runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Rikke Hvilshøj (V), 2006-04-26:
Danmark tiltrådte i 1991 børnekonventionen, og Danmark skal hvert femte år afgive beretning til FN om de foranstaltninger, vi har truffet for at virkeliggøre de rettigheder, som er anerkendt i konventionen, og om de fremskridt, der er gjort med hensyn til nydelsen af disse rettigheder.
Jeg er jo bekendt med, at det har været fremme i pressen, at Danmark skulle have problemer med konventionens artikel 39, hvorefter deltagerstaterne skal: » ... fremme fysisk og psykisk helbredelse og resocialisering af et barn, der har været udsat for enhver form for forsømmelse, udnyttelse eller misbrug, tortur eller anden form for grusom, umenneskelig eller nedværdigende behandling eller straf eller væbnede konflikter.
Sådan helbredelse og resocialisering skal finde sted i omgivelser, der fremmer barnets sundhed, selvrespekt og værdighed.«
Jeg vil gerne gentage, at asylansøgerbørn har samme rettigheder som alle andre børn i Danmark.
Alle asylansøgerbørn tilbydes undervisning, der står mål med den, der tilbydes i folkeskolen.
Asylbørnene tilbydes desuden aktivering, og de har rettigheder til sundhedsbehandling i det omfang, det er nødvendigt.
Det gælder både under selve asylsagsbehandlingen og efter et eventuelt afslag på asyl og frem til hjemrejsen.
Den generelle tilsynsforpligtelse efter serviceloven omfatter alle børn, herunder også asylansøgerbørn.
Hvis en kommune bliver opmærksom på, at et asylansøgerbarn har behov for særlig støtte, er den forpligtet til at iværksætte foranstaltninger efter principperne i reglerne om særlig støtte til børn og unge i lov om social service.
Jeg er derfor af den opfattelse, at Danmark overholder alle sine forpligtelser efter børnekonventionen.
Jamen der er særlig omsorg for børnene.
Det, regeringen prioriterer, er en indsats, der sikrer kort sagsbehandlingstid, som i denne regeringsperiode er blevet reduceret betragteligt, så en familie hurtigt får afklaret, om de kan få asyl i Danmark, eller om deres fremtid er i deres hjemland.
Og så går vores indsats på at få hjemsendt dem, der har fået afslag på asyl.
Og i den mellemliggende periode er der efter min opfattelse de foranstaltninger, der skal til for at sikre børnene.
Jeg har i den tid, jeg har været minister, iværksat yderligere tiltag i første omgang primært rettet mod de voksne og jo også i det her tilfælde forældrene, hvad angår deres aktivering og undervisning, i håb om at de kan blive klædt bedre på til at kunne tage den beslutning at rejse hjem igen.
Det håber jeg også kommer børnene til gode, og både med lovforslaget og i den debat, der jo har kørt de seneste uger, har jeg tilkendegivet, at jeg gerne vil se yderligere på børnenes forhold.
Mette Gjerskov (S), 2006-04-26:
Mit spørgsmål er også til integrationsministeren, men det handler om noget andet.
Det handler om de forhold, vi nu har set i flere uger i medierne, for børnene af de afviste asylansøgere, som sidder i nogle af vores asylcentre.
I det hele taget er det nogle forhold, som vi ikke ville byde mange andre børn i Danmark.
Derfor har jeg stillet spørgsmål til ministeren om, hvorvidt hun kan bekræfte det, Politiken har citeret hende for, nemlig at det er vigtigt at vide, at disse børn har præcis de samme rettigheder som andre børn i Danmark.
Det vil jeg gerne bede ministeren om at svare på.
Jacob Jensen (V), 2006-04-27:
Forslaget, vi her behandler, er en udmøntning af kommunalreformen, hvor regeringen har ønsket at lave en mere effektiv inddrivelse af gæld til det offentlige.
Forslaget skal derfor ses i sammenhæng med andre allerede gennemførte tiltag på området, bl.a. samling af al gældsinddrivelse til det offentlige under Skatteministeriet, hvilket som bekendt skete pr. november sidste år.
