runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Det er da fuldstændig rigtigt.
Men så husker jeg også, at hr. Helge Adam Møller dengang var omringet af tung ekspertise.
Det er dem, som statsministeren kalder smagsdommere, og det var først og fremmest Vejdirektoratets folk, men også politiet.
Og det medførte jo, at vi fik en meget klar indstilling i Færdselssikkerhedskommissionen, og det medførte også, at hr. Helge Adam Møller i hvert fald blev rigtig god til at argumentere for, hvorfor vi skulle have disse hastighedsgrænser. Jeg husker hr. Helge Adam Møller stå og sige, at hvis vi bare fik overholdt gældende hastighedsgrænser - gældende hastighedsgrænser - ville ulykkerne falde.
Nu har jeg ikke lige her på stedet tallet, og man kan selvfølgelig sige, at så har pædagogikken ikke været god nok, når jeg ikke kan huske nøjagtig, hvor mange procent ulykkestallene ville falde med, men det kan vi hurtigt grave frem, og min Alzheimer light skal ikke være skyld i, at hr. Helge Adam Møller får totalforglemmelse nu.
Jeg vil bare spørge igen: Når hr. Helge Adam Møller i den periode var så dygtig til at forklare den danske befolkning, hvorfor disse hastigheder, og det er jo ikke et spørgsmål om, hvor grænserne ligger, men om, hvor hurtigt folk kører, er vigtige, var det så kun, fordi han var fjernstyret, eller var det faktisk, fordi han indså det i en periode?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
Jeg tror ikke, det var fru Line Barfods mening, at det skulle lyde, som om vi slet ikke har taget det her alvorligt og har arbejdet hårdt med det, men jeg vil alligevel godt sige her fra Folketingets talerstol, at det var den forrige regering, der, godt nok under tidsmæssigt pres, fremsatte forslaget.
Vi tog det op igen, gennemgik det nøje, ordførerne, og der blev fremlagt et forslag med nogle ændringer.
Derefter har der været høringer.
Der er masser af papirer.
De, der har haft lyst, har kunnet få den ene tekniske gennemgang efter den anden i Justitsministeriet.
Vi har jo virkelig forsøgt at præcisere de her begreber i det omfang, det overhovedet er muligt, men vi må jo erkende, at det nok heller ikke altid er de samme, som vi anser for terrorister, og vi må også erkende, at det er meget vanskeligt at få beskrevet det her begreb, og at nå til enighed med Enhedslisten har jeg nu godt nok været klar over nok var vanskeligt.
Så siger fru Anne Baastrup: Jamen her er jo andre retssikkerhedsmæssige problemer.
At vi giver politiet mulighed for at få de samme beføjelser over for moderne teknologi, som de har haft tidligere, er ikke en udvidelse af politiets beføjelser.
Hele logningsproblematikken, som jeg ikke skal trætte med her, giver jo ikke i sig selv udvidede beføjelser for politiet.
Det har været meget vigtigt for mig, for det er også en af de bestemmelser, jeg ikke elsker, og den kommer vi jo til at se på igen senere.
Men det skal altså understreges, at dette, at nogle pålægges at gemme oplysninger, altså ikke giver politiet større mulighed efter retsplejelovens regler om indgreb i meddelelseshemmeligheden.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-31:
Nu synes jeg lige, at vi skal falde lidt ned.
Det er fuldstændig rigtigt, hvad fru Birthe Rønn Hornbech siger, at der er dele af det her lovforslag, der handler om international terrorisme, men mange af de der situationer, hvor man virkelig sætter spørgsmålstegn ved, om der er taget tilstrækkeligt hensyn til retssikkerheden, er jo netop, når det drejer sig om en lang række andre typer af forbrydelser, eksempelvis manddrab.
Man ændrer jo spørgsmålet om ransagning, man ændrer spørgsmålet om indgreb i meddelelseshemmeligheden, man ændrer bestemmelserne i retsplejelovgivningen, også hvis det drejer sig om mistanke om manddrab.
Så vi skal lige tage og trække vejret, inden vi begynder at sige, at det her handler udelukkende om international terrorisme.
Der er jo ikke nogen her i huset, der ikke under nogen omstændigheder vil støtte, at vi på en eller anden måde sikrer, at straffeloven rammer og kan ramme international terrorisme eller forsøg herpå.
