runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2004-05-28:
Tror Venstres ordfører, at de der 600.000 jobåbninger, som findes, er nogle, som folk selv vælger?
Er det ikke, fordi vi har det fleksible arbejdsmarked, hvor man, når der er ordrenedgang, kan komme af med sit personale?
Line Barfod (EL), 2004-05-28:
Debatten i dag har jo meget tydeligt vist, at det, som var baggrunden for Dansk Folkeparti, var
, som fru Louise Frevert sagde, at man ikke kan have, at der er nogle, der får
Fru Gitte Lillelund Bech satte meget godt på plads, at alle de mange eksempler, fru Louise Frevert kom med, ikke har nogen sammenhæng med virkeligheden, men jeg har alligevel svært ved at se, selv om det så skulle passe i virkeligheden, hvad det så ikke gør, hvordan man skulle kunne ændre på det, at nogle får et badeforhæng eller får lov til at spise noget bestemt kød, ved at forbyde et tørklæde.
Jeg kan simpelt hen ikke se sammenhængen, hvis der skulle være en logisk sammenhæng, i det her forslag med de argumenter, som fru Louise Frevert kom med.
Derfor må det, der står tilbage, være, at det, Dansk Folkeparti ønsker med det her forslag, er at understrege, at Dansk Folkeparti er det parti, der er bedst til at gå imod muslimer.
Jeg skal bestemt ikke anfægte, at Dansk Folkeparti gerne vil have lov til at beholde den førsteplads.
Jeg håber ikke, der er nogen, der har lyst til at gøre dem rangen stridig.
Men jeg har svært ved at se, hvorfor vi skal bruge så meget tid i Folketinget på at diskutere et forslag, som har det som udgangspunkt.
Jeg synes meget hellere, som vi har været inde på flere gange i debatten, at vi skulle tage en seriøs debat på et andet tidspunkt om, hvordan vi hjælper de børn, unge piger, som har problemer, og også unge mænd for den sags skyld, der jo også bliver fanget af nogle af de holdninger, der kan være i nogle miljøer.
Lad os diskutere det, lad os diskutere en række forskellige problemer, men ikke diskutere forbud, ikke diskutere på så besynderlige præmisser, som at almindelige mennesker bliver stødt.
Vi mangler så stadig fra fru Louise Frevert at få eksemplerne på, at almindelige mennesker bliver stødt, at almindelige mennesker oplever, som fru Louise Frevert sagde på et tidspunkt i debatten, at muslimer er truende, alle disse truende muslimer, der var kommet til landet.
Vi mangler eksempler på, hvad det egentlig er, det handler om, ud over badeforhæng og kød, og hvad det ellers var, fru Louise Frevert kunne komme med.
Jeg må indrømme, at jeg ikke opfatter det som nogen stor trussel, hvis der er nogen, der klæder om bag et badeforhæng.
Det har jeg sådan set oplevet mange steder i verden og har også mødt andre mennesker end folk med muslimsk baggrund, der havde behov for at klæde om bag et badeforhæng.
Men det må vi så høre eksemplet på.
Jeg vil i hvert fald sige, at i min egen hverdag på Nørrebro, hvad enten det er i børnehave eller i forretninger eller i busser eller andet, har jeg ikke oplevet, at folk bliver stødt over et tørklæde, så jeg har svært ved at se det som argument.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-28:
Fru Louise Frevert ønskede en debat om integration.
Fru Louise Frevert kom til at fortale sig, det kan vi alle sammen læse om i forhandlingerne.
Spørgsmålet er, om det var en fortalelse.
Jeg synes i hvert fald, at det er vigtigt at få sagt, at debatten om integration får vi ikke ved at komme med tvangsforslag, den får vi ikke ved bl.a. fra Folketingets talerstol at sige, at der er nogle, der bliver forfordelt, derfor vil vi gøre noget andet grimt ved dem.
Integration får man ved at inddrage alle i det danske samfund.
Dansk Folkepartis forslag er jo et ensidigt angreb på muslimer, og det har kun til formål at jagte lige præcis denne gruppe.
Vi er altså nogle partier, der ikke vil være med til at deltage i en debat, der ødelægger integrationen.
I SF vil vi meget gerne tage en diskussion om, hvordan vi får integreret alle, hvordan vi får alle fra andre kulturer til at forstå og komme til at holde af det danske samfund, der efter vores opfattelse helst skal have grundværdierne ligestilling og demokrati og være funderet på humanisme.
