runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2006-02-07:
Hvis det er ulovligt, er det i hvert fald en del af min retsopfattelse, at så skal det også straffes.
Når man konstaterer det, hvis man undersøger det, skal det selvfølgelig straffes, hvis folk gør det.
Derfor kunne det være interessant, hvis skatteministeren kunne oplyse, hvor mange sager der bliver ført, hvor folk bliver straffet for at have købt sort arbejde.
Man skal jo ikke gå fejl af, at der er en undersøgelse bl.a. fra Rockwool Fonden, som tyder på, at en meget, meget stor del af det sorte arbejde, som bliver udført, bliver udført af håndværkere for private i forbindelse med småbyggerier, reparationer osv.
Hvis man vil den del af det sorte arbejde til livs, må man også tage den bestemmelse i loven alvorligt.
Kristian Jensen (V), 2006-02-07:
Det er ikke mit indtryk, at der bliver ført særlig mange sager.
Jeg tror, det vil være ganske svært at finde en konkret sag, som er blevet ført alene på baggrund af skattekontrollovens § 13, stk. 2.
Det er nemlig sådan, at det er vores pligt entydigt og klart at kunne løfte en bevisbyrde om, at man aktivt vidende deltog i udførelsen af sort arbejde eller aktivt vidende deltog i skattemæssig unddragelse.
Det er en besværlig bevisbyrde at løfte, og derfor vil jeg ikke tro, at det ville være særlig mange sager, der ville dukke frem, hvis man lavede en søgning på det område.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-02-07:
Nu er jeg næsten ked af, at det lyder, som om den socialdemokratiske ordfører blev overrasket over, at jeg kunne sige noget fornuftigt.
Jeg håber ikke, det var sådan ment.
Jeg føler faktisk, at jeg dels i min ordførertale i forbindelse med turistredegørelsen, dels også i forbindelse med det her beslutningsforslag rimelig konstruktivt og positivt har sendt et signal også til branchen om, at man selvfølgelig gør det godt.
Det er jo ikke over det hele, at det er gråt i gråt.
Det er nogle enkelte klare problemstillinger, vi står over for, og der tror jeg faktisk, at hvis man tager den udfordring op, så har vi i Danmark absolut de kompetencer og de muligheder, der skal til.
Bare det marked, vi kalder Asien, var jo ikke et marked, vi talte om for ganske få år siden.
Jeg synes, det er vigtigt at have med i den her debat, at de perspektiver, de muligheder, de forudsætninger, man arbejder ud fra, altså har ændret sig på ganske få år.
Derfor synes jeg også, det er vigtigt, at vi hele tiden vurderer, hvad der selvfølgelig også er vores pligt, om pengene nu bliver brugt ordentligt, og om den organisering, vi generelt har, er den rette.
Jeg ser, at der er et stort potentiale i vækstforaene til som omdrejningspunkt at samle den regionale indsats.
Jeg synes, det kan være meget, meget interessant at følge, hvordan det forløb nu bliver.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Jeg er glad for det meget brede flertal, der tegner sig for denne sag, som er en gammel hjertesag for mig, og jeg vil godt takke både de organisationer og de embedsmænd, som har forberedt sagen så godt i det udvalg, der har været nedsat.
Jeg mener, at den model, som her lægges frem, rummer tilstrækkelig sikkerhed for, at eleverne ikke bare bliver overladt til sig selv på en virksomhed.
De lærepladser, de kommer i, skal jo opfylde de almindelige krav til den slags pladser.
Der er knyttet skoleundervisning til uddannelsen, så der er jo ikke noget nyt.
Det er den samme form for ansvar, der gælder for disse mesterlærepladser som for andre pladser.
Jeg ved ikke, om det vil være få eller mange med stærke forudsætninger, som vil vælge denne vej.
Jeg synes bare ikke, det gør noget, at der er nogle, som føler, at de er stærke nok til at kunne klare sig uden det meste af et indledende skoleforløb på en erhvervsskole og derfor springer direkte ind i en praktikplads.
Det kan vi ikke forhindre dem i, og det synes jeg heller ikke vi skal.
Vi har brug for, at både stærke og svage vælger erhvervsuddannelserne.
Jeg skal ikke skjule, at anledningen til, at jeg har rejst spørgsmålet om mesterlæreadgang, er mine erfaringer som integrationsminister.
