runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne sige til undervisningsministeren, at jeg ærgrer mig bestemt ikke over ikke at være med i sådan en gang makværk.
Når ministeren ikke engang er i stand til at gøre rede for indholdet af en aftale om, hvad det betyder for brugerne, hvad det betyder for økonomien på institutionerne, og hvor mange institutioner der skal ligge ude i det åbne land, synes jeg, ministeren har en dårlig sag.
Dernæst er det jo en kendt sag, at alt er aftalt på forhånd med Dansk Folkeparti, og at det er næsten umuligt at flytte så meget som et komma.
Derfor er det, der interesserer i Nordjylland og alle mulige andre steder: Er der uddannelsespladser nok i det kommende system, og bliver uddannelsen bedre?
Man vil også gerne vide noget om geografien.
De, der har forvaltet området indtil nu, har valgt at prioritere sådan, at der er uddannelsesinstitutioner inden for en rimelig afstand for brugerne.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-23:
Jeg kan godt forstå, at hr. Bjarne Laustsen som socialdemokrat ærgrer sig over, at han ikke har medindflydelse på udmøntningen af kommunalreformen.
Men det forholder sig nu engang sådan, at Socialdemokraterne valgte ikke at påtage sig et medansvar for den kommunale struktur, og derfor er hr. Bjarne Laustsen heller ikke en del af det politiske flertal, der i øjeblikket er ved at lægge sidste hånd på de lovforslag, som er udmøntningen af kommunalreformen.
Så vil jeg bare sige, at hr. Bjarne Laustsen har totalt misforstået, hvad det er, der kommer til at ske på SOSU-området.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at vi vil nedlægge uddannelserne, og det er ganske enkelt ikke korrekt.
Uddannelserne vil selvfølgelig fortsætte med det indhold, vi kender i dag, de vil blot blive styret på en anden måde, så vi får en bedre sammenhæng og dermed også mulighed for et langt bedre og tættere samarbejde mellem de forskellige uddannelsesudbydere, end vi kender i dag, fordi de styres og ejes af forskellige instanser i dag.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg synes bare, det er lidt underligt, for jeg troede, at denne kommunalreform var meget gennemarbejdet, og at man kunne få svar på alle ting, når man spurgte.
Nu viser det sig, at det skal man først til at kigge på nu, og jeg forstår, at ministeren er lidt pikeret over, at man i det hele taget kan finde på at stille spørgsmål om det.
Men jeg tror, der er mange ude i det åbne land, der undrer sig utrolig meget over, hvordan det er gået til, og derfor synes jeg, det er ret relevant at spørge til det, når man vil nedlægge amterne og dermed fjerne grundlaget for, at amterne kan have SOSU-skolerne.
Derfor går spørgsmålet stadig på – for det har jeg ikke fået at vide – hvad det er for en bedre uddannelse, man får ved at nedlægge amterne og gøre institutionerne selvejende.
Det har jeg lidt svært ved at forstå, for det er jo både kommunerne, staten og de nye regioner, der skal aftage eleverne fra skolerne.
Jeg mangler simpelt hen et svar på, hvorfor de uddannelser bliver bedre ved at gøre noget, som ministeren endnu ikke ved præcis hvordan skal gøres, og jeg vil gerne vide specifikt, om de kan få den samme økonomi, som de har i dag, og om vi har det samme antal uddannelsessteder, når reformen er gennemført.
Det er utrolig vigtigt at vide for de uddannelsessøgende.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-23:
Som jeg nævnte før, er vi i øjeblikket ved at lægge sidste hånd på hele det store lovkompleks, som handler om udmøntningen af kommunalreformen, og det er faktisk sådan, at det er sædvanlig praksis her i Folketinget, at man giver regeringen mulighed for at lave arbejdet færdigt, og så kan man stille spørgsmål efterfølgende, når man kommer til selve behandlingen af forslagene.
Men lovforslagene er faktisk ikke sendt i høring endnu, så det er alene et internt arbejde, der pågår i øjeblikket.
Men helt grundlæggende vil jeg gerne endnu en gang understrege, at der er ingenting i kommunalreformen, som kan betinge, at der bliver lukket eller nedlagt uddannelsessteder, men jeg kan naturligvis ikke udstede garantier for al evighed for samtlige uddannelsesinstitutioner i det danske kongerige.
