runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Det er jo ikke nogen ny foreteelse, at jeg ikke er i stand til at gøre hr. Keld Albrechtsen tilfreds.
Det er faktisk reglen, at jeg ikke kan gøre hr. Keld Albrechtsen tilfreds, og det er jeg til gengæld meget tilfreds med, for jeg ville blive urolig, hvis hr. Keld Albrechtsen roste de svar, jeg gav.
Alt er, som det skal være, når hr. Keld Albrechtsen er kritisk over for de svar, jeg giver.
Det er jo ikke enestående, at regeringen hjælper et lokalområde med nogle trafikprojekter.
Det er faktisk ikke mange dage siden, at regeringen offentliggjorde et meget visionært oplæg til, hvordan der i et samspil mellem staten og de involverede kommuner kan skabes løsninger på trafikproblemerne i hovedstadsområdet, så det er ikke usædvanligt.
Jeg synes tværtimod, det er en god ting, at staten kan være med til at løfte lokale projekter, når de har en lidt større trafikpolitisk betydning.
Her er der altså tale om, at Århus Byråd har truffet en vigtig beslutning, som viser et lokalt engagement, og at det er vores opfattelse, at udviklingsmulighederne for Århus Havn skal sikres.
I øvrigt er der ikke nogen modsætning mellem jernbanetrafik og lastbiltrafik, for der ligger jo også i projektet, at staten går aktivt med, når det gælder jernbaneforbindelsen til Århus Havn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-10:
Det er klart, at der selvfølgelig i den her situation, nøjagtig som i forbindelse med alle andre politiske aftaler, der indgås, er forskel på, om man påtager sig det medansvar at være en del af en politisk aftale, eller om man vælger at stå udenfor.
Det gør sig også gældende, for så vidt angår implementeringen af kommunalreformen.
Nøjagtig som jeg svarede fru Pernille Blach Hansen tidligere, bliver der også en opfølgning, en rent lovgivningsmæssig opfølgning, på styringsanalysen, og der vil der selvfølgelig også blive mulighed for at tage del i lovgivningsarbejdet, nøjagtig som der jo vil blive mulighed for det i forbindelse med taxameterfastsættelsen, når vi når dertil, altså fra den 1. januar 2007.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Jeg kan fuldstændig bekræfte hr. Peter Skaarups fremstilling, for i den trafikaftale, som jeg henviste til, er det faktisk forudset, at staten kan gå med i lokale trafikprojekter, som dog må have større regional eller national betydning.
Jeg kan også bekræfte det, hr. Peter Skaarup siger om den finanslovaftale, som netop er indgået, for her er der netop afsat de yderligere midler, der skal til, for at staten kan betale hele jernbaneforbindelsen til Århus Havn.
Peter Skaarup (DF), 2004-11-10:
Jeg må indrømme, at jeg slet ikke kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen sætter spørgsmålstegn ved denne beslutning, for jeg synes, vi alle sammen må have en interesse i, at landets næststørste by på denne måde får gode forbindelser til sin havn.
Vi ved, at havnen er fantastisk aktiv og på alle mulige måder bidrager til både det jyske område og hele landet ved at skabe arbejdspladser og skaffe indtægter til landet, så jeg forstår ikke, at hr. Keld Albrechtsen har den meget kritiske holdning til projektet.
Men jeg vil godt i forlængelse af statsministerens besvarelse spørge statsministeren, om det ikke er korrekt, at ud over de projekter i trafikaftalen mellem Det Radikale Venstre, Kristendemokraterne, Dansk Folkeparti og regeringen, som statsministeren nævnte, kan det bestemt ikke udelukkes, at man i forbindelse med fremtidige bevillinger og diskussioner om sagen kan give penge fra staten til den havnetunnel, der er tale om.
Den er faktisk meget positivt omtalt i aftalen, og at man senere skal vende tilbage til den, er også en kendsgerning, og i forbindelse med finanslovforhandlingerne i dag er det faktisk også lykkedes at få nogle ting på plads efter indstilling fra regeringen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Nu ved vi alle sammen, at hr. Keld Albrechtsen er imod det trafikprojekt, og det er jo en ærlig sag.
Det er jo ikke nyt, at regeringen har været i kontakt med Århus Kommune om denne sag; det har vi faktisk været gennem flere år.
