runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg vil gerne have lidt forklaring, for der faldt en underlig bemærkning fra hr. Kim Andersen heroppefra for et øjeblik siden med hensyn til det kvotedirektiv, der skal gælde fra 2005, og som skal vedtages i 2004.
Hr. Kim Andersen sagde, at det er noget, der skal forhandles med de såkaldte energireformpartier; jeg gentager: de såkaldte energireformpartier.
Det finder jeg meget ejendommeligt, da det var Dansk
Folkeparti, der tog ansvaret for den klimastrategiplan, som blev fremlagt.
Vi havde en stor forespørgselsdebat om det,
hvor det var Dansk Folkeparti, der tog et medansvar for den.
Endvidere er det jo en afgiftsforhøjelse, man taler om her, og derfor skal den naturligvis vurderes i forhold til regeringens afgifts- og skattestop.
Så jeg står fuldstændig totalt uforstående over for den melding, der kom heroppefra fra hr. Kim Andersens side.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Igen vil jeg gerne kvittere for hr. Kim Andersens indlæg.
Jeg forstod det sådan, at hr. Kim Andersen ligesom vi finder det relevant at diskutere nærmere i forligskredsen.
Vi kunne sådan set tage de første skridt, så vi havde nogle erfaringer at basere vores EU-lovgivning på fra 2005.
Det er jo en første behandling, og jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg måske også godt kan se nogle fordele i at drøfte det i sammenhæng med hele vores Kyotopolitik osv.
Der er jo en stærk sammenhæng.
Det ville være unaturligt at fastlægge hele den danske Kyotostrategi og så ikke ville røre det her kvotespørgsmål, hvis vi kan bruge det som aktivt instrument.
Så tak for tilsagnet om gerne at ville diskutere de her principper, men hvorfor ikke gøre det nu?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-23:
Nu er der så en kreds af forligspartier, men vi andre er jo også meget optaget af spørgsmålet om at få reduceret forureningen med CO2.
Jeg vil bare spørge hr. Kim Andersen: Er det ikke beklageligt, at det her forslag ikke ser ud til at medføre en nedsættelse i overgangsperioden, og det vil sige, at så bliver det desto vanskeligere at opfylde Danmarks forpligtelser efterfølgende, og er det nu klogt? Derfor synes jeg da, at hr. Martin Lidegaard fortjener at få svar på det meget relevante spørgsmål, om ikke man skulle omlægge kvoterne, så man f.eks. støttede de mere miljørigtige energiproduktioner, eller så man i det hele taget sikrede sig, at CO2-mængden blev reduceret,
så man f.eks. også kan overholde målet på 19 mio. t CO2 i 2004.
Jeg vil godt opfordre hr. Kim Andersen til at svare lidt mere præcist på de stillede spørgsmål.
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Nu skal vi jo have forhandlet, hvordan vi skal opfylde EU's kvotehandelsdirektiv, det er jo noget, vi skal drøfte iblandt energiforligspartierne.
Skal vi nu ikke i bred enighed beslutte L 8, så vi har et års tid til at få de her ting analyseret og forhandlet, så vi kan få lavet en god dansk lovgivning, der kan leve op til det, som vi alle sammen er enige om, nemlig at få et fælleseuropæisk kvotehandelsdirektiv?
Jeg vil ikke afvise, at der er et element af rigtige principper i dele af det fremsatte, men det hviler på nogle præmisser, som vi ikke er helt enige i, og som vil være forkerte at inddrage i processen på det her tidspunkt. Lad os nu forlænge den nuværende ordning, som ikke er en overskridelse udledningsmæssigt, heller ikke i forhold til det, som forslagsstilleren i B 23 gør sig af overvejelser om udledningens størrelse, og lad os så prøve at finde en fornuftig politik, der både tilgodeser miljøet og omkostningerne i det fremtidige EU-kvotehandelsdirektiv.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Jeg vil gerne takke hr. Kim Andersen for at inddrage beslutningsforslag nr. B 23 i diskussionen her; det var nøjagtig det, der var hensigten.
Er det egentlig ikke en meget fornuftig tankegang?
Jeg forstår, at Venstre under ingen omstændigheder vil være med til at gøre det i 2004, men nuvel, der kommer jo også en tid efter 2004.
Er der ikke et perspektiv i at bruge de CO2-kvoter aktivt, og kunne man ikke have argumenteret for EU's kvoter, og hvordan de bliver brugt og implementeret?
