runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Den socialdemokratiske ordfører sagde i sin ordførertale bl.a., at det antal kvadratmeter, som man får lov til at bygge Ørestadscentret på, er halvdelen af, hvad Københavns Kommune havde ønsket.
Så kan jeg hurtigt finde ud af, at man bare bliver nødt til at forlange dobbelt så meget, som man vil nøjes med.
Er det den målestok, der er brugt over for byer i provinsen, hvor man i Brande eksempelvis ikke kan få lov til at lave nogle beskedne butiksudvidelser, på trods af at det dér er til gode for miljøet?
Det skal nemlig forhindre, at folk kører til Vejle og Herning for at handle.
Det ville være helt rimeligt, men dér disponerer og administrerer man fuldstændig firkantet. Så siger fru Pernille Blach Hansen senere - i
indledningen lige før -
som argument for det her, at der er nulvækst i København City.
Ja, så er det jo logik for høns, at der bliver minusvækst, når man yderligere flytter butikker og omsætning ud.
Det er i modstrid med alt, hvad regeringen skriver om bæredygtighed og hensigtsmæssig byudvikling osv.
Jeg fatter det ikke.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Jeg bliver nødt til at fastholde, at efter den 9. juni 2000, hvor vi har Auken 2-regimet, kommer der helt nye begreber i tolkningen af planloven.
Hvor i planloven og i hvilken paragraf står begrebet stormagasin?
Grunden til, at jeg spørger om det, er, at det er afgørende, for ministeren i Auken 1-regimet - jeg ved godt, at det er samme fysiske person - har jo ytret dyb, dyb, dyb betænkelighed over for netop den store butiksstørrelse, men det er altså ikke noget problem efter den 9. juni.
Det er på den baggrund, jeg spørger om stormagasiner.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Nu vil jeg helst ikke være for skråsikker - det bør hr. Hans Christian Schmidt vel heller ikke være - i forhold til at der ikke ligger en længere samtale til grund for de citater, han har udvalgt fra Information fra 1998.
Det kan jo være, at der faktisk også har været en debat om, hvad et storcenter er.
Det kan hverken hr. Hans Christian Schmidt eller jeg jo vide noget om.
For mig og for Socialdemokratiet er der i hvert fald stor forskel på, om et storcenter i udgangspunktet består af 110.000 m2, af 85.000 m2 eller af 40.000 m2, plus at man flytter et stormagasin inden for København City, som for øvrigt får lov til at blive lige så stort, som man har givet det ene stormagasin i Århus by lov til.
Det kan da ikke være ligegyldigt, om man snakker om 110.000 m2, eller om man snakker om alt i alt maksimalt 65.000 m2.
Og derfor mener jeg egentlig, at det er fuldstændig at underkende hele processen, når hr. Hans Christian Schmidt ikke vil acceptere, at der har været en udvikling, som også gør, at projektet nu ser anderledes ud end det, som man startede med.
Nogenlunde samme svar kan jeg give til hr. Ole M.
Nielsen
Selvfølgelig er det ikke bare et argument, at man ender på det halve, og så er det godt, men det sætter dog alligevel tingene lidt i perspektiv, når vi snakker om et storcenter.
Og så i forhold til nulvæksten i København City, om det er det, vi vil: Det er jo i hvert fald helt unikt, at vi her har en by, som selv har fravalgt, at der skal ske yderligere vækst inde i bykernen, men det er jo Københavns Kommunes vurdering.
Og det, at man flytter et stormagasin, er jo også, i hvert fald at dømme efter, hvad man har sagt i forhold til Naturklagenævnet, fuldt belyst. Og Naturklagenævnet har jo, og det er til hr. Søren Kolstrup, netop sagt, at det ikke er i strid med planloven at udlægge nye butiksarealer i Ørestaden.
Det kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-03-29:
Det er spændende med denne her debat i dag.
Det kan jo også være om fremtiden, hvor vi nok lige skal tænke på, hvordan vi skal udforme fremtiden. Er det Socialdemokratiets holdning, at man med det, der er sket i Ørestaden, også påtænker at ændre planlovens bestemmelser, eventuelt andre dele, i andre amter, i andre kommuner, hvis ønskerne kommer?
