Morten Helveg Petersen (RV), 2001-01-24:
Jeg skal starte med at takke ministeren for redegørelsen.
Jeg synes, den er ved at udvikle sig til et stadig vigtigere instrument ikke kun for os som politikere, men også som generelt indlæg i debatten om informationsteknologi.
Redegørelsen har en vigtig funktion, i og med den placerer det her vigtige spørgsmål på Folketingets dagsorden, i og med vi har mulighed for at have den diskussion, vi har i dag.
Jeg skal også kvittere for bilagene, for oversigten over alle de initiativer, der er sat i værk.
Netop på det her område er det jo en jungle, i og med at initiativer kan være sat i værk ud over det ganske samfund.
Det er nyttigt som politiker i hvert fald at kunne få et samlet overblik.
Det er klart, at det her er en sektor, hvor tingene ikke kan gå stærkt nok.
Alting skulle helst være lavet i går, og derfor må man også forvente en vis form for forudsigelig kritik, når man stikker næsen frem og laver en redegørelse som denne.
Men jeg skal i hvert fald starte med at sige tak
for den, og jeg synes, det er godt, at vi får den her anledning til at diskutere. Der er heldigvis ved at være en større politisk interesse for IT, men vi er altså stadig væk langt fra en situation, hvor IT er det første spørgsmål, man får revet i næsen på et vælgermøde ude i landet.
Vi er for få mennesker i salen i dag.
Den burde jo egentlig være stuvende fuld i betragtning af spørgsmålets vigtighed for fremtiden, men det er jo nok netop udtryk for, at IT stadig væk ikke er et spørgsmål, der er allerhøjst på den politiske dagsorden.
Det kan selvfølgelig også skyldes det fremskredne tidspunkt og en lang spørgetid, men nuvel, så meget desto større grund er der altså til, at politiske partier tager emnet seriøst og alvorligt.
For Det Radikale Venstres vedkommende har vi udarbejdet en IT-politik tilbage på vores sommergruppemøde for et halvt års tid siden.
En vigtig indfaldsvinkel er, at ny teknologi byder på muligheder, kan hjælpe os til faktisk at skabe et samfund, der er endnu bedre end det, vi har i dag.
Og vi har fra radikal side lagt megen vægt på vigtigheden af at kigge på tværs, altså at kigge på, hvordan informationsteknologien påvirker og ændrer vilkårene i kulturlivet, uddannelsessektoren, erhvervslivet, sundhedssektoren osv. osv.
En af pointerne for vores vedkommende har været, at vi som samfund vel først opnår de helt store gevinster ved den her nye spændende teknologi, når vi formår at integrere informationsteknologien i sundhedssektoren, i uddannelsessektoren, i erhvervslivet, i det hele taget gennem den måde, vi anvender isenkrammet på.
Jeg fornemmer også, vi er ved at bevæge os væk fra en ensidig fokusering på kobber og kabler og isenkram - selv om det absolut er vigtigt med udbredelsen - til også at kigge på, hvad det er, vi egentlig anvender udstyret til, hvordan IT kan gøre vores hverdag nemmere.
Det er i hvert fald en bevægelse i debatten og en diskussion, som Det Radikale Venstre meget gerne vil være med til at støtte.
Netop derfor bliver integration af IT på tværs af alle ressortområder et utrolig afgørende spørgsmål i fremtiden.
Og netop derfor må netværksredegørelsen som redegørelse også udvikle sig til et stadig vigtigere instrument, så Folketinget og de politiske partier og politikerne kan få anledning til at få et samlet overblik over og få en samlet diskussion om den her vigtige teknologis påvirkning af stort set alle samfundsforhold. Der er en stribe gode initiativer i netværksredegørelsen, som har været omtalt flittigt i debatten: Bredbåndsplan i juni 2001 lægger vi også vægt på fra radikal side.
Vi glæder os også til redegørelsen om konvergens, vi glæder os til initiativerne på uddannelsesområdet vedrørende videregående IT-voksenddannelse, et felt, hvor der jo nærmest er svimlende perspektiver og muligheder.
