runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Olsen (SF), 2006-12-06:
Jamen der er jo egentlig ikke brug for at styrke befolkningens forståelse for udviklingsbistanden.
Der er allerede i dag et flertal i den danske befolkning, der mener, at regeringen har skåret alt for dybt.
Men lad nu det være.
Men når man nu kigger på, at de vælger at bruge 7 mio. kr. på forundersøgelser osv., kunne man så ikke logisk set
forestille sig, at det kunne være en god idé i den sidste ende at bruge lidt mere end 11 mio. kr. på projekterne?
Ville det ikke være en god idé at sige: Vi tager dem alle 20 med, så er vi oppe på at bruge 40-45 mio. kr.?
Står det ikke i bedre relation til, at man har valgt at bruge 7 mio. kr. på konsulentbistand undervejs?
Tag nu f.eks. danskernes kendskab til FN's 2015-mål.
Der ved vi fra forskellige målinger, at det fortsat desværre er under halvdelen af danskerne, som har kendskab til 2015-målene, altså de mål, som alle, der beskæftiger sig med udviklingspolitik, har arbejdet målrettet med siden 2000.
Så jeg synes faktisk, at vi har en forpligtelse til i fællesskab at tænke nyt, når det drejer sig om formidling af de mange gode resultater, som dansk udviklingsbistand jo rent faktisk bidrager til.
Vi bidrager til at gøre en forskel for rigtige mennesker.
Ofte er det jo et spørgsmål om liv og død ude i de lande, hvor vi samarbejder, og det synes jeg faktisk er en så god fortælling, at jeg synes, at der er flere danskere, der bør få mulighed for at få indsigt i, hvordan det egentlig er, vi arbejder, og frem for alt også få mulighed for at få kend skab til de mange dilemmaer, som udviklingspolitik jo er udtryk for.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rune Lund (EL), 2006-12-06:
O.k., det vil fru Henriette Kjær så ikke.
Så må vi jo håbe på, at den Infrastrukturkommission kommer frem til noget, som også har med jernbaner at gøre, og som ikke bare har med motorveje at gøre, og som ikke bare har med Femern Bælt-forbindelse at gøre.
Det har jo været problemet i årevis, at trafikpolitikken i Danmark har været præget af ad hoc-løsninger.
Hver eneste gang, der er opstået et trafikalt problem, har man sagt: Hvor kan vi bygge en ny motorvej?
Sådan har det været i årevis under skiftende regeringer, sådan er det også under den nuværende regering og trafikforligspartierne, som er regeringen, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Jeg kunne godt tænke mig en helt anden tilgang, hvor man sagde: Hvorfor tænker vi ikke på nogen andre måder?
Hvorfor kigger vi ikke på de muligheder, der ligger, ud over motorvejen?
Det er det, som det her forslag er et udtryk for: Jeg og Enhedslisten vil i Folketinget rejse en debat om, hvordan man kan tænke i andre baner end motorveje.
Er det en tankegang, som kan inspirere fru Henriette Kjær?
Erling Bonnesen (V), 2006-12-06:
Jeg har et kort tillægsspørgsmål.
Vi ved jo, at der også på stort set samme facon ligger en bane og de heraf følgende muligheder fra Odense til Assens.
Det kunne være lige så berettiget at undersøge det, så er det også et forslag, man kan forvente bliver støttet af Socialdemokratiet, altså at nu skal der også være tog fra Odense til Assens – igen?
Helge Sander (V), 2006-12-06:
Vi kan jo bare bede folk om at slå op i aftalen om udmøntningen af globaliseringspuljen fra november 2006, altså fra sidste måned.
Der har vi jo netop i et samarbejde mellem de fem partier, der indgik forliget, aftalt, at vi skal bruge flere midler til, at private virksomheder kan etablere erhvervsorienterede eliteforløb, således at vi kan sætte endnu mere fokus på området.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Olsen (SF), 2006-12-06:
Jeg synes, det er prisværdigt, at ministeren siger, at de 20 projekter, der vil være tilbage, skal være principielt støtteværdige, at det vil være vurderingen.
Derfor stiller jeg mig også ganske overrasket over for, at man så ikke vælger at støtte alle 20.
