runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Det, jeg prøver at sige med det, er, at alderen egentlig er ligegyldig.
For min skyld kunne vi godt sætte den kriminelle lavalder op til 16 år.
Det er et spørgsmål om konsekvens, og at den konsekvens kommer her og nu, og den kommer netop ikke med en ungdomsdomstol, som trækker konsekvensen ud alt for længe.
Den 7-dages-handleplanspligt, som man har ude i kommunerne, er i mine øjne alt for lang tid.
Når det er unge mennesker under 18 år, så er det her og nu; det er førsteprioritet, så må alt andet ligge.
Det er noget, som de unge mennesker skal mærke med det samme, for det er det, de kan huske.
Og så lusker de lige så stille hjem.
Derfor gælder det her om – og der er det jo godt, at vi får den rapport, som Visionsudvalget lægger frem – at vi får politifolk, som kan komme på gaden, som kan lave handling i stedet for at sidde inde på stationen og skrive lange rapporter om noget, som får konsekvens for de unge mennesker så sent, at de egentlig har glemt, hvad det var, de skulle sigtes for.
Line Barfod (EL), 2005-05-19:
Jeg er fuldstændig bekendt både med de statistikker og med mange andre statistikker på det område.
Og det, statistikkerne tydeligt viser, er, at det generelle billede blandt de unge og blandt børnene er, at langt de fleste er langt mere lovlydige end nogen sinde tidligere, når vi tæller den samlede kriminalitet, altså også butikstyveri og cykeltyveri og alt, hvad der ligger af kriminalitet.
Så der er blevet færre, der begår kriminalitet, men den kriminalitet, de begår, er værre, ligesom det generelle billede, vi ser, når vi tager de voksnes kriminalitet med, er, at kriminaliteten bliver mere rå.
Derfor er det, vi skal se på: Hvad gør vi i forhold til den gruppe?
Vi har fået lavet et godt forebyggende arbejde i forhold til den store gruppe, og nu er vi nødt til at se på: Hvad er det, der gør, at den grove kriminalitet så stiger, og hvad gør vi dér?
Og der er vores bud, at vi er nødt til at sætte ind hurtigere og med en hurtig konsekvens, som betyder, at man ikke kommer længere ud i kriminalitet.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-19:
Fru Line Barfod siger, at de danske unge er nogle af de mest lovlydige unge.
Det kan jeg næsten ikke lade være med lige at kommentere og også stille fru Line Barfod et spørgsmål om.
Jeg vil godt spørge fru Line Barfod, om fru Line Barfod er bekendt med de statistikker, der ligger på Justitsministeriets hjemmeside vedrørende kriminalitet, og om hun også er bekendt med, hvis vi ser på ungdomskriminalitet begået af unge mellem 15 og 17 år, at det er sådan, at i 1994 var der tale om 482 tilfælde af vold, i 2003 var der tale om 918 tilfælde.
Man kan vel ikke sige, at der her ser ud til at være meget lovlydighed blandt den gruppe af unge, der begår kriminalitet.
Der er jo faktisk næsten tale om en fordobling af kriminaliteten i denne her gruppe.
Og endnu værre er situationen, når vi taler om det, man kalder børnekriminalitet – selv om statistikkerne her ikke er særlig gode.
Så jeg vil spørge: Er fru Line Barfod bekendt med de her statistikker?
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-19:
Jeg er også i afløsernes række.
Fru Anne Baastrup kunne desværre ikke være til stede, så jeg har lovet at fremføre nogle ting omkring det her.
Lad mig til en start slå fast, at SF ikke kan støtte sænkningen af den kriminelle lavalder og ej heller vil være med til at indføre ungdomsdomstole.
Jeg har lagt mærke til i debatten her, at forslaget er i trygge hænder.
Ministeren havde en ganske udmærket fremlæggelse, som jeg faktisk var lidt tryg ved, for det, det drejer sig om her, er jo en tidlig og rigtig indsats og konsekvens, og det er det, der skal løse de problemer her.
Jeg glæder mig til, at der også bliver levet op til de bemærkninger, der er kommet, om, at der virkelig er vilje til at gøre det.
Det er altså en indsats og ikke en buren inde, der er det afgørende her.
SF kan ikke støtte forslaget.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2005-05-19:
Da den radikale ordfører, fru Elisabeth Arnold, ikke kan være til stede, fordi hun stadig opholder sig i Jylland, skal jeg på Det Radikale Venstres vegne fremføre et par korte synspunkter vedrørende det her beslutningsforslag.
