runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2000-12-14:
Hr. Jan Petersen får mig til at tænke på de tre skulpturer med tre aber, der henholdsvis intet ser, intet hører og intet siger, og hr. Jan Petersen minder om alle tre på én gang, for hr. Jan Petersen ser intet krisemøde på trods af, at det var omtalt i alle landets aviser, hr. Jan Petersen hører intet om forligsbrud på trods af, at det har været debatteret i denne sal i denne uge, og hr. Jan Petersen svarer intet, når vi spørger om regeringens skattepolitik.
Jeg var heroppe med et spørgsmål om erhvervspolitikken, og Venstre snakker gerne erhvervspolitik.
Vi snakker gerne om de generationsskifteproblemer, som regeringen ikke har taget fat på.
Vi snakker gerne om de administrative byrder, der fortsat ligger på det danske erhvervsliv, og vi snakker gerne om den infrastruktur, der mangler at blive udbygget, så alle landsdele kan være med i erhvervsudviklingen.
Dk21 er efter Venstres opfattelse mere IT i Erhvervsministeriet end IT i erhvervslivet
Er det, hvad man kalder et rummeligt arbejdsmarked i Socialdemokratiet?
Jørgen Winther (V), 2000-12-14:
Jeg kan ikke sige det samme som fru Ester Larsen, nemlig at hun havde fået et fantastisk svar. Jeg fik nemlig overhovedet ikke noget svar.
Socialdemokratiet holder folkehøringer om sundhed på bedste nordkoreanske vis med indbudte partimedlemmer og andre rygklappere.
Jeg vil spørge hr. Jan Petersen, om han vil tage en lille snak med et par patienter, der her i Danmark har fået en dødsdom af lægerne, men derefter er blevet opereret i udlandet og i dag både føler sig og nok også virkelig er raske.
Er det ikke bedre at tage en snak med nogle almindelige mennesker i stedet for med alle rygklapperne på disse folkehøringer?
Hr. Jan Petersen stemte i går nej til forbedringer på sundhedsområdet for 1,5 mia. kr., og det vil jeg egentlig godt gentage: Hr. Jan Petersen stemte i går nej til forbedringer på sundhedsområdet for 1,5 mia. kr.!
Det var et Venstreforslag.
Jeg tror, hr. Poul Nyrup Rasmussen har svigtet sundhedsområdet...
nej, undskyld, han er jo statsminister.
Men han har svigtet sundhedsområdet groft, for sagen er jo, at på ganske få år har han haft seks sundhedsministre.
På 7 år har der været seks ministre - først Larsen, så Lund, så Andersen, så Weiss, så Koch og nu Mikkelsen.
Men der har kun været én miljøminister gennem 7 år.
Han er stærk, han får penge, men mange ministre får ikke ret mange penge.
Lad os dog få et bedre sundhedsvæsen.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Sandheden er jo, at - hvis vi ser det på landsplan - når der er der nedlagt plejehjem, så er der bygget ældreboliger, herunder mange med fællesarealer eller servicearealer, og netto er der 11.000 flere.
Der er brug for flere fremover også.
Finanslovaftalen lægger vægt på at skabe bedre finansiering til fællesarealer, så vi skaber det, jeg kalder moderne plejehjem, og jeg ser gerne plejehjem i den gammeldags forstand med værelser og toilet på gangen nedlagt og erstattet af ældreboliger, gerne knyttet fysisk meget tæt til fællesarealer med de faciliteter, der er nødvendige for genoptræning, for muligheder for fælles aktiviteter osv.
Jeg er endda gæst indimellem et sådant sted, hvor det vises, hvor godt det kan gøres.
Og jeg håber, det gøres så godt mange steder i landet, og at der bliver flere af de steder
fremover
Hr. Rudiengaard beskæftigede sig med levetiden for sundhedsministre - jeg ved da ikke, om det var ansøgning nummer to, der så kom.
Og det har selvfølgelig en vis indvirkning på vores placering på listen over sundhedstilstanden i verden.
Det er jo ikke det samme, som at vores sundhedsvæsen er dårligt; det er bare et bidrag til statistikken, og det slår ret kraftigt igennem, at det faktisk har noget at gøre med, at vi har en dårlig sundhedstilstand i befolkningen, og det er også derfor, det er så relevant at lægge penge i folkesundhedsprogrammet, så vi får arbejdet med lige præcis de store folkesymptomer. Må jeg så slutte med hr. Jens Hald Madsen, som jeg ikke fik svaret ordentligt med hensyn til skattetrykket.