Trafikministeren har løbende haft en konstruktiv dialog med Århus Kommune om kommunens planer for havnen, Trafikministeriet har deltaget i undersøgelserne af mulighederne for at gennemføre det, der hedder et OPP-projekt – altså et offentlig-privat partnerskabsprojekt – og som led i den trafikaftale, som regeringen indgik i november sidste år med Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristendemokraterne, blev der afsat 65 mio. kr. til forbedring af jernbaneforbindelsen.
Vi har altså været i berøring med projektet gennem længere tid, og når vi kommer med vores tilsagn nu, er det som sagt, fordi et bredt flertal i Århus Byråd i august indgik en aftale om på lokalt plan at finde meget betydelige midler til projektet og igangsætte en VVM-undersøgelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-10:
Jeg ved også godt, at der blev lavet en ny udformning af havnetunnelpolitikken i Århus Byråd, men hvori bestod det nye i forholdet til staten?
Der var jo ikke noget nyt i, at Århus Kommune mente, at staten skulle bidrage, for det mente kommunen både før og efter den aftale, der blev indgået i byrådet.
Næ, det eneste nye i sagen er, at regeringen i mellemtiden har ændret holdning, og så er det, jeg stiller spørgsmålet: Hvorfor har man ændret holdning på et uændret grundlag?
Det synes jeg ikke statsministeren kom med nogen forklaring på.
Det er også derfor, jeg ikke kan lade være med at kredse om det skriftlige spørgsmål, om det ganske enkelt skyldes, at statsministeren ønsker at bruge 0,25 mia. kr. på at sikre borgmester Louise Gades genvalg som borgmester i Århus.
Det er sådan set den eneste konklusion, man kan nå til, når statsministeren ikke er i stand til at give en egentlig forklaring på kursskiftet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Det har overhovedet ikke noget med den sag at gøre.
Når regeringen har truffet beslutningen nu, skyldes det, at et bredt flertal i Århus Byråd i august måned indgik en principaftale om havneprojektet.
Byrådet besluttede i august sammen med Århus Havn at finde ca. 650 mio. kr. til projektet, og byrådet besluttede samtidig at igangsætte en VVM-undersøgelse af projektet.
Med denne aftale har Århus Kommune påtaget sig det overordnede ansvar for projektet og igangsat en afklaring af, hvordan projektet rent konkret kan udformes mest hensigtsmæssigt, og det er den aftale, som har skabt et vigtigt grundlag for regeringens tilsagn om at bidrage med 250 mio. kr. til dette projekt – et projekt, som er til gavn for Århus Havn og for Århus by, men så sandelig også er til gavn for de mange mennesker og virksomheder landet over, som er afhængige af en god og effektiv trafikbetjening af havnen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-10:
Jeg må indrømme, at jeg synes ikke, statsministeren kom særlig tæt på at besvare mit spørgsmål.
Jeg vil godt bede statsministeren bekræfte, at han – måske endda flere gange og i hvert fald én gang – har været i Århus og deltaget i møde med borgmester Louise Gade og har sagt her, at det ikke kan lade sig gøre, for det er ikke en statslig opgave, eller i hvert fald har afvist at yde støtte.
Jeg vil også gerne have bekræftet, at så sent som da man fremkom med udspillet om en ny strukturreform, fastslog trafikministeren, at strukturreformen ikke ville give staten ansvar for den pågældende vejstrækning, da den er et rent kommunalt anliggende.
Hvordan kan det være, at der nu pludselig er opstået nye begrundelser?
Havnens størrelse og sådan noget har jo været velkendt hele tiden, det var også velkendt, da statsministeren var i Århus og afslog at give penge, så hvad nyt er der sket, andet end at statsministeren synes, det er et problem, hvis borgmesteren i Århus ikke bliver genvalgt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Jeg kan sige til hr. Albrechtsen, at der er tale om en helt rigtig disposition, og at den sker på et sagligt grundlag.
Det er rigtigt, at vi har givet Århus Kommune tilsagn om 250 mio. kr. til en ny forbindelse ved Århus Havn.
Det er sådan, at Århus Havn faktisk er Danmarks største containerhavn.