Dette forslag følger så op på denne effektivisering med yderligere regelforenklinger arbejdende hen imod at etablere ét fælles inddrivelsessystem for alle restancer til det offentlige, hvilket forventes at ville ske senest i 2009, mod de nuværende fem forskellige systemer, der eksisterer i dag.
Venstre støtter det her forslag, da det som sagt forbedrer muligheden for at etablere ét fælles inddrivelsessystem, som både vil lette den offentlige administration og samtidig give skyldnere et lettere overblik over forskellige restancer, da alle restancer vil blive samlet på en konto med et sæt regler vedrørende renter og gebyrer m.v.
Jeg har også noteret mig en positiv indstilling fra Dansk Industris side, da forslaget også for virksomhederne vil medføre færre henvendelser og et mere overskueligt system.
Det er også argumenter, som jeg mener taler for forslaget.
Venstre går ind for forslaget, da vi støtter gennemsigtighed og forenklede procedurer, og også fordi forslaget her er et skridt på vejen hen imod regeringens målsætning om en effektivisering af inddrivelse af al offentlig gæld.
Som sagt støtter vi forslaget.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Nu kunne man jo også forestille sig andre områder, hvor andre af os kunne komme med nogle forslag, som ville betyde, at nogle ting var nemmere for borgerne og mere overskuelige for de offentlige myndigheder osv., men som for nogle borgere ville betyde, at de skulle betale lidt mere, end de gør i dag.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Jeg synes, det er en helt nødvendig forenkling, vi laver her.
Det giver en langt bedre gennemskuelighed for den enkelte borger, det giver langt færre og meget mere ensartede henvendelser fra myndighederne, og det synes jeg er en rigtig god idé.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Jeg vil gerne høre, om De Konservatives skatteordfører mener, det er i overensstemmelse med skattestoppet, når man her laver en stramning, hvor borgerne skal betale 55 mio. kr. mere til det offentlige, end de gør i øjeblikket.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Jeg kan jo ikke som Konservativ undlade at nævne, at det er i forbindelse med kommunalreformen, at vi nu har samlet inddrivelsen af gæld ét sted, nemlig under SKAT.
Vi synes fra konservativ side, at det er en rigtig, rigtig god idé at få det samlet.
Det giver et langt bedre overblik for skyldneren, at tingene nu står på én konto.
Vi kan sikre, at man får færre henvendelser fra det offentlige.
Det er nu én myndighed.
Den myndighed behandler de forskellige krav mere ensartet, sådan at man får en mere samlet og en mere ensartet kontakt fra de offentlige myndigheder.
Dette virker jo kun naturligt i disse moderne it-teknologi-dage, at det er muligt for offentlige myndigheder at have en fælles fornemmelse af, hvad der foregår for den enkelte borger.
Der er også lagt op til, at ud over at gebyrerne harmoniseres på de forskellige fordringer, som det hedder, altså de forskellige ting, man skylder, bliver der opstillet nogle helt objektive kriterier for, i hvilken rækkefølge man indkræver de forskellige beløb.
Alt i alt synes vi faktisk fra konservativ side, at det er meget hensigtsmæssigt, netop at både renter, gebyrer og inddrivelseskriterier harmoniseres, sådan at man ikke står med alle de her forskellige overvejelser om, hvad der nu er det bedste, og hvor man har den højeste rente.
I og med at det ikke alene harmoniseres, men jo også, at det kommer ind på én konto, så bliver det ikke bare nemmere at administrere for det offentlige, som dermed sparer på administrationen, men det bliver altså faktisk sådan, at den enkelte borger lettere får et overblik og ikke står med alle de her forskellige overvejelser om, hvorvidt der nu er den ene eller den anden rente på den ene eller den anden gæld.
Derfor synes vi alt i alt, at det her af hensyn til både den ene og den anden part i det og den forenkling, der ligger i det, er en rigtig god idé og endnu et godt resultat af den kommunalreform, som vi er ved at gennemføre.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Jeg er åben over for, at man laver noget vejledning for borgerne om, hvad deres rettigheder er.
