runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2006-02-03:
Man kan næsten godt få lidt ondt af socialministeren, for jeg synes, at mennesker, der bliver anbragt i en fuldstændig umulig position, skal man altid vise en vis omsorg for.
Det, socialministeren siger, er – i modstrid med alle meldinger – at det går bedre.
Sådan hører jeg socialministeren, eller hvad?
Er det virkelig socialministerens opfattelse, at hun er bedre til at tolke de her ting end mennesker i Frelsens Hær, Kirkens Korshær, Børnenes Kontor og KFUM’s Sociale Arbejde?
Det er dem, der arbejder helt derude, og som rejser advarselssignalet.
Så kommer socialministeren og siger: Nej, det er ikke rigtigt, for jeg og regeringen har vedtaget, at det går rigtig meget bedre, og det vil vi gerne kendes på.
Er det ikke et bekymrende træk, at omverdenen og virkeligheden melder nogle ting ind, men at socialministeren konsekvent benægter, at det billede er rigtigt?
Det er da ikke manipulation fra min side.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-03:
Hvis hr. Villy Søvndal i forbindelse med det her beslutningsforslag gerne vil have en længere debat om den generelle situation, kan vi for min skyld gerne tage den.
Jeg kan naturligvis ikke acceptere hr. Villy Søvndals udlægning af teksten i ngo-rapporten, som ganske rigtigt kom før jul, og som gav nogle pejlinger på, hvordan de frivillige sociale organisationer oplever situationen.
Det er helt rigtigt, at nogle af organisationerne roste forskellige initiativer; nogle sagde, at deres brugere havde fået det bedre; nogle sagde, at deres brugere havde fået det dårligere, og det er rigtigt, at det var den største del af dem, der svarede i undersøgelsen.
Det er helt klart, at når organisationerne melder ind, at der er nogle problemer, bliver jeg bekymret, og det reagerer jeg på.
Men sagen er, at de meldinger, som organisationerne kom med, ikke siger noget om den generelle situation.
Der er ikke et egentligt statistisk grundlag for at beskrive den generelle situation, og det, der gjorde sig gældende i debatten, var, at man, med bl.a. hr. Villy Søvndals gode hjælp, fik blandet tingene sammen.
Det, vi bliver nødt til at forholde os til, er, at rapporten kan bruges til at give en pejling af, hvordan organisationerne oplever at deres brugere har det, og det synes jeg er vigtigt.
Jeg synes, at det er brugbar information, og lige præcis derfor har jeg fulgt rapporten op med at indkalde organisationerne til en drøftelse af, om der er yderligere ting, der er brug for at tage fat på.
Altså, den relative fattigdom, lavindkomstgruppen, har vi jo tal på, og det var det, jeg refererede til.
Vi har Ginikoefficienten, vi kan måle udviklingen på, vi har lavindkomstgruppen, som vi kan bruge til at måle den økonomiske udvikling på, og som jeg nævnte tidligere: Hvis vi ser på de tal, vi har kendskab til, så har der kun været en lille stigning, som jo fortrinsvis skyldes udviklingen i priserne på ejendomme.
Jeg synes jo, det er positivt, at vi ikke i Danmark har fattigdom i egentlig forstand.
Det kan være, oppositionen synes, det er ærgerligt, for så har man ikke den angrebsplanke, men jeg synes altså, det er rigtig godt, at vi ikke har absolut fattigdom, men at det, vi taler om, er en relativ fattigdom.
Det, der jo så er vigtigt, er at se på, hvordan vi kan sætte ind for også at give dem, der er relativt fattige, de bedste muligheder for at leve et godt liv og komme videre fra deres situation.
Der tror jeg, at hr. Martin Lidegaard helt glemmer at tænke på, at der er nogle, som er relativt fattige, men ikke nødvendigvis er udsatte, og så er der nogle, som f.eks. er på førtidspension, der er udsatte og har voldsomme problemer at slås med.
