runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Tak, jeg er meget glad for spørgsmålet, som jeg bestemt opfatter som venligt ment igen.
Det er helt tydeligt mit indtryk, når jeg både lytter og ser på hr. Jens Rohde, at det her var en sand vennetjeneste.
Så må jeg sige, at hvis hr. Jens Rohde læser vedtagelsen grundigt – den er godt nok ikke delt rundt endnu, og det er formentlig derfor, hr. Jens Rohde ikke er opmærksom på det – siger den jo ikke noget om boligskat, for det er ikke det, vi er optaget af i dag.
Det, vi er optaget af i dag, er dem, der har det allerallerallerdårligst her i samfundet.
Det, den nuværende regering og Dansk Folkeparti har valgt, er, at de, der har det dårligst i forvejen, skal betale, og at de, der har det bedst i forvejen, skal have mere.
Men vi har den opfattelse i SF – og nu skal jeg alene tale for SF – at ud fra en retfærdighedsvurdering er det dem, der har mindst, som har brug for hjælp, mens de, der for alvor har høstet gevinsten, altså de bredeste skuldre, skal bære lidt mere.
Det er jo en af grundene til, at vi er medlemmer af to forskellige politiske partier.
Jens Rohde (V), 2006-01-17:
Jo, men det kunne jo bare være rart for folk at få at vide, hvor det er, at de regne med, at de skal have en betragtelig ekstraregning fra hr. Villy Søvndal og den øvrige opposition.
Og det ville jo være fair at gå ud og fortælle befolkningen, at sådan kommer det altså til at blive.
I kommer til at betale så og så meget ekstra for jeres boliger.
Her bliver det jo sådan noget varm luft, men et er vi dog sikre på: at skatten kommer til at stige betragteligt, således at man skal tjene endnu mere end 21.500 kr. for at komme over det niveau, man kan få ved ikke at arbejde.
Det er jo ikke en særlig gunstig måde at animere folk til at tage arbejde på.
Nu siger hr. Villy Søvndal så her til ritzau i dag, at han peger på, at Socialdemokraterne kan bevæges til at hæve boligbeskatningen, som partiet hidtil har nægtet.
Og noget kunne jo tyde på det, når Socialdemokraterne er gået med i forslaget til vedtagelse.
Nu taler hr. Villy Søvndal så meget om dokumentation, må vi så høre lidt om dokumentationen for den udtalelse, som hr. Villy Søvndal kommer her med?
For den tror jeg ville interessere rigtig mange danskere.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Det kommer an på, hvem man er.
Hvis man tilhører dem, der er blevet jagtet nu i 4-5 år af regeringen og af Dansk Folkeparti ved sænkning af satser på kontanthjælp, på starthjælp osv., så er jeg sikker på, at man vil være meget optaget af at få en opposition til, der ville være mere nænsom over for nogle af de mest udsatte grupperinger, vi har.
Eller hvis man var optaget af den offentlige sektor, havde børn, der gik i skole, eller gamle, der skulle på et plejehjem, så ville man være meget optaget af, i en periode hvor den offentlige økonomi er så rummelig, som tilfældet er, at man ikke skulle ud at skære 3 mia. kr. i de offentlige budgetter, men i stedet for kunne bidrage til at sikre en ordentlig velfærd i så rigt et samfund.
Derfor er der masser af punkter, det skal hr. Jens Rohde ikke være bekymret over, hvor oppositionen, når vi får flertal, selvfølgelig finder ud af det.
Det gjorde vi i 1990’erne, og det gør vi med sikkerhed også igen.
Jens Rohde (V), 2006-01-17:
Man kunne sige, at hr. Villy Søvndal jo i dag i den grad træder i karakter som oppositionens leder ved at have fået hele oppositionen med på en samlet vedtagelse ud fra en lang række pinde.
Hr. Villy Søvndal nævner også over for ritzau i dag, at man skal fjerne privilegierne for boligejerne før 1998 – jeg spørger hvilke og hvor meget – og at man skal beskatte salget af boliger.
Hvor meget skal man yderligere beskatte det?
Hvor meget skal danske boligejere yderligere betale, hvis det er sådan, at den opposition, som hr. Villy Søvndal har sat sig i spidsen for, kommer til magten?
Det er jo i virkeligheden det allermest interessante spørgsmål.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Jeg siger, at det er vigtigt, at man citerer rigtigt, når man citerer.
Det er et af grundtrinene i politik.