Men når vi er opmærksomme på, hvor mange ressourcer det kræver af de her afrikanske partnerorganisationer, som ofte er organisationer, hvor det måske er fem til ti menneskers frivillige arbejde, der bærer det, så må jeg sige, at SF stiller sig meget undrende over for, at vi ikke benytter os af muligheden for at få alle 20 projekter i spil, især når vi, hvad økonomien angår, snakker om en sum på 40-45 mio. kr. Jeg vil også gerne spørge ministeren, om ministeren så på en eller anden anden måde kunne være interesseret i at dække de afrikanske partneres omkostninger.
Det, der er tale om, er, at man som interesseret har kunnet indlevere en idénote, og det har betydet, at vi samlet set har haft op til 100 ideer at vælge imellem.
Disse ideer er blevet gennemgået af det konsulentfirma, som ved åbent udbud har vundet den her opgave, nemlig Carl Bro, som ud af de 100 har identificeret 20 projekter, som der efterfølgende er blevet arbejdet videre med.
Jeg vil gerne understrege, at den proces, der har været her, ikke adskiller sig fra de processer, som vi normalt arbejder med, ej heller fra de processer, som andre organisationer arbejder med.
Lad mig bare referere til, hvordan f.eks. en organisation som Operation Dagsværk arbejder, hvor man også beder om forslag til projekter, der eventuelt skal opnå støtte, når man når til at skulle vælge det konkrete projekt.
Et andet eksempel er Børnenes Ulandskalender, hvor man også indhenter projektforslag bredt, hvorefter man screener projekterne og efter en udvælgelsesproces når frem til, hvilket konkret projekt der skal nyde støtte.
Henriette Kjær (KF), 2006-12-06:
Jeg synes, det er en meget spændende tankegang, og det er også derfor, at jeg synes, man skal se på muligheder for at opgradere jernbanenettet forskellige steder.
Det kan være helt nye ruter, og det kan være opgradering andre steder, hvor der er meget trængsel, og hvor det kunne være relevant.
Det er jeg da meget åben over for at se på.
Men det er også nogle meget store investeringer, og derfor mener jeg, det skal være et grundigt sammenhængende arbejde, der skal ligge til grund for, at man begynder at diskutere genåbning af strækningerne eller nyetablering af baner.
Det synes jeg ikke det her beslutningsforslag er udtryk for.
Jeg mener også, at vi skal bygge endnu flere.
Det er den sikreste form for vejtrafik, man overhovedet kan have, motorveje, så dem vil jeg på ingen måde tage afstand fra.
Helge Sander (V), 2006-12-06:
Nu er det således, at det måske allervæsentligste i det her spørgsmål er, at universitetsbestyrelserne heldigvis også har vist sig at være meget aktive, og vi har jo det her skrevet ind i udviklingskontrakterne.
Derfor har jeg stor tillid til, at udviklingen går i den rigtige retning.
Men generelt set ser det heller ikke så skidt ud endda.
Jeg noterer mig også med tilfredshed, at CBS har lavet en undersøgelse for IT-Brancheforeningen, der viser, at der er kommet langt mere fokus på iværksætteri og i det hele taget flere konkrete tilbud til de studerende.
Jeg var for nylig ude på IT-Universitetet, hvor de fik overrakt prisen som årets iværksætteruniversitet, og der kunne jeg konstatere, at halvdelen af de studerende følte, at de fik gode tilbud på ITUniversitetet om iværksætteri.
Så det er klart, at vi kan trække de unge mennesker hen til truget, men vi kan ikke få dem til at drikke.
Jeg vil sige, at vi gør alt, hvad vi kan, for i hvert fald at give dem information og give dem nogle tilbud, som gerne skulle betyde, at vi får flere iværksættere, også fra universiteterne.
Rasmus Prehn (S), 2006-12-06:
Jeg vil gerne tage hatten af for det engagement og den idérigdom, som ministeren giver udtryk for her.
Der er ingen tvivl om, at vi i fremtidens samfund har brug for, at flere tør være iværksættere, at flere tør være entreprenante.
Så det vil vi fra Socialdemokratiets side være med til at trække i den rigtige retning.
Vi har set, at nogle af de initiativer, der er sket under den nuværende regering, ikke har hjulpet tilstrækkeligt, men vi vil gerne være med til at sikre, at det her bliver endnu bedre.
Så tak for det.
»Hvordan forklarer ministeren, at Videnskabsministeriet direkte nægter at lytte til flere på hinanden følgende eksperthenvendelser i spørgsmålet om oversættelsen af den nye karakterskala til engelsk, og kan ministeren udelukke, at f.eks. udenlandske studerende vil gøre krav på at blive vurderet på deres præsentation frem for deres præstation, jf. den oversættelsesfejl, Videnskabsministeriet har gjort sig skyldig i?«
Skriftlig begrundelse
I Information den 29. november 2006 bliver det fremført, at engelskoversættelsen af den nye karakterskala indeholder fejl og generelt er dårlig formuleret.