Jeg kunne se, at der var mange unge mennesker med krummer i, som kunne få et job, hvis bare de fik lov til at vise, hvad de duede til i praksis, og slap for at skulle igennem en boglig skærsild, som de til at begynde med havde for dårlige forudsætninger for at kunne klare.
Det er ikke sådan, at tærsklen sænkes.
Der er tale om en praktisk adgangsvej, og jeg håber inderligt, at tilslutningen i erhvervslivet og hos arbejdsmarkedets parter bliver lige så positiv, som den har været her i Folketinget.
Carsten Hansen (S), 2006-02-07:
Man kan sige, at praktikadgangsvejen, som jo stort set ligner mesterlæren, ikke har været brugt ret meget.
Jeg håber selvfølgelig, at de unge mennesker kan få et bredt og differentieret tilbud, det har vi sådan set ikke modsat os, og vi har også sagt, at når slutmålene er de samme, kan vi godt medvirke til at gennemføre dette forslag.
Jeg synes også, vi har haft en god dialog undervejs.
Der er dog det forhold, at man i grundforløbet kommer på en skole, som står med uddannelsesansvaret.
Nu bliver virksomheden eller virksomhedsejeren ansvarlig for, at de unge får lært det samme, inden de går i gang med hovedforløbet, og ganske mange fagfolk fra både arbejdsgiverside og arbejdstagerside har udtrykt betænkelighed og sagt, at det kan risikere at slå fejl nogle steder.
Jeg vil henlede ministerens opmærksomhed på, at der bør være en skærpet opmærksomhed om den problemstilling, hvis ordningen skal blive en succes.
Vi er enige om, at der her er en fjerde mulighed for at komme i gang med en erhvervsuddannelse, så jeg vil bare bede ministeren om at tilkendegive, at han er opmærksom.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Det er jeg taknemlig for, men jeg vil bare understrege, at det jo ikke er sådan, at vi overlader det til tilfældighederne.
Det fremgår af ændringsfor slag nr. 5, at denne nye mesterlære foreslås finansieret via et nyt mesterlæretilskud, hvor første rate udløses, når eleven begynder på uddannelsen, og resten udløses, når eleven har gennemført uddannelsen.
Der er altså ikke overladt noget til tilfældighederne, der er nogle krav, virksomheden skal opfylde for disse lærlinge som for de andre.
Hermed sluttede forhandlingen.
Bjarne Laustsen (S), 2006-02-07:
I september måned kontaktede DR Kontant en lang række fødevareordførere for at spørge dem, om det er rimeligt, at lejerne på landet har andre vilkår end lejerne i byerne, og et massivt flertal mente, at det er helt urimeligt.
Man kontaktede endda også en minister for at høre, om det ikke er urimeligt, at der er den forskel, og ministeren svarede, at det var noget, man var parat til at se på.
Det handler sådan set bare om at fjerne en enkelt paragraf i landbrugsloven, nemlig § 28, stk. 3.
Med hensyn til De Radikale forstår jeg, at hr. Ole Glahn selv vil redegøre for spørgsmålet.
Det er meget beskæmmende, at man ikke kan støtte en intention og en idé, som man selv er for, men laver alle mulige rævestreger.
Grunden til, at jeg harcelerer over det, er også, at samtidig med at regeringen behandler dette spørgsmål, indgår den en aftale med Dansk Folkeparti om, at der må være flere dyreenheder på den enkelte gård.
Men hvad har svinetrykket og dyretrykket med lejernes vilkår at gøre?
Det står hen i det uvisse, og jeg tror ikke, der er nogen her i Folketinget, der forstår det.
Men det har man altså valgt at gøre, og det skal jeg stærkt beklage.
Jeg håber også, at et flertal i Folketinget vil føre et rent snit mod § 28, stk. 3, for hvis man ikke gør det, åbnes der mulighed for al mulig spekulation.
Vi har sådan set ikke noget imod, at godsejere eller herremænd, eller hvem det nu er ude på landet, som har nogle lejemål i overskud, tjener penge på det.
Det er helt fint, det tjener et formål.
Men problemet er, at fordi der ikke har været nogen regler, har man kunnet lave en hel masse ting.
