runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2002-05-21:
Vi når jo vidt omkring.
Som alle andre partier i Folketinget går vi ind for dansk medlemskab af NATO, EU, FN, WTO.
Vi er jo med stort set alle steder, og det støtter vi også i Dansk Folkeparti, men dermed er jo ikke sagt, at vi skal give overnational kompetence til mange af de her organer, og dermed er det ikke sagt, at EU på en række områder skal trække beslutninger ned over hovedet på danskerne, hvilket vi ikke er interesserede i.
Det er jo logik, og det tror jeg egentlig også godt hr. Martin Lidegaard ved.
Vi siger, at vi skal ligge i toppen, og hr. Jørn Jespersen er inde på, om Dansk Folkeparti nu mener, at vi skal ligge på 1 pct.
Jeg konstaterer, at vi sidste år, i år og i dag er verdensmestre, for vi ligger som nr. 1 på listen.
Om Danmark så kommer til at ligge som nr. 1 eller nr. 5 eller nr. 10 er ikke så afgørende for Dansk Folkeparti.
Det, der er afgørende, er, at den ulandsbistand, vi giver, nytter noget.
Der kan jeg jo konstatere, at SF gennem årene har givet ulandsbistand og været medvirkende til, at den danske ulandsbistand ikke har været til at debattere.
Det har jo ikke været muligt at få lov til at diskutere, om vi skulle give ulandsbistand til Zimbabwe, for SF har sagt: Jamen selvfølgelig skal vi give ulandsbistand, det var dog forfærdeligt, hvis vi skærer ned i ulandsbistanden til Robert Mugabes terroriststyre. SF har vist heller aldrig sat spørgsmålstegn ved, om vi fortsat skulle give ulandsbistand til lande, der prøvesprænger atombomber som f.eks. Indien.
Hvem var det, der strittede imod, dengang vi skulle diskutere dét i Folketinget?
Det var SF.
Hr. Jeppe Kofod siger, at vi skal fastholde vores målsætning, og at vi skal udbygge vores målsætning om 1 pct. og mere, og at vi er i modstrid med de andre EU-lande, hvis ikke vi gør det, og hvis ikke vi får stadig højere og højere ulandsbistand.
Jeg siger så bare: Jamen hvis vi skal blive ved med det, hvis vi skal udbygge tendensen, som vi har gjort gennem mange, mange år her i Danmark, så ender vi oppe på et niveau, hvor Danmark er mere end førende, og hvor vi måske endda har besvær med at bruge vores ulandsbistand rigtigt.
Man skal huske på, at den seneste rapport siger, at meget af ulandsbistanden bliver givet sidst på året.
Spørgsmålet er, om al den ulandsbistand, der bliver givet i den sidste måned af året, altid er særlig velanbragt.
Jeppe Kofod (S), 2002-05-21:
For det første vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at jeg ikke holdt en tale herfra, men jeg stillede et par spørgsmål til Venstres ordfører om udviklingsbistand.
Så vil jeg gerne sige, at det jo ikke er nogen hemmelighed, at Socialdemokratiet mener, at vi skal fastholde vores niveau i udviklingsbistand; vi skal fastholde vores foregangslandstatus på udviklingsbistandsområdet, og det behøver ikke at være i modsætning til, at vi også investerer aktivt i vores velfærdssamfund.
Den debat kan vi tage på et andet tidspunkt, men der behøver ikke at være den modsætning.
Det er en modsætning, som måske Dansk Folkeparti ser, men det er ikke en modsætning, som vi ser i Socialdemokratiet.
Det er det første. Det andet, jeg sagde, var faktisk, at det, som de 14 andre EU-lande og nu også USA har besluttet, bl.a. i forbindelse med konferencen i Monterray om finansiering og udvikling, faktisk var at øge deres bistand. Og de, der ligger på 0,7 pct. og derover, skulle prøve at fastholde deres niveau.