Nogle af de laveste satser, som den her regering har tvunget igennem, er så lave, at de i sig selv er en trussel mod de mennesker.
Men jeg forstår i øvrigt ikke, hvis man har det grundsyn, der hedder, at det skal kunne betale sig at arbejde, at man ikke er optaget af forholdet mellem skat på arbejde og skat på f.eks. bolig.
De, der har høstet de store fortjenester de seneste år, har jo ikke gjort det ved at arbejde.
De har gjort det ved at have købt det rigtige hus på det rigtige tidspunkt på det rigtige sted og så høstet konjunkturgevinsten.
Det er først og fremmest det, der både ifølge vismandsrapporten og Velfærdskommissionens analyser har bidraget til de største uligheder.
Hvis man er optaget af den sætning, der hedder, at det skal kunne betale sig at arbejde, så kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man ikke også er optaget af den diskussion.
Hans Andersen (V), 2006-01-17:
Hr. Villy Søvndal forholder sig ikke til det problem, vi sådan set har i det danske samfund, netop at vi skal have flere ud på arbejdsmarkedet, at vi skal have flere til at bidrage til, at vi fortsat har råd til at hjælpe udsatte mennesker i Danmark.
Det skal vi have ved øget vækst, øget velstand i Danmark.
Og der handler det jo om, at det skal kunne betale sig at arbejde.
Men jævnfør hr. Villy Søvndals udlægning handler det om, at vi skal give flere penge til mennesker på passiv forsørgelse, og vi skal så stille og roligt kigge på de mennesker, de mange familier, som går på arbejde hver dag, og som nærmest må tage penge med på arbejde.
Hvad vil hr. Villy Søvndal sige til disse mennesker, der må konstatere, at hr. Villy Søvndals svar på øget velstand er at give flere penge til de mennesker, der er på passiv forsørgelse?
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Jeg er glad for Venstres interesse for utrygheden hos mennesker, og jeg forstår, at det ifølge hr. Hans Andersen er sådan, at man ikke er bekymret over i Venstre, når man med ét hug sænker et månedligt rådighedsbeløb fra 5.300 kr. om måneden til under 3.000 kr. om måneden, som man gjorde for den familie, socialministeren og jeg diskuterede før.
Det er man ikke bekymret over i Venstre.
Man er heller ikke bekymret, når man indfører en starthjælp, hvor mennesker skal leve for mellem 50 og 70 procent af det, som er normal bistandshjælp, kontanthjælp.
Det skaber ingen utryghed, formoder man ikke i Venstre.
Jeg skulle hilse og sige, at det gør det; men når vi foreslår meget lempeligt, at vi af huse, der sælges til mere end 3,5 mio. kr., tager en afgift af den provenustigning, der har været over 3,5 mio. kr., så er Venstre bekymret over utrygheden.
Hans Andersen (V), 2006-01-17:
Nu har vi så denne debat i dag, og jeg havde jo glædet mig til at høre, hvilke initiativer oppositionen kunne blive enig om at gennemføre for at komme den stigende ulighed til livs jævnfør hr. Villy Søvndals udlægning.
Jeg kan forstå, at SF’s hovedforslag er at øge boligbeskatningen med den økonomiske utryghed, det medfører for rigtig mange mennesker.
Jeg synes, det jo er vigtigere at holde fast i, at det altid skal kunne betale sig at arbejde i det danske samfund, at vi netop ved at få flere mennesker i job vil kunne hjælpe de mennesker, der har det svært i hverdagen, og ikke ved, som hr. Villy Søvndal ønsker, at øge boligbeskatningen som det eneste værktøj til at hjælpe udsatte mennesker.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Jeg forstår godt, når man er på udkig efter nye støttepartier, at man har et behov for at afprøve, om der er nogen, der har kardinalpunkter eller ej, for at vide, hvor stor bevægemuligheden er, men desværre har det ikke den store interesse, fordi boligbeskatning er en af de ting, vi er optaget af i SF, det har vi været i lang tid, for at modvirke ulighederne i samfundet, men vi er optaget af mange andre ting.
Det er jo derfor, hvis man kigger på det forslag til vedtagelse, som jeg lige har læst op, at det, vi vil med det forslag, vi stiller i dag, er at gøre op med den fattigdom, som regeringen skaber med sine lofter over kontanthjælp og de lave satser på starthjælp.
Det er det, vi synes er meget vigtigt øjeblikkelig at gøre noget ved, for socialministeren sagde, at hun ikke kunne lide at se fattige børn.