Men de her ændringer, som fru Line Barfod jo påpegede, er efter SF's opfattelse voldsomt i strid med retssikkerheden.
Det er jo også ændringer, som ikke har spor
at gøre med terrorisme
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
Jeg vil gerne sige klart: Vi synes ikke om fru Margrete Aukens måde at debattere på.
Der er en politisk uenighed, og så må man argumentere for sine synspunkter, hvis man mener, at man vil bruge tid på at forsøge at overbevise andre; men at begynde at beskylde politiske modstandere for kynisme, fordi man er uenig, er lavt, og det viser jo, at forstanden er gået ud og argumentationerne mangler.
Lad os holde os til den politiske uenighed frem for at rette en så voldsom beskyldning mod politiske modstandere som den, at man skulle være kynisk.
Det er ret groft, vil jeg sige til fru Margrete Auken.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-31:
Jeg er ikke trafikpolitiker.
Jeg er ganske almindelig politiker, og så er jeg mor, bedstemor og et almindeligt mennesker i det her samfund.
Jeg synes, det er usmageligt og utilstedeligt, når fru Margrete Auken hele tiden bruger ordvalg som myrderier, kynisme og lader, som om enhver, der sætter sig i en bil, har tænkt sig at gå ud og bruge den som et mordvåben. Det har intet med sagen at gøre, og det viser tydeligt, at de saglige argumenter har behov for en ganske kraftig afstivning.
Man kan lave statistikker, og man kan også læse aviser.
Jeg læser bl.a. hver dag Skive Folkeblad og Thisted Dagblad.
Der kan man næsten hver eneste dag læse om et ungt menneske
Jeg synes, at vi som mennesker, forældre, bedsteforældre skulle satse stærkt på at få de unge mennesker til at forstå, at det er deres eget og andres liv, de bringer i fare.
Det ville batte meget mere på statistikkerne.
Poul Fischer (DF), 2002-05-31:
Ethvert trafikdrab eller trafikulykke er da dybt ulykkeligt, og antallet skal da også mindskes mest muligt.
Det er jo derfor, vi ønsker at gøre vores motorveje så attraktive, at de tiltrækker endnu mere trafik.
Motorveje er jo de sikreste veje at færdes på.
Kl. 9.55
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Det sidste er ikke rigtigt.
Til det andet kan jeg sige, at man ikke tiltrækker mere trafik, for der er ingen, der vælger at køre uden om en motorvej.
Vi får ikke flere til at vælge motorveje.
Det er rent vrøvl.
Så vil jeg godt sige til fru Birthe Rønn Hornbech, som jeg synes var rædselsfuld at høre på: Det kan godt være, at man ikke skal kalde det kynisme.
Men hvad skal jeg så kalde det?
Jeg går ud fra, at fru Birthe Rønn Hornbech er lige så velbegavet som andre.
Når det er en anden form for kriminalitet, vi taler om, skorter det minsandten ikke på ord fra fru Birthe Rønn Hornbechs side, som jeg måske en gang imellem synes kan være for meget.
Men når det er myrderierne og lemlæstelserne på vejene, er det pludselig noget, man ikke må tale om, for det er jo noget almindelige pæne mennesker er medinvolveret i.
Jeg vil sige, at langt de fleste tror selv, at de er dygtige bilister.
Faktisk mener langt over halvdelen af danske bilister, at de kører bedre end gennemsnittet.
Når jeg før sagde, at trafikken er en dårlig pædagog, er det, fordi man først lærer det, når det er definitivt for sent.
Vi sidder mange mennesker i det her Folketing, der ved de her ting, og som har statistikkerne over det.
Så kan fru Else Theill Sørensen sige: statistikker og statistikker.
Ja, men det er sådan, at når man øger gennemsnitshastigheden med 2 pct., øger man ulykker med materialskade 4 pct., med personskade 6 pct. og med drab 8 pct.
Nu da jeg ser den hovedrystende hr. Poul Fischer, må jeg lige sige, at det, der er sket i USA, er ikke, at man har øget hastigheden, men hastighedsgrænserne.
Men så har man intensiveret kontrollen, og dermed har man fået hastighederne ned.
Og det er en ganske anden historie end at sætte hastighedsgrænserne op.
Det har ikke noget med det at gøre.