Det Radikale Venstre er imod forslaget.
Det Radikale Venstre mener, at disse problemer primært skal varetages gennem sociale initiativer, og vi er i øvrigt enige i justitsministerens betragtninger om, at der godt kan være konsekvens, selv om der ikke er straf, som er forestået ved en domstol.
Da vi også har gensidige udleveringsregler, ville en dansk enegang være opsigtvækkende og unødig.
Morten Bødskov (S), 2005-05-19:
Det er et stik, der bliver trukket ud af den samlede indsats.
Eksempelvis kunne hr. Karsten Nonbo jo overveje, hvor smart det var at fjerne den kommunale 5-procents-pulje, som i mange tilfælde er gået til specielle initiativer rundtomkring i de her miljøer.
Det kunne også være værd at overveje, om det var så smart at neddrosle kvarterløftprojekterne så meget, som man har gjort, om det var så smart at fjerne tilskuddene til de beboerrådgivere, som kommunerne ansatte tidligere, og som var en del af det her såkaldte byudvalgsarbejde – en udvikling, som man i øvrigt fortsætter, selv om regeringen nu vil profilere sig på ghettoområdet – om det var så smart at neddrosle byfornyelsen så markant, som man har gjort.
Man kan jo også se områder her i København, hvor det med den her indsats virkelig har løftet de her områder ud af nedslidthed og ud af utryghed, og det har givet de her områder et løft, og det har styrket trygheden og bl.a. fået kriminaliteten til at rasle ned i de her områder.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Jeg kan godt huske noget om de der pakker.
Der var ikke det store indhold, for det, de unge mennesker har brug for, er konsekvens her og nu, når de er på gaden.
Jeg tror ikke, det er, fordi der er trukket noget ud.
Er det sådan, at i det kvarter, som hr. Morten Bødskov lige nævnte, er de nu blevet kriminelle igen, efter at vi har fået et regeringsskift?
Morten Bødskov (S), 2005-05-19:
Den tidligere SR-regering satte en kæmpepakke i værk i slutningen af 1990’erne, som handlede om at sætte ind over for de her nedslidte boligområder med beboerrådgivere, med understøttelse af frivillige netværk, med kvarterløftprojekter, med meget, meget store beløb til byfornyelse, altså et perspektiv, som var samlet, og som gik ud på, at man med hele paletten af forebyggende initiativer skulle skabe mere tryghed og dermed også få reduceret kriminaliteten, som bl.a. blev begået af unge i de her områder.
Og det er lykkedes.
Der er et område i min egen kreds i Rødovre, Kærene hedder det, som tidligere – i begyndelsen af 1990’erne og i slutningen af 1980’erne – var enormt plaget, men som i dag er kommet ud af det på grund af den her indsats.
Vi kan se på det meget konkret.
Eksempelvis har det jo tidligere været sådan, at der har været en utrolig høj fraflytningsprocent i de her boligområder.
Nu bliver folk boende.
Hvorfor?
Fordi trygheden er genskabt, og det er resultatet af den der meget brede indsats, som vi desværre kan konstatere at regeringen er ved at trække stængerne ud af.
Og vi frygter i Socialdemokratiet, at bliver man ved med det, som man har gjort, så betyder det faktisk, at det her falder sammen, og at utrygheden vil stige igen.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Hvis nu jeg medgiver ordføreren, at der også skete noget under den tidligere regering, for det gjorde der, der blev bl.a. lavet ungdomssanktionen, som både V og K og vistnok også Dansk Folkeparti tiltrådte, vil ordføreren så ikke også fortælle mig, hvor det er, der er sparet?
Bliver der opklaret flere sager, jamen så er der jo også flere, der bliver kriminelle, fordi sagerne bliver opklaret.
Og vi ved jo ikke i de uopklarede sager, om de bliver lavet af 18-årige, 17-årige eller 16-årige, så skulle vi ikke lade være med at slå hinanden oven i hovedet med de statistikker og så finde ud af, at der skal folk på gaden?
Den her rapport, som justitsministeren skal til at sætte i værk, vil sætte politifolk på gaden.
Jeg vil godt høre lidt om de kommuner, der har sparet på de der ungdomsarbejder.
Hvad er det for kommuner?
