Carsten Hansen (S), 2005-11-16:
Nu har vi jo et forlig med regeringen, »Flere i arbejde«, hvori der står, at der er et frit redskabsvalg.
50-50-reglen er jo indført af regeringen administrativt, og derfor kan den også ophæves igen.
Jeg forstår ikke, hvorfor socialfondsmidlerne skal ind i det her.
Jeg synes, at økonomi- og erhvervsministerens svar er helt hen i vejret.
Vi er alle sammen enige om, at der er behov for en ekstraordinær indsats, og vi er enige om, at midlerne selvfølgelig skal bruges, når de nu bliver punket igennem systemet.
Derfor spørger jeg en gang til: Vil regeringen ikke tage initiativ til, at de midler, der er afsat gennem socialfonden, kan bruges aktivt ved at fjerne barriererne?
Altså mennesker frem for stive regler.
Jeg har sagt, at såfremt der ikke er midler til den indsats, som arbejdsformidlingen kører, vil regeringen være villig til at se på sagen en gang til.
Derudover er der så mulighed for at søge socialfondsmidler, og her har jeg sagt, at når det er en sag i den størrelsesorden med så mange arbejdsløse, som der kommer ud af fyringerne på Danish Crown, er vi klar til at se positivt på det.
Det har jo så betydet, at Fyns Amt, AF og Danish Crown har indsendt en ansøgning.
Den ansøgning vurderer vi i en hasteprocedure, og vi ser meget velvilligt på den.
Og så må vi se, hvordan sagen udvikler sig i det fynske.
Vi har hele tiden sagt, at det er en alvorlig sag.
Det er menneskene før systemerne.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Nu kan man ikke forlange, at økonomi- og erhvervsministeren skal vide alting, men han har dog været med til at afskaffe varslingspuljerne, hvor man kunne sætte ind i opsigelsesperioden i det første ledighedsår.
I dag viser det sig gennem henvendelser fra flere steder, som har fået socialfondsmidler, at de ikke kan bruge midlerne.
Så er det bare, jeg spørger: Er det ikke brandærgerligt, at de ikke kan bruge de skillinger, som vi alle sammen er enige om at der er behov for, og som økonomiog erhvervsministeren har opfordret dem til at søge og har givet en særlig behandling igennem systemet?
Er det ikke ærgerligt?
Så kan vi i dag sige tillykke til hinanden, for nu har Odense fået en ny borgmester, der har sat væksten på dagsordenen for de næste 4 år.
Det glæder vi os over.
Men tilbage til spørgsmålet.
Det er jo ikke et spørgsmål om, hvilke kasser pengene kommer fra.
Det interessante er jo, om vi dækker de behov, som de ledige har.
Når der er begrænsninger med hensyn til, hvad pengene fra socialfonden kan bruges til, så skyldes det jo, at midlerne fra socialfonden ikke må erstatte den nationale indsats.
EU-midlerne skal supplere og styrke den nationale indsats, og der er jo bl.a. pjecer fra Erhvervs- og Byggestyrelsen, der fortæller, hvordan man håndterer det.
Jeg glæder mig ligesom økonomi- og erhvervsministeren over, at der er midler.
Problemet i Nordjylland har været, at man ikke har kunnet bruge alle de socialfondsmidler, der er givet.
Der står faktisk 24 mio. kr., som ikke har kunnet bruges i det første ledighedsår på grund af stive interne regler i AF-systemet, hvor man har den såkaldte 50-50-regel.
I sidste uge nægtede beskæftigelsesministeren at lave om på disse regler, så de kunne få yderligere omskoling og kvalificering og bruge af de midler, som økonomiog erhvervsministeren nu opfordrer slagteriarbejderne til at søge.
Så er det bare, jeg siger: Det er da fuldstændig tåbeligt, at et internt regelsæt, som regeringen i øvrigt selv har skabt, risikerer at forhindre, at man kan yde den optimale indsats for de her mennesker i det første ledighedsår.
Derfor spørger jeg: Er regeringen villig til at ophæve 50-50-reglen i forhold til socialfondsmidler?
Det håber jeg da at økonomi- og erhvervsministeren snakker med beskæftigelsesministeren om.
Det vil da være brandærgerligt, hvis der om et år er 4 mio. kr., der er uforbrugte, og der er slagteriarbejdere, som venter på uddannelse og omskoling.
Derfor kan det jo egentlig undre, at Socialdemokraterne mener, at der er tale om et problem.
Jeg synes ikke, at vi skal tale om systemer.
Jeg synes, at vi skal tale om de mennesker, der står over for at miste deres job: Har vi nu de ressourcer til rådighed, der skal til for at skabe et job til dem?
Det er det, det går ud på.
Beskæftigelsesministeren vil efterfølgende specifikt svare på det om systemerne.