For så vidt angår overflytning til statsligt selveje og taxametersystemet, forholder det sig sådan, at vi vil lave en analyse af selvejet, taxametersystemet og uddannelsesreglerne i det hele taget og se, hvordan de harmonerer med hinanden og med den måde, vi styrer uddannelserne på.
Den analyse vil der blive rig lejlighed til at drøfte, når vi når frem til eventuelt at skulle følge op med lovændringer.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne have, at ministeren uddyber, at vi får bedre uddannelser ved at fjerne området fra det regionale område, hvor man har direkte sammenhængskraft mellem brugerne og uddannelserne.
Så siger ministeren, at der nu kommer en anden form for økonomi.
Det er jo netop det, jeg spørger til.
Hvordan bliver den, når amterne bliver nedlagt, og der skal være et rent taxameterstyre?
Det er jo det, der er interessant for uddannelsesstederne.
Er det sådan, at ministeren kan sige, at det bliver den samme økonomi, så de ved, hvad de har at gøre med?
Så kan jeg forstå, at her i dag har ministeren udstedt en garanti for, at ingen af de uddannelsessteder, som eksisterer i dag, bliver nedlagt, og at det heller ikke er meningen med reformen.
Det vil jeg selvfølgelig gerne have at ministeren også bekræfter her.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-23:
Det er fuldstændig korrekt, som hr. Bjarne Laustsen også har noteret sig, at i forbindelse med strukturreformen sker der en omlægning af SOSU-skolerne.
Det sker, fordi vi ønsker, at der skal være en bedre sammenhæng i uddannelsessystemet end den, vi kender i dag.
Der er altså ikke tale om særeje, men derimod om statsligt selveje, og det vil sige, at også SOSU-uddannelserne bliver overført til det taxametersystem, som vi kender fra andre uddannelser, der hører under Undervisningsministeriet.
I øjeblikket er vi ved at gennembearbejde hele lovkomplekset, som vil være udmøntningen af hele kommunalreformen, her under det lovforslag, som omfatter SOSU-uddannelserne.
Jeg vil gerne benytte lejligheden til at understrege, at i de ændringer, der kommer til at ske for både SOSU-uddannelserne og de gymnasiale uddannelser, ligger der ikke noget som helst, der skulle medføre det, som jeg forstod hr. Bjarne Laustsens spørgsmål gik i retning af, nemlig at der vil blive nedlagt institutioner.
Der er ikke noget som helst i selve kommunalreformen, der overhovedet antydningsvis kan betinge, at hr. Bjarne Laustsen vil kunne påstå, at kommunalreformen og de konsekvenser, kommunalreformen vil få for hele uddannelsesområdet, skulle medføre nedlæggelse af uddannelsessteder.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Ministeren er sikkert godt klar over, at der i dag er en blandingsøkonomi mellem den amtslige og den statslige økonomi, og derfor vil jeg godt spørge lidt til, hvordan det kommer til at se ud med den nye strukturreform.
Hvordan kommer økonomien til at se ud på skolerne, når de skal ind under særeje, eller hvad det nu er ministeren kalder det?
Det tredje spørgsmål i rækken er et spørgsmål om geografien.
Vi har en række skoler, som amtskommunerne har placeret geografisk hensigtsmæssigt for brugerne.
Hvordan ser det ud med hensyn til at sikre, at der også i fremtiden er let adgang til disse sundhedsskoler?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige, at jeg synes nu, det ikke engang kun er et forsigtighedsprincip, men egentlig ganske fornuftigt, at en justitsminister overholder de love og de regler, der gælder, og det mener jeg også at man skal gøre i EU-systemet.
Jeg må også sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er muligt, hr. Keld Albrechtsen har den opfattelse, som hr. Keld Albrechtsen har.
Men jeg synes, det er utrolig godt, at EU-forfatningen bl.a. giver Europa-Parlamentet mulighed for større indflydelse, for det tror jeg kan være med til at flytte Ministerrådet.
En gang imellem er vi de første – vi er faktisk tit dem, der går foran.
Danmark har også gentagne gange haft held til at ændre holdningen hos kollegerne i Ministerrådet og påvirke den folkelige opinion, og det er sket ved det lange, seje træk, hvor vi bruger hinanden, bruger de nationale parlamenter, bruger Europa-Parlamentet og bruger rådsmøderne til at diskutere med hinanden.
