runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Jeg takker for servicemeddelelsen.
Jeg skal så komme med en anden servicemeddelelse, nemlig at jeg overhovedet ikke talte om overførselsindkomster.
Mig bekendt er hverken medicin eller skoler overførselsindkomster.
Overførselsindkomster er, når folk modtager penge fra staten, fordi de ikke er i arbejde.
Men lad os nu tage fat i den realvækst.
Hvad er det nu, realvækst betyder?
Lad os nu sige - meget forsimplet - at man får 50 kr., som man ikke plejede at få.
Men hvis der nu er kommet flere unge og flere ældre, kunne det jo være, at man i kommunerne - sådan er det jo de fleste steder - faktisk har behov for 100 kr. og ikke 50 kr., og så skal man jo finde de resterende 50 kr. et eller andet sted for at leve op til lovens ord, fordi en del af de udgifter, man har i kommunen, er lovpligtige. Så man fik ganske rigtigt lidt flere penge, lad os sige, det er 50 kr., men der var et behov for 100 kr.
Derfor skal kommuner og amter ud at finde de resterende 50 kr., og det gør de så ved at skære ned på velfærdssamfundet, fordi man har lavet et skattestop, der gør, at kommunerne ikke kan opskrive skatter.
Man har altså låst dem fuldstændig fast.
Det er regeringens politik, der med Dansk Folkepartis støtte betyder, at der er nedskæringer i kommuner og amter.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Når man hører hr. Kristian Thulesen Dahl over for sine vælgere skulle bortforklare, hvorfor deres skoler bliver dårligere, hvorfor ældreservicen bliver forringet, hvorfor der bliver skåret ned på hospitalerne, er det nogle meget tågede og meget tekniske forklaringer, som ikke kan skjule, at det, folk oplever i deres hverdag - det er også folk med små indkomster, folk, der ikke bor i de dyre villaer oppe på Strandvejen, folk, som skal kæmpe for dagen og vejen - er forringelser.
Det, de har fået ud af at få denne her regering med Dansk Folkepartis store støtte, er dårligere hospitaler, det er dårligere skoler, det er dårligere børneomsorg, plus at mange nu kan se frem til at miste deres arbejde. Jeg vil derfor gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om han ikke helt konkret vil bekræfte, at der bliver fyret folk i kommuner og amter i disse måneder.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Dansk Folkeparti kan på ingen måde løbe fra, at medlemmer af Dansk Folkeparti i op mod halvdelen af landets kommuner har stemt for forringelser for de ældre i kommunerne.
At man så også i landets øvrige kommuner har stemt for forringelser i forhold til børnene, er en anden sag.
Dansk Folkeparti har jo på intet tidspunkt forsøgt at sælge sig selv som nogle, der ville børnene noget godt, men har i hvert fald over for de ældre prøvet at sælge sig selv som nogle, der ville noget godt over for de ældre.
Men man har ikke desto mindre i op mod halvdelen af landets kommuner medvirket til at skære ned.
Jeg kan forstå på de meldinger, der kommer fra hr. Kristian Thulesen Dahl, at man ikke har nogen intentioner om at bryde med regeringens skattestop.
Man har ingen intentioner om generelt at afsætte flere penge til kommunerne.
Så jeg forstår udmeldingerne herfra sådan, at man vil omfordele mellem kommunerne, sådan så man vil tage fra nogle kommuner og give til nogle andre kommuner.
Man ønsker ikke generelt at forbedre niveauet. Jeg synes, det er dybt bekymrende, at man i takt med, at der er en vigende beskæftigelse, at arbejdsløsheden stiger, kan få en melding fra Dansk Folkeparti om, at det ønsker man ikke at gøre noget ved.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Først til fru Pernille Rosenkrantz-Theil fra før: Bare en servicemeddelelse om, at jeg tror, fru Pernille
Rosenkrantz-Theil skal se, hvad der egentlig er inkluderet i det, man kalder vækstrammen, altså hvad det egentlig er, man inkluderer.
Man inkluderer ikke overførsler, som fru Pernille Rosenkrantz-Theil ellers sagde i sit indlæg at man gjorde
Så til hr. Ole Sohn omkring det med arbejdskraft: Hvis andre EU-lande vil benytte sig af det, vi foreslår at Danmark bør benytte sig af i forhold til Østudvidelsen, ville vi finde det helt naturligt.
