runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Inge Refshauge (DF), 2000-04-27:
Jeg vil godt sige tak for debatten, men jeg behøver da i hvert fald ikke at samle flere vaser sammen, for roser gav den jo ikke så mange af.
Forslaget her er blevet til i lyset af de mange tricktyverier, ældre mennesker har været udsat for, hvor tricktyve har udgivet sig for at komme fra kommune, plejehjem eller lignende, og hvor den ældre har lukket dem ind i hjemmet.
Og det er svært at få erstatning for sådanne tyverier, da tyvene er blevet lukket ind i boligen.
I Dansk Folkeparti ved vi godt, rigtig godt endda, at det er en kommunal opgave at dæmme op for sådan noget, men kunne vi nu her i Folketinget sende et signal til kommunerne
om, at folk, der er ansat dér, kommer med et identifikationskort på sig, et kort med et meget tydeligt billede af bæreren, og som i et klart sprog fortæller, hvor bæreren kommer fra, ville det give kommunerne et incitament til at lave disse kort. Jeg er godt klar over, som ministeren sagde, at det bliver svært at lave sådan nogle kort, for de kan jo forfalskes, men vi tror på, at hvis de bliver lavet i KL's regi og hvis de bliver ens over hele landet, kunne det måske hjælpe lidt på det med forfalskningerne.
Det er så kun en lille del af den sikkerhed, der kan laves.
Anden sikkerhed kan jo f.eks. være indbyggelse af en dørspion, sikkerhedskæde samt alarmer m.v. Men i Dansk Folkeparti mener vi, det er meget vigtigt, at de ældre kan forsikre sig om, hvem det er, de lukker ind i deres hjem, så de ikke bliver udsat for de gemene tyverier af folk, der har udgivet sig for et eller andet, som den ældre har troet på.
Derfor tror vi, at et letlæseligt identifikationskort måske kunne hjælpe, men at det løser problemerne tror vi heller ikke selv på.
Vi ved jo alle, at mange ældre i dag ligger inde med kontanter i hjemmene, ligeledes smykker og andre værdigenstande.
Det er jo sådan i dag, at ældre skal passe på ikke at have alt for mange kontanter på deres bankbog.
Det kan betyde, at der trækkes i nogle ydelser, f.eks. medicintilskud, hjælp til briller, varme og el, boligydelse m.v. Derfor er der mange ældre, der har penge i hjemmet, og det ved disse tricktyve også.
Fru Grete Schødts har jeg faktisk svaret.
Vi ved helt sikkert, at det ikke løser problemerne med sådan et kort, det er ganske rigtigt.
Og at det skulle udmønte sig i et lovforslag, var vi også godt klar over ikke ville ske, men det er jo så et signal til kommunerne om måske at lave nogle andre foranstaltninger såsom dørspioner osv. Enhedslisten kan jeg også godt give ret i, at det skal være ens kort for alle i kommunalt regi.
Fru Tove Videbæk og hr. Villy Søvndal ønskede mere kontinuitet i hjemmeplejen, så personalet ikke skifter så ofte.
Men jeg siger tak for debatten.
Den sendte måske et signal til kommunerne.
At den ikke udmønter sig i et lovforslag, var jeg godt klar over.
Jette Gottlieb (EL), 2000-04-27:
Enhedslisten synes, det er en god idé, at der indføres legitimationskort, selv om vi nu synes, at de bemærkninger, der ledsager beslutningsforslaget, beskriver alle de værst tænkelige eksempler som almindeligt forekommende.
Så slem er virkeligheden heldigvis ikke.
Men det er Enhedslistens holdning, at alle offentligt ansatte, der besøger eller opsøger borgerne i deres hjem, skal kunne legitimere deres professionelle tilhørsforhold.
Det er da heldigvis også sådan, at en lang række af landets kommuner udstyrer de ansatte med legitimationskort.
Det er efter Enhedslistens mening lige så vigtigt, at den socialrådgiver, der kommer på uanmeldt hjemmebesøg hos en børnefamilie, kan legitimere sig, som at en hjemmehjælper kan legitimere sig, når den pågældende kommer på besøg hos den ældre. Enhedslisten ser gerne, at legitimationskort for offentligt ansatte, der færdes i borgernes hjem, bliver reglen og ikke undtagelsen.
