runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2001-04-26:
Der er jo for så vidt ikke noget nyt i, at Det Konservative Folkeparti ligesom Venstre vil skære dybt i ulandsbistanden, hvis de får magt, som de har agt.
Det beklager jeg stærkt, ikke mindst af de grunde, som også hr. Ebbe Kalnæs gav udtryk for for lidt siden.
Jeg tror, Danmark kan gøre en forskel ved at være foregangsland på det her område internationalt og være med til at trække flere lande med.
Men det, som jeg så vil tage fat på her - for det andet har vi diskuteret mange gange, og det er velkendt, hvad Det Konservative Folkeparti mener på det område - er spørgsmålet omkring »Partnerskab 2000« og Det Konservative Folkepartis tilslutning til det.
Jeg vil godt høre, om det er Det Konservative Folkepartis opfattelse, at »Partnerskab 2000« skal fejes af bordet efter et valg, hvor vi forhåbentlig får en ny regering, eller om man vil stå ved den aftale.
Det synes jeg er ret essentielt, især i forhold til, om vi både skal til at diskutere bistandsprocent på det tidspunkt der og også bistandsstrategi.
Derfor vil jeg godt have, at den konservative ordfører bekræfter her i dag, at Det Konservative Folkeparti står bag »Partnerskab 2000«, og at den også efter et valg skal være strategien for fremtidig dansk ulandsbistand.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-04-26:
Forslagsstillerne, Venstre og Det Konservative Folkeparti, ønsker med lovforslaget, at der skal ske en udvidelse af ordningen om frit valg af egen hjælper til udførelse af den praktiske hjælp.
Lovforslaget er en genfremsættelse fra sidste folketingssamling.
Forslaget knytter an til serviceloven, der giver modtagerne af praktisk hjælp mulighed for selv at udpege en person til at udføre de nødvendige praktiske opgaver, som han eller hun har fået tilkendt.
Bestemmelsen ønskes udvidet, således at den person, som efter en afgørelse truffet af kommunen er berettiget til hjælp eller støtte, skal have ret til at udpege et privat firma til at kunne udføre opgaven. Som tidligere meddelt over for Folketinget har regeringen løbende fulgt med i, hvordan fritvalgsbestemmelserne i § 71 fungerer.
Ressourcetælling fra 2000 fra Danmarks Statistik viste, at kun meget få havde modtaget praktisk hjælp og benyttet sig af retten til at udpege en personlig hjælper.
Den meget beskedne benyttelse af den nuværende adgang til frit valg er da også en af hovedårsagerne til, at regeringen har valgt at undersøge ordningen nærmere.
Resultatet af den igangsatte undersøgelse forventes at foreligge i løbet af dette forår.
Undersøgelsen har fokuseret på kendskabet til og udbredelsen af ordningen, herunder om ordningen lever op til lovens hensigt og formål.
Regeringen vil selvfølgelig se nærmere på resultatet af undersøgelsen, når den foreligger.
Samtidig er det vigtigt at slå fast, at der ikke i dag er noget til hinder for, at den enkelte kommunalbestyrelse kan vedtage at give borgerne frit valg mellem forskellige leverandører, herunder også private firmaer, og derfor ser regeringen ikke her og nu grundlag for ændringer.
Jeppe Kofod (S), 2001-04-26:
Jeg vil gerne takke SF for at rejse denne her vigtige forespørgsel og takke alle ordførere i debatten.
Jeg synes, det har været en god og spændende debat, der har klarlagt, hvilke forskelle der er i dansk politik, som har delt os i anskuelser på et meget, meget væsentligt område, nemlig hvordan vi skal være engagerede internationalt, når det gælder vores udviklingsbistand.
Vi skal stå i spidsen, når det gælder udviklingsbistand og hjælpen til de fattigste lande og fattigste befolkninger.
Vi fik klarlagt, at det borgerlige alternativ, Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, ønsker en kraftig nedskæring i bistanden, og det er om noget et ringe alternativ, som man selvfølgelig også i offentligheden skal være bekendt med den dag, hvor vi skal sætte kryds ved næste folketingsvalg.
Endelig vil jeg gerne takke både CD, Kristeligt Folkeparti, SF, Det Radikale Venstre og Enhedslisten for at bakke op omkring den vedtagelse, som jeg fremsatte tidligere.
