runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Jeg tror, vi hører forskelligt.
Jeg har sådan set
ved den sidste økonomiaftale mellem kommunerne hørt, at de vanskeligt stillede kommuner var særdeles godt tilfredse.
De har endda sagt højt, at der var taget et stort hensyn.
Jeg tror, vi lytter til noget forskelligt, men jeg har sådan set forstået, at der er stor tilfredshed med den meget kraftige forøgelse af det beløb, som jeg nu har nævnt et par gange, så det tror jeg faktisk der er meget stor tilfredshed med.
Så peger de på, at der er behov for en udligningsreform.
Ja, det har jeg også peget på, det er rigtigt, og den kommer jo nu, og den kommer i den rigtige rækkefølge, så det er fornemt.
Derfor vil jeg til spørgsmålet i dag, om jeg mener, at et enkelt element skal se sådan ud i en ny udligningsreform, svare: Det vil simpelt hen være uansvarlig politik at stå og diskutere det, det går jeg ud fra vi skal se i sammenhæng.
Så jeg har ikke behov for i dag at stå og underholde med, at der er det element, der gerne skal se sådan ud, eller at det skal bestå i en refusion, og hvad ved jeg.
Der skal findes en balance mellem refusion og udligning i en hel sammenhæng, og det går jeg ud fra hr. Ole Glahn er helt enig i, når det kommer til stykket.
Arne Toft (S), 2005-11-24:
Hr. Leif Mikkelsen siger, at tilskuddet til de særlig vanskeligt stillede kommuner er øget meget kraftigt i den her regerings tid.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Jeg kunne næsten fristes til at svare med et ord: Nej.
For hr. Arne Toft peger på, om det ikke kan være regeringens skyld, om det ikke kan skyldes, at der er blevet flere vanskeligt stillede kommuner.
Nej, vi har taget hånd om det, vi har rent faktisk taget flere penge fra den pulje og sendt dem ud til vanskeligt stillede kommuner.
Begrebet vanskeligt stillede kommuner er også kendt fra den tid, da hr. Arne Tofts parti var i regering, det er måske endda skabt i den tid, det skal jeg ikke kunne sige, men det begreb kender vi.
Vi har imidlertid gjort noget ved det og flyttet flere penge over.
Jeg håber da bestemt, at den tænkning kan overleve i en ny udligningsreform, sådan at der bliver taget de hensyn, som jeg også hører hr. Arne Toft efterlyse, men der er ført en god politik, der har taget øget hensyn til præcis de vanskeligt stillede kommuner.
Arne Toft (S), 2005-11-24:
Det er jo et faktum, at der er blevet flere og flere vanskeligt stillede kommuner, og at der også er blevet flere og flere større kommuner, som søger de her puljer.
Det er klart, at når der bliver flere, skal der selvfølgelig også være flere penge.
Det er jo bare penge, man har taget fra andre kommuner, det er den samme pulje, man bruger.
Men over til noget andet: Det er jo et faktum, at vi har fået en ny kommunalreform, det kan vi ikke gøre noget ved, og vi skal også se, hvordan det kommer til at gå, og vi håber selvfølgelig alle sammen på, at det kommer til at gå godt.
Det er også et faktum, som det er blevet sagt her, at kommunerne ikke kender deres økonomi, og det har jeg det også lidt skidt med.
Jeg vil godt spørge hr. Leif Mikkelsen: Er det ikke et problem, at så mange har været ude at sige, at kommunerne skal tage alle kan-institutionerne?
Tror hr. Leif Mikkelsen, at kommunerne M021S13541431NAKL.FM Page 1389 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM magter det?
For der er jo stadig væk meget stor forskel på kommunernes størrelse.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Det er altså utroligt, at hr. Leif Mikkelsen efter, går jeg ud fra, at have sat sig nogenlunde ind i, hvad kommunalreformen går ud på, stadig kan påstå, at pengene følger med opgaverne.
Det har jo hele tiden været gjort klart fra regeringens side, at pengene følger generelt med ud til kommunerne, men de følger ikke med ud til den kommune, hvor opgaven konkret flytter hen.
Det er jo derfor, at det er så vigtigt at diskutere, hvordan økonomien kommer til at se ud, for de enkelte kommuner ved ikke, hvor mange penge de får til de opgaver, de får.