Det synes jeg er en meget naturlig ting.
Når man har ansvaret for offentlig forvaltning, vejleder man borgerne i, hvad deres rettigheder er, så det er jeg åben over for.
Jeg husker, at da jeg fik et lignende spørgsmål, også fra fru Line Barfod, for mindre end en måned siden, da vi havde noget om eftergivelse af studielån, var min holdning også den samme.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Nu kan man jo gøre meget både i forhold til at ændre lidt i et lovforslag og i forhold til at lægge noget ind, f.eks. hvilken vejledning der skal gives samtidig.
Noget af det, som vi jo efterhånden flere gange har diskuteret i Folketinget, er problemet med, at mange mennesker ikke er i stand til at overskue deres egen situation, når de kommer i gæld.
Da der ikke er gældsrådgivning i Danmark, er det svært for mange at finde ud af, hvad de kan gøre, og nu, hvor inddrivelsen så er samlet på nogle få centre i landet, kan det yderligere blive svært for folk at få nødvendig rådgivning om deres rettigheder.
Vil Dansk Folkeparti derfor som minimum være med til, at der skal laves en bedre skriftlig vejledning til borgere, hvor der bliver foretaget lønindeholdelse, om, hvad de har af muligheder, herunder muligheden for at bede om, at det, de betaler, går til nogle bestemte krav?
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Jeg udtrykte ganske rigtigt ikke nogen bekymring i mit ordførerindlæg, og jeg har ikke den bekymring, som fru Barfod har.
Jeg synes, det er logisk, at man har en rangorden for de her fordringer med hensyn til, i hvilken rækkefølge de bliver dækket ind.
Nu har jeg det sådan, at jeg altid er åben over for nye ideer, og jeg ved jo, at Enhedslisten altid er produktiv med både kreative og farverige ideer.
Det er ikke alle ideer, der ud fra mit synspunkt er lige brugbare, men jeg vil altid lytte til dem under udvalgsbehandlingen.
Mit udgangspunkt er, at det lovforslag, der er fremsat her, er det, der skal vedtages, men jeg er selvfølgelig lydhør over for gode ideer.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Jeg lyttede grundigt til hr. Mikkel Denckers ordførerindlæg, men jeg kunne ikke høre en eneste bekymring.
Derfor vil jeg gerne høre, om Dansk Folkeparti slet ikke har nogen bekymringer for borgerne i forhold til bl.a. det, som Skatteborgerforeningen peger på i deres høringssvar, nemlig at borgerne ikke længere har et krav på, at det, de betaler, går til en bestemt gældstype, et bestemt krav, men at det fremover er op til myndigheder at afgøre, om et krav bliver betalt før et andet, hvilket, som jeg var inde på før, f.eks. kan have betydning i forhold til daginstitutionsbetaling.
Jeg vil godt høre, om Dansk Folkeparti vil være med til at kigge på det under udvalgsarbejdet.
Mikkel Dencker (DF), 2006-04-27:
Lovforslaget er en udløber af den kommunalreform, som gennemføres i et samarbejde mellem Dansk Folkeparti og regeringen.
Det skal ses som en naturlig opfølgning på den samling af det offentliges inddrivelse af fordringer hos borgerne, som tidligere er vedtaget af Folketinget.
Formålet med det her foreliggende lovforslag er at foretage de nødvendige harmoniseringer og forenklinger, for at den fælles inddrivelse kan fungere så effektivt og rationelt som muligt, både for inddrivelsesmyndigheden og for de borgere, der skylder penge til det offentlige.
Derfor indføres med dette lovforslag, at der etableres ét fælles inddrivelsessystem, hvor en væsentlig ting er, at de krav, der er for en borger, samles på en konto, hvorefter inddrivelsen foregår med udgangspunkt i kontoens saldo.
Et andet element i forslaget er, at der opstilles klare regler for, i hvilken rækkefølge fordringerne dækkes – den såkaldte dækningsrækkefølge – i det tilfælde, hvor en borger har gæld af forskelligartet karakter.
Eksempelvis dækkes bøder før skattegæld og skattegæld før underholdsbidrag osv.