Anders Samuelsen (RV), 2000-04-27:
Det Radikale Venstre går stærkt ind for det kommunale selvstyre og vil til enhver tid bekæmpe centralistiske detailorienterede forslag, og derfor kan vi ikke støtte dette beslutningsforslag.
Annie Lunde Hansen (CD), 2000-04-27:
Da CD's ordfører ikke kan være til stede, skal jeg forelægge partiets mening om dette beslutningsforslag. Som det fremgår af bilaget til bemærkningerne, har man i Københavns Kommune allerede indført et legitimationskort og er i fuld gang med at udvikle et nyt og bedre.
Der er vel ikke noget til hinder for, at alle andre kommuner kan følge trop.
Måske kan socialministeren oplyse, hvordan man gør rundtomkring i de andre af landets kommuner; om det faktisk allerede er ved at være kutyme at udstyre kommunale medarbejdere, der færdes i folks hjem, med et ID-kort.
Under alle omstændigheder vil det være en udmærket foranstaltning, som socialministeren i givet fald kan opfordre alle kommuner til at indføre, men vi behøver altså ikke at lave en ny lov om det.
Så CD støtter ikke dette beslutningsforslag.
Villy Søvndal (SF), 2000-04-27:
Jeg tror såmænd, at det kan være udmærket at have et legitimationskort.
Jeg synes bare, at man skal være opmærksom på, at det giver en begrænset tryghed, fordi sådan et er meget let at fabrikere.
Det tog ham ca. 3 minutter.
Det gav ham adgang til Politigården.
Det er selvfølgelig i sig selv betænkeligt, men så nemt er det at lave.
Jeg synes også, detaljeringsgraden er stor.
Jeg kan se, at det skal bæres i en kæde omkring halsen.
Det ved jeg ikke.
Det synes jeg måske ikke Folketinget skal være så optaget af.
Det siger jeg med stor kærlighed til det lokale selvstyre.
Jeg synes måske, at grundproblemet er et andet sted.
Dansk Folkeparti nævner i sine bemærkninger manden i Odense, der har haft besøg af 100 forskellige hjemmehjælpere på 2½ år.
Det er jo mange.
Jeg synes i stedet for, at problemet ligger i at sikre en bemanding, der gør, at der ikke kommer så mange forskellige hjemmehjælpere.
Men jeg vil ikke være afvisende over for det.
Jeg tror, det kan være et nyttigt instrument nogle steder, men jeg vil måske advare imod at tro på, at vi dermed har løst problemet med tricktyve.
Else Winther Andersen (V), 2000-04-27:
Venstre kan altså ikke støtte det her beslutningsforslag om legitimationskort til alle i ældreplejen, for vi oplever, at vi herigennem giver en falsk tryghed for de gamle, fordi man jo til enhver tid vil kunne efterligne sådan et kort.
Men ønsker kommunerne udeomkring i landet at give deres servicemedarbejdere sådan et kort - det behøver jo ikke bare være hjemmehjælpere, det kan være alle mulige andre servicemedarbejdere, der kommer i hjemmene - så kan kommunerne jo gøre det.
Det behøver vi ikke at lovgive om
herinde.
Det hører hjemme i det kommunale selvstyre.
Grete Schødts (S), 2000-04-27:
I Socialdemokratiet er vi meget optaget af at komme ud og møde menneskerne i samfundet, ja, vi er faktisk midt i en dialogfase, hvor vi lytter meget til den hverdag, som borgerne har, og hvad forventningerne til og oplevelsen af en god ældrepolitik er.
Hvad er godt, og hvad er skidt?
Er der plejeomsorg nok, kan det gøres anderledes, og kan det gøres bedre?
Kan der skabes mere tryghed for fremtidens ældre som yngre, der har hjælp behov?
Der er ikke en facitliste, hvor vi bare kan slå op og så se resultaterne.
Er der et klart budskab fra de første ældrehøringer, så er det, at der ikke er brug for standardløsninger, men løsninger, der tager udgangspunkt i den enkeltes behov.
Hvis vi nu skulle bringe SF's beslutningsforslag ind i debatten og så tænke dette til ende i et lovforslag om at gennemføre en ret til orlov til pasning af ældre og handicappede, så er jeg ikke sikker på, at det vil blive så positivt modtaget ude i det virkelige liv. For det første vil det have nogle uoverskuelige økonomiske konsekvenser, og dernæst vil det også gribe ind over for arbejdsmarkedets parter.