Jeg må henholde mig til, at regeringen tager det alvorligt, når godt 900 mennesker mister deres arbejde.
Vi er opmærksomme på, at der er nogle puljer.
Vi har også i finansloven forlænget de muligheder, der er på uddannelsesområdet.
Jeg synes, at vi skal se på de mennesker, det går ud over, i stedet for at diskutere nogle systemer, som egentlig også var gældende under den tidligere regering.
Jeg tror, jeg har dagens længste spørgsmål her.
Økonomi- og erhvervsministeren var på forsiden af de lokale medier med et løfte om millioner til de fynske slagteriarbejdere – det drejer sig om 900 mennesker – der er blevet fyret.
Så viser det sig, at han den 2. november har modtaget et brev fra Nordjyllands amtsborgmester, Orla Hav, om, at en stor del af de her midler står ubrugte hen på grund af stive regler.
Det, der jo er vigtigt at få at vide, er, om regeringen snakker sammen om det spørgsmål – jeg skal oplyse, at beskæftigelsesministeren i sidste uge afviste at ændre på reglerne – således at de her midler ikke risikerer at stå ubrugte hen, når nu økonomi- og erhvervsministeren har lovet de mange millioner til de fynske slagteriarbejdere.
Det interessante i denne her sag er nemlig ikke systemerne, det interessante er, om vi får givet den nødvendige hjælp, der gør, at den enkelte kan komme videre på arbejdsmarkedet.
Hvad var behovet i Nordjylland, da Danish Crown lukkede slagteriet?
Der var altså 444 mennesker, der havde brug for akut hjælp.
AF har sat resolut ind både med information, vejledning om job, udstationerede AF-konsulenter på virksomheden.
Det kan godt være, at der ikke er særlig mange socialfondsmidler i brug, men det er jo netop, fordi man skal holde det gældende regelsæt, så jeg kan slet ikke genkende det, hr. Carsten Hansen nu prøver at skabe en myte om, nemlig at der skulle mangle penge til dem, der står uden arbejde, eller at regeringen ikke skulle dække de menneskelige behov, der er i en sådan sag.
På Fyn samarbejder AF allerede tæt med Danish Crown og AOF i Odense, og Danish Crown vil gennemføre en tidlig indsats for 8,5 mio. kr., hvor de bl.a. har søgt socialfonden om penge.
Vi har faktisk iværksat en hasteprocedure, og jeg har sagt, at når der sker afskedigelser i en sådan størrelsesorden, er det noget, regeringen tager alvorligt.
Jeg ved, at der efterfølgende er spørgsmål om det til beskæftigelsesministeren.
Men vi har selvfølgelig sagt, at vi vil se på det med alvor, når der kommer en ansøgning fra Fyns Amt, AOF og Danish Crown om nogle socialfondsmidler.
Skriftlig begrundelse
Efter at beskæftigelsesministeren blankt har afvist at sende flere penge til de fyrede slagteriarbejdere på Danish Crown i Odense, lovede økonomi- og erhvervsministeren, at de fyrede slagteriarbejdere skulle omskoles for millioner via midler fra EU’s socialfond.
Ministerens løfte kan dog vise sig at være et tomt løfte, idet erfaringer fra Nordjylland, hvor man jo har prøvet turen med store løfter fra regeringen, når virksomheder lukker, viser, at man ikke har kunnet bruge de mange midler fra EU’s socialfond til deres formål og en stor del af disse står ubrugte hen på grund af stive regler i AF-systemet.
På baggrund af denne udmelding har slagteriarbejderne og medarbejdere fra Fyns Amt og AOF i disse timer sendt en ansøgning til EU’s socialfonds Mål 3-midler.
I brev dateret den 2. november 2005
skriver Nordjyllands amtsborgmester, Orla Hav, til ministeren, at »aktiveringsreglerne gør det uhyre vanskeligt at anvende socialfondsmidler i forhold til ledige med under 1 års ledighed.
AF må som udgangspunkt ikke give ledige uddannelse i det første ledighedsår.
Det betyder, at amtet har meget vanskeligt ved at bringe den Mål 3-pulje i anvendelse, som netop sigter mod ledige med under 1 års ledighed, fordi forudsætningen er, at AF visiterer ledige til Mål 3-projekterne.
Generelt betyder 5050-reglen, at det er uhyre vanskeligt for AF at forpligte sig til at visitere ledige til Mål 3-projekter, uagtet at projekterne ikke belaster AF’s egen økonomi, fordi visiteringen tæller med i AF’s redskabssammensætning«.
Jeg vil godt starte med at takke beskæftigelsesministeren for det klare tilsagn om, at hvis der kommer ønsker om og behov for de uforbrugte midler, vil han se på det, men at det kræver, at man handler i regionen.
