runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at regeringen sigter på, at vi udvikler et velfærdssamfund, hvor vi i særlig grad hjælper de udsatte grupper, som har mest hjælp behov.
Der er mange redskaber til at nå det.
Det er hr. Kristian Thulesen Dahl jo også inde på.
Der er i denne regerings tid indtil nu bevilget ret store beløb - ja, det er milliardbeløb - til de mest udsatte grupper i vores samfund.
Det er klart, at skattepolitikken også indgår, når vi taler fordeling i samfundet, men jeg er bare nødt til at fastholde, at når vi taler om skattestop på afgifter, grønne afgifter og andre former for afgifter, så er det altså et stop for stigninger, som forholdsmæssigt er til størst gavn for de laveste indkomster.
Det ville vende den tunge ende nedad.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-01-14:
Jeg synes i virkeligheden, at mit spørgsmål skal adresseres til statsministeren, og hvorfor det?
Jo, fordi det, som statsministeren siger i sin afsluttende del af besvarelsen her i dag, er jo, at det er afgørende for regeringen, som jeg hører det, at der ikke kommer større ulighed i det danske samfund.
Dansk Folkeparti vil utrolig gerne hjælpe regeringen til at nå det mål, som statsministeren her har defineret, og derfor må jeg spørge statsministeren, om statsministeren ikke er enig i, at hvis skattestoppet på længere sigt står fuldstændig uændret, er der i hvert fald behov for ad anden vej at sikre imod en stigende ulighed. For
kigger man isoleret set på, hvem der sparer mest - alle sparer jo ved skattestoppet, det er vi enige om - så vil det typisk være dem, der har højere indkomster
Hvis skattestoppet står uændret, må man jo ad anden vej i givet fald kompensere for den manglende besparelse hos de lavere indkomster, så man altså sikrer sig imod en stigende ulighed i det danske samfund.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-01-14:
Vi er på et stadium nu, hvor vi er i dialog med BL.
Vi er ikke færdige med at tale med BL.
Jeg lægger da ikke skjul på, at jeg gerne så, at BL støttede den forsøgsordning, som nu skal iværksættes, en 3-årig forsøgsordning, som er aftalt under finanslovforhandlingerne.
Som sagt ved jeg ikke, hvad enderesultatet bliver, om BL vil støtte den her forsøgsordning, eller om de ikke vil.
Det er jo ikke nogen hemmelighed, at BL har været ganske kritisk over for regeringens planer på det her område, men vi håber stadig væk, at vi kan fortsætte dialogen, og jeg ser personlig også gerne, at BL bakker op om den forsøgsordning, men det er for tidligt at sige noget om det på nuværende tidspunkt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Jeg går ud fra, at forhandlingerne ikke bare handler om, at ministeren vil have BL til at bakke ministerens forslag op.
De må vel også handle om, at ministeren i givet fald skal gøre nogle indrømmelser over for repræsentanterne for de mange hundrede tusinde beboere, det handler om.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Har man gjort fremskridt i det helt afgørende spørgsmål, nemlig boligselskabets ret til at sige nej tak til et eventuelt ønske om salg af lejligheder i en afdeling i det pågældende boligselskab?
Som jeg har forstået synspunktet fra Boligselskabernes Landsforening, er det, at de som repræsentant for de selskaber, der ejer boligerne, jo ikke kan acceptere, at andre kan begynde at træffe beslutning om salg af disse boliger.
Så det er jo et kardinalpunkt, og jeg vil gerne spørge, om det kardinalpunkt indgår i de drøftelser, som pågår i øjeblikket med BL?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-01-14:
Jeg må sige til fru Karen Klint, at jeg bestemt ikke har noget kendskab til den konkrete sag.
Kulturministeriet har oplyst, at ministeriet ikke er bekendt med, at kommuner og amter i almindelighed foretager vurderinger af den løse kulturarv og bogsamlinger.
Fra dagspressen har Kulturministeriet aktuelt kendskab til, at en bogsamling tilhørende Haderslev Katedralskole ønskes vurderet.
