Thorkild Simonsen (S), 1999-11-25:
Det er regeringens holdning, at Danmark skal have en retfærdig, rimelig stram, men også en humanistisk udlændingepolitik.
Det er regeringens holdning, at flygtninge, der er personligt forfulgt, kan få beskyttelse her i landet, og at udlændinge med nære familiemedlemmer i Danmark kan få lov til at opholde sig her i landet sammen med deres herboende familie.
Regeringen arbejder endvidere på at sikre, at de udlændinge, der opholder sig her i landet, får en ordentlig behandling og sikres en så god integration som muligt.
Det er også vigtigt for regeringen, at udlændinge, der søger om opholdstilladelse i eller visum til Danmark, behandles humant, retssikkerhedsmæssigt og forsvarligt.
Men vi er også nødt til at søge at forhindre, at udlændinge ikke opnår et uberettiget ophold her i landet ved at misbruge den danske udlændingelovgivning, for det er desværre en kendsgerning, at det ikke er alle udlændinge, der ønsker at opholde sig i Danmark, som har et berettiget grundlag for dette ønske.
En realistisk udlændingepolitik handler derfor også om, at der sættes ind over for misbrug af udlændingelovgivningen.
Regeringen har i de seneste år iværksat en række initiativer for at opfylde målsætningen for udlændingepolitikken.
Lad mig først nævne nogle eksempler, hvor vi har søgt at sikre den humane udlændingepolitik, som regeringen naturligvis ønsker at fastholde.
På asylområdet har vi f.eks. overført afhøringsopgaven fra politiet til Udlændingestyrelsen.
Det gjorde vi bl.a., fordi det kan være ubehageligt for asylansøgere, der har været udsat for forfølgelse fra deres hjemlands politi eller militærmyndigheder, at blive afhørt af politifolk.
Nu foretages afhøringen i stedet for af Udlændingestyrelsens sagsbehandlere, der har fået særlig uddannelse i interviewteknik, kulturforståelse m.v. Vi har også sørget for, at asylansøgere modtager undervisning og aktivering, mens de opholder sig i asylcentrene.
Dette har vist sig at være af væsentlig betydning for den enkelte asylansøger, der herved får en aktiv og meningsfuld tilværelse under opholdet i disse centre.
Det gælder ikke mindst for børnene.
Derfor er der ikke alene arrangeret skoleundervisning for børnene i den undervisningspligtige alder, man har også sørget for de mindre børn, således at forældre får tid til sig selv og til deres egen undervisning og egen aktivering.
Det er ikke kun på asylområdet, at regeringen søger at sikre en human udlændingepolitik.
Vi har bl.a. sørget for, at udenlandske kvinder, der gifter sig og familiesammenføres med herboende mænd, og som derefter må afbryde samlivet på grund af vold, misbrug eller anden overlast fra mandens side, har en udvidet sikring mod inddragelse af opholdstilladelse som følge af dette samlivs ophør.
Ved afgørelse om inddragelse af opholdstilladelse skal der således tages særlige hensyn til, om samlivets ophør skyldes, at kvinden har været udsat for vold, misbrug eller anden overlast.
Ved den store ændring af udlændingeloven sidste sommer fik vi endvidere gennemført, at der ikke længere kan stilles forsørgelseskrav, når danskere og herboende flygtninge ønsker familiesammenføring med deres udenlandske ægtefælle eller samlever eller med deres mindreårige børn. Som nævnt er det også en målsætning for regeringens udlændingepolitik at hindre misbrug af udlændingelovgivningen, et problem, som en del borgere skriver om.
Regeringen lægger vægt på at sikre, at asylansøgere ikke søger asyl under falsk identitet eller søger om asyl i det ene land efter det andet.
Derfor har vi indført regler om optagelse og registrering og udveksling af fingeraftryk og personfotografier af asylansøgere.