Det kan handle om erstatningsarbejdskraft under en sådan orlov, og det kan også handle om en overenskomstændring.
Vi har mangel på arbejdskraft netop på ældreområdet, så det er nok ikke lige en ny orlovsordning, vi skal opfinde, hvor familiemedlemmer kommer på overførselsindkomster for at passe egne pårørende, ældre eller handicappede.
Som SF også selv gør opmærksom på i deres beslutningsforslag, så er det primært kvinder, der tager orlov.
Jeg kunne også godt forestille mig, at der var nogle kommuner, der kunne blive fristet til netop at løse sådan en plejeopgave ved simpelt hen at henvise familien til selv at løse opgaven med hjælpere og ansatte aflønnet på dagpengeniveau.
Som socialministeren har redegjort for i sin tale, så findes der allerede lovgivning for forskellige ordninger, bl.a. plejeorlov, plejevederlag i forbindelse med pasning af døende i eget hjem.
Og personer med et stort behov for hjælp kan efter serviceloven ansætte sine egne hjælpere. Vi er i Socialdemokratiet af den opfattelse, at vi ikke skal tage nye initiativer til en ny lovgivning om orlov, men snarere skal vi se på det, vi har, hvordan det bliver benyttet, og hvordan det i det hele taget passer til dem ude i samfundet. Med disse ord afviser jeg på Socialdemokratiets vegne beslutningsforslaget, som vi har til behandling her i dag, og tilkendegiver dog samtidig et positivt signal i forbindelse med eventuel revision af den bestående lovgivning, som vi kender i dag.
Sonja Albrink (CD), 2000-04-27:
Jeg vil gerne starte med at sige tak til skatteministeren, og så vil jeg gerne sige tak til samtlige ordførere.
Vi er kommet langt omkring i dag, Vi har fået vendt mange forslag,
både det, der er kommet fra De Konservative, og også forslag fra andre partier
Man kan sådan sige, at der gået lidt benzin i blodet i dag.
Vi har talt varmt om det emne at have en bil og eje en bil.
Jeg har også lyttet mig til, at et flertal her i Folketinget er enigt i, at der bliver arbejdet med det, som det fremsatte forslag til vedtagelse indeholder.
Jeg skal sige, at som jeg også sagde i mit indlæg, selvfølgelig går ind for, at vi får billigere biler, at vi får nogle flere miljørigtige biler, at vi har en ordentlig sikkerhed i de biler, vi kører rundt i, og at vi får de ældre biler udskiftet.
Der er ikke nogen partier i dag, der har nævnt en skrotningspræmie.
Det synes jeg også er et element, som man bør tage ind i den debat, når vi engang får en debat om, hvordan vi får lavet om på eller får en aftrapning af registreringsafgiften.
Jeg startede også mit indlæg med at sige, at bilen er et supplement til den kollektive trafik.
Der skal også bo folk ude i landområderne, og dér ved vi jo alle sammen, at den kollektive trafik ikke altid fungerer.
Så er der blevet nævnt ordet roadpricing, og jeg vil give hr. Flemming Hansen fra Det Konservative Folkeparti ret i, at det er en skatteskrue, som man stille og roligt kan skrue på, såfremt man ønsker det.
Jeg skal på CD's vegne tage afstand fra det og sige, at vi ikke er tilhængere af roadpricing.
SF's ordfører nævnte mængden af biler i byerne, og jeg skal til SF's ordfører sige, at det jo også er her, vi synes det er vigtigt, at man er opmærksom på, hvordan får vi de små miljøbiler til at blive billigere.
Det er ikke kun Lupo'en; der er også andre bilfabrikanter, som ønsker at indføre små biler.
Dansk Folkepartis forslag mener jeg ikke der er en seriøs finansiering bag.
Det er i hvert tilfælde ikke en, vi i CD kan støtte.
Til hr. Søren Kolstrup: Jeg må beklage og sige, at CD's og Enhedslistens synspunkter er forskellige, både når vi taler miljø, og når vi taler bilbeskatning. Hr. Ole M. Nielsen havde en idé om, at man kunne gøre det billigere at anskaffe bilen og gøre det dyrere at bruge den.
Jeg vil sige, at det faktisk er et forslag, som FDM lancerede for nogle år siden.
