Aase D. Madsen (DF), 2004-05-06:
Det er meget store skibe, der sættes i søen med dette lovforslag, der så at sige indeholder alt godt fra havet.
Ministeren har været i tidnød, så lovforslaget har ikke været ude som udkast i en forhøring.
Det vil sige, at vi skal ekspresbehandle lovforslaget i Det Energipolitiske Udvalg, behandle mængder af spørgsmål og muligvis også et stort antal ændringsforslag fra ministeren eller andre i den meget korte tid, vi har til rådighed op til Folketingets sommerferie.
Hertil kommer, at forslaget er spækket med bemyndigelser til ministeren også på meget vigtige områder.
Dette er da også nævnt som et problem i mange af de høringssvar, vi har modtaget.
På den baggrund mener Dansk Folkeparti, at vi står med et noget usikkert retsgrundlag i forbindelse med et meget ugennemsigtigt beslutningsgrundlag, idet det er vanskeligt og til tider helt umuligt at vurdere omfanget og dybden af de enkelte paragraffer i lovforslaget. Jeg har i øvrigt ikke set så mange bemyndigelser i et lovforslag, siden den forrige miljø- og energiminister fremlagde sin elreform i 1999.
For Dansk Folkeparti er det meget tilfredsstillende, at vi gennem 29.-marts-aftalen får løst en lang række problemer, som i flere år har virket som en stopklods for udviklingen af den danske energisektor.
Vi får løst den såkaldte kapitalsag, staten overtager det overordnede eltransmissionsnet, og systemansvaret overgår til et statsejet selskab, EnergiNet Danmark.
Samtidig skal det fremhæves, at det er vigtigt for Dansk Folkeparti, at elpriserne ikke må stige som følge af det ændrede kapitalforhold.
Det tages der højde for i indtægtsrammerne.
Aftalen indeholder også, at der skal udarbejdes en langsigtet national handlingsplan for infrastrukturen.
Det drejer sig ikke mindst om de nødvendige udlandsforbindelser, der skal udbygges af hensyn til at give den stigende konkurrence de mest optimale muligheder på elmarkedet.
Derfor er det vigtigt, at vi går i gang med at arbejde med den handlingsplan, som ligger i aftalen af 29. marts.
Det er også vigtigt, at vi får gang i drøftelserne om en målrettet og koordineret handlingsplan for energiselskabernes og Elsparefondens energispareindsats, som ministeren skal fremlægge inden udgangen af 2004.
Så meget om baggrunden for den hovedaftale, som Dansk Folkeparti er med i, og som findes i bemærkningerne til lovforslaget under bilag 1. Jeg vil gerne pointere, at de positive påvirkninger for elforbrugerne i denne aftale er skønnet til at ligge et sted imellem 320 og 540 mio. kr.
Herudover er der i lovforslaget medtaget en aftale, som ministeren indgik med venstrefløjen samme dag som
hovedaftalen
Jeg vil bemærke, at Dansk Folkeparti på intet tidspunkt er blevet indbudt til at deltage i forhandlingerne
og derfor heller ikke i den udmøntning, der sker i dette lovforslag, der drejer sig om vindenergi og løsning af problemerne med hensyn til den decentrale kraft-varme.
Dansk Folkeparti finder det positivt, at aftagepligten for denne elproduktion ophæves, og at elproduktionen bliver markedsbaseret.
Dansk Folkeparti er enig i, at varmeforbrugerne ikke må belastes af den manglende indtægt fra elproduktionen, men finder, at det er helt paradoksalt, at den øgede mængde af vindmølleel fra bl.a. de to nye havvindmøller vil medføre, at der vil komme endnu større overproduktion af el, som vi reelt ikke ved hvad vi skal bruge til - hvis vi da ikke vil forære den til vores nabolande eller sælge den til en meget lav pris.
Her skal vi jo tænke på, at uanset om strømmen foræres væk eller ej, har de danske elforbrugere ydet et samlet milliardtilskud til hver eneste kilowatt, der bliver produceret på denne måde.
Stigningstakten i vindmølleproduktionen betyder, at de decentrale kraft-varme-værker må lukke ned for elproduktionen, således at anlæggene kun producerer varme.
Det vil alt andet lige sige, at klimaeffekten ved samproduktion går tabt, og det kan vel ikke betyde andet, end at CO2-udslippet øges.
Jeg ved, at der er politiske kræfter, der vil prøve at løse problemet med eloverløb fra vindmøllerne og tilsyneladende allerede har kontaktet skatteministeren med det formål at få nedsat CO2-afgifterne i forbindelse med at anvende overskudsproduktionen af el til elopvarmning i de decentrale varmeværker.
Her begynder nakkehårene at stritte på os i Dansk Folkeparti.
Afgiftsfritagelsen og forbrugernes tilskud til overflødig elproduktion er en total uacceptabel dobbeltbetaling, og betalingen skal oven i købet hentes hjem både over skattebilletten og over elregningen.
Jeg må endnu en gang minde om, at der er et skatte- og afgiftsstop, selv om man tilsyneladende ikke kan se det på de nye omkostningerne, som bliver pålagt elforbrugerne, som beløber sig til ca. 500 mio. kr. i forbindelse med regeringens aftale med venstrefløjen.
Så kan man jo sige, at så får man ikke den indtægt, og så kan man sige, at det samlede lovforslag ser ud, som om det er udgiftsneutralt, men det er det jo nu engang ikke.
Det betyder, som jeg sagde før, at de positive økonomiske konsekvenser, som følger af hovedaftalen, hvor Dansk Folkeparti er med, ikke bliver realiseret i prisnedsættelser, men bliver ædt op af aftalen med venstrefløjen.
Selv om det ikke indgår i lovforslaget, så indgik
regeringen og Dansk Folkeparti som bekendt den 29. marts en tillægsaftale, der fremover vil kunne sætte grænser for den helt frie adgang til forbrugernes lommer i nye PSO-finansierede energiaktiviteter i de kommende år ud over dem, der nu indgår i den aftale, der ligger i det her lovforslag, fordi det kræver enighed mellem regeringen og Dansk Folkeparti at pålægge forbrugerne yderligere PSO-omkostninger. Med hensyn til lovforslaget er der nævnt et stort antal relevante problemer i de mange høringssvar, vi har modtaget, og det vil give Dansk Folkeparti lejlighed til at stille mange opklarende spørgsmål under udvalgsarbejdet.
Som jeg bemærkede i indledningen til min ordførertale, så er lovforslaget baseret på to aftaler, hvoraf Dansk Folkeparti er aftalepart i hovedaftalen, som er i bilag 1. Det fremgik ligeledes af min ordførertale, at Dansk Folkeparti ikke vil kunne stemme for den del af aftalen, som regeringen har indgået med venstrefløjen.
Derfor vil Dansk Folkeparti ved andenbehandlingen stille et ændringsforslag, der vil indebære, at L 236 opdeles i en A-del og en B-del.
Dansk Folkeparti finder, at vi naturligvis skal have en reel mulighed for at stemme ja til et lovforslag, der afspejler indholdet af den aftale, som Dansk Folkeparti er med i.
På det grundlag forventer jeg naturligvis, at Dansk Folkepartis ændringsforslag vil blive positivt modtaget af partierne, ikke mindst på baggrund af hr. Svend Aukens triumferende og ironiske udbrud under debatten om energiredegørelsen, hvor hr. Svend Auken, og nu citerer jeg, glædede sig til om få uger at se fru Aase Madsen stemme for 750 MW yderligere vindmøller i Danmark.