Lejerne har ikke haft opsigelsesvarsel, huslejerne har været helt urimelige, man har brugt vedligeholdelsespengene, og man har væltet gebyrer og udgifter, som ejerne rettelig skulle have betalt, over på lejerne.
Den slags ting kan vi ikke være tjent med herinde i Folketinget, og derfor skal der skrides ind over for det.
Jeg synes, jeg er nødt til at appellere til, at når vi kommer frem til stregen, lægger vi et rent snit og fjerner paragraffen, så lejerne ude på landet får helt de samme vilkår med alle mulige andre.
Det er sådan set essensen i det hele.
Jeg takker for den debat, vi har haft, men jeg må samtidig sige, at jeg simpelt hen ikke forstår, at regeringen og især Dansk Folkeparti, der meldte klart ud, at de var parat til at støtte forslaget uden nogen som helst forbehold, alligevel springer i målet, fordi der skal gives lov til at holde flere tusinde grise ekstra på den enkelte gård under dække af, at der så ikke skal køres så mange smågrise til opfedning i Tyskland, som tilfældet er i dag.
Jeg vil godt garantere ministeren for, at uanset hvad bliver der kørt lige mange svin ud af landet, og derfor er det et skalkeskjul for, at regeringen ikke kan sige ja til forslaget her.
Det er dybt beklageligt.
Ole Glahn (RV), 2006-02-07:
Jeg skal gøre opmærksom på, at der i indstillingen efter andenbehandlingen ligger en modsætning.
Det skulle fremgå, at Det Radikale Venstre vil stemme for lovforslaget.
Vores opfattelse er, at der fortsat er brug for, at man kan opsige lejere, hvis en af ens medarbejdere skal bo i en af de boliger, som er tilknyttet ejendommen.
Vi mener, at den fleksibilitet skal fastholdes, men vi ønsker, at reglerne skal strammes, så misbrug undgås.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Første behandling 13/1 2006.
Betænkning 25/1 2006.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Første behandling 8/11 2005.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Forslaget sattes til forhandling.
Forhandling
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Som hr. Carsten Hansen sagde, blev der sagt mange ord ved førstebehandlingen, og hvis jeg ikke husker forkert, var min tale så lang, at jeg ligefrem blev kritiseret for den.
Men den var lang, fordi det tager lang tid at opremse alt det gode, der gøres på dette område: ting, der er sat i gang, forskning, penge osv.
Jo, det har vi, men vi vil først fordele dem, når vi kan gøre det som en integreret del af vores læsestrategi, som jo omfatter både efteruddannelse og 105 mio. kr. til en læsehandlingsplan.
Angående spørgsmålet om forskning og om, hvorvidt vi vil monopolisere ordblindeundervisningen: Det mener jeg ikke vi vil.
Der er altså en række områder, hvor jeg synes der er nogle forkerte begrundelser, og forslagsstilleren må ikke tage det ilde op, at det er derfor, vi synes, det er mindre nødvendigt at stemme for dette forslag.
Men jeg kan forsikre, at alle de mange ord, jeg sagde ved førstebehandlingen – måske lidt for mange – om alt det, der er i gang, står til troende, og at det er den vej, vi vil følge for at forbedre vilkårene og forbedre undervisningen for unge og voksne ordblinde.
Jeg har fulgt ordblindeområdet i mange år og har i øvrigt også talt med utrolig mange ordblinde.
Man kan jo glæde sig over, at undervisningsmulighederne er blevet bedre, og at der også er en større accept af, at selv om man er ordblind, kan man godt være højt intelligent.
Sådan så man ikke på det, da hr. Carsten Hansen og jeg gik i skole, men sådan ser man heldigvis på det i dag.
Der er lærere, sågar dansklærere, som er dybt ordblinde, så der findes en større accept i dag.
Forskningen har også udviklet sig.
Vi har dygtige ordblindeeksperter i Danmark, og de bliver bedre og bedre til at hjælpe os med at tilrettelægge undervisningen på den bedste måde.
Vi skal dog stadig have en bedre kontakt mellem dem, der forsker på området, og dem, der arbejder med det.
Det er et generelt problem i hele undervisningssektoren, og på det punkt overvejer jeg, om vi kan gøre noget mere i ministeriet.