Det kan man jo gøre op på mange måder statistisk, men mon ikke det holder nogenlunde, at familien Hansen fra Roskilde betaler godt og vel 50 øre af hver krone, de tjener, i skat, og ikke 70 øre, som hr. Jens Hald Madsens parti siger?
Jeg vil gerne diskutere skattetryk; der er en stime af svar.
Men er realiteten ikke, at familien Hansen i Roskilde betaler ca. 50 øre af hver krone, de tjener, i skat?
Det var i hvert fald, hvad der fremgik af Jyllands-Posten i søndags.
Peter Hansen-Nord (V), 2000-12-14:
Ja, nu ved jeg jo ikke præcis, hvor mange krisemøder Socialdemokratiet har haft, det kan skyldes mange ting, men der må have været et lille et i går, og det vedrører Elsparefonden.
Det var meget interessant at konstatere, at regeringen på ca. 4 timer kunne nå at skifte holdning vedrørende Elsparefonden, således at hr. Jes Lunde fik 30 mio. kr., 4 timer efter at jeg havde været på talerstolen og bede om det.
Skulle man ikke se at få ryddet ordentligt op omkring Elsparefonden og gå herop på talerstolen og love, at man ikke fremover vil overføre penge fra lov om Elsparefond til andre formål, således at vi elforbrugere er sikre på, at det bidrag, vi betaler til elspareforanstaltninger, også bliver brugt til formålet?
Svend Heiselberg (V), 2000-12-14:
Jeg havde jo forberedt en minutlang svartale til den socialdemokratiske ordfører, for jeg troede selvfølgelig, at den som sædvanlig ville være ét langt angreb på Venstres politik, men det forstod jeg er udeblevet i dag.
Ellers ville jeg have brugt tiden til at forsvare og forklare, hvad det egentlig var, Venstre ikke ville gøre.
Vi ville f.eks. ikke bruge mellem 1 og 2 mia. kr., sådan som Socialdemokratiet, sådan som regeringen har gjort både til at drive Combus og DSB Stykgods, som man har gjort de sidste 2 år.
, fordi man af ideologiske grunde vil drive sådan nogle virksomheder, som hører hjemme i privat regi.
Dér ville vi i stedet for have brugt penge på ventelister, på de syge og på de ældre mennesker.
Det er forskellen på Socialdemokratiets og Venstres politik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Og hvad oplever vi?
Ja, vi oplever en sørgelig hr. Jan Petersen, der står heroppe og ærgrer sig og virker sådan lidt sagtmodig.
Jamen hr. Jan Petersen dog!
Er det ikke korrekt, at når hr. Jan Petersen jo egentlig ikke har noget at være sprudlende glad over i forhold til de ændringsforslag, der gik igennem i går, er det primært, fordi de fokusområder, som hr. Jan Petersen taler om - de ældre, sundhedsområdet, retsområdet - og som regeringen har sagt at den ville prioritere gennem de folkehøringer, der har været afholdt, ikke bliver prioriteret i tilstrækkeligt omfang?
Er det ikke, fordi Socialdemokratiet godt er klar over, at man i virkelighedens verden ikke har sat penge nok af til de områder?
Og når tiden går, bliver folk utrolig skuffede over de bristede forventninger, som folk må se i øjnene at de får på grund af regeringens manglende initiativer.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-14:
Efter det socialdemokratiske krisemøde i Havnsø fik vi jo bekræftet det, som også hr. Jan Petersen netop her har sagt: at Socialdemokratiet ikke vil sænke skatterne i Danmark.
Det vil sige, at de borgere, som synes, at det er langt rigeligt at aflevere 70 øre for hver tjent krone til det offentlige, ikke skal stemme på Socialdemokratiet næste gang, der er folketingsvalg, for Socialdemokratiets ordfører har jo netop her bekræftet, at vejen frem for Socialdemokratiet ikke er at lette det danske skattetryk.
Efter det socialdemokratiske krisemøde i Havnsø fik vi også bekræftet, at Socialdemokratiet heller ikke vil et skattestop, sådan som Venstre har foreslået.
For et skattestop vil - ifølge Socialdemokratiet - udhule velfærden og vil medføre et katastrofalt velfærdstab.
Så det er altså heller ikke nogen mulighed for Socialdemokratiet.
