runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Garsdal (SF), 2003-11-26:
Det gjorde jeg også.
Nu har jeg været inde på ministeriets hjemmeside fra juni i år, og her står der, at de virksomheder, der er klar til at sætte arbejdsmiljøet øverst på dagsordenen, og som vil gøre en ekstra indsats for arbejdsmiljøet, skal anerkendes
for den indsats - noget for noget, som det hedder.
De penge skal de naturligvis have, og når det nu alligevel ikke bliver til noget, sender ministeren så ikke det signal, at det ikke er vigtigt at sætte arbejdsmiljøet øverst på dagsordenen?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-26:
Jeg vil indrømme, at jeg er ked af, at den frist ikke blev forlænget, for vi vil jo gerne fremme en udvikling, hvor flere og flere virksomheder bliver arbejdsmiljøcertificeret, så vi ved, at arbejdsmiljøet på de virksomheder er i orden.
Derfor havde jeg gerne set, at de virksomheder, som var gået i gang med det her, også havde mulighed for at få deres afgift tilbagebetalt.
Men jeg må desværre sige, at vilkårene jo er sådan, at når man skal have vedtaget ændringer af love her i Danmark, skal der være et flertal for det her i Folketingssalen, og det flertal kunne jeg ikke få.
Lene Garsdal (SF), 2003-11-26:
Jamen når det står på hjemmesiden, og når ministeren har svaret på et spørgsmål fra mig, at man vil forlænge den ordning, og at man vil fremkomme med et lovinitiativ på området, er der så ikke tale om et løftebrud?
Jeg tænker også på, at vil nogle af de virksomheder, som har set ministerens udmelding, og som måske har ventet lidt med at søge, fordi de vidste, der var god tid, ikke med rette kunne føle sig snydt af ministerens udmeldinger?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-26:
Nu tror jeg ikke, man kan tale om, at jeg har snydt nogen, for lovgivningsarbejdet her i landet er jo indrettet på den måde, at man skal have flertal i Folketingssalen.
Men jeg er da ked af, at jeg ikke kunne skaffe flertal for den fristforlængelse, for de virksomheder kunne da helt berettiget sige, at de fortsatte arbejdet, men desværre er spillereglerne jo sådan. Jeg håber bare ikke, at det, at vi ikke kunne få flertal for det, vil afholde virksomheder fra at lade sig certificere fremover, for efter min mening er noget af det vigtigste, virksomhederne kan gøre, at investere deres kræfter i et godt arbejdsmiljø.
Jeppe Kofod (S), 2003-11-26:
Selvfølgelig kan Ulandssekretariatet leve videre, men det kan bare ikke udføre de samme aktiviteter til gavn for fattige mennesker, for børnearbejdere og for menneskerettigheder i den tredje verden, som det kan i dag på grund af den aftale, det har med Danida - en aftale, som andre rammeorganisationer i øvrigt også har.
Jeg må forstå finansministerens svar på den måde, at
organisationer og virksomheder, som har mange penge bag sig, kan altså få lov til selv at betale, selv om de udøver et stykke arbejde i den tredje verden ud over deres almindelige aktiviteter.
Det må være det, der fremgår klart af det svar, der er givet i dag, og det vil sige, at alle Dansk Industris medlemsvirksomhederne, som jo også foretager det kæmpearbejde for at fremme erhvervslivet i den tredje verden, som er en vigtig forudsætning for fattigdomsbekæmpelse, fremover ikke skal have penge med fra staten.
De skal selv betale, for de har jo masser af penge selv.
Vi kan jo lave en opgørelse
over, hvor mange penge erhvervslivet har, så skal vi nok finde ud af, at de godt selv kan betale. Jeg synes altså, vi er ude på et skråplan, hvis det er argumentationen fra regeringens side i denne sammenhæng.
Karen J. Klint (S), 2003-11-26:
Tak for det.
Jeg har lyst til at sige: bedre sent end aldrig, for ifølge de oplysninger, jeg har fra dagbladet, har man faktisk søgt om aktindsigt for flere måneder siden.
Selvfølgelig er det bedre, at man nu forsøger at give den, men det bedste havde jo været, at man havde forsøgt at give den lidt tidligere i sagsforløbet.
Så mit spørgsmål er: Har ministeren nogen fornemmelse af, hvor lang tid der går, inden det bliver afklaret; i hvilket omfang, der kan gives aktindsigt?
