runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jacob Buksti (S), 1999-12-16:
Jeg vil gerne underbygge det spørgsmål, hr. Jan Petersen netop stillede.
Og det, jeg selvfølgelig gerne vil spørge om, er, om der ikke også er en afgrundsdyb forskel i, hvad den ene fløj vil, altså hvad den borgerlige fløj vil, og især hvad Venstre og De Konservative vil?
Den konservative ordfører understregede jo heroppefra, at Det Konservative Folkeparti gerne vil arbejde for skattelettelser og også de nødvendige ændringer og prioriteringer.
Samtidig så har vi altså haft diskussionen
med Venstres ordfører, som siger skattestop.
Hvad skal vi tro på?
Hvad vil en kommende borgerlig regering gennemføre?
Vil en kommende borgerlig regering gennemføre Venstres politik eller De Konservatives politik?
Betyder det, at De Konservative skal vi slet ikke tage på ordet, eller betyder det, at hr. Anders Fogh Rasmussens »read my lips« overhovedet ikke betyder noget som helst, men er en gratis omgang?
Kristian Jensen (V), 1999-12-16:
Den søde julestemning havde tydeligt grebet den socialdemokratiske ordfører, der nævnte en lang række ting om ønskesedler og julegaveønsker og også sagde, at man selvfølgelig ikke kan få alt på sin ønskeseddel indfriet.
Det undrer ellers, når man kigger på den linje af nye skatter og afgifter, som den nuværende regering har fået indført, men især når man kigger på den samling af engangsindtægter, der har været.
Vi kan jo se, også af finansministerens egne tal, at indtil nu er statens økonomi kun reddet gennem engangsindtægter, hvor over 1 mia. kr. er blevet hentet ind i fremrykkede indbetalinger, salg af aktiver m.v. Hvornår ønsker regeringen at indføre en sund finanspolitik, sådan at man ikke bare får et lille bitte overskud efter 7 år med opsving, men hvor man får et sundt overskud, ikke via salg eller fremrykning af indtægter, men gennem besparelser, sådan at vi kan begynde at afdrage på den alt for store statsgæld, vi har?
Hvis vi ikke havde brugt de 100 mia. kr. til nye udgifter, men til afdrag, ja, så havde vi haft mulighed for at lave de skattesænkninger, som vi er mange der ønsker.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-16:
Når man har afsluttet en forhandlingsrunde med deraf følgende følgelovgivning, er det naturligt at stille spørgsmålet: Kunne vi gøre det lidt anderledes? Og dér vil jeg gerne spørge den socialdemokratiske ordfører, da jeg synes, vi har haft meget lidt tid til at behandle følgelovgivningen: Vil Socialdemokratiet aktivt gå ind for en ordning med, at der f.eks. er en måned til at behandle følgelovgivningen, sådan at man sætter dato på, hvornår finanslovforhandlingerne er afsluttet?
Det betyder naturligvis, at man skal starte en 14 dage, 3 uger før, sådan så vi sikrer os, at der er ordentlig tid til den følgelovgivning.
Dér synes jeg vi har haft
betydelige problemer i år.
Frank Dahlgaard (UP), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen beskrev udviklingen i hele dette her århundrede, som om det var en slags status over Socialdemokratiets århundrede, og det tror jeg er rigtigt.
Det var så det, og så må vi se, hvad der kommer i det næste århundrede.
Men det var jo ikke løgn, at det var en succesfuld udvikling, og at Danmark i dag fremstår som et af de rigeste lande i verden, at projekt Danmark, projekt DK, har været en fantastisk succes med sin egen valuta, kronen, en fantastisk succes, sådan at vi kan afslutte dette århundrede med en rekordstor valutabeholdning, med en betalingsbalance, der er positiv, med en arbejdsløshed, der er lav, med en beskæftigelse, der er høj, med en inflation, der er under kontrol og med en tillid til dansk økonomi og det danske folkestyre, som er helt fantastisk.
Hvorfor så afskaffe projekt DK til fordel for projekt EU?
Hvorfor så afskaffe den danske valuta, når den har været en fantastisk succes?
Det kunne være interessant at få et svar på det.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Må jeg svare hr. Frank Dahlgaard først.
Tak for beskrivelsen og bekræftelsen af, hvad det her århundrede har medført for landet.
Jeg er også forholdsvis optimistisk med hensyn til, at de værdier og de fremskridt kan fastholdes og udbygges og moderniseres i det nye århundrede. Men jeg tror så også, hr. Frank Dahlgaard må anerkende, at netop Danmarks succes også beror på vores konstante evne til at involvere os og deltage i det internationale samarbejde, der omgiver os.