Efter det socialdemokratiske krisemøde i Havnsø fik vi også at vide, at vejen frem er heller ikke øgede grønne afgifter.
Hvad er der så tilbage?
Det kunne jeg godt tænke mig at spørge den socialdemokratiske ordfører om.
Er det boligejerne, der endnu en gang skal stå for skud?
Boligejerne, som i 2001 får en ekstra regning på mere end 7.000 kr. om året?
Er det boligejerne, som får endnu en ekstra regning?
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Det er jo pæne ord fra høflige konservative, man skal høre på her!
Til fru Henriette Kjær: Jeg gjorde i mit indlæg en meget central bemærkning, som også er et svar på nogle af udfordringerne i sundhedssektoren.
Jeg gjorde en bemærkning
om, at vi har brug for flere mennesker i arbejde.
Det centrale problem i sundhedssektoren er mandskabsmangel.
Der er en social- og sundhedsreform, der kan bidrage til løsning af problemet.
Der er vækst i antallet af studerende, der optages på medicinstudiet.
Der er vækst alle de steder, hvor vi skal lægge grundlaget for, at vi kan rykke, også på kræftområdet.
Og beviset for, at når vi sætter os et mål på sundhedsområdet, så lykkes det, er jo netop hjerteområdet. Vi har da tænkt os at overholde aftaler - det forstår
jeg ikke betvivles.
Vi har gennemført markante, reelle løft i sundhedssektoren på 10 mia. kr., og det skal stå i flot modsætning til den uambitiøse indsats i sundhedssektoren, der blev leveret af en tidligere VK-regering.
Hr. Flemming Hansen vil gerne have en skattedebat.
Jamen det kan hr. Flemming Hansen da godt få.
Jeg har bare sagt, hvad vi mener.
Og med hensyn til skattelettelser
, hvis vi går ind i det, jamen så medfører det bare, at vi forsinker nedbringelsen af gælden eller skærer ned i velfærden.
Så vi fastholder en hård linje med afvikling af offentlig gæld, og sparede renter skal bruges til det samme.
Og så forbereder vi os på, at der bliver flere ældre, der skal have anstændige vilkår.
Det er muligt, at De Konservative har en anden prioritering, men det må De Konservative så selv diskutere med vælgerne.
Vi har bare forsøgt at have den ambition, at skattetrykket i Danmark var uændret i denne regerings tid.
Der ligger et svar fra Finansudvalget, der viser, hvordan skattetrykket udviklede sig i 1980'erne.
Jeg skal gerne aflevere en kopi.
Og sluttelig til hr. Jens Rohde, der spørger, hvad alternativet er til Venstres skattestop
: Det har jeg jo lige sagt i mit indlæg.
Der er ikke skattelettelser hos os.
Vi fortsætter med at prioritere afvikling af gæld, og vi fastholder et uændret skattetryk.
Det er essensen af det.
Henriette Kjær (KF), 2000-12-14:
Jeg må sige, at jeg var dybt skuffet over, hvad hr. Jan Petersen gjorde ud af sundhedsområdet.
Det er jo småting, det er nærmest pinligt, hvad man har fået lavet med venstrefløjen på det her område.
Men for 3 år siden havde Det Konservative Folkeparti
virkelig store forhåbninger til Socialdemokratiet, og vi indgik en aftale i efteråret 1997, hvor man blev enige om, at der skulle udarbejdes differentierede ventetidsmål
, og jeg citerer her fra aftaleteksten, som man blev enig om: »For at opprioritere behandlingen af alvorligt syge patienter er Sundhedsstyrelsen pålagt at opstille overgrænser for den fagligt acceptable ventetid for de mest alvorlige sygdomme, herunder kræftsygdomme. En samlet udmelding skal foreligge inden udgangen af 1998.« Har vi nogen sinde set den udmelding?
Nej, det har vi ikke, og jeg synes, det er pinligt. Og nu bliver jeg nødt til at vide, om det her er sløvhed fra Sundhedsstyrelsens side, eller om det direkte er Socialdemokratiet, der aktivt har modvirket, at det her arbejde er blevet foretaget.
Vi i Det Konservative Folkeparti vil gerne have be- eller afkræftet, om man er fuldstændig ligeglad med de aftaler, man indgår med forligspartier, når man laver finanslov.
