runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg er da glad for, at vi er enige om, at det ikke er godt, at en lærer går igennem et helt arbejdsliv uden efteruddannelse, men jeg har bare lige hørt ministeren afvise lige præcis det forslag med den begrundelse, at det er for centralistisk.
Men skal jeg forstå det, jeg hører ministeren sige, sådan, at ministeren i nær fremtid vil indkalde til en forhandling om, hvor vi skal finde pengene til at finansiere obligatorisk efteruddannelse af lærerne, så vi kan sikre fagligheden i folkeskolen, så vi kan sikre, at lærerne ikke kommer til at gå på det, vi er enige om ikke er hensigtsmæssigt, og så vi kan sikre, at alle elever møder lærere, som er fagligt godt klædt på, og som kan give eleverne en fagligt god undervisning?
Er det det, vi så kan forvente fra ministeren i nær fremtid?
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Jeg bestrider ikke, at også regeringens og det brede flertals folkeskoleforslag har centralistiske præg.
Vi kræver f.eks. flere dansktimer og flere historietimer, det er rigtigt.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2006-04-26:
Jeg har på ingen måde hørt ministeren udtale det i dag.
Lotte Bundsgaard (S), 2006-04-26:
»Er ministeren enig med statsministeren i, at problemerne på danske asylcentre alene skyldes, at afviste asylansøgere ikke ønsker at rejse til deres hjemland, og at det derfor ikke er nødvendigt at gøre noget for at forbedre forholdene for de pågældende mennesker, herunder ikke mindst børnene, der opholder sig i længere tid på de danske asylcentre?«
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Bare lige for at præcisere grunden til, at jeg siger, at det her ikke nødvendigvis handler om at tilføre flere økonomiske ressourcer: Jeg er godt klar over, at der ligger masser af penge i det her forslag.
Det har vi intet problem med i Enhedslisten.
Det har vi finansieret i vores finanslovforslag, som vi fremlagde sidste år.
Men det, som jeg synes er problemet, er jo, at man, når vi står i en situation, hvor kommunerne bliver ved med at komme med de her klager, så bare stiller sig op fra De Konservatives side, som er et regeringsparti, og siger, at det må de selv klare.
Det, de problematiserer, er jo lige præcis, at nogle af de nedskæringer, som regeringen pålægger kommunerne, er med til at forringe ydelsesniveauet på de danske folkeskoler, og det er derfor, vi er nødt til at fremsætte et rettighedsforslag til eleverne.
Det er for at sikre, at eleverne ikke bliver fanget som en lille lus mellem to negle i det spil, der kører mellem regeringen og kommunerne, for det er lige præcis det, der sker.
Man slås om, hvem der skal betale, og virkeligheden er, at dem, det går ud over, er de danske elever.
Det er det, vi mener er uacceptabelt i Enhedslisten.
Det er derfor, vi fremsætter det her forslag, som jo også har bred opbakning i de danske skoleelevers organisation.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-04-26:
Vi giver ikke humanitær opholdstilladelse på grund af en vurdering af, at de aldrig nogen sinde vil kunne rejse hjem mere.
Den humanitære opholdstilladelse er en midlertidig opholdstilladelse, hvor vi vil give dem særlige forhold, også for at de kan få en behandling og faktisk i håb om, at de bliver så raske, at de kan komme hjem igen.
Fru Karen Hækkerup er meget begejstret for at bruge ordet pisk.
Det vil jeg ikke, men jeg vil gerne kalde det konsekvens.
Det har en konsekvens, når man ignorerer en afgørelse fra de danske myndigheder om, at man ikke kan få opholdstilladelse i Danmark, at man har fået afslag på asyl.
Ja, det har konsekvens.
Hvis det ikke havde konsekvens, så kunne vi jo lige så godt aflyse hele asylbehandlingssystemet, og hvis det er det, Socialdemokraterne vil, så synes jeg, at Socialdemokraterne skulle fremsætte forslag om, at det ikke er de danske myndigheder, der skal afgøre, hvem der skal få opholdstilladelse i Danmark, men at det er de enkelte personer, der kommer til Danmark, der selv kan beslutte og bestemme, om de skal have opholdstilladelse i Danmark.