Hun sagde også, at hun ville gøre noget for kampen mod den sociale arv.
Har man nogen sinde diskuteret i Venstres folketingsgruppe, hvilken konsekvens det har for børn at blive anbragt på så lave leveniveauer, som det sker i øjeblikket?
Peter Christensen (V), 2006-01-17:
Når man læser ritzaumeldingen og hr. Villy Søvndals politiske markeringer om boligbeskatning, er det jo så interessant at vide, om det er et kardinalpunkt for SF for at kunne støtte en socialdemokratisk regering, at der bliver indført skat på boligen.
Min pointe er sådan set, at hvis det ikke er et kardinalpunkt for SF, så kan man lige så godt støtte den nuværende regering, fordi uligheden steg mere under Nyrupregeringen, end den har gjort under Anders Fogh Rasmussen.
Så det må jo ligesom være boligskatten, der skal være det afgørende, og der er mit spørgsmål helt enkelt: Er den et kardinalpunkt for SF for at kunne støtte en socialdemokratisk regering?
Villy Søvndal (SF), 2006-01-17:
Jeg forstår godt hr. Peter Christensens behov for støtte, for det kan en regering jo altid have brug for.
Det synes jeg er fuldt ud forståeligt.
Og jeg er sådan set også glad for, at hr. Peter Christensen godt vil udvide regeringens parlamentariske grundlag ud over de nuværende regeringspartier og Dansk Folkeparti med SF.
Det synes jeg alt sammen er meget smigrende, men det ville være underligt, hvis vi gjorde det, for vi kan nu konstatere, at vi, efter at have haft den her regering i 5 år, har fået en ny fattigdomsdebat, vi ikke havde for 5 år siden.
Vi får advarsler fra alle, der arbejder med dem, der har det allerdårligst i vores samfund, fra Rådet for Socialt Udsatte og de sociale organisationer, der siger: De allermest udsatte grupperinger i samfundet går det dårligere.
Og der er det klart, at SF hverken har interesse i eller lyst til at medvirke til en politik, der er med til på den måde at øge byrderne for dem, der i forvejen er dårligst stillede.
Vi mener, at det er et eklatant svigt af løfter fra regeringens side.
Hans Andersen (V), 2006-01-17:
Vi skal have flere unge mennesker til at tage en uddannelse; vi skal have en høj målsætning på det område.
Det er jo hele vejen til fortsat vækst og velstand i Danmark.
Derfor er det så afgørende, at vi, også i samarbejde med Socialdemokraterne, nu tager fat på at styrke fagligheden i folkeskolen, for det afgørende for, at unge mennesker overhovedet har lyst til at begynde på en uddannelse, er jo, at de kan læse og skrive og har så meget selvtillid, at når de går ud af folkeskolen, har de også lyst til at læse videre.
Jeg glæder mig over, at vi kan være enige om, at det altså er en styrkelse af fagligheden i folkeskolen, som er et af værktøjerne.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-17:
Det er i virkeligheden den eneste hjælp, mange forældre har at give deres børn, for at støtte, at de får en uddannelse, at de simpelt hen kan sige: Ved du hvad, bliv boende hjemme, vi skal nok finde ud af det i fællesskab.
Samfundet har derfor kvitteret ved at sige, at så er der boligsikring, for hvis et hjemmeboende barn gerne vil uddanne sig og er blevet 19 år, så er det stadig væk en økonomisk byrde for familien.
Se, den mulighed har regeringen nu været inde at fjerne.
Man har skåret boligsikringen væk for de enlige forsørgere, som har hjemmeboende børn, der er i gang med ungdomsuddannelser.
Hvordan harmonerer det med, at man gør så utrolig meget for at mindske uligheden, for at sikre, at folk kommer i uddannelse, når man beskærer nogle af de grupper, der er allerallerallermest sårbare, samtidig med at man hober penge op i statskassen, fordi man vil have penge nok på kistebunden til skattelettelser inden næste folketingsvalg, ikke til den enlige mor, men til den rige?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-01-17:
Ja, nu kommer vi ind til kernen.
Når hr. Villy Søvndal siger, at han vil varetage forholdene for de svageste her i samfundet, får jeg denne ubehagelige fornemmelse af, at hr. Villy Søvndal i virkeligheden er mere interesseret i, om alkoholikeren får 500 kr. mere til øller.