Som ordfører for forslagsstillerne vil jeg endnu en gang sige tak for en god debat.
Jeg føler, at debatten har været saglig, og jeg håber, at vi kan opretholde den benzin i blodet, som jeg startede med at sige at jeg følte at en del partier havde i dag; at vi kan opretholde den, sådan at vi, når engang det her udvalg er færdig, så får en god og saglig debat om de modeller, der kommer frem - men også at forslag, som partierne er i gang med at fremlægge, også indgår i den samlede vurdering.
Så tak for en god debat til samtlige partier.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-27:
Til hr. Ebbe Kalnæs vil jeg sige, at det jo ikke er Dansk Folkepartis skatteprogram, der er til debat i dag, men hvis hr. Ebbe Kalnæs havde hørt ordentligt efter, så lå der rent faktisk i min ordførertale, at hvis man nedsatte registreringsafgiften, så ville staten langt få dækket sit provenutab.
Den ville tværtimod tjene på det i og med, at der skete en hurtigere udskiftning af bilparken, og hver gang blev der betalt en godt nok reduceret, nedsat registreringsafgift, men det er hver gang, der bliver købt en ny bil, og ikke bare én gang.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Hr. Klaus Kjær undrer sig over, at vi ikke støtter hans forslag til vedtagelse.
på det: Det er først fremkommet nu, og vi har tilkendegivet, at vi støtter et andet forslag, så det er såmænd ikke så underligt.
Dertil må jeg sige - og det er selvfølgelig den egentlige begrundelse - at når man har et så bredt udvalg siddende, som man har, hvor forbrugerorganisationer, hvor adskillige ministerier er repræsenteret, og de kan blive færdige på en bestemt dato, som jeg ligesom fru Mariann Fischer Boel erkender ligger for langt ud i fremtiden, men altså vi taler om et halvt år sådan i generel opfattelse af tidspunktet, så må det være naturligt, at man derefter ser, hvad de kommer med.
Men hr. Klaus Kjær han jo komme med sit oplæg, ligesom Det Konservative Folkeparti har gjort.
Der vil blive masser af oplæg, der kan indgå i den debat.
Det er kun en naturlig del af den demokratiske proces.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-27:
Hver gang vi har et skatte- eller afgiftsspørgsmål til debat her i Folketingssalen, vender vi jo tilbage til det samme spørgsmål.
Vi kan sætte det i sammenhæng med Dansk Folkepartis skatteprogram, som jo for ikke så forfærdelig længe siden blev analyseret af Jyllands-Posten en søndag.
Det, som jo fremgik, var, at Dansk Folkepartis skatteprogram manglede 150 mia. kr. til finansiering af vores samfund.
Det spørgsmål, der så rejser sig, er jo: Hvordan er det så, at Dansk Folkeparti vil finansiere velfærdssamfundet?
Det nytter jo ikke, at man siger, at vi skal ikke betale her, og vi skal ikke betale der, når man så i øvrigt giver løfter til stort set alt og alle.
Det hænger jo ikke sammen, vil jeg sige til hr. Klaus Kjær.
Hvad angår registreringsafgiften, holder det med, at man vil sætte den ned, jo heller ikke.
Man vil jo totalt fjerne registreringsafgiften.
Hvordan vil man gøre det?
Aage Frandsen (SF), 2000-04-27:
Nej, de, der køber ny bil, er altså dem, der mener, at de har råd til det, og der er rent faktisk købt mange nye biler i Danmark i de senere år, også i forhold til de lande, vi normalt sammenligner os med, og som har lavere afgifter, end vi har.
Det hænger jo sammen med, at den økonomiske situation for nogle mennesker i Danmark er meget god.
Huspriserne er steget, og det er derfor rigtigt, at der er en friværdi, men folks indtægter er også steget meget i de senere år.
Der er nogle i Danmark, der ikke har fået en indtægtsstigning, men de fleste af os har jo fået det, og det er derfor, at folk har råd til at købe bil, også selv om bilen er ganske dyr.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-27:
Hr. Aage Frandsen tager det som et udtryk for, at folk har råd til at få udskiftet deres bil, at der sker flere og flere udskiftninger.
Der er dem, der har så gammel en bil, at den er ved at falde fra hinanden.