Det skal vi også gøre i denne sag.
Hr. Keld Albrechtsens fatalistiske holdning, at det er de samme, der bare sidder og stemmer det hele ned, deler jeg faktisk ikke.
Jeg tror, at om et år eller to, når der er endnu mere dokumentation for, at det er det glade vanvid, og at dyrene lider, vil man kunne presse mange af landene, ikke mindst hvis Europa-Parlamentet kommer på banen.
Så kommer der en offentlig debat i de andre EU-lande, og det tror jeg kan medvirke til at flytte nogle af de ministre, som var umanerlig gumpetunge i går.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 21
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-23:
Der er ikke ændret en pind i forfatningstraktatforslaget, og derfor må jeg bare sige til ministeren, at det var en kæmpefadæse, statsministeren begik, da han nægtede at lytte til vi andres råd om, at han skulle sørge for at få det ordentligt med i forfatningstraktaten.
Det ville han ikke.
Jeg bad eksplicit statsministeren om det, dengang vi drøftede Danmarks strategi op til forfatningsforhandlingerne, men han ville bare ikke, for jeg tror ikke, han bekymrer sig så frygtelig meget om dyrevelfærd, ikke på det tidspunkt i hvert fald.
Men jeg håber, han nu har indset, at det var forkert af ham.
Men hvorfor er ministeren bange for at få en sag ved EF-Domstolen?
Ministeren kan fremvise videooptagelser af en tidligere dansk minister, der sidder og græder, og som nu er kommissær.
Tror ministeren, at hun vil blive slæbt for EFDomstolen under sådanne forhold?
Ministeren er bange for EF-Domstolen i denne sag, men det er da ingen grund til.
Hvorfor skal vi ikke bare køre selv?
Det kan vi jo, og Kommissionen kan da ikke komme efter os med en så dårlig sag.
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg må sige til hr. Keld Albrechtsen, at hr. Keld Albrechtsen lytter ikke til, hvad jeg siger.
Jeg har sagt, at der kommet et nyt forordningsforslag, og det må vi holde os inden for.
Men det skulle jo gerne være noget, der medvirker til, at dyrevelfærden bliver bedre, og det nytter altså ikke noget at lave regler, som handler om transporter, der ikke varer mere end 8 timer.
Det er dem, vi gerne vil gøre op med.
Jeg synes altså, at hr. Keld Albrechtsen begår en fatal brøler, hvis han tror, at det, at vi sidder og snakker om, hvad Danmark kan gøre alene, er noget, der medvirker meget til forbedring af dyrevelfærden.
Vi skulle også gerne sikre dyrevelfærden i de øvrige EU-lande.
Jeg må også sige, at det, hr. Keld Albrechtsen sagde før, er simpelt hen ikke korrekt.
Så kan hr. Keld Albrechtsen have andre meninger om den tværgående bestemmelse om, at man skal tage hensyn til dyrevelfærd, men på det punkt, jeg nævnte her angående Europa-Parlamentet, kan selv hr. Keld Albrechtsen altså ikke negligere, at det er en klar forbedring.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-23:
Jamen det står fuldstændig hen i tågerne, hvilke andre mekanismer ministeren vil tage i anvendelse.
Det er jo ikke frivillige aftaler – det ville ministeren i hvert fald ikke ind på i svaret til hr. Dohrmann – og ministeren vil åbenbart heller ikke have, at det skal tages op på EU-topmødet, for at vi kan få en særordning, og at de lande, der ønsker det, selv kan lave bedre regler, når EU svigter så totalt.
Det vil ministeren åbenbart heller ikke.
Hvad er det, ministeren vil?
Åbenbart ingenting.
Ja, undskyld, men svarene giver ikke indtryk af handlekraft; det gør de altså ikke.
Når vi fra oppositionspartiernes side stiller forskellige forslag til, hvad man kan gøre, er det eneste, ministeren er optaget af, at forklare: Jamen det kan ikke lade sig gøre.
Og hvad med forfatningen?
Ministeren var ude i den vildfarelse, at forfatningen skulle have bedre bestemmelser om dyrevelfærd.
Det er simpelt hen ukorrekt, men det må vi have opklaret nærmere, og det skal jeg nok stille spørgsmål om.
Men det var en forkert oplysning, ministeren kom med, for hvad står der i forfatningen?