Derved kan vi også så effektivt som muligt leve op til vores forpligtelser efter Dublin-konventionen. Vi mener også, at der er behov for bestemmelser, der sikrer, at familiesammenføringsreglerne ikke misbruges.
Vi har derfor fået præciseret, at man ikke kan få familiesammenføring på grundlag af proformaægteskab.
Vi har endvidere indført en adgang til at foretage dna-undersøgelser i familiesammenføringssager, således at misbrug af adgangen til familiesammenføring ved opgivelse af falske slægtskabsforhold hindres. Regeringen overvejer således løbende behovet for justering af udlændingelovgivningen og den administrative praksis på dette område.
I den forbindelse vil jeg gerne pege på, at det er regeringens opfattelse, at beskyttelsen af unge mennesker fra de etniske minoriteter mod tvangsægteskaber ikke er god nok. Arrangerede ægteskaber blandt de etniske minoriteter i Danmark, som indgås mod de unge menneskers vilje, kaldes jo tvangsægteskaber og er klart udtryk for en uacceptabel diskrimination og strider mod ligestilling mellem mænd og kvinder.
Ved ændring af udlændingeloven sidste sommer blev der derfor også indført en bestemmelse, hvorefter
ægtefællesammenføring i tilfælde, hvor ægteskabets indgåelse beror på en aftale indgået af andre end ægtefællerne, kan nægtes.
Bestemmelsen har imidlertid kun kunnet anvendes i praksis i meget få tilfælde, da det har vist sig at være svært at bevise, at ægteskabet er arrangeret mod de pågældendes vilje.
De mange kvinder fra etniske minoriteter på landets krisecentre vidner imidlertid om, at tvangsægteskaber ofte ender med konflikter og vold.
Vi har også set uhyggelige eksempler på volds- og drabssager eller trusler om drab i forbindelse med tvangsægteskaber.
De børn, der vokser op i sådanne ægteskaber, vil naturligvis få en svær opvækst, der kan give dem store sociale problemer
Det hverken kan eller vil vi acceptere.
Regeringen overvejer derfor løbende, hvilke initiativer der bør og evt. kan tages i retning af at beskytte unge mod tvangsægteskaber.
Sammenslutningen IND-sam har meget tydeligt over for os påpeget problemets størrelse.
Men problemer løses kun, hvis de etniske minoriteter også selv gør en indsats.
Først og fremmest har forældrene og ikke mindst fædrene, så vidt jeg ved, et stort ansvar her.
Det er også vigtigt, at de etniske minoriteters organisationer arbejder med en forebyggende indsats i form af dialog, oplysning blandt indvandrere og flygtninge, så det sikres, at ægteskabet indgås på basis af frivillighed, og at familien respekterer de unges ret til selvbestemmelse og til et liv uden frygt og især uden vold og uden tvang.
Regeringen støtter naturligvis sådanne oplysningskampagner mod tvangsægteskaber, så vi hen ad vejen forhåbentlig kan undgå nogle af de uhyggelige eksempler, der indimellem ses omtalt i medierne.
Ved ændring af udlændingeloven sidste sommer blev der også gennemført, at en indvandrers ret til familiesammenføring med sin ægtefælle eller samlever er betinget af, at den herboende indvandrer har haft tidsubegrænset opholdstilladelse i mindst 3 år.
Da hovedreglen er, at der meddeles tidsubegrænset opholdstilladelse efter 3 års lovligt ophold i Danmark, betyder det, at en indvandrer - altså ikke en flygtning, men en indvandrer - som udgangspunkt skal have haft 6 års lovligt ophold i Danmark, førend vedkommende kan få familiesammenføring med sin ægtefælle eller samlever.
Inden lovændringen var kravet 5 års lovligt ophold, men nu 6. Baggrunden for denne ændring er et ønske om at sikre, at den herboende indvandrer har fået en sådan tilknytning til det danske samfund inden denne familiesammenføring, at den pågældende kan medvirke aktivt til ægtefælles eller samlevers integration i det danske samfund.
