Tina Nedergaard (V), 2004-10-21:
Efter opfordring fra Folketinget nedsatte regeringen for år tilbage et lovforberedende udvalg, som skulle bidrage til et grundlag for at fastsætte regler for forskning i dyrekloning og tilknyttede teknologier.
Nærværende forslag tager udgangspunkt i dette grundlag.
I korthed præciserer lovforslaget, hvilke forudsætninger der skal være opfyldt for at få tilladelse til at ændre på naturens gang ved at ændre et dyrs anlæg enten ved at ændre på dets gener, eller ved at det skabes som en genetisk kopi af et andet dyr.
Desuden fastsætter forslaget bestemmelser for, under hvilke vilkår dette dyr eller dets afkom kan bruges til videre forsøg.
Væsentligt i forslaget er det, at forsøg med genmodificering og kloning alene kan finde sted, såfremt forsøget opfylder et af fire formål: grundforskning, anvendt forskning rettet mod forbedret sundhed og miljø, fremstilling og avl af dyr, der producerer stoffer af væsentlig gavn for sundhed og miljø, eller relevant undervisning.
Vurderingen af, om et forsøg lever op til disse kriterier, vil ligge i Dyreforsøgstilsynet, som kan afvise et forsøg, hvis det ikke viser sig at være af væsentlig gavn.
Forslaget fastslår således, at man altså ikke kan foretage sådanne forsøg for sjovs skyld, for at introducere en ny holdbar læbestift eller lignende
Forslaget lægger på ingen måde op til forskernes fagre nye verden, men sikrer en ordentlig og saglig vurdering af hvert enkelt tilfælde.
Samtidig undgås risikoen for, at man med tiden anser genmodificering eller kloning i forsøg som ren rutine, der kan gennemføres uden tilsynets vurdering og tilladelse.
Væsentligt er det også, at lovforslagets vedtagelse vil betyde, at dyr, der er blevet ændret på den ene eller den anden måde, udelukkende kan bruges til videre forsøg – uanset om disse måtte involvere de nye teknologier eller ej – efter konkret tilladelse, hvilket også synes at være en styrkelse.
Også det at lade dyret føde levende afkom vil blive omfattet af kravet om forudgående tilladelse.
I Venstre mener vi, at forslaget medfører klare regler for anvendelse af de nye teknologier, og vi mener også, at forslaget tager de fornødne hensyn til de etiske spørgsmål, som anvendelsen af disse teknologier rejser.
Det er klart, at drøftelser af anvendelsen af disse teknologier kalder på så vel rationelle overvejelser som følelser.
Situationen er imidlertid, at genmodificering og kloning er opfundet.
Man kan ikke stoppe vidensprocessen, men vi kan styre den, når der er klare regler, og når der kræves individuelle tilladelser, som kun kan gives, såfremt hovedformålene er opfyldt, og at forsøgene vil være af væsentlig gavn.
Sluttelig vil jeg gerne knytte et par principielle kommentarer til forslaget.
Man kan anføre, at man ikke kan ændre på det, som – afhængigt af den enkeltes livssyn – Gud eller naturen har skabt.
Uanset dette forslag vil disse forsøg dog ske globalt og sker allerede i vidt omfang.
Uanset opfattelse er det mest betryggende, at dette sker under ordnede rammer, sådan som forslaget lægger op til.
Jeg bemærkede, at ministeren i sin fremsættelse lægger op til en saglig og god debat om lovforslaget under hensyn til vores forskellige etiske udgangspunkter.
Det vil vi i Venstre gerne bidrage til.