Tak for en god debat.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-04-26:
Blot til den sidste del af hr. Jørn Jespersens indlæg, hvor der var et direkte spørgsmål til mig om parlamentarikernes medvirken ved LDC-mødet: Jeg er helt enig i, at den debat, vi har haft i dag, netop viser den store interesse for det her.
Og jeg synes, vi skal forsøge at styrke den interesse, og i hvert fald opretholde den, og derfor synes jeg, det er et godt forslag, at parlamentarikerne tager med til LDC-konferencen og følger hele forløbet.
Jens Hald Madsen (V), 2001-04-26:
Det er ganske udmærket, at det i en OECD-rapport fremgik - sådan som jeg forstod det - at de fleste lande havde haft en stigning i deres bistand.
Der er bare den problemstilling - det er den, som hr. Behnke nævnte - at da man lavede en omregning af den måde, som man beregnede BNI på, som faktisk har en betydning på 800 mio. kr., efterregulerede man det ikke i Danmark.
Men det gjorde man faktisk i mange af de andre lande.
Jeg har f.eks. talt med den tidligere udviklingsminister
fra Norge.
Der gjorde man det dér.
Og det er det, man skal regne med, når man siger det her.
At man er fuldstændig inkonsekvent, fordi man matematisk laver om på tingene, ignorerer man fuldstændig.
Det, jeg så blot siger, er, at Venstre støtter »Partnerskab 2000«, fordi det stiller nogle krav.
Men når man stiller nogle krav, skal det altså også have nogle konsekvenser.
Det betyder, at dem, som gør det godt, skal man klappe på hovedet og give endnu flere penge.
Men for dem, der gør det forkert, dem, der overtræder menneskerettighederne, for dem skulle det efter min mening have en konsekvens.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Nu vil jeg meget understrege, at vi alle sammen er klar over, at der foregår ting, som kunne være bedre.
Men jeg vil lige sige, at ud af den bistand, vi giver i international sammenhæng i fællesskab og har gjort igennem årene, har der været mange aldeles udmærkede programmer og sundhedsprogrammer og alt mulig andet.
Men det er klart, vi skal være kritiske over for det, og vi vil meget gerne hjælpe hr. Kim Behnke med at være kritisk over for den slags ting, når vi ser, det sker.
Nu skal vi passe på, at vi ikke kommer ud i en proportion, hvor det, der bliver brugt internationalt i fællesskab, er det mest almindelige, og det er til mahogniskriveborde.
Der er ingen tvivl om, at der bliver brugt for meget til administration, og det kan være forkerte lønninger eller folk, der laver for lidt eller ikke gør det rigtige osv., men en meget stor del af det når altså derud.
Det, der er det afgørende, og det var det, jeg sagde i indledningen, er, at vi ikke skal skære kvantiteten ned, vi skal øge kvaliteten.
Lad os tage en diskussion om, hvordan vi øger den kvalitet, og det kan godt være ved en forskydning mellem de to former, vi yder i i dag.
Kim Behnke (UP), 2001-04-26:
Jo, men hvor er konsekvensen?
Hvorfor er det så ikke CD's politik, at Danmark kun skal yde bilateral bistand, så vi selv har snor i projekterne, og så det kun er folkene i Danida, vi skal sørge for har styr på tingene?
Hvorfor skal vi give til de multilaterale projekter og være med til at understøtte den gigantiske mængde af mennesker, som scorer enorme lønninger og skummer fløden og virkelig er dem, der burde have dårlig samvittighed, fordi de gør det i fattige menneskers navn?
Hvorfor holder vi ikke op med at give støtte til de organisationer?
Hvorfor går vi ikke ind og giver til konkrete projekter, så vi kan give mennesker drikkevand, så vi kan give dem medicin og tæpper og tag over hovedet osv., frem for at det er nogle tusinde embedsmænd, vi giver gigantiske lønninger?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-04-26:
Mahogniskrivebordene forhindrer ikke noget som helst, selvfølgelig gør de ikke det.
Der er da masser af vores bilateriale hjælp og den anden form for hjælp i den balance, der skal være mellem dem, som vi altid kan diskutere om det bliver gjort godt nok.
Vi skal bare passe på, hvis noget ikke går godt nok eller mislykkes, at vi ikke ender i en situation, hvor vi så ikke tager fat og siger, at vi skal bruge mindre.
Vi skal gøre det bedre.
Vi skal gøre det meget bedre.
