Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Enhedslisten er selvfølgelig positiv over for den del af det her lovforslag, som skal forhindre skattespekulation, hvor multinationale selskaber frit kan udføre udbytter fra deres danske datterselskaber i form af renter, der kan fratrækkes i indkomsten i Danmark og beskattes lempeligere i andre lande, ja, som vi lige har set i en konkret afgørelse, helt slippe for beskatning i nogle tilfælde.
Som bekendt slipper mange multinationale selskaber alt for billigt i skat, som det er i dag.
Vi støtter selvfølgelig de lovforslag, som begrænser de multinationale selskabers samfundsskadelige transaktioner.
Det er endnu en gang EU, denne gang EF-Domstolen, der pålægger Danmark bureaukratiske byrder og besværlig lovgivning.
En anden del af lovforslaget har også rod i en EU-vedtagelse: spørgsmålet om indberetning af renteindtægter for opsparing, der er placeret i udlandet, typisk i et skattelyland.
Der er tale om et lille fremskridt i kampen mod skattelylandene, men det er fortsat for slapt over for de lande, der insisterer på at fungere som skattely for personer og selskaber, der ønsker at snyde i skat.
Der er tale om en urimelig overgangsordning i forhold til Belgien, Østrig og Luxembourg, der betyder, at vi skal give 100 pct. modregning i den danske skat, selv om vi kun modtager 75 pct. af den skat, der er opkrævet i de pågældende lande.
Det giver som omtalt side 26 i bemærkningerne tab i forhold til dem, der hidtil ærligt har selvangivet deres renteindtægter fra de pågældende lande.
Så skal jeg sige til regeringen, at selv om vi støtter de dele af lovforslaget, der retter sig mod de multinationale selskaber og forbedrer mulighederne for at beskatte renteindtægter fra udlandet, så vil vi ikke uden videre stemme for det samlede lovforslag på grund af de lempelser, der samtidig gennemføres.
Vi forstår godt argumentet om at mindske det administrative bøvl for mindre virksomheder, ikke mindst her, hvor de pålægges en fuldstændig unødvendig byrde på grund af EU, men lempelserne kommer måske også til at åbne nye huller for multinationale selskabers skattespekulation.
Det her er et meget teknisk forslag, og det er svært at gennemskue alle konsekvenser af det, men helt generelt skal jeg sige, at der alt for ofte i bemærkningerne står, at regelændringerne betyder skattelettelser for de virksomheder, regelændringerne vedrører, og det kan vi selvsagt i Enhedslisten ikke støtte.
Der er dog ét sted, den her regelændring betyder en stramning, og det er over for de danske selskaber, der er omfattet af kulbrintebeskatningen.
Jeg har stillet et spørgsmål til Venstres og Konservatives ordførere.
Jeg fik et svar fra Konservatives - det vil jeg vende tilbage til - men jeg fik ikke noget svar fra Venstres.
Det omfatter de selskaber, som er underlagt kulbrintebeskatning, og som har stor gæld til et andet koncernforbundet dansk selskab.
Det lyder jo interessant, for det lyder grangivelig, som om der er et skattehul her, der nu lukkes.
Jeg skal spørge ministeren, om ministeren er enig i, at der er tale om et skattehul, og jeg skal spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, hvad den konservative ordfører berettede, nemlig at det er et hul, der lukkes, og at det ikke har været taget i anvendelse, at det ikke har kostet den danske stat noget, fordi firmaerne, som har været underlagt kulbrintebeskatning, har kunnet udnytte de store fradrag og på den måde ikke har været underlagt den høje beskatning på kulbrinten.
Jeg skal altså bede ministeren fra denne talerstol be- eller afkræfte, at det har kostet den danske stat penge, at man ikke har taget initiativ til at fjerne det her skattehul lidt tidligere end i dag.