runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-16:
Jeg hørte ikke helt det afsluttende spørgsmål, og så er det jo svært at give det rigtige svar.
Men svaret overlader jeg trygt til vores EU-ordfører i den debat, vi får på torsdag 8 dage, tror jeg det er, om hele denne her situation; det vil jeg godt overlade til hende.
Så til fru Elisabeth Arnold: Jamen det er da rigtigt, jeg var nok lidt ekstra positiv og optimistisk ved at sige, at bare vi får fjernet forbeholdene, kan vi i løbet af 2, 3, 4 år gennemføre det.
Men det kræver selvfølgelig også en politisk vilje fra alle de lande, der er med i samarbejdet, og det er rigtigt, at der er nogle, der er træge.
Men jeg kan sige, at i hvert fald Det Konservative Folkeparti ønsker at fjerne forbeholdet, bl.a. for, at vi på det her område kan få nogle fælles regler i solidaritet, fælles byrdefordeling osv. Så vi er i og for sig enige i hele SF's formål, vi vil bare godt tage den effektive metode frem for at lave et kæmpe omsvøbsdepartement.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-16:
Jeg vil godt forsøge at gentage: Forbeholdet er jo ikke nogen forhindring for, at vi kan deltage i det her.
Vi kan deltage i forhandlingerne i ministerrådsmøderne, vi kan deltage i forberedelserne, og vi kan i sidste ende også tilslutte os de mellemstatslige aftaler, hvis vi vil det.
Så alt det ynk med, at vi ikke kan være med, gælder ikke, når vi snakker om det retlige område.
Det, vi siger i SF, er, at der klart er tilfælde på det retlige område - og det har vi altid sagt, og det er ikke nogen overraskelse, det burde det heller ikke være for De Konservative - hvor vi synes, vi skal arbejde sammen europæisk.
Vi ser nogle fordele i det her på det mellemstatslige område - også fordi det i sidste ende er et spørgsmål om politisk vilje - ved, at vi faktisk kan få flere lande med i den her proces, hvis vi laver det som en mellemstatslig aftale, og hvis EU går ud og siger, at det ikke kun er os 15, der skal være med i det her, det er faktisk mange flere lande, der skal være med i det her som en mellemstatslig aftale.
Så får vi de lande med, der godt vil være med.
For det er klart, at der er nogle, vi ikke får med, det ved vi da godt, men at få så mange med som overhovedet muligt, det må basere sig på en mellemstatslig aftale, det undgår vi ikke, alt andet er bluff.
Egil Møller (DF), 2000-05-16:
Da vores ordfører på området, hr. Kristian Thulesen Dahl, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg fremføre følgende: Beslutningsforslaget fra SF vil, såfremt det bliver vedtaget, opfordre regeringen til at arbejde for, at EU fordeler flygtninge i Europa efter en nærmere fastlagt model.
Dansk Folkeparti kan ikke støtte den model.
Her kan de folkevalgte politikere træffe deres valg om antal af flygtninge, som de samme politikere herefter må stå til ansvar for ved det kommende valg. Forslaget lægger op til øget integration af flygtninge i f.eks. Danmark.
Dansk Folkeparti har den holdning, at vi også skal deltage i hjælpen til de reelle flygtninge.
Denne hjælp skal være midlertidig, således at flygtningene kan hjemsendes, når der er fred i deres hjemlande, og samtidig bruge deres kræfter til at få deres oprindelige land på fode igen. Som Dansk Folkeparti ofte har fremført, vil Schengenaftalen ganske givet gøre det vanskeligere for Danmark at kontrollere grænsen til Tyskland for fremtidige grænseoverløbere.
Dansk Folkeparti må afvise beslutningsforslaget, idet vi som tidligere fremført ønsker, at det skal være frivilligt for de enkelte lande at afgøre, hvor mange flygtninge hvert enkelt land kan tage sig af på et hvilket som helst givet tidspunkt.
Arne Melchior (CD), 2000-05-16:
En aktiv europæisk flygtningepolitik, et praktisk samarbejde i Europa om at tage sig af de flygtninge, der desværre af og til kastes ud i Europa, har CD talt for her i salen og ude i landet og skrevet om, jeg tror i 15 år, i hvert fald i mere end 10 år.
Det er vi pro, og det vil der givetvis kunne samles 162 stemmer for af de 179 her i salen.
Så dér ligger problemet ikke.