Men jeg vil gerne slå fast, at det er min generelle holdning, at den danske kulturarv, der er i offentligt eje, skal forblive offentlig ejendom.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Det er da rigtigt nok, at det ville være lidt overraskende, positivt overraskende, hvis miljøministeren lige pludselig undsagde finansloven.
Det var sådan set også derfor, at det vakte lidt forundring, at ministerens partifælle, formanden for Miljøudvalget, meget få dage efter at finansloven var vedtaget, lige pludselig gav stik modsatrettede signaler.
Derfor er det da lidt vigtigt at finde ud af, om vedkommende
rent faktisk som ordfører for det største regeringsparti derfor udtaler sig med en vis vægt, eller om det, som ministeren siger nu, bare er nogle ideer.
Så man fremover, når man læser, hvad hr. Eyvind Vesselbo udtaler, skal være meget opmærksom på, at det altså ikke er som ordfører, fordi han åbenbart er i mindretal, men at det bare er hans private, personlige mindretalsideer.
Det må da gøre, at man opfatter ham noget anderledes for fremtiden.
Mit spørgsmål skal være: Er der her tale om en lidt rebelsk person i Venstres folketingsgruppe, som har det personlige synspunkt, at nu er det gået for vidt med nedskæringerne på miljøområdet, eller har der været tale om en aftalt arbejdsdeling mellem miljøministeren og Venstres miljøordfører, hvor miljøministeren står fast på nedskæringerne, og for at skabe et lidt mere sympatisk indtryk af Venstre får ordføreren lov til med ministerens velsignelse at sige, at nu er det også slut med nedskæringerne?
Så er det et selvstændigt synspunkt, eller er det en aftalt arbejdsdeling om at føre befolkningen bag lyset?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Jeg tror, de fleste vil kunne forstå, at det da ville være noget mere overraskende, hvis miljøministeren ikke bakkede op om den finanslov, som regeringen har fremsat og fået vedtaget.
Jeg går ud fra, at der er en forståelse for, at sådan må tingene hænge sammen.
Sådan hænger det i hvert fald sammen i regeringen.
Det er klart, at i finansloven for 2004 kan man genfinde budgettet for 2004 plus overslagsårene.
Og når jeg siger, at der sker en løbende prioritering, så er det det, vi foretager os.
Man vil jo kunne se - jeg har lige gennemgået det i spørgsmålet - at der er sket en stribe opprioriteringer, og de tal, der bliver nævnt om Miljøstyrelsen, er jeg ikke enig i.
Man skal gå ind og se på, hvilke prioriteringer der er sket, og hvilke opgaver der er flyttet rundt osv.
Men det er jo i og for sig en diskussion helt uden for spørgsmålet, som alene går på, hvad formanden for Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg har udtalt.
Jeg kan kun endnu en gang understrege, at de prioriteringer kommer regeringen frem med, som den har gjort det før, og som den gør det på andre områder, i forbindelse
med fremlæggelse af finansloven for 2005
Der vil man igen også kunne se, hvilke opprioriteringer, hvilke prioriteringer og hvilke reduktioner regeringen vil fremkomme med.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Når man lytter til ministeren, får man jo klart det indtryk, at der nu hersker en dyb splid og uenighed i regeringspartiet Venstre.
For det, ministeren nu i virkeligheden siger iklædt forskellige tekniske fraser, er, at nedskæringerne fortsætter.
Og Venstres ordfører har meldt meget, meget krystalklart, at grænsen er nået for, hvad vi kan tåle af nedskæringer.
Det er da en uenighed, der er til at tage og føle på.
Bekymrer det ikke ministeren, at der i hans eget parti og folketingsgruppe - det er jo i rollen, går jeg ud fra, som ordfører for regeringspartiet Venstre, at hr. Eyvind Vesselbo har udtalt sig - tilsyneladende ikke længere er opbakning til den politik, han fører?
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Jeg forstår nu, at hr. Eyvind Vesselbos bemærkninger overhovedet ingen dækning har i regeringens politik.
