runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jeg synes måske, det er påfaldende, at man ikke tager de historiske kendsgerninger mere alvorligt, altså at rigtig mange unge mennesker faktisk ikke er i stand til at læse og skrive, når de er kommet igennem hele forløbet med både børnehave og folkeskole.
Men det er jo her, vandene skiller, og jeg har fuld respekt for, at der kan være forskellige holdninger til det.
Jeg vil gerne ind på noget andet, nemlig indsatsen over for de udsatte børn.
Jeg håber da, at Det Radikale Venstre kan kvittere for, at vi i forbindelse med de 4 gange 100 mio. kr. for at hæve kvaliteten i pasningstilbuddene netop har sat ekstra fokus på de udsatte børn og har taget nogle initiativer til at foretage screening, altså skabe mere viden og mere forskning på området.
Det må da være noget, som De Radikale også synes er gode initiativer, og som absolut også vil få en positiv effekt.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Jeg vil gerne sige, at der er ingen som helst tvivl om, at det er nødvendigt med en indsats.
Spørgsmålet er bare, hvordan den skal gøres, og hvilke metoder vi skal anvende.
Vi har ikke sagt, at der ikke er et integrationsproblem, og vi har heller ikke sagt, at der ikke skal sættes ind, vi er bare ikke enige i den måde, regeringen gør det på.
Vi er f.eks. ikke enige i, at børnechecken skal fjernes, fordi forældrene ikke kan magte deres børn.
Der har alle dage været forældre, der ikke kunne magte deres børn, og jeg tror også, jeg kender nogle konservative, som ikke har kunnet magte deres egne børn, så jeg synes, det er en forkert måde at gribe tingene an på.
Jeg synes simpelt hen, det er forkert.
Vi hører til dem, der mener, man skal slippe de offentlige løs, og vi tror på, at de mennesker, der er gået ind i den offentlige sektor, rent faktisk også er gået derind, fordi de ønsker at gøre et ordentligt stykke arbejde.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Man får næsten ondt af ordføreren, så jeg skal nok lade være med at være alt for grov i mine spørgsmål, og jeg synes faktisk også, fru Lone Dybkjær fortjener ros for at forholde sig reelt til redegørelsen i sin ordførertale.
Det har vi måske manglet lidt fra oppositionens side her i aften.
Men jeg vil godt vende tilbage til det punkt, hvor vandene virkelig skiller mellem Det Konservative Folkeparti og De Radikale, nemlig forældreansvar og læreplaner.
Jeg mener ubetinget ikke, at børn ikke er særlig videbegærlige og ikke gerne vil dygtiggøre sig på nogle områder i en forholdsvis tidlig alder.
Det betyder jo ikke, at man skal have matematik og alle den slags fag som 3- eller 4-årig, men jeg kunne godt tænke mig at høre fru Lone Dybkjærs holdning til, at vi reelt står med det problem, at næsten hver femte elev, der forlader folkeskolen, ikke er i stand til at læse og skrive ordentligt.
Er det ikke klogt nok at tage fat på det problem?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Nu er Dansk Folkepartis ordfører jo meget hurtig til at konkludere, men jeg mener faktisk, at Dansk Folkepartis ordfører gav svaret på spørgsmålet tidligere, nemlig at man vel ikke kan sige, at en kernefamilie, som Dansk Folkeparti kalder far og mor og to børn, er bedre forældre end den enlige mor med et barn.
Det svar kom jo egentlig fra Dansk Folkeparti, og det vil jeg da gerne kvittere for.
Om vi vil være med til at kigge på ordningen?
Det er jo klart, at vi lever i et samfund, hvor vi må sige, at der er nogle problemer på det her område, hvor der er behov for rådgivning, og vi er sådan set åbne over for at kigge nærmere på de ting.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Jeg tolker det som et nej.
Derudover kunne jeg godt tænke mig at spørge: Den her parrådgivningsordning, som blev iværksat for få måneder siden, det var Dansk Folkeparti og regeringen, som iværksatte den som et forsøg i 12 kommuner, vil Det Konservative Folkeparti i hvert fald på sigt være med til at gøre den landsdækkende og permanent, ikke mindst i betragtning af, at der faktisk er en stor interesse for den?
Det viser jo, at folk gerne vil give det en ekstra chance, men at de måske mangler nogle redskaber, og den her parrådgivning kan så give de redskaber.