Problemet ligger i, som ministeren og som flere af ordførerne har været inde på, at de fleste af os ønsker at gå
langt længere, end SF ønsker.
Jeg vil ikke som hr. Helge Adam Møller håne SF og da
slet ikke hr. Knud Erik Hansen, der er ordfører for SF i denne sag, for, at han nu er kommet så vidt, at han tager det her initiativ.
Jeg forstår, det ikke er noget, man drømmer om at få vedtaget i indeværende samling, men det er jo altså også fremsat allerede i første halvdel af april, selve dette forslag.
Vi kan støtte ideen, vi støtter intentionen, vi ønsker bare at gå betydelig længere.
Selvfølgelig skal det være et forpligtende overstatsligt samarbejde mellem flest mulige lande og altså minimum mellem alle EU-landene, og det er da også godt på vej, og det forbehold bliver såmænd også nok fjernet, inden EU er færdig med at drøfte, hvordan det skal gøres, og det ser vi frem til, og det vil vi støtte.
Så jeg udtaler min sympati for SF's ordfører, der har det lidt svært, for han vil så gerne.
Der er et tysk udtryk, der hedder »möchte gern, aber konnte nicht«, han ville så gerne, men han kunne ikke rigtig komme igennem med det, og det er nok den situation, vi har her.
Men han mener det godt, det ved vi både fra dette forslag og fra andre forslag fra
hans side.
Så når jeg har kippet med flaget, vil jeg bare slutte med at sige: Det er godt, men det er ikke godt nok.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-05-16:
Vi har valgt at skrive, at EU skal tage initiativ
, fordi vi godt mener, EU kan være en drivkraft i det her.
Men når vi har sagt, at det skal være mellemstatsligt, er det også, fordi der bag det ligger - og det er jo det samme, som det, fru Elisabeth Arnold sagde - at man kigger lidt ud af vinduet, når det kommer til de svære problemer.
Men hvis vi kan lave en mellemstatslig aftale, har vi da en mulighed for, at de lande, der godt vil være med, kan være drivkraft også i EU, uden at vi skal blokere for de lande, der ikke vil være med i første omgang.
Og så kan vi på den måde lægge et indirekte pres på de andre lande og udstille dem.
Men når vi skriver en mellemstatslig aftale, er det jo også, fordi denne her aftale jo ikke kan basere sig alene på de eksisterende EU-lande.
Hvis vi skal have en europæisk aftale, jamen så skal andre lande jo også være med i det.
Det sidste er vi enige i, og baggrunden for forslaget var, at det her skal gøres synligt.
Vi er faktisk bange for, at hvis denne diskrimination foregår uden at blive gjort synlig, uden at den bliver set, ja, så kan vi faktisk lande i en situation, hvor det bliver ganske farligt, og det er faktisk det, vi er på vej til. Jeg synes også, debatten her viser, at vi er på vej til det, for der er mange ting, vi ikke kan sige til hinanden, fordi vi har et samfund, hvor vi diskriminerer.
Så vores ønske er faktisk at gøre det synligt, så det ikke bliver så sprængfarligt, som hr. Tom Behnke også kan frygte.
Margrete Auken (SF), 2000-05-16:
Ja, se nu kunne jeg ikke drømme om at gøre det detaljeret, for det er jo præcis det, vi beder ministeren om at arbejde med.
Det er jo et beslutningsforslag det her og ikke et lovforslag.
Men jeg går da ud fra, at forslagsstillerne mener, at det ikke skal koste det samme at køre 10 km for stærkt som at køre 50 km for stærkt.
Der har vi også en differentiering inden for vores bødetariffer og inden for vores lovgivning i øvrigt, og hvad der skulle være i vejen for at parallelisere den over i det der klippekortsystem begriber jeg simpelt hen ikke.
Men det skal være farligt, før vi vil begynde at kigge på det her.
Det skal ikke være altså alle mulige andre typer forbrydelser end dem, der er til risiko for andre mennesker - og for den sags skyld, ligesom det er med selerne, at ens eget liv og helbred er i fare.
Kim Behnke (FRI), 2000-05-16:
Hr. Heiselberg vil kunne se i forslagets punkt 3, at parkeringsafgifter ikke skal medføre klip, så hvis fru Jensen, eller hvem det nu er, hr. Svend Heiselberg er bekymret for, kommer til at parkere bilen forkert og får en parkeringsbøde, medfører det ikke noget klip.