Der er ikke ændret ved budgettallene, bevillingen for 2004, og der er heller intet ændret ved budgetoverslagsårene 2005-2007, som indeholder meget dramatiske nedskæringer, bl.a. næsten en reduktion af Miljøstyrelsens budget på en tredjedel - en tredjedel på bare 3 år.
Det er meget voldsomt.
Det er der ikke lavet noget som helst om på, forstår jeg.
Derfor har vi her en situation, hvor Venstres ordfører, det parti, som miljøministeren tilhører, uden dækning går ud og siger, at nu sker der ikke yderligere nedskæringer, nu er grænsen nået, nu skal der nye midler til en lang række nye opgaver.
Er det ikke et problem for regeringen og for Venstres og for miljøministerens troværdighed, at der kommer sådan nogle meldinger uden nogen som helst bund i virkeligheden?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Lad mig bare indledningsvis sige, at nu er der jo ikke noget nyt i, at regeringer har påpeget, at der skulle ske en effektivisering på miljøområdet.
Går man ind og kigger på den tidligere regerings finanslov for 2001 med overslagsår, ville man sådan set kunne se det samme billede.
I hvert fald at der skulle effektiviseres og reduceres.
Jo, jeg har faktisk svaret præcist på spørgsmålet.
Vi foretager selvfølgelig en løbende prioritering, og når vi når frem til at lave en ny finanslov for 2005, vil regeringen selvfølgelig fremsætte sit forslag.
Det er jo klart, at jeg godt forstår, at spørgeren gerne vil have en diskussion med mig om, hvad formanden for Miljø- og Planlægningsudvalget har sagt, men det må formanden for Miljø- og Planlægningsudvalget selv redegøre for.
Jeg redegør for regeringens politik.
Den genfindes i finansloven.
I den kan man også se på budgetoverslagsårene, at der sker den effektivisering og den reduktion i de trin, som man vil kunne se.
Det er selvfølgelig det, der står til troende.
Det er det, der er regeringens udmeldinger.
Det står jo enhver frit for.
Jeg redegør alene for regeringens politik.
Det er den, man kan aflæse i finansloven for 2004.
Man vil se, når vi kommer med finansloven for 2005, hvilke prioriteringer der ligger.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Jeg er da helt enig i, at det er resultaterne, der tæller, og hvis man kan få flere resultater for de samme penge eller de samme resultater for færre penge, så skal man da gå efter det, selvfølgelig.
Det er bare ikke det, den her diskussion handler om.
Den handler om bevillingsniveauet, som er blevet skåret dramatisk ned under den nuværende regering år for år, og hvor der ligger kraftigt faldende bevillinger også i budgetårene 2005-2007.
Så kommer ministerens partifælle, formanden for Folketingets Miljøudvalg, Venstres miljøordfører, og siger: Nu er det slut med nedskæringerne, nu er grænsen nået, nu skal der investeres nye penge i miljøområdet.
Det er netop bevillingsniveauet, jeg spørger til, og det svarede ministeren overhovedet ikke på, ikke blot antydningsvis.
Derfor spørger jeg igen, og jeg håber, at formanden vil kaste et blik på ministeren som en opfordring til at svare på de spørgsmål, der rent faktisk bliver stillet.
Er ministeren enig med sin partifælle, hr. Eyvind Vesselbo, i, at nu skal der ikke skæres mere på miljøområdet?
Betyder det, at besparelserne vil blive taget væk i 2004, 2005, 2006 og 2007, eller er ministeren ikke enig med hr. Eyvind Vesselbo?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-01-14:
Indledningsvis vil jeg gerne slå fast, at det interessante jo er, hvilke resultater man når, og det er i første omgang ikke interessant, hvor mange midler man bruger.
Man kan jo sagtens komme mange penge ind i et område og alligevel bruge dem på en ineffektiv måde.
Men regeringen fokuserer altså på resultater på miljøområdet, og under overskrifterne mere miljø for pengene og omkostningseffektivitet arbejder regeringen aktivt med, hvordan vi får mere ud af de midler, vi bruger på miljøområdet.
Regeringen foretager en løbende prioritering af arbejdsopgaverne på miljøområdet.