Hvordan er Det Konservative Folkeparti indstillet over for tanken om i hvert fald på sigt at gøre den her ordning landsdækkende og permanent?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Nu kan det jo godt være, at vi Konservative efterhånden er ved at være lidt mere moderne end Dansk Folkeparti, også når det gælder vores familiepolitik.
Jeg mener, at det er ganske fornuftigt at kigge på, hvordan samfundet reelt ser ud, hvordan familiemønstrene ændrer sig, og så sige: I dag kan man jo ikke sige, at der ubetinget skal være en far og mor og to børn, som lever op til nogle forskellige normer, og at forældrene er bedre end f.eks. en enlig mor eller et sammenbragt par med delebørn.
Jeg mener, det er at gå for vidt at sige, at en form skulle være mere rigtig end en anden.
Man kan egentlig bare kigge ud i samfundet og se, at sådan er virkeligheden jo ikke.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Jeg kunne godt tænke mig at høre Det Konservative Folkepartis holdning: Mener Det Konservative Folkeparti som udgangspunkt, at hvis man har en tryg og stabil kernefamilie, så er det det bedste udgangspunkt for barnet?
Jeg siger det, fordi ordføreren var inde på andre familieformer osv.
Jeg kunne aldrig finde på at påstå, at en enlig forælder ikke tog sig godt af sit barn, elskede sit barn og drog omsorg for sit barn, men jeg mener godt, at man kan påstå, at det ene udgangspunkt nødvendigvis er bedre end det andet.
Mener Det Konservative Folkeparti, at kernefamilien er det bedste udgangspunkt for et barns videre færden ude i samfundet?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jeg føler faktisk, at jeg har besvaret spørgsmålet, og jeg synes egentlig ikke, der er så meget yderligere at føje til de her ting andet end at fastslå, at det jo ikke er en bananrepublik, vi lever i.
Der er altså i det system, vi har, masser af klagemuligheder, som tilgodeser børnene i det her tilfælde.
Jeg frygter altså, at hvis vi får en børneombudsmand, vil vi få nogle situationer, hvor børnene måske bliver presset til at klage over nogle ting, som måske ikke er hensigtsmæssige, og derfor mener jeg, at det måske ikke er den helt rigtige vej at gå.
Jamen jeg synes ikke, at det er så enkelt, som fru Lissa Mathiasen gør det til, at bare vi indfører det her, så er den hellige grav vel forvaret.
Det er jeg faktisk ikke helt enig med fru Lissa Mathiasen i.
Jeg vil sige det på den måde, at vi jo har taget nogle initiativer, som gør, at der er bedre rådgivning omkring klagemuligheder.
Det er jo ikke sådan, at vi lever i et land, hvor børnene ikke har klagemuligheder.
Vi har altså egentlig et ganske godt system på det område.
Det mener jeg faktisk er mere konstruktivt, end at vi har børn, som måske kan risikere at blive presset af venner eller pårørende af forskellig art til at føre nogle sager.
Jeg mener, at vi faktisk har redskaberne til at imødekomme børns ønsker.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-19:
Er det sådan, at man fra konservativ side vil sige, ja, det vil vi godt, for nu har vi altså konstateret, at det er barnets tarv, der vejer tungest?
Eller hvordan skal jeg forstå det?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jeg synes faktisk, situationens alvor i hvert fald gør, at det bør være helt rimeligt, at De Konservative tager en snak med socialministeren om de her forhold, for vi vil altså ikke finde os i, at det finder sted, at børn, der måske har været seksuelt misbrugt og/eller udsat for vold, går ned til kommunen, og 2 måneder efter er der ingenting sket.
Det vil vi altså ikke være med til, og det er vi klar til at tage en snak med socialministeren om.
Lise von Seelen (S), 2006-01-19:
Når ordføreren siger, at nu må kommunerne altså tage ansvar og gøre sig deres ansvar bevidst, så lyder det jo, som om der er nogle kommuner derude i det ganske land, som ikke passer deres arbejde, eller nogle kommunalpolitikere, som ikke passer på det, de er sat til at tage vare på.
Vi kunne godt være nysgerrige med hensyn til tendensen til, at der er flere børn, der har brug for hjælp, og det ser ud til, at de har brug for mere hjælp, og vi vil egentlig gerne have mere viden om hvordan og hvorledes.