Venstre har det synspunkt her i dag, at man gerne vil være med til forskellige opstramninger, men man vil ikke være med til det her, og Venstre bliver ved med at bruge sammenligningen med fartfælderne, som Venstre ikke uden grund kalder en pengemaskine for staten.
Men forskellen er jo, at dette forslag ikke resulterer i, at der er nogle, der skal betale mere i bøde.
Der er af Færdselssikkerhedskommissionen fremlagt et glimrende oplæg med over 60 punkter i, og er der overhovedet nogen af de punkter, Venstre kan støtte?
Erik Jacobsen (V), 2000-05-16:
Hr. Kim Behnke spørger, hvad Venstre vil.
Jamen jeg har da helt klart givet udtryk for i min ordførertale, at Venstre meget gerne vil være med til en opstramning af færdselsloven. Vi vil eventuelt gøre det ved inddragelse af kørekortet efter den første grove overtrædelse, og vi vil gøre det ved regulering af bødestørrelserne, og der er andre muligheder, som efter Venstres vurdering vil være mere effektive end et klippekortsystem.
Jacob Buksti (S), 2000-05-16:
Jeg vil understrege, at jeg for knap en måned siden har bedt Færdselsstyrelsen om at overveje mulighederne, og derfor er problemet for mig og regeringen i forbindelse med forslaget, at vi allerede er i gang med overvejelser.
Jeg sagde, at vi må afvente Færdselssikkerhedskommissionens udspil, før der kommer en eventuel udmøntning i lovforslag, så der er ikke noget med, at dette forslag har fået ministeren til at se på noget.
Nej, ministeren har selv fundet ud af at se på det for lang tid siden.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-16:
Jeg har lige to bemærkninger her i anden omgang, og den første er til hr. Svend Heiselberg. Hr. Svend Heiselberg sagde for et øjeblik siden, at han og Venstre synes, det er urimeligt, at man skal miste kørekortet, bare fordi man kører 5 km for hurtigt, og jeg vil godt sige, at her er jeg hundrede procent enig med hr. Svend Heiselberg, men sådan er det jo ikke, og det er der jo heller ingen der foreslår.
Lad mig erindre om, at i øjeblikket skal man på en almindelig landevej, hvor man må køre 80 km/t., op på 137 km/t., altså 57 km/t for stærkt, før kørekortet kommer i fare, og hvis det er på motorvej, skal man have en rimelig stærk bil, for her skal man op på 189 km/t, før kørekortet kommer i fare.
Det er altså en lille smule mere end de 5 km/t, hr. Svend Heiselberg nævnte.
Jeg tror desværre, at hr. Svend Heiselberg
på dette område som i mange færdselsdebatter helt bevidst siger noget, som hr. Svend Heiselberg godt selv ved er urigtigt, for så er det jo så let at få dem, der har en anden holdning, til at fremstå som de rene tåber, og få det til at se ud, som om det store flertal her i Folketinget ville sige, at folk skulle miste deres kørekort, fordi de kørte 5, 10 eller 12 km for hurtigt.
Det er der ingen der har foreslået.
Det er som sagt nogle helt andre tal, der er tale om.
Den anden og sidste ting er: Når Færdselsstyrelsen, hvad jeg håber, nu kommer med et forslag, som vi synes er en god idé, og trafikministeren så engang i efteråret eller vinteren, eller hvornår det nu bliver, fremsætter et lovforslag og det så bliver vedtaget - hvad jeg også håber - kræver det jo, at der skal nedsættes et eller andet lille sekretariat, som skal registrere pointene, og den umiddelbare og naturlige reaktion vil jo være at sige: Vi placerer de otte-ti personer og deres pc'er hos Rigspolitichefen eller i Færdselsstyrelsen.
Men, men, men - for 3 timer siden debatterede vi i et par timer landdistriktsredegørelsen og diskuterede, hvad vi nu kan gøre for de små samfund og landdistrikterne for at styrke udviklingen, og jeg vil godt sige til ministeren: Tænk nu på, at hvis det ender med et lovforslag, kan de otte-ti mennesker og deres leder med deres pc'er og deres moderne teknik faktisk sidde akkurat lige så godt nede i Holeby på Lolland som i København!
Så siger ministeren måske, at det er hans egen valgkreds, men o.k., så kan de sidde i Tranebjerg på Samsø.
Her er jeg ikke valgt, men her har man også brug for at få otte-ti moderne arbejdspladser.
