runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rune Lund (EL), 2005-03-02:
Denne sag er jo et eksempel på, hvordan man kan ligge på maven for EU.
Vi har jo egentlig nogle ganske udmærkede regler i det her land i øjeblikket.
Vi har nogle regler om, at det kun er staten, der må eje mere end 10 pct. af aktierne.
Vi har nogle regler om, at Trafikministeriet har nogle særlige beføjelser i forhold til at kunne gå ind og bestemme, hvad der foregår i lufthavnen ude i Kastrup.
Dem er man egentlig meget tilfreds med, men så kommer Kommissionen og siger: Det må I ikke, det er forbudt, det skal I lade være med; I skal gøre noget helt andet.
Og så lægger man sig på maven og siger: O.k., vi gør, som EU siger.
Det vil vi ikke være med til i Enhedslisten.
Vi synes faktisk, at reglerne er ret gode, sådan som de er nu.
Vi synes, at de skal bevares, og vi synes i hvert fald ikke, at de skal laves om, bare fordi EU kommer og siger, at vi skal gøre det.
Så vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger her.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-03-02:
Det er som sagt et forslag, vi har behandlet tidligere, og fra SF's side er vi helt med på, at man følger loven og selskabsretten og indretter sig derefter.
Man kan sige, at hvis man lige kigger på forløbet, er det jo ikke så smukt.
Der er nu sat nogle bestemmelser ind, som gør, at ministeren kan ekspropriere på et tidspunkt, og det kan selvfølgelig være relevant for en så central trafikinstitution, men det gør nok, at vi i den sidste ende må undlade at stemme for forslaget – ikke fordi vi ikke vil følge EU-dommene i dette tilfælde, men fordi forløbet ikke har været det smukkeste i denne verden.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-02:
Jeg har ikke meget at føje til de ting, der er blevet sagt af de andre ordførere, og vi har jo også haft drøftelsen tidligere.
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig forslaget.
Henriette Kjær (KF), 2005-03-02:
Lovforslaget var ved at blive vedtaget lige før valget, men vi nåede det ikke, og det må vi jo så få has på nu.
Det er et nødvendigt forslag, der skal sikre, at den danske lovgivning er i overensstemmelse med EU-retten, hvor der var et par hjørner, især vedrørende ejerskabsbegrænsningen.
Det er også ganske udmærket at få præciseret rammerne for transportministerens myndighedsudøvelse, og selvfølgelig er det vigtigt, at ministeren ikke får udvidet sine beføjelser; de bliver blot præciseret.
I Det Konservative Folkeparti kan vi støtte forslaget.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Her er vi tilbage ved spørgsmålet omkring visumregler.
Man har mulighed for at få et 3-måneders-Schengenvisum til ophold i Danmark og det øvrige Schengenområde.
Og med hensyn til det med fødsel, må jeg sige, at det dog trods alt er noget af det, som man kan forudse hvornår ligger, og derfor har man også som visumansøger alle muligheder for at planlægge sit visumophold samtidig med fødslen.
Martin Lidegaard (RV), 2005-03-02:
Der er jo ved at udvikle sig en rigtig dejlig stemning hernede i Folketingssalen, og jeg synes, at også De Konservatives nye trafikordfører skal have lejlighed til at tilslutte sig det alternative flertal, som begynder at tegne sig, når vi skal i gang med finanslovforhandlingerne for næste år, for at hæve servicen på de steder, hvor det kan føre til forringelser ude i kommunerne med den nye struktur.
Derfor synes jeg bare, at fru Henriette Kjær skulle have lejlighed til at tilkendegive, at også De Konservative er klar til at kigge på serviceforbedringer for den meget store gruppe mennesker, som det her kommer til at omhandle.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-02:
Jeg har jo nok fået formuleret mig lidt kluntet, for det, jeg egentlig spurgte om, var, om ministeren, den liberale integrationsminister, mener, at det er rimeligt, at en herboende borger kan have sin mand med til fødslen.
Det var sådan set bare det, spørgsmålet gik på, ikke en almindelig retfærdiggørelse af regeringens politik på det her område.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Jeg vil meget gerne kalde mig liberal, og jeg er også medlem af Venstre, Danmarks Liberale Parti, men det er dog trods alt ikke Venstres politik, at vi i princippet er imod visumregler.