Forslaget medfører også ensartede regler for gebyrer samt for, hvordan fordringer skal forrentes.
I Dansk Folkeparti mener vi, det er et godt lovforslag med fine perspektiver for en bedre måde at løse inddrivelsesopgaven på, og vi ser frem til at se det fungere i praksis.
Jeg skal derfor sige, at Dansk Folkeparti støtter lovforslagets vedtagelse.
Kristian Jensen (V), 2006-04-27:
Jeg er ikke i tvivl om, at der på mange områder vil være interesse for en vis form for valgfrihed på skatteområdet.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at jeg allerede nu kan gætte, hvad de fleste så vil vælge, nemlig den model, der giver den laveste betaling.
Når vi både i 1997 og også nu har valgt at lave en model, hvor man overgår fra en egentlig skatteberegning og skatteansættelse til en model med et forenklet system, er det netop for at sige, at der ikke skal være så store opgaver for de efterladte.
Når det her lovforslag bliver vedtaget, er der meget få tilbage, som kommer til at mærke, at der vil være en skattebetaling.
Erfaringerne er jo, at man ikke samtidig kan have en fuldstændig ensartet behandling af alle og så et meget, meget forenklet system som det, vi egentlig kører med.
Men hvis jeg skulle vælge mellem at have et forenklet system med en lille belastning for de efterladte eller en ret voldsom belastning for de efterladte, vil jeg hellere vælge det system, der er nu.
Men jeg tror, at vi kan prøve at dyrke nogle af de problemstillinger, der måtte være, i løbet af udvalgsbehandlingen.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
René Skau Björnsson (S), 2006-04-27:
Det er klart, at vi nu må se, hvad velfærdsforhandlingerne ender med.
Jeg deler bekymringen, og det er også noget af det, som vi må prøve at tage op under udvalgsarbejdet, og når vi kender det nærmere forløb af indholdet i de velfærdsforhandlinger, der forhåbentlig er færdige, inden vi skal tage endelig stilling til det her lovforslag.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Jeg kan godt forstå den overordnede positive indstilling fra Socialdemokraterne til noget forenkling.
: Er Socialdemokraterne ikke lidt bekymrede over, at man her laver en yderligere stramning med rentetilskrivning på sociale krav?
René Skau Björnsson (S), 2006-04-27:
Forslaget er et led i regeringens og Folketingets forenkling af regelgrundlaget på inddrivelsesområdet.
Vi i Socialdemokratiet støtter fortsat tiltaget med, at der bliver oprettet ét fælles inddrivelsessystem, og vi er positive over for det forenklende element, der er i det, der hedder saldoprincippet.
Men som det har været tilfældet ved tidligere forslag på området, er der nogle detaljer, som vi gerne vil have yderligere belyst i udvalgsarbejdet.
Det gælder ikke mindst problemstillingen om, hvordan virksomhederne rent praktisk berøres af det såkaldte first in first out-princip, hvor den enkelte virksomhed ikke længere selv kan bestemme, om visse inddrivelseskrav skal prioriteres før andre.
Måske kunne man lave en lidt mere fleksibel opbygning af kontoen, uden at det kompromitterer det forenklende element.
Vi er også fortsat optaget af, at der ikke er nogen, der kommer i unødig klemme i det her inddrivelsessystem, når de kommer til at skylde til det offentlige.
Det vil vi også have belyst nærmere under udvalgsarbejdet.
Men overordnet er vi i Socialdemokratiet positive over for forslaget.
Jacob Jensen (V), 2006-04-27:
Man er jo altid forpligtet til at henvende sig og gøre sig selv bekendt med den lovgivning, som nu gælder på ens område.
Så jeg synes, at der er en balance i forslaget, ved at man netop ikke ændrer på rækkefølgen, men dog i særlige tilfælde har en dispensationsmulighed.
Det er den rigtige løsning.
Derfor kan vi selvfølgelig gå ind for det.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Ja, selvfølgelig bør man det, men problemet for en del af de her mennesker er jo, at de ikke kan betale, at økonomien simpelt hen ikke hænger sammen.