Men hvis Dansk Folkeparti mener, at dette forslag simpelt hen er forslaget, som kan flytte noget, så synes jeg, at Dansk Folkeparti og fru Louise Frevert dels skulle læse, hvad det er for nogle svar, fru Louise Frevert har givet os i den korte debatdiskussion, vi havde før - det var rystende - og så også i øvrigt sætte sig hen og læse i bemærkningerne. Handler det her om, at man reelt er interesseret i, hvorvidt piger med tørklæde bliver undertrykt eller ej?
Det, det jo handler om, er, at fru Louise Frevert bliver stødt over, at der er mennesker, der må gå med tørklæde, og derfor må de ikke gå med det.
Jeg har jo ikke fået nogen beskrivelse
af, hvad almindelige mennesker er
, men det er tilsyneladende fru Louise Frevert, der bliver stødt.
Det er ynkeligt, og jeg er flov over den debat, vi har haft her.
Bodil Kornbek (KD), 2004-05-28:
Når jeg også lige vælger at tage ordet igen, så er det, fordi det er utrolig vigtigt at holde fast i nogle af de værdier, som netop det danske samfund bygger på, og det er jo bl.a. religionsfriheden.
Det at have det grundlag er ekstremt vigtigt, for dermed giver vi netop også plads til den mangfoldighed til de borgere, der måtte komme hertil eller vælger at blive muslimer eller hinduister, buddhister, hvad det nu kan være.
Det er vigtigt at holde fast som værende grundlaget for det samfund, vi alle er en del af, og det er også værd at kæmpe for.
Dermed siger jeg også, at vi har retten til at udtrykke os og vores tro, om det så er i beklædning, om det er i bøn eller sang på Rådhuspladsen, når man har søgt om tilladelse til det.
Uanset hvad, så har vi jo lov til at udtrykke vores tro.
Men det er klart, at det ikke kan bruges til at undertrykke andre, og det er det, der kan være en problemstilling, som jeg synes, vi skal forholde os til, men på en helt anden måde end det, der sker i dag.
Fru Louise Frevert siger, at hun synes, det er en god diskussion, og det drejer sig ikke om, at noget er sort-hvidt.
Men hvem gør egentlig denne diskussion sort-hvid?
Det gør netop Dansk Folkeparti, fordi muslimer er sharialovgivning, er undertrykkelse.
Der er næsten ingen, der overhovedet kunne drømme om at vælge et tørklæde frivilligt, og i øvrigt bryder vi os altså ikke om grupper, der udstiller deres religiøsitet på den måde via deres beklædning.
Det var det, fru Louise Frevert sagde heroppefra.
Det er ikke mig eller mit argument, det er fru Louise Freverts argument.
Og det er måske i bund og grund det, der er grundlaget for hele Dansk Folkepartis syn på andre med anden kulturbaggrund, for hvad hjertet er fuldt af, ja, det løber munden altså også over med.
Og det ordsprog synes jeg fru Louise Frevert lever op til i dag.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Det hænger sammen med, at vi forsøger at se de spørgsmål i øjnene, som vi møder i det danske samfund, herunder naturligvis også det problem, det er, hvis tørklædet bliver brugt undertrykkende i patriarkalske eller ekstremistiske religiøse kulturer.
Det er en klar og uomtvistet målsætning for Det Radikale Venstre, at det enkelte menneske har frihed til at vælge sin tro eller til at fravælge det at tro.
Men det spørgsmål, som vi drøfter i dag, er ikke et spørgsmål om, hvordan vi sikrer friheden for den enkelte.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt staten skal påtage sig rollen som den samme patriarkalske far, der måtte undertrykke sine døtre og pålægge dem tørklæde ved, at staten skal pålægge dem ikke at bruge tørklæde uanset deres religiøse baggrund.
Jeg synes, det er et problem, at fru Louise Frevert på denne her måde meget dygtigt, meget velmanipuleret, meget konsekvent i sin evne til ikke at svare på de spørgsmål, der bliver stillet, får lavet en forbindelse mellem det at gå med tørklæde og det at gå ind for sharia, og at det, at man går ind for sharia, er uforeneligt med dansk kultur.