Med hensyn til at der er nogle regler for indrejse i andre lande: Der tror jeg, at hr. Morten Østergaard skal gå et helt andet sted hen.
Vi har nogle regler for indrejse i Danmark, og de skal overholdes.
Vi har været nødt til, da VK-regeringen trådte til i 2001, at lave en række stramninger på udlændingeområdet.
Det har simpelt hen været nødvendigt, fordi vi i en række år ikke har haft styr på udlændingepolitikken og integrationspolitikken i Danmark.
Den er der nu kommet styr på, så vi har overskud til at sikre, at de udlændinge, der så er i Danmark, også får et ordentligt fodfæste i Danmark.
Det synes jeg er en rigtig god og liberal politik.
Bertel Haarder (V), 2005-03-02:
Højskolernes problemer med udenlandske, især kinesiske, studerende illustrerer, at der i den moderne verden er et pres fra unge og deres familier, som gerne vil have en uddannelse i Vesten.
Dette pres kan føre til noget godt til gavn for begge parter, men det kan også blive et problem, sådan som det er blevet på visse uddannelsessteder og på folkehøjskolerne.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Det første spørgsmål her er affødt af en konkret visumsag, som har været omtalt i tre artikler i Politiken, som fru Elsebeth Gerner Nielsen også henviser til i bemærkningerne til sit spørgsmål.
Jeg har læst artiklerne i Politiken.
Jeg mener ikke, at det her ville være rigtigt at omtale enkelthederne i den konkrete sag i Folketingssalen, men jeg vil meget gerne mere generelt redegøre for praksis på området.
Med hensyn til den konkrete sag agter jeg at oversende en fortrolig redegørelse til Folketingets Integrationsudvalg, hvilket er en helt normal fremgangsmåde i den her sammenhæng.
Regeringens visumpolitik er udmøntet i den ændring af udlændingeloven, der blev vedtaget den 2. juni 2004, og som trådte i kraft den 1. oktober 2004.
Reglerne afspejler, at Danmark deltager i Schengensamarbejdet.
Visum udstedes derfor som udgangspunkt til indrejse i alle Schengenlandene og ikke kun til indrejse i f.eks. Danmark.
Det følger af Schengenreglerne, at visum maksimalt kan gives til ophold i Schengenområdet i 3 måneder inden for en halvårsperiode.
Dette princip afspejles i højere grad i de nye regler end i de tidligere regler.
Hertil kommer så, at visumpraksis skal ses i sammenhæng med reglerne om opholdstilladelse i Danmark.
En udlænding, der ikke opfylder betingelserne for at opnå opholdstilladelse i landet, skal derfor ikke via visumreglerne kunne opnå et længerevarende ophold i landet.
De nye visumregler indebærer bl.a., at flere udlændinge kan få visum til Danmark.
Derfor kan forældrene også planlægge et visumophold efter fødselsterminen.
Ansøgere af alle nationaliteter kan som udgangspunkt få et 3-måneders-visum for at besøge en herboende ægtefælle.
Forældrene kan således planlægge besøget i Danmark, sådan at de har tid sammen så vel før som efter fødslen.
Ansøgere af alle nationaliteter kan få deres ophold i Danmark forlænget f.eks. i tilfælde af alvorlig sygdom hos dem selv eller den herboende reference, altså den person, som man har fået visum til at komme til landet til, eller i tilfælde af dødsfald.
Det kræves dog, at der er tale om omstændigheder, der ikke forelå på tidspunktet for visumudstedelsen, og at formålet med opholdet ikke ændres.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
»Er det også ministerens opfattelse, at en fødsel ikke er af en sådan karakter, at den kan begrunde et visum til barnets udenlandske far?«
Skriftlig begrundelse
Underdirektøren i Udlændingestyrelsen forklarer den 20. februar 2005 i Politiken, at »en fødsel er ganske vist en stor begivenhed i enhver familie, men ikke grund nok til at forlænge et visum«.
Spørgeren ønsker at vide, om integrationsministeren deler denne opfattelse.
Søren Gade (V), 2005-03-02:
I forbindelse med forliget har man kigget på de faciliteter, der er.
Jeg har på et tidligere tidspunkt skullet stå hernede i Folketingssalen og diskutere med en af hr. Bjarne Laustsens partifæller, hvorfor man nu skulle flytte Søværnets Sergent- og Reserveofficersskole til det nordjyske.