Jeg synes jo, det er vigtigt at finde ud, hvad det er, der gør sig gældende, og hvordan vi bedst kan hjælpe folk, men det er jo også det, vi skal drøfte under forhandlingen om det næste beslutningsforslag.
Villy Søvndal (SF), 2006-02-03:
Jeg undrede mig bare over, at socialministeren i første omgang – ud af et ærligt hjerte, tror jeg, og det er sådan set rosende ment – sagde, at det er bekymrende, at de sociale organisationer, der ved noget om det, siger, at det går dårligere.
Det, der undrede mig desto mere, var, at statsministeren med den afstand, han har til sagen, kunne gå ud og sige, at det slet ikke er rigtigt.
Nu har jeg selv en vis forståelse for sort humor, men jeg mener alligevel, at man skal anvende den med omhu og ikke over for de her grupper.
Derfor blev jeg endnu mere forundret, da socialministeren efter først at have udtrykt sin bekymring siger, efter at statsministeren har sagt, hvad socialministeren skal mene, at hun også mener, at det går bedre.
Jeg mener, at det bidrager til utroværdighed, og det bekymrer mig, hvis man ikke som socialminister tør stå fast og sige: Jeg kæmper for det her sociale område, også selv om det nogle gange skulle give nogle knubs.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-02-03:
Det, der er utroværdigt, er hr. Villy Søvndals udlægning af teksten.
Det er misbrug af, hvad der egentlig er blevet sagt, og omskrivninger af citater.
Det er vel derfor, hr. Villy Søvndal ikke kommer med direkte citater.
Men det oplever vi så tit.
Vi bliver bare nødt til at holde fast i, at det, vi fik i rapporten, var nogle pejlinger på, hvordan organisationerne oplever at deres brugere har det, og ikke et egentligt veldokumenteret statistisk grundlag, der siger noget om den generelle udvikling.
Det bliver hr. Villy Søvndal også nødt til at tage sit udgangspunkt i.
Det, der er problemet for hr. Villy Søvndal, er vel i virkeligheden, at der nu er en regering, der gør en markant indsats for de mest udsatte i landet; som tager fat på de her problemer; som gør et krav om en handlingsplan for hjemløse overflødig, fordi vi er i fuld gang med at tage fat på det, nemlig med at få bygget almene boliger som aldrig før og få lavet den type boformer, der skal til, for at hjemløse kan få et hjem.
Villy Søvndal (SF), 2006-02-03:
Den der teknik med at spørge ude i virkeligheden synes jeg er en rigtig god teknik.
Det var i øvrigt mig, der foreslog det på det der samråd, vi havde med socialministeren, hvor hun kom til at udtale sig om ulighed på en måde, som var lidt uheldig for Venstre.
Jeg tror, at hr. Hans Andersen sagtens kan huske den situation.
Der bad jeg om, at man ikke spurgte de politiske partier, for man kan sige, at vi kan have vores interesse i at lave et fordrejet billede, og derfor blev vi enige om at spørge dem, der arbejder med de her folk, nemlig de sociale organisationer.
Hvad var det, de svarede lige før jul?
De svarede fuldstændig klart, to ud af tre af dem, der svarede, at det går dårligere for de allermest socialt udsatte, vi har.
Det varede så et døgns tid, hvor socialministeren i første omgang udtrykte bekymring.
Så kom statsministeren på banen og sagde, at det slet ikke gik dårligere, hvorefter socialministeren sagde, at det slet ikke gik dårligere.
Hvis man ikke kan tro på de ting, folk siger, når man beder dem om at svare, er det en meningsløs leg.
Det tegnede et billede, som regeringen ikke brød sig om, men som er det sande billede.
Martin Lidegaard (RV), 2006-02-03:
Jeg tror ikke, jeg vil fortsætte denne abekastning frem og tilbage, for den synes jeg ikke klæder Tingets ærede medlemmer.
Men jeg er oprigtig interesseret i at finde ud af, hvad socialministeren mener.