Der må jeg bare konstatere, og det var det, jeg sagde fra talerstolen, nemlig at Danmark med den regeringspolitik, der har været indtil nu i hvert fald, har skåret ned på bistanden, og derfor skiller vi os markant ud.
Det synes vi er beklageligt, det synes vi er forkert, især i en situation, hvor vi står over for det store topmøde om bæredygtig udvikling om nogle få måneder.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-21:
Spørgsmålet gik ikke på, hvor Danmark ligger i dag, for det burde alle være klar over, men spørgsmålet gik på, hvad Dansk Folkepartis politik er.
Der har jeg noteret mig med tilfredshed i dag, at hr. Peter Skaarup siger, at målsætningen for Dansk Folkeparti er, at alle lande kommer op på mindst 0,7 pct., og Dansk Folkeparti siger i dag, at det er Dansk Folkepartis mål, at Danmark fortsat skal være verdensmester, defineret som den der giver mest.
Det var, hvad hr. Peter Skaarup sagde.
Det betyder, at man ikke kan nøjes med 0,7 pct.
Det glæder jeg mig over at Dansk Folkeparti nu går ind for.
Så vil jeg sige, at det, der formentlig er allermest ødelæggende for effekten af ulandsbistand, er, at man ikke kender en langsigtet målsætning, så man ved, hvad man har at arbejde med og kan lave langsigtet programmering.
Det vil sige, at den allermest ødelæggende handling, der er lavet over for dansk ulandsbistand, er regeringens hovedkulds nedskæringer, hvor man intet vil sige om, hvad niveauet er til næste år og i årene efter.
For det gør det fuldstændig umuligt ude omkring i landene at arbejde med den langsigtede programmering, som giver kvalitet.
Så kom ikke her og sig, at regeringens nedskæringer har været for at fremme effektivitet og kvalitet.
Det har været for at skære ned dér, hvor man kunne komme til det lynhurtigt, og det har været dybt, dybt ødelæggende for kvaliteten af dansk ulandsbistand.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-21:
Til det sidste fra hr. Martin Lidegaard er svaret ja.
Grundlæggende synes jeg egentlig, at det da er meget skægt at følge de her spørgsmål.
Det er, som om man er ude på at gøre Dansk Folkeparti til sådan noget fuldstændig tåbeligt og ignorant her i Folketingssalen, hvad der ingenlunde er baggrund for at gøre.
Jeg vil sige til hr. Poul Nyrup Rasmussen, som jeg er glad for nu er tilbage i debatten her i salen, at udkastet til vedtagelse set med vores øjne ligger meget op ad det vedtagelsesforslag, som Folketinget diskuterede sidste år.
Men der er da nok nogle småjusteringer, og det er vel meget naturligt i en verden, der hele tiden ændrer sig, at man småjusterer rundtomkring.
Jeg synes ikke, det er et så forfærdeligt vedtagelsesforslag, som formentlig bliver vedtaget.
Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor Socialdemokratiet ikke vil kunne tilslutte sig det. Så til ulandsbistanden.
Når jeg siger, at Danmark er verdensmester, skyldes det, at vi er verdensmestre: Vi ligger på det højeste niveau af alle lande.
Om vi så udnytter vores ulandsbistand godt nok, er jo en af de diskussioner, vi har haft i forbindelse med finansloven, og jeg går ud fra, at vi også får den til efteråret i forbindelse med finansloven.
Men vi ligger stadig væk som nr. 1, og der kan jeg da ikke lade være med at spørge Socialdemokratiet: Hvor højt skal vi op? Jeg hørte hr. Jeppe Kofod i sin tale sige, at Danmark var det eneste land, der lå i stilstand eller gik lidt nedad, men hvor højt vil hr. Jeppe Kofod og Socialdemokratiet have os op?