Der var der altså uenighed blandt hr. Bjarne Laustsens partifæller om det rigtige i nu at flytte den til Nordjylland.
Jeg tror ikke, at hr. Bjarne Laustsen har noget imod, at vi flytter en del arbejdspladser til Nordjylland, men så er hr. Bjarne Laustsen altså nødt til også at acceptere, at nogle af de stillinger og nogle af de funktioner, der i dag ligger i Nordjylland, bliver flyttet væk fra Nordjylland til andre steder.
Det er jo ikke noget, vi har siddet og raflet om, hverken ovre i ministeriet eller i forligskredsen, men der ligger rent faktisk faglige og saglige begrundelser for de flytninger, der vil blive foretaget.
Og jeg skal give hr. Bjarne Laustsen det tilsagn, at de spørgsmål, som hr. Bjarne Laustsen måtte have af økonomisk karakter omkring flytninger, kan hr. Bjarne Laustsen bare stille.
Jeg skal gerne svare på dem, og så vil jeg bede hr. Bjarne Laustsen også udnytte den mulighed, der er, rent faktisk også at tale med de af hans partimedlemmer, som sådan set har været med til at vedgå sig det forsvarsforlig og træffe de beslutninger, som forsvaret nu arbejder efter frem mod 2009.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-02:
Jeg tror inderligt, at forsvarsministeren er enig i, at det er beklageligt med hver eneste, der på baggrund af sit job må flytte fra en landsdel.
Der kan nogle gange være en god begrundelse for det, og det ville der også være, hvis man flyttede dem f.eks. til Frederikshavn, hvor man har investeret i faciliteterne.
Det er derfor, jeg spørger: Kan vi så ikke få at vide, hvad det eventuelt ville koste at bibeholde det i Frederikshavn frem for at flytte det til Korsør, hvor man ingenting har i dag?
Det er jo det, der er problematisk.
At man så har indgået et forlig, det accepterer jeg.
Men det virker ikke logisk at lave det største flyttecirkus i forsvarets historie og flytte nogle folk fra HMAK.
Det kunne være udmærket at lave nogle virtuelle arbejdspladser og samle ledelsen, men masser af de ting, som forsvaret selv har foreslået, f.eks. Pentagonløsningen, kunne ikke blive til noget.
Det kunne heller ikke blive til noget at flytte Forsvarskommandoen, hvor HMAK skulle flyttes til Vedbæk.
En masse af de forudsætninger, som er stillet op, er blevet brudt.
Jeg har også hørt, at det vil koste 160 mio. kr. mere at flytte HMAK, end man havde regnet med.
Uanset at vi har et forlig, så tror jeg også, at forsvarsministeren vil forholde sig konkret til sådan nogle kritikpunkter.
Søren Gade (V), 2005-03-02:
Jeg er jo en lille smule overrasket over at høre hr. Bjarne Laustsen.
Man skulle ikke tro, at hr. Bjarne Laustsen tilhørte et parti, som med stor ildhu og entusiasme har deltaget i forsvarsforligsforhandlingerne og sådan set været med til at indgå det forsvarsforlig, som forsvaret i øjeblikket arbejdet under.
Det er således, at der i forligsforhandlingerne har været enighed om, at man skulle tilgodese det, man herovre fra København kan kalde udkantsområderne, det vil sige, at vi flytter statslige arbejdspladser ud.
Det har vi gjort også til Nordjylland.
Vi må også se, at med det uændrede budget, som forsvaret skal arbejde under, bliver vi nødt til at rokere rundt i forsvaret.
Vi bliver nødt til at skabe et økonomisk råderum, som gør, at vi kan opfylde de mål, vi har sat os, nemlig udsendelsen af 2.000 soldater.
Det gør altså, at stabs- og støttestrukturen som udgangspunkt vil være mindre i 2009, og det er det, der gør, at man har flyttet så mange arbejdspladser op til Nordjylland med udgangen af 2009, så omkring 50 pct. af den samlede stabs- og støttestruktur vil ligge i Nordjyllands Amt, ligesom der vil være op til 500 nye arbejdspladser.
Her er jeg nødt til at sige til hr. Bjarne Laustsen: Ja, det er beklageligt for de mennesker, det rammer, at der er syv mennesker, der skal flytte fra Frederikshavn til Korsør.