Man kunne forstå, at der er en stigende tilbøjelighed her, og vi vil gerne have en undersøgelse af det, en fokusering på det.
Jeg forstår, at Det Konservative Folkeparti også er optaget af det.
Vil De Konservative være med til, at vi laver sådan en undersøgelse, så vi kan blive klogere på det her, så vi kan få truffet nogle bedre beslutninger, og så kommunalpolitikerne også har et bedre grundlag at træffe beslutninger på?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jeg håber, fru Lise von Seelen en anden gang vil høre efter, hvad jeg siger i mine ordførertaler, for jeg var faktisk inde på de her ting, at der altså er nogle svigt i øjeblikket, som vi fra konservativ side tager meget, meget alvorligt, netop hvor børn, hvor der er mistanke om svigt i hjemmet, selv henvender sig til kommunen i forskellige sager, og som ikke får hjælp.
Det kan vi selvfølgelig ikke være tilfredse med fra konservativ side, uanset om det er socialdemokratisk eller borgerligt ledede kommuner.
Det er simpelt hen for dårligt, og der må vi altså indskærpe over for kommunerne, nu hvor de med anbringelsesreformen har redskaberne, at de får det her på plads.
Det kan vi da selvfølgelig ikke være tjent med.
Lise von Seelen (S), 2006-01-19:
Ordføreren lagde i sin ordførertale ud med at sige, at det går ufattelig godt, ja næsten mere end ufattelig godt.
Betyder det, at ordføreren mener, at folk fra Børns Vilkår bare er nogle sludremikler og bare ikke har fundet ud af, hvor godt det går, når de i dag siger, at de er utrolig betænkelige ved, at de ser flere børn, som ikke får hjælp på det rigtige tidspunkt, hvilket betyder, at de faktisk kommer derud, hvor de kommer i reel mistrivsel?
Eller når Dansk Socialrådgiverforening siger, at der er mange socialforvaltninger, hvor de enkelte sagsbehandlere har så mange sager, at de faktisk ikke har en jordisk chance for at følge sagerne så tæt, som det er nødvendigt for at lave det gode familiearbejde, er det også bare en fagforening, som ikke har fattet, hvor godt det går?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Om det er holdbart at straffe børn?
Det har vi ikke konkret set.
Der er selvfølgelig nogle undersøgelser, men vi har ikke prøvet det før i Danmark, i samme grad som da den her regering kom til, for man havde en socialdemokratisk-radikal regering, som bare lod tingene sejle.
Her taler vi altså om en gruppe forældre, hvor man fra myndighedernes side skønner, at de godt kan leve op til deres forældreansvar, men som ikke vil leve op til deres forældreansvar.
Det er en ganske lille gruppe.
Skal det så ikke have en konsekvens, hvis ikke de overholder den aftale, og de oven i købet får tilbudt nogle programmer, som alle her, forventer jeg egentlig, mener er gode programmer til at løfte den opgave?
Lene Hansen (S), 2006-01-19:
Det er da muligt, at De Konservatives ordfører synes, det er at varetage børnenes tarv at straffe familierne økonomisk.
Vi er mange, der er meget usikre på, om det nu også er den rigtige fremgangsmåde.
Der findes, så vidt vi ved, ikke nogen dokumentation for, at straf og andre tvangsforanstaltninger overhovedet virker motiverende på at få familierne til at ændre adfærd.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jeg synes, det lyder ganske flot: en familiekanon.
Ja, hvorfor ikke?
Vi har bare ikke rigtig tid lige nu, for vi har altså rigtig mange initiativer, vi er ved at iværksætte til glæde og gavn for børnefamilierne i Danmark, men det kan vi da måske se på senere.
Med hensyn til det med at straffe børnene: Straffer vi børnene, hvis vi hjælper dem til at få et reelt, godt uddannelsesforløb?
Hvis vi hjælper dem på rette spor?
Hvis vi, hvad angår børn, som har meget fravær, som ikke deltager i undervisningen, går ind og laver en aftale med forældrene og siger: Vil I ikke godt være søde at følge jeres børn i skole, når nu vi ved, at de har et konkret problem, nemlig at de ikke kommer til undervisningslokalet, men løber rundt i byen?
Nej, det er det nemlig ikke. Det er det helt modsatte.
