runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Hr. Kalnæs har fuldstændig ret i, at når man beskæftiger sig med det her emne, gælder det virkelig om at holde rede på tallene, for ellers kan man komme gruelig galt af sted.
Jeg må sige til hr. Ebbe Kalnæs, at tallet for asylansøgere i år 2000 var 10.077.
Antallet af familiesammenføringer var 12.514.
Det er altså fra regeringens egne tal fra de her forskellige publikationer, som vi får med jævne mellemrum.
Så jeg forstår ikke, hvor hr. Kalnæs får tallene fra.
Selvfølgelig er det korrekte tal, jeg kommer med her, og det er jo netop det, der er problemet, at det er det store, store antal.
Det er jo derfor, at kommunerne er ved at gå grassat i øjeblikket, for de siger: Hvor skal vi gøre af folk?
Det er jo derfor, man laver beboelsescontainere.
Det er derfor, at vores 54-55 asylcentre har en overbelægning, som også er blevet dokumenteret her tidligere i dag.
Det er på grund af det store, store tal.
Jeg ved ikke, hvor hr. Kalnæs har tallene fra, men mine er altså korrekte.
Det kan vi da slås længe om, men jeg vil da meget gerne sige, at man kan slå de her tal op, og de er naturligvis helt hundrede procent korrekte.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt overrasket over den lethed, hvormed hr. Holger K. Nielsen besvarer mit spørgsmål. Det må da stå krystalklart, at en indsats fra EU's side i Mellemøsten ikke kan foregå med ubevæbnede personer, som bare står og skriver ned, hvis der sker et eller andet.
Det må da naturligvis være noget, som involverer forsvarsområdet, og det vil naturligvis være noget, som berører vort forsvarsforbehold. Og jeg kan da ikke forestille mig, at SF her åbent siger: Vi må fifle med forsvarsforbeholdet.
Vi kan ikke deltage, hvis EU har initiativet eller har kommandoen eller har ansvaret for en operation i Mellemøsten, og vores mulighed for at lægge pres på de øvrige lande er jo fuldstændig illusorisk, hvis vi selv står uden for en eventuel aktion.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg synes, det var en lang interessant tale, vi fik fra hr. Holger K. Nielsen med masser af socialistisk hjerteblod.
Men jeg synes til gengæld, det må være enormt kedeligt at være SF'er.
Efter nu at have været regeringens parlamentariske grundlag i mere end 8 år er det jo ikke meget af det socialistiske hjerteblod, SF har fået gennemført. Nu er det ikke sådan, at man kan beskylde mig for at være særlig enig med Enhedslisten, måske tværtimod, men derfor kan jeg jo godt anerkende det håndværk, som Enhedslisten udfører bl.a. under debatten den 15. maj, hvor det lykkedes Enhedslisten at bringe Enhedslistens politiske dagsorden i fokus. Hvad så vi dér?
Ja, der så vi SF ligge fuldstændig fladt på maven over for regeringen.
Ingen krav, intet, ingen spørgsmålstegn ved regeringens politik.
Hvad så vi så fra SF's landsmøde?
Jamen der så vi udtalelser fra SF's formand, hr. Holger K. Nielsen, om, at vi ikke skal angribe dem, underforstået statsministeren og regeringen.
Er SF blevet regeringens lammehalehæng?
Hvor er den selvstændige socialistiske profil blevet af, vil jeg spørge hr. Holger K. Nielsen?
Det kunne jeg godt tænke mig at vide.
Efter 8½ år som regeringens parlamentariske grundlag er der noget at komme efter.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Og vores prioriteringer er helt klart de gamle i vores samfund, ventelisterne til hospitalerne og det at få sundhedsvæsenet til at fungere. Selvfølgelig er der da også andre grupper, som naturligt skal have del i vores sociale systemer.
Og jeg vil sige med hensyn til børnefamilieydelsen: Vi har aldrig lagt skjul på, at vi synes, den skal gives til de to første børn.
Sådan er det.
For vi bliver jo også hele tiden spurgt om, hvor vi vil spare nogle penge, og vi synes egentlig, det er rimeligt, at den gives til to børn, og det har vi også fundet en stor forståelse for rundtomkring i landet, når vi har fremlagt vores synspunkt.
Vi har endda fremsat forslag om det, så vi er helt ærlige på det punkt.