Vi ved jo, at EU's direktiver også afhænger en lille smule af, hvordan landene implementerer dem, og hvilke erfaringer de kan fremvise.
Det er endda aftalt inden for det her kvotedirektiv, at landenes erfaringer skal indgå, når man fastlægger de endelige kvoter for 2005.
Nu spørger jeg ikke til beslutningsforslaget, men til princippet om at bruge CO2-kvoterne lidt mere dynamisk end bare at udstille det, som man altid har gjort det.
Kim Andersen (V), 2003-10-23:
Venstre kan støtte det forslag, vi her har til behandling.
Det er et ganske fornuftigt forslag.
Vi har her sidst i juli fået et kvotedirektiv i EU, som bestemmer, at vi fra 2005 skal have igangsat et europæisk kvotehandelssystem.
Indtil vi har fået det etableret og fået givet et dansk svar på, hvordan det skal indrettes, skal vi naturligvis have en overgangsordning.
Den nuværende CO2-kvoteordning for elsektoren udløber ved årsskiftet, og forslaget her lægger så op til i en overgangsperiode at forlænge den nuværende ordning og fastsætte CO2-kvoteudledningen på samme niveau med 20 mio. t, som den var tilforn.
Det er en udmærket overgangsordning og et udmærket forslag, som vi støtter.
Jeg er bekendt med, at en kreds af partier i dag har fremsat beslutningsforslag nr. B 23.
Det har vi ikke til behandling i dag, men jeg synes, det er naturligt at give det et par ord med på vejen, da det omhandler samme problemstilling, men bygger på nogle andre principper og forudsætninger end det, som lovforslag nr. L 8 gør, og også på nogle andre principper, end vi forventer den kommende danske lovgivning skal basere sig på med henblik på at opfylde kvotehandelssystemet i EU. Endvidere bygger det fremsatte beslutningsforslag fra Socialdemokratiet, SF, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti også på, at CO2-kvoten skal afspejle størrelsen af det danske elforbrug, men det er en antagelse, som vi ikke er enige i.
Det er ikke meningsfyldt at betragte udledningskvoten så snævert i et liberaliseret tæt forbundet og gensidig afhængigt internationalt marked.
Det er det principielle i det. Det reelle er så til gengæld, at det er en irrelevant principiel forudsætning at stille op, idet det jo er sådan ifølge de beregninger, der foreligger fra behandlingen af klimastrategien omkring CO2-udledningen, at det indenlandske elforbrug i 2004 svarer til en udledning på omkring 16-17 mio. t. Der er ikke her regnet med det bidrag, der kommer fra fjernvarmen, reelt set skulle det i den her sammenhæng medregnes, så vurderingen er, at det reelle tal vil være omkring de 20 mio. t og vil således kunne sammenlignes med det, som er en vigtig forudsætning for oppositionen, men
altså baseret på nogle helt andre præmisser
lidt med på vejen.
Vi vil ikke sige noget til det, når det kommer til første behandling, men det vil vi derimod til økonomi- og erhvervsministerens lovforslag nr. L 8, som er en ganske fornuftig forlængelse af en igangværende ordning, imens vi arbejder på at få tingene indrettet efter EU's kvotehandelsdirektiv.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Jeg vil gerne svare med et yderligere spørgsmål: Kan hr. Lidegaard forestille sig, at elprisen bliver sat op, på grund af at vi skal have flere havvindmøller ude på vandet, hvor vi oven i købet har problemer med at slippe af med det overskud af el, vi har i øjeblikket, sådan at vi må lukke ned for de decentrale kraft-varme-værker og undgå en samproduktion, fordi vi får flere og flere havvindmøller?
Er det en god idé?
Skulle vi ikke lige tage at løse det lille problem først og netop i det perspektiv se på, hvad det egentlig er, vi gør?
Hvad er det rationelle, og hvad er det samfundsøkonomisk bedste?
Helle Sjelle (KF), 2003-10-23:
I Det Konservative Folkeparti støtter vi gerne lovforslaget
om at videreføre den gældende CO2-kvoteordning for elsektoren i 2004, det vil sige frem til 2005, hvor det nye kvotesystem skal være trådt i kraft.
Det kvotedirektiv, vi taler om, blev vedtaget i EU i sommer, og som følge af de nye regler skal der nu oprettes et kvotehandelssystem i EU.