Bl.a. har vi en operation, der går på, at man flytter Hærens Materielkommando fra Hjørring til Københavnsområdet, samtidig med at vi flytter nogle folk den anden vej.
Det er altså en af konsekvenserne af det forlig, som er lavet, og som er indgået med bl.a. Socialdemokraterne.
Derfor vil jeg da bede hr. Bjarne Laustsen tage det op i forligskredsen, hvis hr. Bjarne Laustsen ikke mener, at det forlig, som andre i partiet har indgået ...
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-02:
Jeg vil godt takke for svaret, men jeg forstår det simpelt hen ikke.
En ting er, at vi har et forlig, noget andet er, at jobbene siver lige så stille væk fra Nordjylland.
Det gjorde de også i sidste periode, og derfor er det væsentligt, selv om det måske kun drejer sig om syv job, at holde fast i hvert eneste af dem.
Under valgkampen sagde statsministeren, at nu skal I beskæftige jer med det, I er gode til i Nordjylland, og det er turisme.
Derfor skal I heller ikke have noget lægestudium eller noget andet.
Så kan jeg bare ikke forstå, at forsvarsministeren så følger op der og sørger for, at der bliver fjernet nogle job.
Man har netop i valgkampen på baggrund af lukningen af svineslagteriet i Hjørring osv. lovet os, at man ville tilgodese den nordjyske landsdel.
Det er rigtigt, og vi har noteret os, at der også kommer flere job, men det, man laver her, er det største flyttecirkus, man nogen sinde har lavet i forsvarets historie.
Så mangler jeg at få forklaret, hvorfor det egentlig ikke kan lade sig gøre i Frederikshavn, når nu man har etablissementet deroppe.
Jeg vil også gerne se en økonomisk redegørelse for, at det skulle være billigere og mere fornuftigt at flytte folk fra Jylland til Korsør, når de nu alle sammen i dag er ansat i Jylland.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Vi støder tit på den her problemstilling om grænser.
Jeg kunne næsten have lyst til – selv om jeg ikke får lov – at stille spørgsmålet tilbage til fru Elsebeth Gerner Nielsen.
Når vi her i Folketinget beslutter, hvornår en lov træder i kraft, er det det tidspunkt, loven træder i kraft på.
Det er faktisk sådan, at man har sagt, at for de ansøgninger om visum, som er indgivet efter den 1. oktober, hvor de nye regler er trådt i kraft og faktisk så også har været kendt et stykke tid, er det altså de nye regler, der gælder.
Men der er faktisk også fastholdt den praksis, at der, hvis man har indgivet en ansøgning før den 1. oktober, men nu søger om forlængelse efter den 1. oktober, gås efter de gamle regler.
Men vi har været nødt til at sætte en grænse, og den er altså naturlig at sætte der, hvor loven træder i kraft.
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-02:
Jeg har tilladt mig også at give en skriftlig begrundelse for spørgsmålet, for ud over gode nordjyske arbejdspladser drejer det sig specifikt om de kort, som man udarbejder ved forsvaret.
Der er i dag stillinger, en seks stykker, i Frederikshavn.
Der er mig bekendt fire i Hjørring, og et par stykker i Karup vedrørende flyvevåbnet.
Jeg har så forstået på en udmelding fra forsvaret, at man nu ønsker at flytte de job, de gode job, til Korsør.
Det er en aktivitet, man ikke har i forvejen, og tidligere har det været sådan, at man ikke havde dubletter af nogen af de her forskellige funktioner, men de skulle samles i enheder.
Det kan sådan set være meget godt, men det, jeg ikke forstår, er, hvorfor jobbene skal flyttes fra Nordjylland til Korsør.
Det hænger selvfølgelig også sammen med, at regeringen var ude at give alverdens løfter i forbindelse med sidste folketingsvalg, og alt imens man sidder og taler om det, ser det altså ud til, at man vil flytte de gode nordjyske arbejdspladser.
»Vil ministeren stoppe udflytningen af gode nordjyske arbejdspladser ved forsvaret i Nordjylland?«
Skriftlig begrundelse
Det drejer sig om arbejdspladser ved søkortarkivet i Frederikshavn Havn og hærkort i Hjørring samt et par arbejdspladser ved flyvevåbnet i Karup.
Under valgkampen kom det frem, at forsvaret ønsker disse arbejdspladser overført til Korsør.
Det lyder totalt ulogisk, da ingen af disse funktioner findes i Korsør i dag.