Det har noget at gøre med, hvilken hastighed der faktisk bliver kørt med, og den er meget mere ansvarlig på de amerikanske motorveje end på de danske.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
I dansk folkestyre, hvor meningerne kan brydes, hvor vi kan argumentere mod hinanden, hvor vi kan indgå kompromiser, stiller Socialistisk Folkeparti i trafikpolitikken og undertiden også inden for andre emner med en ordfører, for hvem uenighed er værre end døden.
Derfor har den ordfører fra Socialistisk Folkeparti kun svarene, at det er kynisme og det er vrøvl, hvad vi andre siger.
Det er noteret.
Men resten går lige igennem hovedet, og vi har glemt det.
Det er ikke bedre værd.
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Nej, uenighed er ikke værre end døden.
Og det kan godt være, at fru Birthe Rønn Hornbech kan komme med alle sine floromvundne ord, men jeg synes egentlig, hun skulle tage at stable sig ned, helt ned i menneskehøjde, og konfrontere sig selv med, hvad det er, vi snakker om.
Når vi har de andre retspolitiske debatter herinde, hvor det er langt, langt mindre farligt, hvad der tales om, men hvor det er nogle andre mennesker, det drejer sig om, er der ingen ende på, hvilke ord vi får præsenteret også af fru Birthe Rønn Hornbech.
Men når vi snakker om trafikken, slår den to mennesker ihjel om ugen, og det er ikke kun de unge mennesker.
Forbillederne herindefra, det, der bliver sagt herindefra, spiller en kolossal rolle i denne her sammenhæng.
Jeg synes, det er meget, meget pinligt og skandaløst, at ikke bare Dansk Folkeparti, det er jo sådan set lige meget, men at heller ikke Venstre tager det her problem mere alvorligt.
Og det skal jeg minsandten ikke trække det mindste fra i, selv om fru Birthe Rønn Hornbech kommer til at ligne en forsamlet - nej, nu var jeg lige ved at sige et eller andet, det skal jeg lade være med.
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Jeg havde egentlig besluttet, at jeg ikke ville sige, hvad det var i Justitsministeriet, som afslørede, at man skulle begynde forfra med at skaffe sig indsigt, men så kom justitsministeren selv med det.
Allerede i 1985, da vi oprettede Færdselssikkerhedskommissionen, var vi enige om - og det er også efterhånden blevet en fælles europæisk standard - at man ikke måler på antal kørte kilometer, men på antal mennesker.
Det vil sige, at hvis der er flere kørte kilometer, skal der kompenseres, hvis det giver flere ulykker.
Det gør det ikke altid, for hvis der er trafikmarmelade, kører man ikke hurtigere, men står stille, og så siger det jo sig selv, at det ikke er farligt.
Trafikmarmelade er en stor fordel for færdselssikkerheden, ligesom huller i vejene er det, for så kører folk langsommere.
Men i det omfang, det øger ulykkesrisikoen, skal der kompenseres.
Jeg havde egentlig lovet dem i Justitsministeriet, jeg har snakket med, at jeg ikke ville røbe, at de var blanke.
Men når justitsministeren selv gør det, vil jeg sige, at man regner med kørte kilometer i stedet for at regne med antal personer.
Det vil sige, at hvis man har øget kørsel, skal man kompensere for det, hvis man skal nå de mål, man har sat sig, og så skal man altså have endnu skrappere tiltag.
Jeg har spurgt direktøren i Dansk TransportForskning, om de ville arbejde på at få et bedre materiale, som man har i flere andre lande, men det var man ikke interesseret i.
Derfor er jeg altså ret bekymret for, hvad der kommer til at ske nu, efter at man har skåret dramatisk ned på transportforskningen og har skåret dramatisk ned på Vejdirektoratets færdselssikkerhedsforskning.
Karsten Nonbo (V), 2002-05-31:
Nu begynder fru Margrete Auken at blive mere nuanceret og erkende, at det statistiske materiale ikke er så godt.
Det er nemlig det, der er problemet.
Fru Margrete Auken bruger i sin argumentation hastighedsoverskridelserne på op til 140, 160 km/t. til at fortælle, at hastigheden ikke må ligge i intervallet fra 110 til 130 km/t., men det er de forkerte tal, fru Margrete Auken bruger i sin debat.