Det kan være, at pengene havner i en helt anden kommune end der, hvor opgaven havner.
Derfor vil jeg gerne høre, hvad det er for nogle principper, Venstre har tænkt sig at lægge til grund.
For det her med udligning er jo ikke bare noget teknik, hvilket man kan få indtryk af, når man hører hr. Leif Mikkelsen.
Det er jo et politisk spørgsmål, og jeg kan simpelt hen ikke forstå, at Venstres ordfører siger, at Venstre ikke mener noget som helst om, hvordan økonomien skal se ud i kommunerne fremover.
Venstre må da have nogle holdninger til, hvordan økonomien skal se ud.
Så kan det godt være, at man, når man skal forhandle den konkrete reform, bliver nødt til at give og tage lidt, men Venstre må da have nogle holdninger til, hvad indholdet skal være.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Hvis vi nu antog, at det, fru Line Barfod siger, var rigtigt, at der, hvor man flytter opgaven hen, følger pengene ikke med, så begrunder det jo virkelig, at man skal vide, hvor opgaven er placeret, inden man kan lave en udligningsreform.
Så vi må da sige, at hvis den argumentation holder, så giver fru Line Barfod jo regeringen helt ret i den politik, der nu lægges frem, og den rytme, der er lavet.
Det er da noget af en indrømmelse at komme med her i dag, så det er jo meget fint.
Jo, Venstre har bestemt holdninger til, hvordan en udligningsreform skal se ud, og dem bidrager vi med på rette tid og sted.
Men at indgå i sådan en teoretisk diskussion her i dag, hvor vi skal lufte vores synspunkter og låse os fast på enkeltelementer, ville dog være helt specielt, når vi afventer et udvalgsarbejde og kan få mulighed for at se det i sammenhæng, så jeg har ikke brug for nogen bindinger på det område.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Der var vel en grund til, at man for 5 år siden satte arbejdet i gang, og der var vel også en grund til, at man i år 2002 fra regeringsside sagde, at der skulle laves en udligningsreform.
Det var jo netop – går jeg ud fra – fordi man erkendte, at der var nogle ubalancer, der skulle tages fat på.
Derfor er det vel også fair nok, at man siger, at når man har haft så mange år til at forberede kommunalstrukturændringer, så skulle man også have set på udligningsreformen, sådan at de folk, der stiller op, ved, hvilken økonomi der er.
Det er klart, at det selvfølgelig bliver ekstraordinært hårdt, når regeringen og Dansk Folkeparti nægtede at oplyse kommunerne om, at de efter kommunevalget altså skulle stramme budgetterne op med 2,8 mia. kr., frem for at de fik det at vide noget før.
Det er klart, at det også er noget, der er med til at skabe ubalance og uvidenhed hos kommunalbestyrelsesmedlemmerne.
Line Barfod (EL), 2005-11-24:
Det har man så valgt ikke at gøre.
Men det andet, Venstres ordfører siger, synes jeg sådan set er mere betænkeligt: Ja, Venstre har nogle holdninger, men der er ikke nogen, der må kende de holdninger.
En ting er, at man nu lige har gennemført et valg til kommuner og regioner, hvor ingen har måttet vide, hvordan økonomien ville være, men Venstre vil altså helM021S13541431NAKL.FM Page 1390 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
ler ikke fortælle nogen om, hvad Venstres holdninger er til: Skal der fortsat være mulighed for at have nogle gode plejehjem i alle kommuner?
Skal der fortsat være mulighed for at have folkeskoler rundtom, også i tyndt befolkede områder?
Skal der fortsat være mulighed for, at man kan lave udvikling overalt i landet, eller skal det kun være i vækstcentrene, som indenrigsministeren var lidt inde på?
Det synes jeg da ikke man kan sige at man ikke vil fortælle i Folketinget.
Hvor i alverden skulle man ellers fortælle, hvad ens politiske holdninger er, hvis ikke det er i en politisk debat i Folketinget, vil jeg gerne spørge hr. Leif Mikkelsen om.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Nu efter igen at have besværet sig over, at det har taget for lang tid og kommer for sent og er uafklaret osv., så påpeger fru Pia Gjellerup, at det nu også bliver sværere.