Men jeg er bare nødt til at sige, at som konservativ synes jeg, det væsentlige er at sikre, at alkoholikeren kan komme i behandling, komme ud af sit misbrug, få hjælp til at få en bolig, i det omfang det overhovedet er muligt få hjælp til at blive aktiv på arbejdsmarkedet og blive en del af det sociale netværk, der findes her, og få mulighed for at avancere i samfundet og få den sociale og økonomiske anerkendelse, det giver.
Man skal altså ikke bare bestikke folk med 500 kr. mere til øller, men gøre en reel indsats, og det er vel egentlig kernen i det, denne regering lægger op til.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-17:
Jeg synes jo, det er talentløst, at Venstre udnævner en ordfører, der ikke kan huske noget, der er nyere end fra 2003.
Jeg kan konstatere her i dag, at Venstres kugleramme stoppede i 2003.
Man kan ikke diskutere noget herinde, vi har ikke nogen nyere tal end fra 2003, der dokumenterer noget om uligheden.
Vi spørger til lovgivningen, f.eks. om den enlige mor, der har børn boende hjemme, som er ved at tage en uddannelse.
Kan vi ikke få et svar på, om uligheden forøges?
Bliver uligheden større eller mindre?
Forudsætningen var jo, at der ikke var nogen, der skulle rammes af kontanthjælpsloftet.
Folk skulle have et arbejde, og regeringen ville sørge for, at de her mennesker fik et arbejde.
Hvor mange er der kommet i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet?
Hvordan er virkningen af det?
Det må jo være ret interessant, for det må være derfor, man holder fast i det.
Jeg vil godt have at vide, hvor mange der er kommet i arbejde på grund af kontanthjælpsloftet?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jeg er nødt til at henvise til min ordførertale, hvor jeg faktisk sagde, at der er forskel på rig og fattig.
Det har der altid været, og jeg tror altså ikke, at vi kan udjævne den forskel.
Der vil altid være nogle, der tjener mere, og nogle, der tjener mindre.
Så sagde jeg, at det, vi skal sørge for som samfund, er, at skellet ikke bliver større.
Og så skal vi selvfølgelig sørge for at tage os af dem, der er dårligt stillet.
Det er altså ikke halvdelen af Danmarks befolkning, der er utrolig dårligt stillet.
Det handler måske om en lille gruppe mennesker, som sidder i et dybt hul, hvor de sidder og er fattige; de har intet job, de har ingen bolig, de har ingen penge.
Den gruppe vil vi meget gerne gå ind og være med til at lave nogle konkrete initiativer for, som kan få løftet dem op, så vi kan få dem resocialiseret i samfundet, hvis det er muligt.
Det er også derfor, vi i Dansk Folkeparti tager den ngo-rapport alvorligt.
Men vi tager den dog ikke så voldsomt alvorligt, som Socialdemokraterne gør, som Enhedslisten gør, og som SF gør, for vi synes, det er at male det hele for sort.
Med hensyn til de 3 mia. kr., det overforbrug, der har været på de kommunale budgetter, vil jeg sige, at kommunerne altså ikke har overholdt aftalen.
Aftalen var klokkeklar.
Den har kommunerne ikke overholdt, og så må kommunerne gå ind og revurdere.
Jeg ved, at der er nogle kommuner, der har konteret forkert, og der er også nogle kommuner – jeg tror, det var hr. Hans Andersen, der var inde på det – som så må undlade at bygge et bibliotek eller et kulturhus.
Lise von Seelen (S), 2006-01-17:
Fru Pia Kristensen anerkender, at der er udsatte grupper, som har fået det endnu dårligere.
Vi drøfter ikke, om der er relativ fattigdom, vi drøfter, om uligheden er blevet større.
Jeg kan forstå af det, ordføreren siger, at det faktisk anerkendes, at uligheden er blevet større, fordi disse udsatte grupper er blevet endnu mere udsatte, og det får mig til at spørge, hvordan Dansk Folkeparti så kan være med til at bede kommunerne om at genåbne deres budgetter for 2006, for lige præcis mange af de initiativer, der er nævnt her i dag, og som skulle være til støtte for de udsatte grupper, skal reduceres.
Jeg vil godt nævne en stor vestjysk kommune, som er Venstreledet, hvor man har nævnt, at hvis man skal indfri regeringens ambitioner om reduktioner i 2006-budgetterne, så vil det betyde, at man skal skære i de projekter, der handler om børn, som skal bo uden for eget hjem.
