runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2003-05-21:
Det er jo sigende, at hr. Peter Skaarup taler uden om ethvert konkret spørgsmål heroppefra.
Han taler om den tidligere regering, bliver ved med at komme med generelle betragtninger
om den tidligere regerings politik, men svarer ikke på de spørgsmål, der bliver stillet heroppefra. Jeg må da tilstå, at jeg egentlig godt kan forstå, at han i den grad taler uden om, når man tænker på, hvordan Dansk Folkeparti har pustet sig op omkring denne sag, ikke mindst i 2001, da eksistensen af hærchefen kom frem til offentligheden, og siden hen.
Og så at man alligevel falder til patten, alligevel ikke tør gå ind og kritisere regeringen, alligevel gør det, som man har set så mange gange fra Dansk Folkeparti, at man på den ene måde kører vældig voldsomt frem, og nu skal man tage fat, og der er ikke grænser for, hvad Dansk Folkeparti vil gøre, og når så regeringen begynder at rasle med sablen, falder man ned som et lam. Så jeg kan godt forstå, at hr. Peter Skaarup har så svært ved at besvare de konkrete spørgsmål.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Min søn havde engang sådan en dukke, som, når man trykkede den på maven, sagde: Gå ikke over skinnerne, der kommer tog.
Det var meget sjovt i starten, men efterhånden blev det lidt trættende. Men af en eller anden grund minder hr. Peter Skaarup mig om den der dukke.
Altså når man trykker hr. Peter Skaarup på maven, siger han: Gå ikke over skinnerne, der kommer tog.
For hr. Skaarup siger det samme hele tiden. Virkeligheden er, at den tidligere regering intet kunne have gjort ved, at den irakiske asylansøger kom til Danmark, absolut intet, ligesom den nuværende regering selvfølgelig ikke kan garantere, at CIA eller en eller anden efterretningstjeneste transporterer en eller anden person ind i Danmark og sætter vedkommende af oppe i Sandholmlejren.
Og man kan især ikke fra regeringens side gøre noget ved det, når de oplysninger, der er i sagen, nemlig dem, der var på det tidspunkt hos Politiets Efterretningstjeneste, ikke engang går videre til regeringen, men bliver holdt hemmelige i Politiets Efterretningstjeneste, oven i købet så hemmelige, at ikke engang chefen for Politiets Efterretningstjeneste var informeret om det.
Regeringens store fejl i gamle dage var, at den accepterede, at efterretningstjenesten legede kispus med den.
Den ønskede ikke at have kontrol med efterretningstjenesten, den lod efterretningstjenesten fungere som en stat i staten, det var regeringens problem, det kritiserede vi, og det burde hr. Skaarup også kritisere.
Men derudover må jeg spørge hr. Skaarup: På spørgsmålet om, hvorvidt justitsministeren har givet forkerte oplysninger til Folketinget, der fik vi tidligere at vide, at det accepterer Venstre. Accepterer Dansk Folkeparti også det?
Morten Bødskov (S), 2003-05-21:
Det svar, som hr. Peter Skaarup giver heroppefra, kan vist ikke andet end karakteriseres som et noget-langt-i-spyttet-svar.
Vi har fået at vide, at politikken er blevet ændret, vi fik sågar at vide, at det var den tidligere regering, som fik hærchefen til Danmark,
det sagde hr. Peter Skaarup rent faktisk i sin tale.
Når hr. Peter Skaarup kunne være så hård i filten om holdningen til den tidligere regerings politik, vil jeg bare spørge igen: Kan hr. Peter Skaarup ikke give et meget præcist svar på: Hvad er det for ændringer i udlændingepolitikken, Dansk Folkeparti har medvirket til, som vil betyde, at folk, der får afslag på asyl, ikke risikerer at havne på tålt ophold? Kan vi ikke få det at vide?
Det er et meget centralt spørgsmål, som jeg går ud fra at hr. Peter Skaarup har et fuldstændig klart svar på, når han er så hård i filten, som han er.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Jamen også Det Radikale Venstre er meget interesseret i at høre svaret fra hr. Peter Skaarup, det præcise svar på det præcise spørgsmål: Hvilke regler er blevet ændret af den nuværende regering, således at en situation som den, der opstod, da den tidligere irakiske hærchef søgte asyl i Sandholmlejren, ikke kan gentage sig? Hvilke regler er blevet ændret?