Problemet er nemlig, at vi ikke ved, hvornår hastighedsoverskridelsen er årsagen, og hvornår den er virkningen.
Når politiet udarbejder statistikker, indberetter man færdselsuheld, hvor der har været en hastighedsoverskridelse, men man indberetter ikke, om årsagen rent faktisk er, at bilisten er faldet i søvn.
er, men problemet er, at fru Margrete Auken bruger statistikken, fordi hun har det mål, at hun vil bilismen til livs.
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Men skidt med det.
Jeg vil godt sige til hr. Nonbo, at problemerne med statistikken er, at vi f.eks. for motorvejenes vedkommende har for dårlige undersøgelser af, hvordan det foregår.
Det har hr. Nonbo ret i.
F.eks. er det sådan, at hvis en lastbil er involveret i en ulykke, og det ikke umiddelbart kan påvises, at det er lastbilens skyld, siger man, at den har kørt lovligt.
Med hensyn til politiets indberetninger har vi faktisk diskuteret med Færdselssikkerhedskommissionen, hvad vi skulle gøre, fordi det kun var den part, der havde ansvaret, som blev beskrevet.
Et andet problem har været den manglende konklusion, der skulle drages af materialet.
Det kan vi tydeligt se overalt, selv om der er ganske svage nuancer i det.
Et af problemerne med statistikken er også, at f.eks. i Tyskland, hvor man har en meget, meget skrappere kontrol på landevejene og i byerne, end vi har i Danmark, har man stadig ikke fået færre ulykker.
Det kan have meget med den frie hastighed på motorvejene at gøre, men vi har dårlig statistik over det.
Karsten Nonbo (V), 2002-05-31:
Så vil jeg lige fortælle fru Margrete Auken, at jeg har indberettet statistikker.
Det er sådan, at hvis en lastbilchauffør kører 70 km/t. og falder i søvn bag rattet, bliver det registreret som det, det er, nemlig et uheld på grund af, at han er faldet i søvn.
Men hvis han kører 110 km/t. og falder i søvn bag rattet, bliver det registreret som en ulykke, hvor der har foreligget en hastighedsoverskridelse, selv om årsagen stadig er, at han er faldet i søvn bag rattet.
Det er det, der giver de skæve tal, og det er de skæve tal, fru Margrete Auken bruger, når hun skal debattere.
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
Jamen det er altså ikke rigtigt.
Angående spørgsmålet om 114 km/t. til 119 km/t. vil jeg godt se, hvad det er for en sag.
Jeg skal ikke bestride, det kan være rigtigt, men jeg vil lige se hele sammenhængen. Men jeg vil også sige, at politiet har meddelt - det er også sagt i fjernsynet, og vi har drøftet det i Færdselssikkerhedskommissionen -
at når man har en ulykke, hvor man har påvist, hvem den ansvarlige er, går man ud fra, at alle andre har kørt lovligt, men det er jo langtfra sikkert.
Jeg tror, hr. Nonbo ved, at det f.eks. er meget få lastbiler, der overholder de 70 km/t., og at de har en helt klar overandel, men det er ikke berettet godt nok i statistikkerne.
Hvis hr. Nonbo og jeg har det fælles mål at begrænse ulykkerne, hvis vi vil drabene og ulykkerne til livs, er jeg parat til at sige: O.k., det mål fastholder vi, og så graver vi oplysninger frem.
Så tror jeg nok, vi lander tættere på mine forslag end på hr. Nonbos.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
L 35 er det første og det største af forslagene i den terrorpakke, som nu bliver vedtaget med et stort flertal.
Men der er vel ingen af os, der stemmer for det forslag, som kan sige, at det bygger på gamle ideologiske målsætninger, som vi nu endelig tager os sammen til at få gennemført - vel snarere tværtimod. Vi kan lige så godt være ærlige og indrømme, at disse lovforslag er båret af og er blevet fremskyndet af den forfærdelige terrorhandling den 11. september sidste år.
Der var nogle, der ved den lejlighed mente, at mennesket var blevet mere ondt, men nej.
Det er svært at dæmme op for ondskaben.
Men man kan i hvert fald sørge for at gå sin egen lovgivning igennem og internationalt forsøge at give nogle meget klare signaler: dette vil vi ikke acceptere, dette vil vi inden for de rammer, demokratiet afstikker, på alle mulige måder forsøge at undgå ved en præventiv indsats og også ved efterretningsvirksomhed.