Så er der indført disse periodiske syn og ikke et ondt ord om dem, for det er en ganske udmærket ting, men man konkluderer i de familier, hvor man har en så gammel bil, at der skal ofres alt for mange penge på den, for at den kan gå igennem synet.
Så skifter familien bilen ud med en nysynet model, som stadig væk er 10, 11, 12, 15 år gammel, og som de så kan fortsætte med i et stykke tid.
De er simpelt hen tvunget til at skifte ud.
De, som køber ny bil, gør det ikke, fordi de har råd til det, men eksempelvis fordi ejendomspriserne er steget så meget, at de kan optage lån i deres ejendom og ad den vej skaffe sig en bil, men det er ikke et udtryk for, at de har råd til det.
Det er måske lige netop det, der gør, at de når over smertegrænsen for deres private økonomi.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Jeg er kommet derud, hvor jeg ikke kan svare på det.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-04-27:
Den konservative ordfører har omsorg for de mennesker, der bor i egne, hvor man ikke kan klare sig uden egen bil.
Der er faktisk en idé på bordet, der sandsynligvis vil kunne bruges i løbet af nogle år, men som jeg har set, at De Konservative også har affærdiget, nemlig et roadpricing-system.
Fidusen i roadpricing-systemet, hvis det bliver udformet rigtigt, og det vil jeg gerne høre om De Konservative vil være med til sammen med os til sin tid at gøre, er nemlig, at man tager hensyn til de mennesker, der ikke har mulighed for at udnytte den kollektive trafik. Man kan variere prisen for at køre fra nul der, hvor der ikke er alternativer, til en højere pris der, hvor der er et alternativ i form af kollektiv trafik.
Flemming Hansen (KF), 2000-04-27:
Jeg bøjer mig i støvet for fru Susanne Clemensen, der siger, at det kunne jeg godt have sagt.
Men jeg kunne altså ikke forestille mig, at nogen kunne tro, at en debat, jeg selv var medforslagsstiller til, skulle jeg kalde tilfældig og dermed ligegyldig.
Det var selvfølgelig tidspunktet, jeg talte om.
Så er hr. Jens Peter Vernersen ved den socialdemokratiske model, og vi hører som altid, at tingene ikke kan lade sig gøre.
Skat kan kun gå én vej, men det er vi altså ikke enige i.
Vi synes ikke, det kan være så svært at finde 2 mia. kr. på dette her område, vi synes ikke, danskerne skal køre i nogle forældede biler, og vi synes frem for alt ikke, at de mennesker, der måske har allermest brug for det, dem, der bor i de tyndtbefolkede områder i landet, som er afhængige af nogle totalt urentable offentlige transportmuligheder, ikke skal have råd til at købe en bil, fordi den er så pokkers dyr i Danmark.
De 2 mia. kr. er jeg nu sikker på.
Vi har jo sagt, at det her er noget, vi ikke gør over én dag, vi gør det måske over flere år, for der er jo hensyn at tage til det eksisterende bilmarked.
2 mia. kr. er jo altså ikke meget, hvis det var sådan, vi skulle ud og finde dem, men som sagt tror vi på, at de er fundet i kraft af priselasticiteten.
Til hr. Klaus Kjær: Nu har jeg forstået spørgsmålet, nemlig hvorfor vi ikke tager stilling til den generelle nedsættelse af vægtafgiften, før vi går ud og taler differentiering.
Vi har altså følt, at der var behov for en kraftig markering af, hvad Det Konservative Folkeparti vil.
Derfor har vi gennem en måneds tid arbejdet med dette oplæg.
Det kan altså godt gøres på en måned, og det har vi så lagt frem.
Det bliver jo så også kritiseret, men det er jo dejligt, folk vil tale om det.
Jeg er sikker på, at hr. Klaus Kjærs parti, Socialdemokratiet og andre også vil lægge deres ting frem her i Folketingssalen eller andre steder, som vi så har gjort det. Vi har så sagt: Det vil alt andet lige koste 2 mia. kr. Hvis bilsalget stiger, hvad vi forventer, vil det ikke koste noget.
Jeg synes næsten ikke, vi kan komme det nærmere.
Hr. Ebbe Kalnæs beregner det så til 3 mia. kr.
Det kan være hr. Ebbe Kalnæs er klogere, men så må han jo i hvert fald også vide det om priselasticiteten.
