runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2000-10-05:
Fru Ulla Tørnæs bekræftede jo det gamle ord om, at forventningens glæde er den største, for vi havde da også i Enhedslisten set frem til at få en præcisering omkring kompetencekataloget.
Det er jo kørt frem som en stor sag.
Men nu får vi så at vide, at det ikke er afgørende, hvad der præcist er i det.
Det synes vi er meget underligt.
Vi tror, at befolkningen lige præcis ser frem til at få at vide, hvad det er, der skal være det ene sted, og hvad det er, der skal være det andet sted, for ellers er det jo bare luft, så er der ingenting i det.
Skal det f.eks. fremover være tilladt for et land - ikke specielt Danmark, men for et hvilket som helst land - at forbyde medicinrester, madsminke og tilsætningsstoffer i fødevarer?
Skal det være muligt, eller skal det ikke være muligt?
Vi kunne godt tænke os et klart svar.
Derfor to helt enkle spørgsmål til fru Ulla Tørnæs: Vil Venstres arbejdsdeling, som man foreslår, føre til mere eller mindre union i forhold til i dag?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Jamen jeg kan ikke svare hr. Jann Sjursen andet, end jeg gjorde tidligere her.
Vi er altså i Venstre tilhængere af en liberalisering af lukkeloven, og det, der er lagt frem fra regeringen nu, forstår jeg på nogle punkter er et skridt i retning af en liberalisering, men på andre punkter er det måske et tilbageskridt.
Og vi vil gerne i drøftelser med regeringen om lov om butikstid, lukkeloven, og så må vi jo se, hvad det kan føre til.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-10-05:
Jeg synes, der var mange spændende ting i fru Ulla Tørnæs' indlæg, og jeg synes specielt, det var godt, at fru Ulla Tørnæs også beskæftigede sig med en strammere udlændinge- og retspolitik og tog fat på det.
Jeg skal bare stilfærdigt sige for Dansk Folkepartis vedkommende, at for os drejer det sig ikke om, at kriminelle asylansøgere skal placeres på en øde ø eller i Allerød.
Kriminelle asylansøgere skal sendes ud af landet.
De har simpelt hen ikke noget at gøre her i Danmark.
Men ellers vil jeg holde mig til det, fru Ulla Tørnæs beskæftigede sig med omkring euroafstemningen, og jeg kunne jo forstå, at Venstre er et af de japartier, der åbenbart godt vil fortolke nejet og sige, at det betyder, at de øvrige forbehold består.
Så er det fleksible Europa blevet en realitet.
Det, jeg så vil spørge fru Ulla Tørnæs om, er: Når fru Ulla Tørnæs beskæftiger sig med det her såkaldte kompetencekatalog, som vi også har hørt meget om i medierne,
hvad er så Venstres bud på indholdet af et kompetencekatalog?
Hvis vi skal kunne få en positiv drøftelse af det her, så må der jo komme nogle bud, og det afgørende i forhold til kompetencekataloget må jo være, at man indholdsmæssigt sikrer, at der faktisk er nogle betydende ting, Danmark selv tager sig af, som ligger hos nationalstaterne og ikke overlades til EU.
Hvad er Venstres bud på det?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
I Venstre har vi lagt stor vægt på at få en debat, hvor vi får en klar definition af opgavefordelingen imellem nationalstaterne og EU.
Hele vores pointe med den definition er, at vi har konstateret, at mange danskere har været bekymrede eller er bekymrede for, om det her er en glidebane imod Europas Forenede Stater, og derfor ønsker vi klart at få defineret, hvilke opgaver der er national kompetence, og hvilke opgaver der er EU-kompetence.
Vi har allerede nogle bud på, hvilke emner man kunne placere hvor, men det er sådan set ikke det, der er det afgørende.
Det afgørende er, at vi får diskussionen om definitionen af national kompetence og EU-kompetence.
Jeg kan blot nævne et par enkelte eksempler på opgaver, hvor vi mener, at man kunne slå en streg, nemlig hele velfærdsområdet.
Hele velfærdsområdet kunne passende blive traktatfæstet som en national kompetence.
Derudover kunne man også forestille sig, at et spørgsmål som kultur blev en national kompetence, uddannelse ligeså.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-10-05:
Vi synes, det er positivt at få en klar definition af, hvad nationalstaterne tager sig af, og hvad EU tager sig af, men det afgørende er jo, hvad der står i den.