Har man allerede på nuværende tidspunkt taget stilling til, at man åbner op for nogle nye muligheder?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg vil gerne sige til fru Pernille Blach Hansen, at sagen jo ligger sådan, at kort før valget siger miljøministeren: Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter i Ørestaden, hvis vi stadig har en SR-regering efter valget.
Hvorfor tager Socialdemokratiet ikke bare æren for det Ørestadscenter?
Det er der da ikke noget forkert i.
Altså, jeg er nødt til at sige, at vi ikke kunne have gjort det bedre.
Det er da i orden.
Det her er jo, at en SR-regering i dag står som garant for, at Ørestaden bliver til noget.
Vi har jo indgået den her aftale i begyndelsen af 1990'erne, nemlig i 1992.
Jeg synes bare, at regeringen skal stå ved den.
Der, hvor det bliver et problem, er, at ministeren lige inden valget begynder at sige, at hvis der kommer en ny regering, ja, så kommer der et helt andet grønt flertal, end hvis den her regering fortsætter.
Og fortsætter den, så har han meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter.
Det harmonerer bare ikke.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Er det så ikke sådan, at den socialdemokratiske ordfører i hvert fald vil bekræfte, at hvis nu det er sådan, at man kigger på de her forhold ude i Ørestaden, så burde der også være mulighed for, at man ude omkring i Danmark også kan få lov til at lave de her ting - også i Vejle, også i Viborg, også i Hjørring, de steder, hvor man også har behov for det - sådan at der ikke er et sæt spilleregler, der er forbeholdt Ørestaden, og et andet sæt spilleregler, når man er resten af landet?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Fru Pernille Blach Hansen siger om flytningen af et antal butikskvadratmeter fra City til Ørestaden, at her er det en kommune, der selv har bestemt det.
Altså, det lyder, som om den socialdemokratiske ordfører overhovedet ikke aner, hvad planloven går ud på, hvorfor vi har den, og ikke kender til planlovens bestemmelser om detailhandel. Det er jo netop, fordi enhver kommune gerne vil udvide kvadratmeterantallet.
Det, Københavns Kommune vil her, svarer nøjagtig til, hvad alle provinsbyerne vil.
Det har vi sagt nej til, og det har vi støttet regeringen i.
Men er det butiksindehaverne inde i City, der vil det?
Er det os, der har nogle ideer, nogle holdninger til, hvordan vi synes vores by og vores land skal udvikle sig?
Er det os, der har ønsket det?
Nej, det er Københavns Kommune
, fordi de gerne vil have vækst.
Jeg kan så ikke forstå, at de vil ødelægge nogle muligheder for at udvikle en hel ny og dejlig by derude ved at bruge den til butikskvadratmeter.
Det fatter jeg så ikke en pind af.
Men er det, man nu vil fra regeringens side, at sige ja til de kommuner, der gerne vil have lov til at bygge storcentre uden for byerne eller nye bydele på bekostning af dem, der er i city?
Jeg synes, det var en rigtig god tale, hr. Jørn Jespersen holdt.
Det er simpelt hen ærgerligt, at de to partier, der måske er allermest enige om det her sammen med hr. Søren Kolstrups parti, ikke kunne få det konstrueret sådan, at vi kunne stå sammen om et forslag til vedtagelse, som også kunne få et flertal.
For hvad er der ved det her?
Hvad er det operationelle i det?
At stå op og udtale sin utilfredshed er der jo ikke så mange, der hører, og ministeren ryster det hurtigt af sig, men hvis vi kunne have lavet et flertal, som ikke absolut indeholdt et mistillidsvotum, for det ligger der jo ikke i vores forslag, hvis ikke andre bringer det på tale, så kunne vi trods alt ligesom få markeret, at regeringen her simpelt hen er gået for langt.
Jeg synes, det er så ærgerligt, at vi ikke kunne finde ud af det.
Og det er jo helt åbenlyst, at vi ikke kan klare det alene.
Det er vi jo ikke nok til.
Vi bliver jo nødt til at have nogen med, som også har lyst til at give et vink med en vognstang til en minister, selv om de har en lidt anden forudsætning for at gøre det.