Morten Bødskov (S), 2005-05-19:
Hvis hr. Peter Skaarup gad se på nogle af de undersøgelser, der er lavet af ungdomskriminalitet, ville han også se, at her er der faktisk tale om, at der aldrig nogen sinde har været så mange unge, der så at sige aldrig nogen sinde er kommet i berøring med kriminalitet, som nu.
Det tilskriver jeg bl.a. den meget finmaskede indsats, som blev sat i værk i slutningen af 1990’erne i de boligområder, hvor vi ved at der er problemer.
At der så er en hård kerne af unge, som begår stadig mere omfangsrig og stadig mere grov kriminalitet, er alle sådan set også enige om.
Problemet er bare, at noget af det, som var med til at få fat i de her unge, er blevet svækket ved besparelser på indsatsen i de her boligområder med Dansk Folkepartis stemmer med den konsekvens, at mange af dem, som arbejder i de her boligområder, har svært ved at holde dem i balance med risiko for stigende kriminalitet.
Det synes jeg man fra Dansk Folkepartis side skal være opmærksom på, nu hvor man skal til at forhandle finanslov.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-19:
Det passer ikke, vil jeg sige til hr. Morten Bødskov.
Det er ikke korrekte oplysninger, der kommer fra Folketingets talerstol her.
Jeg står her med Justitsministeriets oversigt over ungdomskriminalitet i perioden 1994-2003.
For så vidt angår vold, er der en udvikling, hvor man i 1994 havde 482 strafferetslige afgørelser i aldersgruppen på 15-17 år, mens man i 2003 var oppe på 918 afgørelser.
Når det gælder seksualforbrydelser, var der 19 i 1994, mens der var 35 i 2003.
Det er de konsekvenser, vi kan se.
Så for den alvorlige kriminalitet er der ikke sket nogen god udvikling, tværtimod.
Morten Bødskov (S), 2005-05-19:
Nu skal jeg fortælle hr. Peter Skaarup, hvad Dansk Folkeparti burde gøre.
Dansk Folkeparti tegner et billede af, at den daværende SR-regering ikke lavede noget som helst på det her område, og det kan godt være, at hr. Peter Skaarup har haft travlt andre steder og ikke har haft tid til at komme i Folketingssalen, men det burde han gøre, for det er faktisk ikke tilfældet.
Sandheden er, at med den meget finmaskede indsats, som man lavede dengang i et samarbejde mellem politi, sociale myndigheder, skole, klubber, boligområder, beboerorganisationer, beboerrådgivere og en række andre ting, vil jeg tro, at hr. Peter Skaarup ville se, hvis han gad kigge lidt i statistikken, at på de lige godt 70 boligområder, som man udpegede under det såkaldte byudvalgsarbejde i SR-regeringens periode, er resultatet af denne her indsats entydigt, nemlig faldende kriminalitet.
Det er, at man har sparet på alle de indsatser, som sikrede et finmasket netværk særlig i de her mest belastede boligområder, med det resultat, at de frivillige, der har arbejdet hårdt for at få kriminaliteten ned, nu igen kæmper med voldsomme problemer og stigende kriminalitet.
Det er det, Dansk Folkeparti har lagt stemmer til, og det er det, jeg synes, hr. Peter Skaarup skal huske på, når han anklager den tidligere regering for ikke at have lavet noget som helst.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-19:
Nu maler hr. Morten Bødskov det sådan set flot op på den måde, at han siger, at der er en hel masse i gang nu, der helt sikkert virker, og nu går det den rigtige vej.
Det er lidt konklusionen af det, som hr. Morten Bødskov siger.
Mit spørgsmål til hr. Morten Bødskov er så: Når nu der har siddet en socialdemokratisk-radikal regering, der i den grad ikke har fungeret på det her område i forhold til indgreb mod unge kriminelle, og der har siddet en borgerlig regering, som jeg mener har gjort det bedre, men som også svigter på nogle områder, hvad skal vi så gøre for at imødegå den udvikling, som Visionsudvalget taler om i sin rapport, der kom i går?
Vi kommer til at opleve, siger man, en gevaldig stigning i unges kriminalitet, først og fremmest fordi den gruppe af unge fremover kommer til at bestå af flere indvandrere og flere efterkommere til indvandrere, og fordi kriminalitetshyppigheden i den gruppe er langt større end for danskere.
Hvad skal vi gøre?
For det går jo ikke den rigtige vej, det går den forkerte vej.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Nu kommer der et Visionsudvalg.
