Ole Stavad (S), 2001-01-18:
Erhvervslivet i Danmark skal have gode vilkår for at konkurrere på det internationale marked og for at kunne være med til at betale for vores velfærdssamfund.
Derfor vil jeg gerne starte med at takke for den her forespørgsel, som giver os lejlighed til at drøfte et af de mange forhold, der tilsammen udgør erhvervslivets rammebetingelser.
Temaet er, som det allerede er fremgået, virksomhedernes administrative byrder.
Det er et emne, som regeringen og Folketinget har haft fokus på i flere år.
Der er gjort en stor indsats, og vi ser nu også klare tegn på, at indsatsen virker. Det ser således ud til, at de administrative byrder er uændret fra 1999 til 2000, og jeg tror godt, at vi med de initiativer, som regeringen har taget, kan være optimistiske og tro på, at den målsætning, vi har om, at byrderne skal falde år for år og falde væsentligt de næste 10 år, kan blive indfriet.
Men det kræver, at vi fastholder vores fokus på de administrative byrder, og det kræver, at myndigheder og erhvervsliv i et godt partnerskab bliver ved med at udbygge indsatsen.
I 1998 blev der fremlagt en samlet strategi, som sætter ind på alle de områder, hvor der kan skabes administrative lettelser for virksomhederne.
Strategien bliver hele tiden udviklet, efterhånden som vi lærer af vores erfaringer.
Således er kvaliteten i reguleringen en del af den nye erhvervspolitiske strategi, dk21, som regeringen fremlagde i februar sidste år.
I kapitlet »Danmark, landet med de gode regler«, fortæller regeringen, hvordan vi vil øge kvaliteten i erhvervsreguleringen og skabe administrative lettelser for virksomhederne.
Som jeg skal vende tilbage til om lidt, så har regeringen en bred vifte af initiativer, der skal gøre det lettere at drive virksomhed i Danmark.
Når den danske indsats for at forbedre reguleringen bliver betragtet udefra, så fører det ofte til rosende omtale.
I november offentliggjorde OECD en rapport om den danske reguleringspolitik.
OECD skriver overordnet om det danske reformprogram, at der er brugt innovative tilgange, og der er udviklet nye instrumenter for at opnå reformformålene.
OECD konstaterer også, at der er støtte til indsatsen for kvaliteten i reguleringen hen over hele det politiske spektrum.
OECD skriver, at der også gøres et bemærkelsesværdigt stykke arbejde for at sikre, at der drages fuld nytte af potentialet i de nye elektroniske teknologier.
Her er der også tale om e-administration, som jeg vil vende tilbage til om lidt.
måske unik.
Og jeg vil da godt sige, at det da er en betegnelse fra OECD, som vi i fællesskab bør glæde os over.
Der er altså generel anerkendelse af den danske indsats,
selv om der også bliver peget på nogle muligheder for forbedringer, som vi nu er i gang med at overveje.
Det er også interessant at følge resultater af de sammenligninger, der fra tid til anden bliver foretaget af erhvervsklimaet i EU.
For nylig skrev Europa-Kommissionen således i en rapport om iværksættere, at Danmark er det land i EU, hvor der er færrest administrative byrder forbundet med at starte en ny virksomhed.
Og må jeg så se på årets resultater.
Når vi ser på udviklingen i virksomhedernes administrative byrder, så vil jeg gerne starte med at slå fast, at det ikke kun er nye love og regler, der påvirker virksomhederne administrativt.
Det er en vigtig pointe, og derfor vil jeg ikke kun omtale den opgørelse, Erhvervsministeriet har lavet af de administrative konsekvenser af de nye love og bekendtgørelser.
For virksomhedernes samlede administrative byrder afhænger også af lovgivningen, der har været vedtaget for mange år siden, og af, hvor gode myndighederne er til at tage hensyn til virksomhedernes vilkår, når de administrerer reglerne, og endelig afhænger de samlede administrative byrder selvfølgelig også af, hvor dygtige virksomhederne er til at håndtere de administrative pligter, som de er pålagt.
Derfor har Erhvervsministeriet udviklet en metode til at måle udviklingen i virksomhedernes administrative byrder.
Kort fortalt bygger metoden på meget grundige interview med 250 typiske danske virksomheder.
Metoden er beskrevet i den rapport, som Folketinget modtog i november.
De første resultater er også præsenteret i rapporten, og den årlige rapport vil også fremover indeholde oplysninger om udviklingen i virksomhedernes samlede administrative byrder.
