runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg sige, at jeg da er glad for at konstatere, at vi åbenbart ikke ligger så langt fra hinanden med hensyn til råderetten, som jeg troede.
For som jeg havde forstået det, man mente med en fuldstændig fri råderet, så betød det, at der ingen øvre grænse gælder for godtgørelse for forbedringer, og at der naturligvis heller ikke er noget bundfradrag eller minimumsbeløb, og at der heller ikke er nogen fast afskrivningsperiode.
Sådan definerer BL fri råderet.
Men jeg kan forstå, at det ikke er sådan, Socialdemokratiet definerer fri råderet.
Socialdemokraterne ønsker også, at der skal være nogle beløbsgrænser og en vis periode og visse grænser.
Så lad os tage debatten til efteråret, når udvalget kommer med nogle forslag og vi kommer med vores forslag.
Så synes jeg, vi skal mødes.
Hr. Keld Albrechtsen
vil jeg sige mange tak for invitationen til at komme ud og besøge hans lejligheder og skillevægge.
Jeg har nu været i rigtig mange, og jeg har også selv som studerende boet i sådanne lejligheder, så jeg kender udmærket godt det her.
Om man skal have mulighed for at rive en væg ned, det er altså ikke noget, jeg vil hænge mig fast på og sige, at det må man ikke.
Det kan vi også godt snakke om til efteråret.
Sagt til hr. Morten Homann: Jamen om det handler om et køkken eller noget andet, så lad os tage debatten til efteråret, hvor vi sætter grænserne.
Vi vil ikke være med til at give fuldstændig fri råderet.
Og hvorfor er jeg bange for det?
Det har jeg været inde på før.
Det er prisen.
Er det
boligselskaberne, og lægger de den bare oven på huslejen?
Og vil vi stadig væk være i stand til at opretholde nogle gode boliger i den almene sektor, som almindelige mennesker med en almindelig husstandsindkomst har råd til at bo i?
Det er der, min bekymring ligger, men jeg vil sige, at hvis man også vil være med til at sikre disse ting, så kan vi jo nå langt.
Kim Andersen (V), 2003-04-10:
I Venstre opfatter vi Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag nr. B 120 i retning af, at man er meget positiv over for udbygning af vedvarende energi, og det synes vi sådan set er positivt, for det er et syn, som vi også har.
Vi vil gerne, at vi i stadig stigende omfang kan forsyne det danske samfund med vedvarende energi, og vi har jo også gennem de senere år set, hvordan vi i stadig højere grad rent faktisk gør det.
Det er meget fornuftigt og meget positivt.
Det er det også industrielt tænkt: erhvervsmæssigt, beskæftigelsesmæssigt.
Derfor er det også med stor tilfredshed, at jeg kan konstatere, at der stadig væk er mange midler til forskning og udvikling i området.
Inden for Energistyrelsens og elselskabernes forskningsprogrammer er der omkring 140 mio. kr., og så har vi det nye med de 110 mio. kr. under Forskningsministeriet.
Der kan laves rigtig mange gode projekter for de midler, og det skal vi også gøre.
I Venstre er vi nemlig positive over for vedvarende energi og over for forskning og udvikling på området.
Når vi alligevel ikke kan støtte B 120, er det, fordi det et eller andet sted jo er udtryk for en selektiv erhvervsstøtte, som vi ikke er tilhængere af.
Vi sanerede på det her område for godt et års tid siden, og verden er endda gået videre, og det er positivt, på dette område, inden for det her felt.
Derfor er der ingen grund til, at vi nu begynder at genindføre overdrevne statssubsidier.
Energistyrelsen har på vindområdet myndighedsopgaver at varetage, hvilket gøres ganske udmærket, og der er godkendte kvalitets- og godkendelsesprocedurer for en række af de områder, som B 120 omtaler, som det ikke er nødvendigt at staten engagerer sig yderligere i.
Men selve grundtanken bag forslaget, at der fortsat skal udvikles og forskes inden for vedvarende energi i Danmark til gavn for miljøet og til glæde for beskæftigelsen og erhvervsudviklingen, er vi helt med på og enige i.
Jeg må sige, at vi jo ser en hel fantastisk vækst på området, og den er vi tilhængere af, og den vil vi gerne fremme, men som forslagsstilleren ved, så ønsker vi altså i Venstre, at det i fremtiden i langt højere grad, end vi har set indtil nu, skal ske på markedsvilkår.