Det vil være misbrug af skatteborgernes penge, da der lige er etableret et nyt kontor i Frederikshavn til søkortarkivet.
Det ville derfor være naturligt, at alle aktiviteterne fortsat er koncentreret på flådestationen i Frederikshavn.
Det er misbrug af skatteydernes penge, da man for kort tid siden har etableret et nyt søkortarkiv på flådestationen i Frederikshavn.
Frank Aaen (EL), 2005-03-02:
»Mener ministeren, at det er op til Nationalbanken selv at bestemme, hvilke funktioner Nationalbanken skal udføre, og mener ministeren, at der er noget principielt, der forhindrer Nationalbanken i at stå for infrastrukturen i elektronisk pengeformidling?«
»Hvorfor mener ministeren, at bankerne, der sidste år tjente ca. 26 mia. kr., skal have endnu en gebyrmulighed?«
Bjarne Laustsen (S), 2005-03-02:
Jeg kan forstå på forsvarsministeren, at det er en ren tilståelsessag.
Selv om vi har sagt, der kommer så og så mange flere job, benytter man sig alligevel her først på året af at fjerne nogle job.
Ud over det ligger der en nednormering i forhold til de funktioner, der ligger på de forskellige søkortarkiver og hærens og flyvevåbnets arkiv.
Det, jeg bare mangler at få at vide af forsvarsministeren, er, hvorfor man flytter de job.
Jeg vil også gerne bede forsvarsministeren om at bekræfte, at det ikke har været en del af forliget.
Det har ikke været nævnt for nogen, at man overvejede at flytte f.eks. søkortarkivet.
Skulle vi endelig komme med en indrømmelse, kan det meget vel være, at forsvarsministeren kan have ret i, at det er en god idé at samle det, men hvorfor så ikke samle det i Frederikshavn, hvor man sidste år har brugt 4,5 mio. kr. på at istandsætte en bygning?
Hvis man vil samle alle funktionerne – de kan være der – så forstår jeg simpelt hen ikke, hvis man kommer til den konklusion, at det er fornuftigt nok at samle det, hvorfor det så lige skal være i Korsør.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
Jeg kan godt forstå, at det er nødvendigt at holde fast i regler, hvis det er sådan, at man kan sige, at staten har en klar interesse i at holde fast i reglerne.
Med andre ord: Mener ministeren ikke, at der trods alt er en modsætning mellem den smerte, man pålægger det enkelte par her, og så den interesse, staten kunne have i, at lovgivningen bare overholdes næsten uanset hvad?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Jeg er nødt til at fastholde
, at når Folketinget vedtager en lov med nogle rammer for, hvad der skal gælde for, hvornår man kan få visum og i den her sammenhæng også i forbindelse med nogle internationale forpligtelser – vi vil meget gerne være med i Schengensamarbejdet, og det giver også nogle forpligtelser den anden vej – betyder det ikke, at vi så giver en masse forlængelser.
Der er altså sat nogle rammer for, hvornår vi kan give en forlængelse af visum, og der skal være nogle særlige omstændigheder, der gør sig gældende; nogle omstændigheder, som man ikke var klar over ville komme til stede, da man søgte det første visum.
Det er altså de rammer, som er fastsat i loven, og som vi også forpligter os på med hensyn til Schengensamarbejdet.
Dem mener jeg som minister at vi er nødt til at holde os inden for.
Morten Østergaard (RV), 2005-03-02:
Jeg synes, det er interessant her at få afprøvet den nye integrationsministers liberale ideologiske grundsyn, og det er derfor, jeg vender tilbage til det, som også blev taget op under det tidligere spørgsmål.
Jeg tror, vi kan være enige om, at grundtanken i liberalismen er, at det enkelte menneskes frihed og rettigheder ikke må begrænses, når blot det ikke strider mod andre borgeres ret til frihed, og der synes jeg så stadig væk, det må være relevant at få afklaret her i dag, om den liberale integrationsminister kan forklare, hvordan lige præcis den her type afgørelser harmonerer med det her liberale grundsyn.
Er det liberalt, at en herboende borger ikke selv må bestemme, om hun vil have sin mand med til fødslen, eller er det ikke liberalt?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Visumreglerne er beregnet på kortvarigt ophold, det er det, der er hele ideen med visum.
Hvis man bare vil til Danmark for at være hustru eller kæreste eller mand, kan man altså ikke bruge et almindeligt visum for at få ophold.