Vores konklusion på den første måling er, at de samlede administrative byrder i 2000 var på niveau med byrderne i 1999.
For små virksomheder med under 10 ansatte når man frem til, at byrderne er faldet, mens de er vokset noget for de større virksomheder.
Selvfølgelig kan der være udsving fra år til år, og selvfølgelig er metoden ikke fuldkommen endnu, men vi vil følge udviklingen nøje, og vi vil bruge disse målinger til at tage temperaturen på, om vores indsats har den virkning, som den skal have.
Regeringen er overbevist om, at vi er på rette spor, men vi vil blive ved at udvikle nye initiativer, så vi sikrer, at målsætningen om at skabe administrative lettelser også i praksis bliver opfyldt.
Hvis vi skal se på forklaringer på, at niveauet for de administrative byrder er uændret, så er der to forhold, der særlig er værd at trække frem.
For det første kan vi konstatere, at de nye love, som Folketinget har vedtaget, og de nye bekendtgørelser, som ministerierne har udstedt sidste år, har ført til nye byrder for virksomhederne.
Det er nok svært at undgå, medmindre man helt holder op med at lave love og regler, og det tror jeg ikke engang, at virksomhederne inderst inde ønsker sig.
Det er nødvendigt at regulere i et moderne, kompliceret samfund, også for virksomhedernes egen skyld,
og virksomheder vil ofte være nødt til at bruge tid og penge på at omstille sig til de nye regler.
Så vi kan arbejde for at gøre reglerne bedre, så byrderne bliver så små som muligt, men vi kan ikke love, at der ikke vil være nogen administrative byrder, når vi laver nye regler.
Men for det andet er der gode forklaringer på, at de samlede administrative byrder alligevel ikke stiger, selv om der kommer mange nye love og regler til.
En stor del af forklaringen er, at det ved hjælp af IT er muligt at gøre det administrative arbejde lettere, dels som følge af det, virksomheder selv gør, når de investerer i nyt edb-udstyr og i at komme på Internettet - virksomheder, der benytter Internettet i det administrative arbejde, har ca. 25 pct. lavere administrative byrder end virksomheder, der ikke benytter Internettet - dels som følge af det, som myndighederne gør for at udnytte teknologien til at gøre kommunikationen mellem virksomhederne og myndighederne mere smidig og til at bruge virksomhedernes oplysninger bedre.
Må jeg så vende mig til det fremadrettede.
I dk21 har regeringen fremlagt nogle ambitiøse målsætninger for arbejdet med at skabe bedre regler for erhvervslivet.
Målsætningerne eller pejlemærkerne blev meget positivt modtaget af erhvervslivet, og vi har også fået anerkendelse for nogle af de konkrete initiativer, f.eks. LetLøn.
Både målsætningen og konkrete initiativer er omtalt i den rapport, som Folketinget i november modtog fra den daværende erhvervsminister, og den hedder »Erhvervslivet og regulering 1999/2000«.
Regeringens indsats sker på to områder.
For det første arbejder vi på at skabe højere kvalitet i ny regulering af erhvervslivet.
Det skal ske ved at bruge forskellige måder at regulere på i stedet for altid at lave love, der fortæller virksomhederne, hvad de må og ikke må.
Man kan f.eks. lave aftaler med brancher om, hvilke mål de skal opnå, og så lade dem selv om at finde metoden til at opnå målet.
Jeg tror fuldt og fast på, at virksomhederne vil få en bedre forståelse for reglerne, hvis de bliver inddraget mere i udformningen af dem og får medansvar for, at de bliver overholdt.
Virksomhederne vil også i mange tilfælde opleve administrative lettelser som følge af, at de selv har været med til at udforme reglerne. Når vi alligevel vælger at lave nye love, og det kan der være mange gode grunde til, så skal vi som sagt sikre, at de er udformet på en måde, så virksomhederne ikke får unødvendige administrative byrder.
Derfor skal det vurderes, hvordan reglerne kan påvirke virksomhedernes administration, og det skal ske, inden lovene bliver vedtaget, så der er tid til at lave forbedringer.
Vi har tre ligeværdige metoder til at vurdere administrative konsekvenser af nye lovforslag.
Det er testpanelet, fokuspanelerne og ministeriernes egne vurderinger.
Den rette metode skal vælges i hvert enkelt tilfælde, og resultatet af vurderingen skal fremgå af bemærkninger til lovforslagene, når de fremsættes for Folketinget.