Det synes jeg så bare Socialdemokraterne skulle fremsætte forslag om, men det er ikke et forslag, som regeringen vil kunne støtte.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bortfaldne spørgsmål
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg vil starte med at sige til fru Lone Dybkjær for at få det præciseret, at det altså ikke er sådan, at arbejdet først er gået i gang nu, det har vi været i gang med over længere tid, siden vi blev enige sidste år.
Jeg må sige, at det altså går ekstremt stærkt i forhold til, hvor lang tid der normalt går, når man er blevet enige om en konvention, med det arbejde, der efterfølgende skal være.
Det er faktisk gået meget stærkt, når jeg i dag kan tilkendegive i min første besvarelse til hr. Morten Østergaard, at vi faktisk forventer her i slutningen af maj – det er om meget kort tid – at kunne oversende notatet til Retsudvalget om de konkrete lovændringer, der er nødvendige.
Som jeg har tilkendegivet, har vi altså til hensigt – med hvad der nu måtte vise sig nødvendigt inden for de forskellige ministres områder, men det er i hvert fald nødvendigt på integrationsministerens område – at lave ændringer og fremsætte de lovforslag i næste samling, så de kan blive vedtaget og vi får mulighed for at ratificere.
Pointen er jo den, at undertegnelse jo ikke flytter noget, og for at kunne ratificere skal vi have lovændringerne på plads.
Jeg skal ikke blande mig i, hvordan andre lande gør det, men blot sige, at vi har været i gang i et stykke tid, og vi er meget snart færdige.
Omkring de enkelte lovændringer vil jeg sige, at jeg i hvert fald til forberedelsen af besvarelsen her i dag har fået peget på det her ene område omkring børnene, hvor der efter vores umiddelbare opfattelse er behov for et lovinitiativ, men jeg har ikke et fuldt overblik over nu, hvor mange andre lovændringer der måtte være behov for. Min generelle holdning også til selve konventionen er, at jeg synes, det er en utrolig god konvention, og jeg tror ikke, at der vil være steder, hvor det skaber problemer i forhold til dansk lovgivning.
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-26:
Jeg vil heller ikke tage en lang procedurediskussion med ministeren.
Selvfølgelig er det fornuftigt, at ministeren gennemgår en konvention, inden man fremlægger den i Folketinget, og det er jo da bedre at gøre det før end bagefter, for spørgsmålene vil jo komme under alle omstændigheder, og der skal redegøres for lovændringerne under alle omstændigheder.
Det, jeg bare undrer mig over, er, at arbejdet først går i gang nu, for med mit kendskab – trods alt – til embedsmændene i ministerierne sidder de jo ikke bare sådan passivt og ser til, når man forhandler sådan en konvention, og ved jo udmærket godt, hvad det er, det omhandler.
Men nu vil jeg så gå videre til det næste: Er ministeren på nuværende tidspunkt bekendt med, om der er nogen ting i forbindelse med denne her konvention, som regeringen vil have problemer med i forbindelse med en underskrift og ratifikation, eller regner ministeren med, at man kan ratificere den totale konvention næste år, sådan som ministeren sagde?
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg kan sige til fru Lone Dybkjær, at nej, sådan fungerer det ikke, og det har det ikke gjort i hvert fald i den tid, jeg kan huske tilbage som minister, og jeg har nu altså ikke hørt, at praksis er blevet ændret, siden den borgerlige regering kom til.
Man sidder og forhandler en aftale på plads, som ud fra et samlet skøn virker fornuftig, og efterfølgende gennemgår man så detaljeret al lovgivning for fuldstændig at få præciseret, hvorvidt der er behov for lovændringer.
Det er så blevet tilkendegivet i en drøftelse mellem Folketing og ministerium, at det mest hensigtsmæssige ville være, at før man retligt forpligter Danmark, altså med en underskrift, har man over for Folketinget redegjort for i detaljer, hvilke lovændringer det vil kræve, for at konventionen kan ratificeres.
Det er den procedure, der bliver fulgt her, og jeg synes, det er godt, at der bliver gjort et grundigt stykke arbejde, så Folketinget ved, hvad vi forpligter os på.