Eksempelvis er ordet præstation oversat til presentation frem for performance, det medfører, at engelsksprogede elever i princippet skal bedømmes ud fra deres præsentation og ikke præstation.
Yderligere fremgår det af samme artikel, at Videnskabsministeriet gentagne gange er blevet gjort opmærksom på disse fejl uden at have rettet dem.
Således har bl.a. en gruppe lektorer fra Aalborg Universitet gjort opmærksom på fejlen, ligesom en engelskprofessor fra RUC har sendt en rettet udgave af oversættelsen til Videnskabsministeriet.
Her er der jo tale om et spørgsmål, hvor virkeligheden er kommet spørgsmålet i forkøbet.
Det er jo sådan, at da jeg i sidste uge stillede spørgsmålet til ministeren, var ministeren hurtig til at sende en pressemeddelelse ud, hvor det blev klargjort, at ministeriet skyndte sig at rette den engelskoversættelse af den nye karakterskala, der var lagt frem, og som netop var behæftet med fejl.
Men det skal ikke forhindre mig i stadig væk at stille et spørgsmål, for det, der egentlig undrer mig lidt, er, at det er en ret tydelig fejl, der er sket i den her oversættelse.
Jeg kan forstå, at der er engelskprofessorer, der er kommet med alternative oversættelser; der er undervisere fra miljøet, der ringer ind og siger, at den her oversættelse altså ikke er god nok osv.
Hvordan kan det være, at ministeriet fuldstændig ignorerer de henvendelser?
Og endelig: Hvordan kan det være, at ministeriet heller ikke reagerer, da det så både står i Urban og i Information, at den her fejl er opstået?
Man hører ikke nogen som helst kommentarer fra ministeriet, man får bare at vide, at der ingen kommentarer er, og først da jeg stiller spørgsmål til ministeriet, bliver der rettet på den her fejl.
Det virker mærkeligt.
Hvorfor er man så træg i optrækket?
Helge Sander (V), 2006-12-06:
Det er jo således, at den nye karakterskala skal bruges ensartet i hele uddannelsessystemet.
Det gælder uddannelser under Videnskabsministeriet, Undervisningsministeriet og Kulturministeriet, og hvor man ellers bruger karakterer, og derfor skal de engelske oversættelser selvfølgelig også være de samme.
Skalaen indføres først i grundskolen og på ungdomsuddannelserne i år og herefter på de videregående uddannelser i 2007.
Skalaen er blevet til efter et grundigt forarbejde i Karakterkommissionen, og undervejs i processen er Undervisningsministeriet og Videnskabsministeriet blev rådgivet af fageksperter.
Der har blandt eksperterne været delte meninger om den rigtige oversættelse.
Vi valgte så at lytte til Karakterkommissionens formand.
Det synes jeg sådan set er meget naturligt.
Jeg må nu konstatere, at de faglige miljøer ikke kan genkende deres virkelighed i den valgte oversættelse.
Jeg har derfor aftalt med undervisningsministeren, at Undervisningsministeriet nu vil spørge engelskinstitutterne på universiteterne om deres syn på oversættelsen.
Jeg vil gerne understrege, at ingen universitetsstuderende bliver berørt af sagen, og det skyldes som allerede nævnt, at de nye regler først træder i kraft til sommer.
Rasmus Prehn (S), 2006-12-06:
Nu synes jeg, forvirringen bliver lidt større, for jeg kan forstå, at der sådan set ikke er nogen endelig afklaring på, at den her fejl bliver rettet.
I fredags var det at læse i både Nordjydske Stiftstidende og Information, at fejlen bliver rettet, således at man bruger udtrykket performance i stedet for presentation, fordi man har fundet ud af, at det er en mere præcis oversættelse af ordet præstation.
Men nu lægger ministeren an til, at det skal tages op med forskellige engelskkyndige for at få vurderet, om det er rigtigt eller ej.
Jeg vil da gerne have bekræftet: Er den her fejl blevet rettet, eller er den ikke blevet rettet?
Eller er der nu sat en proces i gang?
Det er da rimelig interessant at få at vide, for i avisen står der, at fejlen er blevet rettet.