Det har vi set kunne lade sig gøre, og det vil vi i øget omfang komme til at se i de kommende år.
Jeg vil gerne til slut sige, at vi jo sidder i nogle energipolitiske forhandlinger, hvor forslagsstilleren er med ved bordet, og dér er der også tale om yderligere midler til forskning og udvikling.
Så der vil jo være mulighed for at præge udviklingen i den retning, som jeg forstår forslagsstilleren vil, hvis man bider sig fast i bordet og er medvirkende til at tage et overordnet ansvar for området.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Det var et meget frygtsomt indlæg, den konservative ordfører holdt, om alle de farer, som truede, hvis man nu gav folk friheden.
Den tilgang kan man selvfølgelig godt have til tilværelsen.
Det er der mange steder i verden og mange politiske bevægelser og regimer, som har haft, nemlig at man er bange for, hvad der sker, hvis man giver folk friheden.
Jeg kunne forstå, at angsten bredte sig helt til, at man måske også kunne få friheden til at installere en jacuzzi.
Det, der er virkeligheden i det her, er for langt de fleste menneskers vedkommende spørgsmålet om friheden til at installere et køkken; det køkken, som man gerne vil have.
At kunne opstille en skillevæg eller hive en skillevæg ned igen, alt efter hvad det er, man gerne vil have.
Hvad er det for ting, som fru Carina Christensen er så bange for vil ske ved at give friheden; den frihed, som man i dag har som ejer?
Hvad kan der ske ved, at man dropper forskelsbehandlingen og sørger for, at uanset om folk er lejere eller ejere, så skal de behandles på samme måde og have den samme frihed?
Hvad er det, fru Carina Christensen er så bange for?
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Jeg tror, det vil være svar til alle tre ordførere, når jeg siger heroppefra, at vi selvfølgelig ikke vil stå inde for et forslag, der omhandler ekspropriation.
Man skal huske, at der er nedsat et udvalg, der arbejder.
Udvalget forventer at være færdig med sin rapport i løbet af april måned, den kan blive fremlagt i maj måned, og først herefter, når vi har set rapporten og har arbejdet grundigt med den, vil der komme et forslag.
Det forslag kender vi ikke endnu, så derfor er det måske lidt tyndt at begynde at drøfte et forslag, som er ret fiktivt indtil videre.
Men jeg kan i hvert fald garantere, at vi i Det Konservative Folkeparti på ingen måde kan acceptere, at forslaget kommer til at indebære noget, der minder om ekspropriation.
Til hr. Morten Homann kan jeg sige: Jo, vi går også ind for, at der skal være udvidet råderet for lejerne i den almene sektor, og det var jeg sådan set også inde på i min ordførertale.
Her er der også nedsat et udvalg, det kommer med et forslag til efteråret, og så skal vi se på, hvordan vi kan forbedre den individuelle råderet i den almene sektor.
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Egentlig er det en lidt alvorlig sag.
Nu har vi gennem meget lang tid haft en regering, som har bebudet, at den vil komme med et udspil om salg af almene boliger.
Vi har gentagne gange spurgt til det, og jeg må konstatere, at til dato har vi ikke fået ét stykke papir, ikke én linje.
Man har valgt at holde det hele tæt til kroppen.
Vi har kunnet se i Berlingske Tidende den 7. februar, at Kammeradvokaten og Justitsministeriet på hver deres måde er kommet med nogle meget klare budskaber om det grundlovsstridige, og så ser vi, at man i dag fra regeringspartiernes side lægger an til en vedtagelse, som set i sammenhæng med det, der har været nævnt i medierne, skulle være grundlovsstridig.
Det er jo fuldstændig uanstændigt, at man har valgt at holde alt væk fra offentligheden og alt væk fra Boligudvalget, men vil man fra De Konservatives side drage omsorg for, at som minimum får Folketingets Boligudvalg i hvert fald lov til at se, hvad det rent faktisk er, der er kommet fra Kammeradvokaten og fra justitsministeren?
