Morten Helveg Petersen (RV), 2001-05-15:
Vi synes, det er godt, at vi får en debat om de lange linjer i den økonomiske politik.
Det Radikale Venstre har været med til at tage initiativet til debatten i dag, og der er nogle, der har sagt, at det er usædvanligt.
Ja, det kan godt være, men vi synes nu egentlig ikke, at der er noget galt i, at vi har en diskussion om den økonomiske politik frem til år 2010.
Vi er nødt til at tænke langsigtet.
Vi står over for store udfordringer.
Der bliver flere ældre i forhold til den erhvervsaktive del af befolkningen.
Det giver et pres på de offentlige udgifter som følge af de demografiske ændringer.
Samtidig er der generelle ønsker om at forbedre kvaliteten af velfærdsydelserne, hvilket nødvendigvis betyder, at andre ting må vige.
Udfordringerne kræver, at vi må vurdere, hvilken økonomisk politik det er klogt at føre.
Der har været år, hvor det kun gav mening at kigge på det kommende år.
Centralt i regeringens fremskrivning står, at vi i perioden frem til år 2010 skal have og arbejder for
100.000 flere i arbejde, en fortsat lav og stabil inflation, en afvikling af udlandsgælden om muligt i år 2005, overskud på de offentlige finanser, så rentebetalingerne på gælden nedbringes, hvilket igen giver et nødvendigt bidrag til finansieringen af udgifterne, der er forbundet med, at der bliver flere ældre, en halvering af den offentlig gæld fra godt 50 pct. af BNP til 35 pct. i 2005 og 20-25 pct. i år 2010.
Det er alt sammen ambitiøse målsætninger, som vi kan tilslutte os fra radikal side, og det er målsætninger, der stiller krav om prioriteringer, for alternativet er at lade skatten blive ved med at stige, og det kan vi ikke.
Tænk på, at i 1960 var skattetrykket omkring 25 pct. af bruttonationalproduktet, her omkring år 2000 var det omkring 50 pct.
Vi kan skændes om måden at opgøre skattetrykket på.
Vi kan skændes om decimalerne, men tilbage står, at denne stigningstakt ikke kan fortsætte.
Det kræver så til gengæld mod og vilje til at prioritere.
Midt i forvirringen om valgløfter og talmagi og midt i en verden, der forandrer sig hastigt, er det vigtigere end nogen sinde før at holde sig til grundlæggende værdier, der kan fungere som ledetråd, så man ikke mister orienteringen.
I Det Radikale Venstre lader vi vores politiske arbejde gå ud fra grundlæggende politiske værdier om ansvarlighed, anstændighed og mod til forandring.
Lad mig gøre det mere konkret.
Det har vi altid gjort, og det vil vi også gøre i fremtiden.
Vi har aktivt været med til en genopretning af økonomien op gennem 1980'erne, og vi har i det nuværende regeringssamarbejde lagt afgørende vægt på at føre en ansvarlig økonomisk politik.
Der skal være solide overskud på de offentlige finanser.
Tidligere havde
dansk økonomi balanceproblemer, nu er balancerne genoprettet med overskud på offentlige finanser og betalingsbalancen. Det er ansvarligt at komme af med gælden, det er noget af det mest fremadrettede, vi kan gøre.
Det er den største tjeneste, vi kan gøre kommende generationer.
Vi skal ikke forspilde den chance, vi har for at aflevere et samfund til vores børn uden en stor gæld.
Det nemmeste ville være at klatte det surt opsparede overskud væk.
Det er nu engang sjovere at bruge penge end at spare op og afdrage på gælden.
Der er masser af gode kræfter i dette Ting, som velvilligt hjælper til med den første del, hvor det indimellem kan knibe mere med den anden del.
Så meget desto vigtigere bliver det at have ansvarlighed som princip.
Vi vil have en anstændig integrationspolitik, hvor flere indvandrere får en chance på arbejdsmarkedet.
Vi finder det trist at høre historier om mennesker med fremmedklingende efternavne, der har svært ved at få arbejde, på trods af at der i mange sektorer er mangel på arbejdskraft.