Jeg beklager kun.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Hr. Jørn Jespersen fra Socialistisk Folkeparti har i dag været utrolig interesseret i motivanalyse.
Der ligger nogle konkrete tekster her.
Er hr. Jørn Jespersen ikke enig med forslagsstillerne bag forslaget til vedtagelse, fremsat af hr. Ole M. Nielsen, i, at der har været ikke blot uregelmæssigheder, ikke blot uregelmæssigheder i administrationen af planloven, men decideret administrationsinitiativer, som kanter lovens ånd, og endelig beslutninger, som har været i direkte modstrid med, hvad man gør ifølge denne lov?
På denne baggrund undrer det mig jo såre, at hr. Jørn Jespersen, såfremt han kan bekræfte mit spørgsmål, vælger motivanalysen, men det må jo så stå hen i det ganske uvisse, hvad det er, der bevæger hr. Jørn Jespersen til det.
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Jamen tak til hr. Ole M. Nielsen for hans rosende ord om den gode tale.
Jeg synes også, det er ærgerligt, at der ikke er et flertal, som vil noget og kan noget.
Jeg synes, det er smadderærgerligt, at vi ikke kan få et flertal, som f.eks. kunne præcisere, hvad den særlige planlægningsmæssige begrundelse i planloven skal være, før den er god nok.
Det var derfor, jeg spurgte miljøministeren, om han ville tage initiativ til, at de partier, der reelt støtter detailhandelslovgivningen, eventuelt kunne drøfte sådan en præcisering.
Og det har jeg fået tilsagn om.
Så jeg håber, at flertallet faktisk kan udmønte sig, gerne så hurtigt som overhovedet muligt.
H. Ole M. Nielsen siger så, at man godt kunne vedtage sådan et forslag her, selv om det ikke rigtig flytter noget, sammen med partier, der har en lidt anden holdning.
Partierne bag Ørestaden, partierne, som ikke har forhindret storcentret, partierne, som laver motorvejsforlig.
Jeg synes altså, man en gang imellem skal tænke over, ikke bare hvad man vedtager, men også hvem man gør det med. Det fører så videre til hr. Søren Kolstrup.
Det er meget spejderagtigt, at man siger, at man forholder sig til en tekst, der ligger.
Men det er nu altså også sådan, at man somme tider i en tekstanalyse skal gå en lillebitte smule under overfladen og finde ud af, hvad den dybere mening er, hvad den skjulte dagsorden er med det her.
Det er da at give ridser i lakken.
Selvfølgelig er det det.
Og det ser vi altså ikke noget selvstændigt formål i.
Hvis vi kunne gøre det på en måde, der flyttede lovgivningen, så var vi parate.
Hvis vi kunne få stoppet Ørestaden osv., så var vi parate.
Det er vi ikke.
Vores primære formål er at flytte samfundsudviklingen.
Og det er bl.a. det, vi har gjort med vores oprindelige forslag om at lave en detailhandelsregulering i planloven.
Det lykkedes alle steder undtagen i Ørestaden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Jamen jeg har stor forståelse for, at Det Radikale Venstre stemmer imod vores forslag til vedtagelse.
Det var ikke sådan nogen overraskelse.
Vi kender jo spillereglerne.
Udtalelsen om, at miljøministeren har spillet efter reglerne, har hr. Søren Kolstrup så tydeligt imødegået, så det behøver jeg ikke at gøre.
Så var der formuleringen i forespørgslen om at budgettere med at tiltrække kunder.
Det er kun et citat fra Field's, det selskab, der udbyder de butikker, og som har til hensigt at opføre den her kolos, og de skriver i deres udbudsmateriale, at det er forudsætningen for den økonomi, de planlægger derude.
Og den slags mennesker er ikke så tossede.
De plejer godt at kunne vurdere den slags, og det skal nok passe, at det er det, man gør.
Og det er måske, fordi det er et helt nyt butikskoncept, at der er et sammenfald af noget nødvendigt og så noget nyttigt her.