Vi har i øvrigt historiske erfaringer for, at isolation giver os ganske store vanskeligheder.
Må jeg sige til hr. Kofod-Svendsen: Ja, vi kan godt gøre det lidt anderledes.
Socialdemokratiet er altid tilhænger af, at vi forsøger at forbedre lovkvaliteten.
Det har vi bidraget aktivt til under det udvalgsarbejde, der var under Udvalget
for Forretningsordenen, og vi er altid parate til nye diskussioner og overvejelser af nye forslag om, hvordan vi kan sikre en høj lovkvalitet.
Men jeg vil ikke i dag give noget konkret tilsagn om, hvad det skulle indeholde.
Det synes jeg må bero på en mere kvalificeret overvejelse.
Og så hr. Kristian Jensen: Ja, altså de overskud i den offentlige økonomi, vi skal præstere over for dem, der skal bedømme os i udlandet, er jo ikke påvirket af de engangsindtægter, og i øvrigt er ideen om at indlægge engangsindtægter jo ikke fremmed for selv borgerlige politikere.
Man brugte det jo også, selv da man havde borgerlige finansministre.
Jeg forstod så på hr. Kristian Jensen, at vi endda kunne have fået råd til skattelettelser, hvis vi havde undladt at lade de offentlige udgifter stige i den her regerings tid.
Jeg synes, at hr. Kristian Jensen bør redegøre for fra talerstolen, hvad det var for nogle besparelser, man ville have gennemført.
Det var et ret stort beløb.
Tove Fergo (V), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen, Socialdemokratiets ordfører, fortæller, at der er fuld fart på dansk økonomi, arbejdsløsheden har ikke været lavere de sidste 20 år, og vi har en grundliggende sund økonomi, siger ordføreren.
Og det er vi helt enige i i Venstre.
i de offentlige kasser: 62 mia. kr. om året.
Samtidig er der overfyldte daginstitutioner, nedslidte skoler, syge på venteliste, gamle, der får taget deres hjemmehjælp, og et grundlæggende spørgsmål, som jeg godt vil give mæle her fra Folketingets talerstol, er: Hvad er alle pengene gået til?
Hvad går pengene til?
62 mia. kr. om året ekstra i de offentlige kasser, og så ser det stadig væk sådan ud, når man kigger ud i det danske samfund.
Kunne Socialdemokratiet og regeringen ikke godt fortælle mig og den danske befolkning, hvad alle pengene er gået til?
Henning Grove (KF), 1999-12-16:
Står Socialdemokratiet bag det perfide angreb, som finansministeren rettede imod fru Lene Espersens landsrådstale og hentydning til totalitære stater?
Skal man virkelig 60 år tilbage?
Fru Lene Espersen var ikke engang født dengang.
Jeg husker tilstedeværende socialdemokrater her, jeg husker Anker Jørgensen, der omfavnede Kim Il Sung i Nordkorea, jeg husker Svend Auken, der tog til Nordkorea og fik benene klippet af, så han kunne kysse Kim Il Sung
, jeg husker rejser til Østtyskland, rejser til Sovjetunionen hos Socialdemokratiet i 1980'erne.
Er det virkelig en måde at føre en debat på her ved en finanslovafslutning?
Jeg synes, at finansministeren skulle tage og gå på talerstolen og give en undskyldning.
Per Stig Møller (KF), 1999-12-16:
Ja, men så kan han jo give et par stykker.
Vil Socialdemokratiets ordfører bekræfte, at man ifølge det lovforslag, som KV-regeringen fik vedtaget om Københavns Havn i 1992, ikke kunne konfiskere 1,7 mia. kr. fra havnens kasser?
Vil han bekræfte, at man præcis ikke ændrede den retlige status for Københavns Havn i forhold til loven fra 1913?
Det er også noget nyt, at pengene bliver i havnen.«
Det vil sige, at det, regeringen har gjort her med at tage 1,7 mia. kr. ud af havnen, er et brud på den havnelov, som vi fik vedtaget i juni 1992.
Vil hr. Jan Petersen ikke være venlig at bekræfte dette?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Jeg tror, jeg vil nøjes med at sige til hr. Per Stig Møller vedrørende Københavns Havn, at der bliver fremsat et lovforslag i dag, og at det også er inspireret af det forslag, som den tidligere trafikminister, omtalte hr. Kaj Ikast, fremsatte.