Det er ikke et mål i sig selv at få en definition.
Målet er selvfølgelig, at definitionen bliver konkret og rigtig, efter hvad man mener.
Der har vi altså fået et nej til euroen, som jeg kan forstå Venstre tillader sig også at fortolke er et nej til noget mere end bare euroen, og jeg synes, det er fornuftigt, at man prøver at tage nogle konsekvenser af det nej. Så må jeg sige, at når fru Ulla Tørnæs nævner velfærdsområdet som et eksempel på Venstres idé om noget, der skal ligge hos nationalstaterne, så kan vi jo konstatere på en lang række områder i dag, at EU blander sig i velfærdsområdet, bl.a. bopælskriteriet i forhold til efterløn, EF-Domstolens afgørelse, der griber ind i berettigelsen til at få ydelser også uden for landets grænser osv. osv.
Så der er jo en mængde områder i dag, hvor EU beskæftiger sig med det danske velfærdssamfund.
Derfor må jeg spørge fru Ulla Tørnæs: Hvad lægger man i det?
Altså vil man f.eks. på Nicetopmødet i december ikke kunne lave flertalsafgørelser på socialområdet, arbejdsmarkedsområdet og skatteområdet, som jo er tre områder, der griber meget tæt ind på den danske velfærdsmodel?
Men er det det, Venstre lægger op til?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Hvis nu hr. Thulesen Dahl havde gjort sig den anstrengelse at høre efter, hvad jeg sagde i mit ordførerindlæg, så ville hr. Thulesen Dahl finde det fuldstændig unødvendigt at stille det spørgsmål, som netop blev stillet. Jeg understregede klart, at vi i Venstre naturligvis fortsat bakker op om det mandat, vi har givet regeringen til Nicetopmødet.
Det er naturligvis en mere langsigtet diskussion, og vi forestiller os ikke, det er noget, der bliver diskuteret i Nice.
Det er sådan set en diskussion for sig.
Så kan vi selvfølgelig blive ved med at diskutere herfra og til debatten er slut engang sent i aften, hvilke kompetencer der skal ligge hvor.
Det er ikke det afgørende.
Det afgørende for Venstre er at få bragt denne her debat på bordet.
At skulle tage stilling til i en debat i Folketinget i dag, hvad en regeringskonference skal svare på, synes jeg i og for sig er fuldstændig utidigt, må jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
Peter Duetoft (CD), 2000-10-05:
Jeg glæder mig til ved lejlighed at se regnskabet.
Altså umiddelbart lyder det for mig, som om der var mange, mange udgifter i denne her tale, men jeg hørte ikke så meget om indtægterne og slet ikke, når man snakker om skattestop, men lad os vende tilbage til det.
Måske havde det også været rart for Venstre at tage konsekvensen af sin egen valgkamp op til euroafstemningen, for jeg mener faktisk, at Venstre og vi var enige om, at der var økonomiske konsekvenser af et nej og dermed også om en tilbageholdenhed med, hvor mange penge vi vil bruge.
Den linje, vi i hvert fald lægger op til i finanslovforhandlingerne, er, at mange af de ting, vi gerne ville, er der nu ikke råd til, fordi vi er nødt til at køre en strammere økonomisk politik.
Men i virkeligheden tog jeg ordet for at sige en dybtfølt tak til Venstre.
Jeg er meget glad for, at Venstre har skiftet mening, for Venstre har skiftet mening til et fornuftigt punkt.
Jeg ved godt, der er historieløshed i det her samfund, men jeg kan ikke lade være med at undre mig over, at hr. Anders Fogh Rasmussen i den grad har kørt kompetencekataloget frem som en Venstreidé.
Det eneste parti, der støttede den i 1992 før Maastricht,
var CD.
Den regering, som Venstre var medlem af og havde udenrigsministerposten i,
afviste det.
Tyskerne foreslog det nemlig, men vi ville ikke have det, for det var administrativt noget bøvl, og det ville tage lang tid at ændre, og hvad ved jeg.
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Det handler om at se fremad, og som jeg tror jeg sagde i min tale, må vi med nejet i ryggen selvfølgelig sætte dagsordenen der, hvor vi har mulighed for det.