Har man f.eks. givet de to forlag en svarfrist, eller er det meget åbent, om de i det hele taget skal melde tilbage?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-26:
Jeg forstår det sådan, at der simpelt hen er sket det, at man i ministeriet har begået den fejl, at man ikke har taget stilling til spørgsmålet om delaktindsigt, men bare afvist aktindsigt.
Nu siger ministeren, at det vil man så undersøge og få ordnet.
Hvis det er korrekt forstået, så er det jo det.
Man kan jo naturligvis begå en fejl, men i så fald bør det jo også beklages.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-26:
Jeg er simpelt hen ked af det.
Det er, som om vi fører to forskellige diskussioner.
Hr. Jacob Buksti fører diskussionen om de små blade, og den forsøger jeg at besvare gang på gang.
Hr. Keld Albrechtsen henholder sig til nogle oplysninger fra Dansk Fagpresse, og der har sandelig været mange oplysninger under den her debat.
Man har hørt, at det skulle koste helt op til 8 kr. for at få sendt blade ud, og vi har altså også hørt, at det skal koste ned til 4,50 kr., og jeg kom med det synspunkt, at det måske endda ville komme under 4 kr.
Det bringer mig tilbage til hr. Jacob Buksti igen, som koncentrerer sig om de mindre blade, og han spørger, om jeg kan pålægge Post Danmark dit og dat. Jeg kan ikke pålægge en virksomhed noget som helst.
Jeg har sagt til Post Danmark: Jamen det kan da godt være, at der er nogle problemer med de helt små blade.
Det er jeg sikker på at Post Danmark vil, for det er en meget servicepræget og meget veldrevet virksomhed.
Jeg har intet med Post Danmarks prisfastsættelse at gøre, og det ved
hr. Jacob Buksti jo også præcis alt om.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-26:
Undskyld, men det er jeg altså nødt til at sige.
For de oplysninger, som hr. Jacob Buksti og jeg har henvist til, er jo de oplysninger, som er tilgængelige, og som Dansk Fagpresse har bearbejdet på baggrund af det udspil, som Post Danmark har udarbejdet. Så er det bare, jeg siger, at hvis ministeren mener, at det er fuldstændig forkert opfattet, bliver vi jo nødt til at have en grundig behandling af det.
Det bliver vi så nødt til at stille spørgsmål om.
Så jeg håber, at ministeren kan give et tilsagn om, at vi meget hurtigt får det her behandlet, for det er jo bladenes fremtid og eksistens, det handler om, det er faktisk også postvæsenets eksistens.
Er ministeren klar over, at det her bringer selve dansk postvæsens fremtidige eksistens i fare?
Flemming Hansen (KF), 2003-11-26:
Det sidste er jeg bestemt ikke klar over.
Jeg har utrolig stor tillid til Post Danmark.
Med hensyn til besvarelse af spørgsmål er jeg næsten skuffet over, at hr. Keld Albrechtsen spørger mig, for jeg har da vist aldrig - jeg tror også, det ville være temmelig dumt af mig - nægtet at besvare et spørgsmål fra hr. Keld Albrechtsen.
Når jeg får et spørgsmål over, vil jeg selvfølgelig besvare det så hurtigt som overhovedet muligt, men også sige, at jo mere kompliceret spørgsmålet stilles, desto mere tid tager det også at regne det ud.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-26:
Jeg vil gerne sige tak for det tilsagn om en besvarelse.
Jeg opfattede det også som et tilsagn om en rimelig hurtig besvarelse, så vi kan starte diskussionen på grundlag af en etableret enighed om, hvad det rent faktisk er for tal.
Jeg er da glad for, at ministeren har tillid til Post Danmark, det har jeg da også haft indtil for nylig, og jeg vil da vælge indtil videre at opfatte Post Danmarks udspil som et udslag af desperation, men ret meget længere kan det da ikke fortsætte.
Det håber jeg at vi kan være enige om.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-26:
Jeg synes, at desperation er sådan et meget stort ord, men lad det nu passere.
Jeg nærer ingen bekymring for Post Danmarks fremtid på grund af den situation, vi diskuterer nu.