Der er selvfølgelig også tale om forskelle.
Men som det blev drøftet i går under de korte bemærkninger, er det jo lidt mere kvalificeret, at vi diskuterer det, når nu alle har haft lejlighed til at studere lovforslaget.
Det kommer som bekendt i dag.
Der bliver så naturligvis en første behandling, anden behandling og sluttelig en tredje behandling.
Så der er en god diskussion foran os her.
Vi er jo stadig væk nogen, der - om end det er historie nu - husker, at man jo forgreb sig på Statsanstalten for Livsforsikring, i øvrigt omtalt også i det retslige responsum, som ligger til grund for regeringens forslag. Til hr. Henning Grove vil jeg såmænd nøjes med at sige, at Socialdemokratiet altid står bag ved finansministeren.
Men jeg forstod, at indlægget jo egentlig mere var rettet til finansministeren.
Det var vist ikke mig, der skulle svare på det.
Men jeg kan da godt begive mig ind i den diskussion.
Jeg var da også nede og hilse på Nelson Mandela og kan huske, hvem der også var der, om end bidragene til frihedskampen i Sydafrika var begrænsede, ja, at der var et direkte nej, når bevillingerne dengang skulle gives til ANC.
Men det er historie, det er jeg enig i, og historien kan jo godt blive en del af den politiske debat.
Men ofte er det jo bedst at føre den som en historisk debat fremfor en politisk debat.
Og så til fru Tove Fergo, og hvad pengene bruges til.
Jo, de bruges til bedre sygehuse, de bruges til flere daginstitutionspladser, de bruges til flere og bedre psykiatriske hospitaler, de bruges rent faktisk til det, som fru Tove Fergo efterlyser. Jeg kunne så spørge fru Tove Fergo: Hvor vil fru Tove Fergo finde de 62 mia. kr. i dagens kommunale, amtskommunale og statslige budgetter?
Hvem skal skæres bort?
Hvad skal skæres bort?
Frank Aaen (EL), 1999-12-16:
Den socialdemokratiske ordfører brugte billedet om ønskeseddel og mulighed for at opfylde ønsker; giv noget, folk bliver glade for.
Så er mit spørgsmål til Socialdemokratiet, om der overhovedet er noget i denne her finanslov, som man selv tror på at de ude på ældrecentret sidder og snakker om i dag således: Det var dejligt, det var lige noget til mig.
Det har vi også gået og manglet.
Det ville vi meget, meget gerne.
Det var godt gået.
Tror Socialdemokratiet, at der ude i bistandskontorernes venteværelser er nogen, der siger: Det her, det var noget til os?
Endelig var der noget til dem i samfundet, der har haft
den ringeste udvikling indkomstmæssigt, arbejdsmæssigt.
Mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører er: Når der nu er så god en økonomi, hvorfor er der ikke ét markant socialt løft i denne her finanslov, som de virkelig kan få øje på derude, hvor de må notere sig, at rigdomsudviklingen i øvrigt er gået dem forbi?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-16:
Nu har Dansk Folkeparti jo ikke - meget mod vores vilje i øvrigt - været til finanslovforhandlinger om næste års finanslov.
Jeg spurgte hr. Jan Petersen i går under debatten
dér om, hvor lang tid den politik, som regeringen og Socialdemokratiet nu havde indledt over for Dansk Folkeparti - altså isolationspolitikken, om at vi jo ikke var stuerene og derfor ikke kunne deltage i forhandlingerne - strækker sig. Er det sådan, at vi skal forvente, at i den her valgperiode, hvis nu den løber tiden ud, altså til foråret 2002 - der er to finanslovforhandlinger indtil da - skal vi i Dansk Folkeparti forvente, at vi ikke bliver inviteret til finanslovforhandlinger?
Altså er der konsekvens i holdningen fra Socialdemokratiets side, eller er det i virkeligheden sådan, at man lidt har fortrudt, at man kom til at klandre Dansk Folkeparti for at være ikke stuerene med det resultat, at vi skal forvente, at vi godt kan blive inviteret senere?
Det er meget rart for vores planlægning at vide, hvad der rører sig på det område i socialdemokratiske hoveder.
Gitte Lillelund Bech (V), 1999-12-16:
Det er en historie, der lyder som et eventyr, men det er det ikke.
Det er en historie, som er utrolig.
Den er lige så utrolig som det foreliggende forslag
til finanslov, herunder trafikforliget.