Det handler om at se fremad, og jeg er glad for, at vi er enige om målet, kan jeg sige til hr. Duetoft.
For Venstre er det helt afgørende at få en præcisering af, hvad der er national kompetence, og hvad der er EU-kompetence.
Jeg kan godt - og det gjorde jeg allerede i svaret til hr. Kristian Thulesen Dahl - give eksempler, som vi mener bør være national kompetence, f.eks. uddannelse, kultur.
Men jeg kunne også godt tænke mig at spørge hr. Søndergaard: Mener hr. Søren Søndergaard ikke, at det er fornuftigt at få en helt klar kompetencefordeling imellem nationalstaterne og EU?
Søren Søndergaard (EL), 2000-10-05:
Vi bemærkede jo selvfølgelig hr. Peter Duetofts positive tak til Venstre, fordi vi præcist ved, hvad det her går ud på.
Det er jo det, det her handler om, og hr. Peter Duetoft nikker.
Det er ikke noget, vi er store tilhængere af.
Men jeg kan bare konstatere, at der ikke kommer nogen svar på spørgsmålene.
Vi kan ikke få et svar på så enkle spørgsmål som, om det fortsat skal være noget, der bestemmes andre steder end i et lands parlament, om der skal madsminke i maden, om der skal giftstoffer i maden.
Det er ikke noget, man selv kan bestemme.
Et svar på så enkle spørgsmål kan vi ikke få fra Venstre, og jeg synes, det måske siger meget præcist, hvad der er formålet med det kompetencekatalog.
Det er at dreje diskussionen væk fra det, der er sagen, nemlig at
den danske befolkning ønsker mindre union.
Jes Lunde (SF), 2000-10-05:
Jeg synes, det er tydeligt, når man hører Venstres ordførertale, at Venstre går og venter på, om der dog ikke snart kunne komme et folketingsvalg.
Det er derfor, man lurepasser sådan lidt og ikke tager nye konkrete initiativer og i hvert fald ikke nogen, der kan genere nogen.
Og så er vi jo nødt til at nøjes med at finde ud af, hvad der ligger bag overskrifterne.
»Frit valg« er jo en fornem overskrift, og jeg vil gerne vide, om det frie valg også gælder arbejdsløse.
Når arbejdsløse bliver henvist til forskellige typer af aktivering og uddannelse, ligger der så også i Venstres idé
om frit valg
, at de arbejdsløse også skal have en mulighed for at vælge, også skal have indflydelse på deres egen tilværelse?
Det har vi jo ikke set meget af i de arbejdsmarkedsreformer, som Venstre har været med i, men hvis Venstre vil støtte SF på det punkt, så kunne det da være en nyskabelse.
Tilsvarende vil jeg godt vide lidt om den overskrift, som Venstre også kører med, om at det skal kunne betale sig at arbejde.
Men ligger der i det, at man vil skære ned på dagpenge og kontanthjælp, sådan som Venstre har gjort så mange gange før, eller har man stadig væk den tanke, at det vil man ikke sige noget om nu?
Og hvis man ikke vil sige noget om det nu, hvad er det så, Venstre har at byde på for at hjælpe på de problemer, der kan være for lavindkomstgrupper?
Vil Venstre være med til at sætte skatten ned for dem, der har de mindste indkomster i samfundet?
Det vil jo være en noget anden profil end den, Venstre plejer at have.
Er der nogen nytænkning, der rigtig kan passe ind i de her overskrifter?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Ja, det kan jeg garantere fru Pernille Blach Hansen.
Hvis fru Pernille Blach Hansen havde lyttet efter, hvad der blev sagt, og hvis fru Pernille Blach Hansen havde læst hele Venstres finanslovoplæg, så ville fru Pernille Blach Hansen også se, at Venstre har afsat 1,5 mia. kr. til det her område.
Regeringen vil ingenting.
Regeringen diskuterer, om det her handler om statsstøtte til privathospitaler.
Herregud, man skal godt nok længere ud på ... undskyld!
Jes Lunde (SF), 2000-10-05:
Jeg er fuldstændig enig i, at der selvfølgelig skal være både pligter og rettigheder.
Skal man have dagpenge, så står man til rådighed for arbejdsmarkedet, og det betyder, at er der et fast arbejde til folk, så skal de selvfølgelig tage det.