Tidligere på dagen havde jeg anledning til at spørge, om socialministeren mente, at fattigdommen var stigende i Danmark, og at vi havde et større problem med absolut fattigdom i bunden af vores samfund.
Da fik jeg jo det helt klare indtryk, at det mente socialministeren ikke.
Socialministeren mente simpelt hen ikke, at der eksisterede absolut fattigdom i Danmark.
Nu forstår jeg så på dialogen med hr. Villy Søvndal, at socialministeren alligevel er bekymret for, at der måske er noget på basis af de her indrapporteringer fra de frivillige organisationer.
Hvad er det så helt præcis, socialministeren er bekymret over, hvis det ikke er stigende fattigdom?
Og hvis argumentationen er, at vi ikke har grundlag nok for at udtale os, at vi mangler statistik, vi mangler tal, var det så ikke en idé at forsøge at skaffe de tal?
Frank Aaen (EL), 2006-02-07:
Det er korrekt.
De 4 mio. kr. vil sikkert indgå i de såkaldte DUT-forhandlinger, men vi har jo set, hvordan regeringen i øjeblikket behandler kommunerne.
Og derfor har jeg ikke nogen som helst tillid til, at det her vil resultere i, at kommunerne får de penge, de har brug for.
Lige i øjeblikket bliver der skåret et milliardbeløb ude i landets kommuner og amter på diktat af regeringen med hjælp af Dansk Folkeparti.
Det er jo realiteten om det.
Vi blev enige om, at det kostede penge, at det altså er en skattelettelse for forsikringsselskaberne.
Så det er vi enige om, og det er jeg glad for vi er nået frem til.
Så vil jeg også gerne have enighed om det andet: at vi får delt lovforslaget op.
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Endnu en gang ser vi, hvordan hr. Frank Aaen vælger alene at læse de dele af et lovforslag, som hr. Frank Aaen synes er interessante.
For det første, hvis hr. Frank Aaen bare havde læst et enkelt ord forud for det, hr. Frank Aaen begyndte at læse, så ville han have læst ordet engangsprovenu i stedet for at nævne de 28 mio. kr.
Og dermed vil det her som alt andet, der påvirker kommunernes økonomi, ende i de samlede forhandlinger om det, der herinde i Folketinget kaldes DUT-forhandlingerne.
Jeg håber, at når jeg nu har været åbenhjertig nok til at sige, at der er forskellige fugle i flokken her, så vil hr. Frank Aaen også give mig ret i, at der er visse dele, der omhandler det samme, nemlig hvorledes vi beskatter ejendommene i Danmark.
Kim Andersen (V), 2006-02-07:
Der er for meget sort arbejde i det her land.
Der er for mange varer og tjenesteydelser, der ydes uden at blive opgivet til skattevæsenet og uden at blive momset.
Og det er et problem.
Det er det for vores samlede skatteprocent, som dermed bliver højere, end den havde nødig, hvis alle betalte, hvad de skulle.
Det er også et problem for håndværkere, butikker og andre forretningsdrivende, som driver deres virksomhed på et ordentligt, fornuftigt og lovmæssigt grundlag, at de bliver udsat for en unfair konkurrence fra nogle få, forhåbentlig, som åbenbart kun kan drive forretning, hvis de omgår love og regler.
Skatteministeren og denne regering har gjort en stor indsats for at komme momssnyd og unddragelse af beskatning til livs, og det er vi i Venstre meget, meget glade for.
Det er et element i den såkaldte fairplaykampagne.
Lovforslaget lægger op til en videreførelse af denne kampagne, og den kaldes Fairplay II.
Denne fase er også omfattet af finanslovaftalen for 2006, hvor det bl.a. hedder, at fairplaykampagnen vil blive intensiveret og udbredt til hele landet, og at man vil forhøje kontrolbøder i forbindelse med afgiftsunddragelse.
Regeringens fairplaykampagne er nærmere beskrevet i regeringspjecen »Fairplay – fokus på holdninger« fra oktober 2004.