Post Danmark er jo på dette område ude i en helt fri konkurrence, og jeg er sikker på, at det er en virksomhed, som fuldt evner at klare sig på et frit marked, og der er jeg endda sikker på den befinder sig ganske godt. Hermed sluttede spørgsmålet. Bortfaldne spørgsmål
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-11-26:
Jeg kan kun gentage, hvad jeg allerede har sagt: Arbejdsmiljø vil fortsat have prioritet i den danske udviklingsbistand, og Ulandssekretariatet vil naturligvis kunne søge om støtte til konkrete projekter, og så bliver der taget stilling fra projekt til projekt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Line Barfod (EL), 2003-11-26:
»Kan statsministeren bekræfte, at han planlægger at udskrive et hurtigt valg for at undgå umiddelbart at blive stillet til regnskab for en række ubehagelige forringelser for befolkningen, som statsministeren planlægger i det kommende år, herunder underminering af demokratiet i forbindelse med en ny strukturreform?«
Margrete Auken (SF), 2003-11-26:
»Vil udenrigsministeren oplyse, hvad der er sket, siden han i maj 2003 til Jyllands-Posten sagde, at Fagbevægelsens U-landssekretariat udfører et fornuftigt arbejde med at kæmpe for menneskerettigheder i den tredje verden, idet han nu åbenbart har ændret holdning?«
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-11-26:
»Hvad agter regeringen at gøre i anledning af starthjælpens manglende effekt?«
Skriftlig begrundelse
En række undersøgelser har vist, at starthjælpen ikke bringer flygtninge i arbejde.
Måske tværtimod.
Da regeringens erklærede hensigt med starthjælpen var at få dens modtagere i arbejde, er det interessant at få belyst, hvilke konsekvenser regeringen vil drage af starthjælpens manglende virkning.
Helga Moos (V), 2003-11-26:
Lovforslag nr. L 83 har til formål at genoprette et tilskud til handicappedes deltagelse i folkeoplysende voksenundervisning.
Med det her lovforslag vil brugerbetalingen blive reduceret, og kommunernes tilskud vil blive øget fra syv niendedele til at udgøre otte niendedele af lønudgifterne til lærerbetalingen.
Det skønnes i forslaget, at den ekstra udgift for kommunerne vil beløbe sig til 15 mio. kr. årligt.
De 15 mio. kr. vil kommunerne blive kompenseret for gennem DUT-regulering.
De 15 mio. kr. er en del af den pulje på 60 mio. kr., der i forbindelse med finansloven er afsat til svage grupper.
Puljen skal udmøntes efter drøftelse mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Louise Frevert (DF), 2003-11-26:
Det skal ikke være nogen hemmelighed, at Dansk Folkeparti er meget glad for at være med i det her forslag.
Det er en aftale, der er blevet indgået mellem regeringen og Dansk Folkeparti i 2003, hvor man nu har genoprettet tilskuddet.
Desværre har det taget et stykke tid, før tingene er blevet sat på plads, men i dette tilfælde tror jeg, at man med velberåd hu roligt kan sige bedre sent end aldrig, og at sagen får en lykkelig udgang.
Det kan ikke siges tydeligt nok: Det er vi meget, meget glade for.
Jeg vil dog høre ministeren, om man under udvalgsarbejdet ikke finder det hensigtsmæssigt at se nærmere på folkeoplysningslovens § 44, stk. 2, hvor det drejer sig om de handicappedes deltagelse i folkeoplysende virksomhed, og om det giver tilstrækkelige muligheder for befordring, for tegnsprogstolkning af undervisningen, muligheder for at få produceret materiale til syns- og læsehandicappede, personlig støtte til hele eller dele af undervisningen og for at få ledsagelse til og fra undervisningen eller specialindrettede redskaber og transportgodtgørelse.
Vi mener, at en del af høringssvarene peger på nogle problemer, som vi bør se nærmere på under udvalgsarbejdet og få et klart overblik over de konsekvenser, som den del af lovforslaget indebærer.
Helle Sjelle (KF), 2003-11-26:
Folkeoplysningsaktiviteter er med til at forbedre mange menneskers tilværelse.
Den mulighed skal handicappede mennesker naturligvis også have.
Allerede da vi i 2002 ændrede reglerne for tilskud til folkeoplysning, påpegede jeg, at vi ikke ønskede, at besparelserne inden for folkeoplysningsområdet skulle ramme de handicappede.
