Peder Sass (S), 1999-10-12:
Alle børn i Danmark skal have de bedst tænkelige betingelser for at leve sig ind i, opleve og bidrage til vores samfund og vore fællesskaber.
Derfor er jeg glad for, at vi i dag skal diskutere og forholde os til børn og kultur på tærsklen til et nyt årtusinde, netop i slutningen af et århundrede, der bl.a. er blevet kaldt børnenes århundrede.
Vi har alle en eller anden erindring om vores barndom, der handler om et møde med noget nyt, spændende og udfordrende, noget, som vi senere har erfaret faktisk var mødet med en eller anden form for kultur.
til deres udvikling og modenhed.
Børn skal have mulighed for at udvikle sig til selvstændige og glade borgere frem for købelystne kunder i nationale eller multinationale kædeforretninger.
Vi voksne har ansvaret for vore børns liv, og vi må og skal fortsat vedkende os ansvaret for at beskytte børn imod forskellige former for påvirkninger udefra, f.eks. fra medierne.
Dansk kultur har generation på generation hentet inspiration fra verden omkring os.
På samme måde kan vort nuværende samfund også blive beriget af nogle af de værdier, som børn med forskellig kulturel eller etnisk baggrund bringer til Danmark.
Det kan give et nyt og et spændende perspektiv i børnenes udvikling.
Børn har i dag alle muligheder for at se billeder af den rå virkelighed, men det er langtfra alle børn, der har voksne
at tale om billederne med
Det er forudsætningen for at kunne forstå og beherske verden, at man kan sætte ord på den, og at man har værdier, der gør det muligt at skelne mellem det gode og det onde, det rigtige og det forkerte.
Børn og unge skal møde kulturen i deres hverdag.
Pædagoger, lærere, kunstnere, ikke mindst forældre og mange flere er en vigtig del af børns hverdag, voksne, der kan fortælle om kunsten, kulturen og verden.
Vi glæder os over, at mange af vore kulturinstitutioner har udviklet aktiviteter, der medvirker til, at børnene får et kendskab til deres aner, til den danske kulturarv.
Jeg tænker her på museer, teatre, orkestre, musikskoler, billedskoler osv., der i samarbejde med bibliotekerne giver et bidrag til alt det, børnene skal have med sig ind i voksenlivet.
Jeg vil godt fremhæve et par eksempler: I foreningslivet mødes voksne og børn.
Især i idrætsklubber og i det idébetonede ungdomsarbejde m.v. er der et stærkt engagement hos voksne, der sikrer børnene indhold og helhed i deres udvikling.
De voksne gør det ikke, fordi det er deres arbejde; de gør det, fordi de synes, det er vigtigt, og det er sjovt, og dette møde mellem børn og voksne skal uddybes, og det skal understøttes.
Jeg ser også gerne, at børns adgang til musisk udfoldelse vil blive udbygget.
På landets 235 musikskoler og ca. 100 billedskoler
foregår der et kreativt liv.
Derfor vil vi gerne have billedskoler og musikskoler udbygget til musiske skoler, hvor også teateraktiviteter bør have plads, så der bliver en helhed i den musiske idé. Men vi skal ikke glemme, at der også skal tænkes på de mindre privilegerede børn, børn, der normalt ikke er brugere af de tilbud, der er i idrætsklubberne, musikskolerne og billedskolerne, børn og unge, der fravælger alt, fordi de fejlagtigt tror, at det er skole og undervisning en gang til.
De klubber, der opstår ved boligblokke eller i kommuner, i fritidshjem, i ungdomsklubber, er vigtige at inddrage i det kulturelle arbejde, og her må kommunerne være med til at støtte de unge, der måske er tabt lidt i diskussionen, i den sociale arv.
Det er meget vigtigt, at børn og unge i deres barndom får mulighed for at deltage i forskellige former for fællesskaber, f.eks. når der skal løses en opgave, eller når der skal opføres en musical af børn for andre børn.
Hvis tilbudene om fællesskabet mellem jævnaldrende og med forældre er gode nok, ja, så er jeg overbevist om, at børn ikke gider sidde foran pc'en eller foran fjernsynet hele dagen.
I den forbindelse efterlyser jeg en fokusering på børnekulturforskning.
Området har brug for lidt mere opmærksomhed fra os beslutningstagere, og der er masser at tage fat på.