Med hensyn til støtten til pensionister, der bor i socialt boligbyggeri, har vi aldrig modsat os, at de skulle have den boligydelse, aldrig nogen sinde.
Med hensyn til dagpengesystemet kunne vi ikke tænke os at skære ned i den periode, vi går ind i.
Det tror jeg allerede er nogenlunde afklaret i forhold til Venstre og De Konservative.
Men målet, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, må vel også være at få folk ud af det system i stedet for at fastholde dem i et system, hvor de ikke er ret tilfredse med at være.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Enhedslisten har konsekvent stemt mod alle sociale forringelser.
Og det, der bare er indlysende - og fru Pia Kjærsgaard taler uden om - er for det første, at de sociale forringelser, der er gennemført, alle sammen er blevet gennemført sammen med Venstre og De Konservative, som Dansk Folkeparti gerne vil bringe til regeringsmagten.
Den anden ting er, at Dansk Folkeparti jo selv foreslår - læg mærke til at Dansk Folkeparti selv foreslår det - at man skal skære ned på børnefamilieydelsen.
Det betyder enormt stigende boligudgifter for pensionister og dem, der har lavest indkomst.
Dansk Folkeparti foreslår selv, at man skal skære ned på dagpengene til de arbejdsløse.
Jeg tror knap, at man kan få hr. Anders Fogh Rasmussen til at støtte det, det kan man jo så næsten håbe på han ikke vil.
Men det er altså Dansk Folkepartis politik: dårligere dagpenge til de arbejdsløse, mindre hjælp til børnefamilierne og dyrere husleje for dem, der har brug for at bo i en social bolig.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Jeg har en fantastisk god samvittighed i forhold til Dansk Folkepartis sociale profil.
Men det er jo sådan, vil jeg sige til hr. Frank Aaen, at når landets statsminister har erklæret Dansk Folkeparti for ikke værende stuerent - det kan hr. Frank Aaen godt huske - og ikke vil invitere Dansk Folkeparti med til nogen former for finanslovforhandlinger, så er det jo ikke ret meget, man har at skulle have sagt til den side i Folketingssalen.
Vi tror, at det har virket som en boomerang for statsministeren, men det har han nu engang sagt.
Der skal ikke herske tvivl om, at efter næste valg, så vil Dansk Folkeparti pege på en borgerlig forhandlingsleder. Det tyder også på, at det bliver hr. Anders Fogh Rasmussen som leder af det største parti.
Jeg tror ikke, at hverken Dansk Folkeparti eller De Konservative kan komme til at overhale Venstre.
Men der har vi jo den sociale profil og den parlamentariske indflydelse, vi så vil få på det tidspunkt til at få gennemført nogle af de ting, til at holde den sociale profil i hævd, hvad vi ikke har haft nogen mulighed for i forhold til den regering, hvor Enhedslisten jo udgør et parlamentarisk flertal.
Man må jo erkende, at hvis ikke man bliver inviteret til forhandlinger, hvis ikke man kommer lidt ind i varmen, så er der jo ikke rigtig noget at gøre.
Det bliver der efter næste valg.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Ikke uden grund peger fru Pia Kjærsgaard på nogle sociale forringelser, der er gennemført.
Det, jeg bare synes er lidt mærkeligt, når man hører Dansk Folkeparti, er, at alle de sociale forringelser, der er gennemført, alle sammen er gennemført sammen med hr. Anders Fogh Rasmussen, som Dansk Folkeparti vil udpege som ny statsminister.
Det synes jeg ikke hænger helt sammen.
Hvis man er rigtig gal over de der nedskæringer, hvordan kan man så pege på den, der har støttet det hele, ja, den, som har været forudsætningen for, at det kunne gennemføres? For de kunne ikke gennemføres sammen med os.
De kunne ikke gennemføres sammen med SF.
De kunne kun gennemføres sammen med Venstre og De Konservative.
Derfor er det ikke helt logisk at sige, at svaret er at pege på hr. Anders Fogh Rasmussen.
Helt hyklerisk bliver det da, når Dansk Folkeparti selv foreslår forringelse af børnefamilieydelsen, fjernelse af alle tilskud til sociale boligbyggerier og nedskæring af dagpengene til de arbejdsløse.
Jeg mener, at det i virkeligheden er nedskæringer, der er endnu værre end det, der er gennemført sammen med hr. Anders Fogh Rasmussen.