Ender det ikke med, at vi bliver mere end verdensmestre; at vi bruger vores ressourcer uden for landets grænser, mens vi har borgere i Danmark, der bestemt har brug for hjælp; ældre, der ikke får den hjemmehjælp, de skal have; sygehuspatienter, der ikke bliver behandlet og må vente i månedsvis på at få en ordentlig behandling?
Det kan da heller ikke være rimeligt. Derfor er vi nødt til at prioritere vores ressourcer, og der har jeg lagt mærke til, at det f.eks. i forhold til sygehusene ser ud til, at Socialdemokratiet nærmest vil støtte regeringens politik på det område, og det er et bevis på, at det er det rigtige, for det er fornuftigt, at vi også prioriterer vores ressourcer sådan, at vi har tilstrækkelig råd til at hjælpe herhjemme. Det skal vi huske på.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-21:
Jeg skal forsøge at præcisere mit spørgsmål til hr. Peter Skaarup
: Kan Dansk Folkeparti tilslutte sig FN's menneskerettighedserklæring?
Ja eller nej?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-21:
Meget kort: Står Venstre bag den gamle vedtagelse?
Ja eller nej.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-21:
Den ene var, at også Dansk Folkeparti nu, skulle jeg måske sige, ønsker, at alle de andre lande skal leve op til målsætningen om at give 0,7 pct. i ulandsbistand.
Det er jo en klar erkendelse af, at der er behov for pengene, at der er glødende behov for pengene, og det er jeg glad for at vi er enige om.
Jeg bemærkede også, at hr. Peter Skaarup siger, at det er Dansk Folkepartis ambition nu, skulle man måske sige, at Danmark fortsat skal være verdensmester, og hr. Peter Skaarup definerede det selv, nemlig som det land, der giver mest.
Det vil vi jo ikke være, hvis vi nærmer os 0,7 pct., som Dansk Folkeparti tidligere har gjort sig til talsmand for.
Så her ville det være rart med en afklaring af, hvordan linjen er.
Er det at give mest, eller er det at skære ned til 0,7 pct., som man tidligere har sagt?
Men det er jo to forskellige diskussioner, niveauet og den fornuftige anvendelse af midlerne, og det sidste synes jeg meget gerne vi kan diskutere.
Så er der endelig menneskerettighederne.
Så vidt jeg husker, foreslog Dansk Folkeparti og lagde meget vægt på, at Det Danske Center for Menneskerettigheder skulle nedlægges.
Fremtrædende ideologer fra partiet gør sig ofte til talsmænd
for, at det er noget af den største ulykke, at mennesket definerer menneskerettigheder for sig selv, og nu tilslutter man sig en linje, hvor der bliver lagt meget vægt på menneskerettigheder.
Kunne vi ikke få en afklaring af Dansk Folkepartis linje på det punkt?
Peter Skaarup (DF), 2002-05-21:
Fru Pernille Blach Hansen spørger om ulandsbistanden, og hvad det, der står i vedtagelsen i dag, skal betyde. Grundlæggende mener jeg, at det, det skal betyde, er, at Danmark fortsat er verdensmester i ulandsbistand.
Vi vil med regeringens politik for finansloven i år fortsat være det land af alle, der giver mest i ulandsbistand pr. indbygger.
Derfor skal det forstås sådan, at vi fortsat er de bedste til det.
I fortsættelse af hr. Jørn Jespersens spørgsmål vil jeg sige, at grundlæggende er det jo sådan, at man skal diskutere, hvad den ulandsbistand går til.
Vi tilslutter os
hermed, at det er en god idé, at de andre lande nærmer sig de her 0,7 pct. af bruttonationalindkomsten. Men vi er også kritiske over for, hvad ulandsbistanden bruges til, og det ved hr. Jørn Jespersen jo godt.
Er det rigtigt, at vi f.eks. giver ulandsbistand til Zimbabwe, der gennem årene har ført krig over for andre lande og har undertrykt almindelig lov og ret for sin egen befolkning?