Det er det, det drejer sig om.
Vi kan da i hvert fald ikke hjælpe på noget ved at sige, at fordi noget går skidt, kan vi bare lade være.
Så skal jeg lige huske, når jeg alligevel er heroppe, det glemte jeg desværre før, at sige, at jeg har en klar aftale med hr. Jann Sjursen om at sige, at hr. Jann Sjursen støtter det forslag til vedtagelse, der fremsat af regeringen.
Kim Behnke (UP), 2001-04-26:
Nu har jeg hørt hr. Ebbe Kalnæs ved adskillige korte bemærkninger i dag bruge formuleringen, at hvis ikke vi giver nogen penge til ulandene, så kommer ulandenes borgere herop.
Nu er mit spørgsmål til hr. Ebbe Kalnæs: Når vi f.eks. giver penge til en række af FN's organisationer, altså multilateral bistand, og der opbygges store korrupte enheder, flotte mahogniskriveborde, dyre limousiner, man flyver på første klasse rundtomkring i verden, holder en masse såkaldt vigtige møder med et hav af embedsmænd til toplønninger osv., hvordan forhindrer de penge, vi giver til de her foretagender, at fattige mennesker fra Afrika kommer til Europa?
Peter Skaarup (DF), 2001-04-26:
Jeg tror ikke, vi kan få meget mere ud af den debat med fru Margrete Auken.
Det fyger med skældsord.
SF må jo tage stilling til, om det er den måde, man ønsker at argumentere på.
Jeg tror egentlig, det stempler ordføreren fra SF mere, end det stempler
Dansk Folkeparti.
Vi får se.
Med hensyn til det, som hr. Ebbe Kalnæs sagde om bistanden til Sydafrika, er jeg helt enig med hr. Ebbe Kalnæs i, at det er nogle af de problemer, der er ved at give den slags bistand, der er tale om her, og som altså ikke helt er lykkedes.
Jeg har også selv været med til at se på de projekter, og jeg synes, der er et fornuftigt indhold i dele af projekterne, men problemet er bare, at det viser sig, at man ikke lokalt er i stand til at løfte opgaven, og det er jo problemstillingen i forhold til mange af den slags projekter.
Jeg har så tilladt mig at kritisere nogle af projekterne for, at man måske ikke fra start af har gennemtænkt, at der kan være problemer med at få de lokale folk til at følge dem
Men jeg mener, der er grund til, at vi holder et meget vågent øje med den slags projekter, og jeg mener som sagt også, at vi kan spare lidt penge dér, som kan gå til bedre forhold for danskerne, som jeg i første omgang mener det er vigtigt at vi sikrer gode midler.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
Mere frit valg for den enkelte kan medføre, at der bliver høstet nogle kontante gevinster ved en mere effektiv kommunal hjemmehjælp, siger Venstre og De Konservative i deres lovforslag.
Forslagsstillerne ønsker den udvidelse af serviceloven at give modtagere af praktisk hjælp mulighed for selv at udpege en person til at udføre de nødvendige praktiske opgaver, borgerne er visiteret til, og til også at omfatte udpegning af et firma, og der henvises til kommunerne Odense, Greve og Herning, som har gennemført aftalen om valgmulighederne.
Kommunerne kan i dag købe ydelser hos en privat leverandør.
I er ikke værdige administratorer.
Det kommunale selvstyre skal vi nok tage os af herinde.
Det, de borgerlige partier i dag også siger til alle landets hjemmehjælpere og social- og sundhedshjælpere i hjemmeplejen, er: I er ikke effektive.
Dette forslag er et godt eksempel på den politiske forskel mellem de borgerlige partier og den socialdemokratiske vej.
Vi ønsker omsorg frem for konkurrence.
Vi ønsker et ordentligt arbejdsmiljø frem for kontante gevinster.
Vi ønsker, at gamle mennesker får den optimale omsorg af deres hjemmehjælpere og ikke af et tilfældigt hjemmeservicefirma, som så skal indgå i hjemmehjælpernes trængte lønbudget.
Jeg kan vist ikke tydeligere redegøre for, at Socialdemokratiet afviser forslaget.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Jeg vil gerne starte med at sige
, at det, vi foreslår skal være enhver ældres ret, der er visiteret til hjemmehjælp, er ganske enkelt det, som man tilbudt sine borgere i f.eks. Odense Kommune, Herning Kommune og andre kommuner.