65 pct. af containertrafikken til og fra Danmark går via Århus Havn, der er udsigt til betydelige stigninger i containertrafikken i de kommende år, og derfor er det vigtigt med en velfungerende forbindelse for den tunge trafik mellem motorvejsnettet og havnen og i øvrigt også med en jernbaneforbindelse med en tilstrækkelig kapacitet.
Det er et stort projekt, som ikke kun har betydning for Århus og omegn, men er af national betydning, og det er baggrunden for, at regeringen har givet et tilsagn til kommunen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-11-10:
Jeg har stillet spørgsmålet, fordi det for mig var meget overraskende, da vi pludselig fik meddelelse om, at regeringen nu vil være indstillet på at give en særbevilling på 250 mio. kr. til etablering af en havnetunnel i Århus.
Jeg synes, det er et besynderligt trafikpolitisk signal at ville satse på lastbiltrafik i en situation, hvor jeg mener, statsministeren på europæiske topmøder har været med til at vedtage pompøse erklæringer om styrkelse af bestræbelserne på at få godstransporten over på tog osv.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at få en forklaring på, hvordan det kan være, at regeringen nu finder det betimeligt at bruge 250 mio. kr. på en trafikpolitisk helt forkert disposition.
»Kan statsministeren oplyse, om der er andre årsager til særbevillingen på ¼ mia. kr. til en havnetunnel i Århus end ønsket om at sikre borgmester Louise Gades genvalg?«
Skriftlig begrundelse
Af Jyllands-Posten for 21. oktober 2004 fremgår det, at hemmelige forhandlinger mellem statministeren og Louise Gade har ført til et løfte fra statsministeren om, at staten vil støtte projektet om en havnetunnel med en særbevilling på 250 mio. kr.
Det er vigtigt at få frem i lyset, hvilke saglige forhold der taler for statsministerens bevilling ud over at yde en håndsrækning til en partifælle i Århus.
Torben Hansen (S), 2004-11-10:
Nu har vi jo hørt den første del af spørgsmålet, som handler om dyrevelfærd.
Altså: Hvilke generelle initiativer agter regeringen at tage for at sikre, at svineproduktionen i fremtiden bliver bæredygtig?
Den del af spørgsmålet synes jeg egentlig at vi mangler et svar på.
Søren Krarup (DF), 2004-11-10:
Det er i og for sig en opfølgning, for jeg forstår udmærket, at man kan mene, at der er tale om fejlskøn.
Er der tale om, at man virkelig har efterforsket sagerne som mulige kriminalsager, sådan at man er kommet til bunds i dem?
F.eks. forekommer det at sætte Rigsrevisionen ind i den sammenhæng mig temmelig misvisende.
Jeg spørger: Er der virkelig taget fat på sagerne med den alvor, som ministeriet selv lægger op til ved at sammenligne hele området med narkokriminalitet?
Det er altså egentlig det, jeg vil slutte med at spørge ministeren om.
Vil ministeren forsikre mig om, at der ikke er nogen form for kriminalitet, som kan ligge uudforsket tilbage i sagerne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Med hensyn til dette andet spørgsmål, som hr. Torben Hansen her rejser, altså et spørgsmål om prognosen for svineproduktionen, kan jeg oplyse, at miljøministeren i nær fremtid vil drøfte denne prognose med repræsentanter for landbrugserhvervet.
Jeg vil godt understrege, at regeringen kun vil tillade en udvidelse af svineproduktionen, der kan håndteres inden for rammerne af de ambitiøse krav, vi har opstillet for miljøet.
Som jeg svarede før, vil miljøministeren nu overveje disse spørgsmål nærmere og først og fremmest drøfte indholdet i denne prognose for den fremtidige svineproduktion, for der er en hel del spørgsmål, der skal afklares.
Som jeg sagde, er det klart, at regeringen kun vil tillade en udvidelse af svineproduktionen, der kan håndteres inden for rammerne af de miljøkrav, som samfundet naturligt må stille.
Hvilke initiativer det så konkret måtte give anledning til, kan jeg ikke gå ind i på nuværende tidspunkt.
Vi må afvente, at miljøministeren nu undersøger disse tal, og er det nødvendigt med initiativer, så kommer regeringen selvfølgelig med initiativer.
Jeg bliver spurgt, om jeg er enig i, at en udvikling med flere ældre giver behov for øgede udgifter i ældreplejen.
Men nu er det jo somme tider sådan, at alt andet ikke er lige, for behovet for ældreudgifter afhænger jo af flere forhold.