Det er alt sammen gode, forståelige ting, og jeg er helt overbevist om, at når vi er færdige med lovgennemgangen i de enkelte ministerier, så vi er sikre på, at vi er fuldstændig dækket ind af det, vi forpligter os til i konventionen, så vil der også være meget stor opbakning til det i Folketinget, men vi skal altså lige være hundrede procent sikre på, at konventionen bliver efterlevet, og derfor er der altså en meget grundig lovgennemgang på nuværende tidspunkt.
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-26:
Jeg vil godt lige spørge ministeren, inden vi går videre i det her: Er det ikke sådan, at ministeren har godkendt, om jeg så må sige, teksten i ministerkomiteen?
Dermed må den danske regering inklusive ministeren jo have været igennem alt det her og dermed også vidst, hvad det var, man ligesom godkendte, på et tidligere tidspunkt.
Men det kan ministeren jo afklare.
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg er glad for, at fru Lone Dybkjær stiller begge spørgsmål, og jeg vil sige til det første om flertalsregeringer, at jeg i min besvarelse til hr. Morten Østergaard sagde, at det bare var et gæt fra min side, men der blev nævnt en lang række lande, og nu tænkte jeg ikke på de nordiske lande, men en lang række andre lande, der allerede på nuværende tidspunkt havde undertegnet konventionen, og så spørger man jo sig selv om, hvordan det kan være, at de ikke går igennem de sædvanlige parlamentariske procedurer, som vi kender her fra Danmark, og der var mit svar på det, at det jo kunne være, at det var, fordi man har en anden parlamentarisk konstruktion.
Men jeg synes nu, det er fornuftigt set ud fra et folketingssynspunkt, at regeringen ikke undertegner uden at have fortalt Folketinget, hvilke forpligtelser det så betyder for Danmark.
Jeg synes egentlig, det er en fin ordning, vi har, og jeg har da heller ikke hørt Det Radikale Venstre kritisere, at der er en sådan ordning.
Om Sverige: Det er da muligt, at Sverige har undertegnet – det tror jeg på, hvis fru Lone Dybkjær siger det – men Sverige har i hvert fald ikke ratificeret konventionen.
Man kan sige, at i og med at mekanismen er, at man skal have ratificeret, for at konventionen træder i kraft, synes jeg alligevel, det er det, der må være målestokken for, hvornår man, om jeg så må sige, har gjort hjemmearbejdet færdig, og ikke, hvornår man alene har sendt et signal.
Omkring VM i fodbold vil jeg sige til fru Lone Dybkjær, at det er noget, som vi har brugt en del kræfter på at diskutere også i EU’s Ministerråd, netop fordi vi frygter, at der her kan blive åbnet for yderligere menneskehandel og yderligere trafficking med kvinder først og fremmest fra de østeuropæiske lande, der så vil komme til Tyskland og der åbne bordeller.
Der har vi tænkt os i Rådet at tage en diskussion af, hvad vi så kan gøre for bedst muligt at forhindre det i at ske.
Der synes jeg jo, det er værd at understrege, at det er fantastisk godt, at vi er en del af et fælleseuropæisk samarbejde også på den politimæssige side, så vi derved kan være med til at forhindre, at det skrækscenarie, som nogle har beskrevet, rent faktisk bliver rullet hen over scenen til sommer.
Lone Dybkjær (RV), 2006-04-26:
Beklager – jeg troede, at man godt kunne det.
Det er sådan set en opfølgning af den diskussion, vi allerede har haft, og så kan justitsministeren måske også få lejlighed til at uddybe lidt mere af den indsats, der rent faktisk skal ske i forbindelse med Tyskland.
Jeg vil dog lige sige, at mig bekendt har Sverige ikke en flertalsregering, så jeg tror sådan set, at når Sverige bl.a. har underskrevet før Danmark har, så er det, fordi man er meget længere i diskussionerne på det her område, end Danmark er.
Jeg var netop til et traffickingmøde i går i Sverige i forbindelse med Nordisk Råd, og det er uden videre klart, at Sverige har en langt mere afklaret holdning til alle de her spørgsmål.