Sådan er reglerne jo også udformet.
Fra at man for nogle år siden kunne tage helt op til en etårig uddannelse på dagpenge, som man selv havde valgt, så er det nu skåret ned til kun at være i 4 uger, at man selv kan vælge uddannelse, og ens muligheder for at påvirke handlingsplaner er alt, alt for ringe.
Her kunne jeg godt ønske mig, at et parti, der kalder sig liberalt, der snakker om frit valg, lod deres tanker om frihed og indflydelse på egen situation udstrække til også at gælde ledige i den her situation.
Det andet med, hvad Venstre vil gøre for at motivere folk til at arbejde, vil jeg meget gerne høre noget mere om
, for de luftige overskrifter om, at det skal kunne betale sig at arbejde, er jo helt fine.
Det tror jeg ikke nogen her har
noget problem med.
Men hvad er det for en motivation, Venstre konkret vil lægge ind?
Er der nogle lempelser til dem med de laveste indkomster i samfundet, når det kommer til stykket?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Vi vil skam meget gerne være med til at give hele aktiveringsindsatsen et grundigt eftersyn, og det er præcis derfor, at vi også i vores finanslovoplæg har fremlagt en række konkrete punkter, hvor vi mener, at hele dagpengesystemet skal justeres.
Det handler om at give en motivation til at være aktiv i stedet for at blive fastholdt på passiv forsørgelse.
Det er præcis det, det handler om for Venstre. Vi har jo ikke noget imod, hvis der er mulighed for det, at give en målrettet skattelettelse.
Vi har tidligere været inde på et jobfradrag, et arbejdsmarkedsfradrag, eller hvad det er blevet kaldt i forskellige sammenhænge.
Det er noget, vismændene også har været inde på.
Så hvis vi kan blive enige om en skattelettelse, så er det bestemt et ædelt mål også for Venstre.
Når vi så taler om et eftersyn af aktiveringsindsatsen, så lægger vi i Venstre stor vægt på at koncentrere os om de midler, som vi ved har en høj effektivitet, og her vil vi lægge stor vægt på øget jobtræning, privat jobtræning, fordi alle undersøgelser viser, at det er den bedste måde at komme tilbage i varig beskæftigelse på.
Jeg går ud fra, at også SF er enig i, at det må være målet med den aktive arbejdsmarkedspolitik.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-10-05:
Jeg sad under den første del af Venstres ordførers indlæg og glædede mig over, at Venstres konklusion på nejet i torsdags var, som den var.
Jeg synes, det var en klog konklusion, og vi er enige i den fra Det Radikale Ventres side.
Men da fru Ulla Tørnæs gik over til at tale om den indenrigspolitiske situation, så må jeg indrømme, at jeg blev mere og mere vantro.
Så tænkte jeg: Hører mine ører virkelig det, de gør.
Det var utroligt, jeg troede næsten ikke på det, jeg hørte.
Det var nødlidende sygehuse, det var forfaldne skoler, det var forfærdeligt dårligt stillede ældre, det var børnepasning, der ikke fungerede, og der var ikke grænser for, hvor alting fungerede elendigt i det danske samfund.
Nu har jeg i et halvt år - op til afstemningen om den fælles mønt - været ude sammen med Venstres politikere til talrige møder og hørt om, hvor fantastisk godt det gik i Danmark.
Økonomien var bare helt i top.
Ledigheden faldt og faldt og faldt, og der var overskud på betalingsbalancen, overskud på de nationale budgetter og det hele.
Det var simpelt hen så godt alt sammen. Så jeg vil bare spørge fru Ulla Tørnæs: Hvad mener Venstre egentlig er galt i det danske samfund?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Allerførst vil jeg gerne kvittere for fru Elisabeth Arnolds ros af den del af min tale, som handlede om afstemningen og europapolitikken; den er jeg meget glad for.
Situationen er den, at i regeringsgrundlaget og i statsministerens tale forleden fik vi ikke noget som helst konkret bud på de meget, meget konkrete problemstillinger, som vi oplever i hverdagen.
Det er fuldstændig rigtigt, som fru Elisabeth Arnold siger, at ledigheden aldrig nogen sinde har været så lav, og det går også godt med den danske økonomi, men så meget desto mere er der jo grund til at løse de helt konkrete problemer, nemlig ventelisterne til sygehusene osv., osv., osv.