Vi har fået det råd fra OECD, at vi skal styrke forbindelsen mellem forskning og praksis, og det er måske noget, der også har bud til ordblindeområdet.
Carsten Hansen (S), 2006-02-07:
Jeg vil godt takke ministeren for de pæne ord, men ord gør det jo ikke alene, og derfor vil jeg sige, at forslaget i virkeligheden er et forsøg på at række hånden frem til et håndslag om en national handlingsplan for området.
Når jeg læser anbefalingerne fra trepartsudvalget, flugter de fuldt og helt med det, vi foreslår, så lad os tage det retoriske om, hvad regeringen har gjort, og hvad den ikke har gjort, ud.
Der kan være noget med finansieringen, men andre peger jo på, at investeringer i uddannelse af kortuddannede og læse/stavesvage kommer fuldt ud igen, fordi de kan deltage i udviklingen, og produktiviteten stiger.
Så bare den bemærkning, at vi lægger op til samarbejde og håber, at regeringen vil stå ved sit ord om, at vi får en national handlingsplan på området.
Vi vil give ministeren fuld opbakning til det, og vi vil arbejde af al kraft for at sikre, at en lang række mennesker ikke mister tilknytningen til samfundet.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Nu er det jo heldigvis sådan, at man godt kan gøre gode ting uden at vedtage dem i Folketinget, og det er det, et flertal agter at gøre, når vi nu på en venlig måde stemmer nej til dette forslag.
Vi siger ja til den gode vilje og til de gode intentioner, men vi synes ikke, vi behøver at vedtage forslaget, fordi tingene allerede er godt i gang.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Første behandling 6/12 2005.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Kurt Kirkegaard (V), 2006-02-07:
Jeg vil blot minde om, at det med hensyn til praktikpladser jo er sådan, at der er kommet flere praktikpladser i erhvervsuddannelserne.
Nedgangen i skolepraktikken er til fulde blevet opvejet af praktikpladser i det private erhvervsliv, og det må vel være svaret på hr. Carsten Hansens spørgsmål.
Frode Sørensen (S), 2006-02-07:
Venstres ordfører er jo meget rigtigt inde på, at vores meget lange kystlinje er et utroligt aktiv i forbindelse med tiltrækningen af turister.
Men jeg synes, jeg manglede et eller andet konkret om, hvad Venstre synes man skal gøre ved den kystturisme, som jo dramatisk falder hvert eneste år.
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Vi har jo sat 43,5 mio. kr. i spil for at udvikle nogle nye produkter.
Vi ser jo meget gerne, at vi sammen med erhvervet kan bruge de her midler til at være matchpenge, at erhvervet er dem, der udvikler de nye produkter, sådan at vi måske bedre kan få de tyske turister i tale.
Jeg giver spørgeren ret i, at det er der, vi har den store udfordring.
Frode Sørensen (S), 2006-02-07:
Nu med hensyn til de der 43,5 mio. kr. siger hr. Troels Christensen også, at vi skal give dansk turisme arbejdsro.
Men uanset de 43 mio. kr., som man, når man læser redegørelsen, måske kunne finde ud af er en ekstraordinær tilførsel til turismen, er bevillingerne, som jeg ser det, faldet støt og roligt siden 2001.
Nu snakker hr. Troels Christensen jo også om, at det er godt at give turismen arbejdsro, og det kan godt være, man kan få mere arbejdsro, hvis man ingen midler har.
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Der skal midler til, og vi har jo heldigvis også over en årrække haft et ret fast, konstant beløb til VisitDenmark på omkring 110-115 mio. kr., som ligger fast til at kunne være med til at brande Danmark og sikre, at vi har et godt samarbejde med de andre områder, de andre turistorganisationer.
Men vi ser meget gerne, at vi i forbindelse med kommunalreformen og de nye regioner får fasttømret det samarbejde endnu mere til gavn for dansk turisme.
Johs. Poulsen (RV), 2006-02-07:
Jeg vil spørge hr. Troels Christensen, hvordan han, som han udtrykte det indledningsvis, har fået den opfattelse, at redegørelsen indeholder de elementer, branchen har efterlyst.
Jeg synes, at modtagelsen i branchen var ret entydig, da redegørelsen blev offentliggjort, nemlig entydig på den måde, at man tværtimod sagde, at de elementer, som branchen gang på gang havde efterlyst, var manglende i redegørelsen.