Man er nødt til at finde et nyt butikskoncept for at komme uden om grænserne på kvadratmeterområdet, og det er så det butikskoncept, man måske tror på kan tiltrække så mange kunder, som jeg frygter at det kan.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-29:
Det, jeg har hæftet mig ved i den her sammenhæng, er, at der i begge forslag til vedtagelse står »intentionerne i planlovgivningen«.
Der står ingen steder i Naturklagenævnets afgørelse, at nogen har overtrådt reglerne, bortset fra - og det er jo Københavns Kommune, der så ikke har lavet det - en formel fejl, nemlig at begrundelsen ikke fremgår af kommuneplantillægget for hele kommunen, men da begrundelsen fremgår af den samlede redegørelse, er det en rent formel fejl, der ikke har fået nogen betydning.
Det er altså Naturklagenævnets afgørelse, jeg her står og refererer.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Men synes fru Vibeke Peschardt ikke, at det er en alvorlig sag, at Naturklagenævnet siger, at i den begrundelse, der foreligger, er loven ikke opfyldt, hvad angår kommuneplantillæg 13; den er ikke opfyldt.
Hvad enten man bedømmer det som en formel fejl eller formel og reel fejl, når man udtaler, at den ikke er opfyldt,
skal det så ikke ifølge det politisk-juridiske verdensbillede, fru Vibeke Peschardt har, have nogle konsekvenser?
Det synes jeg var interessant at høre fra Det Radikale Venstre, der jo sådan er forankret i deres retspolitiske holdninger, i hvert fald stort set.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-29:
En formel fejl er ikke det samme som en materiel fejl.
En materiel fejl betyder simpelt hen, at hele plangrundlaget bør kasseres.
Jeg håber, at jeg fuldt ud har svaret hr. Søren Kolstrup på det, han spurgte om.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Det er et spørgsmål til ministeren, fordi jeg i Politiken den 1. marts 2001 kunne læse et læserbrev fra Lars Busck, formanden for Naturklagenævnet.
I det står der bl.a.: »Spørgsmålet var alene, om den af kommunen oplyste planmæssige begrundelse var særlig. Naturklagenævnet kunne ikke hente megen hjælp til besvarelsen af dette spørgsmål i lovens motiver.
Ministeren og Folketinget havde med vilje undladt at præcisere, hvad der skulle forstås ved en særlig begrundelse.«
Kan ministeren i dag løfte sløret for, hvad der forstås ved en særlig begrundelse?
Det andet spørgsmål er: Er ministeren enig i følgende citat: »Det fremgår dog, at der ikke var tale om noget egentligt forbud, hvorfra der sjældent kunne dispenseres, men om en hovedregel med mulighed for at gøre undtagelse, hvis særlige lokale forhold talte for det.«?
Jeg spørger om det her, fordi jeg fornemmer, at ministeren sådan set vil tilkendegive, at de samme regler, som nu gælder i Ørestaden, også skal gælde ud over landet.
Og så har vi jo bevæget os et stykke vej, hvis det nu begynder at blive sådan, at man ikke behøver at skrive mere, end Københavns Kommune gjorde.
Det var jo ikke det stærkeste indlæg, man har læst.
Derfor er det jo fint, hvis det er det, vi er på vej mod.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Jeg var noget paf over ministerens opsummering af debatten.
Dér sagde ministeren: Alt er godt, og vi håndhæver loven meget vel, og det gør jeg.
Så der er ikke nogen problemer.
Men kan ministeren bekræfte, at i sommeren 2000 var det hr. Svend Auken, der aktivt, aktivt som aktør, altså ikke passivt, men aktivt var med til at formulere den specielle begrundelse for at overskride bestemmelserne om henholdsvis 3.000 m2 og 1.000 m2 med en begrundelse, der hed fleksibilitet i den administrative praksis?
Fleksibilitet i den administrative praksis!
Det var ministeren, ifølge de papirer, jeg har, der formulerede det.
Man kan så senere hen konstatere, hvad Naturklagenævnet har sagt om denne begrundelsesform.
Derfor er mit spørgsmål til ministeren: Er ministeren bedøvende ligeglad med en sådan udtalelse fra Naturklagenævnet? Vil ministeren sige: Det rager mig en pølsepind?