Lene Hansen (S), 2006-01-19:
Ja, jeg tror ikke, det er så almindeligt, at ordføreren fra talerstolen stiller spørgsmål til os, der sidder.
Jeg fik i dag en kulturkanon ind på mit skrivebord, det var sådan en lidt uofficiel ting, tror jeg, der er kommet fra Berlingske Tidende.
Jeg synes, jeg kan høre på De Konservatives ordfører, at man er parat til at indføre en familiekanon.
Hvis ikke man ligesom opfylder nogle bestemte kriterier, hvis ikke man opfører sig på en bestemt måde i det her samfund, så vil sagsbehandlerne ude i kommunerne komme efter familierne, og så skal der sandelig straffes.
Ordføreren starter sit indlæg med at sige: Familierne skal have de bedst mulige vilkår.
Er det at forbedre vilkårene for familierne at omlægge børnefamilieydelsen for de 15-17-årige, så den kun udbetales for unge, der er i gang med en uddannelse?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
I de tal, der ligger her fra Danmarks Statistik, er der taget højde for de ting.
Derfor er det altså ganske korrekt, hvad vi siger her.
Men jeg kan da blive virkelig foruroliget, når jeg hører Socialdemokratiet i dag.
Først siger man 1 mia. kr. om året, så siger man 800 mio. kr. om året, og så angriber man et kontanthjælpsloft, man selv har været med til at stemme for, og som er en del af en aftale, man har indgået.
Jeg synes faktisk, at det er ved at være problematisk og i hvert fald ganske svært at finde ud af, hvad det er, Socialdemokraterne vil, men det kunne være sjovt at høre fra Socialdemokraternes side, om f.eks. boligejerne skal beskattes hårdere, hvis man får mulighed for at komme til magten.
Det er vi så nogle der håber på at man ikke gør, men hvad hvis nu det sker?
Og hvad med de grønne afgifter?
Vil man opnå, at de tordner opad igen?
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Ordføreren spurgte tidligere mig, da jeg selv var på talerstolen, om økonomien og nævnte, at en plads, der tidligere havde kostet 13.900 kr., nu kostede 15.200 kr., altså en stigning på 1.300 kr.
Kan ordføreren ikke bekræfte, at den generelle prisudvikling i samfundet i samme periode, som de her tal er taget ud fra, har været 6 pct.?
Hvis man måler pærer op mod bananer, så er det klart, at man kan få det til at give, hvad man vil.
Men hvis man som kommune skal betale den løn, pædagogerne nu engang skal have, og skal betale for, hvad det koster at drive institutioner, så kan man jo altså ikke komme med pærer, når staten gerne beder om æbler.
Derfor må man betale med kroner og øre, og dem er der bare blevet færre af.
Hvorfor er det så svært at forstå?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Der er åbenbart meget stor forskel på, hvordan vi og Socialdemokraterne ser samfundet.
Jeg kan sige om de tal, som jeg nævnte, at det faktisk er den tidligere familieminister, der i forbindelse med et § 20-spørgsmål her i Folketinget har offentliggjort dem.
De er frit tilgængelige på Folketingets hjemmeside, så det skulle jo borge for, at det er de rigtige tal, og det er Danmarks Statistik, der står bag.
Så kommer det med at straffe børnene: Vil vi virkelig altid straffe børnene?
Nej, vi vil faktisk gerne gøre forældrene en tjeneste, så de ikke gør deres børn en bjørnetjeneste.
Vi er i gang med at arbejde med et forslag nu, hvor vi sætter en masse redskaber til rådighed for forældrene, så man ligesom understøtter forældreansvaret.
Det er simple ting, som at man tager ansvar for at hjælpe sine børn med at læse lektier, følge dem i skole, hvis de pjækker for meget osv.
Den gruppe, som man fra myndighedernes side skønner godt kan leve op til deres forældreansvar, men som ikke gør det, er lige præcis den gruppe, til hvem vi går ind og siger: Jamen så har det en konsekvens.
Tidligere var det jo sådan, at det bare sejlede: Skidt med en aftale, vi laver bare en ny.
Det kommer man ingen vegne med.
Lissa Mathiasen (S), 2006-01-19:
Det er jo egentlig interessant at høre.
Nu har de to gange sagt det til os, og det, det altså drejer sig om, er at give et barn muligheden for at få partsstatus, dvs. retten til selv at kunne klage.