Og der er nogle mennesker, der giver udtryk for, at de er blevet beroliget på grund af det.
Hvad gælder?
Helge Sander (V), 2006-12-06:
Beskeden fra universitetsmiljøerne er jo ikke til at tage fejl af, de har peget på performance som det mest dækkende begreb.
Men det er således, at den debat, der er kommet nu, jo har vist, at det ikke er så klart og tydeligt og entydigt, som hr. Rasmus Prehn giver udtryk for.
Derfor vil jeg heller ikke gøre mig til dommer over, hvad det skal ende med, men jeg har noteret mig, at man i den engelske brugermanual for ECTS-skalaen også anvender begrebet performance.
Men som jeg også nævnte i mit første svar, er det således, at det her jo altså gælder for hele undervisningssektoren, og derfor var det, jeg sagde, at Undervisningsministeriet nu vil gå i gang med at spørge engelskinstitutterne på universiteterne om deres syn på oversættelsen, således at der ikke kan være noget at være i tvivl om, for der er forskellige synspunkter, og det er måske nok værd at notere sig, at formanden for karakterkommissionen altså er født i et engelsktalende land og dermed har, må man gå ud fra, en vis fornemmelse af, hvilke ord der er relevante.
Nu ønsker vi at få fuldstændig klarhed over det, og derfor er det, vi spørger engelskinstitutterne på universiteterne, og det kan selv hr. Rasmus Prehn vel ikke have noget imod.
Rasmus Prehn (S), 2006-12-06:
Jeg synes, det er fremragende.
Det, der stadig væk undrer mig, er, at man har sendt en pressemeddelelse ud, som jo også er blevet refereret i aviserne, hvor der står, at fejlen nu er rettet – altså, man har ændret presentation til performance, så fejlen er rettet.
Jeg kan forstå, at den pressemeddelelse, man har sendt ud, så også er en fejl, for man mener det ikke alligevel, og nu er man i gang med at undersøge det.
Ministeren er jo citeret i pressemeddelelsen for at sige, at det er så indlysende en fejl, at den vil blive rettet med det samme.
Nu er det så åbenbart ikke nogen indlysende fejl længere, nu skal det undersøges.
Jeg synes, forvirringen er total.
Jeg er da kun glad for, at jeg stiller det her spørgsmål, for nu får vi bragt frem i lyset, at det svar, vi fik i fredags, åbenbart ikke er så klart alligevel, for man har ikke taget stilling til, om man vil oversætte korrekt eller ej – i hvert fald skal man lige spørge nogle, der har forstand på engelsk først.
Helge Sander (V), 2006-12-06:
Jeg behøver vel ikke at sige til hr. Rasmus Prehn, at det hele ikke er så lysende klart, som hr. Rasmus Prehn fremstiller det; det har bl.a. debatten siden i fredags vist.
Derfor kan hr. Rasmus Prehn nok ikke have noget imod, at man spørger engelskinstitutterne på universiteterne.
Så det er det, der sker.
Pia Olsen (SF), 2006-12-06:
Regeringen har jo bl.a. valgt at gå til valg på mest mulig bistand for pengene, et udsagn, som jeg varmt kan støtte.
Når vi nu kigger på det her projektoplæg, hvor man vælger at betale 7 mio. kr. til et konsulentfirma for at udarbejde og vurdere de her ansøgninger, mens man i sidste ende bruger 11 mio. kr. på de konkrete projekter i udviklingslandene, så vil jeg gerne sætte et stort spørgsmålstegn ved, om man i virkeligheden får mest bistand for pengene.
Jeg vil gerne have, at ministeren forholder sig til det.
Danmark kåres jo i øvrigt gang på gang internationalt som det land, som har den højeste kvalitet, når det drejer sig om udviklingsbistand.
Vi ligger også i toppen, når det drejer sig om kvantiteten.
Jeg synes faktisk, at en bredere skare af danskere bør have en større indsigt i, hvad dansk udviklingsbistand egentlig drejer sig om, og lige præcis også indsigt i de dilemmaer, som dansk udviklingsbistand er nødt til at forholde sig til.
Det gælder både de forskellige ngo'er, som arbejder med udviklingspolitik, og frem for alt os som politikere, at vi dagligt bliver nødt til politisk at forholde os til, hvor vi vil hjælpe, og hvor vi ikke vil hjælpe.
Altså, med andre ord: De dilemmaer, som er dagligdag for os, der beskæftiger os med udviklingspolitik, ser jeg gerne at danskerne, en bredere skare af danskere, får mulighed for at få større indsigt i, end det er tilfældet nu.
