiver jeg gerne hr. Samuelsen, men til gengæld har vi fået pillet 1 mia. kr. ud af skattelettelserne, som bliver brugt på det sociale område og på sundhedsfremmende foranstaltninger.
Det synes jeg faktisk er en ret god handel.
: Der har altså også været flere solskinstimer, siden Dansk Folkeparti kom til magten, det er også vores skyld.
Der har også været mindre nedbør.
Men det er også vores skyld, at det gik så dårligt ved Melodi Grand Prix sidste år, det har Malene Mortensen da i hvert fald sagt, og fru Pia Kjærsgaard har påtaget sig skylden for det.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Fru Charlotte Dyremose valgte fuldstændig at ignorere indsparket fra Poul Erik Pedersen, formanden for Dansk Handel & Service.
Men det kunne jo være, det så kunne hjælpe, hvis man kunne komme med yderligere et par citater.
Hvad med formanden for Danmarks Handelsstandsforening, Bent Arrebo Pedersen, som siger, at de lettelser ikke batter noget.
Det er at stikke forbrugerne blår i øjnene.
Hvad er kommentaren til ham?
Eller hvad med hr. Asger Aamund - en velkendt borgerlig skikkelse i den offentlige debat - som siger, at der mere er tale om optik end realiteter.
Det batter ikke noget, der er brug for en gennemgribende skattereform, som skal bringe personskatten helt ned på et maksimalt niveau på omkring 40-45 pct.
Hvad med kommentarerne til de to så?
Kunne vi ikke få udvist en lille smule respekt for de her erhvervsledere, som siger, at det er noget makværk, som De Konservative har lagt stemmer til?
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Hr. Peter Christensen mener, at vi ikke har grund til kritik af skattelettelsernes størrelse og deres udmøntning; når bare vi venter lidt, så kan det være, at vi godt vil være med til det. Jeg må altså sige til hr. Peter Christensen, at vi opfatter det her som en ren parodi, vi opfatter det som en gøren grin med folk, at man står heroppe og taler om 125 kr. om måneden til kassedamen, vel at mærke over 4 år.
Det vil vi da aldrig nogen sinde være med til.
Vi har lagt det her frem, fordi vi mener, at der skal tages helt anderledes grundigt fat, at det ikke bare er beløbsstørrelser, men at det også er strukturen i vores skattesystem, det handler om.
Derfor handler det ikke om bare at vente lidt, nej, det her handler om, at regeringen starter med med bind for øjnene osv. at sige: Det går nok.
Og man skylder os svar
på: Hvad gør man så, når det ikke går?
Så skal regningen jo betales, og Finansministeriet har skrevet ganske tydeligt, at det vil ikke komme til at ske ved skatteforhøjelser, fordi man jo har skattestop, det vil heller ikke komme til at ske ved, at man skærer ned på målsætningen om at afdrage den offentlige gæld, og det vil sige, at det kun kan gøres ved offentlige besparelser.
Jeg har overhovedet ingen problemer med fru Charlotte Dyremoses ræsonnement.
Der er plads til vækst, det er der da, det har vi jo hele tiden sagt.
Problemet er bare, om den er stor nok og kan indeholde den demografiske forskydning, der er.
Der står direkte i Finansministeriets svar til os, at det forudsætter en række kompenserende indgreb osv. hen ad vejen
, men der er 0,1 pct. til det, og 0,1 pct. er meget, meget, meget lidt. De 125 kr., kassedamen får, synes vi er meget generøst; problemet er bare, at det ikke engang kan dække stigningen for hendes buskort, og hvis hun vil gå på aftenskole, eller hvis hun er så uheldig at have børn i daginstitution, så vil det ikke kunne klare den stigning.
Derfor er det fup og svindel, når man står her og siger, at det er finansieret.
Ja, folk kommer selv til at betale det.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-09:
Jeg tror godt, at hr. Peter Christensen ved, at jeg ikke roste, at regeringen har givet 120 mio. kr. til de rigeste i Danmark.
Jeg konstaterede det blot.