Derfor er der jo også stramninger i disse lovforslag, som uden en 11. september ikke ville være kommet på tale.
Vi håber aldrig, at det bliver nødvendigt at få brug for den, men det er et meget vigtigt signal til de domstole, der måtte få brug for denne lovgivning, at det her er noget, vi ikke bare sådan gør uden at tænke os om, at vi nærmer os nogle kanter af de principper, et demokrati har kært, og derfor har vi - et stort flertal i betænkningsbidraget - også med Justitsministeriets hjælp, som jeg siger tak for, fået præciseret det klart.
Med de bemærkninger skal jeg altså meddele, at vi stemmer for lovforslaget.
Line Barfod (EL), 2002-05-31:
Fru Birthe Rønn Hornbech plejer jo at fremstå som den, der forsvarer retssikkerheden, og som også nogle gange går imod sit eget parti, når hun mener, at retssikkerheden er på spil.
Derfor vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, fru Birthe Rønn Hornbech, om det slet ikke har gjort indtryk med alle de mange, der har peget på, at der er problemer med retssikkerheden i forhold til terrordefinitionen.
Bl.a. Rigsadvokaten, Politidirektøren i København, Advokatrådet og Landsforeningen af Beskikkede Advokater samt en række universitetsjurister har peget på, at man her gennemfører en definition, som er så bred, at det er umuligt for folk at vide præcis, hvad der er omfattet af terrorbestemmelsen, og hvad der ikke er.
Har det slet ikke gjort indtryk på fru Birthe Rønn Hornbech?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
Enhver argumentation gør indtryk, men vi er jo som regeringsparti i den situation, som store, ansvarlige partier er i, at man jo ikke bare kan sidde og græde over alle de ulykkelige mennesker, der gik tabt den 11. september.
Det kan vi jo ikke nøjes med som politikere.
Vi er en del af verdenssamfundet, vi er en del af det internationale retssamfund, hvor landene heldigvis får mere og mere til fælles og også danner fælles front.
Truslen er forøget, og det er altså også en del af retssikkerheden at sørge for en retshåndhævelse, at sørge for at vise internationalt, at der altså ingen steder er, en terrorist kan få lov at være i fred, i hvert fald i den civiliserede del af verden
Der er desværre andre steder, hvor det kan lade sig gøre, men det er vel ikke styreformer, fru Line Barfod ønsker at sammenligne sig med.
Line Barfod (EL), 2002-05-31:
Til fru Birthe Rønn Hornbech: Jeg og resten af Enhedslisten er fuldstændig enige i, at vi skal gøre, hvad vi overhovedet kan for at bekæmpe terrorister.
Det er meget, meget vigtigt, at vi gør, hvad vi kan for at forebygge, at der finder nye terrorangreb sted.
Men problemet er jo netop, at når man laver så bred en bestemmelse, som man gør her, af selve definitionen på terrorister, og når man udvider medvirkensbestemmelserne til alle, der støtter også lovlige humanitære projekter, når man laver et meget udvidet medvirkensbegreb, når man krænker ytringsfriheden, så bliver det svært for folk at finde ud af.
Når alle stort set kan komme under mistanke for at være terrorister eller terrorsympatisører med den definition, man har valgt, så bliver det altså svært at sikre, at man får retshåndhævelsen på plads over for dem, som man virkelig mener er terrorister, nemlig dem, der begår de modbydelige angreb på civile.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-31:
Jeg forholder mig såmænd også blot til den principielle holdning bag lovforslaget, og i den forbindelse er der en ordfører, der har sagt, at islam opildner til terrorisme.
Jeg synes, det er væsentligt, når vi behandler dette lovforslag, at få klarlagt, hvad det drejer sig om.
Jeg tror ikke, at Langballe kunne finde på at gribe til våben ...
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-31:
Jeg vil gerne spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen, om hun kan bekræfte, at intet i den terrorlovgivning, vi har behandlet tidligere på dagen, omhandler islam.
Den beskriver terrorisme som nogle bestemte ugerninger, som er begået med nogle bestemte hensigter om at forstyrre den offentlige orden og gøre uskyldige mennesker til ofre, osv. osv.