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Flere af de spørgsmål, der kommer frem her, går i retning af, at Dansk Folkeparti slet ikke kritiserer den håndtering, der har været af hærchefens sag, og det er jo ingenlunde korrekt.
Det ved spørgerne også udmærket godt.
Det er jo egentlig mærkeligt, at Dansk Folkeparti, der netop har påpeget mange af de her elementer, der er kritiske, skal tåle kritik fra forskellige spørgere heroppe fra talerstolen.
Det er jo netop os, der har prøvet at rydde op i nogle af de her ting.
Og der står videre: »Man konstaterer, at myndighedernes vurderinger med hensyn til flugtrisiko har vist sig at være forkerte, og finder det kritisabelt, at der ikke i perioden umiddelbart før krigen mod Irak blev taget skridt til at revurdere situationen.«
Det er dog meget kritisk over for den håndtering, som har fundet sted.
Så er der nogle andre spørgere, som er irriterede over at høre - sådan hørte jeg det, hr. Søren Søndergaard sagde - nærmest en grammofonplade, der siger det samme.
Det kan godt være, at sandheden nogle gange er trættende at høre på for venstrefløjen, specielt her i Folketinget, men det er jo klart, når man føler sig ramt.
Man føler sig virkelig ramt af, at den udlændingelov, man tidligere har administreret under den gamle socialdemokratisk-radikale regering bakket op af SF og Enhedslisten, har været fuldstændig lemfældig og fuldstændig dårlig på alle mulige områder.
Man har ikke kunnet gribe ind over for folk, der har spekuleret i at komme til Danmark og få helle.
Det har været hovedproblemet for den gamle regering, og det er også hovedproblemet for venstrefløjen.
Så derfor kan jeg da godt forstå, at det er irriterende at høre fra talerstolen, at Dansk Folkeparti kan pege på det, når man så samtidig ser, at Socialdemokraterne kommer med udspil til stramninger på det her område, som man ikke tidligere har set.
Det er dog utroligt.
Men det ændrer ikke ved, at sandheden er, som den er, og at man bør erkende, at de ting, man ikke fik gennemført under den gamle regering, har den nye regering måttet gøre sammen med Dansk Folkeparti.
Det bør man erkende i stedet for at være meget sur heroppe på talerstolen.
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Jeg er såmænd ikke sur.
Jeg tror bare, at hr. Skaarup er en smule presset, for problemet er jo lige nøjagtig, at den nye regering med sit parlamentariske grundlag, Dansk Folkeparti, ikke har gennemført det, der stod i regeringsgrundlaget.
Og det troede jeg faktisk Dansk Folkeparti var kritisk over for.
Faktisk undrer det mig stadig væk, at den fælles tekst, som hr. Skaarup og jeg faktisk formulerede, og som lyder, at et flertal i udvalget udtrykker kraftig kritik af regeringens håndtering af sagen om den krigsforbrydermistænkte tidligere irakiske hærchef og dennes forsvinden, pludselig blev til, at, joh, man er lidt utilfreds, og man er lidt kritisk - hvis hr. Peter Skaarup ellers har tid.
Jeg undrer mig over, hvad det er, der har gjort, at man pludselig ikke er så kritisk.
Og nu kan jeg forstå - eller sådan må jeg forstå det - at det simpelt hen er, fordi Dansk Folkeparti er blevet bildt ind, at man har lavet ændringer, der gør, at der ikke kommer folk til landet, som skal på tålt ophold.
Så er det bare, jeg spørger: Hvorfor i alverden så
al den hurlumhej om, at de skal sidde i Sandholmlejren, når de slet ikke kommer som følge af denne stramme, stramme udlændingepolitik, som den nye regering har lavet
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Når hr. Peter Skaarup taler udenom, så er det jo også en slags svar, for sandheden er jo den enkle, at der ikke er lavet om på de regler, der gælder for asylansøgere, som kommer og søger asyl i Danmark.
Deres sager skal behandles.
Hvis de ikke kan få asyl, får de afslag, og hvis de ikke kan sendes ud, fordi de risikerer dødsstraf eller forfølgelse i det land, de kommer fra, så skal de være her på tålt ophold.