Så må jeg spørge fru Pia Gjellerup: Hvori består det svære i at lave udligningsreform i dag i forhold til tidligere, hvor vi nu ved, hvor opgaverne lander, og hvilken størrelse kommunerne har?
Det har jeg brug for en forklaring på.
Hvori består det svære i forhold til et andet tidspunkt at lave det på?
Det er imponerende, må jeg sige.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Alene det, at spørgsmålet kan stilles, ryster mig, men jeg tror dog en gang imellem, det er sådan i Folketinget, at der stilles spørgsmål, som ordførerne godt ved er ganske umulige, men hvor det kunne være sjovt at høre, om der er et svar.
Det er da klart, at det bliver sværere.
Nu skal vi også se alle kommunalreformens omkostninger, alle overgangsordninger, alt det, der skal flyttes rundt, alle de mennesker, der berøres.
Alt det kommer man til at få blandet ind i en udligningsreform, for man kan jo ikke skille de forskellige økonomiske opgaver ad.
Det vil for kommunerne være en samlet opgave, de skal løse, hvor de skal prøve at få alle tingene til at hænge sammen.
Hr. Leif Mikkelsen, regeringen og Venstre har besluttet, at det skal blandes sammen, så ingen kan finde ud af, hvad der er hvad.
Det gør det selvfølgelig mere besværligt.
Det havde været langt klogere at lave en udligningsreform og så lave en kommunalreform, hvor man sørgede for at se den økonomi, som kommunalreformens egen oversættelse til virkelighed gav anledning til.
Det har man rodet sammen, og det er som bekendt altid sværere at skulle løse mange forskelligartede opgaver på en gang.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Ja, livet kan være fuldt af modsigelser, og det kan et indlæg her i salen åbenbart også.
M021S13541431NAKL.FM Page 1392
Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
Alle de elementer, der åbenbart gør det sværere, er ifølge fru Pia Gjellerup kommet med, fordi det hele er blevet rodet sammen.
Men hvis vi ikke havde kendt de elementer, havde det jo været endnu mere halsløst at gennemføre kommunalreformen, så jeg kan bare konstatere, at fru Pia Gjellerup kommer med den bedste argumentation for, at denne regering har valgt den rigtige rytme, og det vil jeg gerne takke for her i dag.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg kan endnu en gang konstatere, at hr. Leif Mikkelsen ikke er optaget af principper, ikke er optaget af, hvad der sker, ikke er optaget af klarhed eller oplysning og ikke er optaget af debatten i Folketinget i øvrigt.
Han er optaget af at lægge så mange ting sammen, at ingen bagefter kan se, hvad der er hvad.
Hvis der var lavet en udligningsreform inden kommunalreformen, havde vi haft langt større vished for, hvordan økonomien kom til at se ud efter reformen, og det kan man selvfølgelig også bruge i de nye kommuner.
Det er jo det samme land, de samme mennesker og de samme opgaver, og derfor kunne man også bruge en dygtigt lavet udligningsreform.
Hvis udgifterne til selve kommunalreformen var blevet opført særskilt, kunne man have taget stilling til dem.
Men hr. Leif Mikkelsens særlige pointe er, at de bliver puttet ned i udligningssystemet, og det er da ikke særlig hensigtsmæssigt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Hvis og hvis og hvis og hvis vi havde gjort en hel masse for længe siden, havde det hele set meget bedre ud.
Jeg forstår godt, at det er et godt budskab, specielt for en opposition, men nu står vi altså i den situation, at vi må se fremad.
Ulykken er sket, og vi har et fælles ansvar for at sikre en ordentlig udlignings- og byrdefordelingsreform i fremtiden.
Fru Pia Gjellerup indledte med at sige, at der var mangel på principiel stillingtagen i hr. Leif Mikkelsens indlæg.
Men så holdt fru Pia Gjellerup, så vidt jeg kunne lytte mig til, et langt indlæg, hvor hun hamrede løs på regeringspartiernes måde at løse problemerne på uden selv at komme med egentlige principielle forslag.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Nu er vi så heldige at være et af de partier, som har fremsat et forslag til vedtagelse, hvor der netop peges på nogle meget principielle ting.