Jeg er vidende om, at den fynske arbejdsmarkedsregion skulle have skrevet til beskæftigelsesministeren.
Det andet er bare til oplysning for beskæftigelsesministeren: Vi havde en forholdsvis stor varslingspulje med over 50 mio. kr., som vi kunne sætte ind med ved virksomhedslukninger.
Derfor er det nødvendigt, at man udviser den nødvendige fleksibilitet.
Tilsagnet vil jeg gerne takke for og bede beskæftigelsesministeren om at bekræfte det andet her.
Må jeg godt lige sige vedrørende det her mere religiøse spørgsmål, som hr. Carsten Hansen rejser om en særlig varslingspulje: Der har vi jo altså afskaffet bureaukratiet, så der er ingen pulje, der er ingen ting at søge om, det er bare at gå i gang.
Jeg ved godt, at Socialdemokraterne elsker puljer og ordninger og særlige arrangementer, men det har vi altså afbureaukratiseret her.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil godt bede beskæftigelsesministeren bekræfte, at den fælles aftale, vi lavede om »Flere i arbejde«, siger, at der er frit redskabsvalg.
Det andet, jeg vil spørge om, er: Er det ikke ærgerligt at se på, at AF-region Fyn sender midler tilbage til ministeren, samtidig med at man står med en række medarbejdere, der ikke kan blive opkvalificeret eller omskolet?
Derfor vil jeg høre ministeren: Hvis det kan påvises, at der er behov for de her midler, er ministeren så villig til at slække på 45-55-reglen, når vi nu ser, at der faktisk er virksomheder, der har varslet, at ca. 1.400 medarbejdere inden for det næste halve år vil blive fyret på de større virksomheder på Fyn?
Det har vi jo gjort i Nordjylland i forbindelse med de store virksomhedslukninger deroppe, og det vil vi naturligvis også gøre i andre egne af landet.
Må jeg så godt sige, at det også er ret vigtigt, at vi har det redskab, at man kan sende folk ud med løntilskud.
Det er derfor, det er så vigtigt at finde den balance med de ca. 50 pct., som jo er målt på aktiviteten og ikke målt på økonomien.
Det er meget vigtigt, at vi bevarer det redskab, at folk kan komme ud med løntilskud.
Det er dejligt at vide, at der var et tilsagn fra økonomi- og erhvervsministeren om mennesker før systemer.
Det vil jeg glæde mig over.
I forhold til spørgsmålet til beskæftigelsesministeren vil jeg sige, at det hvert år viser sig, at der er uforbrugte midler i AF-systemet, og på Fyn har man i forhold til den såkaldte 50-50-regel en 55-45-procents-regel.
Det viser sig gennem de udmeldinger, de fynske virksomheder er kommet med, at inden for det næste halve år vil ca. 1.400 blive fyret.
Det er jo ikke kun Danish Crown, der mister arbejdspladser; det sker også på andre arbejdspladser, f.eks. Electrolux.
Jeg vil høre, om beskæftigelsesministeren vil være med til at se bort fra disse stive regler, således at de uforbrugte midler på Fyn kan indgå til omskoling og opkvalificering af folk, der bliver ledige inden for det næste halve år.
Jeg vil gerne understrege, at der ikke afsættes øremærkede beløb til den enkelte varsling.
Det er alt for tungt og alt for bureaukratisk.
AF-regionerne har derfor selv inden for deres generelle bevilling til aktiveringsindsatsen mulighed for at afsætte midler til varsling.
Når vi taler om omskoling og opkvalificering, kan AF i opsigelsesperioden tilbyde dels 2 ugers jobsøgningskursus, dels op til 8 ugers uddannelse, hvis det sker inden for områder med mangel på eller forventet mangel på arbejdskraft.
Hvis man efter opsigelsesperioden stadig ikke har fundet job, kan AF give tilbud om vejledning og opkvalificering i op til 6 uger i den første ledighedsperiode, og dertil kommer muligheden for 6 ugers selvvalgt uddannelse.
Hvis man kombinerer de to tilbud, vil man kunne gennemføre 12 ugers uddannelse.
Det betyder, at der f.eks. er mulighed for at gennemføre alle AMU-uddannelser inden for det første ledighedsår.
Hertil kommer den særlige pulje til vejledning og opkvalificering i op til 1 år til nyledige under hensyn til den enkeltes og arbejdsmarkedets behov.
Og den ordning er netop i forbindelse med finanslovaftalen blevet forlænget.
Der er selvfølgelig ikke tale om et tagselvbord, men jeg vil naturligvis se på mulighederne for en merbevilling til AF-Fyn, når der er skabt overblik over uddannelsesbehovet hos de opsagte medarbejdere, hvis det viser sig, at AF-Fyn mangler penge til varslingsindsatsen.