Kulturens Børn og forgængeren, Arbejdsgruppen for Børn og Kultur,
har i de seneste 10 år været initiativtager til en række aktiviteter for børn, også uden for København, og de har øget bevidstheden om børnenes kultur, om børnenes vilkår og tilbud.
Vi ønsker, at dette vigtige arbejde skal fortsætte, og støtter derfor initiativet til et kulturråd for børn med de overordnede mål, der er opstillet.
Der er brug for at bygge bro mellem de forskellige former og initiativer.
Der er brug for lokale ildsjæle, koordinatorer, der kan være bindeled mellem de centrale initiativer og den kommunale kulturpolitik for børn, en opgave, der allerede løses af børnebiblioteker mange steder i landet.
Men børn har også en anden virkelighed, nemlig virkeligheden hjemme foran fjernsynet.
Danmarks Radio har gennem årtier produceret nogle af de bedste børne-tv-udsendelser i verden.
De har hentet adskillige priser hjem, og det er vigtigt, at vores public service-kanaler - her tænker jeg altså som sagt både på DR og på TV 2 - tager børn og unge mennesker alvorligt.
En undersøgelse foretaget af I & A Opinion viser, at to tredjedele af alle børn har fået deres forældre eller bedsteforældre til at købe produkter, som børnene havde set i en tv-reklame.
Når en dansk tv-kanal tillader sig at fremhæve det som positivt, at børn synes, tv-reklamer er sjove, fordi de kan se nyt legetøj eller slik, som de kan lokke deres mor eller far til at købe, så synes jeg, der skal råbes vagt i gevær. Det er min klare overbevisning, at tv ikke skal bruges til at gøre børn til små storforbrugere.
Børn skal ikke konstant udsættes for kommercielle budskaber.
Derfor melder jeg klart ud, at det er en politisk forpligtelse at sikre, at også reklamebranchen tager hensyn til børnene.
Børn er blevet vigtige målgrupper for reklamebranchen, og børnereklamer i tv bliver mere og mere udspekulerede og dominerende.
Nu er smertegrænsen nået for, hvad vi skal udsætte vores børn for.
Mon ikke mange forældre vil blive glade for at få en hjælpende hånd til at sikre, at deres børn ikke bliver mødt med et reklamebombardement, fordi de gerne vil se børne-tv?
Vi ved godt, at et dansk forbud ikke løser problemerne.
Børn er multimedieforbrugere og færdes i den elektroniske medieverden og på Internettet, hvor reklamerne frit kan passere alle former for forbud og landegrænser.
Det er en opgave både for forældrene og for folkeskolen.
Vi ønsker på lang sigt reklamefri zoner omkring børneprogrammer.
Vi så gerne, at reklamebranchen og producenterne ad frivillighedens vej fandt frem til en ordning, alle kan leve med, en ordning, der beskytter børn.
Jeg tror på, at branchen har stor viden om børn og unge, og at den sagtens kan opstille nogle etiske regler og en kodeks for, hvordan børn skal beskyttes mod reklamer i medierne.
Ordentlige aftaler mellem reklamebranchen og tv er at foretrække frem for forbud, som de smarte reklamefolk vil gøre alt for at prøve at omgå.
Parallelt vil vi arbejde for, at der i EU tages initiativ til regelsæt, hvor der udstikkes fælles regler for børnereklamer i hele EU.
Hvis producenterne så ikke selv kan og vil opstille brugbare regler, må vi som lovgivere overveje, hvilke initiativer vi bliver nødt til at tage.
Som slutning: Vi skal sikre os, at børn kan udvikle sig og udfolde sig på deres egne betingelser.
Det er vigtigt, at børn sikres et fundament af værdier, fortællinger, drømme. Børn og unge skal tages alvorligt i mere end én forstand.
Børn og unge er bærere af de vigtigste forudsætninger for vores kulturliv.
De skal ikke kun være passive modtagere af kultur.
Vi skal gennemføre en kulturpolitik, der sikrer plads til børnene som en del af fællesskabet.
Børn har langt mere
at byde på, end vi voksne forestiller os.
Vi skal give børnene tid, rum og redskaber til at tolke oplevelser, så de kan tænke selv og danne deres egne holdninger.
Vi skal gennemføre en kulturpolitik, der bidrager til, at børn udvikler sig og forholder sig til tingene på deres egne betingelser.
Vi skal lytte til børnene, vi skal respektere deres synspunkter.
Børn har ret til en barndom, der er deres egen.
Lad os gøre den stor og indholdsrig, med mange farver og forskellige nuancer.