Mogens Andreasen (DF), 1998-12-04:
Dansk Folkeparti er forundret over, at dette første lovforslag i hele efterlønskomplekset kommer til behandling sidst på en lang mødedag.
Vi håber ikke, det er et udtryk
for, at regeringen bevidst har ønsket dette punkt lagt så sent som muligt i et forsøg på at undgå en langvarig debat om emnet.
Overordnet mener Dansk Folkeparti, at lovændringen omkring efterlønnen er en dårlig konstruktion.
Den er blevet til under hemmelige møder midt om natten mellem Venstres formand og finansministeren.
Den folkelige debat har helt manglet om så vigtige emner som nedsættelse af pensionsalderen og forringelser af efterlønnen
, men det har vel også været meningen.
Det er skammeligt og et klart brud
på almindelige demokratiske spilleregler.
Dansk Folkeparti er tilhænger af at bevare efterlønnen.
Dansk Folkeparti har allerede på et tidligere tidspunkt givet udtryk for, at vi ikke, selv ikke under en borgerlig regering, ville afskaffe efterlønsordningen.
Efterlønsordningen havde, da den blev vedtaget i 1979, det sigte, at de lidt ældre kunne trække sig tilbage fra arbejdsmarkedet og give plads til, at de unge kom i arbejde, og samtidig, at de nedslidte kunne gå på efterløn.
I mange erhverv er de ældre en værdifuld arbejdskraft.
De har på masser af områder den erfaring, de unge mangler, men på mange områder er det både rigtigt og rimeligt, at de ældre efter et langt livs indsats går på efterløn.
Det gælder i de job, der medfører hurtig nedslidning.
Lovforslag nr. L 125, som vi behandler i dag, og som drejer sig om det særlige bidrag, som skal finansiere efterlønsordningen, viser efter regeringens konsekvensvurdering, at det ekstra bidrag vil andrage 1,7 mia. kr. i 1999, 3 mia. kr. i år 2000 og 4,2 mia. kr. i 2001.
Så fra 2001 vil det fortsætte på samme niveau.
Det er mange penge, vi taler om. Lovforslag nr. L 125 er første fase af efterlønsordningen, men det kan jo da undre, at vi ikke får hele efterlønsordningen til forhandling i rette tid til, at de, der eventuelt skal på efterløn, kan forberede sig.
Men vi vil senere få denne her endelige efterlønslov til behandling som opfølgning på finansloven.
Regeringens forslag, som er resultatet af en aftale med partierne i finanslovaftalen, er en dårlig konstruktion, som også har medført skarpe protester fra faglige organisationer, og endvidere har Dansk Folkeparti stærkt kritiseret nedsættelsen af pensionsalderen til det 65. år.
Regeringen burde nøje overveje at skrotte hele projektet.
Dansk Folkeparti opfordrer til, at det sker.
Hvis der skal være mening i, at ældre medarbejdere skal forblive i virksomhederne, så skal der naturligvis ikke ændres i pensionsalderen.
Vi mener, regeringens og forligspartiernes forslag er en forringelse.
Når opkrævningen starter allerede den 1. januar, altså
om kun 3 uger, har folk ingen realistisk mulighed for at fravælge tvangsopkrævningen.
Derfor lyder forslaget fra LO om at udskyde opkrævningen i et halvt år meget realistisk.
Derfor må jeg spørge statsministeren, hvad statsministerens efterlønsbevis egentlig er værd. Der er tale om en værdiløs lap papir, som Dansk Folkeparti opfordrer lønmodtagerne til at returnere til afsenderen med tak for lån.
Her må regeringen påtage sig skurkerollen.
Det er de brudte løfters regering.
Statsministeren sagde allerede på sit partis sommerstævne i 1996 om efterlønnen, at så længe Socialdemokratiet har regeringsansvaret, bliver der ikke pillet ved de nuværende regler.
På ethvert andet område end det politiske ville dette løftebrud være blevet en sag for Forbrugerombudsmanden.
Man skal ikke glemme, at uden Venstres aktive medvirken
var dette makværk slet ikke blevet til noget.
Under hele valgkampen tordnede Venstre mod højere skatter.
Nu har Venstre selv medvirket hertil.
Det er hr. Anders Fogh Rasmussen, der reelt har ført pennen.
Jeg vil spørge arbejdsministeren: Hvor stort et dækningsbidrag til efterlønsydelsen kommer der til at mangle efter regeringens skøn, hvis bidragyderne vælger at vente med indbetaling til det 35. år?
Dansk Folkeparti mener, der ligger en vis usikkerhed med hensyn til dækningsbidraget og et uoverskueligt administrativt arbejde for a-kasserne.
Statsministeren har udstedt en efterlønsgaranti for alle, der fylder 60 år i fremtiden.
Jeg synes, det er letsindigt og ganske uklogt af statsministeren at udstede en sådan garanti.
Vi har jo set, at et af partierne i forliget med regeringen om finansloven mener, at forliget om efterlønsordningen kun gælder for 1999.
Det er en klar melding fra den konservative leder, fru Pia Christmas Møller.
Man må nok konstatere, at statsministeren har fået ørerne i maskinen.
På den baggrund må statsministeren oplyse om, hvorvidt forliget kun gælder for 1999 eller ej.
LO har foreslået, at hele behandlingen af efterlønsordningen udsættes i et halvt år.
Dansk Folkeparti mener, at det er et fornuftigt forslag, og jeg skal derfor på Dansk Folkepartis vegne meddele, at vi vil stille et ændringsforslag til lovforslaget, som sikrer en udskydelse af behandlingen af loven om efterløn, så den kan blive gennemarbejdet og loven derved blive retfærdig og velafbalanceret. Jeg skal til slut sige, at Dansk Folkeparti ikke kan støtte det lovforslag, vi behandler i dag.