Vi har aldrig ønsket at fratage de handicappede muligheden for at deltage i folkeoplysningsarrangementer.
Netop derfor er vi naturligvis meget tilfredse med, at dette lovforslag skal sikre en permanent genopretning af tilskuddet til handicappede, når de deltager i folkeoplysningsaktiviteter.
Dermed bliver maksimum for tilskud til undervisning af personer med handicap ændret fra syv niendedele tilbage til otte niendedele af lønudgifterne i forbindelse med denne undervisning.
Det synes vi er fornuftigt, og vi støtter derfor forslaget.
Aage Frandsen (SF), 2003-11-26:
Som det allerede er sagt, er det jo en genopretning i forhold til, hvad der var gældende lov
, før den nuværende regering med Venstre og De Konservative og forligspartiet Dansk Folkeparti fik denne lov forringet også på dette punkt. Man skal selvfølgelig altid glæde sig over, at der er mennesker, der kommer til fornuft, og derfor glæder vi os selvfølgelig.
Men det er jo lidt interessant at overvære diskussionen, altså at de tre partier, som fik den her forringelse igennem på det her punkt og på en række andre punkter, nu er så glade for at bringe situationen tilbage.
Det viser noget om, at man skal tænke sig grundigt om, inden man går med til forringelser, for jeg går ud fra, at de tre partier, som var med til at lave den lovgivning for knap 2 år siden, nemlig i begyndelsen af 2002, jo gik ind for den
, da de stemte for den. Jeg ved ikke, hvor helhjertet man gik ind for det.
Jeg synes, der i øjeblikket ligesom er nogle, der siger, at de var imod, at der skulle ske en forringelse.
Jamen det var det, der skete.
Så må der være nogle onde mennesker, der har tvunget dem til det, og jeg synes sådan set, det ville være rart at vide, hvem der er de onde, for der er nogle, der gerne vil sige, at de er gode. Derfor har jeg det sådan, at hvis det var mig, der havde lavet sådan en aftale, så måtte jeg stå ved den.
Det kan godt være, at jeg ikke elskede den, men man må stå ved en aftale og ikke sige, at det var de andres skyld alt sammen.
Eller også må man sige, at det var de andres skyld alt sammen, men at man åbenbart var så svag, at man ikke selv kunne gøre noget ved det. Men altså: Det er godt, at ministeren kommer med det her lovforslag.
Vi støtter det helhjertet.
Vi synes, det er en skam, at man nu har haft en periode, hvor der er nogle mennesker, der har måttet betale noget mere og dermed undlade at benytte sig af muligheden.
Vi kunne også ønske, at man kiggede andre ting igennem med henblik på at sikre, at der var flere, der kunne bruge folkeoplysningen.
Derfor støtter vi lovforslaget helhjertet, og jeg kan sige på Enhedslistens vegne, at de også støtter lovforslaget.
Marianne Jelved (RV), 2003-11-26:
Jeg er jo langt hen ad vejen enig med den tidligere ordfører, hr. Aage Frandsen, i de ironiske kommentarer, der er kommet til selve ændringen i tilskuddene til folkeoplysningen, som vi behandlede for 1½ år siden i Folketinget.
Det, der undrer Det Radikale Venstre i dette forslag, er, at man nu tager en gruppe ud endnu en gang, i det her tilfælde de handicappede, og siger, at de skal have en særlig tilskudsordning.
Handicappede er jo lige så lidt en ensartet gruppe i samfundet som alle andre grupperinger, som vi nu vil finde på at tage.
Vi plejer så tit at tale om de ældre.
De handicappede er lige så lidt ens, som de ældre er en ens gruppe. Derfor er spørgsmålet, om det er den rigtige måde at gøre tingene på, at pille en enkelt gruppe ud af befolkningen til folkeoplysningsaktiviteter og give dem et særskilt tilskud til deltagerbetalingen.
Det kan man gøre, og det vil vi da ikke afvise at gøre
når nu der er gaver her at dele ud.
De peger på, at der faktisk er andre steder i folkeoplysningsloven, hvor der er mere brug for nogle ekstra millioner.
Jeg læser faktisk det høringssvar sådan, at hvis man skulle vælge, ville man foretrække, at pengene blev givet til den pulje, der administreres efter § 44, stk. 2, i folkeoplysningsloven, og som går til de handicapkompenserende foranstaltninger, der gør, at det er muligt for handicappede i større udstrækning end i dag åbenbart at deltage i folkeoplysning.
