runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-06-01:
Nu er statsministeren jo nærmest verdensberømt for sin kreative omgang med tal, ikke mindst i sin tidligere karriere som skatteminister.
Så det vil jeg fuldstændig undlade at beskæftige mig med at prøve at overbevise statsministeren om ikke er rigtigt.
I stedet vil jeg prøve at få statsministeren til at forholde sig til en virkelighed.
Den daværende socialminister i november 2003 modtog et brev fra de ansatte på et københavnsk plejehjem, som på grund af de mange nedskæringer konkluderede: Vi vil ikke behandles som kvæg; hvis vi skal passe jeres pårørende, skal I behandle os som mennesker og give os ordentlige arbejdsfor hold.
Den daværende socialministers reaktion var at sige: Det er ikke mit bord.
2½ år efter kommer der en fjernsynsudsendelse, som tilfældigvis er fra det selv samme plejehjem, Fælledgården i Københavns Kommune, hvor det viser sig, at det er gået så galt, som de ansatte sagde allerede for 2½ år siden, og den nuværende socialminister farer så op og siger: Hvor er det dog forfærdeligt.
Hvor er det dog forfærdeligt.
Det har hun jo fuldstændig ret i.
Problemet er, at advarslen kom for 2½ år siden.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Det gjorde jeg opmærksom på i det, jeg sagde i mit svar for lidt siden, for det er ikke umiddelbart sammenlignelige tal.
Det er noget teknik bl.a. på grund af nogle ændrede momsregler.
Og derfor er hr. Ole Sohn ikke i stand til at drage sin konklusion, og derfor har jeg afstået fra at sige noget om udviklingen fra 2004 til 2005, for det tror jeg man skal grave mere i.
Men de her tal er væsentlige til en afvisning af de forkerte påstande, der er kommet under debatten i dag, om, at der skulle være skåret ned på området.
Det er der ikke.
Der har været tale om en vækst.
Ole Sohn (SF), 2006-06-01:
Så det lader vi ligge.
Men jeg fik ikke svar på det væsentlige, netop den konstatering af, at der fra 2004 til 2005 i kommunerne er konstateret færre penge pr. ældre, altså som en følge af statens, regeringens stramme økonomiske politik over for kommunerne, som rammer ældre, der har behov for hjælp; så jeg forventer ikke, at statsministeren erkender det.
Vi får det på skrift.
Det har stået i avisen, men vi får det på skrift ovre fra finansministeren.
Men spørgsmålet er: Vil statsministeren medvirke til, når regeringen overtager ansvaret for uddannelserne inden for sundhedssektoren, at sikre, at der kommer et markant stigende optag, og investere de penge, der er nødvendigt.
For det er jo forudsætningen for, at man kan få flere varme hænder ud til ældre.
Der er skåret ufattelig meget ned på optaget af sygeplejersker, også under den her regering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Lad mig først og fremmest sige: Jeg tror, vi alle sammen er optaget af at sikre, at vore ældre får ordentlig omsorg, ordentlig pleje, i det hele taget har en anstændig tilværelse.
Jeg tror, vi fælles har det mål.
Så kan vi slås om tal.
Og jeg vil bare sige til hr. Ole Sohn, at jeg selvfølgelig støtter mig til de tal, jeg har fået oplyst, og som er officielle tal.
Hvis jeg en dag får at vide, at Danmarks Statistik har opgjort tallene forkert og derfor ændrer dem, skal jeg være den første til at melde det videre.
Men jeg er da nødt til som statsminister at holde mig til de officielle tal, jeg har, og jeg udleverer dem hjertens gerne, så alle kan se, på hvilket grundlag jeg baserer det, jeg siger.
Da vi i sin tid sagde, at der var tale om 14.000 flere offentligt ansatte, baserede vi det faktisk på officielle opgørelser fra Danmarks Statistik.
Vi er jo altså som politikere nødt til at tage udgangspunkt i det, der er officielle tal.
Og det er også det, jeg har gjort her i dag.
Ole Sohn (SF), 2006-06-01:
Nu ved jeg, at statsministeren har mange evner, men dog mangler evnen til at erkende fejl.