Disse regler er overhovedet ikke ændret, og Dansk Folkeparti kan ikke udstede nogen som helst garantier for, at der ikke i dag går mistænkte krigsforbrydere fra Rwanda, fra Liberia, fra Sierra Leone eller andre steder lyslevende rundt iblandt os.
Det kan Dansk Folkeparti ikke garantere.
Der kan dukke en sag op i morgen.
Det ved hr. Peter Skaarup ingenting om.
Lige til sidst, for det er min sidste korte bemærkning til hr. Peter Skaarup, og derfor er jeg nødt til at sige alt, hvad jeg har på hjerte
: Noget af det, som hr. Peter Skaarup nævnte tidligere, som kunne have gjort, at vi havde fået en hurtigere og smidigere og måske mere retfærdig ekspedition af disse sager, var, hvis vi havde haft et effektivt asylsamarbejde i Europa.
Men det ønsker Dansk Folkeparti jo ikke.
Dansk Folkeparti er jo modstander af et europæisk asylsamarbejde.
Så jeg må sige, at Dansk Folkeparti ikke bidrager meget til sagens løsning.
Helge Adam Møller (KF), 2003-05-21:
Det er da helt rigtigt, at jeg opfordrede den tidligere statsminister til bl.a. på grund af en mærkelig og uforståelig håndtering af andre elementer i sagen at udskifte sin justitsminister.
Det lyttede den tidligere statsminister
ikke til.
Men jeg kan jo konstatere, at det gjorde befolkningen, så de klarede sagen for mig 3 måneder senere, og det er jeg taknemmelig for.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Fru Sandy Brinck svarede ikke på spørgsmålet, så det vil jeg godt bede fru Sandy Brinck om at gøre.
Kl. 9.45 Spørgsmålet lød i al sin enkelhed: Er det ikke korrekt, at det var under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, at hærchefen kom ind i Danmark?
Det var under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, at man i stor stil accepterede, at mistænkte krigsforbrydere kom ind
i landet, og det var her hele den skandale omkring krigsforbrydere, der kom til Danmark, som ikke er blevet retsforfulgt endnu, kom til.
Er det ikke et problem for en socialdemokratisk ordfører her i dag at kritisere det fra alle verdenshjørner uden at nævne det simple faktum, at det var under den regering og det regeringsparti, som Socialdemokraternes ordfører her i dag, fru Sandy Brinck, kommer fra, at man lukkede krigsforbrydere ind i Danmark?
Det er det essentielle her, og det vil jeg godt bede fru Sandy Brinck om at svare på.
Er det ikke korrekt?
Føler man ikke et medansvar?
Sandy Brinck (S), 2003-05-21:
Først skal jeg da glæde mig over, at Dansk Folkeparti er enig i, at der er grund til at udtrykke kritik.
I en lang periode var vi faktisk af den opfattelse, at Dansk Folkeparti var enig i, at der skulle udtrykkes kraftig kritik. Hr. Peter Skaarup vil jo vide, at hr. Peter Skaarup og jeg faktisk havde formuleret en tekst til en beretning, hvor der stod »kraftig kritik«.
Men så kom der nogle motorveje og noget andet, man skulle have forhandlet på plads, og så blev det til en lidt mindre næse med Dansk Folkepartis billigelse.
Det synes jeg måske ikke er det smukkeste, jeg har set.
Men det er stadig sådan, at folk kan komme på tålt ophold i Danmark, og tålt ophold betyder, at man ikke får asyl.
Så det ansvar er noget, vi bærer bredt i denne sag; det er faktisk internationale konventioner, der gør, at man ikke kan sende dem tilbage.
Til hr. Helge Adam Møller, som noget fortegnede det, jeg sagde, men hvor jeg har allermest lyst til at undre mig over, at det er det, der nu skal blive hr. Helge Adam Møllers figenblad.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Det er på mange måder en næsten surrealistisk og absurd sag, som vi behandler i dag, for på papiret og i hvert fald hver eneste gang, der holdes skåltaler, er Danmark jo en stor tilhænger af den internationale retsorden og af, at krigsforbrydere bliver straffet. Men så har vi en konkret sag.
Hvad sker der, når vi i Danmark har fat i en person, som er anklaget for at deltage i alvorlige krigsforbrydelser?
Ja, så sker der det, at de danske myndigheder giver ham mulighed for uden nogen former for forhindring og på trods af advarsler om, hvad der ville ske, at forlade landet.