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jeg kan tilslutte mig hr. Keld Albrechtsens betragtninger, og så vil jeg i øvrigt notere mig, at det er et spændende forslag til vedtagelse, som kun ganske sporadisk har en vis sammenhæng med det, som er på dagsordenen i dag. Men det er måske også for meget forlangt.
Jeg noterede mig, at den konservative ordfører sagde, at man gik ind for den størst mulige råderet, altså at folk skulle have lov til at købe deres almene bolig, og så vil jeg godt spørge: Hvad så med de lejere, som ikke ønsker eller ikke kan købe deres almene boliger, hvis det nogen sinde lykkes regeringen at få løst problemerne med det?
Skal de lejere ikke have udvidet deres råderet?
Skal der være forskelsbehandling, altså forskel på, hvilke frihedsgrader man har, alt efter om man er i stand til at købe sin almene bolig, eller man ikke er det?
Eller er Det Konservative Folkeparti med på, at der også skal være fri råderet for folk, der bor til leje?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Lejlighederne tilhører jo beboerne i fællesskab, men jeg kan forstå, at nu vil man tage pengene fra dem, der ejer dem, konfiskere dem og bruge dem til at lukke et hul i statskassen, altså finansiere skattestoppet ved at spare statens udgifter til nybyggeri af almene boliger.
Det er jo det, der ligger i det, det er jo rent og skært grundlovsbrud, og jeg synes altså, det er meget betænkeligt, hvis man her i Folketinget begynder at vedtage opfordringer til regeringen om at bryde grundloven.
Det blev drøftet i går, om der burde være mulighed for udvalgsarbejde under forespørgsler, og det her er i hvert fald et klart eksempel på, at det burde der være, så man kunne få lejlighed til at få et notat fra f.eks. Kammeradvokaten, som kunne belyse juraen i det.
Jeg tror, Kammeradvokaten allerede har været inde på det, og ministeren kan oplyse, hvad Kammeradvokatens konklusion var.
Jeg tror ikke, den vil støtte bestræbelserne på at få forslaget her vedtaget.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-04-10:
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, at jeg synes, jeg har prøvet at pensle det ud, så det også skulle kunne forstås fra SF's side.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Kan vi ikke gå ind i en mere konkret snak om, hvad det er for nogle hensyn, der skal gøre, at man skal kunne lave en begrænsning?
Kan vi ikke prøve at blive en lille smule mere konkrete?
Hvor er de grænser, som hr. Freddie H. Madsen mener der skal være?
Det, der bliver lagt op til med forslaget til vedtagelse, er, at man skal have ret til at indrette sin bolig som lejer i den almene sektor.
Der er nogle begrænsninger, det er klart, men det er der også, hvis man vil indrette sin bolig som ejer.
Her er der også nogle begrænsninger for, hvad man kan tillade sig at gøre.
Lad os diskutere de begrænsninger, for hvis vi er enige om grundprincippet - at man som lejer som udgangspunkt skal have mulighed for at indrette sin bolig efter sine ønsker - må vi da i hvert fald være så konkrete, at vi kan sige, hvad det er for nogle helt saglige hensyn, der gør, at man må lave begrænsninger.
Det synes jeg i hvert fald vi skylder, og jeg håber, hr. Freddie H. Madsen vil uddybe, hvad det er for nogle helt konkrete ting, man ikke skal have lov til.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-04-10:
Til fru Lissa Mathiasen vil jeg bare sige, at vi selvfølgelig har tillid til, at lejerne kan administrere den råderet, som man nu vil indføre, og som man nu vil give dem.
Men vi er også af den opfattelse, at det ikke kan være rigtigt, at der gives fuldstændig frie rammer, så man kan modernisere og hive vægge ned, osv. Den dag, man skal flytte derfra, hvem skal så betale for at få tingene i orden, hvis det er sådan, at de ikke er betalt på det tidspunkt?
Til hr. Keld Albrechtsen og også til fru Lissa Mathiasen vil jeg sige, at vi selvfølgelig går ind for råderet i de almene boliger.
Vi går ind for råderet, hvis man f.eks. vil have nyt køkken eller nyt badeværelse eller sådan nogle ting, men vi vil ikke gå hele vejen og sige, at der er fuldstændig fri råderet.
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Ja, jeg blev også lidt forvirret, men lad mig så prøve at vende det om.