Når Tyskland og Østrig f.eks. allerede har meddelt, at de vil gøre brug af en 7-årig overgangsperiode, således at i de første 7 år kan arbejdere fra eksempelvis Polen ikke komme til Tyskland og få arbejde, hvis der er en tysker, der kan bestride det arbejde, så synes vi, det er helt naturligt.
Vi foreslår, at Danmark benytter sig af den helt samme ret, som vi har inden for EU-systemet, og som Tyskland og Østrig allerede har valgt at benytte sig af.
Anderledes er det jo ikke, og hr. Ole Sohn ved udmærket godt, at det er det, det handler om i forhold til de arbejdere fra Østlandene, der ellers ville kunne komme til Danmark.
Men det må da et eller andet sted også være ethvert lands ret at beskytte sig og først og fremmest sikre sine egne borgere.
Det er det, vi taler om: Hvordan sikrer vi så danske borgere mod en stigende ledighed?
Til hr. Anders Samuelsen, som laver en kobling mellem det, at indvandringen er blevet begrænset med Dansk Folkepartis indflydelse efter valget - og det er jo rigtigt, at antallet af asylansøgere er ca. halveret, og det er bestemt meget vigtigt for os og for vores vælgere, at vi har kunnet se resultater her - og så spørgsmålet om ledighed: At lave den kobling tror jeg er lige stærkt nok.
På den måde kan man sige, at det, at der kommer færre, kun vil have den effekt i forhold til ledigheden, at der bliver et lidt mindre pres i forhold til at skaffe indvandrere job, og det bliver så lidt nemmere at finde job til danskere.
Det er den kobling, man kan lave, som selvfølgelig er udmærket ...
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Det forstod jeg på svaret.
Jeg forstod også, at man ikke har nogen intentioner om at give kommuner og amter nogle bedre rammer, sådan at det kan undgås i fremtiden.
Der er ikke nogen generelle løfter på den led, så man vil fortsat være finansministerens forsvarer og forsvarer for skattesænkninger på bekostning af den lille mand.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-08:
Jeg synes, det er typisk, at vi hører Dansk Folkeparti sige: Det er rigtigt nok, at der er nogle problemer her, og derfor har vi givet det gode råd, at vi skal prøve at få kigget på det.
Men der kommer bare meget sjældent nogle konkrete løsningsforslag fra Dansk Folkeparti.
Grunden til det er selvfølgelig, at konkrete løsningsforslag har det med både at have nogle plusser og nogle minusser, og Dansk Folkeparti har aldrig haft det særlig godt med at skulle vedkende sig, at det at føre økonomisk politik også er, at der kan være nogle minusser indimellem.
Men jeg ville egentlig bare høre, om hr. Kristian Thulesen Dahl kan svare på spørgsmålet: Hvordan mon Dansk Folkepartis vælgere har det med, at godt nok har man fået stoppet noget af det kæmpemæssige hul, der tilsyneladende var i forhold til vores grænser udadtil, og fået stoppet indvandringen osv., men samtidig stiger arbejdsløsheden?
Hvor længe mon den der balance er tilfredsstillende for Dansk Folkepartis vælgere, at godt nok får man bremset lidt for dem, vi ikke kan lide, men til gengæld bliver vi arbejdsløse?
Ole Sohn (SF), 2003-05-08:
Jeg skal lige have min forståelse på plads.
Er det korrekt forstået, at Dansk Folkeparti mener, at det er i orden, at dansk arbejdskraft søger til andre EU-lande og fortrænger deres lokale arbejdskraft, men at det ikke er i orden, at deres lokale arbejdskraft tilsvarende kan få lov til at søge job i Danmark, at det er denne forskelsbehandling, Dansk Folkeparti mener er fair?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Det bliver så i næste omgang.
Nicolai Wammen (S), 2003-05-08:
Jeg vil derfor gerne spørge hr. Kristian Thulesen Dahl meget direkte: Hvordan synes man selv, det går, i betragtning af at det, vi nu hører ude fra kommuner og amter, er, at man skærer ned på hjemmehjælp, man skærer ned på skoler, man skærer ned på børneomsorg, og ikke mindst skærer man ned ude på vores hospitaler, hvor fyringsrunder er dagens uorden, og hvor sygeplejersker bliver fyret, hvor man ikke oplever en bedre omsorg, men en dårligere omsorg?