Når vi presser på, er det selvfølgelig, fordi vi har fodboldkampene i Tyskland, hvor det også er vigtigt at sende et signal til danske deltagere om, at vi faktisk ikke synes, det er o.k. at gå til handlede kvinder, og derfor er det vigtigt.
Men i øvrigt er det selvfølgelig, fordi det er et kæmpe, kæmpe kriminalitetsområde.
Jeg kan godt stå og tale fra et andet sted end min egen plads, ikke?
»Hvornår forventer ministeren at Danmark kan ratificere europarådskonventionen om menneskehandel, som først træder i kraft, når ti medlemslande har ratificeret den?«
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg vil sige til hr. Morten Østergaard, at jeg fuldt ud anerkender den store interesse og også den megen energi, hr. Morten Østergaard lægger i, at Danmark naturligvis skal undertegne og ratificere konventionen, og det vil vi også, men jeg tror bare, man gør sagen en bjørnetjeneste, hvis man blander alle mulige andre ting ind i det, som måske ikke har så stor en relevans i forhold til den problemstilling, man forsøger at løse.
Noget af det, vi er nået frem til at vi ikke er dækket ind af lovgivningsmæssigt i dag, og som vil kræve lovændringer, er, at der på integrationsministerens område vil være behov for at skabe hjemmel til, at uledsagede mindreårige ofre for menneskehandel, der ikke søger asyl, får en værge eller en repræsentant til at varetage deres interesser.
Det er et eksempel, og det er et godt eksempel, men jeg vil sige, at det jo ingen relevans har i forhold til VM i fodbold i Tyskland, det har noget at gøre med danske regler.
Vi skal selvfølgelig nok sikre, at reglerne bliver gennemført lovgivningsmæssigt i det danske Folketing, og der har jeg også tilkendegivet, at vi arbejder så hurtigt, at det vil der blive skabt lovhjemmel til; i næste folketingssamling bliver der fremsat forslag.
Afslutningsvis vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at jeg er enig i, at vi skal gøre noget i forhold til den problemstilling, der har været rejst omkring VM i Tyskland, og det har vi også gjort, men det har vi gjort i EU-regi.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-26:
Jeg ved, der er adskillige lande, som er meget tæt på at ratificere, og jeg synes, det ville være fint, om der kom et lille kapløb i gang på det her; jeg synes kun, det kan gå for langsomt.
Så vil jeg også gerne sige, at når jeg indledningsvis nævnte VM i fodbold, er det jo, fordi vi i den sammenhæng ved, at organisationerne forventer, at et sted mellem 30.000 og 60.000 kvinder vil blive handlet i forbindelse med det VM, der skal være i Tyskland.
Og vi ved, at ni ud af ti handlede mennesker er involveret i prostitution på den ene eller den anden vis.
Det er jo derfor, det er så oplagt, at det er et internationalt modsvar, der kræves, og det er derfor lidt beklageligt med den kritik, som Danmark nu har været udsat for.
Ministeren var for et øjeblik siden inde på FN’s protokol, hvor Danmark sammen med flere af de gamle EUlande bliver udsat for kritik for ikke at gøre nok.
Ministeren kan godt sige, at det her ikke bliver det afgørende skridt i bekæmpelsen af kvindehandel, men jeg tror nu, at det er utrolig vigtigt, at vi får et meget bredt og derfor også europarådsforankret, internationalt svar.
Men det er da interessant, at det netop er de gamle lande, der bliver udsat for FN’s kritik, som også glimrer ved deres fravær på denne her liste.
Jeg ønsker ministeren held og lykke med at få denne her konvention underskrevet, og jeg ville ønske, at det kunne ske, inden VM i fodbold starter, for vi ved, at her er der virkelig et kæmpe problem, som især handler om, at vi i Vesten desværre efterspørger handlede kvinder, fordi mænd af en eller anden årsag insisterer på at købe sex.
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg tror – men det er kun rent gætteri fra min side – at grunden til, at nogle lande er meget hurtige til at undertegne konventionen, er, at de har flertalsregeringer, og det vil sige, at de kan gøre, fuldstændig som det passer dem, uden hensyntagen til parlamenterne.