Så ville fanden være løs i Laksegade.
Så ville der ikke være grænser for, hvad forskellige politikere - især ikke hvis de var i opposition - ville have krævet og ville have gjort.
Men nu snakker vi ikke om en person, som er mistænkt for medvirken til et enkelt drab eller mord.
Heller ikke 10 mord.
Heller ikke 100 mord.
Vi snakker om en person, som er mistænkt for medvirken til tusindvis af mord på fuldstændig uskyldige mennesker: mænd, civile, børn.
Vi husker Halabdja!
På den baggrund skulle man måske forestille sig, at regeringen ville gøre alt, jeg gentager alt, ikke bare for at finde den pågældende, men også for at drage enhver til ansvar, som direkte eller indirekte måtte være medansvarlig for fangeflugten. Hidtil er det imidlertid ikke meget, der er sket fra regeringen.
Derfor har Retsudvalget også udtrykt sin kraftige kritik af regeringens håndtering af sagen, men vi synes, at regeringen skal have en chance mere.
Derfor har SF og Enhedslisten indkaldt til den her forespørgsel, og vi ser meget frem til at høre, hvad regeringen kan oplyse i den her sag, herunder hvad regeringen rent faktisk har tænkt sig at gøre fremover for at få denne sag afsluttet på en anstændig måde.
Besvarelse
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Til hr. Søren Søndergaard: Jeg ville da gerne gøre hr. Søren Søndergaard tilfreds, og jeg mener egentlig også, at hr. Søren Søndergaard kunne være rimelig tilfreds,
hvis der havde været lyttet til, hvad der er blevet sagt under debatten.
Det er jo kommet frem, at hærchefen er efterlyst via Interpol.
Det er kommet frem - jeg har i hvert fald sagt det, og jeg vil også tro, at justitsministeren vil skrive under på det - at justitsministeren ikke var bedre orienteret om den efterlysning.
Justitsministeren mente, at der var sket en hurtig efterlysning, men blev senere klogere, ved at det kom frem, at den efterlysning havde været længe undervejs.
Det er i øvrigt også det, der er sket for Retsudvalget, hvor hr. Søren Søndergaard selv sidder.
Jeg tror ikke, at nogen i Retsudvalget fra første dag vidste, at hærchefen ikke var blevet efterlyst lige med det samme, for det er jo naturligt, at det bliver man selvfølgelig.
Der var gået uacceptabelt lang tid.
Derfor - og det er så til fru Elisabeth Arnold - skrev vi også meget klart i beretningen, at det var utilfredsstillende, at der var gået længere tid.
Jeg kan godt forstå, at det selvfølgelig er irriterende for bl.a. Det Radikale Venstre og Enhedslisten at høre de her ting fra Folketingets talerstol, fordi man har den her dårlige samvittighed over at have været med til at lave en liberal udlændingelov, som man ikke har fået håndhævet på den rigtige måde, fordi man har i den periode, hvor der sad en socialdemokratisk-radikal regering, har måttet acceptere -
man har i hvert fald ikke gjort noget ved det - at der er kommet et større antal mistænkte krigsforbrydere ind i landet.
Det er jo sagens kerne.
Så havde vi ikke brugt uanede ressourcer for det danske samfund på at skulle debattere en hærchef fra Irak.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-21:
Ja, det kan godt være, at hr. Søren Søndergaard synes, at sagen er surrealistisk, men så kunne man måske have forventet nogle nyheder fra hr. Søren Søndergaard.
Det kunne man ikke høre.
Jeg kan sige, at Venstre tager de to ministres redegørelse til efterretning både for så vidt angår det faktuelle, og statsministeren og justitsministerens vurderinger af sagen.
Det er jo sådan, at Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti, der i Retsudvalget fremtræder som et mindretal, her i Folketingssalen har flertal og har afgivet et beretningsbidrag i Retsudvalget, og det kan Venstre helt henholde sig til.
Vi har givet udtryk for, hvad vi mener om den sag i det beretningsbidrag, og det skal jeg gerne gentage.
Vi finder det naturligvis, som også ministeren selv har været inde på, fortsat utilfredsstillende, at den pågældende stak af.