Så jeg synes ærlig talt, at den sociale profil, Dansk Folkeparti prøver at puste op, kan der ikke være meget i.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen lad mig gentage: Det er slet ikke på dagsordenen i øjeblikket, det er ikke inde i diskussionen noget sted, at Europa skal sende militær til Mellemøsten.
Det er slet ikke noget, man diskuterer.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jamen hr. Holger K. Nielsen må tro mig eller ej, men jeg er faktisk ikke ude på at drille.
Jeg er ude på måske at få SF til at erkende, at de kan have et problem.
For hvis Europa i det hele taget, NATO-landene og EU-landene, skal være aktive med hensyn til at gøre noget i Mellemøsten, hvad jeg mener der er behov for, så står Danmark svagt.
Hr. Holger K. Nielsen gav også i sin tale tydeligt udtryk for, at der var et et stort behov for en europæisk indsats, netop fordi vi ikke havde den amerikanske vinkel på det.
Så ville jeg bare gerne have hr. Holger K. Nielsen til at erkende, at Danmark står svagt, fordi vi kun kan være med, hvis det foregår på en ganske bestemt måde; vi kan ikke lægge os i selen, og vi kan slet ikke sætte os i spidsen.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Alle de der hvis'er og hypotetiske spørgsmål giver ikke nogen særlig god diskussion, det er ikke det, der er på dagsordenen.
Det, der er på dagsordenen, er, at palæstinenserne, Arafat, i går bad om at få observatører til at se, hvordan det foregår dernede.
Der er ingen, der har bedt om, at Europa sender militære tropper til Mellemøsten, det er der ingen, der har bedt om, det er ikke på dagsordenen.
Derfor synes jeg, det er helt, helt mærkeligt, at vi skal stå og diskutere den form for hypotetiske spørgsmål.
Det, jeg gav udtryk for, var, at man på det ikkemilitære område, i almindelig udenrigspolitik, kan gøre en forskel, og det er man i gang med at gøre, og det kvitterede jeg for over for den danske regering.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Jeg vil godt gå tilbage til diskussionen om mulighederne for at stille nogle styrker til rådighed for at prøve at hjælpe på de store uløste problemer i Mellemøsten.
F.eks. den svenske statsminister er begejstret for den militære ordning, der nu er konstrueret mellem EU og NATO.
Norge er begejstret, for de kan være med. Finland er begejstret, for selv om de ikke er med i NATO, kan de også være med i en europæisk ansvarlig styrke.
Så er det påfaldende, at Danmark kun kan være med, hvis det er strengt civilt, dvs. hvis det er politi eller civilister, der skal af sted. Men hvis nu situationen kræver fredsbevarende styrker, hvis både palæstinenserne og israelerne ønsker fredsbevarende styrker, som indvirker på militæret, er det så ikke et problem for hr. Holger K. Nielsen, at Danmark må melde pas?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen det er ikke på tale, at der skal sendes militær derned.
Det er da ikke det, der er på dagsordenen.
Det er verifikationsmennesker, det er observatører.
Det er ikke soldater.
Det er ikke den militære dimension, der skal aktiveres her.
Hvis der skal være en militær indsats, er det FN, der skal ind, og det vil også være langt klogere, men det er jo langtfra det, der tales om i øjeblikket.
Lad os dog starte et sted, og lad os starte med nogle observatører, som ikke har nogen militær kapacitet.
Det kan vi snildt være med i.
Det giver ingen problemer overhovedet.
Jamen det er ikke, fordi vi sådan principielt stemmer imod noget, som kommer fra Dansk Folkeparti, men vi har altså ikke meget sympati for partiets holdninger til en række ting, det er jo det.
Det er da simpelt hen bare populisme.
Når man læser avisen om morgenen, så ser man en overskrift, og så siger man, det skal vi også have, siger man så.
Det er jo fuldstændig usammenhængende, og det er jo fuldstændig populistisk. Det er jo virkelig politik på et niveau, som man ikke kan tage alvorligt.
Derfor kan vi da ikke tage det alvorligt, når man siger: Jamen lidt penge der, og lidt penge der, og lidt penge der, og lidt penge der.
Tingene hænger jo overhovedet ikke sammen hos Dansk Folkeparti.
Man kan simpelt hen ikke regne i det parti.
