Naser Khader (RV), 2003-03-20:
Jeg har givet gode grunde til, hvorfor vi har brug for en dansk sprogpolitik, dels hvorfor sproget ikke blot skal overlades til uhæmmet socialdarwinisme, det vil sige, hvorfor der overhovedet er brug for en sprogpolitik, dels hvorfor der er god grund til at lave en sprogpolitik nu.
Inspireret af de svenske tiltag på området er det vigtigt at slå nogle meget basale formål og rettigheder fast. For det første at sikre det danske sprog som et komplet sprog, der kan anvendes på alle områder.
For det andet
at sikre alle borgeres ret til sprog.
Belært af tragiske forhold i verden omkring os, kan der være god grund til at understrege denne ret.
I det følgende vil jeg gerne skitsere nogle mere konkrete tiltag, som Det Radikale Venstre gerne ser optaget i en dansk sprogpolitik.
Lad mig først nævne overskrifterne og siden hen uddybe nogle af punkterne: 1.
Det danske sprog skal styrkes som redskab til kommunikation og argumentation i danskundervisning på alle niveauer.
2. Der skal tales korrekt og letforståeligt dansk i det offentlige rum. 3. Det Radikale Venstre erklærer majonæsekrig.
Vi skal have en ny retskrivningsreform.
4. Undervisning i dansk på alle niveauer skal styrkes.
Generelt skal den sproglige bevidsthed styrkes.
5. Der skal være højere tolerance over for danske borgere, hvis udtale afviger fra rigsmålet både som følge af dialekter og accenter.
6. Vi skal forebygge en truende social kløft i den danske befolkning som følge af forskelle i sproglig formåen, f.eks. forskelle i læseevner og dermed indlæring. 7. Sprogundervisning skal styrkes både i fremmedsprog og i modersmål.
8. Det danske sprog skal styrkes i litteraturen og de andre kunstarter.
9. Der er behov for en offentlig institution, der indtager en mere normativ og anbefalende rolle i forhold til dansk sprogpolitik.
Til at udfylde denne funktion foreslår vi en sammenlægning af Dansk Sprognævn og Dansk Sprog- og Litteraturselskab med udvidede kompetencer.
Dette er ikke det samme som et sprogministerium.
Der er behov for initiativer mod truende såkaldte domænetab for det danske sprog.
Lad mig kort uddybe nogle af disse punkter.
For det første: Vi skal have mere undervisning i argumentation og lydlig kommunikation i danskundervisningen.
Sproget og sprogkundskaber har en væsentlig demokratisk funktion.
Alle borgere skal rustes til at kunne ytre sig i den offentlige debat og argumentere for deres synspunkter.
Sprogundervisning på alle niveauer skal fokusere mere på sproget som redskab til argumentation samt skriftlig og mundtlig fremstilling.
For det andet: Korrekt og letforståeligt dansk i det offentlige rum.
Offentlige myndigheders henvendelse til borgere skal være klar, letforståelig og relevant i forhold til borgernes informationsbehov.
Det danske sprog i de danske medier skal være klart og korrekt og forståeligt, både i de trykte og elektroniske medier samt radio og tv. For det tredje: Med hensyn til majonæsekrigen kan jeg sige, at der er behov for en mere gennemgribende retskrivningsreform.
Det danske skriftsprog skal bringes tættere på talesproget, og der skal være en mere stringent
retskrivning
Der skal være regelforenkling også på sprogområdet.
En retskrivningsreform har bl.a. en vigtig socialpolitisk funktion, som jeg vender tilbage til.
Her kunne man eventuelt nedsætte en kommission, der kan undersøge mulighederne og håndteringen af denne reform og inddrage udenlandske erfaringer. For det fjerde: Undervisning i dansk på alle niveauer skal styrkes.
Danskernes sproglige bevidsthed skal stimuleres.
Dette kan bl.a. gøres gennem mere fokus på de sproglige aspekter af danskfaget og på de respektive læreruddannelser og også på journalistuddannelserne.
For det femte: Højere tolerance over for danske borgere, hvis udtale afviger fra rigsmålet.
Der er mange danskere, der har dovne ører over for både udtale af dansk og dialekt med accent.
For det syvende: Sprogundervisningen skal styrkes.
Modersmålsundervisningen skal opretholdes.
Det danske sprog skal styrkes i litteraturen og i de andre kunstarter.
Der er behov for en offentlig institution, der som sagt indtager en mere normativ og anbefalende rolle i forhold til dansk sprogbrug.
Der er stor efterspørgsel efter en central instans, der fremhæver god dansk sprogbrug.
Konkrete initiativer mod truende domænetab for det danske sprog kunne f.eks. være at afsætte midler til finansiering af oversættelser af videnskabelige udgivelser.
Dermed kunne man lade forskerne forske og sørge for, at dansk bevares og udvikles som funktionsdygtigt sprog på alle områder.
Vi skal promovere formidlingen på dansk af videnskabelig indsigt.
Dermed slås to fluer med ét smæk.
Den store videnskabelige indsigt, vi besidder, formidles, og samtidig udvikles det danske sprog.
Generelt kan vi prøve at give større incitament for forskere til at publicere på dansk og formidle deres forskning.
Videnskabelige afhandlinger, der er offentligt finansieret og affattet på et udenlandsk sprog, skal ledsages af en dansk opsummering.
Dette var et radikalt bud på en række mere konkrete sprogpolitiske initiativer, som Det Radikale Venstre gerne så blev en del af en fremtidig og snarlig dansk sprogpolitik.