Jeg er nødt til at stille hr. Jan Petersen det samme spørgsmål, som den socialdemokratiske overborgmester Jens Kramer Mikkelsen har stillet på Socialdemokratiets hjemmeside
den 4. december 1999
På hjemmesiden loves et klart og hurtigt svar, som overborgmesteren endnu ikke har fået.
Spørgsmålet lyder: »Hvorledes har man beregnet, at Københavns Havn skal og kan bidrage med 750 mio. kr. plus
fire gange 260 mio. kr. og samtidig skal gøre det hele meget bedre?«
Kan vi i dag få klar besked?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
De medarbejdere i Socialdemokratiets Nyhedstjeneste, der holder øje med hjemmesiden, takker for opmærksomheden i går.
Så er det sagt.
Jeg vil så også gøre opmærksom på, at når man citerer overborgmester Jens Kramer Mikkelsens indlæg, så glemmer man fra Venstres side at nævne, at han i øvrigt benyttede lejligheden til at rose finanslovaftalen.
I det omfang, det ikke er tilstrækkeligt, er der jo adgang til i lovbehandlingen at spørge yderligere til det.
Men for nu at undgå gentagelser af gårsdagens pressemeddelelser, så kunne jeg sige, at der tages værdier ud af Københavns Havn, ja.
Til hr. Thulesen Dahl vil jeg vil bare gentage: Jeg inviterer ikke Dansk Folkeparti til finanslovforhandlinger. Jeg modtager en invitation og møder frem.
Hvis jeg skulle give finansministeren et råd, hvad der somme tider kan være mulighed for, vil det da være indtil videre, at jeg ikke kan se af det, Dansk Folkeparti fremlægger mundtligt, i annonceformer, eller hvilken måde man i øvrigt gør sig kendt på om finansloven, at der i og for sig er nogen grund til at tale videre om det.
Så vil hr. Frank Aaen gerne vide, hvordan de på ældrecentret i dag og i morgen og dagene op til jul helt konkret kan se: Hvad fik vi så?
Jo, men der har hr. Frank Aaen og jeg jo et problem, medmindre vi bare blev enige om at sende en check, der er der på datoen, og det blev vi jo ikke.
Det varer jo lidt, før det, man gør her, de penge, vi bevilger her, virker, for når nu klubtilbudet er derude, og det er blevet bedre, hvor det har været manglende eller har været dårligt, det, der er afsat penge til, når nu det er der, oplever mennesker så, at det var, fordi vi gjorde det?
Det ved jeg ikke.
Det gør de sikkert ikke, medmindre vi insisterer på, at det var, fordi vi gjorde det sådan.
Eller når kvarteret bliver pænere, og det begynder at fungere menneskene imellem, husene bliver renoveret, blokkene bliver kønnere, eller når servicejobbene fungerer, og der kommer én mere ud på plejehjemmet om et halvt år, når kommunalbestyrelsen måtte have besluttet det, så kan det da godt være, at den pågældende ældre ikke kan se sammenhængen her, men så bør hr. Frank Aaen, som er enig i de projekter, og de andre partier, der indgår i aftalen, jo fremhæve, at der er den sammenhæng mellem politik, bevillinger og så virkningen.
Jens Kirk (V), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen var inde på mange ting i sin ordførertale.
Jeg vil koncentrere mig om én.
Det er jernbaneforliget.
Pendlertrafikken får et løft i Danmark.
Men er det rimeligt, vil jeg spørge hr. Jan Petersen, at det er befolkningen i den øvrige del af den tyndt befolkede provins, der skal betale for den pendlertrafik? Jeg tænker selvfølgelig her på dieselafgiften, som jo rammer alle, ja, lige fra dem på Bornholm, Lolland-Falster til dem i Sønderjylland og Vestjylland og Nordjylland.
Er det rimeligt, at de skal betale for transporten i de transportkorridorer, vi har dér? Det vil jo gøre alting dyrere for disse mennesker og gøre dem mindre fleksible.
Jeg synes, man kunne have fundet ud af det på anden måde.
Er hr. Jan Petersen enig med undertegnede i det?
Ester Larsen (V), 1999-12-16:
Vi fik flere i arbejde, siger den socialdemokratiske ordfører.
Jamen hvorfor nedsætter regeringen så ikke bruttoskatten som lovet?
Regeringen har jo afgivet et klart løfte om, at bruttoskatten vil blive sat ned i takt med, at ledigheden falder.
Hvad er karakteren egentlig af dette løfte?
