Svend Auken (S), 1998-12-11:
Det er nu fjerde gang, vi skal behandle et forslag fra de borgerlige oppositionspartier om belastningsindeks, og forslaget har stort set ikke ændret sig, siden det første gang blev fremsat i april 1995.
Så kan man jo spørge, om genfremsættelserne er udtryk
for, at der ikke er sket noget på området, siden man dengang fremsatte forslaget
Der er efter min bedste overbevisning sket meget siden da, og lad mig bare nævne nogle eksempler: Regeringen har gennemført en omfattende revurdering af eksisterende pesticider med det resultat, at omkring 170 pesticider nu er forbudt i Danmark, deraf mange grundvandstruende midler.
Pesticidafgiften blev indført i 1995 og fordoblet i 1998, og i tilslutning til forhøjelsen af pesticidafgiften har regeringen, SF og Enhedslisten indgået en aftale om en forbedret indsats for beskyttelse af grundvandet mod pesticider.
Over 6 år skal der anvendes 270 mio. kr. til en styrket indsats for fremme af økologisk omlægning og gavn for vandmiljøet; der skal bl.a. udvikles et varslingssystem for udvaskning af pesticider til grundvandet.
Denne aftale er nu fulgt op med regeringens og SF's aftale i tilknytning til dette års finanslov, og der tilføres yderligere 53 mio. kr. årligt de næste 5 år til fremme af økologisk omlægning, opfølgning på udvalgets resultater, beskyttelse af de mindre vandforsyninger mod pesticidforurening osv. Regeringen har i november i år indgået en aftale med Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen om en principiel udfasning af den offentlige anvendelse af pesticider.
Det er initiativer, der har og vil få en mærkbar effekt i forhold til brugen af pesticider, men som bekendt har det jo knebet med at få de borgerlige oppositionspartiers støtte til disse initiativer.
Til gengæld har de fremsat de samme, ikke alt for overbevisende beslutningsforslag både tre og fire gange, tilsyneladende upåvirket af, hvad der sker i verden omkring os.
Ser man således på forslag nr. B 52, er der fortsat ikke meget udvikling hos forslagsstillerne, nærmest tværtimod.
Der er, så vidt jeg kan se, tale om en næsten uændret genfremsættelse.
Det burde være klart, at det bedste for miljøet ville være helt at undgå pesticider.
Det er ligeledes klart, at det kan give problemer for jordbruget, og det er bl.a. derfor, vi har nedsat det særlige Bichel-udvalg, som ventes at være færdigt med sit meget omfattende arbejde til marts måned.
Forslaget tager fat i den gamle tanke om et belastningsindeks, og jeg kan oplyse, at regeringen fortsat mener, at det ville være alle tiders, hvis vi kunne få et belastningsindeks, men at vi indtil videre ikke har de nødvendige redskaber til at udarbejde sådan et indeks.
Mulighederne har været nøje undersøgt, senest i forbindelse med forhøjelsen af pesticidafgiften, men det har ikke været muligt at opstille et indeks, som kan sammenfatte alle midlernes egenskaber, idet et indeks vil bestå af en sum af ikkesammenlignelige størrelser, f.eks. mellem to midlers giftighed over for alger og deres allergifremkaldende egenskaber.
Indsatsen har i stedet været koncentreret om muligheden
for at udvikle delindeks om pesticiders mulige virkninger på forskellige miljø- og sundhedsforhold uden at blande tingene sammen. Især risikoen for forurening af grundvandet har været i fokus.
Her har det generelt været et problem, at der for det samme stof kan være meget stor forskel på de værdier, f.eks. med hensyn til nedbrydningshastighed, der indgår i diverse forsøg på at lave delindeks.