Det synes jeg f.eks. ikke det er.
Vi hjælper med at bygge skoler, og vi hjælper med mange ting i Afghanistan.
Lad os da bruge pengene de steder, hvor man virkelig er motiveret for at forstå effekten af det.
Det fører mig over til det sidste spørgsmål fra hr. Martin Lidegaard om menneskerettigheder.
det er da fuldstændig klart - det går jeg da ud fra at ethvert menneske i Danmark da går ind for - at man skal behandle folk ordentligt, og at almindelig lov og ret bliver overholdt i de lande, der er tale om.
Det er da forkasteligt, som man har set f.eks. i Zimbabwe, hvor landets egne indbyggere bliver undertrykt og bliver fordrevet, fordi de har en anden opfattelse end det siddende regime.
Sådanne politiske forfølgelser kan vi da ikke være tjent med, og det kan vi heller ikke i Dansk Folkeparti.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-21:
Der er sådan, som jeg fornemmer det, en eller anden form for divergens mellem det, hr. Peter Skaarup siger i dag, og det, som Dansk Folkeparti har stået for i andre sammenhænge.
Derfor vil jeg gerne spørge helt grundlæggende: Går Dansk Folkeparti ind for et øget internationalt samarbejde med flere bindende regler og dermed - kan man sige - også afgivelse af suverænitet til et internationalt niveau for at få bugt med fattigdomsproblemerne, for at få bugt med miljøproblemerne?
Ja eller nej?
Hvis svaret er ja, hvorfor er man så så voldsom modstander af EU f.eks.?
Det andet spørgsmål ligger meget i forlængelse af det, hr. Jørn Jespersen talte om, nemlig: Går Dansk Folkeparti ind for menneskerettighederne, eller gør man ikke?
Jeg har hørt bl.a. hr. Søren Krarup fra denne talerstol udtale sig lodret imod menneskerettighederne som princip og nærmest som direkte krænkende for basale menneskelige værdier
, så spørgsmålet er ganske enkelt: Går Dansk Folkeparti ind for menneskerettighederne?
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-21:
Man kunne også spørge på en anden måde: Går Dansk Folkeparti ind for, at alle lande, som tidligere har forpligtet sig til det, nu skal leve op til at give 0,7 pct. af deres bruttonationalindkomst i udviklingsbistand, fordi Dansk Folkeparti har erkendt, at det er der behov for?
Er Dansk Folkeparti enig i, at der i verden er brug for, at vi fordobler, mere end fordobler, den samlede mængde af udviklingsbistand, hvilket jo vil blive resultatet, hvis alle lande lever op til deres løfter om 0,7 pct.?
Det var det ene spørgsmål.
Hr. Peter Skaarup taler om, at folk skal have ret til at forsamles frit og danne foreninger og tale og sige, hvad de mener, osv.
Dansk Folkeparti er medforslagsstiller til dette forslag til vedtagelse sammen med regeringen, som jo taler meget om menneskerettigheder.
Er Dansk Folkeparti blevet tilhængere af menneskerettigheder og synes, det er et væsentligt element i vores udviklingsbistand og måske også et væsentligt element i den danske politik?
Det er da en interessant nyudvikling.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-21:
Jeg kan godt forstå, Dansk Folkepartis ordfører ikke mener, der er grund til at bruge kræfter på vedtagelsen, for Dansk Folkeparti har jo fået det, som man ville have det.
Tilsyneladende har man her, hvis man stemmer for den her vedtagelse, givet støtte til regeringens nedskæringer på ulandsbistanden.
Betyder det, at Dansk Folkeparti nu vil give øget ulandsbistand?
Eller betyder det bare, at man vil give udviklingsbistand i overensstemmelse med regeringens fastlagte politik?
Det vil sige, det reelt betyder, at man blåstempler og måske viderefører de nedskæringer, der
allerede har været?