Og hvad er så resultaterne af det, at man giver sine borgere en valgmulighed mellem den offentlige hjemmehjælp og et privat firma?
Det kan man læse i de evalueringsrapporter, som dels Odense og dels Herning har offentliggjort.
Det betyder, at borgerne generelt er mere tilfredse.
Også selv om kun ca. 10 pct. af alle ældre har valgt det private, så er man mere tilfreds, også dér, hvor man har valgt en offentlig løsning. Hvad kan man udlede af det?
Man kan udlede det, at hele området får en mere serviceminded indstilling til det arbejde, som der skal gøres.
Jeg er af den opfattelse, at alle ældre bør have denne valgmulighed.
Det er også sådan i de kommuner, der har indført det, at man får en bedre udnyttelse.
Og nu var fru Grete Schødts lidt efter bl.a. Venstre og De Konservative i forhold til forslaget her og det kommunale selvstyre.
Det kan godt være, at fru Grete Schødts og Socialdemokratiet synes, at Københavns Kommune løser det her område fantastisk godt, og at der derfor ikke skal påføres Københavns Kommune nogen som helst form for konkurrence.
Det er så en holdning, fru Grete Schødts kan have.
Min holdning er, at det vil være ganske glimrende, hvis det var sådan, at man udstyrede de ældre, der var visiteret til hjemmehjælp, med en mulighed for at sige: Jamen nu er vi faktisk trætte af, at vi ikke får den hjælp, som vi er visiteret til, og som man har lavet en kontrakt med kommunen om.
Og så vil jeg gerne sige, at netop når man taler om, at det er et privat firma, så ville en kommune, der havde lavet en aftale med et privat firma, jo aldrig nogen sinde tillade, at de ældre ikke fik den hjælp, de var visiteret til, og som man havde lavet en kontrakt om.
Jeg håber, at der kan blive en opslutning i Folketinget om forslaget her.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-04-26:
Jamen jeg anerkender da, at vi kan diskutere, om vi bør være i front, hvad angår bistandsstøtte.
Jeg havde fornøjelsen af at deltage i et WTO-møde.
Der blev Danmark fremhævet gang på gang, og det tror jeg ikke sker ret mange gange at vi bliver.
Vi behøvede slet ikke at sige, at vi var gode; det sagde de andre.
Det var faktisk en stor oplevelse.
Vi blev fremhævet for vores indsats, og det i sig selv synes jeg er et argument for, at vi bør være i front, fordi vi taler med en stemme, som vi ellers slet ikke ville tale med.
Og hele øvelsen går jo ud på at få de andre med.
Jeg har set nogle beregninger fra FN, der siger, at kan vi fordoble bistanden, så har vi udryddet fattigdommen i løbet af 10 år, så i den sammenhæng mener jeg også, at det er en ualmindelig god investering, fordi den også handler om, at vi har vores argumenter i orden for at kunne motivere videre.
Så jeg vil da spørge, om ikke Det Konservative Folkeparti kunne prøve at vinkle det den vej, og om det så ikke kunne være et argument for, at vi bør være i front fortsat.
Jørn Pedersen (S), 2001-04-26:
Jamen det er jo virkelig en fornøjelig dag i dag.
Fordi nu er markedsøkonomien blevet socialistisk.
Det plejer at være noget helt andet, man kalder det.
Vi skærer det helt ud i pap.
Så er spørgsmålet til mig: Når man så kommer i den situation, at der er for få hænder til at løse opgaven, så er det normal markedsøkonomi, markedsmekanisme, at så stiger prisen.
Det ser vi alle andre steder.
Vi ser det i øjeblikket inden for byggeriet.
Det er helt naturligt.
Sådan er det.
Og så er mit spørgsmål - det var så til Venstre: Vil man så, når man har et skattestop, alligevel give penge til det, for det er klart, at så står kommunerne måske med øgede udgifter?
Jeg vil gerne anerkende alle hr. Erik Larsens beregninger fra nogle tidligere undersøgelser.
Jeg taler ikke om, hvordan det ser ud lige nu.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-04-26:
Jeg må jo tilstå, at jeg står fuldstændig uforstående over
for de socialdemokratiske angreb på dette lovforslag.
Efter visitation til hjemmehjælp skal den pågældende have lov til at vælge, hvem der skal udføre opgaven.
Jeg synes, det er sund fornuft.