I den pjece er der beskrevet en række initiativer, herunder også lovgivningsmæssige, som er blevet iværksat.
Og med det her forslag, Fairplay II, gennemføres hovedparten af de resterende lovinitiativer på dette område.
Der er bl.a. regler om skærpet pligt til indberetning af udstationerede inden for bygge- og anlægsbranchen; der er skærpet kontrol med skattepligtens indtræden for udstationerede inden for bygge- og anlægsbranchen, for anvendelsen af udstationerede, hvor det foreslås, at indberetningspligten udvides til også at omfatte antallet af personer, som den udenlandske underentreprenør har udstationeret her; der er indgreb mod momskarruseller; der er regler om notifikation, altså en advarsel til virksomheder, som i god tro har deltaget i sådanne arrangementer; der er skærpede regler om sikkerhedsstillelse; der er det før omtalte med større bøder, fastsættelse af kumulative bøder; der er en justering af registeret over næringsbreve, hvor de kan anvendes osv., og en lang række andre helt konkrete stramninger, reguleringer og tiltag, som skal forstærke indsatsen for at undgå skattesnyd, momsunddragelse m.v.
Vi støtter fra Venstres side helhjertet det her lovforslag.
Vi synes, det er rigtigt.
Vi synes, det er en fornuftig linje, regeringen kører på området, og vi kan kun tilsige det hele vores støtte.
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Nu ved hr. Frank Aaen godt, at det ikke er mig, der skal beslutte, om det skal opdeles, men jeg har ikke noget problem med at foretage den opdeling af lovforslaget.
Så må jeg bare sige til hr. Frank Aaen: Jeg er glad, hvis hr. Frank Aaen har registreret, hvorledes regeringen behandler kommunerne.
Vi behandler dem nemlig som en ansvarlig forhandlingspart, og det betyder, at man, når en forhandlingspart har indgået en aftale, så også må tro på, at den, da den indgik aftalen, mente, at det var den rigtige aftale at indgå.
Ellers skal man jo ikke indgå aftaler.
Vi har så stor tillid til kommunerne, at vi går ud fra, at de vil leve op til den aftale, de har indgået.
Når de så overskrider den og øger deres udgifter langt mere, end det egentlig var aftalt, så er det ansvarlige jo naturligvis at sørge for, at aftalen bliver overholdt, og derfor har kommunerne genåbnet deres budgetter for at fjerne den ekstrastigning.
Altså, det er ikke sådan, at man skal ud og spare; man skal bare udvide en anelse mindre, så man holder sig inden for den aftale, der er.
Og det glæder mig, at hr. Frank Aaen har noteret, at vi behandler kommunerne som ansvarlige forhandlingspartnere.
Afstemning
Jeg foreslår, at lovforslaget henvises til Skatteudvalget.
Hvis ingen gør indsigelse, betragter jeg det som vedtaget.
Det er vedtaget.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Frank Aaen (EL), 2006-02-07:
Det er bare, fordi skatteministeren som sædvanlig prøver at snakke sig udenom.
Og der står højt og tydeligt, at det her betyder et provenutab på ca. 28 mio. kr. i form af mindre selskabsskat, og i øvrigt er de 4 mio. af dem noget, der belaster kommunerne.
Altså, de kommuner, man er i gang med at rundbarbere, mister også 4 mio. kr. på det her lovforslag.
Så enkelt er det.
Jeg vil så sige, at jeg da er meget glad for skatteministerens åbenhjertige indrømmelse af, at de her ting intet har med hinanden at gøre, altså at de to ting – forsikringsselskabers skatteforhold og spørgsmålet om, hvordan vi hjælper dem ovre i Seest på en retfærdig måde – intet har med hinanden at gøre.
Og det hørte jeg da som et tilsagn om at stemme for, at lovforslaget bliver opdelt i to, så vi kan tage stilling til de to elementer hver for sig, sådan som det bør være, og som Folketingets Præsidium og alle, der vurderer lovgivningsprocessen og kvaliteten af lovgivningen her i Folketinget, anbefaler det skal være.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-02-07:
Det er vigtigt, at vi også tør lave skatteomlægninger.