Samtidig indførte vi kravet om, at udlændinge normalt skal have gennemført et introduktionsprogram efter integrationsloven for at blive meddelt tidsubegrænset opholdstilladelse i Danmark.
Dette krav om meddelelse af tidsubegrænset opholdstilladelse blev indført for at understrege, at det forventes, at udlændinge, der ønsker at bo fast i Danmark, selv gør en indsats for at lære dansk og for at tilpasse sig de danske samfundsforhold og danske skikke.
Endvidere blev der indført en vis karenstid for meddelelse af tidsubegrænset opholdstilladelse, hvis udlændinge har begået kriminalitet af en vis grovhed.
Endelig blev meddelelse af tidsubegrænset opholdstilladelse som udgangspunkt gjort betinget af, at udlændinge ikke har væsentlig gæld til det offentlige, som de pågældende ikke ønsker at afdrage.
Herved understreges det, at kriminalitet og misbrug af det sociale system får konsekvenser for mulighederne for at få tidsubegrænset opholdstilladelse.
Det har også været fremme, at der er behov for en ændring af regler om udvisning på grund af narkokriminalitet og anden megen alvorlig kriminalitet.
Disse regler blev på en række punkter skærpet ved ændring af udlændingeloven sidste sommer.
I dag er det sådan, at en udlænding, uanset varigheden af den pågældendes ophold her i landet, kan udvises, hvis den pågældende idømmes en ubetinget frihedsstraf på grund af narkotikakriminalitet eller visse andre meget alvorlige forbrydelser, herunder mord, voldtægt, grov vold, menneskesmugling m.v. Højesteret har i en række sager frifundet udlændinge, der er dømt for narkotikakriminalitet, for udvisning.
Denne afvejning har efter Højesterets opfattelse resulteret i, at udvisning i konkrete sager vil stå i et urimeligt forhold til den begåede kriminalitet.
Højesteret har herved henvist til den europæiske menneskerettighedsskonventions artikel 8 om retten til respekt for privat- og familieliv.
Dette har fået nogle til at foreslå, at de særlig strenge regler om udvisning ved meget alvorlige forbrydelser skulle ophæves.
Efter regeringens opfattelse er det et middel til god overensstemmelse mellem højesteretsdommerne og intentionerne bag udlændingelovens udvisningsbestemmelser, som derfor bør fastholdes.
Det følger således af udlændingeloven, at der i de nævnte tilfælde ikke kan ske udvisning, hvis udlændingens tilknytning til Danmark taler afgørende herimod.
Dertil kommer, at der i bemærkningerne til loven udtrykkeligt henvises til, at udvisning ikke kan ske, hvis det vil være i strid bl.a. med den europæiske menneskerettighedskonvention.
Det har således været regeringens og Folketingets flertals ønske, at domstolene i hver enkelt sag skal foretage en konkret afvejning af, om udvisning vil stå i et rimeligt forhold til den begåede kriminalitet.
Regeringen står fast på, at særligt alvorlige, samfundsfarlige forbrydelser normalt skal resultere i udvisning.
Herved sender vi også et klart signal til herboende udlændinge om, at disse kriminalitetsformer ikke accepteres i Danmark under nogen omstændigheder.
Det ville også være ganske uretfærdigt over for dem, der har været ofrene for denne vold. De ændringer, regeringen lægger frem i Folketinget om lovforslaget eller gennemfører administrativt, vil ligge inden for regeringens udlændingepolitiske dagsorden, at vores udlændingepolitik skal være både rimeligt stram og humanistisk.
Regeringen overvejer løbende, om der er behov for ændringer af udlændingelovgivningen og den administrative praksis på udlændingeområdet, som det er sket her i efteråret.
Dette vidner antallet af udlændingelovsændringer i regeringens tid også meget om.
Det har også været med andre fornuftige præciseringer eller forbedringer af udlændingelovgivningen. Disse var ordene.
Forhandling