Det, som man på en anden Erasmus Montanusvis får påvist, er, at man ikke kan være muslim og dansk på samme tid. For Det Radikale Venstre er det grundlæggende, at man selvfølgelig kan være dansk og muslim på samme tid.
Man kan være dansk og kristen, man være dansk og ateist, man kan være dansk og jøde og dansk og hvad som helst, og man har rettigheden til at vise det i det offentlige rum, men man har ikke rettigheden til at bruge hverken tørklædet eller korset eller kalotten som et middel til at undertrykke andre mennesker. Det tror jeg ikke man kan finde nogen radikal der mener, og det diskuterer vi meget gerne på et tidspunkt, hvor der bliver lejlighed til at diskutere det i stedet for at diskutere, om muslimer kan være danske og kan bære tørklæde i det offentlige rum.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-28:
Nej, bestemt ikke.
Jeg vil endda sige, at når jeg har skoleklasser på besøg her til rundvisning i Folketinget, så er det, jeg kan blive stødt over, måske i højere grad nogle, som ikke vil tage hip-hop kasketterne af, men det er mere, fordi jeg af princip mener, man ikke går med kasket på indenfor.
Men et tørklæde, nej.
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Jeg vil meget nødig have det her optaget som et drilleri eller som et forsøg på at være useriøs, men vi fik et meget dårligt svar på, hvilke almindelige mennesker det er, der bliver stødt over, at der er et tørklæde i det offentlige rum.
Jeg vil gerne spørge fru Gitte Lillelund Bech, som jeg mener er et almindeligt menneske, om fru Gitte Lillelund Bech bliver stødt over, at der er tørklæder i det offentlige rum?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-28:
I Venstre ønsker vi også, at vi har en fordomsfri debat, vi ønsker, at vi har en åben debat, men det seneste, som jeg hørte fra Dansk Folkepartis ordfører, og det er det, der får mig til at tage ordet, er et billede af en folkeskole, som jeg bestemt ikke kan genkende. Den danske folkeskole baserer sig på åndsfrihed, ligeværd og demokrati.
Rent faktisk er det også sådan, og det lyder, som om Dansk Folkepartis ordfører ikke er klar over det, at Undervisningsministeriet har gjort et meget, meget, meget stort stykke arbejde for lige præcis at sikre, at der ikke er positiv særbehandling af nogen som helst gruppe i den danske folkeskole.
Det lyder, som om Dansk Folkepartis ordfører ikke er klar over, at Undervisningsministeriet senest i december 2003 har udsendt et 50 sider tykt temahæfte, som vedrører inspiration til integration i folkeskolen.
Og det er rent faktisk sådan, at det i det her temahæfte er klokkeklart, at integration i folkeskolen ikke er et spørgsmål om at lave positiv særbehandling.
Integration i folkeskolen er bestemt ikke et spørgsmål om, at så fritager man bare børnene for det ene, for det andet, for det syvende og for det tredje, for hvis man gør det, så er det jo ikke længere den danske folkeskole.
Så derfor: Lige præcis åndsfrihed, ligeværd og demokrati er tre principper, som vi i Venstre hylder, og som vi vil værne om voldsomt meget i vores folkeskole.
Og vi synes rent faktisk, at det forslag, som Dansk Folkeparti har lagt frem her i dag, og som vi diskuterer nu, lige præcis er et forslag, som ikke er i overensstemmelse med åndsfrihed, ligeværd og demokrati, og det må vi tage skarpt afstand fra.
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Jeg synes, denne her dialog er så utrolig, også fra SF's ordfører.
Det er så vanligt for venstrefløjen, at den kun hører, hvad den vil høre.
Den hører ikke efter.
Jeg omtalte forældrene til de danske børn, til de såkaldt, for at være politisk korrekt, etnisk danske børn, som føler - og vi taler om forældrene - at de andre børn, som er de muslimske børn, skal have en positiv særbehandling. Det var én af de grupper.
Nu har jeg jo ikke kunnet komme mere i detaljer med det her, derfor vil jeg sige, at det er ét af argumenterne, og det må være et svar, der er tilfredsstillende nok for ordføreren i det her tilfælde.
Som jeg også sagde i min ordførertale, håber jeg på, at folk går ind i den her debat konstruktivt og med åbent sind, ligesom vi andre gør, kommer med forslag og kan bidrage til debatten konstruktivt, ligesom vi ønsker at komme med en konstruktiv debat i andre henseender, når andre partier stiller et forslag.