Det er udtryk for respekt for borgerne.
Det er måden, hvorpå vi kan sikre, at der bliver valgmuligheder og øget kvalitet.
Jeg vil kraftigt anbefale forslaget.
Det kommer nok ikke som nogen overraskelse.
Jeg må igen sige, at jeg står meget uforstående over for de angreb, vi har hørt fra socialdemokratisk side.
Jeg tror faktisk, det kræves, at man er socialist helt ind sjælen, hvis man skal kunne forstå den argumentation, der lige har været ført.
Men hvad ved jeg som borgerligt menneske?
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Ja, så er jeg selvfølgelig nødt til at trække nogle tal frem og sige, at med hensyn til de erfaringer, man har gjort i Odense, og de erfaringer, man har gjort i Herning, viser de evalueringsrapporter, der er lavet, klart, at i og med at borgerne får denne valgmulighed, så får man også i opgaveløsningen en billigere pris totalt.
Det vil altså sige, at man får, skriver man, sådan mellem 15 og 20 pct. bedre økonomi i hele området ved at sige, at de ældre får et frit valg
Og det synes jeg i hvert fald forlods er et beløb, som i hvert fald meget nemt kan gå ind og dække nogle af de omkostninger, som hr. Jørn Pedersen frygter, og som jeg ikke kan se.
Jørn Pedersen (S), 2001-04-26:
Jo, men vi er også ret trygge ved situationen, for nu er vi derhenne, hvor erfaringsgrundlaget kan gå med, og derfor er jeg helt overbevist om, at hr. Erik Larsen vil give mig ret i, at almindelig markedsøkonomi gør, at når en vare er efterspurgt, så stiger prisen
Det er, uanset om det er på benzin eller det er på folk, der skal levere en ydelse.
Det er nøjagtig det samme.
Så forstod jeg på hr. Erik Larsen, at der er Venstres forslag til løsning, at så sparer vi bare nogle andre steder.
Det er jo fair nok.
Men jeg synes, vi har krav på at få at vide, at når nu kommunerne kommer og siger til hr. Erik Larsen og hans parti: Vi har fået flere udgifter til det her på grund af de regler, I har lavet, men hvad vil I gøre for at hjælpe os?
- så skal man altså ikke regne med hjælp derfra; så må man selv løse opgaven, hvis man kan. Men det er da rart at vide, for jeg synes, at det er et signal til det kommunale selvstyre: Vi laver lovene og reglerne, og hvis vi så kommer i knibe, ordner I det selv.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Hr. Jørn Pedersens indlæg her er jo en stærkt understregning af, at Socialdemokratiet kun har én vej at gå, hvis udgifter stiger, og det er at vælte udgifterne over på borgerne i stigende grad.
Jeg synes, det står meget fint og meget klart, og jeg har meget svært ved at følge hr. Jørn Pedersen i, at der lige pludselig skulle være en væsentlig forskel i lønniveauet i den offentlige sektor på det her område og så i den private; det tror jeg næppe bliver tilfældet.
Skulle det alligevel imod min forventning være tilfældet, jamen så er jeg sikker på, at det her sagtens kan foregå inden for den prioritering, som der altid foregår i forhold til det kommunale arbejde; det har jeg en vis erfaring i.
Jørn Pedersen (S), 2001-04-26:
Så fik vi jo igen beviset for, at Venstretale er varm luft.
Forudsætningen, som jeg fremlagde for hr. Erik Larsen, var følgende: Når vi kommer i situationen, hvor de mennesker, der skal betjene de ældre, bliver en meget eftertragtet vare, som der ikke kan leveres nok af, så stiger prisen ved almindelig markedsøkonomi, og den stiger først på de dér private ydelser, som den enkelte bruger kan vælge.
Og så forstod jeg, at så skærer vi bare ned på resten.
Det er Venstres politik, for man må ikke forhøje skatterne.
Så det vil sige, at der vil Venstre være hårde bananer parlamentarisk set og stå her og sige: Uanset at I følger vores ideer, så kan vi altså ikke finansiere det, for vi har et skattestop, og dét står vi ved. Det andet kunne jeg så forstå, det står man ikke så hårdt på.
Så er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Betyder det her fine forslag nu, at hvis det er sådan, at man inden for de eksisterende rammer ikke kan løse opgaven, fordi man skal ud og købe nogle dyre og private timer, vil Venstre så gå på kompromis med skatteholdningen, som jo åbenbart betyder meget for Venstre i de her tider?