Det kunne være en af grundene til, at nogle lande bare undertegner straks.
Nu nævner hr. Morten Østergaard en lang række lande, og det, der er værd at bemærke, er, at ikke ét eneste land har ratificeret, ikke ét land har ratificeret konventionen på nuværende tidspunkt, og der skal ti lande til.
Min erfaring, og den bygger på 4½ års arbejde i EU’s Ministerråd og de år, jeg har siddet i Folketinget, er faktisk, at den grundige procedure, vi har valgt i Danmark, tager tid i forberedelsesfasen, men det ender alligevel med, at vi er det første land, der har tingene på plads.
Jeg tror ikke, at jeg vover meget ved at sige, at jeg også er ret sikker på, at vi nok skal være et af de allerførste medlemslande af Europarådet, der ikke kun har undertegnet konventionen, men også ratificeret den, fordi vi har bragt lovgivningen i orden.
Det plejer vi at være dygtige til, og det vil vi også være i denne her sag.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-26:
Jeg synes, det virker som en helt fornuftig procedure.
Det, der undrer mig, er, at lande, som vi normalt sammenligner os med, har underskrevet det her.
I denne her sammenhæng kunne vi f.eks. kigge til Norden, kigge til Island, kigge til Norge, kigge til Sverige, som altså har underskrevet det her.
Grunden til, at det er så vigtigt, er jo, at jo hurtigere man underskriver, jo hurtigere ratificerer man, og jo hurtigere træder konventionen i kraft.
Det er vel også derfor, det kræver lovændringer at ratificere konventionen. Derfor er spørgsmålet jo også: Hvornår regner ministeren med officielt at kunne underskrive det her?
For det er klart, at undertegnelsen jo altså kommer før ratifikationen.
Hvornår forventer ministeren at kunne underskrive denne her konvention, så vi kommer på positivlisten og ikke skal sidde som de bageste i klassen?
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg tror, jeg i ro og mag vil sige tre ting til hr. Morten Østergaard.
For det første er det ikke min opfattelse, at den konvention, vi diskuterer her i dag, vil gøre nogen forskel i forhold til den problemstilling, som TV 2 afdækkede i søndags, og jeg tror, at hr. Morten Østergaard gør den gode sag en bjørnetjeneste ved at forsøge at sammenblande to ting, som ikke har meget med hinanden at gøre.
Indslaget i søndags handlede jo først og fremmest om, at nogle benytter falske pas til at få adgang til Schengenlandene, og der kan man tale både om kontrol, om sikkerhed og om danske forbindelsesofficerer.
Men det er lidt forkert, synes jeg, at bruge en meget, meget vigtig konvention som løftestang til en aktuel politisk debat, for jeg har meget svært ved at se nogen reel sammenhæng.
Det har i hvert fald ikke været Justitsministeriets vurdering, at der er nogen relevans mellem det, TV 2 afdækkede i søndags, og det, som konventionen indeholder af nye forpligtelser for Danmark, for Danmark har jo på mange strækninger allerede en tilstrækkelig lovgivning.
Så vil jeg sige til hr. Morten Østergaard, at der bestemt ikke er tale om nøl.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-26:
Nu var det jo sådan, at TV 2 havde en udsendelse, der netop satte fokus på den internationalt organiserede menneskehandel, her i søndags.
Der synes det oplagt, mener jeg, at vi ganske hurtigt følger i fodsporet på netop Grækenland og Italien, som altså ikke har skullet bruge så lang tid som det danske Justitsministerium og regeringen i øvrigt på at overveje, om tiden nu er den rigtige til at underskrive denne her konvention, som netop handler om at styrke det internationale efterforskningssamarbejde, rettighederne for ofrene og i øvrigt retsforfølgelsen af bagmændene.
Det er derfor, jeg spørger: Synes ministeren, det er rimeligt, at vi antyder, at der er basis for at dømme nøl i denne her sag?
Lene Espersen (KF), 2006-04-26:
Jeg vil gerne starte med at sige til hr. Morten Østergaard, at det er fuldstændig korrekt, at vi i regeringen er helt enige med Det Radikale Venstre i, at menneskehandel er en modbydelig form for organiseret kriminalitet, og det medfører ekstremt stor ulykke for de personer, som den omfatter.