Mit forslag er altså: Prøv at placere dem et eller andet sted ude i landet, hvad enten det er i Holeby eller Tranebjerg eller et andet sted, hvor man har brug for moderne arbejdspladser!
Her vil de kunne lave et lige så godt arbejde, som de kan gøre her i København.
Svend Heiselberg (V), 2000-05-16:
Jeg kan høre på formanden, at jeg ikke skal bede om ordet mere.
Jeg vil gerne sige til hr. Helge Adam Møller, at det er jo ukorrekt, når hr. Helge Adam Møller ligesom forsøger at give udseende af, at det ikke betyder så meget, at man kører 5 km for stærkt.
Hvis det er sådan, at man i dag kører 5 km for stærkt og bliver taget i den automatiske overvågning, får man en bøde, og den dag hr. Helge Adam Møller får indført klippekortsystemet, kan det være, at det lige akkurat er det sidste klip, man skal have, før man mister kørekortet.
Hvis det er sådan, at man glemmer at tage sikkerhedsselen på eller parkerer forkert, kan man også miste kørekortet.
Så jeg tror, bilisterne vil føle, at de nu bliver udsat for en helt urimelig hetz her fra Folketinget, og det er urimeligt. Så siger man: Jamen se på forholdene i Tyskland!
Jamen i Tyskland er der jo fri hastighed i det meste af landet, og ellers er der differentierede hastigheder, og de ting skal vi jo se i sammenhæng med, at vi herhjemme bliver ved med at gennemføre den ene restriktive ordning efter den anden over for bilisterne.
Det er helt urimeligt.
Helge Adam Møller (KF), 2000-05-16:
Hr. Svend Heiselberg fortsætter med sin kolossale uvidenhed, eller også er det bevidst fordrejning.
Dette forslag omfatter netop ikke parkeringsbøder.
Der står jo klart og tydeligt, at parkeringsforseelser under ingen omstændigheder skal give nogen som helst klip, og det fremhævede jeg også i min ordførertale.
Så siger hr. Svend Heiselberg, at hvis man bliver registreret af de automatiske overvågningskameraer, som faktisk intet har med dette forslag at gøre, kan man få en bøde for at køre 5 km for stærkt.
Nej, det kan man ikke!
Så man skal køre mindst 59 km/t, før der falder noget bødeforelæg, altså mindst 9 km for hurtigt, ikke 5 km, som hr. Heiselberg siger.
Det har hr. Heiselberg fået at vide fem, seks eller syv gange, men alligevel bliver han fra denne talerstol bevidst ved med at bilde befolkningen noget ind, som han selv godt ved ikke passer.
Det er for dårligt!
Svend Heiselberg (V), 2000-05-16:
Jeg vil gerne sige til hr. Kim Behnke
, at vi i Venstre ikke er uenige i, at der skal ske en opstramning, og at der også skal ske ændringer i færdselssikkerhedsloven.
Men vi deler ikke den opfattelse, som hr. Kim Behnke giver udtryk for, altså at bare man indfører et klippekort, kan man forbedre færdselssikkerheden.
Det tror vi ikke man kan, og vi har den opfattelse, at de motorbøller, som ikke vil respektere færdselsloven, skal frakendes kørekortet, og at politiet skal ud, så det bliver synligt.
Jeg må også sige, at efterhånden som vi får flere og flere af de pengemaskiner, som jeg vil kalde den automatiske overvågning, stillet op rundtomkring i landet, er der flere og flere, der uforskyldt kommer til at køre 5 km for stærkt og dermed risikerer at miste kørekortet.
Fru Jensen og andre kan både ved at køre 5 km for stærkt, glemme at spænde sikkerhedsselen og parkere forkert osv. risikere at miste kørekortet, hvis dette klippekortsystem indføres.
Det er et tåbeligt system.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-05-16:
Vi er i Venstre godt tilfredse med, at det er lykkedes at få regeringspartierne med i denne reform af forretningsordenen.
Hr. Jan Petersen har jo fuldstændig ret i, at det her løser ikke alle problemer - det er der heller ingen der påstår - men det er et led i den omfattende reform, som nu er foretaget over nogle sæsoner i Udvalget for Forretningsordenen, og som har manifesteret sig i ændringer i selve forretningsordenen.
Vi kom jo med mange gode hensigtserklæringer sidste år, vil jeg sige til hr. Jan Petersen, og det har hjulpet noget, også på regeringen.