Så jeg vil spørge: Hvad er det, der får hr. Troels Christensen til at få den opfattelse, at de elementer, branchen har efterlyst, er til stede i redegørelsen?
Og hvorfor tror hr. Troels Christensen så, at det stort set hele vejen rundt gav anledning til negative kommentarer?
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Som jeg gav udtryk for, er det sådan, at jeg gerne ser, at vi måske går endnu længere end det, som redegørelsen giver udtryk for, specielt på de områder, hvor det drejer sig om at benytte de muligheder, som dansk turisme jo har for at sikre, at vi bliver bedre til at få noget ud af vores integration.
Med hensyn til yderkantsområdeproblematikken tror jeg også turismen kan bidrage til nogle af de svar, vi har på de felter, og også hvad angår det, der drejer sig om de negative følger af globaliseringen.
Johs. Poulsen (RV), 2006-02-07:
Det synes jeg var en positiv åbning, for jeg hørte faktisk, at ordføreren sagde, at der kunne være områder, hvor man ønskede at gå videre end redegørelsen, og det er jo en åbning for, at vi også debatterer den fremtidsrettede indsats.
Det synes jeg er positivt.
Jeg vil derfor også spørge hr. Troels Christensen, om hr. Troels Christensen og Venstre har den opfattelse, at der, hvis man i øvrigt gør det klogt, er en sammenhæng mellem investering og udvikling.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-07:
Ordføreren snakkede om, at midlerne til VisitDenmark blev overført uforandret.
Er det en signalændring, som betyder, at beløbet vil blive overført og den almindelige omkostningsstigning, der nu er, vil blive lagt på?
For det er jo en nedskæring i beløbet, når det bare overføres nominelt, uden at man medregner de omkostninger, som der nu er.
Skal jeg forstå det sådan, at der er en ændring i politikken der?
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Beløbet ligger ret fast på omkring de her 110-112 mio. kr.
Omvendt vil jeg også sige, at vi jo sætter penge af til de projekter, som der nu er brug for.
Samtidig vil jeg også godt gøre opmærksom på, at Danmark jo ligger om ikke helt oppe så næsten helt oppe i superligaen, når det drejer sig om at medfinansiere turisterhvervet og i det hele taget at sikre, at der er penge til udvikling.
Det er faktisk kun Irland, der ligger med et højere tilskud pr. indbygger end Danmark, når vi ser på de lande, som vi normalt sammenligner os med.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-02-07:
O.k., så skal jeg jo nok være lidt mere direkte.
Ordføreren siger hermed, at beløbet skal overføres nominelt.
Betyder det så ikke en reel nedskæring, når den almindelige omkostningsstigning ikke føres med over?
Troels Christensen (V), 2006-02-07:
Det gør det ikke nødvendigvis, for vi sætter jo hele tiden penge af til andre projekter, hvor VisitDenmark ligesom er regeringens forlængede arm og sørger for, at de bliver implementeret i samarbejde med regionerne, i samarbejde med turistforeningerne, i samarbejde med erhvervslivet.
Carsten Hansen (S), 2006-02-07:
Hr. Kurt Kirkegaard siger, at nu skal der lægges meget vægt på de sidste 20 pct., men jeg er nødt til at spørge hr. Kurt Kirkegaard: Er det ikke sådan, at andelen af unge, der ikke får en uddannelse, er stigende og har været det siden 2001?
Man regner med, at forslaget kun vil hjælpe ganske få igennem, og det løser jo ikke problemerne på området.
Vi har sagt, at det kan være en af mulighederne, men ministeren siger jo selv i sit eget forslag, at det ikke løser det kæmpestore praktikpladsproblem, vi har.
Jens Christian Lund (S), 2006-02-07:
Det positive ved mit spørgsmål var jo, at ordføreren fik lejlighed til at sige noget andet, som for øvrigt var ret fornuftigt.
Det synes jeg da er ærgerligt, for jeg tror da, at vi kunne komme frem til noget godt.
Jeg tror egentlig også, at inderst inde vil ordføreren være positivt indstillet, hvis analysen viser, at der er behov for nogle flere penge, men det hjælper ikke, hvis man altid er negativ over for et erhverv.
Det er et fantastisk erhverv, som vi har her.