Venstre har jo hidtil afvist, at vi skulle gøre noget for at give gældsrådgivning til dem, der kommer ud i gældsproblemer, så hvordan skal folk så vide, at de har muligheden for at henvende sig til inddrivelsesmyndighederne og bede om at få det ændret?
Vil Venstre så i det mindste være med til, at der skal være en vejledning med ud til borgerne om, at man kan henvende sig og aftale med myndighederne, hvilke krav lønindeholdelsen først dækker, f.eks. hvis der er tale om daginstitutionsbetaling?
Jacob Jensen (V), 2006-04-27:
Vi er i Venstre altid åbne over for gode argumenter.
Vi synes nu nok, at forslaget her har en fornuftig løsning på problemet, ved at man ikke laver en prioritering, men der dog kan gives en dispensationsmulighed til at ændre i den rækkefølge, hvis man spørger om det, hvis man anmelder det.
Men vi synes, det er vigtigt, at en skyldner ikke kan prioritere en restance frem for en anden, for når alt kommer til alt, så bør man trods alt betale det, man skylder – også til det offentlige.
Line Barfod (EL), 2006-04-27:
Der er ingen tvivl om, at det er en fordel at få forenklet inddrivelsessystemet, men nogle gange kan man måske også komme til at overse nogle detaljer, når man er mest optaget af effektivisering.
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre synes, at der skulle kigges lidt nærmere på det her med, at der altid skal holdes en rækkefølge i dækningen af, hvad lønindeholdelsen går til, alt efter hvornår kravene er kommet ind, frem for måske at nuancere det lidt mere.
Hvis man f.eks. ser på daginstitutionsbetaling, så forfalder den jo løbende, og hvis folk ikke betaler den, kan de både få foretaget lønindeholdelse, og der kan laves modregning i børnefamilieydelsen.
Derfor har man hidtil ude i den kommunale inddrivelse kigget på, at man først dækkede daginstitutionsbetaling.
Det kunne jo være noget af det, som det var rimeligt fortsat at gøre.
Vil Venstre være åben over for det?
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Jeg ser ikke, at der er nogen problemer her i forhold til skattestoppet.
Jeg vil også opfordre fru Line Barfod til at læse på, hvordan skattestoppet er formuleret, for der er altid mange, mange tolkninger af, hvordan det er formuleret, men det er nu engang kun formuleret på den måde, det står nedskrevet på.
Jeg ser ikke, at der her overhovedet er nogen problemer i, at der bliver harmoniseret nogle renter og gebyrer, sådan at de forskellige krav fra det offentlige bliver harmoniseret.
Så bliver det jo sådan, at det kan være, at der er et sted, hvor man betaler lidt mere, og et andet sted, hvor man betaler lidt mindre, og det er jo netop fuldstændig i skattestoppets ånd, at hvis der laves de her ændringer, er det inden for det samme område, så det har jeg ikke nogen problemer med.
Frank Aaen (EL), 2006-04-27:
Det er ganske interessant.
Skattestoppet kan altså defineres på den måde, at bare man giver og tager på samme tid, så er skattestoppet overholdt.
Og her giver man altså til erhvervslivet med den ene hånd og tager fra borgerne med den anden.
Kunne vi ikke få ministeren til at indrømme, at den definition af skattestoppet jo gør, at skattestoppet ikke er noget som helst værd, for bare man sørger for at bruge lige så mange penge, som man stjæler, så er skattestoppet overholdt.
Det vil sige, at man til hver en tid bare kan tage penge fra borgerne, hvis man samtidig sørger for at give pengene til husejerne nord for Kø benhavn eller til erhvervslivet, der i forvejen tjener rigeligt.
Poul Erik Christensen (RV), 2006-04-27:
Hr. Jesper Langballe har tidligere i dag påpeget modeord i Videnskabsministeriets lovforslag, og her er man jo ikke tilbagestående i Skatteministeriet.
Der er også to modeord, der ofte går igen i lovforslagene, nemlig forenkling og modernisering.