Lad mig blot minde om en række af de områder, som regeringen har prioriteret: Der indføres en tilskudsordning til reduktion af partikeludslip for tungere køretøjer.
Vi har lavet en handlingsplan for miljø og sundhed.
Vi kulegraver nu hele jordforureningsområdet og giver en hjælpende hånd til de boligejere, der står på ventelisten til værditabsordningen.
Efter aftale mellem regeringen, Dansk Folkeparti og Kristendemokraterne fortsættes den ekstraordinære indsats på naturområdet for 2003 med en øget indsats i habitatområder, en indsats for mere skov og natur i hovedstadsområdet og en yderligere skovrensningsindsats.
Vi er ved at gå i gang med forhandlingerne omkring vandmiljøplan III osv. Internt i Miljøministeriet foretager vi effektiviseringer ved at lave en mere moderne struktur på distriktsniveau i Skov- og Naturstyrelsen, at samle de administrative funktioner på tværs i ministeriet i et fælles servicecenter, at samle de koordinerende opgaver på det internationale område i departementet, at foretage serviceeftersyn på spildevand, vandforsyning, affald osv. Så jeg kan kun sige, at vi prioriterer løbende de miljøopgaver, der er.
Det er jo kendt, at når man lægger de økonomiske prioriteringer, så foregår det på statsbudgettet, og det fremgår af finansloven.
Det er jo også det, det gør her i endelig form for selve finansåret og yderligere i oversigt for de efterfølgende 3 budgetoverslagsår.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
Det er dybest set
et spørgsmål om regeringspartiernes troværdighed på miljøområdet.
Derfor var det jo selvfølgelig lidt bemærkelsesværdigt, da miljøministerens partifælle og formanden for Folketingets Miljøudvalg, hr. Eyvind Vesselbo, lige pludselig i starten af dette år kunne oplyse, at nu var grænsen nået.
Nu skulle der ikke skæres mere, og nu skulle der investeres nye penge på miljøområdet, udtalte han til flere medier.
Derfor er det lidt afgørende at vide, om det er noget, som Venstres miljøordfører siger på egen hånd, eller om det er noget, der rent faktisk er dækning for.
Derfor er spørgsmålet til miljøministeren: Er det en opfattelse, som miljøministeren deler?
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Nu kan jeg så heller ikke se ham i Folketingssalen.
Det kan være, at han slet ikke har haft lyst til at høre ministerens svar, for ministerens svar er jo, at der ikke bliver taget hensyn til hr. Eyvind Vesselbos synspunkter i partiet Venstre.
Men jeg vil da godt stille spørgsmålet: Bliver der bare taget en lille bitte smule hensyn til hr. Eyvind Vesselbos synspunkt f.eks. med hensyn til, at man har skåret Miljøstyrelsen i strimler, endda i den udstrækning, at direktøren ikke kunne fortsætte med at være direktør?
Vil de få nogen som helst betydning i drøftelserne i regeringspartiet Venstre?
Jeg vil gerne sige tak igen, for jeg synes da, at ministerens svar kan give anledning til, at jeg med hensyn til et punkt, som jeg var meget foruroliget over, måske kan være en lille smule mere optimistisk, at der måske er en vej her, som kan føre til, at vi kan behandle det efter samme regler, uanset hvilken nummerplade der er på bilen. Det håber jeg meget stærkt vil kunne lykkes, og jeg vil bare afslutningsvis sige, at det har ministeren i hvert fald min og Enhedslistens fulde støtte til at komme tilbage til Folketinget med.
Jeg tager det som givet - derfor vil jeg ikke stille det som et egentligt spørgsmål - at ministeren løbende vil holde udvalget orienteret, således at vi kan følge den sag.
Lene Espersen (KF), 2004-01-14:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg i hvert fald ikke har kendskab til, at der skulle være danske myndigheder, der har meldt ud, hvordan - om man så må sige - situationen er, at det allerede nu er afklaret, om der kan fastsættes de samme regler eller ej.
Det har jeg ikke kendskab til, men det er det, vi er i gang med at undersøge.