Det var bare til det, som regeringen ikke har noget bud på, som jeg i al stilfærdighed i den indenrigspolitiske del af mit indlæg kom med Venstres bud på, hvordan vi løser.
Elisabeth Arnold (RV), 2000-10-05:
Jeg undrer mig over, at billedet af Danmarks økonomi kan være så forskelligt fra den ene uge til den anden.
Men jeg kan forstå, at det er nejet, der har gjort, at nu er alt det, der var godt for fjorten dage siden, pludselig blevet skidt. Men det, Venstre så foreslår for at rette op på alle disse ting - forbedring af forskningen, forbedring af uddannelserne, bedre skoler, bedre ældrepleje, bedre sygehuse, bedre børnepasning, ja, sågar husmoderløn, sågar løn til mødre for at gå hjemme og passe deres egne børn - er jo ikke gratis.
Et eller andet sted skal det jo betales.
Samtidig har Venstre i hele kampagnen op til EU-afstemningen sagt, at et nej pålægger os nogle forpligtelser med hensyn til økonomien.
Vi skal være lidt mere fedtede og lidt mere påholdende, lidt mere forsigtige
, for vi kan ikke bare skeje ud, som om intet var hændt.
Vi skal være lidt mere påholdende.
Hvor skal alle de penge til alle de forbedringer, Venstre foreslår, komme fra?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Nu skal jeg gentage, hvad jeg sagde: Jeg har sådan set ikke forsøgt at give et anderledes billede af den danske økonomi end det, fru Elisabeth Arnold har hørt gode Venstrefolk sige rundtomkring til møderne.
Der er et sundt og solidt økonomisk fundament for netop at tage fat på de reelle problemer i det danske samfund.
Og det synes jeg fru Elisabeth Arnold bør anerkende, i stedet for at snakke om noget, som jeg overhovedet ikke har sagt, tværtimod.
Nejet har på ingen måde gjort vores billede af den danske økonomi anderledes.
Udgangspunktet er, som jeg sagde før, at nu er der mulighed for at tage fat på de reelle problemer i det danske samfund.
Når fru Elisabeth Arnold tager fat i Venstres frie valg inden for børnepasningsområdet, så er det et ekko fra fortiden, vi her hører.
Så er det et ekko fra gamle 68'ere, der tror, at det her handler om, at kvinderne skal tilbage til kødgryderne.
Åben dog øjnene og erkend, at verden ser anderledes ud end i 1968.
Det her handler om at give familierne nogle muligheder, det her handler om at give
familierne nogle valgmuligheder, og det koster ikke mere.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-10-05:
Nu er jeg godt nok ikke 68'er, men jeg vil da meget gerne spørge til det der frie valg.
Venstre har jo også foreslået det på sundhedsområdet, og jeg kan se i finanslovoplægget, at vi har fået endnu en variant af det gamle forslag om, at pengene skal følge patienten.
Der kommer stort set en ny variant hvert år.
Hvorfor siger Venstre ikke bare, at det, det handler om, er statsstøtte til privathospitalerne?
Jeg vil gerne have fru Ulla Tørnæs til at svare mig helt konkret: Venstre har jo en meget fornuftig formand for Amtsrådsforeningen, der hedder Kresten Philipsen, og han har sagt i Jyllands-Posten, at det ikke kan lade sig gøre både at holde skatten i ro og samtidig give folk frit valg til at vælge privatsygehuse.
Her har vi en mand, som ved, hvor skoen trykker, som sidder med problemerne i det daglige, og alligevel står fru Ulla Tørnæs her og fører et rent ideologisk korstog, som overhovedet ikke har noget som helst med virkeligheden at gøre, og så siger man bare, at det kan lade sig gøre ud i den blå luft.
Jeg er ikke 68'er, men må jeg bede om et godt svar!
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Venstre går ind for frit valg.
Vi går ind for, at borgerne får en større valgfrihed, når det handler om valg af offentlige ydelser.
Angående det eksempel, som hr. Jes Lunde drager frem, nemlig dagpengesystemet, så kan der ikke være frit valg på alle hylder, for så er vi ovre i et helt andet system, nemlig en borgerløn, og det er Venstre ikke tilhænger af.