Pia Olsen (SF), 2006-12-06:
Der har jo været meget folkelig debat om ministerens projekt »Dilemmaer i ulandsbistanden«, og folkelig debat på udviklingsområdet er jo altid at foretrække, det er nok et af de ellers hemmelige områder. Så vi er glade for den debat, der er kommet om det, men vi kunne godt tænke os at grave et spadestik dybere i den her diskussion.
Vi starter med 100 projekter, som skal udvælges – 100 forholdsvis gode projekter, som det vil kræve en del afrikanske partnere at udvælge og arbejde med, undersøge, forebygge osv., og som så bliver skåret ned til 20 projekter, som bliver fremstillet for kendte danskere.
Nu har vi lagt mærke til, at de danske kendte kun i processen efterfølgende skal være med til at indstille til Danida, og det er vi glade for at ministeren har været med til at rette i forhold til det første udspil.
Men de 20 projekter er jo stadig projekter, som ministeren vil vurdere og Danida vil vurdere som bæredygtige, og ud fra de 20 projekter skal man så vælge 5.
Vi stiller os lidt undrende over for, hvorfor man ikke, når man nu endelig har 20 bæredygtige projekter på udviklingsområdet for afrikanske partnere, efterfølgende vælger at bruge alle 20 projekter.
Som vi kan se det, drejer det sig om en udgift på måske 40-45 mio. kr., og det er forholdsvis få penge på området.
Så vi vil gerne have ministeren til at svare på: Kunne det ikke lade sig gøre at få dem alle 20 på bordet?
Rasmus Prehn (S), 2006-12-06:
Det synes jeg lyder ganske fornuftigt.
Så må vi få det belyst tilstrækkeligt, og så håber jeg, man finder frem til en oversættelse, som alle kan leve med.
Rune Lund (EL), 2006-12-06:
Hr. Martin Lidegaard nævnte selv et femte spor mellem København og Roskilde, han nævnte Sydbanen og Nordjylland.
Jeg kunne nævne to til, som ligger lige for: Hvorfor er der f.eks. ikke noget dobbeltspor i Sønderjylland?
Der er enkeltsporede strækninger.
Det er fuldstændig absurd, at hovedlinjen fra cirka Kolding og så nedover er en enkeltsporet strækning.
Det lyder jo fuldstændig vildt.
Der er også Vestfyn, hvor det tredje jernbanespor kunne være relevant på grund af den manglende kapacitet, der er på hovedstrækningen mellem København og Århus.
Der er i det hele taget en masse steder, hvor man burde lave en masse nye jernbaneudvidelser.
Er det ikke et problem i den trafikforligsaftale, som Det Radikale Venstre indgår i, at man godt nok har afsat penge til jernbanereparationer, som burde have været afsat for mange år siden, og at der også er sat nogle penge af til signaler – det er også godt – men at der ikke er nogen jernbaneudvidelser?
Hvornår skal vi til at diskutere dem? vil jeg spørge hr. Martin Lidegaard.
Tom Behnke (KF), 2006-12-06:
Vi ønsker netop også at give alle chauffører denne mulighed.
Vi ønsker at give alle chauffører denne beskyttelsesforanstaltning, men vi ønsker ikke at pålægge dem, at de skal have den.
Det er det, der er forskellen.
Det, der er sagen i dag, er jo, at rigtig, rigtig mange taxaer, specielt i storbyerne, allerede har installeret det her udstyr.
Jeg tror i øvrigt, at en væsentlig grund til, at man har installeret det i mange af taxaerne, er, at det typisk er sådan, at vognmanden også selv kører taxa på visse tider af døgnet.
Så vognmanden kender jo også selv situationen som værende den, der sidder i taxaen og er chauffør.
En anden ting, jeg synes er værd at nævne her, er: Jeg kan huske, at jeg for flere år tilbage havde en række møder med branchen, og på det tidspunkt fortalte man mig – og man havde faktisk statistisk belæg for det – at hvis en taxachauffør har uniform på, er risikoen for overfald væsentlig mindre, end hvis vedkommende sidder i en strikket islændertrøje.
Skulle man så efter Socialdemokratiets opfattelse pålægge taxachauffører uniformering og i givet fald en bestemt type uniformering?
Er det den tankegang, som Socialdemokratiet er inde på?
Jeg er bare nødt til at sige, at det mener vi ikke fra konservativ side.