Bl.a. skal vi se på det faktum, at utrolig mange mennesker ikke betaler den topskat, som vi som politikere har bestemt at de skal gøre.
Der er købt ejendomme i Danmark og i udlandet for over 50 mia. kr., hvor velbjærgede skatteborgere bruger dem til at høvle af deres topskat.
Det er ikke meningen, og det hæmmer Det Konservative Folkepartis muligheder for at få skattelettelserne.
Frank Aaen (EL), 2006-02-07:
Vi har det selvfølgelig på samme måde som alle de øvrige partier, at hjælp til dem, der blev ofre ovre i Seest, må vi se positivt på, og det vil vi støtte.
Jeg vil så også sige, at når hr. Mikkel Dencker her i debatten sagde, at det var et sammensurium, som man bør dele op, så forstod jeg det på den positive måde, at Dansk Folkeparti vil stemme for et forslag om at opdele det her lovforslag.
For hvis Dansk Folkeparti er med på det, så er der jo flertal for et sådant ændringsforslag i Skatteudvalget, sådan at vi kan få lov til at stemme rent om det, vi synes er en god idé.
Det er primært hjælpen til ofrene ovre i Seest, hvorimod det, som vi under ingen omstændigheder vil være med til, er at forære de forkælede forsikringsselskaber 28 mio. kr., samtidig med at man er ude og rundbarbere kommunerne, fordi de ikke må have lov til at bruge penge, de har afsat på deres budgetter til at hjælpe de ældre og til at give en bedre børnepasning og bedre folkeskole – i øvrigt med hjælp fra Dansk Folkeparti.
Samtidig med at man rundbarberer kommunernes budgetter med trusler om at stjæle pengene fra dem, hvis ikke de gør, som finansministeren siger, så siger man lige her en passant: Nå, men det er da også synd for forsikringsselskaberne, vi må hellere give dem 28 mio. kr. i skattelettelse.
De har fået skattelettelser ud over alle grænser gennem årene.
De skal ikke have en dyt.
De vælter sig i penge, også fordi de er gode til at tage høje gebyrer og betalinger fra forbrugerne.
De vælter sig i penge.
Det kan da lige passe, at de skulle have 28 mio. kr. her i slipstrømmen.
Så jeg vil bare sige, at vi støtter den del, der har med Seest at gøre.
Vi ønsker en opdeling af lovforslaget, og jeg skal straks bede udvalgssekretæren om at stille det spørgsmål til skatteministeren, om han teknisk vil hjælpe os med, hvordan det her deles op, og så er jeg sikker på, at Dansk Folkeparti vil stemme for sådan en opdeling, det kunne jeg høre på debatten før, og det er glimrende.
Så kan Dansk Folkeparti nemlig få lov til både at stemme for det her, som vi alle sammen støtter, og så endnu en gang være dem, der som det eneste parti i Folketinget hjælper regeringen med at gennemføre skattelettelser for dem, der har penge nok i forvejen.
Det synes vi vil være rigtig fremragende endnu en gang at få illustreret at Dansk Folkeparti er garanten for, at de i det her samfund, der har mest og vælter sig i penge, skal have lov til at vælte sig i endnu flere penge, denne gang i skatteyderpenge.
Morten Homann (SF), 2006-02-07:
Så det kvitterer jeg for, og jeg håber, at vi kan finde sammen om at undgå den slags situationer.
Jeg studsede bare, fordi det også var en del af hr. Mikkel Denckers ordførerindlæg, at han tænkte tanken, at det jo kunne være, at man havde lavet det her for at tage borgerne i Seest som gidsler for at gennemføre nogle skattefradrag for forsikringsselskaber, hvilket det er svært at se det rimelige i.
Og der kan jeg selvfølgelig godt følge hr. Mikkel Dencker.