For jeg kan godt forestille mig, at kommunerne vil komme og sige: Hov, det er en ny mulighed, der påføres nogle nye udgifter, dem skal vi have dækket.
Vil Venstre i sådan en situation være med til at bryde princippet om ikke at forhøje skatter og afgifter?
Det vil jeg gerne have et svar på fra Venstre.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Det er klart, at det kan vi have forskellige opfattelser af.
Jeg har så den opfattelse, at forslaget her vil løse det problem.
Hvis det ikke skulle løse problemet, så må vi jo se på, om der så er andre måder, vi kan gøre tingene på. Men jeg vil godt advare imod, at vi laver en eller anden straffeaktion, men at vi tværtimod siger: Jamen de kontrakter, som den ældre har indgået med kommunen, de skal selvfølgelig opfyldes til punkt og prikke; man skal have sin tid på den ene eller på den anden måde.
Aase D. Madsen (DF), 2001-04-26:
Jeg tror ikke rigtig på, at det helt løser problemet.
Jeg tror ikke, at de aller-, allersvageste ældre har kræfter til selv at vælge et privat firma.
Jeg ser positivt på forslaget, men der er en jo en rest tilbage, der under alle omstændigheder, tror jeg, vil være kommunalt, altså under den kommunale hjemmepleje. Som det er nu, er det, som jeg synes er forfærdeligt, at nu vil ÆldreSagen jo gå i gang med at føre sager for domstolene, man vil anklage Københavns Kommune og lave en sag på det.
Derfor mener jeg, at vi kan jo så komme til at se en masse sager ude omkring i landet, og det er jo kun de stærkeste, der kan føre sådan en sag for domstolene.
Derfor mener jeg, at tiden nu altså er inde til - og det siger ÆldreSagen også - at vi på en eller anden måde strammer lovgivningen op.
Men det kan vi jo komme tilbage til på et senere tidspunkt.
Erik Larsen (V), 2001-04-26:
Til hr. Villy Søvndal: Jeg ved ikke, hvordan politikerne i Københavns Kommune har det med at blive beskyldt for at være lokket til noget.
Det, jeg mener der er fuldstændig afgørende i det spørgsmål, er, at der er en sammenhæng mellem det, som man lover de ældre, det, som man laver kontrakter med de ældre om, og så det, de ældre så får, og det kan en eller anden mærkværdig budgetperiode eller budgetsituation ikke rokke ved
Må jeg sige til fru Aase D. Madsen, at jeg mener, at det her forslag i virkeligheden imødekommer alt det, der er brug for i forhold til kommunerne.
Fru Aase D. Madsen spørger: Hvad med at straffe kommunerne?
Det tror jeg ikke på.
Jeg tror mere på, at når man giver borgerne et frit valg mellem privat og offentlig hjemmehjælp, så løser problemerne sig ad den vej.
Så vil jeg gerne sige til fru Grete Schødts, at sådan som det er i Odense og i Herning og andre steder, sådan er det også i lovgivningen; det er kommunen, og i vores forslag er det stadig væk kommunen, der har ansvaret for den hjælp, der skal gives.
Jeg kan ikke forstå, at når fru Grete Schødts lægger så meget vægt på, at der ikke er så mange, der bruger tilbudet om et privat firma, at fru Grete Schødts så er så bange for at give de få, de 10 pct., som måske har en dårlig oplevelse eller har lyst til det, muligheden for at få hjælpen fra et privat firma.
Hvorfor skal de forhindres i det?
Det er uforståeligt for mig.
Grete Schødts (S), 2001-04-26:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om ikke det er sådan i dag, at de kommuner, som der nu bliver henvist til, at det er dem, der køber ydelsen hos et firma, som de har besluttet kan leve op til de standarder, de kvaliteter, som kommunen ønsker udført.
Hvis ikke jeg har misforstået det hele, så siger det her forslag jo, at det er borgeren selv, der kan udpege et hvilket som helst firma, som man ønsker skal udføre opgaven.
De vil have deres egen hjemmehjælp, og de vil have deres faste hjemmehjælpere, og tilfredshedsgraden er faktisk ret stor.
De er glade for deres offentlige og kommunale hjemmehjælp, men de ønsker snart at få lidt fred på det her område, så der ikke bliver ved med at blive taget nye initiativer