Jeg nævner det her, fordi jeg synes, at det bør indgå i overvejelserne under udvalgsbehandlingen.
Vi så jo også gerne fra Det Radikale Venstres side, at man førte niveauet for tilskud til deltagerbetalingen tilbage til det, det var for et par år siden, og derfor har vi også stillet ændringsforslag i vores finanslovudspil for at bidrage til at løfte tilskudspuljen igen.
Men det er klart ikke noget, der har med det her lovforslag at gøre, jeg ville bare nævne det i den her sammenhæng og pege på, at der måske var en bedre og mere relevant mulighed, når nu pengene er knappe.
Men vi forholder os positivt og åbent til forslaget og ønsker en drøftelse af det her under udvalgsbehandlingen.
Bodil Kornbek (KD), 2003-11-26:
Sidste år vedtog regeringen sammen med Dansk Folkeparti et lovforslag, som jo var med til at øge brugerbetalingen for deltagelse i aftenskoleundervisning.
Det var slet ikke noget, vi kunne støtte i Kristendemokraterne. Vi ville ikke være med til at forringe borgernes mulighed for at deltage i undervisning generelt, så vi tog klart afstand fra forslaget dengang.
Det er selvfølgelig positivt nu, at man kan lære af sine fejltagelser.
Det er jo aldrig dårligt at have en vis portion selverkendelse, og derfor synes vi også, at det forslag, der ligger nu, er et rigtigt skridt og en udvikling i den rigtige retning.
Forslaget indeholder jo netop en permanent genopretning
af tilskuddet til handicappedes deltagelse i den folkeoplysende voksenundervisning
Det er positivt og fint.
Men vi havde hos Kristendemokraterne gerne set, at man selvfølgelig generelt havde lavet en permanent genopretning
af tilskuddet for alle grupper og for alle brugere af den folkeoplysende voksenundervisning.
Jeg kan jo prøve at være optimistisk og håbe på, at dette kun er en begyndelse, og så glæder jeg mig til at se fortsættelsen.
Men vi kan støtte det her forslag.
Ulla Tørnæs (V), 2003-11-26:
Jeg vil gerne takke et enigt Folketing for opbakningen til dette lovforslag, og jeg vil også gerne give min tilslutning til naturligvis at bidrage til opklaringen eller afklaringen, hvis der er nogle forskellige spørgsmål undervejs i udvalgsarbejdet, som jeg i øvrigt håber på bliver smidigt, så dette forslag kan vedtages.
For jeg tror, som fru Louise Frevert nævnte, at det i det her tilfælde er helt på sin plads at sige bedre sent end aldrig, for det her er faktisk et forslag, som vi har arbejdet på et års tid.
Men tak for tilslutningen.
Jacob Buksti (S), 2003-11-26:
Jeg synes, ministeren har et problem, når det drejer sig om, hvordan man får etableret et konkurrencemarked, når de priser, Post Danmark melder ud, i sagens natur må ligge sådan, at man sænker dem der, hvor man kan se konkurrencen, altså på de store oplag, og gør det på en måde, så der ikke er nogen mulighed for, at der etableres konkurrence.
Det er jo det, der er meldt ud fra både Forbrugerkontakt og Bladkompagniet, og mig bekendt er det også sådan, at der i givet fald kan komme en sag ved konkurrencemyndighederne.
Derfor spørgsmålet: Kan ministeren virkelig gå ind og pålægge Post Danmark, at man kan lave særlige favorable ordninger for små blade på under 3.000, eller hvad?
Hvordan hænger det her sammen med, at den udgift, Post Danmark har haft hidtil ved portoordninger, er 388 mio. kr., og nu melder man ud med en ordning, som giver 369 mio. kr.?
Er det, fordi det handler om, at Post Danmark skal bevare sin værdi, når man skal sælge 25 pct. af aktierne, og det salg skal betales af de små foreninger?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-26:
Det er jo meget vanskeligt at drøfte det her med ministeren, når ministeren ikke vil vedstå de tal, som Post Danmark har sendt til ministeren.