Hvordan kan Dansk Folkeparti medvirke til det?
Hvordan kan man være parlamentarisk grundlag for den udvikling?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Hr. Nicolai Wammen sagde, at man skærer ned, og giver det der generelle billede af, at der bliver skåret ned over det hele.
Det er jo forkert.
Kigger man på det generelle billede, skæres der ikke ned, så er der realvækst.
Går man så ud i bestemte kommuner og bestemte amter, er der nogle, der har det utrolig svært, og der er nogle, der har en rimelig god økonomi.
Der har vi, både i forbindelse med arbejdet det seneste år og også i forhold til det arbejde, der kommer til at ske her i de kommende par måneder i forhold til kommuneaftalerne, givet det råd, at man giver mere til de kommuner, der virkelig er trængte.
Det er jo et utrolig skævt billede.
Derfor er det forkert at give det dér billede af, at generelt skæres der ned, for hvis man kigger på det netop generelt, så er der vækst, realvækst.
Realvækst betyder, at det er, efter at man har renset tallene, så man kan sammenligne dem fra ét år til et andet.
Men går man ind og kigger på tallene for specifikke kommuner, specifikke amter, er der nogle, der har gevaldige problemer, og nogle, der har færre problemer, og dem, der har gevaldige problemer, skal vi selvfølgelig hjælpe.
Det har vi da et ansvar for, og derfor har vi givet regeringen det råd, også i forbindelse med kommuneforhandlingerne, at gøre noget ved det, at sikre de egne af landet, der har det så slemt, som de rent faktisk har det.
Så kommer Enhedslisten, som jo egentlig har en lidt forskellig indgangsvinkel til det, og nu kan jeg forstå, at det er helt naturligt, at Enhedslisten har anerkendt, at der er realvækst, altså at når man ser de der befolkningsændringer, er der en vækst, og det er sådan noget, man har sagt hele tiden - ellers har jeg bare ikke hørt det, så er det ikke gået op for mig, men jeg er glad for, at vi nu har fået konstateret, at det også er kendt i det parti. Så kan man altid diskutere, om det er nok.
Vi vil vel altid være mange, der synes, at det ikke er nok, og som spørger os selv, hvad man kan gøre mere.
Så kan vi have forskellige indgangsvinkler, alt efter om man siger, at der er nogle offentlige udgifter, der så må sænkes, for at andre offentlige udgifter kan stige, fordi vi vil prioritere de offentlige udgifter, eller om man vil hæve skatterne for generelt at få et større offentligt forbrug.
Der tror vi på, at det er muligt at finde penge forskellige steder i den offentlige sektor for at bruge på de områder, vi ønsker at prioritere højere, som f.eks. ældreområdet og sundhedsområdet.
Så skal jeg bare lige sige til fru Pernille
Rosenkrantz-Theil ...
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-05-08:
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at gå op og sige noget til hr. Kristian Thulesen Dahl, men nu blev jeg alligevel provokeret.
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at endelig erkender Enhedslisten, at der er vækst i kommunerne.
Hov, hov, det har vi sådan set hele tiden erkendt
Vi har hele tiden erkendt, at der er en vækstramme i kommunerne.
Hvad vi til gengæld ikke har erkendt og aldrig nogen sinde kommer til at erkende,
er, at den vækstramme er god nok.
Det, der jo er problemet, er, at de lovpligtige udgifter i kommunerne stiger mere, end den vækstramme kan holde til.
Udgifterne til medicin stiger, og antallet af børn og ældre stiger.
Der er det simpelt hen for lille en vækstramme, og det betyder, at kommunerne skal skære ned på skoler og hospitaler og på andre områder, som ikke på samme måde er lovpligtige udgifter.
Så vi har hele tiden erkendt, at der en vækstramme, og at der er vækst i kommunerne, men at den vækstramme er så lille, at der reelt kommer til at være nedskæringer på fuldstændig vitale områder såsom skoler, hospitaler, børnehaver og hjemmehjælp.
Pernille Falcon (EL), 2003-05-08:
Jeg vil gerne høre Dansk Folkeparti, om det er udtryk for Dansk Folkepartis prioritering, når man har sat sig op som statskassens beskytter imod den lille mand?
Det har man gjort i op mod halvdelen
af kommunerne med Dansk Folkepartis stemmer.