Men vil man tage det op på topmødet og få ændret den bestemmelse i forfatningen, som er totalt forfejlet?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg tror, det er meget godt, vi får en lejlighed til at sætte os stille og roligt ned og gennemgå forslaget, for det er tydeligt, at hr. Keld Albrechtsen ikke har læst den endelige udformning af forordningsforslaget.
Men derudover er alle enige om, at Kommissionen kan komme med forslag, hvornår det skal være.
Kommissionen kan ikke EUforfatningsmæssigt lade sine handlinger begrænse af, at der er nogle ministre, der ønsker nogle rapporter på bordet på et tidspunkt.
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg mener ikke, at Danmark kan gå ud over det, som den vedtagne forordning lægger op til, og jeg tror ikke, at det forbedrer dyrs velfærd væsentligt, om overhovedet noget, hvis vi begynder at tale om, at vi skal køre med særlige danske regler i Danmark.
Det er jo transporterne på over 8 timer, der er problemet.
Men jeg vil som sagt meget gerne drøfte det med hr. Keld Albrechtsen og herunder gennemgå det forslag, der foreligger.
Jeg mener bestemt ikke, der er tale om tom snak.
Jeg mener, at vi rent regelpolitisk må forholde os til, at flere medlemslande er modstandere af at lave regler på området, og at vi derfor må bruge andre politiske mekanismer for at sikre, at holdningen bliver ændret.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-23:
Jeg synes, der er et meget stærkt element af tom snak i det, ministeren siger.
Jeg ved ikke, hvad ministeren tror at der skal komme ud af at snakke med kommissærer, som vi ved ikke vil gøre noget som helst ved det.
Det kan godt være, Mariann Fischer Boel i sin tid græd i fjernsynet, men foretage sig noget vil hun jo ikke.
Derfor ligger bolden hos ministeren og den danske regering.
Eller hvad er det egentlig, man fra regeringens side forestiller sig vi kan gøre, når vi snakker om at gøre noget i EU?
Jeg spurgte statsministeren, om han ville sørge for, at problemet blev løst i forbindelse med forfatningstraktaten, men da begik statsministeren en kæmpefadæse.
Han ville ikke sørge for ordentlige regler i den nye forfatningstraktat, og derfor kom de heller ikke med.
Vil man tage det op på topmødet nu og forlange, at når de andre lande skal køre på den måde, må Danmark have en særordning?
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er jo et spørgsmål, hvor lang tid jeg sidder som minister, men uanset hvem det er, skal ingen minister – heller ikke jeg – sidde og vente til 2010 på, at reglerne muligvis bliver ændret – ingenlunde!
Jeg mener, at dagen i dag er dag et i kampen for at indføre bedre regler for dyretransport.
For det første: Vi skal vedholdende lægge pres på Kommissionen.
For det andet: Vi skal sørge for at have europaparlamentarikerne som medspillere, ikke mindst de danske, som har været vældig gode, og jeg vil give en stor ros til fru Margrete Auken, for jeg ved, at i går gjorde fru Margrete Auken i hvert fald alt, hvad hun kunne for at rejse sagen over for sine partifæller.
For det tredje: Vi skal selvfølgelig også aktivere den folkelige opinion, ikke mindst i de lande, der plejer at tale pænt om dyrevelfærd, men hvis mod måske svigter, når de kommer frem til afstemningen.
Det skal vi fortsætte med.
Så vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg er villig til, at vi sætter os ned og ser på, hvad vi kan gøre fra dansk side, men det skal selvfølgelig holde sig inden for EU-reglerne.
Jeg har ikke tænkt mig at begynde at bryde EU-regler, og uden at sige for meget uvenligt om hr. Keld Albrechtsen tror jeg, at hr. Keld Albrechtsen måske har et lidt mere afslappet forhold til spørgsmålet, om vi skal holde os inden for forordningens rammer.
Men med hensyn til, hvad vi kan gøre inden for forordningens rammer, synes jeg sådan set, at alle muligheder skal stå åbne.
Det må vi tale med hinanden om, og jeg håber, der allerede er gået besked over om, at jeg har indkaldt til et møde, for at vi kan få en drøftelse om spørgsmålet.
Det sidste, jeg vil sige til hr. Keld Albrechtsen, er, at det er altså ikke mit indtryk, at det først bliver under den Kommission, som følger efter den nuværende, at spørgsmålet kommer på dagsordenen igen.