Betragter Socialdemokratiet de andre partier i Folketinget som nyttige idioter, som man bare kan være ligeglad med, mens man selv soler sig i magtens arrogance?
Flemming Hansen (KF), 2000-12-14:
Jeg må sige, at hr. Rohde er en pænere mand end mig; han sagde, at det var en interessant tale.
Jeg var glad for, at hr. Jan Petersen ikke lagde op til, at vi skal tale om procenter af BNP, for det er ikke det, befolkningen forstår; det er ikke det, der interesserer befolkningen.
Den debat synes jeg ikke at hr. Jan Petersen skal gå uden om, for hr. Jan Petersen må kunne se, hvordan det er er på vej til at gå i Holland, Tyskland, Frankrig, Italien, Finland - også steder, hvor der er socialdemokratiske regeringer - hvor skatten på arbejdsindsats nu reduceres betragteligt.
Er det en tanke, der er fuldstændig fjern for den socialdemokratiske ordfører?
Jens Rohde (V), 2000-12-14:
Det var en interessant tale, den socialdemokratiske ordfører holdt, hvis man ikke lige havde hørt det meste af det før.
Man kan jo så spørge: Hvori ligger det holdbare i, at man bliver ved med at øge det offentlige forbrug, og at man bliver ved med at brandbeskatte befolkningen i stadig stigende grad?
Jeg spurgte i går under debatten den socialdemokratiske ordfører om det offentlige forbrug og de stadig stigende skatter.
Hr. Jan Petersen benyttede lejligheden til at gå op og diskutere med sig selv, hvorvidt han var blevet inviteret til det socialdemokratiske krisemøde i Havnsø - endda to gange.
Jeg vil sige til hr. Jan Petersen: Det anliggende overlader jeg helt til hr. Jan Petersen og statsministeren.
Men det, der jo kom ud af det møde, ved vi jo skulle være et angreb på Venstre og Venstres skattestop, så det diskuterer vi meget gerne, og vi glæder os også til, at den debat kommer frem i dag.
Jeg har ét ganske enkelt spørgsmål til hr. Jan Petersen:
Hvad er Socialdemokratiets alternativ til Venstres skattestop?
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Det er den faktiske virkelighed, at der er 2.500 handicappede under 60 år, som må bo på plejehjem, bo sammen med nogle, hvis gennemsnitsalder måske er 85 år, og som så samtidig også optager pladser, så vi mangler pladser til ældre.
Vi har en venteliste på ca. 4.300.
Hvad har regeringen gjort ved det?
Jo, under forhandlingerne med kommunerne blev man enige om at henvise det til satspuljedrøftelserne, og der har vi så i fællesskab afsat 23 mio. kr. for næste år, hvoraf de 15 mio. kr. går til boliger.
Men i betragtning af behovet, de 2.500 handicappede, som må bo på ældrehjem, plejehjem, og som optager pladser dér, er mit spørgsmål: Synes hr. Jan Petersen virkelig, det er en flot indsats at skyde et sådant afgørende stort problem hen til nogle satspuljedrøftelser, hvor vi jo skal løse en lang række spørgsmål?
Den store opgave vil være førtidspensionsreformen, hvor vi kommer til at bruge en meget stor mængde penge, så der ikke bliver meget tilbage. Havde det ikke været rimeligt, at Socialdemokratiet selvstændigt havde taget initiativ under finanslovforhandlingerne på dette område og ikke alene henskød det til satspuljen?
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Efter gårsdagens afstemninger om de mange ændringsforslag, der var stillet til finanslovforslaget for 2001, har vi haft et møde i Finansudvalget med henblik på en teknisk gennemgang af afstemningsresultaterne.
Og jeg kan herefter på et samlet Finansudvalgs vegne meddele, at denne gennemgang ikke har givet anledning til bemærkninger eller til, at der stilles yderligere ændringsforslag, så finanslovforslaget kan derfor nu indstilles til fortsat behandling. Jeg vil godt benytte lejligheden her til at sige tak til embedsmændene i Finansministeriet og til finansministeren for den tekniske hjælp, vi har fået i arbejdet i Finansudvalget i forbindelse med finansloven.
Samtidig vil jeg gerne sige tak til partiernes ordførere, som alle har været aktive og positive i den tekniske side af det, og så kan vi jo vende tilbage senere i dag til den politiske diskussion.