Aage Frandsen (SF), 2000-04-27:
Der har fra tid til anden været eksempler på mennesker, som var berettigede til at få efterløn, og som var nødt til at blive i Danmark, selv om de måske hellere ville bo i Flensborg eller måske i Malmø, for de kunne ikke få deres efterløn med sig, og dér har vi egentlig syntes, det var urimeligt, at de ordninger var, som de var.
Det synes jeg altså er noget underligt noget.
Hvis man har været glad for denne her ordning, som man nu gennemfører, burde den have været gennemført for lang tid siden, hvis det var det, der var begrundelsen for den.
Vi vil godt kigge lidt nærmere på, om der er nogen risici i forbindelse med, at man laver det her, at man åbner yderligere.
Det kan vi ikke se at der er i forhold til det her forslag, men det er jo klart, at når det drejer sig om vores efterlønsordning, som er unik, så er det noget, man er nødt til at være rimelig opmærksom på i forhold til, at det velfærdsgode, som vi har i Danmark, og som er specielt, ikke udhules, og der er da nogle andre sager, der er på vej.
Men sådan som vi skønner det i det her forslag, så viser det sig, at det holder vand i den her forbindelse. Der er nogle sager, som i øjeblikket kører ved EF-Domstolen, og det må tiden så vise, men under alle omstændigheder er Danmark jo under pres med hensyn til efterlønsordningen, og vi har tidligere set, at man var nødt til at lave reglerne om på grund af, at man i EU-sammenhænge ville betragte det her som noget, som EU skal have indflydelse på.
Derfor var der jo også tale om i forbindelse med den seneste større ændring af efterlønsordningen, at man lavede det personlige bevis, og jeg forstod, at det netop var ud fra den betragtning, at man var nødt til at have det.
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-27:
Nu bliver det jo interessant, for først fremføres der en påstand om, at bilerne nu bliver billigere, selv om det faktisk er dokumenteret af sagkundskaben, at det ikke er tilfældet, og at priserne vil stige.
Så bliver det jo svært at få priserne til at falde.
Altså det hænger jo ikke sammen.
Det er jo rigtigt, at i nogle lande er bilerne billigere end i andre lande, f.eks. i Sverige, men i Sverige har man jo ikke lavere skatter af den grund, der har man derimod ganske høje arbejdsmarkedsafgifter.
Er det så modellen?
På en eller anden måde skal man jo finansiere velfærdssamfundet.
Det Konservative Folkeparti har fremført det synspunkt over den seneste tid, at mellemskatterne skal væk, topskatten skal væk, bilafgifterne skal ned.
Det er åbenbart, som om det hele kan lade sig gøre i den konservative verden.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-27:
Undskyld, hr. Jens Peter Vernersen.
Svaret var selvfølgelig til hr. Jens Peter Vernersen.
Med hensyn til hr. Flemming Hansens spørgsmål om, hvorfor det først kommer så sent, der kan jeg jo så spørge omvendt: Hvorfor har De Konservative ikke selv fremsat et forslag til vedtagelse i stedet for at læne sig op ad den bløde løsning, der ligger i CD's forslag til vedtagelse?
Jens Peter Vernersen (S), 2000-04-27:
Det bliver jo mere og mere interessant.
Staten vil tjene på at nedsætte registreringsafgiften.
Det er en teori, der vist ikke er almindelig anerkendt.
Men hvis det nu alligevel var anerkendt, så synes jeg, spørgsmålet ville være: Hvor er grænsen så for, at man ikke tjener mere, når man nedsætter registreringsafgiften?
Dansk Folkeparti vil frem til, at der ikke skal være nogen registreringsafgift efter principprogrammet, men på et eller andet sted tjener staten vel ikke.
Hvis registreringsafgiften var en tredjedel, ville staten så fortsat tjene noget?
Det er virkelig interessante synspunkter med betydelig substans i.
Jeg er dybt imponeret.
Klaus Kjær (DF), 2000-04-27:
Jamen det er da logik for burhøns, at hvis man eksempelvis nedsætter afgiften til det halve og dermed også eksempelvis halverer udskiftningstiden for automobiler, så får man 2 x 50 pct., og det giver præcis det samme provenu.
Selvfølgelig skal det ikke nedsættes til det halve, men det skal nedsættes til et rimeligt niveau, der ligger på linje med vore nabolande og de lande i Europa, som vi normalt sammenligner os med afgiftsmæssigt set.