Hvordan kan Dansk Folkeparti være med til i tilknytning til finansloven at bede kommunerne om det?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
At tage boligsikringen fra de over 18-årige har vi slet ikke nogen problemer med, for som 18-årig er man altså ikke et barn længere.
Så er man faktisk ved at være et voksent menneske.
Når jeg tænker 20-30 år tilbage, da vi og vores børn skulle have en uddannelse, kørte vi og vores børn med aviser eller mælk om morgenen eller stod måske i en købmandsforretning og ryddede op på lageret om aftenen.
Kan det virkelig passe, at de unge mennesker af i dag er blevet så konfliktsky, når det drejer sig om at påtage sig et arbejde?
Jeg synes faktisk, at også i dag bør forældrene motivere deres børn til at tage et job, for det er der tid til, også i studietiden.
Jeg kender eksempelvis masser af unge mennesker, der arbejder på plejehjem som timelønnede sygehjælpere eller social- og sundhedsmedhjælpere både lørdag og søndag, og der er også mange, der står i kiosker og i pølsevogne om fredagen, så jeg kan vitterlig ikke se, der er noget problem.
Når man bliver 18 år, bliver man myndig, og så må man altså også lære at stå på egne ben.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-17:
Jeg mener egentlig ikke, det er i det meste af samfundet, uligheden er blevet større.
Jeg mener bare, at den gruppe mennesker, der er ramt af uligheden, bliver ramt meget hårdere i dag, fordi uligheden er vokset.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge ordføreren om en enkelt ting, som vi har drøftet tidligere i dag, nemlig boligsikring.
Man har argumenteret ud fra, at de jo er myndige og bare kan tage sig et arbejde eller få SU, men hvordan kan Dansk Folkeparti, som ellers bryster sig af at ville tage vare om de små i samfundet, legitimere, at man tager 150 mio. kr. fra enlige forsørgere, som måske kun kan hjælpe deres børn, som gerne vil tage en uddannelse, ved at sige: Bliv bare boende hjemme, vi finder nok ud af det?
I gennemsnit får hver familie frataget 500 kr., og hvordan kan Dansk Folkeparti lægge stemmer til det og samtidig sige: Vi vil gøre det godt for dem derude?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jeg har sagt, at generelt er uligheden ikke blevet større, men at resultaterne af ngo’ernes rapport viser, at de, der har det dårligst, har fået det dårligere.
Jeg kender ikke antallet, altså hvor mange personer der er tale om, men fru Karen Hækkerup får det jo til at lyde, som om det faktisk er det halve Danmark, der har det dårligt.
Jeg er i øvrigt glad for, at vi har den fælles holdning, at vi skal forbedre forholdene for de mennesker.
Men jeg synes nok, fru Karen Hækkerup ligesom maler fanden på væggen ved at få det til at lyde, som om det er i det meste af Danmark, uligheden er blevet større, for
sådan forholder det sig altså ikke.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-17:
Ordføreren sagde, at ordføreren ikke er gået ind i politik for sin egen skyld og heller ikke for partiets skyld, men ud fra et ønske om at gøre noget godt for befolkningen.
Jeg tror sådan set, det er den samme drivkraft, der er i os alle sammen, når vi bliver politisk aktive.
Vi vil gøre det godt, og vi vil gøre en forskel, men nogle gange må man vel også tænke lidt over, hvad det er, man gerne vil gøre godt, og hvad det er for en forskel, man gerne vil gøre.
Når jeg hører Dansk Folkeparti sige, at man vil gøre det godt – forstået på den måde at man vil drage omsorg for og tage vare på typisk de samme mennesker, som Socialdemokraterne kæmper for og gerne vil hjælpe – må jeg alligevel sige, at så glemmer Dansk Folkeparti, at ulighed ikke er noget, der kommer af sig selv.
Uanset om buspriserne skal stige, uanset om det skal koste 19 pct. mere at få passet sine børn, uanset om aftenskolen lige pludselig bliver pålagt brugerbetaling, uanset om erhvervsuddannelserne bliver forringet, uanset om man fjerner fødselsforberedelsen, så folk ikke længere kan få gratis hjælp og undervisning inden barnets fødsel, og uanset om flere og flere familier bliver nødt til at få julehjælp eller gå fra hus og hjem, fordi de ingen penge har – Dansk Folkeparti godkender det hele.
Jeg vil spørge: Mener Dansk Folkepartis ordfører, at uligheden i Danmark ikke er blevet større?