Det er et udvalg, der laver en rapport, hvor der bliver frigivet en masse politifolk fra at sidde bag skrivebordene på kontorerne.
Min vision er, at de kommer ud på gaden, at de kommer ud og følger de unge mennesker, hvor de unge mennesker end måtte være, at vi så at sige får splittet bålet ad i forhold til de her unge bander, at de bliver åndet i nakken.
Og når først man har splittet bålet ad og den ene kævle ryger den ene vej og den anden kævle ryger den anden vej, så har man gløderne tilbage, og så kan man træde dem ud.
Det er den vision, vi skal have med at bekæmpe ungdomskriminalitet.
Det er et spørgsmål om handling, det er et spørgsmål om engagement.
Og engagement er ikke noget, man får ved at synge klagesange, det er noget, man får ved at gøre noget ved det.
Det skal vi have ind i sagsbehandlernes, i politifolkenes, i vores egen begrebsverden.
Vi skal som voksne mennesker ville de unge i stedet for at sidde og hyle op om, at de nok er alt for kriminelle, at de ikke gør noget, og hvad ved jeg.
Så har vi selv skabt et problem, fordi vi skaber en myte, og den må de nogle gange leve op til, fordi det er den eneste måde, de kan få lydhørhed på.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-19:
Jamen et eller andet sted kan jeg jo høre, at hr. Karsten Nonbo og jeg er rørende enige om, at der skal gøres noget.
Men der må jeg så lige påpege, at jeg ikke tror, det løser problemet over for hærdede unge kriminelle på 12-13 år at lukke den lokale ungdomsklub.
Det tror jeg altså ikke løser det her problem, selv om det ville være dejlig nemt.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Det er lige netop det, vi hører, som er hele symptomet på det her problem: Det hjælper ikke; ingenting kan lade sig gøre; vi vil ingenting, og hvis endelig vi prøver, så går det galt.
Det er det hylekor, vi skal have stoppet.
Vi skal have folk, der går foran og fortæller, at det kan lade sig gøre, for så kommer vi ikke op i den slags forbrydelser.
Jeg kan huske – igen er det fra mine yngre dage – at vi lukkede ungdomsskolen, efter at vi havde haft nytårshærværk i kommunen, og så kom der en masse velmenende mennesker og sagde: Hvorfor lukker I ungdomsskolen, så går det da helt galt, for så har de unge mennesker ingen steder at være?
Så sagde vi: Det gør vi, fordi det skal have en konsekvens.
Så kunne de unge mennesker gå hjem til forældrene og snakke med dem, og de forældre, der klagede, fik at vide, at de skulle prøve at snakke med de unge mennesker.
Så sagde vi: Hvis vi finder ud af i løbet af et stykke tid, hvem der har gjort det, eller hvis der er nogle, der har så meget hår på brystet, at de melder sig, så genåbner vi ungdomsskolen.
Det var der heldigvis nogle der gjorde, og dem fik vi snakket med.
Nu er det sådan, at hærværk er betinget offentligt påtalt, så hvis man kan indgå en aftale, slipper man for, at det kommer på straffeattesten.
Det, det gælder om, er, at vi vil de unge mennesker, at vi vil dem i handling, at vi taler med dem og ikke til dem.
Hvis det får lov at flyde alt for længe, så får vi de ghettoer, hvor man virkelig kører op i den slags kriminalitet.
Kim Christiansen (DF), 2005-05-19:
Det er jo et vældig smukt billede, vi får, af de her unge mennesker, som er kommet til at lave en enkelt lille forseelse.
I hr. Karsten Nonbos verden bliver det nærmest fremstillet, som om der er tale om æbleskud eller sådan nogle ting.
Men vi taler altså om vold, narkohandel, biltyverier, hvor man sætter andre menneskers liv og førlighed på spil.
Det er ikke småkriminalitet.
Det hjælper ikke, at man hjemme i hr. Karsten Nonbos hjemkommune tager en kammeratlig snak med de her unge mennesker.
Der skal helt andre metoder til, som hr. Karsten Nonbo jo også selv taler for.
Apropos politi på gaden ifølge den nye reform: Ja, det er fint, politiet tager mange af disse unge i dag, de har desværre bare ingen sanktionsmuligheder.
De må lade dem gå igen, og så kan de komme hjem til far og mor, hvis de er hjemme, og så kan de få besøg af en socialarbejder en gang om ugen eller måske to gange om ugen.
Jeg vil sige til hr. Karsten Nonbo: Det hjælper ikke.