Det afhænger bl.a. af, hvor gamle de flere ældre nu er, hvordan de ældres helbredstilstand er, og det afhænger også af udviklingen i omkostningerne ved at levere ældreplejen.
Regnestykket er derfor ikke mekanisk.
Det regnestykke er noget mere kompliceret.
Jeg er ikke teknisk ekspert på det her.
Jeg må jo stole på de oplysninger, jeg får, om, at det altså ikke kan være i funktion før i 2007.
Jeg tror, jeg kan sige til fru Jette Bergenholz Bautrup, at det ikke er penge, der først og fremmest er problemet her, det er spørgsmålet om teknikken, og hvordan og hvornår den kan være på plads på en betryggende måde.
Det er jo rigtigt, som fru Jette Bergenholz Bautrup siger, at gode viljer er da den første forudsætning for at løse opgaver, og den gode vilje har vi.
Men må jeg så sige til fru Jette Bergenholz Bautrup, uden at det må lyde alt for polemisk, at siden den sag nu ligger fru Jette Bergenholz Bautrup så meget på sinde, så undrer det mig lidt, at det parti, som fru Jette Bergenholz Bautrup er medlem af, og som har haft regeringsansvaret fra 1993 og til 2001, så ikke har gjort noget ved det noget tidligere.
Det siger jeg bare i forbifarten, idet jeg så konstaterer, at nu bliver der altså gjort noget ved det, men hekse og trylle kan vi jo altså ikke; vi gør det så hurtigt, vi kan.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-11-10:
Jeg er da også glad for, at vi er enige om målet, det havde jeg også håbet på, men jeg vil alligevel sige, at hvis det drejer sig økonomien, så er det sådan, at jeg som Socialdemokrat i hvert fald sætter mennesker højere end systemer.
Det er jo en prioritering.
Vil man prioritere det her, så man er sikker på, at skulle der indtræffe en katastrofe, f.eks. i hovedstadsområdet, jamen så har vi prioriteret, så økonomien er der?
Så er der det rent tekniske, og der ved statsministeren jo godt, at er det noget, man brænder meget for, er det noget, man vil have på plads, så kan man inden for en kortere tid end de 2 år – nu skriver vi snart 2005 – få sådan et kommunikationssystem til at virke.
Jeg siger det, fordi jeg er bekymret for, at der skal ske en ulykke, som kunne være så stor, som vi har set det i mange andre lande, men der kunne også ske noget, der kunne være sådan lidt tragisk, som vi ser det i Kolding for tiden.
Dér var det en politibetjent, der tog over og tog ejerskabet, men det kunne lige så godt have været om natten, så det hele havde været kaos, hvis ikke man kunne tale sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Jeg tror, fru Jette Bergenholz Bautrup og jeg er fuldstændig enige om, at det her problem skal vi have løst.
Men jeg tror også, vi må være enige om, at det jo altså både teknisk og økonomisk er en ganske, ganske betydelig opgave – ikke mindst teknisk er det en meget betydelig opgave.
Og det er jo altså grunden til, at uanset alle gode viljer så vurderer eksperterne, at det ikke kan komme i funktion før i 2007.
Jeg så da gerne, at det kunne ske hurtigere, men vi kan jo ikke hekse, vi kan ikke trylle; der er jo visse tekniske forudsætninger, der skal være opfyldt.
Derfor gælder det altså om, at vi nu på kort sigt anvender de eksisterende muligheder for at kommunikere bedst muligt og så udnytter de nye muligheder, som disse kommunikationsmoduler tilbyder – for målet er vi jo fuldstændig enige om.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-11-10:
Det er da fuldstændig rigtigt, og jeg synes også, det er dejligt at høre, at statsministeren er så positiv.
Det, der bare bekymrer mig, er tiden.
Der er jo netop lavet et beredskabsforlig i 2002, hvor også Socialdemokraterne var med, men fra 2002 og til i dag er der ikke engang implementeret noget som helst af det, der hedder TetraNet endnu, så beredskaberne kan kommunikere sammen.
Når jeg giver eksemplet, så er det bl.a., fordi brandfolk og politifolk ikke kunne tale sammen, da man havde en øvelse på Øresundsforbindelsen nede i tunnelen, og det vil sige, at der var en politibil, der kørte ind i en røgfyldt tunnel, og det var, fordi man ikke kunne kommunikere.