Lejerne i den almene sektor har udtalt et ønske om at få fri råderet under skyldig hensyntagen til byggelovgivningen, og hvad der måtte være af lignende restriktioner.
Støtter man fra Dansk Folkeparti det ønske?
Er man parat til at give lejerne den frie råderet?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Det var noget af en rutschetur!
Først får vi at vide, at Dansk Folkeparti gerne vil have råderet, så får vi nogle lidt vanskeligt forståelige formuleringer, og så får vi at vide
, at den eksisterende råderet er tilstrækkelig.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti tilsyneladende ikke engang kan gå med til Venstres barberede råderet, for det sidste indlæg fra hr. Freddie H. Madsen må tolkes sådan, at den nuværende lovgivning er tilstrækkelig, og at der ikke skal laves nogen forbedringer.
Men det er der åbenbart ikke tale om.
Det, der er tale om, er, at Dansk Folkeparti går i endnu mere lejerfjendsk retning og slet ikke vil tillade udvidelser af råderetten overhovedet.
Jeg må indrømme, at den melding, hr. Freddie H. Madsen kom med her til sidst, kom som lidt af en bombe og et chok for mig.
Men man må jo nok konkludere, at det eneste, vi kan sige med sikkerhed, er, at vi ikke ved, hvad Dansk Folkeparti dybest set mener.
Freddie H. Madsen (DF), 2003-04-10:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg sige, at vi ikke kan støtte hr. Keld Albrechtsens forslag ved afstemningen her i eftermiddag, og vi kan heller ikke gå ind for at få en yderligere råderet stablet på benene.
Der er en råderet på nuværende tidspunkt, og så må vi se, hvad vi kan finde ud af, når først forhandlingerne kommer i gang.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Fru Carina Christensen siger nu, at man ikke går ind for ekspropriation, men ikke desto mindre har man fremsat et forslag til vedtagelse, der er ekspropriation, eller som opfordrer regeringen til det - ja, man ryster på hovedet og forsøger at afvise det, men vi fik at vide i den mundtlige begrundelse for forslaget, at meningen var at tage pengene fra dem, der ejer dem i dag, altså beboerne i fællesskab, og trække dem ud og bruge dem til andre formål, og det er ekspropriation.
Når man tager fra dem, der ejer pengene nu, beslaglægger pengene og bruger dem til noget andet, som de, der har opsparet pengene og ejer dem, ikke er indstillet på, er det ekspropriation.
Det er meget simpelt, og vi har jo forstået af dagspressen, at regeringens juridiske rådgivning har frarådet den at kaste sig ud i sådan noget.
Jeg vil også godt spørge: Bliver det en ret for den enkelte beboer?
Ved man det?
Er det dét, der ligger i forslaget?
Ved man overhovedet, hvad det er, man har skrevet?
Man må jo læse det som en ret for den enkelte beboer, og det vil sige, at den enkelte beboer skal kunne trække en lejlighed ud af fællesskabet.
Det er jo uden hoved og hale, og så er det i strid med grundloven.
Det er altså for stærkt!
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Så kom vi da et lille skridt længere, og så vil jeg godt høre, hvad det er, Dansk Folkeparti ikke vil give lejerne
fri råderet over.
Hvad er det, man synes, at lejerne ikke vil kunne administrere, hvis man giver dem fri råderet?
I dag har de muligheden for nye køkkener og nye badeværelser m.v. på et meget begrænset niveau, fordi det er en meget begrænset økonomi, der er forbundet med det.
Vi har prøvet at stille forslag om at lægge en lidt større økonomi ind, og her vil vi egentlig godt give lejerne fri råderet, fordi erfaringen har vist os, at vi godt kan gøre det.
Og så er det, jeg spørger: Hvad er det, Dansk Folkeparti stiller som betingelser?
Hvad er det, der ikke må være i den frie råderet?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-10:
Nu synes jeg lige, at hr. Keld Albrechtsen skulle falde ned på jorden igen.
Sådan er det jo, hvis retorikken bliver for høj på dette område.
Der står ikke mere, end regeringen har sagt hele tiden.
Jeg har også klart tilkendegivet her i Folketingssalen, at regeringen ikke fremsætter noget, hvor der er tale om ekspropriation, og derfor vi jeg sige til hr. Keld Albrechtsen: Man kan læse Bibelen, sådan som man har lyst til at læse den, men det, vi har sagt, er kun, at det her skal grundigt gennemarbejdes.