Det kan en gang imellem være et problem, for når statsministeren står her på talerstolen og helt tydeligt er inspireret af finansministerens hokuspokus talmagi og taler om flere ansatte i ældreomsorgen, svarer det lidt til statsministerens bombastiske fastholden af, at der var ansat 14.000 flere i den offentlige sektor under den her regering – tal, som nu er dementeret godt og grundigt af virkeligheden.
På samme måde er det med ældreomsorgen.
Det er rigtigt, der er blevet flere ansatte.
Det, der er den samme virkelighed, er, at der er blevet væsentlig flere ældre, og når man tager Indenrigs- og Sundhedsministeriets opgørelse, viser det sig, at der fra 2004 til 2005 bruges færre penge pr. ældre, end der gjorde tidligere, altså en decideret nedskæring.
Det, jeg synes er det mest interessante spørgsmål,
er: Vil regeringen og statsministeren, når man nu overtager amternes sygeplejerskeuddannelse og lignende her fra årsskiftet, så medvirke til at sikre, at der bliver et reelt øget optag af plejepersonale, altså sundheds- og socialassistenter, sygeplejersker m.v.?
For det er jo det, der skal til, hvis der skal flere varme hænder ud i ældreomsorgen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Igen må jeg fastslå, regeringen ingen planer har om at ændre på reglerne om boligydelse.
Rent principielt er jeg selvfølgelig enig med fru Charlotte Fischer i, at man skal tilrettelægge velfærdssystemet sådan, at hjælpen fokuseres på dem, der virkelig har hjælp behov, og mennesker, der kan klare sig selv, behøver jo ikke den hjælp fra det offentlige.
Samtidig skal man så tage det hensyn, at vi indretter systemet sådan, at vi ikke – hvad skal vi sige?
– ødelægger folks incitament til at spare op til alderdommen.
Det er den balance, vi hele tiden skal finde.
Så hvis man skal ind og lave sådan nogle ændringer som dem, fru Charlotte Fischer efterlyser, vil jeg anbefale, at man gør det i forbindelse med, at man ændrer skattesystemer og andre systemer.
Det har regeringen altså ikke nogen plan om.
Charlotte Fischer (RV), 2006-06-01:
Men der er jo stadig et fordelingspolitisk aspekt i det her, som handler om, at når man nu står og taler om, at der er brug for at styre de offentlige udgifter, er der jo også brug for en prioritering.
I det øjeblik man vælger at holde hånden over de lejere, som faktisk har en større formue, og som får en særlig rabat, fordi de er over 65 år, er det jo faktisk penge, som kunne være gået til de ældre, der er på plejehjem, og som har brug for flere penge.
Jeg har svært ved at forstå det fordelingsmæssige ræsonnement, som man kan sige der ligger bag, at man synes, det er i orden at holde hånden over nogle, som faktisk kunne klare sig selv – det har trods alt tidligere været Venstrepolitik – og så bruge dem på dem, der virkelig har brug for det.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Regeringen har ingen planer om at ændre på boligydelsen, vil jeg gerne først og fremmest slå fast.
Det andet, jeg så gerne vil sige, er, at principielt skal man selvfølgelig altid se på, hvem der behøver, og hvem der måske ikke behøver en ydelse.
Vi skal have et velfærdssamfund, hvor vi koncentrerer hjælpen til dem, der virkelig har behov for hjælp.
Det kan jo ikke nytte noget, at vi laver et system, hvor vi beder folk om at spare op til deres alderdom, og det, de så opdager, når de bliver ældre, er, at staten så bare tager det hele på en anden måde.
Så det er jo en balance mellem forskellige synspunkter.
Charlotte Fischer (RV), 2006-06-01:
Der bliver jo talt meget om de ældre, og det gør statsministeren også, og det er jo alt sammen udmærket.
Men spørgsmålet er jo egentlig, hvem vi taler om, når vi taler om ældre.
Vi har den holdning i vores parti, at der er brug for at se på de ældre som andet end en stor gruppe, der nødvendigvis er sociale tilfælde alle sammen.
Vi kan i hvert fald konstatere, at der også er medlemmer i statsministerens eget parti, der har den holdning.
For ikke så lang tid siden var der en debat om boligydelse, og der sagde fru Inge-Lene Ebdrup til Berlingske Tidende, at hun ikke synes, det er rimeligt, at det er fødselsdatoen, der afgør, hvad man kan få af ydelser.