Men mest af alt vil jeg gerne have lov til at sige tak til Peter og Ea og Sonia og Lise-Lotte, og de, der kender fornavnene, ved, at det er Finansudvalgets Sekretariat, som har gjort et utrolig stort stykke arbejde igen i år.
Og i år har jeg faktisk næsten lyst til at gentage det, fordi netop med de mange krydsende forslag af de mange forskellige aftaler, der var i år, har der været et kæmpearbejde i sekretariatet med at sørge for, at tingene blev bragt i orden, så afstemningen i går kunne føre til det gode resultat.
Det synes jeg godt jeg vil understrege herfra, fordi det er lidt for ofte, at vi måske her, de 179 medlemmer, glemmer, at bag vores arbejde er der altså nogle mennesker, der gør et stort, stort arbejde for, at vi overhovedet kan fungere.
Og det vil jeg godt benytte lejligheden her til at takke medarbejderne i Finansudvalgets Sekretariat for. Det var ikke altid, Folketingets medlemmer i udvalget var lige hurtige til at komme med de ting, der skulle ordnes, men det blev jo så reddet i land alligevel af sekretariatet.
Med de ord vil jeg gerne indstille forslaget til fortsat behandling.
Erling Christensen (S), 2000-12-14:
Nu i dag vil Venstre give information, men svarer ikke.
Hr. Thor Pedersen ser jo skatten som et stort spøgelse, som hæmmer al virkelyst, men han kan ikke rigtig forklare hvorfor.
Så lad mig sådan give ham mulighed for at svare på et let og enkelt spørgsmål, faktisk en gentagelse af mit spørgsmål: Når danske aktiekurser stiger og stiger, eksporten stiger, og der er overskud på handelsbalancen, der tjenes penge i Danmark, og erhvervslivet faktisk har ret gode vilkår, er det så, fordi det går skidt eller dårligt i Danmark?
Jørgen Winther (V), 2000-12-14:
Hr. Jan Pedersen talte ikke ret meget om sundhedspolitik i sit første, lange indlæg.
Det undrer mig noget, men det skyldes måske, at sundhedsministeren ikke var med på det socialdemokratiske krisemøde i Havnsø, da Socialdemokratiet havde det.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen, om han virkelig er stolt af det danske sygehusvæsen.
Jeg føler, at Socialdemokraterne er med til at svigte kræftpatienterne ganske meget.
Det er sådan, at behandlingsresultaterne er langt bedre i både Sverige, Tyskland og andre lande, og dødeligheden er højere i Danmark.
Jeg vil gerne sige til hr. Jan Petersen, at der er kommet en ny type patienter i Danmark: De er mere vidende, mere energiske, de surfer på Internettet, og de får en masse oplysninger.
Derfor søger de selvfølgelig hen, hvor der er flere behandlingsmuligheder.
Disse patienter, vil jeg gerne sige til hr. Jan Petersen, har fået en dødsdom af danske læger.
Jeg har talt med mange patienter, bl.a. en kræftpatient, som var meget syg engang i foråret og nu i dag ser ud til at være rask.
Mit spørgsmål til hr. Jan Petersen går på: Vil hr. Jan Petersen tage en personlig samtale med nogle af disse patienter, som i dag føler sig raske, efter at de har fået en dødsdom?
Ester Larsen (V), 2000-12-14:
Under gårsdagens debat blev der lagt megen vægt på, at Venstre har mange amtsborgmestre og mange udvalgsformænd i amterne.
Det er rigtigt: Venstre har gode og stærke folk i amterne.
Det er vi glade for, og vi ser frem til at få endnu flere.
Men uanset hvor stærke og dygtige de er, er de både underlagt lovgivningen og de økonomiske rammer, der stilles til rådighed for amterne. Mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er, om den socialdemokratiske ordfører er af den opfattelse, at amterne bør tilsidesætte lovgivningen, også når det gælder de gældende lovregler på området for transport i forbindelse med det frie sygehusvalg.
Preben Rudiengaard (V), 2000-12-14:
Jeg er ikke spindoktor, men til gengæld er jeg doktor, og jeg føler helt klart, at det oplæg, hr. Jan Petersen kom med, nærmest mindede om en begravelsestale over det danske sundhedsvæsen.
De folkemøder og høringer, man har lavet, har jo ikke været befængt med en række af de patienter, som virkelig har det skidt, og her tænker jeg på de ældre, på den medicinske patient, som er syltet i det danske sundhedsvæsen, de patienter, som står på venteliste på grund af dårlige hofter, de patienter, som har grå stær.