Så SF’s konklusion er, at vi vil være positive over for store dele af det her lovforslag og håber at kunne stemme for det ved tredjebehandlingen.
Men det kræver altså, at vi får en helt klar udredning af, hvor i alverden det her fradrag til forsikringsselskaber kommer ind i billedet, for det er absolut ikke dem, der står først i køen, når SF skal uddele skattelettelser i det her land.
Mikkel Dencker (DF), 2006-02-07:
Jeg kan jo ikke lade være med at tage ordet, selv om det nok burde have været hr. Homann, der var kommet med korte bemærkninger til mig.
Det, jeg sagde i min ordførertale, var, at jeg havde nogle generelle betragtninger om det med at samle vidt forskellige ting i samme lovforslag.
Det er det, der var min pointe.
Det var af hensyn til folk som hr. Homann og måske andre partier, der kunne have problemer med enkelte elementer, at jeg syntes, at man skulle splitte tingene op fra begyndelsen af.
Men derfor kan jeg jo godt være tilhænger af lovforslaget som helhed.
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Det er lidt beklageligt, at hr. Frank Aaen ikke har læst bedre på lektien end det, som fremgår af hr. Frank Aaens ordførertale her.
Hvis hr. Frank Aaen læser side 6 og 7 i bemærkningerne, vil det nemlig fremgå, at grunden til, at der i det her lovforslag er en del, der vedrører udjævningsreserver i kredit- og kautionsforsikringsselskaber, skyldes, at de hidtidige regler blev ændret i december 2004, hvor den mulighed, som fandtes under de gamle regler for at fratrække lovpligtige hensættelser, blev ophævet.
Derfor er det, som hr. Frank Aaen fremmaler som en stor lettelse på 28 mio. kr. til forsikringsselskaberne, rent faktisk totalt set en stramning over for forsikringsselskaberne på et trecifret millionbeløb.
Det viser bare lidt om, hvor meget hr. Frank Aaen tager fejl i sin argumentation også i denne sag.
Derudover vil jeg gerne kvittere for den støtte, der har været fra hovedparten af Folketingets partier til lovforslaget.
Jeg tror, samtlige kan støtte delen om de beskadigede ejendomme.
Alle har nævnt fyrværkerikatastrofen i Seest, og det er vigtigt for mig også at understrege, at andre lignende pludseligt udefrakommende beskadigelser også vil være omfattet af forslagets mulighed her.
Der har været en bekymring i høringssvarene gående på den del om, hvorvidt man kan nå at få sine forsikringsforhold afklaret inden for den tidsfrist, som er stillet til rådighed.
Der ligger det sådan i lovforslagets § 5, at hvis der skulle være en forsinkelse, har told- og skatteforvaltningen muligheden for i ganske særlige tilfælde at dispensere omkring ét år fra fristen, og det er netop beregnet på, at der kan være andre forsinkelser, som gør, at man ikke kan få afklaret forsikringsforhold inden for tidsfristen.
De, som nævner, at der er flere forslag blandet sammen i ét lovforslag, kan jeg jo kun give ret.
Ja, det er der.
Når vi f.eks. ser på, at flere af lovforslagsdelene har at gøre med ejendomsbeskatningen i flere forskellige former, så følte vi, det var naturligt at tage det med her.
Og så er det ganske rigtigt, at der er andre dele, som må ske mere er en fremmed fugl i flokken, men omvendt er det også sådan, at vi fra Skatteministeriets side vurderer, hvorvidt vi skal gennemføre flere lovforslag, eller om vi skal prøve at samle nogle, som måske ikke lige umiddelbart ligger i forlængelse af hinanden.
Vi har så også i år valgt at lave en større samling af dem.
Jeg håber, at vi igennem udvalgsarbejdet kan få overbevist de partier, der måtte have spørgsmål, om at støtte forslaget; at vi kan få afklaret de misforståelser, der er blandt Folketingets partier; og at vi kan få en bred støtte til forslaget ved vedtagelsen.