Det burde i stedet være en konkret vurdering af den enkeltes økonomiske situation.
Er statsministeren ikke enig i det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jeg kan ikke på nogen som helst måde bekræfte hr. Per Clausens fremstilling, og hvis hr. Per Clausen kigger historisk på det, vil han se, at hvert år er der faktisk blevet tilført kommunerne flere penge.
Per Clausen (EL), 2006-06-01:
Så synes jeg da, at Dansk Folkeparti skulle lytte til, hvad ministeren siger nu; for det her viser i hvert fald, at hvis man stemmer for Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse, stemmer man ikke for, at der kommer flere penge til kommunerne, så stemmer man ikke for, at der bliver flere penge til velfærd, så stemmer man bare for, at der skal flyttes penge fra unge til ældre.
Det er jo så det, man stemmer for ved Dansk Folkepartis forslag til vedtagelse.
Så stemmer man ikke for, at der kommer flere penge til kommunerne.
Så stemmer man ikke for, at der bliver flere penge til velfærd, så stemmer man bare for, at der skal flyttes penge fra unge til ældre.
Det er jo pointen i den vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat, at der ikke er en krone mere til det offentlige, ikke en krone mere til velfærd, så man holder fast i beskæftigelsesministerens liberalistiske målsætning om, at den offentlige sektor skal udhules, sådan at vi kan få et nyt Danmark.
Jeg forstod på det, statsministeren sagde, at han var enig i, at der var brug for flere ressourcer til ældreområdet; uanset at alt jo næsten går fantastisk godt, er der brug for flere ressourcer.
Jeg forstod også, at statsministeren var enig med beskæftigelsesministeren i, at man skal sørge for, at væksten på det offentlige område er betydelig lavere end på det private område.
Så er det bare, jeg vil stille det ene, enkle spørgsmål til statsministeren: Hvad er det for nogle områder inden for det offentlige, der nu skal finansiere de her forbedringer inden for ældreområdet?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
For dem, der lytter og ikke har tallene, er det selvfølgelig svært at følge sådan noget.
Jeg kan blot sige til hr. John Dyrby og alle andre, at de tal, som jeg står med her, og som jeg meget gerne udleverer, er officielle tal, hvor kilderne er Danmarks Statistik og Socialministeriet.
Vi udleverer dem hjertens gerne.
De tal viser, at der i dag er omkring 5.000 flere ansat til omsorg og pleje, end der var, da regeringen trådte til.
Og når man kigger ned over de forskellige andre kategorier, der er, er der tale om enten andre stigninger eller praktisk taget uændrede tal.
Så der er tale om en klar stigning, og jeg udleverer gerne tallene.
Hr. John Dyrby har intetsteds holdepunkt for sine påstande.
John Dyrby (S), 2006-06-01:
Nu er jeg sådan halvvejs forundret.
Det, jeg sagde, var, at ja, der er kommet flere ansatte til omsorg i ældresektoren, det er der.
Men de er jo primært ansat til administrative opgaver, kontoropgaver.
Mens sådan noget som sygepleje, sådan noget som rengøringshjælp bliver skåret ned, og det er jo det, der i virkeligheden er underligt.
Så statsministeren har ret i sine tal.
Men hvis man går ned og kigger på tallene, er der nogle af de basale funktioner, der er skåret ned.
Og hvis man går rigtig ned og kigger på tallene fra 2002 til 2005, viser det sig, at der ikke – som statsministeren bryster sig så meget af – er kommet flere stillinger inden for ældreomsorgen.
Det er den periode, hvor statsministeren har siddet i spidsen, det er den periode, hvor statsministeren har kunnet bestemme budgetterne, og der er ikke kommet flere stillinger i ældreomsorgen.
Det fremgår klart af tallene fra Danmarks Statistik.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Det første, man kan sige om skattehuller, er, at det jo viser sig gang på gang, at når Socialdemokrater taler om skattehuller, er det et skalkeskjul for bare at sætte skatten op.
Så siger man bare: Her har vi et skattehul, der må vi sætte skatten op.
Den måde leger vi jo ikke på.
F.eks. vil Socialdemokraterne skærpe pensionsbeskatning og kalder det et skattehul.