Det er et princip, som vi desværre har konstateret ikke kan gennemføres under den nuværende tilskuds- og udligningsordning, og derfor har det i årevis været klart, at det på grund af den økonomiske udvikling og den meget skæve vækstudvikling var nødvendigt at lave den om.
Det er et meget afgørende princip, og jeg vil vældig gerne høre, om De Konservative er enige i det princip.
Vi forsøgte jo at spørge hr. Leif Mikkelsen om det, men fik ikke noget svar.
Derudover har vi peget på, at det er vigtigt at se ikke alene de sociale opgaver, men også uddannelsesopgaver, integrationsopgaver og sundhedsopgaver i det samme lys, fordi det er afsættet for, at vi kan få velfærdssamfundet til at fungere alle steder i landet, og endelig peger vi på, at vækstmulighederne skal kunne være mere ensartede, så vi ikke ender med et splittet Danmark.
Det kan godt være, det bliver svært at arbejde det ind i en udligningsreform, men vi vil i givet fald gerne forsøge det, så der kan iværksættes en regional politik på det grundlag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2005-11-24:
Nu er det jo sådan, at de opgaver bliver løst allerede i dag, og de bliver løst på en sådan måde, at der ikke forsvinder penge som følge af kommunalreformen.
Pengene er til stede.
Et af fru Pia Gjellerups hovedsynspunkter er, at det skulle være sket for længe siden.
Men det er jo sådan, at selve sammenlægningen sker pr. 1. januar 2007, så det er først og fremmest budgettet for 2007, som skal reguleres, og det er de nye kommuners samlede økonomi, som bliver problemet.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Nu er det jo interessant at høre en ordfører fra et regeringsparti tale om retvisende budgetter, for hvad er det?
I dag har kommunerne lagt budgetter for det år, vi står på tærskelen til, nemlig 2006.
Det er budgetter, som overskrider det, kommunerne troede de kunne give al service hurtigere, billigere og bedre for, men kommunerne har lagt budgetterne ud fra opgaverne og kommer derfor her i efteråret med nogle budgetter, som regeringen er meget utilfreds med.
Men i kommunerne kender man opgavefordelingen, man kender sine indkomstmuligheder, og man kender sit bloktilskud, så er de budgetter ikke retvisende?
Det, hr. Christian Wedell-Neergaard foreslår, er, at man skal gå i gang med at lave retvisende budgetter for 2007.
Men budgetprocessen er jo allerede gået i gang, selv om kommunerne ikke kender deres indkomstforhold og ikke ved, hvor store udgifterne til opgaverne bliver.
De kender faktisk ikke det, hele budgettet skal hvile på, og derfor bliver det svært at lave retvisende budgetter, fordi vi er kommet alt for sent i gang med at fortælle kommunerne, hvordan deres økonomi bliver.
Pia Gjellerup (S), 2005-11-24:
Jeg havde før en ordveksling med den konservative ordfører om retvisende budgetter, og jeg vil spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, som jo normalt villigt leverer stemmer til regeringens økonomiske politik, om det er sådan, at Dansk Folkeparti vurderer, at de 2006-budgetter, der er vedtaget i kommunerne, og som har været i vælgernes tanker forud for kommunalvalget, er retvisende budgetter.
Regeringen sagde efter kommunalvalget til kommunerne: Vi har et ønske om, at I beskærer budgetterne med 2,2 mia. kr.
Hertil svarede kommunerne, at så bliver det i hvert fald vanskeligt at komme uden om ganske massive nedskæringer på folkeskolen og ældreområdet.
Hvilke budgetter er de mest retvisende? Dem, kommunerne har vedtaget før kommunalvalget, eller dem, regeringen mener kommunerne burde vedtage efter kommunalvalget?
Lone Dybkjær (RV), 2005-11-24:
Det tror jeg desværre ikke vi kan, for vi er med i et andet forslag til vedtagelse.
Det vil vi selvfølgelig stemme for, for vi synes naturligvis, at det forslag til vedtagelse er bedre, og det støtter også de forhandlinger, vi er i gang med i øjeblikket.
Leif Mikkelsen (V), 2005-11-24:
Venstre vil gerne fortælle om sine holdninger: Vi skal have gode skoler osv. osv.
Venstre mener det nemlig alvorligt, når vi siger, at det skal gå godt i kommunerne.