Er løftet af en sådan art, at regeringen ønsker sin noget skrøbelige troværdighed målt på sin evne og vilje til at holde, hvad man lover, eller er det kun til pynt?
Jens Hald Madsen (V), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen fortæller om en succeshistorie, om en sund økonomi.
Så vil jeg spørge: Er det en succes, at man, når man er i højkonjunktur med ekstra skatteindtægter og man så skal finansiere noget, så bliver nødt til at gøre det via nye skatter og afgifter?
Er det en succes, at når man gerne vil løse beskæftigelsesproblemer, så gør man det ved at ansætte flere i den offentlige sektor?
Er det en succes, at inflationen er steget så meget, at Danmark ikke kan overholde EU's konvergenskrav?
Er det en succes, når de små virksomheder nu har fået flere administrative byrder?
Det vil jeg gerne have svar på.
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Det er noget, der tyder på, at der har været gang i den i Venstres folketingsgruppe.
Der er jo blevet produceret mange korte bemærkninger, men o.k., jeg deltager gerne i undervisningen.
Det var vel spørgsmålet?
Ja, det synes jeg.
Jeg synes faktisk, det er aldeles udmærket, at togkøretiderne kan overholdes, sådan at man kan køre med tog, når ikke man har bil, også fra Herning og Skjern og Grenaa osv., at man kan komme ind til den jernbanelinje, som forbinder landsdelene, så pensionisten uden kørekort kan komme over og besøge datteren og sønnen og børnebørnene i København.
Jeg synes faktisk, det er udmærket, at der bliver et togsæde, og at toget om kort tid ikke ryster længere.
Jeg synes, det er udmærket, at dem uden bil også får den mulighed for at kunne blive transporteret.
Og så synes jeg i den sammenhæng, at det er overkommeligt at betale en dieselafgift.
Tænk at kunne sidde ned i en togtur fra Jylland til København frem for at skulle stå på gangen.
Fru Ester Larsen mener, at bruttoskatten skal nedsættes.
Jeg går ud fra, at det så er noget, Venstre selv ønsker at gøre og er klar til at finansiere.
Indtil videre fremgår det af finansloven og anmærkningerne dertil, at der stadig væk er underskud på de fonde, arbejdsmarkedsbidraget indbetales til.
Der er altså stadig væk flere udgifter, end der er indtægter, så der er i hvert fald ikke i den sammenhæng grundlag for at nedsætte den.
Men hvis Venstre har et forslag om at nedsætte bruttoskatten, så hører jeg da gerne om finansieringen til det, eventuelt de besparelser, man har tænkt sig at komme med, og man kan godt komme med lidt bedre og mere gennemarbejdede forslag end dem, man har præsteret hidtil.
Og så er hr. Jens Hald Madsen ude med luppen for at finde er par ting, som ikke ser så godt ud.
Jo, inflationen er lige i overkanten.
Jeg tror endda, jeg fik det sagt, ellers vil jeg da gerne huske at gøre det nu.
På det punkt ligner vi andre lande, der har haft økonomisk fremgang som f.eks. England og USA.
De har en inflation som vores, og det er i lige i overkanten, ja, men bare at finansiere det hele via en byge af skatter og afgifter ...
Kunne hr. Jens Hald Madsen ikke bekræfte for mig heroppe, at skattetrykket falder fra 1999 til år 2000?
Det er jo rent faktisk tilfældet.
Karen Rønde (V), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen sagde i sin tale, at finansloven handler om at reagere her og nu på aktuelle problemer.
Et problem, som optog Socialdemokratiet meget i oktober, endda så meget, at statsministeren omtalte det i sin åbningstale,
var, at regeringen fandt det helt uacceptabelt, at unge kvinder fra andre kulturer pålægges tvangsægteskaber af deres forældre, og at regeringen vil forstærke indsatsen for at forhindre tvangsægteskaber i vores land.
Så er det, jeg spørger hr. Jan Petersen: På hvilken side
i finansloven afspejles det, at regeringen forstærker indsatsen på dette område?
Er det ikke sådan, at der ikke sker noget som helst, at regeringen også på dette område lover befolkningen ét i store proklamationer, men er fuldstændig lammet af intern splittelse og uenighed, når det kommer til konkret handling?
Eller sker der ingenting, fordi regeringen ikke længere finder, at tvangsægteskaber er et problem?
Jens Rohde (V), 1999-12-16:
Hr. Jan Petersen taler om et land, hvor vi bliver dygtigere og kan klare os i konkurrencen med udlandet.