Men det er jo ikke et skattehul, det er et forsøg på at få mere pensionsopsparing her i landet.
Vi bliver normalt kritiseret for, at pengene bliver brugt på administration og bureaukrati, og nu er det galt, at der bliver sparet på administrationen.
Det er i øvrigt knap nok rigtigt.
Lidt er der, ja, men det er sandelig ikke ret meget.
Der er bevilget flere stillinger til omsorg og pleje, og det må da være det afgørende for de ældre, at der er kommet flere stillinger til omsorg og pleje.
John Dyrby (S), 2006-06-01:
Nu hørte jeg jo statsministeren sige, at det der med skattehuller, ikke er noget problem, for dem lukker regeringen.
Statsministeren glemte bare at tilføje: hvis regeringen kunne finde nogen skattehuller.
For sandheden er jo, regeringen definerer skattehuller som noget, der ikke eksisterer, og så er det jo let nok bagefter at sige, man gerne vil lukke dem.
Det samme ser vi jo så på ældreområdet, hvor jeg forstår på statsministeren der ikke er noget at komme efter, der er jo ansat flere mennesker og det ene og det andet.
Og det er da også rigtigt.
På ældreomsorgsområdet er der siden 2000 og frem til 2005 ansat ca. 5.000 flere mennesker.
Men sandheden er jo, at man har skåret ned på de vitale områder, altså det, der hedder sygepleje, og det, der hedder rengøringshjælp, og man har skruet op for kontorfaciliteterne og det administrative personale.
Så kan regeringen jo blive ved med at sige, at der er tilført flere ressourcer, og vi andre kan blive ved med at spørge.
Men der er jo ikke tilført flere ressourcer til det, der virkelig betyder noget i ældreomsorgen, nemlig de hænder, der servicerer de ældre, og så kommer vi ikke meget længere.
Var det ikke på tide, at statsministeren sagde, at vi nu må tage skeen i den anden hånd, at vi godt vil se på det her og sørge for, at der kommer flere hænder i ældreomsorgen, der virkelig tager vare på de ældre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Jo, men jeg troede jo, hr. Morten Østergaard ville redegøre for det, som var hans anliggende, men så skal jeg da gerne gøre det på hr. Morten Østergaards vegne
Der er altså kommet en analyse, som viser, at Danmark er det land, der må forudses at have det bedste erhvervsklima – oven i købet 5 år ud i fremtiden.
Og så anføres det, at det, der kan true sådan en situation, er, hvis man fører – nu kan jeg jo ikke huske den nøjagtige ordlyd, det kan hr. Morten Østergaard formodentlig bedre – en udlændingepolitik, som skræmmer folk fra vid og sans for nu at sige det på den måde.
Og sådan en udlændingepolitik fører regeringen ikke, og det er derfor, jeg siger, det slet ikke er nogen aktuel trussel.
Ja, men det er ikke en aktuel trussel, for regeringen fører ikke en sådan politik.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-01:
Det virker, som om statsministeren har det sådan, at internationale rapporter, som kaster kritik på Danmark, pr. definition er uvidenskabelige, mens en rapport, der viser noget positivt om Danmark, er den højeste videnskab.
Man kan beskylde statsministeren for meget, men nogen synderlig begavet akademisk diskussion er det i hvert fald nok ikke, hvis den føres på det niveau.
Lad os så bare tage udgangspunkt i den undersøgelse, som statsministeren selv refererer til, nemlig den fra The Economist Intelligence Unit.
Jeg har før forsøgt at få statsministeren til at anerkende, hvad det egentlig er, der ligger i den vurdering, og hvad det er for nogle råd, der gives.
Og derfor vil jeg bare spørge statsministeren i dag – siden vi havde debatten her i en spørgetime – om statsministeren efterfølgende har fået læst op på, hvad det er, The Economist Intelligence Unit siger er den største trussel mod det meget favorable erhvervsklima, der er i Danmark aktuelt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Nej, regeringen har ingen hensigt om generelt at lave disse puljer.
Jeg har nævnt, at der kan være enkelte områder, og ældreområdet var et eksempel, hvor vi følte det nødvendigt at aftale en pulje med kommunerne sidste gang, fordi vi ville have sikkerhed for, at pengene gik til bedre hjemmehjælp, som det var lovet.