Der er intet nævnt om specielle religioner eller specielle politiske retninger, alene om de gerninger, der retter sig mod de samfund, de bliver udført i.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-05-31:
Jeg skal blot oplyse, at det anvendte citat stammer fra Ekstra Bladet den 17. september 2001.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-31:
Kunne fru Birthe Rønn Hornbech ikke overvinde sig selv til at sige, at det er korrekt den måde, jeg fortæller, bestemmelserne om modersmålsundervisningen er på i Danmark?
I henhold til den lov, der er, i henhold til de EU-regler som har været årsag til, at vi stadig væk har den lov, skal vi give modersmålsundervisning til EU-borgere, også kommende EU-borgere i det omfang, vi udvider EU, og borgere fra EØS-lande.
Så har vi selv besluttet, at borgere fra Færøerne og Grønland skal have det.
Er det ikke korrekt?
Bare sig ja, så er debatten slut.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-31:
Jeg ved ikke, hvem jeg skal have en kort bemærkning til, men den var selvfølgelig foranlediget af hr. Jesper Langballes retorik, som jeg foreløbig vælger at betragte som retorik.
Hr. Jesper Langballe sagde, at islam skal bekæmpes, lige så vel som nazismen og kommunismen skal bekæmpes.
Jeg vil gerne have afklaret, om dette er en opfordring til væbnet kamp mod islam, nazisme og kommunisme, eller om det er en bebudelse af et initiativ til forbud mod de tre nævnte trosretninger/organisationer.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-31:
Jeg synes, det er vigtigt endnu en gang at gøre opmærksom på grundloven og grundlovens ord om, at der er religionsfrihed i Danmark, og at islam er en lovlig religion i Danmark.
Jeg synes faktisk, der bliver sået tvivl om det med de bemærkninger, der er faldet, og derfor har jeg en forventning om, at regeringen også forholder sig til dem.
Så vil jeg gerne spørge SF's ordfører, om det rent faktisk ikke er sådan, at hvis Dansk Folkeparti mener, at den lovgivende forsamling i Danmark skal til at bekæmpe islam, er der behov for en grundlovsændring.
Line Barfod (EL), 2002-05-31:
Det er muligt, at jeg er meget naiv, men jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor det er så stort et problem for partier som De Konservative, Venstre, De Radikale og for en regering, som siger, at den støtter opbygningen af et internationalt retssamfund.
Hvorfor kan man ikke gå herop og sige, at man støtter muligheden for, at folk kan få prøvet ved en domstol, om de er skyldige eller ej?
Det er det simple spørgsmål, jeg stiller.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-31:
Jeg skal nu gøre mit til, at debatten ikke nødvendigvis bliver så lang.
Vi har debatteret det her ganske grundigt ved første- og andenbehandlingen.
Jeg vil sige, at det er en god dag for Det Konservative Folkeparti.
Den politik, vi har haft på udlændingeområdet siden 1990, bliver nu gennemført, fordi der nu er et flertal for den.
Jeg skal lige sige, at hvis jeg havde stået derhjemme i en klasse og skulle undervise, havde jeg holdt min mund, indtil der var ro, men ...
Den politik, vi har haft på udlændingeområdet siden 1990, bliver nu gennemført.
Vi får afskaffet de facto-begrebet.
Vi får gjort det sværere at få livsvarig opholdstilladelse, og vi får afskaffet retskravet på familiesammenføring.
Jeg skal bare ganske kort gentage, at det er De Konservatives politik, som vi er glade for nu at få gennemført.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-31:
Jeg vil gerne spørge den konservative ordfører, hvordan hun ser på den totale mangel på sammenhæng, der nu er mellem lovens § 7, stk. 3, og så lovens manglende § 7, stk. 4.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-05-31:
Jeg ved ikke, om jeg skal forstå det sådan, at hr. Kamal Qureshi ikke selv er klar over, at han her fra talerstolen har udtrykt, at nogle talte nedsættende om folk med anden etnisk baggrund.
Sådan hørte jeg det.
Hvis det er forkert, når jeg nu ser udskriften, vil jeg da frygtelig gerne beklage.
Men jeg har altså hørt det sagt
et par gange, hvordan f.eks. jeg har talt om folk med anden etnisk baggrund, og derfor vil jeg gerne have citaterne forelagt, sådan at jeg kan tage stilling til, hvornår og hvordan jeg har sagt de ting.