Vi finder, at det er rigtigt, at man har påtalt det over for de pågældende myndigheder, og at der nu er taget initiativ til, at reglerne om efterlysning m.v. strammes op.
Så har vi også hele tiden været af den opfattelse, at reglerne om tålt ophold skal strammes op, og er der tale om alvorlig kriminalitet, skal der ske frihedsberøvelse.
Det mener vi fortsat, og det har vi gjort gældende under hele sagen.
Så er vi selvfølgelig som hr. Søren Søndergaard meget optaget af, at hærchefen bliver retsforfulgt, og som justitsministeren også har nævnt det, har man jo netop oprettet en særlig statsadvokatur og forsøger at finde ud af, hvor denne hærchef nu engang er.
Men jeg kan ikke lade være at sige til hr. Søren
Søndergaard, at det er en imponerende omsorg for retshåndhævelsen i Danmark, som hr. Søren Søndergaard har gjort gældende i denne sag.
Den må naturligvis røre
mit hjerte.
Og jeg håber, at den omsorg for retshåndhævelsen nu også vil gøre sig gældende, når vi skal stemme om rockerloven om ikke så lang tid.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-21:
Det var jo noget af en afslutning: der har ikke været retssikkerhed i denne her sag, så derfor skal der heller ikke være det i forbindelse med rockerloven, jeg forstod ikke helt sammenhængen.
Det er jo ikke folketingsmedlemmerne, der har en forpligtelse til at sørge for, at hærchefen bliver fundet.
Det er sådan set regeringen og myndighederne.
Men vi har en forpligtelse til at se til, at myndighederne og regeringen rent faktisk gør deres arbejde.
Jeg vil da også godt spørge, hvilken holdning fru Birthe Rønn Hornbech har til, at der her i salen er givet de forkerte oplysninger fra justitsministeren om, at der skete en øjeblikkelig eftersøgning af hærchefen, når det ikke var
Kl. 9.20 Er det noget, som Venstre accepterer, at der er givet de forkerte oplysninger i sagen?
Det er ikke noget, der fremgår af den beretning fra Retsudvalget, som Venstre har været med til at lave, så derfor må jeg spørge direkte: Er det noget, Venstre accepterer, at der gives den slags forkerte oplysninger i Folketingssalen?
Holger K. Nielsen (SF), 2003-05-21:
Jeg synes, at Venstres attitude her er interessant, sådan en meget afslappet attitude. Hvis vi går tilbage til den 4. oktober 2001, da der var åbningsdebat her i Folketinget, det var lige efter, at hærchefens befinden sig her i Danmark blev kendt, da kunne Venstre bruge det her i den valgkamp, man vidste var lige forestående.
Venstres ordfører
han talte om, at der opholder sig meget groft kriminelle mennesker, der har begået de grusomste forbrydelser.
De borgerlige ordførere var helt oppe i skyerne af forargelse over den her sag.
Når nu det viser sig, at manden er forsvundet under en borgerlig regering, så ville det være interessant at få at vide, hvad regeringspartierne har tænkt sig at gøre, herunder en besvarelse af hr. Søren Søndergaards tidligere spørgsmål: Vil Venstre medvirke til, at der bliver givet direkte ordre til danske soldater og til besættelsesmagten om, at de skal arrestere hærchefen, at der skal gøres noget særskilt af besættelsestropperne for at få den mand udleveret til Danmark?
Elisabeth Arnold (RV), 2003-05-21:
Jeg lyttede også spændt til Venstres ordførers tale, og inden den rigtig kom i gang, så var den jo slut.
Derfor synes jeg ikke, vi rigtig fik noget svar på det tredje spørgsmål, som forespørgerne har stillet, nemlig om redegørelsen for hans forbindelser til udenlandske magter. Det er jo fuldstændig i orden, at Venstre gerne vil have mistænkte krigsforbrydere retsforfulgt, det havde jeg også forventet at man ville sige, men det er jo ikke nok bare at sige, at man har oprettet et statsadvokatur i Danmark, og man eftersøger ham, og han er varetægtsfængslet in absentia, og hvad der ellers er foretaget. Jeg synes, det ville være interessant at høre, hvad partiet Venstre vil gøre for at sikre, at den person, når han findes, hvor end i verden det måtte være, udleveres til Danmark for at blive retsforfulgt, eller at man sikrer sig, at han bliver retsforfulgt det sted, hvor han pågribes. Jeg synes, det er meget interessant også for retsfølelsen, ikke blot i Danmark, men også i de befolkninger, han er beskyldt for at have medvirket til overgreb på, at man kan sikre sig, at han bliver retsforfulgt der, hvor han nu end måtte være.