Det kan ikke være rigtigt.
Som statsministeren fuldstændig rigtigt siger, er der fem enheder, men hvis man f.eks. skal have et fælles kommunikationssystem, så skal man vente på, at det kommer fra Næstved til København, og så kan der altså være sket ganske forfærdelige ting, hvis det er en katastrofe.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Jeg har forhørt mig i Forsvarsministeriet, Indenrigs- og Sundhedsministeriet samt Justitsministeriet med henblik på at besvare det spørgsmål her.
Jeg kan sige, at regeringen er enig i, at sikker kommunikation mellem de involverede aktører inden for beredskabet er vigtig, og der er derfor gjort meget for at forbedre kommunikationsmulighederne på tværs af beredskabet.
For det første har Beredskabsstyrelsen som led i initiativerne til styrkelse af beredskabet efter terrorangrebene i USA den 11. september 2001 anskaffet et ledelses- og kommunikationsmodul samt særlige mobile kommunikationsenheder, som er placeret henholdsvis centralt og på de fem regionale statslige beredskabscentre.
Der kan dog ifølge forliget være behov for at styrke kommunikationen ved store katastrofesituationer.
Regeringen har derfor besluttet at udarbejde et oplæg til et nyt landsdækkende radiokommunikationssystem for det samlede beredskab.
Men det er rigtigt, at det først kan komme i funktion fra 2007, og indtil 2007 gælder det derfor om at anvende de eksisterende muligheder for at kommunikere og udnytte de muligheder, som kommunikationsmodulerne tilbyder.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-11-10:
Jeg spørger på baggrund af et svar, jeg har fået fra statsministeren.
Jeg har stillet et spørgsmål til statsministeren, hvori jeg beder om at få en redegørelse for, at der bliver en fælles kommunikation, sådan at både politi, brandvæsen, lægeambulancer og andre i tilfælde af, at der skulle ske en katastrofe, kan tale sammen.
Jeg har så fået et svar, og jeg er selvfølgelig tilfreds med, at jeg har fået svar, men statsministeren skriver i sit svar, at man tidligst i 2007 kan lave et radiokommunikationssystem, som kan være landsdækkende.
Så er mit spørgsmål til statsministeren, om ikke statsministeren er bekymret for, at der f.eks., hvis vi tager København, skulle ske en katastrofe på Øresundsforbindelsen eller i metroen.
Vi ved jo alle sammen, at der er sat antenner op, men det er ikke antenner, som kan bruges, og som minimum burde man i hvert fald kunne bruge det kommunikationssystem, man har inden for de forskellige enheder.
Vil statsministeren på baggrund af statsministerens svar på spørgsmål nr. S 184 oplyse, hvilke initiativer han vil tage for at sikre, at de forskellige beredskabsenheder kan kommunikere effektivt og hensigtsmæssigt ved katastrofer, indtil et nyt radiosystem kan implementeres?«
Skriftlig begrundelse
I tilfælde af et terrorangreb eller større katastrofer kan omfanget forværres betydeligt, hvis kommunikationen svigter.
Dette er illustreret tydeligt under øvelser, og med katastrofen i Kolding er spørgsmålet blevet yderligere relevant.
I svar på spørgsmål nr. S 184 oplyser statsministeren, at et nyt radiosystem tidligst kan implementeres i 2007, hvorfor der i årene frem til implementeringen ligger en helt uhensigtsmæssig fare.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Først vil jeg gerne sige, at finansministeren i slutningen af denne måned vil udsende en omfattende vejledning om kommunalreformen, som vil skabe et sæt retningslinjer, der besvarer en hel del af de spørgsmål, tror jeg, som hr. Klaus Hækkerup her rejser.
Og lad mig så tilføje, at formændene for LO, FTF og AC i et brev til mig fra den 6. oktober skrev: »Det er positivt, at regeringen har slået fast, at ingen mister deres job som følge af strukturreformen, og at lov om virksomhedsoverdragelse gælder ved de mange flytninger, der skal gennemføres i den kommende tid.«
Det var det, de skrev.
De tre formænd for hovedorganisationerne har altså kvitteret for, at regeringen anvender reglerne i virksomhedsoverdragelsesloven.