Men det er ikke et generelt ønske, vi har.
Så kan jeg sige til fru Line Barfod, at jeg ikke vil foregribe udfaldet af kommuneforhandlingerne, men hvis vi ser historisk på det, er det faktisk sådan, at praktisk taget hele den stigning, der har været i det offentlige forbrug, er gået til kommunerne.
Og det er altså de der 21 mia. kr., hvoraf praktisk taget det hele er gået til kommunerne og amterne.
Line Barfod (EL), 2006-06-01:
Betyder det, at statsministeren ikke vil tage pengene andre steder fra?
Statsministerens partifælle, Erik Fabrin, har foreslået, at de skulle tages fra børnene for at gives til de ældre.
Betyder det, at man rent faktisk vil give flere penge til kommunerne?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Når statsministeren siger nej, er det så også et nej til puljer?
Betyder det, at kommunerne får pengene og kan bruge dem og kan give frihed til deres medarbejdere og til deres borgere?
Eller betyder det, at det bliver bestemte puljer, hvor man skal betale konsulentfirmaer dyre honorarer for at søge om andel i de her puljer, og hvor det så er til på forhånd fastlagte projekter, der styres af regeringen og Dansk Folkeparti og ikke giver frihed til de ansatte og medarbejderne til at fastlægge, hvordan de ønsker at man skal udføre den bedst mulige ældrepleje?
Jeg kan forstå, at statsministeren er fuldstændig enig med sin beskæftigelsesminister i, at det offentlige forbrug næsten ikke skal have lov til at vokse, mens det private forbrug bare skal buldre derudad, så der bliver en større og større forskel.
Jeg kunne også forstå, at statsministeren var meget enig i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat i dag, om, at der skal bruges flere penge i puljer til ældre.
Derfor skal jeg bare høre statsministeren, om det, vi så kan regne med at statsministeren og regeringen kommer med af udspil til kommunerne, er, at man næsten ikke får lov til at bruge mere på nogen områder; at man skal fortsætte med de nedskæringer, som alle kommunerne sidder og laver lige nu, og så kommer der nogle særlige puljer, som man måske tager penge til fra børneområdet for at kunne give det til nogle puljer på ældreområdet, og så skal man bruge nogle konsulentfirmaer, der skal have dyre honorarer for at lave ansøgningerne fra kommunerne, så de kan få del i puljerne.
Er det det, vi kan forvente ved de kommende kommuneforhandlinger?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2006-06-01:
Vi er jo i den heldige situation, at der faktisk er penge til en vækst, om end en beskeden vækst, så dog en vækst.
Så det at tilføre flere penge til et sted behøver ikke at betyde, at man flytter penge væk et andet sted fra.
Det svarer rundt regnet til et par milliarder om året i vækst.
Noget andet er så, at det jo kan være, at der inden for det offentlige område er felter, hvor behovet er faldende, og andre steder, hvor behovet er stigende, og så flytter man selvfølgelig penge rundt.
Men det har da ikke noget med nedskæringer at gøre.
Det er jo bare, at man flytter pengene hen, hvor behovet er, og væk derfra, hvor behovet ikke er.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Med hensyn til folkeskoleforliget kan jeg garantere Enhedslisten for, at vi er meget, meget tilfredse i den konservative folketingsgruppe.
Vi har fået styrket faget dansk; vi har fået styrket faget historie; vi har fået styrket sprogsiden generelt; vi har fået styrket fagligheden i folkeskolen; vi har fået styrket, at man løbende holder øje med udviklingen, så ingen bliver tabt på gulvet.
Hvordan var det lige, det gik, da Enhedslisten i en kommune havde ansvaret for folkeskolen, nemlig i Københavns Kommune?
Ja, da oplevede vi, at op mod 20 pct. af en hel årgang kom ud af folkeskolens 9. klasse uden at være i stand til at læse en ganske almindelig tekst på dansk.
Det er et svigt af dimensioner og næsten uopretteligt.
Det kan man ikke være bekendt, men det er konsekvensen af Enhedslistens totale fejlvurdering af, hvad der er behov for på folkeskoleområdet.
Se, Det Konservative Folkeparti lægger vægt på, hvad man samarbejder om, og ikke hvem man samarbejder med.