Vil Dansk Folkepartis ordfører ikke godt forklare mig, hvad det egentlig er, der her står om udviklingsbistanden? Bliver den højere, bliver den lavere, eller skal vi bare beholde de nedskæringer, Dansk Folkeparti allerede har kæmpet for?
Troels Lund Poulsen (V), 2002-05-21:
Så vil jeg sige til hr. Nicolai Wammen plus de andre ærede medlemmer, der har spurgt om, hvad Venstre mener, at jeg sagde ganske konkret, at vi har fremsat vores forslag til vedtagelse, som man kan stemme for.
Jeg har fra talerstolen konkretiseret, at der er sket forandringer, siden man vedtog det sidste vedtagelsesforslag.
Det er derfor, der bliver fremsat et nyt vedtagelsesforslag.
Det sagde jeg ganske klart, og det er det, jeg vil svare hr. Nicolai Wammen.
Nicolai Wammen (S), 2002-05-21:
Hr. Troels Lund Poulsen er flere gange i denne debat blevet stillet et i og for sig ganske enkelt spørgsmål.
Svaret er ikke kommet endnu, så derfor vil jeg tillade mig at stille det en gang til i håb om, at Venstres ordfører denne gang får mulighed for at besvare det.
Det er i al sin enkelhed: Står Venstre ved den gamle vedtagelse fra 28. maj 2001?
Ja eller nej?
Det er et spørgsmål, der er blevet stillet flere gange.
Nu er tidspunktet kommet, hvor vi må få et svar.
Det er meget væsentligt for den videre proces, og det er meget centralt, at Venstre giver sit svar herpå.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-05-21:
Et svar til fru Elsebeth Gerner Nielsen omkring vedtagelsen: Vedtagelsen blev sendt til bl.a. fru Elsebeth Gerner Nielsen i fredags.
Der kom svar i går aftes.
Siden da har vi forhandlet.
Vi har forhandlet frem og tilbage om alle mulige ting.
Vi må så bare erkende, at det er på et meget sent tidspunkt, at oppositionen er interesseret i at lave en aftale, og derfor vil jeg opfordre oppositionen til at stemme for det fremragende forslag, som regeringen har fremsat.
Det lader jo ikke til, at der er den store uenighed.
Så det vil jeg selvfølgelig følge med den største spænding, når vi skal til at stemme.
Til hr. Martin Lidegaards spørgsmål om styringsmekanismen vil jeg sige, at det er gennem FN, at vi skal sikre, at de styringsmekanismer bliver implementeret, men som jeg også sagde i min ordførertale, vil jeg sige, at det ikke nødvendigvis er det bedste, at man får vedtaget internationale bindende aftaler, som så ikke bliver implementeret i de forskellige lande.
Problemet er jo, at de internationale aftaler ikke bliver implementeret.
Og så til sidst til hr. Jørn Jespersen, som er blevet en sand forkæmper for frihandel, vil jeg sige, at jeg glæder mig over, at der i Folketinget er bred opbakning til frihandel; det er en af vejene. Som jeg også sagde i min ordførertale, vil vi også sikre, at udviklingsbistanden i forbindelse med Johannesburg kommer til at blive del af en Global Deal, hvor man selvfølgelig også har det med som fokus.
Det er det, der løser problemerne - ikke udviklingsbistand.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-21:
Jeg skal vende tilbage til forhandlingsforløbet i min ordførertale, for det kræver lidt mere tid, men jeg vil gerne have et konkret svart fra hr. Troels Lund Poulsen på, om Venstre og regeringen mener, at den proces, der er sat i gang med topmødet i Doha, og som forløber i WTO, er tilstrækkelig og bare skal bekræftes i Johannesburg, eller om man vil arbejde for, at der sker yderligere gennembrud i Johannesburg.