Det er da et problem, når man ikke kan det, og derfor kan vi ikke tage det alvorligt.
Men hvis der kommer noget gennemarbejdet, noget, der er ordentligt, noget, der er sagligt, så er vi til enhver tid villige til også at snakke med Dansk Folkeparti.
Sådan er det.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-31:
Det var dog en ejendommelig udtalelse.
Så er det altså ikke sagen, man kan arbejde sammen om.
Det er hvem, man arbejder sammen med, og så blæser man højt og flot på de gode ting, der ligger i Dansk Folkepartis sociale forslag.
Det var dog ejendommeligt.
Det tror jeg nok at folk udeomkring ved radioapparaterne og tv-apparaterne vil undre sig meget over.
Men med hensyn til satspuljemidlerne er det så ikke således, at de også vender den tunge ende nedefter? Er det ikke således, at satspuljen består af en vis procentdel af det, man ellers skulle regulere overførselsindkomsterne med? Man tager fra de svage grupper på overførselsindkomster, og så lemper man dem ind i en pulje, hvor man så sidder ved finanslovforhandlingerne og deler milde gaver ud, milde gaver af de midler, som kommer fra de svageste, nemlig fra overførselsindkomsterne.
Det er der, satspuljemidlerne kommer fra.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jamen SF har konstant i satspuljeforhandlingerne, i finanslovforhandlingerne prioriteret de dårligst stillede, også de handicappede, højt.
Det ved fru Aase D. Madsen ganske udmærket.
Ja, vi har stemt imod en række forslag fra Dansk Folkeparti, og det vil vi fortsat gøre, det kan jeg forsikre om.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-31:
Med hensyn til hvem der arbejder sammen med hvem og om hvad, vil jeg da gerne sige til hr. Holger K. Nielsen, at Dansk Folkeparti var frygtelig ked af, at SF stemte vores forslag om at genindføre efterlevelsespensionen ned, og 15-timers-ledsageordningen for de blinde og de handicappede stemte SF også ned.
Men det kan jo være, at SF efter et valg måske er frit stillet, og da vil Dansk Folkeparti tage problemerne op igen om efterlevelsespensionen og ledsageordningen.
Ledsageordningen er uhyre vigtig for de blinde og de handicappede.
Lige pludselig, når de bliver 67 år, så siger det bum, så går der en grænsebom ned, og så har de ikke behov for ledsageordningen mere.
Det er De Samvirkende Invalideorganisationers hjerteblod, vi her taler om.
Så jeg håber, at SF er løst fra det forlig, man har med de borgerlige partier og med socialdemokraterne efter et valg.
Så kan det være, vi kan lave socialpolitik sammen.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Det kan man selvfølgelig diskutere om er klogt eller ej, men det er da en del af en fornyelse af den københavnske boligmasse, og det sker jo samtidig med et væsentligt nybyggeri i København.
Så jeg føler ingen trang til at tage afstand fra det boligforlig.
Jeg har helt tillid til mine partifæller på Københavns Rådhus, og sådan som jeg vurderer det, er det en afbalanceret og en tilfredsstillende boligaftale, der er lavet på Københavns Rådhus.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-31:
Jo, selvfølgelig er det et kommunalt anliggende i København, men det er altså så mange boliger, man vil nedlægge, at det vælter det samlede billede, som tegnes herindefra.
Regeringen har fremlagt en boligplan, Enhedslisten har fremlagt en boligplan.
Jeg mener også, SF har.
Det skulle jo gerne netto, inklusive København, føre til flere boliger.
Som jeg har forstået det, bliver der ganske vist afsat penge til 1.000 ungdomsboliger i København, o.k., men det kan jo ikke opveje nedlæggelsen af 14.000 boliger.
Det vil jeg så bede hr. Holger K. Nielsen undersøge med sine partifæller på Københavns Rådhus, for hvis det får lov til at køre, ja, så kører den plan af sporet, som regeringen har fremlagt, den Enhedslisten har fremlagt, og den SF har fremlagt.
Derfor er det ret alvorligt, hvad partierne på Københavns Rådhus går og laver, og det, de går og laver, er altså ikke godt nok.
Jeg beder bare om, at han undersøger det i sit parti, så vi kan være sikre på, at tingene ikke kører af sporet.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Vi lægger stor vægt på boligpolitikken, og den vil vi også prioritere her til efteråret, og jeg håber også på, at den bliver prioriteret i de forhandlinger omkring kommuneaftaler, der kører i øjeblikket.