Karsten Nonbo (V), 2005-05-19:
Nogle klager i stedet for at handle, nogle snakker udenom og siger, at det da også er et problem, men at det ikke kan lade sig gøre at gøre noget ved det.
Der er kolleger, der, når de kører ud over fortovet til et bankrøveri, siger: Det her får vi aldrig opklaret.
Jamen så er man da sikker på, at man ikke gør det.
Man skulle i stedet for at snakke så meget handle og lade være med at bekræfte hinanden i alt det, der ikke kan lade sig gøre.
Man skulle hellere gøre noget, og det har jeg mange eksempler på kolleger der gør.
Jeg har mange eksempler på SSP-medarbejdere og socialarbejdere, der handler.
Peter Skaarup (DF), 2005-05-19:
O.k., vi lægger snakken om, hvorvidt man bliver egoist af at komme ind i et retslokale, lidt væk, for det tror jeg var lidt af en fortalelse fra hr. Karsten Nonbos side – nej, det var det måske ikke, men det håber jeg lidt det var, for vi skulle gerne have et retssystem i Danmark, hvor man ikke bliver egoist og psykopat af at komme ind i et retslokale.
Hr. Karsten Nonbo har selv noget med politiet at gøre og er ansat inden for politiet.
Og der går mit spørgsmål på: Når det nu er så galt med det forslag, som Dansk Folkeparti er kommet med, om at nedsætte den kriminelle lavalder og at lave de her ungdomsdomstole, hvordan kan det så være, at kollegaer inden for politiet faktisk siger, at det nok er det, der skal til?
SSP-medarbejdere siger, at de, der er under den kriminelle lavalder, netop tager skylden for dem, der er over den kriminelle lavalder.
Sådan er det i dag.
Piger helt ned i 11-års-alderen er kriminelle.
Og en politiassistent fra København foreslår, at man netop laver ungdomsdomstole og lærer af andre lande for at forbedre kriminalitetsbekæmpelsen på det her område.
Det er altså sådan, at kollegaer taler lidt imod det, der bliver sagt her fra Venstres side.
Jeg vil sige tak for hr. Karsten Nonbos ordførertale.
Man kan jo godt blive charmeret af den måde, der, synes jeg, manipuleres på her.
Men når man siger, at et ungt menneske på f.eks. 14½ år får et kæmpestort ego ved at komme ind i en retssal, siger man jo sådan set også, at et ungt menneske på 15½ år, som er over den kriminelle lavalder, som kommer ind i en retssal og har en forsvarer, og hvor der er en anklager, også får et kæmpe ego, og at han, hvis han ikke var psykopat i forvejen, bliver psykopat.
Det er jo sådan set det, hr. Karsten Nonbo siger.
Har vi virkelig indrettet vores retssystem sådan, at folk bliver psykopater af at komme ind i et retslokale og efterfølgende måske får en straf i form af samfundstjeneste eller fængsel?
Sådan er det vel ikke.
Det, jeg egentlig vil frem til at spørge hr. Karsten Nonbo om, er: Er der noget i vejen for, at vi laver nogenlunde det samme, bare på en lidt mildere facon, over for den unge på 14½ år, som man har med hensyn til en på 15½ år, hvor en retssag er en mulighed?
Michael Aastrup Jensen (V), 2005-05-19:
Allerførst: Det bliver lidt af en gentagelse.
Det her er en følsom sag, det er en sag, vi har været inde at kigge på, og vi har også nøje studeret det, som Det Dyreetiske Råd er kommet frem med, men det har nu ikke ændret vores opfattelse.
Vi er enige i Venstres gruppe om en afvejning af sagen om, at de religiøse mindretal også og ikke kun bør, men også skal høres i den her sag.
Hvis vi kigger på sammenlignelige lande i Europa, har vi en lovgivning, der minder fuldstændig om deres.
Christian H. Hansen (DF), 2005-05-19:
Nu oplyste jeg, at Dansk Folkepartis gruppe, når vi stemmer her i salen, ville stemme for vores eget forslag.
Det er ikke sikkert, at hr. Naser Khader er oplyst om det, men hr. Søren Espersen er en del af Dansk Folkepartis folketingsgruppe.
Han er hverken løsgænger eller andet.
Så svaret må være ja.
Om jagt: Det kan vi godt tage en lang debat om en dag.
Jeg har så hermed ikke sagt, at jeg er modstander af jagt, men der er nok visse former for jagt, jeg også er modstander af.