Derfor kan vi også i dag sige en stor tak til de politiske partier, der havde mod til at gennemføre kommunalreformen og skaffe en kommunestørrelse, hvor beslutningerne træffes tæt på borgerne, hvor der bliver muskelkraft og økonomi nok til virkelig at varetage borgernes interesser i stedet for at hænge sig fast i fortiden, som visse partier gjorde, som ikke kunne bidrage til noget i forbindelse med kommunalreformen.
Så Venstre har bestemt den holdning, at det skal være godt derude, hvor mennesker lever.
Det er derfor, vi fører den politik, vi fører, og derfor er vi ansvarlige.
Derfor siger vi, at udligningsreformen nu skal komme efterfølgende.
Vi har masser af holdninger, men at stå og fortælle Enhedslisten i dag, hvordan jeg ser på enkeltelementer, har jeg bestemt ingen interesse i.
Jeg vil gerne anlægge et helhedssynspunkt af hensyn til alle udviklingsmuligheder og til alle kommuner, alle skoler og alle institutioner, hvor der bliver decentraliseret efterfølgende.
Så det ligger helt fast: Vi har masser af holdninger.
Jeg er meget glad for, at hr. Arne Toft også håber, at det skal gå godt, og ved fælles hjælp går det garanteret godt med den her kommunalreform – det tror jeg på det gør.
Hvis vi endelig lige skal runde det med, om der er blevet flere vanskeligt stillede kommuner, vil jeg sige: Nej, vi har øget beløbet, er nået bredere ud og har dermed mindsket uligheden mellem kommunerne.
Hvad angår spørgsmålet om, hvorvidt det er rimeligt at anbefale, at kommunerne kan overtage institutioner, som har store opgaver: Hr. Arne Toft ved jo lige så godt som jeg, at pengene følger med, og derfor er det en fin mulighed, at vi nu har fået en kommunestørrelse, der gør, at kommunerne får volumen og kræfter nok til at løse opgaverne med at overtage de her institutioner, som har været i en større sammenhæng.
Så jeg er helt sikker på, at jeg deler hr. Arne Tofts holdning, at det nok skal gå godt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-11-24:
Uanset om det er det ene eller det andet budget, kan de begge være udtryk for et retvisende billede af, hvad man rent faktisk fra politisk side ønsker sig i den enkelte kommune.
Der vil være forskelle fra kommune til kommune, men sandheden er bare, at der er kommuner, som i en sammenlægningssituation har en mindre følelse af ansvar for den nye kommunale enhed, de indgår i, end de ville have for den kommunale økonomi, hvis de var fortsat som selvstændig kommune.
Derfor kan man se, at der i nogle kommuner er stor forskel på det overslagsbudget, man lagde, før man vidste, at man skulle indgå i en sammenlægning, og det budget, man sidder med, når man har valgt at indgå i en sammenlægning – eller sagt på en anden måde: Når man føler, at man afleverer en stor kassebeholdning til andre, er der måske større mulighed for, at man får en lidt anden ansvarsfølelse, og derfor synes vi, det er fornuftigt, at vi sammen med regeringen har sagt til kommunerne, at de måske lige bør forholde sig til, om ikke de aftaler, kommunerne selv har valgt at indgå med staten, skal holdes.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Jamen altså, hvis hr. Morten Messerschmidt dels hørte efter, dels genlæste forslaget til vedtagelse, ville han se, at der faktisk står, at Folketinget ikke kan støtte Kommissionens servicedirektivforslag.
Det er altså ikke bare oprindelseslandsprincippet, vi kan ikke støtte forslaget, som det ligger.
Det er jo ikke bare den del af det.
Der pågår faktisk meget seriøse forhandlinger for at fastlægge en dansk forhandlingslinje, som indeholder alle elementer af servicedirektivet, udkastet, som Danmark enten ikke støtter eller understøtter så meget, at man gerne vil have andre lande til at være med.
De forhandlinger pågår jo og har pågået igennem flere måneder.
Det blev sådan set også meddelt, da man før sommerferien behandlede det af Dansk Folkeparti fremsatte beslutningsforslag.
Så på den måde er det ikke noget nyt.