Men det er jo ikke tilstrækkeligt, og det, der specielt er ønsket med SF's forslag, og som er Venstres ønske, er, at der bliver bedre tid til behandling af lovforslag som følge af finanslovforhandlingerne.
Endelig kan jeg sige til regeringen, at det er jo ikke en naturlov, at al følgelovgivning absolut skal træde i kraft den 1. januar.
Det giver også finanslovpartierne en anledning
til at tænke sig om: Er det overhovedet nødvendigt at haste en lovgivning igennem inden jul?
Jes Lunde (SF), 2000-05-16:
Jeg skal selvfølgelig først og fremmest sige tak, fordi der er udsigt til, at SF's beslutningsforslag bliver vedtaget lige om lidt.
Den køreplan, der er lagt frem af Udvalget for Forretningsordenen, passer til gengæld.
Så er det jo nemt for finansministeren at se, hvad han skal køre efter, hvis han ikke ønsker at komme ud i problemer. Det er vigtigt, at Folketinget har ordentlig tid til at behandle sine love, og derfor er 30-dages-fristen fra fremsættelse til vedtagelse relevant.
Og hvis finansministeren ikke vil risikere nogen som helst problemer, må han bare sørge for at afslutte finanslovforhandlingerne betids, og vi vil i SF til gengæld give tilsagn om, at det vil vi meget gerne medvirke til.
Arne Melchior (CD), 2000-05-16:
Som det fremgår af betænkningen, stemmer også CD for dette ændringsforslag til forretningsordenen, og SF skal da have ros for det.
Vi mener, at 98 pct. af lovforslagene såmænd dvæler længe nok i udvalgene, og derfor er denne sammenhobning af anden- og tredjebehandlinger ved juletid og ved samlingens slutning ikke så sensationel og ikke så farlig, som nogle vil gøre det til, når de kun går den statistiske vej.
Jeg vil bare gerne benytte lejligheden til at minde om, at forslaget jo kun gælder lovforslag og ikke beslutningsforslag.
Dem er der ikke nye restriktioner for eller nye krav til varigheden af.
Jeg skal gøre opmærksom på, at allerede sidst på dagen i dag, eller hvornår det nu bliver, har SF et beslutningsforslag; jeg sigter til B 149.
Det hedder forslag
til folketingsbeslutning om et klagenævn for etnisk diskrimination, og det skal altså teoretisk kunne vedtages på kortere tid.
Men hvem siger, at det skal være et nævn?
Det kunne være, at det skulle være en ombudsmand eller en anden institution.
Når man så beslutter, når Folketinget eventuelt beslutter, at der skal nedsættes et nævn, ja, så er det regeringens pligt at komme med et lovforslag, der nedsætter et nævn.
Og derfor vil jeg altså sige, at hvis der er behov for at en give længere frist, længere bearbejdelsestid, til lovforslag, så burde det egentlig også have omfattet beslutningsforslag.
Men nu kan vi jo se, hvordan det udvikler sig med lovforslagenes behandlingstid, og så kan vi se, om der senere er behov for at udvide det også til B-forslagene.
Jes Lunde (SF), 2000-05-16:
Tak til hr. Melchior for bemærkningerne!
Det er rigtigt, at vores beslutningsforslag ikke ændrer hele verden.
Det er jeg fuldstændig med på.
Der skal mange andre ting til, for at vi får en ordentlig lovkvalitet.
Der skal være et godt og solidt stykke arbejde i folketingsudvalgene, hvor man holder ministeren til ilden, sørger for at få svarene ind i ordentlig tid, får tid til at tænke sig om i udvalgene.
Men alligevel synes vi i SF og åbenbart også i hele Folketinget så, at det er vigtigt at have en formel regel, som sikrer, når vi behandler love, som jo er den komplicerede del af vores beslutningsproces herinde, at man da er sikker på, at der er mindst 30 dage.
Det handler simpelt hen om, at omverdenen også, deputationer, organisationer, folk uden for huset, kan nå at se, hvad det er, vi arbejder med, og kan nå at forholde sig til det, kan nå at gøre indsigelse, hvis vi er på vej ud i noget, der er uhensigtsmæssigt, og som i virkeligheden ikke var tilsigtet.
Vi undgår noget lovsjusk, er jeg sikker på, ved at vedtage den her regel.
Det er altså en regel, som alligevel ville have haft effekt i kølvandet på sidste års finanslovforlig og også nogle gange i forløbet op til grundlovsdag.