Nu er det jo primært erhvervslivet, der finansierer velfærden, og så er det, jeg spørger: Hvor er det lige i finansloven, at incitamenterne til en bedre konkurrenceevne ligger?
Er det hr. Jan Petersens opfattelse, at erhvervslivets konkurrenceevne styrkes ved, at man giver flere byrder til erhvervslivet?
Og så er der én ting, der slår mig, når hr. Jan Petersen står og taler om et faldende skattetryk: Hvordan er det lige, det hænger sammen med, at man kan kalde Venstres bud på et skattestop for uansvarligt, samtidig med at man siger, at skattetrykket falder?
Det hænger ikke sammen.
Hans Christian Schmidt (V), 1999-12-16:
For meget kort tid siden sad samtlige kommuner og forsøgte at få budgetterne på plads.
Man så meget på, at man skulle se, om man kunne gøre det, man gerne ville på børneområdet, skoleområdet, ældreområdet.
Og det har jo heller ikke skortet på opfordringer til kommunerne om, at nu må de kunne gøre det - hvad var det, udtrykket var - lidt bedre.
Vi hører jo igen og igen fra kommunerne, at selv om de sidder og kigger på, at de vil lægge brugerbetaling ind og andre midler, de nu får foræret, så har de ét hovedproblem, siger de selv, og det vil jeg godt bede hr. Jan Petersen om at bekræfte og så samtidig svare på følgende spørgsmål: Problemet, siger de, er, at vi i dag ikke har mulighed for at beskatte på samme måde, som vi havde før, idet man har flyttet vel sammenlagt omkring 15 mia. kr. fra kommunale og amtslige skatter.
Det er, hvad man hører borgmester efter borgmester sådan set uanset partifarve fortælle, at sådan hænger det sammen.
Så er spørgsmålet meget konkret til hr. Jan Petersen: Har Socialdemokratiet, har regeringen nogen planer om at ændre på det forhold over for kommunerne?
Jan Petersen (S), 1999-12-16:
Hr. Hans Christian Schmidt glemte at nævne, at skattegrundlaget i de samme kommuner er vokset.
Det var svaret.
Vi har ikke nogen planer mig bekendt om at ændre på det, der blev spurgt om.
Fru Karen Rønde ville gerne have at vide
Altså der er jo ikke nogen, der kan tvinges til at gifte sig.
Jeg tror endda, det er sådan, at hvis nu man bliver udsat for et overgreb fra sine forældre, der vil tvinge en til at blive gift, og man er under 18 år, jamen så kan man henvende sig til de kommunale myndigheder og fortælle, at man har det problem, at det overgreb er ved at blive begået.
Og der er vist eksempler på, at kommuner så allerede har fjernet de pågældende børn.
Det var så en anvisning af en paragraf i en lovgivning og ikke en konkret bevilling til det.
Fru Karen Rønde ved jo så også, at halvdelen af folketingssamlingen nu er overstået, men der er så stadig væk en halvdel mere.
Hr. Jens Rohde ville gerne vide, hvori konkurrenceevneforbedringerne lå i finansloven.
Konkurrenceevne er mange ting.
Konkurrenceevne er ikke bare løn.
Det tror jeg endda jeg sagde i min tale.
Konkurrenceevne er også uddannelse for mennesker.
Det er valutakurserne, stabiliteten dér.
Dansk eksport vokser, vi er lidt bagefter, men dansk eksport vokser, og betalingsbalancen går i plus.
Der er noget, der tyder på, at det i hvert fald er den rigtige retning.
De administrative byrder arbejdes der også stadig væk med, der gøres fremskridt.
Og så sluttelig kommer vi til hr. Jens Rohdes
måske helt reelle ærinde, skattetrykket.
Jo, altså hvis et løfte om skattestop var et løfte om, at skattetrykket var uændret, nogenlunde ligesom formanden for Folketingets Skatteudvalg har fremført det som Venstres politik, jamen så lever regeringen faktisk op til det.
Vi ligger i øvrigt med et skattetryk, der er en lille smule under det, som vi havde i 1988, hvor vi havde danmarksrekorden, og det har ligget jævnt nogenlunde omkring 50 pct. i den her regerings tid.
Men det er noget helt andet at tale om et skattestop i kroner og øre, og det er jo det jeg forstår andre i Venstre gør.
Det er jo noget med, at man så ikke engang vedligeholder det eksisterende skattetryk.
Så man kan sige, at i Venstres forstand må skattestop i kroner og øre og i procenter vel være det samme som en slags skattelettelser.