Med hensyn til den københavnske aftale må jeg indrømme, at jeg ikke kender den i detaljer.
SF'erne på Københavns Rådhus har lavet en aftale sammen med andre partier.
Sådan som jeg har forstået den, så er den faktisk ganske udmærket og giver et vældigt boligløft til hele København, og jeg har fuld tillid til, at mine partifæller på Københavns Rådhus kan vurdere det, at de er gået ind i det ud fra den helt klare målsætning at skaffe en bedre boligsituation i København. Hvis man ser på boligsituationen landspolitisk, og det er det, vi skal diskutere her i Folketinget, det er jo ikke København specifikt, så er det altafgørende, at kommunerne får bedre muligheder for at bygge alment, bedre økonomiske muligheder og flere incitamenter til det.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-31:
Jeg håber stadig væk, at hr. Holger K. Nielsen vil garantere, at efter den her Nicetraktat bliver der ikke flere EU-traktater uden folkeafstemning.
Men jeg har et andet spørgsmål.
Der er opstået et problem, som jeg håber, SF's folketingsgruppe kan være behjælpelig med, og det er det problem, at man i Københavns Kommune med SF's deltagelse har vedtaget en boligaftale, hvor man ved lejlighedssammenlægninger nedlægger 14.000 små, billige lejligheder over de kommende år.
Nu talte hr. Holger K. Nielsen
om - hvad Enhedslisten er fuldstændig enig i - at vi skal have skaffet flere boliger, men så er det altså et gevaldigt problem, at Københavns Kommune vil fjerne 14.000 af de boliger, som netop er til rådighed for de mennesker, som har de mindste indkomster. Derfor håber jeg meget på, at hr. Holger K. Nielsen kan give tilsagn om, enten at vi laver en lov, således at vi stopper disse lejlighedsnedlæggelser i Københavns Kommune, eller at vi som alternativ pålægger et tilsvarende forøget boligbyggeri i kommunen, således at der i den samme periode bygges 14.000 ekstra boliger til erstatning for dem, der forsvinder.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Det næste bliver vel, at vi bliver regeringens lammende dikkehale, eller hvad det kan blive til.
Men fru Ulla Tørnæs dog
Fru Ulla Tørnæs står og efterlyser en socialistisk profil, og hun ved jo ikke engang, hvad det er for noget.
Og derfor synes jeg, at vi da først kan få en samtale, hvis vi sådan er på lige fod omkring det.
Derfor foreslår jeg, vi tager denne debat igen næste år, når hun har deltaget i vores marxistiske studiecirkel. Så tager vi en debat her i Folketingssalen omkring socialisme.
Det er jeg til hver en tid villig til.
Jeg tror endda, at den kan blive interessant.
Meget interessant tror jeg rent faktisk. Så siger fru Ulla Tørnæs, at vi ikke har haft indflydelse på noget som helst.
Lad da os afgøre det.
Jeg er meget godt tilfreds.
Vi kunne have haft mere indflydelse, hvis vi havde fået flere mandater ved sidste folketingsvalg.
Så havde det været bedre.
Forhåbentlig forstår vælgerne, at hvis SF får flere mandater ved næste folketingsvalg, så kan vi presse regeringen endnu mere, end vi har gjort, og det vil være helt, helt fint.
Men på det grundlag, vi har arbejdet på med vores for få mandater, synes jeg i og for sig, vi har haft ganske, ganske meget indflydelse.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Jeg er helt sikker på, at finansministeren også hellere ville have været i Rom end at være her i Folketingssalen den 15. maj og måske have nydt et stille glas rødvin med hr. Holger K. Nielsen.
Men jeg er da fuldstændig flintrende ligeglad med, hvad SF laver i alle mulige marxistiske studiekredse.
Det, det handler om, er det, der sker her i Folketingssalen, og det, SF har indflydelse på her i Folketingssalen.
Dér må jeg bare konstatere ikke mindst efter at have hørt den lange interessante tale med masser af socialistisk hjerteblod her for en times tid siden, at SF ikke har haft særlig meget indflydelse på den regering, som vi har her og nu.
SF ligger jo fuldstændig fladt ned på maven, hver gang der er optræk til en eller anden form for kritik af regeringen.
