Frank Aaen (EL), 2001-05-08:
I går var der generalforsamling i landets største koncern, A.P. Møller-koncernen.
Det vil sige, det var der ikke alligevel, for der var kun generalforsamling i et af selskaberne i A.P. Møller-koncernen, for A.P. Møller-koncernen er ikke lovteknisk set en koncern og aflægger ikke koncernregnskab.
Det betyder, at der vedrørende landets største koncern ikke er noget retvisende regnskab.
Der er ingen klarhed over, hvor meget selskabet ejer, der er ingen klarhed over, hvor meget selskabet tjener, og der er ingen klarhed over, hvor meget selskabet kontrollerer.
Det er en uklarhed, som verden over af alle store investorer kritiseres kraftigt, fordi det giver en lukkethed, og det giver en usikkerhed om aktiens værdi.
Faktisk er det sådan, at A.P. Møller-koncernens aktier er lavt sat på børsen, fordi meget store investorer siger: Vi vil ikke investere i en aktie, hvor vi ikke ved, hvad det er, aktien dækker over, og hvor vi ikke kender risikoen, hvor vi ikke kender potentialet.
Det er sådan - for at give et eksempel, som de fleste
måske kan forstå - at hvis vi kigger i Berlingske Tidendes årsregnskaber, så fremstår A.P. Møller-koncernen på intet tidspunkt som værende storaktionær, det vil sige med mere end 5 pct. af aktierne i Berlingske Tidende.
Men på et tidspunkt bliver hr. Møller sur på Berlingeren og sætter sine aktier til salg, og lige pludselig har han sat 14 pct. af sine aktier til salg.
Umiddelbart efter viser det sig, at aktiemajoriteten i Berlingske Tidende er sat til salg.
Vi ved alle sammen, at det så endte med, at en norsk koncern har overtaget Berlingske Tidende.
Det er jo for alle - både for investorer og for samfundet - fuldstændig uholdbart, at vi har så stor en aktør
i den danske økonomi, som tilsyneladende også bestemmer over Den Danske Bank, for det var den, der formidlede aktiemajoriteten til salg, og at vi bare ikke ved det, og at ingen i virkeligheden ved, hvor meget den koncern omfatter, og hvordan dens økonomiske stilling er.
Man kan sige sig selv, at hvis den koncern lige pludselig går rabundus, fordi der er oppustede regnskaber,
hvad man ikke kan udelukke, har det stor konsekvens for den samlede danske økonomi.
Det er en uholbarhed, som man bør rette op på, og dér er årsregnskabsloven, som vi nu behandler, det helt rigtige sted at gøre det.
Derfor har vi fra Enhedslistens side fået ministerens bistand til at udforme et ændringsforslag, der siger, at årsregnskabsloven ikke kun skal gælde lodrette koncerner - for der skal der aflægges koncernregnskab, så vi får et retvisende billede - men den skal også gælde det, man kalder vandrette koncerner; og sådan en koncern er A.P. Møller.
Jeg må desværre beklage, at trods lange forhandlinger med regeringen er det ikke lykkedes at overbevise regeringen om, at de skal støtte det ændringsforslag.
Jeg må sige, at det er meget forunderligt, og jeg kan ikke forstå det.
Jeg kan især ikke forstå, hvorfor Socialdemokratiet synes, det er så vigtigt at beskytte A.P. Møller-koncernens hemmelighedskræmmeri, som er dybt skadeligt for samfundet og for investorerne, hvorfor det er så vigtigt at opretholde dette hemmelighedskræmmeri, i stedet for, når lejligheden er der, straks at slå til og sige: Vi indfører sådan en regel, så vi fremover kan få et retvisende billede af bl.a. A.P. Møller-koncernen og de øvrige enkelte vandrette koncerner, som eksisterer i Danmark.
Jeg skal selvfølgelig endnu en gang opfordre til, at regeringen besinder sig, og at man støtter ændringsforslaget, og vil man ikke gøre det i dag, så vil jeg bede om, at vi får sagen tilbage i udvalget, så vi kan arbejde videre med problemstillingen, inden vi vedtager en årsregnskabslov, der simpelt hen er for dårlig.