Eller vil ministeren overveje at sige: Hallo, det her må have konsekvenser?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Det var en bemærkning i ministerens tale, som jeg gerne vil spørge til.
Ministeren konstaterede, at der var et voksende flertal i Folketinget for planlovens bestemmelser.
Ja, hvis regeringen tilslutter sig Enhedslistens, SF's og Kristeligt Folkepartis holdning til planloven, kan jeg selvfølgelig godt se, at ikke flertallet vokser, men tilslutningen.
Men jeg må indrømme, at et voksende flertal kan jeg ikke få øje på.
Det vil jeg gerne have en forklaring
Svend Auken (S), 2001-03-29:
Oprindelig var planloven støttet af Socialistisk Folkeparti, Enhedslisten, Socialdemokratiet og vistnok Centrum-Demokraterne.
Jeg er ikke helt sikker på, hvordan det skete.
Så skete der det for hr. Ole M. Nielsen glædelige, at man efter valget i 1998 igen fik repræsenteret
Kristeligt Folkeparti.
Det kalder jeg at vokse.
Man kan vel endda sige, at flertallet især voksede kvalitativt.
Det Konservative Folkeparti, som tidligere havde stemt imod og været imod loven, tilsluttede sig også.
jeg også at vokse.
Det er det, jeg glæder mig over.
Jeg har prøvet at administrere det her, så godt jeg nu kan.
Det er som om, at det panser, der værner hr. Kolstrup mod enhver form for glæde, er så uigennemtrængeligt, at han ikke vil erkende, at vi har bremset snesevis af kæmpeprojekter, der fuldstændig ville have ødelagt vores bystruktur herhjemme og smadret detailhandelen.
Der var nogle, der var meget kritiske over for detailhandelen.
Så bliver jeg spurgt kritisk om dette med en særlig planlægningsmæssig begrundelse.
Derfor var det brandærgerligt, at Københavns Kommune - jeg synes, det med rette er påtalt af Naturklagenævnet - bare betragtede dette som en formalitet.
Det er reelt, at der skal gives en særlig planlægningsmæssig begrundelse.
Den kan eksempelvis være, at Folketinget har vedtaget, at der skal bygges en ny by.
Det kan eksempelvis være, at en storby som Århus eller en storby som København har brug for lidt større udvalgsvarebutikker end andre.
Der har man lavet et konsekvent mønster, som nu er accepteret ud over hele landet.
Derfor har vi altså brugt bestemmelsen, havde jeg nær sagt, så den giver mulighed for, at man tager hensyn til, at forholdene er forskellige, men stadig væk inden for nok så stramme rammer og en nok så stram praksis på området. Og det, jeg bare ville sige til hr. Kolstrup, er: Det er jo en succes, vi her har med at gøre.
Jeg vil så gerne have, når vi nu er færdige med at skændes om centret her, at vi alligevel skal glæde os. Hvis der er uklarheder tilbage, vil jeg gerne have, at vi sørger for at få disse uklarheder ryddet af vejen.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Uanset hvad det nu kan føre til af debatter, er jeg nødt til at sige til miljø- og energiministeren, at sådan er det jo: Vi er nødt til at fastholde, hvem der var formand for Socialdemokratiet i 1991.
Hvem var det, der sad og forhandlede Ørestaden på plads?
Det gjorde den formand, der i dag er miljøminister og i dag står fra talerstolen og siger: Nu må I kunne forstå det her omkring Ørestaden.
Ja, hvem skulle kunne udtale sig bedre end den, der var med?
Sådan er det jo.
Så jeg har da fuld respekt for, at miljø- og energiministeren ved noget om de her ting.
Men jeg synes ikke, man kan forlade det nu.
Jeg synes, man er nødt til at sige, og det er det, jeg spørger miljø- og energiministeren om: Hvad er der sket siden den 7. marts 1998?
Da gav miljø- og energiministeren et interview til Information 4 dage før valget, hvor han sagde: Jeg har meget svært ved at se, hvordan det kan lade sig gøre at lave et storcenter i Ørestaden, hvis vi stadig har en SR-regering efter valget.