Det er noget, som Dansk Folkeparti ikke har ønsket at forholde sig offentligt til.
Man har undveget enhver form for debat omkring temaet, fordi det er så pinagtigt, at man faktisk har bluffet befolkningen.
Men jeg synes da, det ville være fint, hvis man her kunne få det svar, som er blevet efterspurgt rigtig mange gange: Er det et udtryk for Dansk Folkepartis politik, når man i op imod halvdelen af landets kommuner går ind og laver besparelser i forhold til de ældre?
Ser man det virkelig som sin opgave at beskytte statskassen i stedet for at beskytte den lille mand?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-05-08:
Først til fru Line Barfod, som har fået svarene mange gange i dag, men ikke vil høre dem, og sådan er det jo somme tider, når man er politiker, kan jeg forstå: Det er for os ikke et mål i sig selv at have en bestemt offentlig sektor.
Det er for os ikke et mål i sig selv at have et bestemt antal ansat i den offentlige sektor.
Det, det drejer sig om, er, at den offentlige sektor skal udføre sine arbejdsopgaver.
Vi har et bestemt mål om, hvor vi ønsker at prioritere
den offentlige sektors arbejdsopgaver, og hvor vi ønsker at nedprioritere - hvor vi mener, der godt kan findes nogle midler til at prioritere f.eks. på ældreområdet eller sundhedsområdet.
Når der f.eks. på skatteområdet er 1 million danskere, der laver tast-selv på telefonen derhjemme og indtaster oplysninger, hvor man før skulle kommunikere med en skattemedarbejder nede på forvaltningen, er der altså behov for lidt færre medarbejdere.
Så skal vi da ikke have et selvstændigt mål om, at et eller andet bestemt antal folk skal være i den offentlige sektor.
Det er jo fuldstændig firkantet. Ikke desto mindre er der jo, hvis man kigger på de tal, man måler på - altså år for år - kommet flere i amter og kommuner.
Samlet set er der også kommet flere i den offentlige sektor.
Det var det, fru Gitte Seeberg var oppe at svare på tidligere, måske ikke nødvendigvis med stolthed i stemmen set ud fra et konservativt synspunkt, men sådan er det jo.
Samtidig fik jeg også før en lille fornemmelse af, at Enhedslisten faktisk anerkendte, at selv om man indregner den demografiske udvikling - altså det, at der kommer flere ældre, at der kommer forskydninger i befolkningssammensætningen - er der en realvækst i det offentlige forbrug.
Det har man heller ikke villet anerkende før.
Så man kan sige, at på den måde er debatten i dag jo historisk, for det er første gang, at en fra Enhedslisten faktisk har anerkendt, at der er den her situation.
Så det synes jeg da er fornuftigt nok.
Til hr. Ole Sohn: Vi kan diskutere det sproglige.
Jeg anerkender hr. Ole Sohns kyndige råd om, hvordan vi skal sige det.
Men lad os så sige, at en arbejdsgiver vil ansætte en person, så kan arbejdsgiveren altså nu frit vælge at ansætte
en polak frem for en dansker, selv om danskeren er ledig og har kvalifikationerne til at bestride det arbejde
Det er situationen efter den 1. maj 2004.
Det er det, hr. Ole Sohn vil stemme for her i Folketingssalen, samtidig med at hr. Ole Sohn i øvrigt her i dag siger, at han er meget bekymret over den stigende ledighed blandt danskere.
Det er det, jeg ikke kan få til at hænge sammen.
Vi er bekymrede.
Nej, det handler ikke om at forhindre danskere i at tage arbejde udenlands, men det handler om i forbindelse med en EU-udvidelse med 10 nye lande, der økonomisk er meget langt væk fra det danske samfund, ikke at give anledning til en uhæmmet indvandring af arbejdskraft.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Ja, det har været en lang dag.
Jeg skal endnu en gang takke hr. Erik Mortensen for at rette mig.
Det er naturligvis en kvart milliard kroner, bilejerne sparer hvert år på skattestoppet.
Og så må jeg altså sige, at det er en glædelig dag.
Andet kan jeg ikke se.
Jeg kan sige til både hr. Erik Mortensen og til hr. Anders Samuelsen, at som det konservative skatteoplæg ligger det konservative biloplæg også på den konservative hjemmeside, som til almindelig forbrugeroplysning hedder www.konservative.dk, og der fremgår det sådan set, hvad vi hele tiden har ment om den sag.