Så jeg glæder mig til, at vi får en debat siden hen.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-28:
Nu ved jeg, hvad det er, fru Louise Frevert vil med det her.
Fru Louise Frevert har nu defineret en gruppe børn, som har det alt for godt, og nu skal de straffes.
Jeg spurgte fru Louise Frevert: Hvad er det for et almindeligt menneske, der bliver stødt?
Og så kom fru Louise Frevert med en beskrivelse af, at der er muslimske børn, der får positiv særbehandling, derfor skal de af med tørklædet.
Det var kort fru Louise Freverts begrundelse for det her forslag.
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Det er, som om der er en divergens mellem opfattelsen af, hvilke tørklæder vi taler om, og på hvilken baggrund tørklædet bliver båret.
Hvis jeg nu skal til at opridse det hele - det ved jeg ikke om jeg har tid til nu, men så må jeg så gøre det i flere omgange - er forskellen jo meget præcist, at kristendommen er ikke en lovreligion, men et evangelium, hvorimod Koranen er en lovbog, som man kan leve efter fra fødsel til død uden overhovedet at skulle bringe andre instanser ind i billedet.
Det er en af de primære forskelle.
Den anden forskel er, at selve tørklædet, sløret, i de forskellige udformninger er et symbol på sharia, og hvis nogen i denne folkevalgte forsamling går ind for sharia, tror jeg altså, at vælgerne skal til at revidere deres opfattelse af, hvad demokrati er.
Så tror jeg, jeg har svaret på den ene del af fru Gitte Lillelund Bechs spørgsmål.
Med hensyn til den anden del om folkeskolelovens formålsparagraf respekterer jeg den selvfølgelig som medlem af et forligsparti.
Derfor er det en misforståelse at sige, at de to ting kan adskilles, for det kan de simpelt hen ikke.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-05-28:
Det, der optager mig, er, hvad der sker i folkeskolen.
Der står i bemærkningerne til beslutningsforslaget, at skolebørn ikke bør bære tørklæde, og derfor vil jeg spørge fru Louise Frevert, som jo er en del af folkeskoleforligskredsen, om fru Louise Frevert kan bakke op om folkeskolens formålsparagraf, hvor der står, at man skal sikre åndsfrihed, ligeværd og demokrati.
Og hvordan skal man forholde sig i folkeskolen, hvis det er sådan, at lyshårede Marie har et bandanatørklæde om håret, sådan som vi ser det nede på Strøget, mens mørkhårede Suleyma har et muslimsk hovedtørklæde på?
Louise Frevert (DF), 2004-05-28:
Endnu en gang vil jeg holde mig til bemærkningerne til forslaget, hvor der står, at forslagsstillerne er af den opfattelse, at det ikke skal være tilladt at bære kulturbestemt hovedbeklædning, hvis man er offentligt ansat og har kontakt med borgerne, og - nu kommer pointen - beslutningsforslaget er fremsat på baggrund af, at hovedbeklædning, specielt tørklæder, er blevet et stigende problem, der virker stødende på mange almindelige mennesker.
Men jeg havde såmænd heller ikke forventet, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil har læst forslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-28:
Jeg tror sådan set, fru Louise Frevert fik tid nok til at se hatten, og derfor vil jeg spørge fru Louise Frevert: Hvis det er den amerikanske version af Aladdin, må man tage udgangspunkt i, at det er den amerikanske, kristne kultur, men hvis det er den persiske version af Aladdin, er der jo tale om et arabisk-islamisk udgangspunkt.
Skal hovedbeklædningen i begge tilfælde forbydes, eller skal det kun ske i det tilfælde, hvor den bliver båret af en perser med islamisk baggrund?
Margrethe Vestager (RV), 2004-05-28:
Heller ikke Det Radikale Venstre støtter forslaget.
Det er der allerede nu givet rigtig, rigtig mange gode grunde til. Vi støtter ikke forslaget, fordi vores grundlæggende syn på samfundet er et andet.
Vi tror, det er en styrke for os, at menneskers mangfoldighed kan komme til udtryk, både når de passer deres arbejde og i øvrigt i det offentlige rum.
Men dermed ikke være sagt, at vi ikke deler nogle af de overvejelser, som kan være baggrunden for det.