Og så hæfter jeg mig også særlig ved det her initiativ, hvor hvert enkelt ministerium skal give bud på udviklingen inden for deres eget område.
Umiddelbart kan det lyde som et lille og uskyldigt initiativ, men med de ord og den vægt, som vi i hvert fald fra radikal side lægger netop på integration inden for alle fagområder, kan det gå hen og vise sig at blive et utrolig centralt initiativ.
Lad mig henlede opmærksomheden på, at i England har man lavet en strategi, hvor man nærmest holder ministre og departementschefer ansvarlige for udviklingen inden for deres eget område med hensyn til integration af teknologi.
Om vi skal gå så vidt i Danmark, er et åbent spørgsmål, men det er en understregning af, at integrationen er vigtig.
Lad mig også skitsere et par initiativer i forlængelse af finanslovaftalen, hvor vi bl.a. med CD's gode hjælp har gjort det nemmere for udenlandsk arbejdskraft at komme til Danmark, lad mig nævne dk21, erhvervsstrategien, tværgående forskergrupper, nedsættelse af selskabsskat, elektroniske patientjournaler.
Jeg skal vende tilbage til sundhedssektoren.
I høj grad er det her jo en diskussion om hønen og ægget, hvad der kommer først.
Kommer en god og velfungerende digital forvaltning af sig selv, eller skyldes den borgernes efterspørgsel efter det?
Den diskussion kan vi jo have, jeg er lige ved at sige i
årevis, men som jeg ser det, understreger det blot pointen om vigtigheden af politisk fokus og politikere, der kaster sig ind i den her diskussion.
Der er mange initiativer i gang, som redegørelsen skitserer.
Det er vigtigt fortsat at have politisk fokus på området, gerne endnu mere, og ambitionen må jo være, at vi en dag kan føre den her diskussion for en stuvende fuld Folketingssal, hvor ordførere inden for alle områder kaster sig ud i diskussionen.
Og lad mig så til sidst nævne et eksempel, som vi lægger meget vægt på fra radikal side, et eksempel på netop den her integration, som redegørelsen måske også en dag bør omfatte, nemlig sundhedssektoren.
Dér er, som jeg ser det,
muligvis det område inden for det offentlige, hvor der er det største potentiale med hensyn til brug af informationsteknologi.
Helt overordnet set vil vi med øget adgang til information opleve, hvordan patienter bliver mere myndige, mere kritiske over for systemet.
Konkret på IT-området: Elektroniske patientjournaler skal der lægges mere vægt på.
Erfaringer viser, at der kan spares utrolig meget tid og energi ved at slippe for alt for meget administration og indtastning af data ved hjælp af elektroniske patientjournaler.
Patienter vil også kunne blive fri for, at deres journaler går tabt mellem afdelinger.
Måske allervigtigst er det her et oplagt eksempel på, hvordan IT kan bruges til at ændre på måske fastlåste arbejdsgange og strukturer ude på hospitalerne, hvor IT altså kan være en slags bølgebryder til at organisere sig mere hensigtsmæssigt.
Samtidig er IT i sundhedssektoren et eksempel på, hvordan vi er alt for lang tid om at komme ud af starthullerne, fordi forskellige amter opfinder
hver deres standard i stedet for at spille sammen
Det understreger, som jeg ser det, igen vigtigheden af, at der findes et centralt overblik, hvor politikere kan få mulighed for at diskutere det her.
Endvidere kan nævnes køb af medicin over Internettet, et andet område inden for sundhedssektoren, hvor der er ved at komme lidt skred i sagerne, jf. finansloven.
Elektronisk booking, offentliggørelse af kvalitetsmål i behandling på Internettet er andre eksempler på vigtigheden af også at forholde sig til sundhedssektoren.
Pointen er igen, at først ved at integrere IT i sundhedssektoren høster vi gevinsterne. Når jeg nævner sundhedssektoren som et særligt eksempel, er det, fordi det er et område, vi nøje følger fra radikal side.
Den giver et godt overblik, og den bør være et om muligt endnu mere centralt instrument for et samlet overblik over den IT-politik, vi fører i Danmark.