Regeringen har derfor også udarbejdet en handlingsplan til bekæmpelse af menneskehandel, og den handlingsplan bliver løbende opdateret og udvidet.
Europarådets konvention, som hr. Morten Østergaard taler om, om indsatsen mod menneskehandel, indebærer jo en udvidelse og en øget detaljeringsgrad i forhold til tidligere internationale regler på dette område.
Jeg tænker her især på FN’s protokol om menneskehandel fra 2000, som Danmark ratificerede i september 2003.
Europarådets konvention blev som nævnt af spørgeren åbnet for undertegnelse den 16. maj sidste år, og den er endnu ikke ratificeret af nogen lande.
Der er altså ingen lande, der har ratificeret konventionen på nuværende tidspunkt.
Jeg vil gerne i dag sige til Det Radikale Venstre, at det naturligvis er regeringens klare intention, at Danmark skal undertegne og ratificere konventionen.
Justitsministeriet har den praksis, at man udarbejder et notat til Retsudvalget om de lovgivningsmæssige konsekvenser af en konvention, før den undertegnes.
Vi har ikke helt kunnet nå tilbage i annalerne og finde ud af, hvornår den praksis blev etableret, men jeg vil tillade mig at gætte på, at det har været et ønske for Folketinget om at sige: Før den danske regering underskriver en konvention og dermed retligt forpligter Danmark, vil Folketinget godt vide, hvilke lovgivningsmæssige konsekvenser det har, for i sidste ende skal der jo også være en sikkerhed for, at der er et flertal til at vedtage det.
Men det er en praksis, der har været i mange år, og vi er i færd med lige nu at gennemgå konventionen med henblik på at vurdere, hvilke lovændringer der vil være nødvendige, for at Danmark i sidste ende kan ratificere konventionen, og det er både Integrationsministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Undervisningsministeriet og Socialministeriets ligestillingsafdeling, som er involveret i det.
Men jeg vil sige, at vi snart er færdige med vores overvejelser, så vi har overblik over, hvor mange lovændringer der skal gennemføres, og det oversender vi et notat om til Retsudvalget inden udgangen af maj, og det betyder også, at vi forventer i næste folketingssamling at kunne ratificere menneskehandelskonventionen, altså i folketingssamlingen 2006-07.
Morten Østergaard (RV), 2006-04-26:
Som medlem af Folketingets delegation til Europarådets Parlamentariske Forsamling var jeg af sted her i påskeugen.
Jeg tog egentlig til debatten med sindsro, for jeg ved jo, at Danmark er meget optaget af at bekæmpe kvindehandel, men det gik op for mig undervejs, at den konvention, som nu har været åben for undertegning i et år, siden topmødet sidste år i maj, nu er underskrevet af 26 lande.
Jeg kan nævne Albanien, Andorra, Armenien, Bosnien-Hercegovina, Kroatien, Serbien og Montenegro og Slovenien, lande, som har taget skridt til i en bred kreds at sætte fuldt tryk på det internationale samarbejde mod menneskehandel ved at underskrive konventionen.
Desværre er Danmark ikke på listen.
Derfor vil jeg gerne have at vide af ministeren i dag: Hvornår kommer Danmark på listen over lande, der har underskrevet konventionen om bekæmpelse af menneskehandel?
Per Stig Møller (KF), 2006-04-26:
Jeg ved godt, at hr. Rune Lund ikke hører til de hurtigste hoveder i Folketinget.
Det er beklageligt, men det er der jo ikke noget at gøre ved.
Jeg har jo prøvet at forklare, at disse flynumre har udenrigsministeren ikke noget som helst at gøre med.
Hvis flyene har fløjet over dansk territorium, er det transportministeren, der kan give oplysningerne.
Hvorfor stiller hr. Rune Lund dog ikke spørgsmålene der?
Men i sin iver efter at komme i Folketingssalen, hvad jeg da godt kan forstå, det er et dejligt sted at være, så skriver han til mig den 21. april om et brev, jeg har fået den 20. april, og spørger, om jeg vil besvare det.
Hermed sluttede spørgsmålet.