Men det ændrer altså ikke på, at vi i dag har en rigtig glædelig dag, hvor vi både letter skatten på arbejde og nu fritager bilisterne for de øgede afgifter, som må komme ind.
Som sagt betyder det en mindre udgift, ikke en besparelse, men en mindre ekstra udgift på omkring 30.000 kr., formentlig, til en almindelig familiebil.
Det kan jeg ikke lade være med at glæde mig over.
Derfor kan jeg også bekræfte, som hr. Jacob Buksti rigtigt siger, at det her handler om, at bilerne ikke skal stige så meget i pris, som de ellers kunne komme til at gøre.
Men hvis/når bilpriserne stiger, så er det faktisk sådan, at registreringsafgiften falder i procent.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Det er i sandhed ikke en glædens dag i dag.
De gør de også i det her tilfælde.
En model, som kunne gøre de ting, som Det Konservative Folkeparti efterlyser.
Den model vil Det Radikale Venstre lægge frem som et forslag til folketingsbeslutning allerede her i næste uge. KL. 16.25
Det er model C i rapporten.
Jeg er stensikker på, at med den interesse, som den konservative ordfører har for hele problemområdet, så ved den konservative ordfører præcis, hvad det er for et forslag, jeg taler om.
Så jeg vil bare høre, om den konservative ordfører vil leve op til løfterne fra dagens avis og så selvfølgelig omgående støtte det radikale forslag, når det kommer til behandling i Folketinget.
Morten Homann (SF), 2003-05-09:
Da SF's ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne fremføre synspunkterne på det her lovforslag.
Det er en skattelettelse, som bliver givet et fuldstændig umotiveret sted, og det ser vi altså ikke nogen grund til.
I øvrigt vil SF godt benytte lejligheden til at udtrykke vor store skuffelse over, at regeringen har skrottet tanken om at lave et helt andet registreringsafgiftssystem, hvor der tages afgørende hensyn til bilernes forureningsgrad.
Afgifter er et udmærket redskab til at påvirke borgernes adfærd, og derfor burde registreringsafgiften laves om, så den tilskyndede til køb af miljørigtige biler.
Men når regeringen har droppet at fremsætte forslag om sådanne ændringer, må vi andre jo komme med et sådant forslag, hvilket vi vender tilbage til i næste folketingssamling.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Jeg skal nok lade være med at træde rundt i, hvad De Konservative har ment om bilafgifterne.
Men jeg vil da gerne bede den konservative ordfører bekræfte, at der ikke i konsekvens af den her aftale er nogle biler, der bliver billigere, end de er i dag.
Det, der er situationen, er, at de med de gældende regler, som jeg tror man kunne finde et ret bredt flertal der sådan set godt ville lave om, ikke stiger så meget.
Jeg vil også godt bede den konservative ordfører bekræfte, at det ikke er sådan, at man sætter afgiften ned.
Det står jo direkte, at bilkøberen bliver friholdt for ekstraordinære stigninger i afgifterne som følge af ekstraordinære prisstigninger, men ikke fra øgede afgifter, der knytter sig til prisstigninger, der er på niveau med den generelle prisudvikling - prisstigninger, der er på niveau med den generelle prisudvikling.
Det vil sige, at der altså er stigende afgifter
, når bare de ikke er højere end den generelle prisudvikling.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Til hr. Anders Samuelsen kan jeg sige, at jeg naturligvis ikke støtter noget, jeg ikke har set på forhånd.
Til hr. Jacob Buksti: Jeg undrer mig egentlig lidt over, hvorfor det kommer frem, for jeg beskæftigede mig sådan set udelukkende med det lovforslag, som vi her behandler.
Det er sådan set udelukkende det lovforslag, vi egentlig skulle diskutere her.
Det er også udelukkende det lovforslag, som jeg beskæftigede mig med i min ordførertale.
Det er udelukkende på baggrund af det lovforslag og så - det skal jeg medgive hr. Jacob Buksti - det tidligere lovforslag, som skatteministeren også har haft til behandling i dag, at jeg udtrykker, at det er en glædens dag i dag, fordi vi nedsætter skatten på arbejde og kommer de nødstedte bilister til undsætning.