Altså helt ærligt, jeg vil sige det ligeud: Jeg tror slet ikke, at hr. Klaus Hækkerups ærinde er spørgsmålet om tryghed for medarbejderne.
Tværtimod er hr. Klaus Hækkerups ærinde at sprede et falsk indtryk af usikkerhed og utryghed, et indtryk, der ikke har nogen som helst form for hold i virkeligheden.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-10:
Jeg har under ingen omstændigheder bedt statsministeren om at tage stilling til en konkret sagsbehandling i en konkret fusioneret kommune.
Jeg har bare nævnt et eksempel på, hvordan det her kan komme til at udvikle sig.
Men når statsministeren ikke vil forholde sig til et eller andet tænkt eksempel, hvordan søren skal folk, medarbejdere, som i dag er i den og tilsvarende situationer, så overhovedet kunne have nogen som helst fornemmelse af, hvad der ligger i regeringens ansættelsesgaranti?
Statsministeren nævner så Bornholm.
De medarbejdere, der i givet fald blev overflødige, kunne jo finde job i resten af landet.
Nu taler vi om en reform, der omfatter hele landet, og som berører tusindvis af medarbejdere.
Hvor søren skal de gå hen og finde job?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
Jeg vil ikke stå her i Folketingssalen og tage konkret stilling til behandlingen af enkeltsager i sammenlagte kommuner.
Det ved hr. Klaus Hækkerup jo også så ganske udmærket.
Vi har jo et fortilfælde, faktisk en model, som har været anvendt tidligere, nemlig den fremgangsmåde, som et enigt Folketing inklusive Socialdemokraterne i 2002 vedtog at anvende ved etableringen af Bornholms Regionskommune.
Mener hr. Klaus Hækkerup ikke, at det var en model, der gav medarbejderne tryghed?
Det var i hvert fald en model, som Socialdemokraterne støttede.
I 2002 blev det fastlagt i loven, at medarbejderne på Bornholm skulle omfattes af virksomhedsoverdragelseslovens regler på samme måde, som regeringen nu foreslår.
Og en række af de andre spørgsmål, som hr. Klaus Hækkerup rejste, er jo omfattet af det arbejdsretlige system.
Klaus Hækkerup (S), 2004-11-10:
Det er meget godt, at statsministeren siger, at det her vil følge det arbejdsretlige system, og hvis man nu vedtager nye 3-årige overenskomster, hvad ingen jo ved om man kommer til at gøre, men det er et andet spørgsmål, der ikke er rejst her i dag, vil det gælde til 2008.
Men jeg kan omformulere mit spørgsmål: Man lægger fire kommuner sammen.
De fire kommuner har hver især en kommunaldirektør, men man har vel ikke brug for fire kommunaldirektører i en ny sammenlagt kommune.
Vil den modtagende part, altså den nye kommune, der opstår, så være forpligtet til at give de tre og måske endda fire overflødiggjorte kommunaldirektører et arbejdstilbud af et passende indhold?
Eller er regeringens holdning, at det arbejdstilbud, som den nye kommune giver de pågældende fire kommunaldirektører, må de acceptere, eller også må de forlade butikken?
Altså at man i virkeligheden indirekte tvinger dem til at sige op, fordi tilbuddet er et utilfredsstillende arbejdstilbud.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-11-10:
De supplerende spørgsmål, som hr. Klaus Hækkerup stiller her, er jo regulerede og bliver løst inden for det arbejdsretlige system.
Det er deri, trygheden ligger for medarbejderne.
Hvis overenskomstparterne til næste forår aftaler en 3-årig overenskomstperiode, som det jo har været tilfældet ved de to seneste overenskomstsfornyelser, så vil virksomhedsoverdragelseslovens regler om uændrede ansættelsesvilkår komme til at gælde frem til 31. marts 2008, og det er jo en ganske lang periode.
Ændringer i de overenskomstmæssige forhold herefter må selvfølgelig være fuldstændig i overensstemmelse med det, der jo er indholdet i det, vi kalder den danske model på arbejdsmarkedet.
Ændringer i overenskomstmæssige forhold må så aftales mellem overenskomstparterne.
Jeg vil godt understrege endnu en gang, at regeringen ikke har noget ønske om, at de overenskomstansattes løn- og ansættelsesvilkår bliver forringet som følge af kommunalreformen.