Hvor er den selvstændige profil henne?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Hvis fru Ulla Tørnæs vil høre mere om det, kan jeg anbefale hende at deltage i en marxistisk studiekreds, som vores oplysningsforbund arrangerer her til vinter.
Jeg er helt sikker på, at fru Ulla Tørnæs kan få meget ud af det og kunne lære en masse om, hvad socialisme er, og hvordan man skal få det gennemført.
Så jeg sender snarest muligt en tilmeldingsblanket fra vores oplysningsforbund til fru Ulla Tørnæs.
Herregud sådan en debat, der kører 12-13 timer!
Mens befolkningen jo forlængst var gået i seng og var faldet i søvn, kører der sådan nogle parlamentariske trakasserier herinde om en eller anden vedtagelse, og jeg ved ikke hvad.
Jeg sad heldigvis selv i Rom på det tidspunkt og nød vinen og den gode mad.
Det var jeg sandelig glad for.
Det kan jeg godt sige i forsamlingen her.
Det var da en værre gang fnidder at sige, at det var en kæmpesejr.
Det, vi ser på, er da finanslovforligene, den økonomiske politik, og jeg synes, vi har meget indflydelse.
Vi har så meget indflydelse, at fru Ulla Tørnæs er bekymret, kan jeg se.
Hun har grund til det.
Og bekymringen ville blive endnu mere udtalt, hvis ellers vi kan fortsætte her til efteråret.
Det er jeg helt overbevist om.
Og jeg er også overbevist om, at vi kan få overbevist vælgerne om, at det her samarbejde er vigtigt at fortsætte frem for det samarbejde mellem Venstre og Dansk Folkeparti, som er alternativet.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Nu har vi flere gange også her fra Folketingets talerstol hørt om det radikale skatteudspil.
Så har vi samtidig op til flere gange hørt både statsministeren, finansministeren og også skatteministeren understrege, at der ikke er plads til skattelettelser.
Derfor vil jeg gerne spørge den radikale ordfører: Hvis nu ikke det hele bare skal lyde hult og af ingenting, vil Det Radikale Venstre så forlange, at et sådant lovinitiativ bliver en del af et lovprogram?
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jeg ved ikke, om jeg kan klare den opgave på så kort tid, helt ærligt.
Der bliver spurgt, om jeg ikke er bekymret i forhold til det med ventelisterne.
Jo, enormt bekymret.
Jeg synes, der er store problemer i det danske sundhedssystem, men det er også derfor, SF skal have nogle flere stemmer ved næste folketingsvalg, for det er jo en forudsætning for, at vi kan gøre noget mere ved det her.
Pointen i det, jeg har sagt i dag, er jo, at det er gået godt med dansk økonomi de sidste 8 år.
Det er det altså rent faktisk.
Det er jo gået godt.
Det må I da indrømme.
Vi har da fået en halvering af arbejdsløsheden.
Vi har da fået meget fine nøgletal på alle de centrale områder.
Problemet er så, at der stadig væk er en række velstandsproblemer, som ikke er løst godt nok.
Her har jeg sagt i dag, at i kommuneforhandlingerne er det nødvendigt, at man også giver ressourcer til løsning af de her opgaver.
Det har jeg sagt i dag, og det vil vi presse på med.
Vi vil presse på i forhold til alle de centrale velfærdsproblemer, der skal løses, for at vi kan undgå forsikringsdanmarksudviklingen.
Vi er desværre ikke stærke nok - vi har kun 13 mandater -
men vi gør, hvad vi kan.
Modsat Venstre går vi jo ind og forsøger at påvirke udviklingen, og jeg synes i og for sig, at vi har gjort det ganske godt.
Vi kunne have gjort det bedre, men som sagt, vi har vores mandater, og jeg håber, at vi efter næste folketingsvalg kan få endnu flere, så vi virkelig kan få en solidarisk udvikling i det danske samfund.
Men til de frustrationer, hr. Hald Madsen har, må jeg sige, at mine evner ikke rækker så vidt, at jeg kan gøre noget ved dem.
Det orker jeg simpelt hen ikke, desværre, og slet ikke så sent på aftenen i hvert fald.
Jens Hald Madsen (V), 2001-05-31:
Det er altså frustrerende at være på venteliste, og når man endelig bliver trukket frem og har mulighed for ikke at være på venteliste længere, så kan man ikke få et svar.