Derfor er det en glædens dag på baggrund af de lovforslag, vi behandler i dag.
Jacob Buksti (S), 2003-05-09:
Nu har vi jo tidligere på dagen været inde på det der med den konservative kulturarv og disse mange interessante udspil, som ligger på den konservative hjemmeside.
Men der ligger også det her, går jeg ud fra.
I hvert fald er det det, der kom i april 2000
Så hvis det ikke er blevet ændret siden, så er det det her, der ligger: modernisering af bilbeskatning. Det ligger på den konservative hjemmeside.
Det er jo interessant læsning.
Det er bare svært at se, at det har noget som helst at gøre med det, vi her behandler.
Det fremgår jo her, at det, som De Konservative går ind for, og det var også det, de lovede, er, at nye biler i gennemsnit skal have lettet afgiften med 15 pct.
En middelstor bil, der i dag koster 210.000 kr., skal beskattes, så den falder i pris til omkring 180.000 kr.
Og det, vi har at gøre med her,
er altså biler, der stiger i pris.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Vi behandler et forslag i dag, som på ingen måder lever op til, hvad De Konservative har lovet i valgkampen.
Store bannere, store reklamer med økonomi- og erhvervsministeren udenpå, jeg tror faktisk, det var lige her udenfor, nu skulle vi søreme se faldende bilpriser, og jeg ved ikke hvad.
Vi har ikke set skyggen af det endnu.
Så ser vi i dag i Jyllands-Posten på forsiden, at nu skal der godt nok gås til vaflerne.
Der står faktisk i Jyllands-Posten i dag, at der skal meget mere til end det, vi behandler i dag, sammen med Dansk Folkeparti, altså de to støttepartier til regeringspartiet Venstre.
Så er det, jeg spørger: Med den store interesse, som De Konservative har for det her område, er de så med på at støtte model C fra Skatteministeriets rapport?
Hertil siger den konservative ordfører, at det kan hun overhovedet ikke udtale sig om, for hun kender ikke til det udspil.
Det kan da ikke være rigtigt.
Så en gang til: Kan vi få bekræftet, at De Konservative selvfølgelig bakker op om den model, som lever op til de ting, som De Konservative har lagt op til i Jyllands-Posten i dag?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-05-09:
Det Konservative Folkeparti kom med et biloplæg i 1999.
Det er stadig på vores hjemmeside.
Det var vores holdning dengang.
Det er vores holdning i dag.
Det ændrer stadig væk ikke på, at vi er utrolig begejstret for det lovforslag, som er til behandling her, som er det lovforslag, vi skal beskæftige os med lige nu, og som er et lovforslag, som skatteministeren har fremsat, og som jeg og Det Konservative Folkeparti er utrolig glade for, at vi fik med i det forlig, der nu foreligger om skattelettelser.
Erik Mortensen (S), 2003-05-09:
»I sandhed en glædelig dag«.
Det er lige før, man skal bede formanden gribe ind over for upassende sprogbrug.
Nu ved jeg ikke rigtig, om det var en fortalelse.
En kvart mio. kr. sparet for bilejerne.
Det var måske nok en kvart mia. kr. Men jeg var inde på tidligere, at Det Konservative Folkeparti i valgkampen og også siden hen havde lovet 15 pct.s prisfald på biler.
Hvad er der egentlig sket
Er det bare væk nu eller hvad?
Og så annoncerede jeg sådan set, at jeg kun skulle stille spørgsmålet én gang, nemlig til hr. Mikkel Dencker, men fru Dyremose kom jo ikke selv ind på det.
Hvordan skal den ændring af afgiftmodellen, som Det Konservative Folkeparti åbenbart er fortaler for, finansieres?
Det hørte vi ikke rigtig noget om.
Anders Samuelsen (RV), 2003-05-09:
Jeg fik ikke svar på mit spørgsmål, så jeg må prøve igen: Vil De Konservative støtte det beslutningsforslag fra Det Radikale Venstre, som bliver lagt frem, og som er en total kopi af model C fra den rapport, som kom fra Skatteministeriet? Alternativt kunne man jo vælge, det kunne man da overveje, at tage det konservative forslag fra den konservative hjemmeside og så lave det til et beslutningsforslag.
Vil Det Konservative Folkeparti så støtte det forslag, hvis det kommer herned i salen?
Kan vi få lovning på det allerede nu?