Det er da rigtigt, at hvis man siger, det er en ultimativ ret, som man bare kan tilbyde alle, løber vi ind i ekspropriationsbestemmelserne.
Men det er dét, regeringen ikke ønsker, og det er dét, jeg klart har tilkendegivet både her i salen, i pressen og mange andre steder.
Så sagde hr. Keld Albrechtsen i øvrigt, at det ikke var det, vi skulle tale om i dag, men så laver han ikke andet selv.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-04-10:
Jeg vil opfordre den konservative ordfører til at tage ud og studere virkeligheden lidt.
Hun skal være meget velkommen til at komme og besøge os ude i den boligafdeling, hvor jeg bor.
Det har vi det store held, at vore skillevægge er ophængte gipsvægge.
Det vil sige, at der i dag er fri adgang til at ændre sammensætningen af rummene.
Det benytter beboerne i stor stil.
Jeg kan oplyse fru Carina Christensen om, at det har medført, at vores boligafdeling er blevet langt mere attraktiv og slet ikke har nogen som helst problemer med udleje.
Det er, fordi vi dermed får et mere fleksibelt beboerorienteret udvalg af lejligheder.
Så det er en kæmpefordel for den afdeling.
Der er mange afdelinger, der er dybt misundelige på os, fordi vi har den mulighed for rumopdeling.
Derfor vil jeg tillade mig i al spagfærdighed at sige, at det er noget sludder, fru Carina Christensen siger.
Men jeg vil undskylde hende derved, at hun jo sandsynligvis ikke har været ude at besøge de steder, hvor man har haft de muligheder, så hun kunne have set, hvilken fantastisk styrkelse af beboernes fællesskab og de individuelle handlefriheder det giver.
Carina Christensen (KF), 2003-04-10:
Jeg mener, at lejerne i den almene sektor skal have en stor individuel råderet over, hvordan de ønsker at indrette den almene bolig, de nu engang har lejet.
Jeg synes, det ville være meget farligt at give fuldstændig fri råderet til at vælte vægge, installere jacuzzi osv., for min bekymring er: Hvem skal betale for det her? Vil det være den næste, der flytter ind, der så vil få en højere husleje?
regningen videre til boligselskaberne, forestiller jeg mig.
Boligselskaberne skal jo hente deres penge et eller andet sted, og det gør de gennem huslejerne.
Deres indtægtskilde er huslejerne, og derfor frygter jeg, at lejerne i den almene sektor, hvis vi giver fri råderet, vil opleve en huslejestigning, som jeg altså ikke kan stå inde for.
Vi skal sikre, at der er en masse gode og forskellige familielejligheder og ungdomslejligheder
i forskellige størrelser til en masse mennesker til nogle rimelige priser
En syvværelseslejlighed kan lige pludselig, som fru Inge-Lene Ebdrup var inde på, blive en toværelseslejlighed
Hvordan sikrer vi en vis snor i, hvad det er for en lejlighedspark, vi har?
Og igen er der priserne: Hvordan sikrer vi os, at priserne holdes på det, der er et rimeligt niveau, og som gør den almene sektor så utrolig attraktiv og også vigtig?
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Jeg er nødt til at spørge fru Carina Christensen om den fri råderet.
Uanset hvor mange skillevægge, der er eller ikke er i en lejlighed, så kommer den fri råderet da ikke til at ændre på lejlighedens størrelse.
Kan det bekræftes?
Det vil sige, at vi er tilbage i en diskussion om, hvorvidt der er skillevægge fra eller til.
Lejligheden har den samme størrelse, og lejligheden vil have den samme udnyttelsesmulighed.
Det er det ene.
Jeg vil høre, om man kan bekræfte det.
Punkt 2: Er fru Carina Christensen ikke enig i, at lige så vel som det lå i Socialdemokratiets forslag, så vil det også være naturligt, når vi taler om fri råderet, at man selvfølgelig må lave nogle spilleregler i forhold til, hvad det er for beløb, der investeres?
Hvad er det for en
afskrivningsperiode?
Det vil da være naturligt.
Det forestiller vi os da også, hvad ellers?
Er det det, der er humlen?