Så er det rigtigt, at reglen ikke gælder beslutningsforslag.
Det er tildels, fordi de ikke er så komplicerede.
Det er jo tit, at partier vælger at fremsætte beslutningsforslag, hvor de bare ønsker en førstebehandling, en debat, og hvor forslaget så bagefter ligger i folketingsudvalget, så man kan stille spørgsmål osv. Så det er ikke en sag, vi ønsker til afstemning på kort tid.
Frank Aaen (EL), 2000-05-16:
Der står i betænkningen, at vi vil redegøre for vores holdning ved andenbehandlingen, og det skal jeg hermed gøre.
Vi mener ikke, der er grund til at opdele forslaget.
Skulle det blive opdelt, vil vi stemme for begge dele af det.
Jeg vil da godt sige, nu jeg har ordet, at det da er meget interessant, at højresiden gør en enorm indsats for at få forhindret, at det med denne lov vedtages, at man kan gøre en særlig indsats for at skabe job til folk med nedsat arbejdsevne.
Når man hører alle de flotte tirader, højrefløjen normalt kommer med, så har vi altså her et forslag, der siger: Vi gør noget.
Vi giver noget hjælp til de virksomheder, som gør noget for at oprette arbejdspladser til dem, der ellers ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
Straks synes man derovrefra, at forslaget skal deles op, så man kan stemme imod lige præcis den del.
Det synes jeg er meget interessant.
Ole Sohn (SF), 2000-05-16:
Også SF har meddelt, at vi vil tilkendegive vores indstilling til lovforslaget her ved anden behandling, og jeg har den opfattelse, at der ikke er behov for at opdele lovforslaget.
Her hen imod afslutningen af folketingsåret vil jeg dog gerne vise mit milde sind og derfor stemme for ændringsforslaget om at opdele det for at imødekomme bl.a. CD's ønske, men tilkendegiver samtidig, at vi stemmer for begge dele, altså for hele lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2000-05-16:
Jeg vil gerne kvittere for de pæne ord fra hr. Ole Sohn og
også fra regeringen og sige, at vi støtter delingen, og at vi stemmer for forslag A og imod forslag B.
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-05-16:
Det giver lejlighed
til en gang imellem at demonstrere, at der er meget forskel på os i det her Ting.
Nogle siger en gang imellem, at vi er næsten ens.
Til hr. Søren Kolstrup: Det at lægge op til at redde landet er det, jeg kalder religiøst-ideologisk-økologisk kratluskeri.
Det er hyggeligt, og det er godt, og det er i orden, men det kan bare ikke løfte.
For så vidt er vi enige om, at der skal noget til, der rykker, men der skal også skillinger til, der skal også omlægninger til, der gør, at man rent faktisk kan leve af det, for alle de der forslag kan vi altså ikke finansiere velfærdssamfundet med, for der skal altså også indtjening til.
Vi skal finde balancen i det her, og hr. Søren Kolstrup skal altså en gang imellem - hvis man skal finansiere velfærdssamfundet - være med til at se lidt bredere og lidt længere.
Vi kan altså ikke nøjes med det der småpjatteri.
Og så vil jeg gerne lige til slut høre, om også hr. Søren Kolstrup vil være med til at kigge fordomsfrit på finansieringen af kommunerne og de skæve virkninger af bloktilskuddene.
Jan Petersen (S), 2000-05-16:
Vi mener, det er væsentligt, at Folketinget selvfølgelig har den fornødne tid til at behandle lovforslag.
Men det er ikke nødvendigvis tidsfrister, der alene sikrer kvaliteten i lovgivningen.
Der er så mange andre faktorer, herunder vores egen indsats som folketingsmedlemmer.
Vi har noteret os, at det af betænkningen fremgår, at finanslovforhandlingerne forventes afsluttet primo november, og vi er også bekendt med, at finansministeren agter at afslutte forhandlingerne den 13. november, for så vidt angår de finanslovforhandlinger, som skal foregå i næste samling, altså i efteråret.
Vi noterer os desuden, at det bør være sådan, at den tidsfrist på 30 dage, der så opereres med, kan lade sig gøre, og derfor skal jeg ikke lade det være usagt i salen, at det kunne give visse problemer med den køreplan, der er forelagt.
Det har vi så mulighed for at løse enten via dispensationer eller ved, at vi så i givet fald også er nødt til at mødes mellem jul og nytår.