Når vi taler om forbud mod import af halalslagtet kød, så er det da hundrede procent sikkert, at jeg går ind for et forbud imod det.
Men jeg kan ikke indføre det.
Jeg kan arbejde på i samfundet for at få knækket EU så meget, at vi på et tidspunkt kan gøre det, men jeg kan ikke indføre det i dag.
Jeg kæmper for dyrevelfærd i hele verden, og derfor ønsker jeg, at halalslagtning skal være forbudt i hele verden.
Naser Khader (RV), 2005-05-19:
Gør hr. Søren Espersen det også?
Det er det første spørgsmål.
Det andet spørgsmål: Vil hr. Christian H. Hansen også forbyde jagt, dyreforsøg og import af halalslagtet kød?
Christian H. Hansen (DF), 2005-05-19:
Det er sådan, at det her selvfølgelig har været drøftet i Dansk Folkepartis folketingsgruppe.
Vi er et demokratisk parti, hvor vi drøfter tingene, og ja, der er fuldstændig enighed.
Vi stemmer ens til det her forslag i Folketingssalen.
Naser Khader (RV), 2005-05-19:
Jeg vil gerne stille hr. Christian H. Hansen det samme spørgsmål, som blev stillet til de andre ordførere
: Er der enighed i Dansk Folkeparti om, at man skal forbyde rituel slagtning?
Er hr. Søren Espersen med på den?
Christian H. Hansen (DF), 2005-05-19:
Selv om debatten ud fra beslutningsforslagsstillernes synspunkt var kedelig, takker jeg alligevel for den.
Jeg må også sige, at noget af det, justitsministeren sagde – og det var hr. Touborg også lidt inde på – om det her med at skyde dyr, er rigtigt: Når man skyder dyr, betragter man det som en bedøvelse, og efterfølgende afbløder man så dyret.
Så der må justitsministeren godt nok hjem og få læst på lektien og se, hvordan det i virkeligheden forholder sig.
Jeg vil også gerne sige, at justitsministeren, da Det Dyreetiske Råd kom med den nye udtalelse, også var ude at sige, at nu ville regeringen se positivt på det.
Vi må så bare konstatere, at det vil man alligevel ikke se så positivt på.
Jeg må konstatere, at de fleste partier har forsøgt at dreje det over på, at det nu pludselig har noget med religion at gøre, selv om det har noget med dyrevelfærd at gøre.
Det er faktisk de partier, der sidste gang stod og sagde: Det har ikke noget med religion at gøre, det her har i dag noget med dyrevelfærd at gøre.
Det har de så ændret holdning til.
Vi må konstatere, at langt de fleste partier på nær SF vægter religion tungere end dyrevelfærd.
Vi må konstatere, og jeg vil holde meget øje med, om det bliver sådan, at alle former for dyremishandling fremover kan dækkes ind under, at det er noget religiøst betinget, og om partierne så også bakker op om det – for det må man gerne, for nu handler det lidt om etik, og nu handler det lidt om religion.
Det vil jeg holde meget øje med.
Jeg håber ikke, at det er sådan; jeg håber meget, at det er et enkeltstående tilfælde, vi har været udsat for i dag.
Jeg er selvfølgelig især ked af, at regeringen er vendt fuldstændig rundt på en tallerken, det må vi konstatere.
Det er der mange dyrevenner ude i det danske samfund som nu kan høre er sket.
De dyrevenner sidder sikkert nu og får aftenkaffen og synes, det er meget sørgeligt på vegne af dyrene.
Men tak for debatten alligevel og tak for den støtte, der trods alt har været fra enkelte.
Nogle af partierne er selvfølgelig vendt helt rundt på en tallerken.
Enhedslisten var også et parti, der støttede det sidst – de har så ikke talt i dag.
Selv om de skulle vende rundt på en tallerken, så ville det alligevel være halvdelen, der støttede forslaget, så der er da lidt støtte dér.
SF har også ligesom sidste gang sagt, at de har nogle medlemmer, der støtter.
Jeg vil også godt takke – nu fik jeg ikke oplyst, hvor mange det var – de to eller tre konservative, eller måske var det kun et konservativt medlem, som det lød til ville støtte forslaget.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-19:
Jeg er i øvrigt tilhænger af, at man generelt bruger mærkning langt mere, end man gør, for jeg synes, at forbrugerne har ret til at få flere oplysninger, end de får i dag.