Og hvis Venstre er enig i det, som man tidligere har været, hvad vil regeringen så gøre i Johannesburg for yderligere at sætte skub i den proces med at få andre lande til at leve op til minimum 0,7 pct.?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2002-05-21:
Jeg sagde ved introduktionen til forespørgslen i dag, at jeg håber, at regeringen kan bekræfte, at der fortsat her i Folketinget er bred samling om den vedtagelse, der hedder V 127, som vi tilsluttede os sidste år.
Jeg er meget bedrøvet og ked af at se et udkast til vedtagelse nu, som ikke indeholder en bekræftelse af V 127 fra sidste år.
Jeg vil gerne spørge hr. Peter Skaarup: Er Dansk Folkeparti i stand til at tilslutte sig det, vi besluttede her i Folketinget sidste år i den såkaldte folketingsvedtagelse V 127?
Punkt 2: Kan Dansk Folkeparti tilslutte sig, at regeringen som ny målsætning har en genopretning af ulandsbistanden, således at vi under det danske formandskab og i Johannesburg kan fremstå som den mest progressive nation, der netop i kraft af at stå så stærkt ulandsmæssigt, som man gør, kan stille krav til andre med ekstra streg under?
Jeg tror, at de to spørgsmål er meget vigtige, for at vi kan vurdere rækkevidden i det forslag til vedtagelse, der ligger.
Men hr. Peter Skaarup har næsten allerede givet svaret selv.
Martin Lidegaard (RV), 2002-05-21:
Jeg vil såmænd bare gerne sige til hr. Peter Skaarup, at jeg meget beklager, hvis hr. Peter Skaarup opfattede mit spørgsmål som mistænkeliggørelse, for det var ingenlunde intentionen.
Men grunden til, at spørgsmålet blev stillet, var sådan set, at ordførere for Dansk Folkeparti har sagt stort set det modsatte af det, som Dansk Folkeparti åbenbart står for i dag i hvert fald.
Derfor stillede jeg spørgsmålet, og jeg vil gerne dokumentere det over for hr. Peter Skaarup senere.
Jeg har ikke kunnet nå op og hente papirerne, så jeg kan ikke huske datoen.
Men det var baggrunden for spørgsmålet.
Men siden hr. Peter Skaarup nu er i så fremragende humør i dag og gerne vil glæde os med nyheder, så kunne jeg godt tænke mig at stille mit spørgsmål igen, som handlede om internationale aftaler: Er det sådan, at hr. Peter Skaarup og Dansk Folkeparti fra i dag også går ind for et tættere internationalt samarbejde med stærkere bindende regler på overnationalt niveau?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-05-21:
Det kan jo godt være, at statsministeren føler sig fuldstændig fejlfortolket bl.a. i Berlingske Tidende i dag, hvor de skriver: Den indirekte melding fra statsministeren om, at der ikke i indeværende valgperiode bliver sendt nogen EU-forbehold til afstemning, ligger i direkte forlængelse af Venstres nye afdæmpede EU-kamp osv.
Det kan godt være, at statsministeren føler det.
Men det ligger dog i helt naturlig forlængelse af det, som europaministeren - jeg nævnte integrationsministeren, men det er nok bedre i denne her sammenhæng at sige europaministeren - sagde i torsdags: Vi kan ikke gennemføre en folkeafstemning, før vi ved, hvordan en ny traktat ser ud. Den stil og de signaler, der sendes ud her, synes jeg er utrolig fornuftige, for det betyder, at den danske befolkning er bekendt med det nye traktatgrundlag, inden man beder befolkningen tage stilling til, om man vil afskaffe nogle af de eksisterende forbehold.
Derfor skal det i hvert fald lyde her fra vores side, at vi synes, at den stil og de signaler, der er udsendt her i forskellige sammenhænge, på forskellige dage, i forskellige medier, faktisk er ganske gode, og der er ingen grund til, at statsministeren begynder at trække i land i forhold til det.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-21:
Først til hr. Jesper Langballe: Det er rigtigt, at Den Danske Europabevægelse har udnævnt hr. Holger K. Nielsen til årets europæer. Det synes jeg er flot.