Jeg har forventninger om, at den kommissær, der nu har overtaget området, ikke synes, at det, der blev vedtaget i går, er godt nok.
Nu skal den pågældende selvfølgelig have mulighed for at sætte sig ind i området osv., men jeg har en forventning om, at den Kommission, der tiltrådte sit arbejde i går, kommer med et forslag i løbet af nogle år.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-23:
Jeg vil godt spørge justitsministeren, om det virkelig kan være rigtigt, at ministeren vil sidde i 6 år, helt til 2010, og afvente en eventuel revision af reglerne om dyretransporter i Unionen, eller om ministeren er indstillet på, at vi her i Danmark må gå i gang med at lave vores egne regler om begrænsning af tiderne, begrænsning af kørelængder, ophold i lastbilerne osv. Jeg går ud fra, at ministeren er enig med mig i, at det, som Kommissionen nu har tænkt sig, nemlig at lade sagen ligge i 6 år, uden at der skal ske noget, kan en dansk regering simpelt hen ikke leve med.
Jeg håber, ministeren vil gøre klart over for befolkningen og Folketinget, at hvis det skal være sådan fra EU's side, bliver der lavet danske regler, og så må vi jo se, om Europa-Kommissionen vil slæbe os for EF-Domstolen og alt muligt.
Det tror jeg de vil være meget betænkelige ved, de vil i hvert fald have en meget dårlig sag, og derfor håber jeg, vi kan få tilsagn om, at det betyder, at vi får danske regler på området.
Lene Espersen (KF), 2004-11-23:
Jeg vil sige til hr. Per Kaalund, at jeg er ikke bekendt med, at Rigspolitichefen eller politiet generelt har givet udtryk for, at de ønsker deres egne helikoptere.
Der har været en anden prioritetsliste i forbindelse med flerårsaftalen, herunder flere midler til edb osv.
Det vil jeg også gøre, og jeg vil også se på fordele og ulemper ved at gøre brug af en anden model end den, vi kender i dag, hvor politiet låner fra forsvaret, når der er behov for det.
Jeg mener, at det er noget, man selvfølgelig må drøfte med Rigspolitiet, men vi har jo også et visionsudvalg, der er ved at formulere, hvad rammerne for fremtidens politi skal være.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 20
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Jeg vil gerne høre, om fru Lene Garsdal yderligere kan bekræfte, at hele arbejdsmiljøreformen med de elementer, som ministeren også var inde på, hvor det er tvivlsomt, at man kan nå de opstillede mål, som SF er meget interesseret i, er et rent besparelsesforslag, for de områder, der var underlagt BST, kompenserede staten jo amter og kommuner for via bloktilskuddene.
Nu er man gået i gang med at screene, og sundhedsområdet kommer først, og det betyder, at amter og kommuner bruger under halvdelen af, hvad de tidligere brugte, fordi de fik pengene over bloktilskuddet.
Kan fru Lene Garsdal bekræfte, at det er et rent besparelsesforslag, og at de 85 mio. kr., som det koster at ansætte 140, er meget mindre end det beløb, som staten kompenserede amter og kommuner for for at have en god rådgivning i form af BST?
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Når jeg i min ordførertale nævnte, at under 1 pct. af Arbejdstilsynets indsats i 2003 gik til at se på et af de prioriterede områder, nemlig ensidigt gentaget arbejdet, vil hr. Lars Barfoed så kalde det et prioriteret område?
Det andet er: Jeg tror, det er fuldstændig rigtigt, at der kommer et stigende fokus på det psykiske arbejdsmiljø, og at det formentlig bliver en nødvendighed, at vi ser lidt mere på det.
Har hr. Lars Barfoed nogle forslag til, hvordan det kunne gøres?
Lars Barfoed (KF), 2004-11-23:
Jeg lyttede jo med interesse til, hvad fru Lene Garsdal havde at fortælle os, og på et enkelt punkt endda med overraskelse, for jeg forstår, at det er fru Lene Garsdals opfattelse, at den her regering sådan går og sparer på det med arbejdsmiljøindsatsen.
Jeg vil bare gøre fru Lene Garsdal opmærksom på, at i forbindelse med arbejdsmiljøreformen får Arbejdstilsynet faktisk tilført 85 mio. kr. ekstra om året og ansætter 140 ekstra medarbejdere, og at den statslige udgift til arbejdsmiljøindsatsen under denne regering i faste priser er 28 mio. kr. højere end under den tidligere regering.