Folketinget kan i øvrigt som konsekvens af beslutningsforslag nr. B 38 fra maj 1999 bede om, at et bestemt lovforslag bliver vurderet af testpanelet.
Det andet område, regeringen sætter ind på, handler om at gøre det lettere for virksomheder at arbejde med de regler, der nu engang er nødvendige.
Her har vi også flere muligheder.
Der skal skabes administrative lettelser ved at forenkle de eksisterende regler.
Det er et svært stykke arbejde, for der er ikke mange regler, som er helt overflødige og ikke har noget formål, men vi arbejder sammen med erhvervslivets organisationer på at forenkle og forbedre reglerne, og vi får også skabt nogle resultater.
Vi så dog alle sammen gerne flere resultater, og derfor vil vi overveje mulighederne for yderligere at styrke dette arbejde.
Vi vil også se på, om den måde, myndighederne administrerer reglerne på, kan gøres bedre, så virksomhederne får lettere ved at opfylde deres forpligtelse.
Vi er i øjeblikket i gang med nogle spændende forsøg med det, vi kalder eliteordningen, som går ud på, at myndighederne skal tage hensyn til de virksomheder, der har orden i tingene.
I stedet for skal myndighederne samarbejde med virksomhederne og give dem bedre vejledning i, hvordan de forebygger overtrædelser.
Hvis vi kan opnå de samme målsætninger på en måde, som er lettere for virksomhederne at have med at gøre, så er det selvfølgelig en fordel for alle parter.
Der kan også skabes gode resultater, ved at myndighederne hjælper virksomhederne til at klare det administrative arbejde lettere enten ved at lave ordninger, hvor virksomhederne kan lære af hinandens erfaringer, eller ved at bruge Erhvervsservice, hvor de betaler professionelle for at løse opgaverne og på den måde veksler penge til tid med en god vekselkurs.
Erhvervsservice blev lanceret for ca. 1 år siden og er blevet godt modtaget.
Der er over 10.000 virksomheder, der har valgt at gøre brug af ordningen, og vi hører mange eksempler på, at det har gjort livet lettere for de mindre erhvervsdrivende.
I det kommende arbejde med at skabe administrative lettelser har jeg især store forventninger til de tiltag, som vi har samlet under overskriften e-administration.
E-administration handler om at udnytte de nye teknologiske muligheder til at gøre samspillet mellem virksomheder og myndigheder bedre.
Virksomhederne skal opleve det offentlige som en effektiv partner.
Blandt de konkrete initiativer kan jeg nævne internettjenesten Indberetning.dk, som den hedder, hvor virksomhederne kan finde en lang række blanketter samlet ét sted.
Vi har fået mange positive reaktioner på dette initiativ fra erhvervslivets organisationer.
Således har Håndværksrådet betegnet det som et initiativ, der virkelig batter.
Mange myndigheder stiller information og service til rådighed for virksomhederne på Internettet, men mængden af information betyder, at det bliver sværere for den enkelte virksomhed at finde netop de informationer, der er relevante for den pågældende virksomhed.
Virksomheden kan også have vanskeligheder ved at overskue, hvilke love og regler der vedrører dem, og hvilke administrative pligter reglerne medfører.
Det er også et problem, at virksomhederne ikke udnytter de tilbud, som det offentlige har til dem, f.eks. tilbud om rådgivning, fordi de ikke kender dem. Derfor må regeringen bruge Internettet til at give alle virksomheder en samlet individuel indgang til det offentlige.
Her vil det på sigt blive muligt for den enkelte virksomhed at få et fuldstændigt overblik over de krav, myndighederne stiller til netop deres virksomhed.
Der skal desuden være adgang til at udføre administrative opgaver eksempelvis ved at sende blanketter til myndighederne elektronisk.
De oplysninger, som myndighederne har registreret om virksomheden,
skal også være tilgængelige; det inkluderer oplysninger om igangværende og tidligere sager.
Det er et nødvendigt stykke arbejde, hvis vi vil sikre, at de danske virksomheder kan skabe velstand og klare sig i den internationale konkurrence.
Derfor vil jeg gerne kvittere for den store interesse, Folketinget har for emnet, og jeg håber, at vi i de kommende måneder og år kan få et godt samarbejde om at følge resultaterne af indsatsen og udbygge den de steder, hvor det viser sig at være nødvendigt. Jeg kan love, at regeringen er indstillet på at fortsætte sit målrettede og - synes jeg, at jeg har lov til at sige - ambitiøse arbejde for bedre regler og mindst muligt administrativt besvær for vore virksomhederne.
Forhandling