Det, at man får et dagpengebeløb, følges naturligvis af, at der også stilles krav.
Det har jeg i og for sig forstået også var SF's politik, men hvis SF er ved at løbe fra politikken om pligter og rettigheder i dagpengesystemet, så synes jeg, det er rigtig interessant.
Venstre har ikke foreslået nedskæring på dagpenge og kontanthjælp, og det gør vi heller ikke.
Det, vi lægger vægt på, er, at der skal være en større motivation til at være aktiv, til at være i beskæftigelse frem for at være på passiv forsørgelse.
Det er sådan set det, vores forslag handler om.
Det er det, vi har lagt frem til drøftelserne i forbindelse med finansloven, og der forventer jeg bestemt også, at vi kan komme i dialog med bl.a. SF.
Pernille Blach Hansen (S), 2000-10-05:
Ja, jeg ved godt, at fru Ulla Tørnæs er jyde, men alligevel.
Punkt 1: Hvordan vil Venstre sikre, at patienter med sjældne lidelser, sjældne sygdomme, stadig væk får en offentlig behandling?
Punkt 2: Hvordan vil Venstre sikre genoptræningen?
Venstre vil bare endnu en gang køre deres mantra med frit valg, fordi de i virkeligheden ønsker et privat sundhedsvæsen.
Hvorfor ikke sige det, som det er, i stedet for at stå og pakke det ind og ikke svare på konkrete spørgsmål?
Hvorfor ikke stille nogle krav?
Hvorfor ikke gøre det offentlige sundhedsvæsen bedre?
Hvorfor forsøge at underminere det, så det bare er dem med pengene, der ender med at få det hele, og så kan de ældre mennesker på de medicinske afdelinger sådan set bare sejle deres egen sø?
Kan jeg bede om nogle konkrete svar?
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Jeg må jo sande, at Socialdemokratiets kamp imod privathospitaler er større og væsentligere end Socialdemokratiets vilje til at løse problemstillinger i forbindelse med ventelister.
Det her handler præcis om, at det ikke skal være tegnebogen, der er det afgørende for, om man kan springe ventelisterne over.
Det her handler om, at man skal have en ret til at kunne vælge et privat alternativ eller et alternativ i udlandet.
Det handler ikke om, at man skal erstatte det offentlige sundhedsvæsen.
Det handler lige præcis om, at det ikke skal være tegnebogen, der er afgørende for, om man bliver behandlet i det danske samfund.
Men jeg må blot konstatere, at for Socialdemokratiet er kampen imod ventelisterne ikke så væsentlig, at man vil være med til at finde løsninger.
Jann Sjursen (KRF), 2000-10-05:
Fru Ulla Tørnæs efterlyste visioner og pejling i statsministerens åbningstale.
Jeg er enig i, at det er vigtigt med visioner for fremtiden, og jeg er også enig i, at det er nødvendigt med pejlemærker med grundlæggende værdier, hvis vi ikke bare skal flyde med og kaste os i udviklingens og markedets vold. Og det er derfor, at jeg kunne have lyst til at spørge Venstre netop i forbindelse med pejlemærker: Hvad er det dog, der er så værdifuldt ved, at vi gør alle ugens dage til hverdage?
Jeg tænker her på lukkeloven og de synspunkter, som Venstre og fru Ulla Tørnæs er kommet frem med i går i forbindelse med regeringens forslag til revision af lov om butikstid.
Hvorfor skal alle dage være lige?
Hvorfor skal alle dage være hverdage?
Hvorfor skal der ikke være forskel på arbejde og fritid?
Hvorfor skal der ikke være forskel på arbejde og hvile?
Det, jeg sigter til, er: Hvorfor skal søndagen blive til en hverdag?
For det er jo det, Venstre vil, hvis man skal tro de udtalelser, der er kommet fra partiet i relation til regeringens forslag om lov om butikstid.
Ulla Tørnæs (V), 2000-10-05:
Det, der er lagt frem nu, forstår vi som såvel en liberalisering på nogle områder som en skærpelse på andre områder.
Vi vil gerne i drøftelser med regeringen om en øget liberalisering af lukkeloven, og så må vi jo se, hvad vi kan opnå den vej rundt.