Hvordan fru Lene Garsdal kan få det til at blive en besparelse, forstår jeg ikke, men det kan være, at fru Lene Garsdal vil redegøre nærmere for det.
Lene Garsdal (SF), 2004-11-23:
Jeg spurgte sådan set, om det at bruge under 1 pct. af Arbejdstilsynets indsats på et af de fire prioriterede områder virkede, som om det var særligt prioriteret. Det vil jeg håbe at jeg kan få svar på.
Så vil jeg godt vende tilbage til det med at flytte fokus fra brancherne, for jeg vil gerne høre, om hr. Lars Barfoed deler beskæftigelsesministerens bemærkninger, som jeg har noteret dem under ministerens tale.
Jeg fornemmer, at der måske er en åbning til at se på andet end den enkelte virksomhed, i og med at ministeren sagde, at man kunne overveje at se på bestemte jobgrupper – han nævnte de ældre og indvandrerne som nogle mulige jobgrupper – og branchegrupper, hvor der kunne være særlige problemer.
Det er sådan lidt i modstrid med den tekst, der står i forslaget til vedtagelse.
Jeg vil gerne høre hr. Lars Barfoeds kommentar til det.
Thomas Adelskov (S), 2004-11-23:
Når man nu i dagens udgave af Børsen kan læse under overskriften »Skattelettelser uden nye job«, at to førende økonomer fra de to største pengeinstitutter og banker, vi har i dette land, konstaterer, at de skattelettelser, som regeringen lavede med den pakke, bestikkelsespakken, i foråret, overhovedet ikke har givet nogen som helst job, og at de få job, der er kommet, er kommet som løntilskudsjob, altså som støttede job, når man konstaterer, at de skattelettelser betød, at ca. 4,5 mia. kr. blev sendt ud som direkte skattelettelser og 4,5 mia. kr. yderligere, fordi man suspenderede folks pensionsopsparing, så er der altså brugt 9 mia. kr. på ikke at skabe nogen job.
Man kan også på samme side i samme avis læse, at de er gået til at købe biler, de er gået til både, de er gået til udlandsrejser, men ikke til danske job.
Var det så ikke der, hvor Venstre skulle konstatere, at det ikke har virket.
Nu er det der med skattelettelser prøvet, det virkede ikke, og det, man måske skulle gøre, var at prøve at nærme sig de partier, som rent faktisk gerne vil gøre noget for beskæftigelsen, byggeriet, efteruddannelse, og så sætte sig sammen med dem for at skabe en aktiv, effektiv indsats, der bekæmper den stigende arbejdsløshed.
Jens Vibjerg (V), 2004-11-23:
Jeg ved godt, at hr. Bjarne Laustsen har prøvet at komme med nogle eksempler, som skulle vise noget andet, men da beskæftigelsesministeren bad om at få de konkrete eksempler på bordet, så viste det sig jo, at der vel var to, der holdt vand.
Det er da fantastisk, at man kan have så lille en fejlmargin ud af så mange, der er kommet i privat jobtræning.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-23:
Vi var enige om i »Flere i arbejde«, at der var frit redskabsvalg.
Derfor er det jo beskæmmende, at ministeren så presser ordninger ned over de regionale arbejdsmarkedsråd, og at de kun må bruge en vis del af midlerne til uddannelse.
Så laver man det lille, fiffige greb at sige, at nu skal der flest muligt i støttede job, og det er sådan set ligegyldigt, hvordan de gør det.
Alene ifølge den oplistning, som ministeren har givet, som jeg formoder også hr. Jens Vibjerg kender til, er det 4.388 job, der er oprettet til folk, der er i den første ledighedsperiode.
Nogle har kun været ledige en dag, nogle har været ledige i en uge eller i tre uger.
Det er jo konkurrenceforvridende, det er misbrug af skatteydernes penge, og det er snyd over for de enkelte, for de har jo ikke engang fået at vide, at de er i et løntilskudsjob.
Derfor er det jo sminkede tal, som man har her, og jeg tror, det var Churchill, der sagde: Jeg respekterer ikke andre statistikker end dem, jeg selv har forfalsket.
Er det sådan, Venstre agerer?