Jeg vil gerne høre, om hr. Jan Petersen ønsker at prioritere disse, ved at man også ser lidt på de økonomiske forhold for vores sundhedsvæsen, som det trods de mange penge er lykkedes at udsulte igennem en årrække.
Jens Hald Madsen (V), 2000-12-14:
Selvfølgelig er der da ikke nogen krise.
Selvfølgelig har der da ikke været noget krisemøde, det kan man jo se på meningsmålingerne.
Det, jeg gerne vil spørge om, er: Hvad foregår der så på sådan et møde?
Diskuterer man nogen sinde, hvad man egentlig har anvendt de mange penge, man har fået ind, de 135 mia. kr., som blev nævnt her, til, eller diskuterer man noget omkring den enighed, der skal være mellem Det Radikale Venstre og Socialdemokratiet? Vi får jo at vide af Det Radikale Venstre, at rent faktisk er skattetrykket steget.
Er det det, eller er det mig, der har misforstået noget?
Tove Fergo (V), 2000-12-14:
Vi er et land i overskud, siger hr. Jan Petersen.
Ja, 193 mia. kr. er der kommet ekstra ind i de offentlige kasser siden 1993.
Vi er et land, hvis velfærd udlandet beundrer, siger hr. Jan Petersen.
Ja, han forsøger at trøste befolkningen med det.
Alligevel bliver vi placeret på en 34. plads af WHO vedrørende vores sundhedsvæsen.
Nu vil Socialdemokratiet og regeringen åbenbart gøre noget ved det i fremtiden, men jeg kan ikke lade være med at spørge: Hvad er alle pengene blevet brugt til?
Den patient, hvis brev jeg står med her, som ikke kan få behandling på Herlev Sygehus for sin kræftsvulst, fordi der ikke er kapacitet til det, han kan ikke leve af regeringens gyldne løfter for fremtiden.
Hvad har regeringen brugt alle de mange penge til?
Og nu vil vi have et svar i dag, det har vi ikke kunnet få hidtil.
Det er småøre i forhold til de 193 mia. kr.
Jan Petersen (S), 2000-12-14:
Det lykkedes mig ikke at fange, hvad det var for et forlig, hr. Jens Vibjerg omtaler, der skulle være brudt.
Jeg og Socialdemokratiet har ikke brudt noget forlig.
Har vi indgået et forlig, som man mener vi har brudt, så plejer man jo altid at råbe op med det samme, som det skete med SFO, og der har vi jo accepteret det.
Og da vi foreslog, at vi også skulle indarbejde en besparelse på forsvaret på baggrund af indkøbsaftaler, Finansministeriet kan indgå, mødte vi også protester, og det har vi korrigeret via ændringsforslag i går, så mig bekendt har vi ikke brudt nogen forlig.
Og man plejer jo at sige til med det samme, hvis man føler sig krænket.
Jeg kender ikke noget til et forlig, vi skulle have brudt.
Fru Eva Møller mener, at vi skulle sænke energiafgifterne.
Det får mig egentlig bare til at sige, at ja, det kunne vi da godt.
Kunne vi så bare være sikre på, at det påvirkede priserne.
Nu faldt oliepriserne i øvrigt.
Og vi skal vel ikke ind og have sådan fuldstændig planøkonomiske forhold, som man har eksperimenteret med med ringe resultat andre steder i verden?
Og så vil hr. Hans Christian Schmidt gerne vide, om jeg nu vil sige, at det er slut med flere grønne afgifter.
Jeg vil ikke stå her og sige, hvad der kunne blive elementer, hvis vi skal revidere en skattereform en dag.
Den debat føres.
Det må være i orden, at vi fører politiske debatter, og jeg vil faktisk frem for alt gerne have resultatet af den aftale, vi også har lavet i forbindelse med finansloven, om, hvorvidt det kan lade sig gøre at lave et bundfradrag, for det, der er mest interessant i forbindelse med grønne afgifter, er fordelingsprofilen.
Og jeg har hørt skatteministeren sige, og jeg har også selv mange gange sagt, at her er der lidt af et problem, men generelt, og i hvert fald når jeg taler med mennesker, er der jo ikke nogen, der er imod, at man laver
større skattebelastning gennem grønne afgifter og begrænser arbejdsindkomstbeskatning.
Det er der jo mange tilhængere af.