Jeg vil gerne sige, at jeg stadig væk mener, at udgangspunktet må være, selv om vi er medlem af EU, at der bør gælde de samme regler i Danmark for både danske og for udenlandske køretøjer, og det er en løsning, der tager det udgangspunkt, som vi af al kraft forsøger at finde frem til. Men det er klart, at hvis jeg havde muligheden for det og vi var afklaret omkring det EU-tekniske, var der jo ikke noget, jeg hellere ville, end her i dag i Folketinget at komme med et godt løsningsforslag.
Men så langt er vi desværre ikke endnu i vores arbejde
Men det er altså det, der er udgangspunktet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Jeg vil gerne sige tak for svaret og for, at man arbejder så hurtigt, det overhovedet kan gøres, for fuld damp.
Men der er en ting, som jeg har undret mig lidt over.
I pressens beskrivelse virkede det, som om danske myndigheder kunne være nået til den opfattelse, at hvis det var på tyske plader, så kunne de ikke gøre noget ved, at man kørte med dyrene i tre etager i 24 timer.
Jeg ved ikke, om ministeren kan uddybe eller besvare det spørgsmål på nuværende tidspunkt, men jeg synes bare, at hvis det virkelig er tilfældet, så er det jo utrolig groft, hvis EU virkelig skulle kunne tvinge et medlemsland til at acceptere transporter under sådanne vilkår.
Lene Espersen (KF), 2004-01-14:
Jeg vi også godt starte med at bekræfte, at jeg tror, udgangspunktet for hr. Keld Albrechtsen og for regeringen er fuldstændig det samme, nemlig at der må være de samme regler, uanset om det er et udenlandsk køretøj eller et dansk køretøj.
Det er efter min mening den eneste måde, man tilfredsstillende kan finde en fornuftig løsning på.
Jeg har ikke kendskab til, hvordan selskaberne agerer pr. dags dato, eller om der er nogle, der har gjort brug af den såkaldte fidus, som stod beskrevet i medierne for kort tid siden.
Men jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at vi arbejder på højtryk for at finde en løsning, som er i overensstemmelse med EU-reglerne.
Som jeg sagde i min første besvarelse - og det ved hr. Keld Albrechtsen også - er det jo sådan, at nogle af reglerne er totalt harmoniserede, og på andre områder er der en vis frihed.
Vi arbejder altså alt, hvad vi kan for at finde en løsning, som overholder EU-reglerne, men som også tilfredsstiller det ønske, som et enigt Retsudvalg har givet udtryk for, og som vi vil forsøge at føre ud i livet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Jeg vil gerne sige tak for svaret og konstatere, at vi jo har
det fælles udgangspunkt, at disse omgåelser skal forhindres.
Det synes jeg er tilfredsstillende.
Så vil jeg gerne spørge, om ministeren kan løfte sløret lidt for, hvilke overvejelser man kan have i den forbindelse, for sådan som jeg har forstået situationen - det ved jeg ikke om ministeren kan oplyse mere om - er den sådan i øjeblikket, at der sandsynligvis endnu ikke er sket egentlige overflytninger af selskaber eller indregistrering af de pågældende lastbiler i udlandet, altså at vi stadig væk står i den situation, at det er danske transporter, men at der jo forholdsvis hurtigt kan opstå den situation, hvor de pågældende biler kommer til at køre som f.eks. tyske. Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om ikke det er sådan, at vi faktisk er oppe imod en kort tidsfaktor, og at det derfor haster med at færdiggøre det arbejde, ministeren sagde var i gang.
Lene Espersen (KF), 2004-01-14:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg finder det meget beklageligt, at danske vognmænd overvejer at indregistrere deres køretøj i udlandet i et forsøg på at omgå de danske regler.
Jeg mener, at de danske vognmænd i stedet skulle være med til at sikre en bedre velfærd for dyrene under transport.
De seneste dages omtale i medierne skyldes, at Justitsministeriet efter et ønske fra et enigt Retsudvalg har skærpet dispensationspraksis om indvendig højde ved transport af slagtesvin i tre etager.