Det, man bare kan konstatere, er, at nu meddeler Folketinget, at ikke bare den afgørende del, som oprindelseslandsprincippet i øvrigt er, men forslaget, som det ligger, ikke kan godkendes.
Der er en lang række elementer, der skal undergå forandringer, før det kan godkendes og støttes fra dansk side, i hvert fald med SF’s stemmer.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Det er muligt, der kan skrives tykke bøger om, hvad jeg ikke forstår, men jeg vil sige, at hr. Sohn jo heller ikke ligefrem medvirker til, at min forståelse må blive forbedret.
Det er jo rigtigt nok, at der er et flertal her, som både i dag og også ved førstebehandlingen af B 45, altså Dansk Folkepartis beslutningsforslag, tilkendegav, at man var imod oprindelseslandsprincippet.
At hr. Ole Sohn stemte imod beslutningsforslaget i sin tid er jo så en anden sag.
Men det, som denne her debat jo ikke indeholder noget om, er alle de andre områder af det direktiv, der er fremlagt, som altså vil lægge begrænsninger for, hvad vi kan regulere her fra Christiansborgs side.
Det vælger hr. Ole Sohn og hans parti og en lang række andre partier altså bare ikke at forholde sig til.
Og det er det, jeg efterlyser en holdning til.
Jeg vil gerne juble i det begrænsede omfang, som jeg nu finder passende, over, at der altså er et flertal imod oprindelseslandsprincippet.
Men hvad med de andre begrænsninger?
Ud over netop det princip lægger man en lang række forbud ind mod, hvad landene må lave af kriterier for serviceudbud i Danmark.
Og der efterlyser jeg bare, om SF mon ikke har en holdning til det.
Ole Sohn (SF), 2005-11-24:
Jeg vil gerne medgive, at der sikkert kan skrives tykke bøger om, hvad hr. Messerschmidt ikke forstår.
Men for mig er det altså meget afgørende at konstatere, at der er et flertal i Folketinget, og så vidt jeg kan vurdere, er det enstemmigt.
Der er ingen i dette Folketing, der fra talerstolen har givet udtryk for, at de støtter det af Kommissionen fremlagte forslag til servicedirektiv.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke bare jubler og siger, at også Dansk Folkeparti er enig, at også Dansk Folkeparti synes, det er godt, at der er et enstemmigt Folketing, som ikke støtter det af Kommissionen stillede forslag.
Altså, om vi så tager debatten om en måned igen, så vil det jo være den samme situation, som der er i dag, og som der var for 2 måneder siden.
Så jeg kan ikke forstå, at Dansk Folkeparti ikke bare glæder sig over, at der her er noget, som Folketinget står sammen om.
Der er jo ingen, der støtter det af Kommissionen fremlagte forslag.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-24:
Jeg synes jo, det er lidt mærkeligt.
Da vi hørte det første svar til hr. Rune Lund, fik vi at vide, at vedtagelser ikke var noget, man sådan gik så meget op i.
Jeg tror, hr. Sohn sagde noget med, at hvis Danmark bare levede efter vedtagelser, så så meget anderledes ud.
Hvordan kan det så være, at denne her vedtagelse nu altså pludselig er så altafgørende for, om hr. Sohn sidder på skødet af økonomi- og erhvervsministeren eller omvendt?
Altså, det virker da selvmodsigende, at den både kan have enorm betydning og ikke have enorm betydning.
Hvis nu vi antager, at hr. Sohn ender på det synspunkt, at den har stor betydning, er det så ikke også godt, at en vedtagelse omtaler andre af de problemer, som jeg egentlig fornemmer at hr. Sohn også kan se i direktivet?
Jeg taler særlig om artikel 14 og 15, om denne her fuldstændige gennemregulering, denne her lange liste af forM021S13541431NAKL.FM Page 1376 Tuesday, January 31, 2006 1:41 PM
bud til medlemsstaterne mod, hvilken form for regulering af servicesektoren man må lave.
Altså, spørgsmålet er: Hvad mener hr. Ole Sohn om vedtagelsen?
Er den vigtig, eller er den uvigtig?
Og hvis hr. Sohn mener, at den er vigtig, er det så ikke også vigtigt, at man får et så stramt og så godt mandat som overhovedet muligt, netop det, som hr. Lund har lagt op til?