Men kan ministeren bekræfte, at de små blade - det er under forudsætning af, at man fortsatte med at benytte postvæsenet i samme omfang som tidligere - ville få en ekstraudgift på ca. 148 mio. kr., altså hvis de skulle opretholde samme udgivelsestakt og -omfang, og at ekstraudgiften for de større blade ville blive på omkring 200 mio. kr.?
Hvis Dansk Fagpresse har uret i de tal, vil jeg bede ministeren sige det, for så må vi have regnet det efter.
Men jeg vil godt bede ministeren oplyse, hvad grundlag han har for at påstå at disse oplysninger ikke skulle være korrekte.
Flemming Hansen (KF), 2003-11-26:
Jeg konstaterer med glæde, at hr. Jacob Buksti i hvert fald har opfattet Post Danmarks udmeldelser om de 4,50 kr.
Det kan være, det bliver 4,30 kr., det kan være, det bliver 4,50, men det er på det lag, det vil ligge.
Det har Post Danmark meddelt.
Det har hr. Keld Albrechtsen åbenbart ikke forstået, men det har hr. Jacob Buksti opfattet.
Derfor koncentrerer debatten sig nu om, hvordan det er
med de små blade
Og der vil jeg gerne gentage, hvis jeg ikke har udtrykt mig klart nok, at der kan godt være et særligt forhold omkring de små blade, og jeg har, som jeg har sagt, anført over for Post Danmark, at det måske er noget, som de skal gøre sig overvejelser om. Men jeg synes også, at man skal forvente, at de små blade måske vil ændre adfærd.
De kan måske overveje at omlægge til en anden vægt, en anden størrelse, ændre udgivelseshyppigheden osv.
Det er jo den situation, der opstår, når en ny markedssituation opstår.
Hr. Keld Albrechtsen spørger så om konkurrencen.
Jeg tror, der vil komme en kæmpekonkurrence på dette marked.
Jeg tror også, at prisen vil komme længere ned, end den er i dag.
Jeg er ikke spor overrasket, hvis den kommer ned under de 4 kr., for det er jo således, at hvis det er et marked, der er interessant nok, skal folk nok komme ind på det.
Jeg er lige så spændt på at se, hvordan det vil gå, for jeg er lige så markedsorienteret, som hr. Keld Albrechtsen ikke er.
Tove Fergo (V), 2003-11-26:
Jeg kan henholde mig til det, jeg svarede tidligere.
Når det svar foreligger, tager vi stilling til det videre forløb i forbindelse med aktindsigten.
Men grundholdningen er, som tidligere sagt, at der selvfølgelig skal være så stor åbenhed i den offentlige forvaltning som overhovedet muligt, og det vil jeg sikre at vi lever op til i denne sag.
Karen J. Klint (S), 2003-11-26:
Kan vi få ministeren til at konkretisere lidt nærmere, hvad hurtigst muligt er?
Er der en eller anden skabelon, der kan illustrere det?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-11-26:
Jeg bliver nødt til at sige det, som det er, at ministeren altså har misforstået reglerne om aktindsigt.
Det er ikke sådan, at man kan afvise aktindsigt eller delaktindsigt med henvisning til, at man vil forhandle med bestemte, private parter og så efterfølgende se, om de vil acceptere aktindsigten. Det er ministeriets ansvar at sørge for, at der er så vidtgående aktindsigt som muligt så hurtigt som muligt, herunder hvis der ikke kan gives fuld aktindsigt, så så hurtigt som muligt delaktindsigt.
Det kan ikke afvente, at ministeren forhandler med private parter om afgørelsen i sådan en sag.
Der er i det hele taget ikke noget forlag, der skal bestemme, om der er aktindsigt, det er ministeren, der træffer den afgørelse under ansvar over for Folketinget.
Jeg synes, der er noget i ministerens svar, der tyder på, at ministeren slet ikke er vant til at behandle den her slags sager og derfor måske er kommet til at behandle den her sag forkert.
Det gives der tilgivelse for, men kun hvis man erkender det.
Tove Fergo (V), 2003-11-26:
Jeg mener, jeg har gjort rede for mine holdninger til aktindsigt, og jeg har også oplyst, hvilke tiltag der bliver gjort vedrørende aktindsigt i denne sag.
Så jeg mener, vi gør det, der ifølge offentlighedsloven er nødvendigt i denne sag.
Hermed sluttede spørgsmålet.