Morten Østergaard (RV), 2006-06-01:
Ja, og det har jeg kun den allerstørste respekt for, men det kunne være, at hr. Lars-Emil Johansen så kunne hjælpe mig med at få en forståelse af, hvordan det kunne være, at den vedtagelse, som vi var fælles om at fremsætte, ikke blev vedtaget, på trods af at det jo var en nøjagtig kopi af, hvad Det Konservative Folkeparti tidligere havde spillet ud med
Kan hr. Lars-Emil Johansen nævne andre tilfælde, hvor et parti simpelt hen ikke har villet gennemføre sin egen politik, på trods af at der var et flertal i Folketinget for det?
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Det er en kendt sag, at der forhandles om kommunernes økonomi netop nu, og derfor vil jeg ikke gå ind i detaildrøftelser.
Men jeg er overbevist om, at regeringen og kommunernes repræsentanter finder frem til en aftale, som indebærer, at kommunerne med fuld overbevisning kan garantere regeringen, at man har mulighed for at leve op til de aftaler, man selv er en part af.
Og det vil indebære, at ældreområdet selvfølgelig skal fungere i henhold til lovgivningen.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Socialdemokraterne har fået en ny skattepolitik.
Vi accepterer regeringens skattestop, men med tre klare forbedringer, som skal sikre, at vi får løst nogle af de skævheder, der er opstået med skattestoppet.
De tre forbedringer handler om, at vi langt mere effektivt vil lukke de skattehuller, som regeringen har et meget stedmoderligt forhold til at få lukket; de handler om, at vi vil have et takststop på den kollektive trafik, på voksen- og efteruddannelse og på børneinstitutioner, og de handler om – og det vil spørgeren formentlig være interesseret i – at man vil give de mennesker, der bor i den almene sektor adgang til deres egne penge i Landsbyggefonden og billigere lån for på den måde at sikre, at de kan sidde til en billigere husleje, kombineret med, at vi gerne vil have en egentlig byggeplan og bygge flere boliger i hovedstaden.
Vi mener ikke, at det, der er problemet i dansk samfundsøkonomi, er, at danskerne betaler for lidt i skat.
Det, der er problemet, er, at regeringen holder så meget på pengene, at velfærden ude i kommunerne halter.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-06-01:
Denne samling har været beriget med mange overraskende politiske udmeldinger fra Socialdemokratiet.
Nok den største overraskelse var i denne samling adoptionen af regeringens skattestop, et skattestop, der i sin opbygning tilgodeser ejere af store, velbeliggende boliger og skævvrider økonomien i befolkningen både socialt og geografisk.
Overvejer Socialdemokraterne på samme måde, som det forlyder Venstre gør det, at indskrive skattestoppet i deres principprogram?
Eller er der et spinkelt håb om, at Socialdemokratiet vil komme til fornuft og så vedkende sig, at det er nødvendigt, at man ændrer på beskatningen af boliger?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg mener, at vi alle i den situation har ansvar for at stå sammen og passe på Danmark.
Jeg mener ikke, at der er nogen, der bliver mere forarget over, at Dannebrog bliver brændt af, end os her i Folketinget.
Derfor er det også så meget mere trist, at statsministeren gang på gang har afvist at vise, at der er et enigt Folketing bag kravet om ytringsfrihed og fuldstændig pressefrihed.
Jeg har ved flere lejligheder bedt statsministeren om at vise det her ved eventuelt at tage et møde, men ideen blev afvist, formentlig mest fordi det ikke var statsministerens egen idé.
Pia Christmas-Møller (KF), 2006-06-01:
Mener fru Helle Thorning-Schmidt, at disse udtalelser var hjælpsomme i forbindelse med den danske regerings kamp for at lægge krisen ned?
Er det hjælpsomme bemærkninger?
Er de med til at opildne araberne, eller er de med til at lægge låg på krisen?
Hvad er fru Helle Thorning-Schmidts vurdering af sådanne udtalelser fra en tidligere dansk udenrigsminister, som ved, hvad han gør?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2006-06-01:
Jeg skal kommentere meget, men jeg går ikke sådan rundt og kommenterer, hvad De Radikales udenrigsordfører siger i arabiske aviser.