For det at give adgang til at nyde frihedsrettighederne, herunder jo netop også religionsrettigheden, er jo også at give adgang til retten til ikke at tro.
Men når det er et forkert redskab, er det jo, fordi man her stiller sig i den patriarkalske fars sted og i stedet for lader staten optræde som den patriarkalske far, der på vegne af individet kan sige, hvad man må, og hvad man ikke må.
Vi oplever, at der er et stort behov for, at vi i det danske samfund tager nogle langt mere forpligtende diskussioner med hinanden om, hvor det er ret og rimeligt at udøve pres over for hinanden
Det gælder, som det gør i alle andre forhold, at det er vigtigt, at voksne tager ansvar og griber ind og lærer børn, at de skal respektere hinandens valg, og at mobning og anden type af pres ikke fører til, at børn påtager sig noget, som de hverken kan eller vil.
Det er ikke rimeligt, at disse nogle, som har et religiøst anliggende, bliver gjort til ofre for, at nogle ikke har det, men bliver udsat for et pres.
Derfor må man skride ind der, hvor presset opstår.
Der har vi jo fra radikal side et stærkt ønske om, at den danske regering i langt videre udstrækning følger sagerne helt til dørs, også med egentlige retssager, når man oplever, at der er tvangsægteskaber, og at unge kvinder bliver udsat for tvang.
Vi kan ikke støtte forslaget, og vi tilslutter os de øvrige bemærkninger, som er kommet, ikke fordi det er, hvad skal man sige, udansk, men fordi vi tror, at det grundlæggende strider mod det samfund, som vi alle sammen gerne vil have, og at det vil mindske vores muligheder for faktisk at nyde frihedsrettighederne, både når vi vil benytte friheden til at være troende, og når vi vil benytte friheden til ikke være det.
Anne Baastrup (SF), 2004-05-28:
Dansk Folkeparti foreslår ifølge teksten at indføre et forbud mod at bære kulturbestemt hovedbeklædning.
Således som man læser forsiden, det vil sige det, der skal vedtages, må man forstå, at det skal gælde overalt.
Men hvis man slår op i selve bemærkningerne, kan man godt se, at det er begrænset til offentligt ansatte og børn og unge på skoler.
Men det har ikke været så nemt at forberede sig, når det tænkte er så upræcist.
For SF at se er forslaget udansk.
Det er ikke dansk tradition via lovgivning at regulere andres adfærd, når deres adfærd ikke skader deres omgivelser.
Forslagsstillerne henviser i den forbindelse til den franske lov, der vedrører skoleelever og gymnasielever, og de mener, at det bør vi efterligne i Danmark.
Men forslagsstilleren ser væk fra det faktum, at der har været en 250-årig kamp i Frankrig for at få et sekulariseret samfund, for at få et samfund, hvor kirken ikke bestemte det hele.
Siden revolutionen har det været målet, og der er i Frankrig en opbakning generelt til at fjerne religiøse symboler fra det franske offentlige rum.
Det er vel at mærke alle religiøse symboler.
Sådan har vi det ikke i Danmark.
Vi har en grundlovssikret religionsfrihed, javel, men vi har samtidig en sammenfletning af kirke og stat, således at vi vanskeligt kan få den adskillelse af kirke og stat, som vi i SF ønsker, og hvor man måske kunne opnå retten til at undgå den massive påvirkning, der i radio og tv jo præger vores dagligdag med gudstjenester, Før Søndagen, morgenandagter osv. Men det har jo ikke noget at gøre med, at vi, selv om vi ønsker adskillelse mellem kirke og stat, så også ønsker at regulere folks beklædning.
Mennesker må klæde sig, som de selv har lyst til.
Den frihed må som minimum være en ret for alle.
Beslutningsforslaget er endvidere lidt pudsigt.
Det gennemstrømmer bemærkningerne, at det ikke er en del af dansk kultur, at kvinder bærer hovedbeklædning.
Og så er det jo ganske interessant at slå op på side 277 og se et billede af Grundtvigs kone.
Hun havde tørklæde på, indbegrebet af danskheden - konen havde tørklæde på.
Personligt husker jeg også, at kvinderne på landet i min barndom gik med tørklæde, og min farmor kunne ikke drømme om at forlade sit hjem uden hat på hovedet.
Et andet problem med forslaget er, at man fra forslagsstillernes side udskiller en ganske bestemt afgrænset gruppe for derved at kunne pege fingre ad den.