Kan vi ikke få et bud på det fra partiet Venstre?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2003-05-21:
Jamen både justitsministeren og jeg kan jo kun beklage, at der gik kuk i den timeplan, som justitsministeren blev sendt til Folketinget med.
Så vil jeg bare sige til hr. Holger K. Nielsen, som sagde, at Venstre var oppe på de høje nagler i valgkampen:
Nej, det var Venstre nemlig ikke, og ordføreren for Venstre er ikke en han, det er mig.
Jeg har faktisk med vilje aldrig ytret mig i den sag, det var der til gengæld andre, der gjorde, der var oppe på de høje nagler.
Og jeg vil ikke ind i nogen diskussion om det, som hr. Holger K. Nielsen kalder besættelsesmagten.
Jeg vil bare sige til fru Elisabeth Arnold det, jeg allerede har sagt i mit første indlæg, at regeringen har forsikret om, at man vil gøre alt, hvad man kan med alle til rådighed stående midler - inden for dansk juras grænser, går jeg ud fra, at fru Elisabeth Arnold også mener - for at få hærchefen retsforfulgt.
Mere kan der ikke siges om det, og jeg går ud fra, at vi er enige om, at vi ikke skal indføre alle mulige nye retsgrundsætninger i den anledning.
Peter Skaarup (DF), 2003-05-21:
Undskyld, men hvad er det for noget pjat, fru Elisabeth Arnold siger, at Dansk Folkeparti er modstander af et effektivt asylsamarbejde i Europa?
Vi har da netop her tidligere under debatten prist Dublinkonventionen for netop at sørge for, at man - og det burde den gamle regering jo netop have sørget for - kan finde ud af, om en person har passeret igennem et andet land, som har tilsluttet sig Dublinkonventionen. Der er rygter om, at hærchefen har været forbi Spanien i første omgang.
Det er muligt, at det er blevet neutraliseret af, at han har været ude af Dublinlandene på et tidspunkt.
Der er rygter om, at han har transporteret sig op igennem Europa igennem en række lande, hvorefter man selvfølgelig burde være vendt tilbage til de lande og have sørget for, at det var dér, de behandlede en asylansøgning fra hærchefen.
Det er jo netop et kernepunkt i hele diskussionen omkring fingeraftryk, at man fremover bedre kan koordinere de ting via Eurodac.
Så skulle Dansk Folkeparti være imod fornuftige initiativer på de her områder, så tror jeg nok, at fru Elisabeth Arnold har læst et forkert sted.
Det er rigtigt, at vi er imod, at det er EU, der med flertalsafgørelser overtager flygtningepolitikken, så man f.eks. kunne bestemme, hvor mange flygtninge Danmark skulle modtage eller kunne bestemme familiesammenføringsreglerne i Danmark.
Men vi er da under ingen omstændigheder imod, at man har et naturligt, mellemstatsligt samarbejde omkring Dublinkonventionen, om Eurodac, og hvad der ellers findes af fornuftige løsninger.
Det går vi da ind for.
Det vil da være helt fornuftigt at gå ind for det. Problemet er jo netop, at den socialdemokratisk-radikale regering ikke har formået at få de ting til at fungere, sådan at hærchefen, selv om han passerede igennem en række lande, ikke er blevet sendt tilbage til de lande, så man på den måde kunne finde ud af, om han dér skulle have den asylbehandling, som han så fik i Danmark.
Det er svaret til fru Elisabeth Arnold.
Mig bekendt er der ikke kommet nogen mistænkte krigsforbrydere til Danmark i den nuværende regerings levetid, men det må være op til regeringen at svare på.
Men der er jo ikke nogen, der kan udstede nogen garantier for, at der ikke vil komme det i fremtiden.
Så må vi så bare håbe på, at vi har fået en regering, der vil gribe ind over for de ting, som den gamle regering ikke gjorde, og hvor jeg kan høre på kritikken, at rønnebærrene er sure.
Men det er der grund til at kritisere at den gamle regering ikke gjorde.