Hvis der skal være logik i det, der blev sagt før fra hr. Per Ørum Jørgensens side om, at barnet skal kunne gå til kommunen, nytter det jo ikke noget, hvis ikke barnet har retten til at klage.
Derfor er det helt afgørende, at vi giver børn den mulighed og også, at hvis en kommune rent faktisk gør noget forkert, har barnet mulighed for at kunne få rejst det problem, f.eks. via Ombudsmanden.
Det er såmænd bare det, og det er derfor, jeg spørger: Vil man nu være med til at leve op til, at barnet skal have det her, for det er jo soleklart, når Danmark har skrevet under på den her konvention.
Joan Erlandsen (V), 2006-01-19:
I beslutningsforslag nr. B 23 lægges der op til at indføre et nationalt forbud mod at tilsætte fytosteroler til rugbrød og pølser.
Venstre vil dog henlede opmærksomheden på, at det på Ministerrådets møde den 24.-25. oktober 2005 imidlertid blev vedtaget ikke at godkende tilsætning af fytosteroler til pølser.
Danmark har hidtil stemt imod alle ansøgninger om tilsætning af fytosteroler til fødevarer.
Disse fytosteroler tilsættes nemlig fødevarerne med henblik på at reducere optagelsen af kolesterol hos personer med for højt kolesterolindhold i blodet; det er jo i realiteten en sammenblanding af medicin og fødevarer.
Og der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at Venstre finder det yderst betænkeligt med denne sammenblanding, hvorfor der da også er stemt imod alle forslag.
Man skal huske på, at medicin for det meste indtages under en læges vejledning, hvor fødevarer indtages under helt andre betingelser.
Her er der frit valg på alle hylder, hvor forbrugerne må forholde sig til den mærkning, der fremgår af produktet.
Og det skal her præciseres, at produkter med tilsatte fytosteroler selvfølgelig skal mærkes med en advarselsmærkning om, at indtag over 3 g pr. dag af disse produkter bør undgår.
Men nu forholder det sig jo sådan, at Danmark er fuldgyldigt medlem af EU og via dette medlemskab naturligvis er forpligtet til at leve op til de regler, der udstedes i EU-fællesskabet.
Det er derfor op til Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber at træffe en endelig beslutning om, hvorvidt man ønsker at tillade tilsætning af fytosteroler i rugbrød, også selv om det ikke umiddelbart er i overensstemmelse med de danske ønsker.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Jeg synes, SF's ordfører startede ganske lovende, men piben fik hurtigt en anden lyd, om man så må sige.
Jeg vil godt spørge hr. Poul Henrik Hedeboe, om ikke han mener, at det er ganske fornuftigt med de her 400 mio. kr., som regeringen og Dansk Folkeparti jo i første omgang har prioriteret til, at vi sætter ekstra fokus på de udsatte børn, børnemiljøet, at vi med screening skaber mere viden om området og så efterfølgende er klar til på baggrund af den viden, vi indsamler, at målrette de sidste 1,6 mia. kr. til at sikre bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Nu ved jeg ikke, om vi tager noget først.
Jeg synes, vi har illustreret i vores lille talkrig her i aften, at der reelt ikke er taget penge fra det enkelte barn i daginstitutionen.
Vi har oven i købet også gjort det billigere for forældrene – de sparer altså nogle penge – og så hæver vi oven i købet kvaliteten med et meget, meget stort beløb, 2 mia. kr.
Det må SF da synes er ganske positivt.
Line Barfod (EL), 2006-01-19:
Selve det, at man samler nogle forskellige bestemmelser om ret til fravær fra arbejde i én lov, kan jo gøre det lidt nemmere for folk at se, hvad det er for nogle rettigheder, de har.
Vi har forstået det sådan, at der ikke er nogen forringelser overhovedet i forhold til de nugældende rettigheder, og det er jo svært at være imod, at man så samler det i én lov, selv om man kan spørge, som nogle gør, om det er det, vi skal bruge tid på, men det gør vi jo indimellem på forskellige områder.
Så er der spørgsmålet om EU, og der er vi som flere andre ordførere selvfølgelig også betænkelige, hvis EU blander sig i aftalemodellen for det danske arbejdsmarked.
Der er ikke umiddelbart fremlagt noget, der viser, at der skulle have været nogen problemer, nogen lønmodtagere, som ikke har haft de rettigheder, som man vil sikre dem med denne lov.