Jeg manglede så at få en bekræftelse på, at den her skattereform betyder, at kassedamen kun får 1.500 kr., mens direktøren får 5.145 kr., altså at direktøren får mere end tre gange så meget ud af den her skattereform som kassedamen.
Så skal jeg vende lidt tilbage til det her omkring incitamentet til at arbejde mere, for den her skattereform giver jo lige nøjagtig nul kroner til pensionisten.
Jeg skal spørge hr. Peter Christensen, om hr. Peter Christensen mener, at fru Hansen på 80 år, der sidder i rullestol og er på pension, får et incitament til at arbejde mere, og i så fald: Hvordan skal det kunne lade sig gøre med den her skattereform?
Peter Christensen (V), 2003-05-09:
Hr. Jens Peter Vernersen mener, at skattelettelser ingen mening har, de betyder ingenting, 9,6 mia. kr. vil ingen opdage, det er fuldstændig ligegyldigt.
Jeg er selvfølgelig uenig.
Jeg synes bare, at hr. Jens Peter Vernersen skal forklare en typisk LO-familie, der, når de her lettelser er fuldt indfaset, får knap 900 kr. mere om måneden, at det er ligegyldigt.
Jeg er ganske overbevist om, at de vil være aldeles uenige med hr. Jens Peter Vernersen, men det er selvfølgelig en diskussion, han selv må rede sig ud af.
Kl. 9.35 Jeg længes ikke tilbage til dem, for jeg er glad for, at de nye tider byder på skattelettelser og ikke på skattestigninger, endda set under ét.
Det er jo det, der er så historisk i dag, nemlig at der ikke er andre skatter, der sættes op, hverken i kommunerne eller i amterne eller i staten.
Det er reelle og ægte skattelettelser.
Så har SF det sædvanlige sortsyn.
Hvad nu, hvis?
Ja, hvad nu, hvis?
Der sker jo ikke meget i Danmark, hvis man ikke også tør have en positiv livsopfattelse og tør tro på, at man kan leve op til de forudsætninger, man stiller op; at man kan holde det, man lover.
Men det gør vi.
Så kan jeg ikke lade være med også at knytte en bemærkning
til, at Nationalbankens direktør så sent som i går har frarådet, at der var behov for opstramninger.
Sagt på en anden måde: Danmark har en sund og god økonomi.
Og hvordan ser det ud i 2010?
Man kan vælge at tro på, at himlen falder ned, eller at solen skinner.
Jeg er sikker på, at solen vil skinne. Jeg vender tilbage til hr. Mogens Nørgård Pedersen
næste gang.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-09:
Sagt til hr. Peter Christensen: Det er jo netop finansieringen, der er et af de store problemer ved det her.
Det er altså ikke nok med, at man bruger det, der er, man bruger også det, man forventer at kunne få ved at begrænse de offentlige udgifter.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Jeg forstår godt, at hr. Peter Christensen synes, at det er nemmest at forsvare det her med bind for øjnene og ved at undgå at svare på de spørgsmål, der bliver stillet.
Nu vil jeg så prøve tredje gang og håbe, at hr. Peter Christensen svarer.
Hvordan hænger det her sammen?
Man starter med at citere Einstein og kritiserer, at man har et skattesystem, som ganske, ganske rigtigt er meget kompliceret, men så vil man komplicere det yderligere ved at indføre en helt ny konstruktion i skattesystemet, som vil gøre det endnu vanskeligere for skatteyderne at finde ud af, hvad man egentlig skal betale i skat.
Det vil jeg meget gerne have et svar på.
Så vil jeg godt have et svar på et andet spørgsmål, som jeg stillede, men som hr. Peter Christensen meget belejligt overhørte.
Lad os nu bare et øjeblik lege, at hvis alle forudsætninger i 2010-planen var overholdt, så var der råd til de skattelettelser, som regeringen foreslår, lad os lege det.
Så vil jeg godt stille næste spørgsmål.
Hvor skal pengene komme fra, hvis ikke glansbilledet holder?