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Jeg må altså gentage, at vi ikke håber, der skal ske nogen ændringer af efterlønnen.
Jeg tror, at mange af de borgere, der sidder og følger folketingsdebatten her i dag, tænker: Jamen du godeste, er det noget, der skal træde i kraft den 1. januar 2007 eller 2008?
Derfor synes jeg, det er vigtigt at slå fast, at hvis der skal ske ændringer, ligger det måske mange år frem i tiden.
De, der er 40 år i dag, skal måske stadig kunne gå på efterløn, når de er 60 år.
Der bliver en meget, meget lang indkøringsperiode, men vi håber som sagt ikke, at efterlønnen skal røres.
Line Barfod (EL), 2006-01-17:
Nu er det jo ikke mig, der har opfundet begrebet magtens pris.
Det er hr. Kristian Thulesen Dahl selv, der har svaret Enhedslisten, at Dansk Folkeparti betaler magtens pris, bl.a. ved at være med til at skære ned på ældreområdet ude i kommunerne, som man jo også gør lige her og nu, hvor man har pålagt kommunerne, at de skal skære et milliardbeløb, bl.a. på ældreområdet er der risiko for.
Pia Kristensen (DF), 2006-01-17:
Nu har Enhedslisten, især fru Line Barfod, det jo meget med at bruge udtrykket magtens pris, når man omtaler medlemmer af Dansk Folkeparti, men det med magtens pris ligger os altså ret fjernt.
Vi sidder her ikke for magtens skyld, eller for at partiet skal have magt.
Vi sidder her jo, fordi vi håber at få indflydelse, så vi kan gøre noget godt for borgerne udeomkring i Danmark, både vores egne vælgere, men så sandelig også alle mulige andre mennesker.
Fru Line Barfod og Enhedslisten kommer jo tit og ofte ind på ældreområdet og siger, at kommunalbestyrelserne skærer ned osv. osv.
Sandheden er jo, at der er tilført området flere penge.
Hvert år bliver der i aftalerne mellem regeringen og KL sat ekstra penge af.
Der er taget højde for den demografiske udvikling, og netop på ældreområdet afsætter vi hvert år 0,5 mia. kr. ekstra på finansloven, så vi kan give området et løft.
Line Barfod (EL), 2006-01-17:
Jeg kan forstå af fru Pia Kristensens svar til bl.a. hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at det er et succeskriterium for Dansk Folkeparti at få gennemført nogle nedskæringer, for jeg kan forstå, at fru Pia Kristensen synes, det må svært at være Enhedslisten og ikke være med til at gennemføre nedskæringer.
Jeg vil sige, at vi er glade for, at vi ikke betaler magtens pris, og i øvrigt er det jo ikke – hvis man skal være lidt grov – partierne, der betaler magtens pris.
Nej, det er de mennesker, der bliver udsat for nedskæringerne, der betaler.
Vi har tidligere set, at det er de ældre ude i kommunerne, der betaler magtens pris for Dansk Folkeparti, og nu kan vi se, at det også bliver de mange, som i den grad trænger til at trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet.
De kan se frem til yderligere 2 år, hvor de hver dag skal slides op på arbejdsmarkedet eller være udsat for diverse tvangsaktiveringer.
De må finde sig i endnu et løftebrud fra Dansk Folkeparti, og mener fru Pia Kristensen, det er rimeligt, at de skal betale magtens pris, så Dansk Folkeparti kan sidde med ved bordet og ikke bruger sin vetoret til at forsvare efterlønnen?
Lise von Seelen (S), 2006-01-17:
Jo, men jeg må altså konstatere, at Dansk Folkeparti er mere optaget af en aftale, der skal overholdes, end af, at de initiativer, som kommunerne har planlagt for 2006, kan gennemføres til gavn for de udsatte mennesker
Jeg vil godt sige til det, Venstres ordfører sagde om, at det bare handlede om en svømmehal: Hvad er det for noget sludder?
De her reduktioner handler jo overhovedet ikke om anlæg, de handler om drift.
Så det, vi taler om, er ikke, om man skal have en svømmehal mere eller mindre; det er, om der er driftskroner til, at vi kan hjælpe bl.a. disse folk.
Jeg skal såmænd ikke gradbøje, hvor meget mere eller mindre alvorligt man skal tage tingene.
Men bare vi dog kunne være enige om at tage det, at uligheden stiger, alvorligt, så ville det være fint for mig.