Det skal vi rose og bakke op og ikke stille de der negative spørgsmål til.
Morten Østergaard (RV), 2006-02-07:
I den forbindelse har der været lidt usikkerhed om lovforslagets bestemmelser i forhold til produktionsskolerne og den forberedende voksenundervisning, og jeg vil gerne spørge undervisningsministeren, som dengang oplyste, at det havde konsekvenser for kommunernes brug af produktionsskoler og forberedende voksenundervisning, om undervisningsministeren i dag er af en anden opfattelse.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Jeg ved ikke helt, hvad spørgeren tænker på, men der er en ting, jeg gerne vil understrege, og det er, at hvis en elev skønnes ikke at være i stand til at gennemføre en uddannelse, så kan kommunen naturligvis henvise den elev til f.eks. en produktionsskole.
Morten Østergaard (RV), 2006-02-07:
Det, jeg henviser til, er jo, at undervisningsministeren tidligere i et svar her i Folketinget sagde, at hvis man var ung og på kontanthjælp, så kunne man ikke længere det.
Det, jeg så bare vil henholde mig til, er det svar fra beskæftigelsesministeren, der er kommet på det spørgsmål, som jeg har stillet igennem udvalget, hvor ministeren skriver: Man bekræfter, at lovforslaget hverken har konsekvenser for kommunernes brug af produktionsskoler eller for brug af forberedende voksenundervisning.
I samme svar kan vi også læse: De unge kan selv søge ind på en produktionsskole og har også som alle andre over 18 år adgang til at deltage i forberedende voksenundervisning, hvis de opfylder betingelserne herfor.
Er undervisningsministeren enig med beskæftigelsesministeren i, at unge mennesker nu skal kunne søge ind på produktionsskolerne?
Det ville vi synes var meget positivt, men vi vil gerne høre, om det også er undervisningsministerens opfattelse, at unge mennesker selv skal kunne søge ind på produktionsskoler.
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Hvis spørgeren læser det allersidste afsnit, så vil han kunne se, at der er det understreget, at denne pligt til at tage imod relevante uddannelsestilbud, som er en betingelse for at få penge, naturligvis ikke gælder, hvis der er et ungt menneske, som ikke er i stand til at tage imod sådan et uddannelsestilbud.
Sådan et ungt menneske kan man f.eks. henvise til en produktionsskole.
Morten Østergaard (RV), 2006-02-07:
Jeg accepterer, at ministeren ikke har lyst til at trække sit tidligere svar tilbage, men henholder mig i hvert fald til, at der ikke er anledning til at betvivle det, der står i svaret fra beskæftigelsesministeren, og det er jo i hvert fald rart at kunne støtte sig til i den videre lovbehandling.
Det, jeg så gerne vil spørge om, er: Hvis nu uddannelsespligten får den effekt, som man ønsker sig, nemlig at en lang række unge mennesker starter på ungdomsuddannelser, og det kan man jo kun håbe, vil ministeren så i dag garantere, at der vil være de nødvendige ressourcer til dem, der nu måtte søge ind, som måske er i målgruppen for særlig bistand, særlig støtte fra de uddannelsesinstitutioner, de starter på?
Bertel Haarder (V), 2006-02-07:
Forligspartierne har med denne ændrede formulering villet understrege skolernes og kommunernes ansvar for, at børnene faktisk får lært det, de skal, for at de kan få en uddannelse og klare sig i det danske samfund.
Der er ikke tale om, at der dermed er indført det, som spørgeren så smagfuldt har kaldt tankpasserpædagogik.
Det er et skældsord, som ikke har noget som helst at gøre med det, vi har aftalt.
Vi har villet understrege, at kommunerne og skolerne har et ansvar.
Margrethe Vestager (RV), 2006-02-07:
To opfølgende spørgsmål: Vil det sige, at ministeren ikke mener, at skolerne tidligere har oplevet et ansvar og kommunerne ikke tidligere har oplevet et ansvar?
Og mener ministeren, at man i ordet give kan lægge den samme aktive tilegnelse, som ligger i den nuværende formålsparagraf?
Jeg må indrømme, det er meget, meget svært at sætte sig ind i, hvad forligskredsen har forestillet sig, når man ser på den meget principielle ændring af ordvalg, der ligger i den nye formålsparagraf.