Jamen fint, så lad os tage den stille diskussion.
Men det er slet ikke det, vi har betragtet det som, for det kan sagtens hænge sammen med en fri råderet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-04-10:
Jeg vil gerne sige til hr. Morten Homann, at regeringen ikke fremlægger noget, hvor der kan blive tale om ekspropriation.
Vi vil også gerne tilkendegive, at vi arbejder på en model, der skal give lejerne den største råderet, man kan give en lejer.
Så langt kan bukserne så ikke holde i SF og andre steder.
Det synes jeg er fair nok.
Vi har sagt, at der kommer penge ind ved et eventuelt
salg af boliger
Vi håber at kunne fremsætte et forslag om det her, for det er det, vi arbejder på.
Men selvfølgelig skal vi holde reglerne, og til det, hr. Keld Albrechtsen nævner om, at vi tvinger embedsmænd til at begå ulovligheder, kan jeg sige: Aldrig har jeg hørt så meget vrøvl fra Folketingets talerstol.
Det, det drejer sig om i den her sag, er, at når vi har en rapport liggende, som vi kan forholde os til,
så skal jeg selvfølgelig nok til fru Lissa Mathiasen og alle øvrige i Folketinget få rapporten fremlagt og diskuteret.
Men spørgsmålet er jo, vil jeg sige til fru Lissa Mathiasen: Hvilken retning vælger regeringen i den her sag?
Vi har klart tilkendegivet, at hvis man bare giver den enkelte den ultimative ret, så kan der i min optik blive tale om ekspropriation, men det er jo ikke det, regeringen ønsker at fremlægge.
Tøv nu lidt, bare en lille smule, og se så på, hvad det er for et forslag, der kommer.
Det vil vi diskutere med parterne, og det vil vi diskutere med Folketingets partier.
Der vil jeg også gerne sige til hr. Morten Homann
: Det provenu, der kommer ind i forbindelse med salg af boliger, skal bruges til at bygge flere boliger for.
Jeg hører også i debatten, men det skal jeg komme ind på i mine afsluttende bemærkninger, at vi ikke har nogen boligpolitik, og at der ikke bliver bygget noget.
Der har aldrig være givet så mange tilsagn til byggeri af nye almene boliger som i denne regerings tid.
Så er det rigtigt, som fru Lissa Mathiasen har sagt
heroppefra, at tilsagn ikke er det samme som at de bliver bygget.
Næ, men tingene hænger en lille smule sammen.
Der er en sammenhæng mellem, hvor mange tilsagn der bliver givet, og hvor mange boliger der bliver bygget.
Morten Homann (SF), 2003-04-10:
Jeg havde et tredje spørgsmål til ministeren, som jeg heller ikke fik besvaret i første runde, men nu kommer der en chance til: Er ministeren enig i det synspunkt, som den konservative ordfører ridsede op, nemlig at de penge, som jo vil komme ind ved salg af almene boliger, skal gå til nybyggeri?
Hvis ministeren er enig i det, hvorledes harmonerer det så med bestemmelserne om ekspropriation?
Hvis man eksproprierer, er man ifølge grundlovens bestemmelser forpligtet til at kompensere de ejere, som ekspropriationen går ud over, og jeg synes, det kunne være meget interessant at høre ministerens holdning til det.
Lissa Mathiasen (S), 2003-04-10:
Jeg spurgte ikke, om ministeren ville fremlægge et forslag for os her og nu.
Jeg havde nær sagt, at jeg forventer, det kommer af sig selv, og jeg fornemmer og formoder også, at ministeren er den, der måske har størst interesse i det.
Vi har sådan ikke interesse i at se et forslag om salg, og det var slet ikke det, jeg spurgte til.
Det, jeg helt konkret spurgte om, og som jeg også synes, det var rimeligt at få et svar på,
Det var det, mit spørgsmål gik på.
Desværre har en meget stor del af beboerne i den almene boligmasse ikke råd til og har ikke på noget tidspunkt overvejet at skulle købe en bolig.
Hvad er den saglige begrundelse fra konservativ side for, at de ikke skal have den fri råderet?
Det er jo ikke
dem selv, der nødvendigvis har valgt, at de ikke er i stand til at købe, og at de ikke har frit valg på alle hylder.
Hvorfor skal de ikke have fri råderet?