Torben Hansen (S), 2006-12-06:
Nej, bestemt ikke.
Nu kender jeg slet ikke de undersøgelser, som hr. Tom Behnke henviser til, og den slags pligter har vi jo afskaffet herhjemme for længst.
Hr. Tom Behnke siger, at der gives en ret.
Ja, og det kan da godt ske, at man udnytter den.
Det gør man jo da i nogle af de store byer – jeg har selv nævnt Esbjerg, Odense, Kolding, Randers og København – hvor man klart kan se, at antallet af overfald falder, men det her koster et sted mellem 3.000 kr. og 5.000 kr. pr. vogn.
Når det drejer sig om den lille taxavognmand ude på landet med en eller to chauffører eller totre biler og tre chauffører, som kender hinanden, tror hr. Tom Behnke så, at man på samme måde får gennemført det her, som man måske gør i nogle af de store byer?
Det her drejer sig vel helt grundlæggende om, at når der er en pligt til det, er man også fri for de diskussioner derude lokalt.
Tom Behnke (KF), 2006-12-06:
Nu er der heldigvis stor forskel på, hvad risikoen er forskellige steder i Danmark, og jeg synes også, at det er rimeligt, at man derude har mulighed for selv at vurdere: Hvad er risikoen?
Vil vi installere udstyret, eller vil vi ikke installere udstyret i taxaen?
Man må finde ud af lokalt, om der er et behov eller der ikke er et behov, og hvis ikke der er et behov, er der for så vidt ingen grund til, at vi herindefra indfører en pligt til at installere det.
Men det, jeg prøvede på at sige til Socialdemokratiets ordfører, var, at det, vi ved, er, at noget af det, der tæller allermest i kundens bevidsthed med hensyn til at opføre sig ordentligt, er, at chaufføren udstråler myndighed, er uniformeret, pæn og ordentlig, høflig og korrekt.
Det er en af de væsentligste årsager til, at kunderne holder sig i skindet, også selv om de har fået for meget drikke.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at vi skal stille krav om, at chauffører skal være uniformerede, og jeg kan forstå, at heller ikke Socialdemokratiet vil være med til det, til trods for at det altså er er en af de foranstaltninger, som vi ved har en stor betydning.
Vi ved ikke så meget om det med video- og tv-overvågningen endnu.
Det andet, som jeg synes er væsentligt at sige, er, at hvis det var sådan ...
Poul Andersen (S), 2006-12-06:
Mener hr. Tom Behnke ikke, at hvis der sker et eller andet ulovligt, skal man følge op på det og også have den bedst mulige mulighed for at skaffe bevis?
Grunden til, at jeg er meget positivt stemt over for det her, er jo, at netop de chauffører her sidder alene, er i nogle situationer, hvor der kan ske nogle drastiske ting, i forbindelse med at der kommer kunder ind i bilen.
Det handler jo også meget om de tyndt befolkede områder.
Jeg glemmer aldrig nogen sinde sagen ovre fra Vejle – tror jeg det var – hvor man fandt en chauffør, der havde fået skåret halsen over uden for Vejle.
Efterforskningen af det havde jo været ti gange nemmere, hvis der havde været et billede af gerningsmanden.
Det havde måske også virket præventivt, sådan at det aldrig nogen sinde var kommet dertil.
Er det så ikke vores opgave som lovgivere at skabe en situation, hvor vi undgår den slags ting?
Tom Behnke (KF), 2006-12-06:
Jeg er helt enig i, at det er et rigtig godt bevisværktøj, når man skal efterforske sagen, når man skal dømme eventuelle gerningsmænd, når man skal udfinde dem.
Derfor er det jo selvfølgelig også alle tiders, at der er så mange taxaer, der rent faktisk kører rundt med det her overvågningsudstyr.
Det, som vi har gjort, er, at vi har givet mulighed for, at man kan gøre det.
Ønsker vi at gøre det?
Og hvis man ønsker det, kan man gøre det.
I forbindelse med hele diskussionen om tvovervågning vil jeg sige, at tv-overvågningsudvalget jo netop har afgivet en meget, meget tyk betænkning, som regeringen har tænkt sig at følge op på, og som i øvrigt handler om tv-overvågning i det hele taget.
Der er jo en masse argumenter både for og imod, som man skal vurdere, når man diskuterer tv-overvågning generelt.
Men det kommer vi til, og det er jo selvfølgelig noget, vi er meget opmærksomme på.