Det viser vel også, at de har forstået noget om, at den der diskussion om at være for eller imod er svær at svare på, fordi det afhænger af, hvad spørgsmålet er.
Hvis nu Dansk Folkeparti stiller et forslag, som vi synes er fuldstændigt tosset, her i Folketinget, så stemmer vi imod, uden det af den grund bliver diskuteret, om vi er imod det danske Folketing.
Det synes jeg er en meget klog måde at handle på.
Det gør vi i øvrigt også i europæiske sammenhænge.
Til hr. Kirk, der siger, at ordene vel er de samme
: Nej, det ville være fuldstændigt meningsløst.
Så ophæver man meningen med sproget.
Hvis man hævder, at SF og Venstre vil det samme med udviklingspolitik, efter at man har skåret ned på udviklingsbistanden, hvor SF vil fastholde og forøge den, så ophæver man meningen med sproget.
Hvis man siger, at SF og Venstre vil det samme i miljøpolitikken, efter at Venstre som ledende regeringsparti har beskåret miljøet ned til sokkeholderne, så ophæver man meningen med sproget, og den sproglige leg vil vi ikke være med til.
Derudover er der en række ting i vores forslag til vedtagelse, der ikke er med i flertallets forslag.
Det kan være nødvendigt. Men det, der er hovedproblemet, er, at den civile indsats får lov at fylde alt for lidt, fordi der er meget mindre prestige i den, end der er i den militære.
Og derfor er vi nødt til - og det er det, vi gør i forslaget til vedtagelse - at lægge meget tryk på nødvendigheden af at udbygge den civile sikkerhedspolitik i Europa.
Men jo til spørgsmålet: Militære midler kan være nødvendige.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-21:
Med hensyn til det sikkerhedspolitiske kan vi naturligvis ikke blive uenige om, at det lykkeligste er, hvis man kan forebygge konflikter, forebygge vold, forebygge militære konflikter.
Det mener jeg også i høj grad at EU er eksponent for.
Både EU i fællesskab og de enkelte lande bidrager i høj grad til en civil indsats både i vores nærområder og også længere væk.
bedst muligt, for også at forebygge en videre konflikt og for at stoppe de konflikter, der er i gang
Derfor er en militær indsats i forbindelse med sikkerhedspolitik jo ikke nødvendigvis af det onde.
Når EU-landene medvirker til en militær indsats, så er det da for at sikre fred og for at sikre civilbefolkningen rundtomkring.
Det er jo i en god hensigt og har et godt formål og fører også til noget nyttigt.
Jens Kirk (V), 2002-05-21:
Ja, man kunne jo næsten fortsætte til hr. Villy Søvndal, for det randt jo en i hu, at hr. Holger K. Nielsen, SF's formand, var udnævnt til årets europæer.
Men at ord stavet på samme måde har mere rigtighed, når de står i SF's forslag, end når de står i det af regeringen og støttepartierne fremsatte forslag til vedtagelse...
Der er altså forskel på, hvad ordene betyder.
De er mindre rigtige, når de står i det fremsatte forslag til vedtagelse fra regeringspartierne og andre, end når de står i det, SF vil fremsætte, og det er derfor, at man ikke kan stemme for det af regeringen fremsatte.
Jesper Langballe (DF), 2002-05-21:
Blot lige til hr. Villy Søvndal
som et ekstra bidrag til karakteristikken af hr. Villy Søvndals og hans partis europæiske visioner: Her i Det Ny Notat kan man virkelig læse en konkret manifestation af de europæiske visioner.
Hr. Holger K. Nielsen er af Europabevægelsen blevet udnævnt til årets europæer.
Højere kan man simpelt hen ikke stige.
Det skulle da lige være, hvis hr. Villy Søvndal næste gang blev udnævnt til årets betoneuropæer.