Dette lovforslag hører til under kategorien modernisering, nemlig modernisering af inddrivelsen af forskellig gæld til offentlige myndigheder.
Jeg synes imidlertid, når man læser lovforslaget, at der er et problem med de meget store rente- og gebyrtilskrivninger, der ofte kan blive en belastning for skyldneres mulighed for i det hele taget at komme ud af en gældsplaget situation.
Mange eksempler viser, at det kan være svært at rejse sig efter en økonomisk situation, hvor gælden til det offentlige er uoverskuelig.
Jeg synes også, at vi i lovbehandlingen skal diskutere dækningsrækkefølgen og problemerne med denne.
De store rente- og gebyrtilskrivninger har en afskrækkende effekt over for skyldnere med betalingsevne, men over for dem med betalingsvilje har det ikke nogen betydning.
Det Radikale Venstre er positiv over for lovforslaget, men vil være spørgende med hensyn til det sociale aspekt i det.
Lovforslaget indeholder for det første en udvidelse af fradragsretten for bidrag til arbejdsløs hedsforsikring til alle begrænset skattepligtige personer.
En begrænset skattepligtig person er en person, der bor i udlandet og har indkomst med kilder fra Danmark, f.eks. lønindkomst.
Ændringen, der giver skattefradrag for arbejdsløshedsforsikring til en gruppe borgere, der ikke tidligere har haft mulighed for det, er en retfærdig ændring.
Skattefradraget kan medvirke til, at flere vælger at forsikre sig mod arbejdsløshed, hvilket er positivt og helt i forlængelse af Det Radikale Venstres ønske om, at alle skal være arbejdsløshedsforsikrede, og derfor vil Det Radikale Venstre indgå positivt i det videre arbejde.
Charlotte Dyremose (KF), 2006-04-27:
Også i Det Konservative Folkeparti har vi fulgt det arbejde, der er blevet gjort i arbejdsgruppen, med stor interesse, og vi er selvfølgelig utrolig glade for, at der er kommet dette lovforslag ud af det.
Lovforslaget øger det, vi kalder mobiliteten, altså muligheden for, at man kan bo på den ene side af grænsen og arbejde på den anden side.
Vi vil godt lægge vægt på, at det kan være en fordel i Øresundsregionen, hvor der jo netop med hele Ørestadsprojektet lægges op til at integrere regionen meget mere.
Alt andet lige har vi jo i Danmark en stor fordel, fordi vores lands hovedstad ligger så tæt på Malmø.
Mange af indbyggerne i Malmøs opland kan jo med fordel arbejde i København.
Vi tror meget på, at netop muligheden for et fleksibelt arbejdsmarked, hvor man kan arbejde på den anden side af grænsen, uanset om det er i Sønderjylland eller i Københavnsområdet, selvfølgelig giver en større fleksibilitet.
Det giver både virksomhederne bedre mulighed for at finde de rette medarbejdere
og medarbejderne bedre mulighed for at finde den rette virksomhed at arbejde i
Alt andet lige vil det være til gavn for den vækst, vi alle sammen skal leve af, og som er forudsætningen for, at vi stadig kan have et godt og velfungerende velfærdssamfund.
Derfor støtter vi varmt begge lovforslagets elementer, både fradraget for arbejdsløshedsforsikring og muligheden for at vælge modellen med personfradrag og omregning af indkomsten, så man ikke bliver pålagt en højere beskatning, blot fordi man kun er skattepligtig til Danmark en del af året.
Så skulle jeg måske lige nævne her til sidst, at forslaget selvfølgelig også kommer til at omfatte de studerende, der f.eks. er ude fra sommer til sommer og derfor er begrænset skattepligtige i indkomståret.
I denne globaliserede verden er der jo stor brug for, at mange mennesker kommer ud i verden og ikke bare arbejdsmæssigt, men også uddannelsesmæssigt får nogle udfordringer, de kan tage med hjem til Danmark.
Det yndige ved det er jo netop, at det også er en fordel for Danmark, når de kommer hjem og gør brug af deres øgede erfaring og viden her i landet, så også af den grund kan vi støtte lovforslaget.