Men der er andre indgange til Danmark i forhold til det, fru Elsebeth Gerner Nielsen efterlyser.
Det kan være vejen via uddannelse, det kan være vejen via et arbejde, men ikke via visumreglerne, som handler om kortvarigt ophold.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
Jamen det her drejer sig jo ofte om danske statsborgere, som har deres arbejde her, som har deres børn her.
De har så været så uheldige at forelske sig i en udlænding.
Jeg tillader mig at spørge igen, for jeg synes faktisk, det er integrationsministerens ansvar at være med til at råde danske statsborgere til, hvad de kan gøre for at få lov til at blive i deres eget land: Hvad er det, de pågældende familier kan gøre, hvis de aldrig nogen sinde kan få lov til at være sammen i mere end 3 måneder her i landet?
Schengenreglerne kan jo ikke tage højde for det her overhovedet.
Jeg tror ikke, at noget Schengenland har tænkt på det her, for vi er det eneste land i Europa, der forhindrer danske statsborgere i at bo i deres eget land sammen med deres familie, og derfor er det altså vigtigt, at integrationsministeren forholder sig til det.
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Nu mener jeg ikke, det er min opgave at komme med råd om, hvordan man som familie skal forholde sig, når man har fået afslag på en familiesammenføring.
Så må man sætte sig ned som familie og gøre op: Hvilke konsekvenser har det for os?
Vi har nogle familiesammenføringsregler, bl.a. krav om tilknytning, og dem kan man være uenig i eller ej, men de regler er der, og så må fru Elsebeth Gerner Nielsen også være enig i, at de jo ikke har særlig meget værdi, hvis det så bare handler om, at man kan blive ved med at få forlænget sit visum.
Derfor hænger tingene altså sammen; man skal ikke gennem visumreglerne, forlængelse af visum – det gælder også hele den diskussion, som vi havde tidligere omkring Schengen – kunne få forlængelse på forlængelse for at omgå, kan man sige, det, der har været en afgørelse, nemlig et afslag på familiesammenføring.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
Mange hundrede dansk-udenlandske familier er i de her år i den situation, at de ikke kan få lov til at leve sammen her i landet, og de fleste har fået afslag på grund af tilknytningskravet, altså det faktum, at familiens samlede tilknytning til Danmark ikke er tilstrækkelig stor til, at man kan få lov til at leve her.
Den tidligere integrationsminister har gang på gang sagt, at det problem kan man jo løse, hvis man har viljen, og en måde at løse det på er ved, at den udenlandske ægtefælle får visum til Danmark og på den måde opnår tilknytning, lærer sproget at kende, lærer det danske samfund at kende.
Hvordan mener ministeren at det harmonerer med, at man nu ikke længere kan få et visum forlænget?
Hvordan skal de her familier nogen sinde løse deres problem?
Hvad skal de gøre?
Rikke Hvilshøj (V), 2005-03-02:
Det her spørgsmål er affødt af samme konkrete visumsag som det var tilfældet med spørgsmål nr. S 53, vi lige har behandlet, og jeg skal derfor henvise til min tidligere redegørelse for visumpraksis.
Alligevel finder jeg anledning til at gentage, at visumpraksis skal ses i sammenhæng med reglerne om opholdstilladelse i Danmark.
Det er således et væsentligt hensyn bag visumreglerne at hindre en omgåelse af reglerne om opholdstilladelse.
En udlænding, der ikke opfylder betingelserne for at opnå opholdstilladelse i landet, skal derfor ikke via visumreglerne kunne opnå et længerevarende ophold i landet.
Ansøgere af alle nationaliteter kan som udgangspunkt få et 3-måneders-visum for at besøge en herboende ægtefælle.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-03-02:
»Finder ministeren det rimeligt, at familier, som har fået afslag på familiesammenføring, bl.a. med henvisning til tilknytningskravet, ikke kan få et 3-måneders-visum forlænget?
Familier, som får afslag på familiesammenføring, er dybt afhængige af at kunne få et visum til den udenlandske ægtefælle.
Dels for at opretholde et familieliv.
Dels for at den udenlandske ægtefælle kan lære dansk og opnå den nødvendige tilknytning til Danmark.
Med ændringen i visumreglerne er der ikke længere mulighed for at få et 3-måneders-visum forlænget.