Regeringen blev siddende, storcentret kom.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Vil ministeren bekræfte, at den begrundelse ikke er gyldig og ikke kan bruges i henhold til planloven, hvorfor ministeren må erkende, at dette må have følger, f.eks. i retning af at erklære kommuneplantillægget for ugyldigt, og at i hvert fald en sådan begrundelse ikke danner præcedens?
Det vil jeg gerne have ministerens bekræftelse på.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Ministerens gentagne begrundelse for, at der skal et butikscenter derud, er, at det er en ny by, man er ved at bygge.
Kan ministeren bekræfte, at da man planlagde og beskrev Ørestaden, havde man altså enten glemt, at det var en ny by, man var ved at bygge, eller også er det noget nyt, at folk i nye byer også skal have mad?
For der står intet om butikscentre i den oprindelige beskrivelse.
Der står nogle meget, meget mere spændende ting, som de meget attraktive forretninger skal bruges til derude.
Det er nemlig virkelig et point for mig, at man spilder nogle rigtig gode kvadratmeter på nogle butikscentre, som man har masser af rundtomkring.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
Jeg ved ikke, om det er muligt at nå et stykke vej efter det her.
Men det er klart, at de planlægningsmæssige begrundelser og de muligheder, der ligger i det, opfattes helt forskelligt.
Vi har en klar tolkning af, at det skulle give mulighed for en fleksibilitet, der skulle tage udgangspunkt i virkeligheden.
Hvad er der opstået: kig på underlaget, trafik, trafikmuligheder og andet, som var vigtigt i denne her sammenhæng.
Men spørgsmålet er, om det er muligt at lave en klarere og mere præcis fortolkning, hvor både Enhedslisten, måske endda Kristeligt Folkeparti og måske også SF er med.
Men det er klart, at det ville være væsentligt, hvis vi i lidt klarere vendinger fik slået fast, hvad det der betød med de planlægningsmæssige begrundelser, hvis det overhovedet er muligt.
Det er jo netop derfor, jeg siger, at Sydsverige har København som hovedstad, og der vil komme til at bo flere mennesker på Amager, end der f.eks. gør i Odense Kommune, og samtidig har de i Odense tre gange så meget butiksareal totalt set, som de kommer til at have i den nye by på Amager.
Så var det lidt rart at få afklaret, hvad den planlægningsmæssige begrundelse kunne være for at afvige de 3.000 m2, som er et fuldkommen himmelråbende, vanvittigt krav at stille i forhold til den her løsning.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Vi skal jo ikke forlænge debatten mere end højst nødvendigt.
Jeg kan se andre ordførere, der skal have andre sager, ligesom trænge sig på rundtomkring.
Regeringen er velkommen. Så kan ministeren også konstatere det, og det er måske nok så vigtigt, at der er et stort flertal i Folketinget for den pind, der hedder: »i modstrid med intentionerne i planlovens bestemmelser vedrørende detailhandel.«
Selv om det så ikke på grund af SF's ønske om ikke at give regeringen ridser i lakken kan udmøntes, så er det dog noget, som jeg tror, at ministeren skal lytte til, selv om det måske ikke får nogen konsekvenser, hvis han en anden gang handler i modstrid med det flertal, som ønsker at bakke ham op i planlovens bestemmelser.
Så er der måske alligevel næste gang også kun et skuldertræk fra SF's side.
Det er det, man kan frygte.
Men der er er flertal for den pind dér.
Der kom lidt imødekommenhed fra ministeren.
Jeg kunne godt have ønsket mig lidt mere imødekommenhed, lidt mere indrømmelse fra ministeren.
For jeg må nok sige, at jeg såmænd ikke ønsker mig en ny minister.
Så længe det skal være en socialdemokratisk minister, bliver det såmænd hverken værre eller bedre af det, og ellers kunne vi også godt have formuleret vores vedtagelse en smule skrappere i en enkelt linje, hvis det var det, vi var ude efter.
Det gjorde vi faktisk ikke.
Jeg vil gerne takke for den debat her.
Jeg synes for så vidt, vi har haft en god debat, og jeg håber, at ministeren trods alt ligesom mærker sig, hvad et flertal i Folketinget, og især hans egne venner, mener.