Altså, jeg må indrømme, at jeg heller aldrig har hørt om en arbejdsgiver, der sagde til en arbejdstager, at han ikke måtte tage fri fra arbejde og tage af sted øjeblikkeligt, hvis en i den nærmeste familie var kommet ud for en ulykke, akut sygdom, indlagt på sygehuset osv., men det kan være, at der kan fremlægges nogle eksempler på, at der er et konkret problem.
Som sagt har vi svært ved at se, at man kunne have noget imod, at man får skrevet de her rettigheder sammen i én lov.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-19:
Igen kunne SF's ordfører på området desværre ikke være til stede, og det passer jo meget godt lige præcis til det her forslag, for det er en ung familiefar, som passer børn, og vi snakker om lønmodtageres ret til fravær fra arbejde af særlige familiemæssige årsager.
Ganske kort skal jeg sige, at det her er implementering af EU-stof, og at samle rettighederne under én lov er absolut fornuftigt.
Vi har også forstået, at det faktisk er rettigheder, som eksisterer nu, men der er så åbenbart sået tvivl om det.
Men vi kan som sådan ikke være imod forslaget her.
Lone Dybkjær (RV), 2006-01-19:
Da mit partis ordfører, hr. Martin Lidegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne sige, at Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Der er to ting i det.
Vi forstår, at der kan skabes usikkerhed om retstilstanden i Danmark.
Det er i hvert fald det, Kommissionen har påpeget, og så synes vi, det er udmærket, at regeringen gør, hvad jeg vil kalde kort proces, og gennemfører en præcisering af de retlige tilstande med dette lovforslag.
Vi synes også, det er udmærket, at regeringen vælger at samle de forskellige tilfælde, hvor man kan få fri fra sit arbejde, og derfor vil vi selvfølgelig, hvis der opstår noget under udvalgsarbejdet, deltage i det, men overordnet set er vi bare parat til at stemme for lovforslaget nu.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at hvis der skal være tvivl om, at dette tiltag er en ret her i Danmark, så er det helt naturligt, at vi også indfører dette direktiv og det bliver gældende lov i Danmark.
Jeg føler ikke, der er så meget at føje til, andet end at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Der er i forhold til gældende lov tale om at samle forskellige bestemmelser vedrørende ret til fravær fra arbejde som følge af familiemæssige årsager i én lov.
Derudover implementeres force majeure-bestemmelsen, hvis jeg udtalte det rigtigt, via lovgivning.
Dansk Folkeparti er generelt positivt indstillet over for tiltag, som gavner det arbejdende folk.
Indtil nu har det været opfattelsen i Danmark, sådan forstår jeg det i hvert fald, at denne ret allerede i dag er gældende i Danmark via overenskomster og gældende praksis.
Derfor synes jeg, det umiddelbart virker unødvendigt at bruge Folketingets tid og skatteborgernes penge på at behandle dette forslag.
Vi vil i udvalget stille en række spørgsmål for at skabe mere overblik over situationen.
Der skal selvfølgelig ikke være tvivl om rettighederne i Danmark, og hvis der er det, så kan vi også støtte regeringens forslag, men det her er jo ikke kommet, så vidt jeg har forstået, fordi regeringen er i tvivl.
Det er bureaukraterne nede i EU, der er i tvivl om, hvorvidt denne ret er gældende i Danmark, og jeg forstår det sådan, at det er den.
Derfor ønsker vi belyst, om EU's tvivl berettiger til en lovændring.
EU skal ikke blande sig i det danske arbejdsmarked, og det gør de alt for tit.
Den socialdemokratiske ordfører sagde, at det her ikke skal blive til en glidebane.
Det her er en glidebane.
Den har været i gang i et godt stykke tid, og nu fortsætter den så med det her påbud fra EU, og det er trist.
Så har jeg forstået det sådan, at sømændene allerede er dækket af sømandsloven, men det kunne ministeren jo bekræfte eller ikke bekræfte.
Ellers skal vi selvfølgelig også have kigget på det.
Som udgangspunkt virker det unødvendig bureaukratisk, at man bruger tid på det her, hvis det i realiteten viser sig, sådan som jeg har forstået det, at denne ret allerede er gældende i Danmark.
Så vi afventer svarene fra udvalget.