Det ved jeg godt er Dansk Folkepartis projekt.
Det er partiets mærkesag, og går det godt med integrationen, så går det skidt for Dansk Folkeparti.
Derfor leder partiet med lys og lygte efter sagen, der kan kaste lys på denne gruppe.
Det er skammeligt, at vi ikke i stedet her i salen kunne slå kræfterne sammen og i fællesskab arbejde for reel integration, hvor alle oplevede pligter og rettigheder, og hvor diskrimination blev afvist som landsskadelig virksomhed.
Økonomerne siger det, vi ved det alle, vi har en skæv demografisk udvikling her i landet som i de fleste andre europæiske lande.
Og vi har fået svaret: Vi har brug for alle, hvis vi skal have en fremtidssikret velfærdsstat.
Dette forslag trækker i den forkerte retning.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-05-28:
Det Konservative Folkeparti afviser beslutningsforslaget af grunde, som ligger tæt op ad dem, som ministeren fremførte, så det vil jeg ikke bruge min ordførertale på.
Jeg vil i stedet for bruge den til at sige, at vi ikke afviser, at det er et problem, at så mange piger og kvinder i Danmark bærer muslimsk hovedtørklæde, burka eller lignende, for jeg mener faktisk, at det er et problem.
Det, der kan se ud som en banal sag, som menneskers ret til selv at bestemme, hvordan de vil være klædt på, stikker nemlig meget dybere.
Når to gymnasiepiger i Sverige efter en sommerferie pludselig møder op i burkaer, der kun lader øjnene fri, og meddeler skolens ledelse, at deres gud har påbudt dem det, eller når en ung kvinde i Danmark efter at have gået vestligt klædt fra den ene dag til den anden meddeler sin arbejdsgiver, at hun nu vil gå med tørklæde, fordi hendes gud påbyder hende det, og fordi hun er bange for ellers ikke at komme i himlen, så er jeg alvorlig bange for, at det er tegn på, at der er kræfter i indvandrermiljøerne, der ikke vil acceptere, at pigerne bliver for integrerede i det danske samfund.
Og for at sige det mere og helt direkte, jeg tror, at den gud, der har påbudt pigerne noget, er deres familier, måske mest de mandlige familiemedlemmer.
De unge piger, der sætter sig op mod familien, hvad enten det drejer sig om tørklæder eller påtvungne ægteskaber, risikerer straf fra familien og fra hele deres miljø.
De udstødes og har ofte ingen steder at gå hen.
Det er ikke tilfældigt, at kvinder med anden etnisk baggrund er stærkt overrepræsenteret i landets krisecentre. Derfor skal vi ikke bare lade stå til.
For de unge kvinders skyld og for det danske samfunds skyld må vi sende det tydelige signal, at vi i Danmark ikke vil acceptere, at vi ser kvindernes personlige frihed knægtet.
Vi skal ikke være tolerante over for intolerancen. De, der vil bo som borgere i vores land, må også indrette sig efter, at de bor i et vestligt demokrati. Det er jo ikke kun her i Folketinget, der er bekymring om disse ting.
I B.T., den 15. februar i år, opfordrede nogle muslimske kvinder regeringen til at forbyde børn under 16 år at bære hovedtørklæde.
Hun siger, og jeg citerer: I virkeligheden vil mange af de muslimske piger hellere være fri for tørklædet, men forældre, skoler og klassekammerater presser og mobber tørklædet ned over hovedet på dem, siger hun.
Du skal bevare familiens ære.
Helt ærligt, siger Nahid Riazi, hvor meget valg har sådan en pige?
Citat slut.
Hun bakkes delvis op af den radikale Manu Sareen, som er medlem af Københavns Borgerrepræsentation.
Han kender til flere tilfælde, hvor det er de muslimske drenge ude på skolerne, der krænker pigerne uden tørklæde.
De siger, at pigerne ikke er gode muslimer, hvis de ikke dækker sig til, og det er en meget dominerende gruppe, siger han.
Så det er altså ikke sådan en tvangstanke, som nogle få fra højrefløjen, som det somme tider bliver sagt, har fået, men en ærlig bekymring.
Jeg vil godt sige, at det er en ærlig bekymring, jeg har for de piger.
Jeg tror ikke på, at det er deres eget frie valg.