Denne skærpelse indebærer, at der ikke længere gives dispensation til transport af slagtesvin i tre etager, hvis den samlede forsendelsestid for grisene overstiger 8 timer.
Ud over skærpelsen af dispensationspraksis har Retsudvalget som bekendt også ønsket, at de gældende regler om transport af dyr bliver ændret på en række andre punkter, og Justitsministeriet er netop nu i gang med at færdiggøre udkast til ændringer af bekendtgørelsen om transport af dyr i overensstemmelse med Retsudvalgets ønske.
Nu er det jo sådan, at reglerne om transport af dyr i vidt omfang er baseret på EU-regler, der næsten er totalt harmoniserede.
Formålet hermed er jo at fjerne tekniske hindringer for handel med levende dyr og skabe grundlag for, at markedsordninger på området kan fungere tilfredsstillende, samtidig med at der sikres tilfredsstillende beskyttelse af de pågældende dyr.
Derfor er vi nødt til meget nøje at overveje, hvilke muligheder vi har på dette område i lyset af de gældende EU-regler på området.
Udgangspunktet bør naturligvis være, at vi har de samme regler for danske køretøjer og for udenlandske køretøjer i Danmark.
Men som sagt er vi i gang med at undersøge de spørgsmål, og vi vil sikre os, at både Retsudvalget og Fødevareudvalget vil blive orienteret om resultatet af de undersøgelser.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-01-14:
Vi så jo forleden, at danske vognmænd truede med så at sige at udflage for at kunne omgå de regler, som et flertal i Folketinget i samarbejde med regeringen har gennemført.
Jeg synes ganske enkelt, det er groft, hvis vognmændene vil fortsætte med at stable så store mængder svin ind i tre etager i bilerne og køre et helt døgn med dem osv. Det går jeg også ud fra at ministeren er enig i.
Derfor er mit spørgsmål jo selvfølgelig det naturlige i den situation: Hvad gør vi ved det?
»Vil ministeren sikre, at alle transporter af dyr fra Danmark til udlandet foregår efter de danske regler om dyretransporter, og at der ikke tillades lempeligere regler på dansk territorium for lastbiler indregistreret i udlandet?«
Tove Fergo (V), 2004-01-14:
Jeg vil blot sige, at nu er det sådan, at biskopperne har nedsat det udvalg.
De ser på hele fadderinstitutionen, det er der brug for.
Af mange grunde er der brug for at se på, hvordan fadderinstitutionen i dag skal fungere, hvilke betingelser og hvilke krav der skal være.
De ser også på det her som en del af det.
Og jeg mener, at det ville være forkert, hvis jeg som minister begyndte at ændre praksis midt i et forløb i et udvalg, som kirkens egne folk har nedsat.
Men jeg har fuld forståelse for den forundring, det har afstedkommet.
Jeg er også helt enig i principperne for, at det selvfølgelig er forældremyndighedsindehaveren, der er den, der skal bestemme det her.
Men af respekt for den kirke, som vi jo gerne vil værne om, synes jeg, det er nødvendigt at vente på, at det udvalgsarbejde bliver færdigt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Espersen (KF), 2004-01-14:
Jeg kan bekræfte, at det er min hensigt at holde såvel Folketingets Retsudvalg som Folketingets Fødevareudvalg orienteret om, hvad der foregår på området, fordi der jo for begge udvalgs vedkommende er ordførere, som er optaget af det her synspunkt.
Jeg har jo også modtaget en henvendelse fra flere af Folketingets partiers ordførere om sagen, og derfor tror jeg også, det vil være hensigtsmæssigt på et tidspunkt at mødes og drøfte løsningsmulighederne.
Men vi er altså ikke i den fase endnu, og som sagt synes jeg, det væsentligste er, at vi får afklaret det EU-retlige - hvad er totalharmoniseret, og hvor kan vi gå ind og gøre noget selv? - således at vi har et udgangspunkt, som er klippefast, den dag, vi siger, at så bliver reglerne sådan i Danmark.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-14:
»Hvilke områder vil regeringen opprioritere økonomisk og hvornår?«