I fremtiden får det danske arbejdsmarked brug for alle ledige hænder, derfor er det vigtigt, at vi bliver bedre til at integrere de nye danskere på arbejdsmarkedet.
Det skal vi gøre, fordi det er anstændigt, og vi skal gøre det, fordi vi har brug for det i vores økonomi.
Det Radikale Venstre vil føre en anstændig politik over for de fattigste lande og befolkninger på kloden.
I Det Radikale Venstre ser vi det som en pligt at gå forrest i kampen for at bekæmpe fattigdom.
Hvis ikke vi skulle det som et af verdens rigeste lande, hvem skulle så?
Det Radikale Venstre har mod til forandring.
Vi tror på, at fremtiden kan bruges til at skabe et samfund, der er bedre end det, vi har i dag, at vi kan bruge ny teknologi til at skabe en bedre hverdag i uddannelsessektoren, i kulturlivet, i erhvervspolitik, i sundhedsvæsenet, og at vi kan bruge den ny teknologi i den offentlige forvaltning, så vi som borgere kan komme tættere på forvaltningen og på mange måder opnå højere kvalitet og bedre service. En klog anvendelse af ny teknologi er en vigtig forudsætning for, at den offentlige sektor kan løse opgaverne i fremtiden.
Lad mig nævne nogle eksempler på væsentlige reformer, der er gennemført i de senere år, som netop er kendetegnet ved mod til forandring.
Vi har gennemført tre arbejdsmarkedsreformer.
Blandt andet er dagpengeperioden forkortet til maksimalt 4 år mod tidligere 7-9 år.
Der er lagt vægt på tidlig indsats, individuel aktivering, uddannelse og rådighed, samtidig med at dagpengesatserne ikke er forringet. Vi har gennemført en socialreform i 1998, en efterlønsreform i 1999, der skal motivere flere til at blive længere på arbejdsmarkedet.
Vi er først ved at se effekterne slå igennem nu.
En førtidspensionsreform, der tager udgangspunkt i den enkeltes muligheder frem for begrænsninger.
Indsatser for et mere rummeligt arbejdsmarked.
Integrationsloven fra 1998, handlingsplan for bedre integration fra året 2000.
Vores mål er en lavere skat på arbejde og et enklere skattesystem.
Lad mig nævne nogle af hovedpunkterne: Vi vil have et enklere skattesystem med lavere skat på arbejde, væk med bundskatten, en halvering af mellemskatten samtidig med at grænserne for, hvor mellemskat og topskat sætter ind, hæves.
Vores forslag til finansiering består af afskaffelse af fradragsretten for arbejdsmarkedsbidrag, fjernelse af en række særordninger, og mindre offentlige budgetforbedringer.
Man gør et nummer ud af at finansiere løftet med finansieringselementer fra det radikale skatteudspil, og det er jo sådan set helt i orden, i hvert fald hvis pengene kun blev brugt én gang.
Men der, hvor vi har problemer - set med radikale briller - er, at Venstres skattestop jo betyder færre indtægter relativt set.
Samtidig er der opdrift i de offentlige udgifter, bl.a. som følge af, at der kommer flere ældre i befolkningen, og så er det, vi får problemer med at se, hvordan det skal hænge sammen.
Skattestop uden udgiftsstop hænger ikke sammen.
Når man foreslår øgede udgifter til barselorlov, så lægger man jo selv gift ud for et skattestop.
Sådan som vi ser det, kan man ikke på samme tid love et skattestop og højere offentlige udgifter.
I Det Radikale Venstre har vi det sådan, at pengene kun kan bruges én gang, og derfor skal skatteomlægninger også være fuldt finansierede.
Jeg henviser til vores hjemmeside, www.radikale.dk, hvor man kan læse nærmere om vores fuldt finansierede skatteforslag, der betyder, at man kan regne sin skat ud på bagsiden af en kuvert, endda en lille kuvert, samtidig med at Danmark fortsat afdrager på gælden.
Ansvarlighed, anstændighed og mod til forandring - det er de værdier, som vi arbejder ud fra i Det Radikale Venstre, og dem bliver der god brug for i den økonomiske politik frem til år 2010.