Systemet træder i kraft den 1. januar 2005, og det forudsætter en national plan for kvoterne, som skal godkendes af Kommissionen.
Det er altså her, vi får fremtidens spilleregler på området, og den foreslåede forlængelse af det nuværende system til og med 2004 skal umiddelbart bare sikre en fornuftig overgang til det nye fælles EU-system. Endelig skal jeg bemærke, at Det Konservative Folkeparti er meget enig i regeringens klimastrategi. Vi er af den opfattelse, at det er meget vigtigt, at vi både udnytter de nationale og de internationale muligheder, der er, for at vi får mest miljø for vores penge, og vi ser frem til nogle spændende drøftelser.
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Jeg er meget enig med hr. Keld Albrechtsen i den første betragtning, og jeg sagde også i mit spørgsmål til hr. Kim Andersen, at vi var noget forbavsede over den forhandlingsteknik, som ministeren lagde for dagen.
Den opgave, han fik, løste han ved at komme tilbage med en fuldt færdig aftale, som der angivelig ikke kan ændres noget som
helst ved
Det var ikke den forhandlingsteknik, vi havde forestillet os.
Med hensyn til salg af DONG har jeg lidt svært ved at se, hvordan regeringen i givet fald kunne straffe Socialdemokratiet ved at sælge DONG.
Vores stillingtagen til DONG's fremtid afhænger jo i høj grad af, hvilke aktiviteter DONG skal rumme.
I dag rummer den jo mange aktiviteter, og jeg har også selv givet udtryk for, at i fremtiden kunne man godt forestille sig et DONG med andre og måske mere begrænsede aktiviteter, hvor en af dem kunne være at være teknisk rådgiver for regeringen i DUC-selskabet. Hvis det skal være resultatet, så kræver det jo i høj grad, at vi finder en løsning, der matcher det, som hr. Keld Albrechtsen nu fremsætter forslag om.
Men vores stillingtagen er selvfølgelig baseret på, at der for os at se endnu ikke er nogen klare tendenser til, i hvilken retning salget af DONG skal gå, og derfor finder vi det nødvendigt at klappe hesten og stemme blankt i dag.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg vil gerne sige, at det her er en betaling for overskridelse af CO2-kvoteloftet på 40 kr. pr. t.
Det er blot en forlængelse af den nuværende lovgivning i et år.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Derfor bad jeg ministeren om at svare på: Er det afgifter, eller er det ikke afgifter?
I det øjeblik, hvor man i 2004 skal ud at lave et nyt lovforslag om kvoter, så spørger jeg: Er det så afgifter, der kommer ind i statskassen, eller hvilken etikette bliver de påklistret?
Det er jo vigtigt af hensyn til skatte- og afgiftsstoppet at vide, hvad der er afgifter, og hvad der ikke er afgifter.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Jeg kan bekræfte, at det ser ud til, at overskridelsen i 2003 vil udmønte ca. 200 mio. kr.
Så den aftale, som fru Aase D. Madsen har været med til at indgå sammen med andre partier om penge til elbesparelser og ny teknologi, er finansieret ved den betaling, der kommer ind for overskridelserne af kvoterne i 2003, og de kommer som bekendt juli måned 2004.
Det, vi taler om her, er de kvoter, som kører i 2004, og som skal afregnes i 2005.
Aase D. Madsen (DF), 2003-10-23:
Den skal sådan set være meget kort.
Jeg vil bare spørge ministeren: Er CO2-kvoteafgifter en afgift? Er de CO2-kvoteafgifter, der skal udmøntes i det forslag, som ministeren fremsætter i 2004, der omhandler det nye kvotedirektiv, afgifter eller hvad?
Bendt Bendtsen (KF), 2003-10-23:
Lad mig indledningsvis takke for ordførernes bemærkninger til det fremsatte forslag.
Der er flere ordførere, der har henvist til et forslag til folketingsbeslutning om en ny CO2-kvotelov, som er blevet fremsat i dag, og jeg forstår, at ordførerne bag beslutningsforslaget ønsker, at regeringen fremsætter et nyt lovforslag baseret på nye principper i stedet for det lovforslag, som vi i dag behandler.
Det nye forslag skal efter forslagsstillernes opfattelse gælde fra den 1. januar 2004, og samtidig skulle det så være første trin i gennemførelse af EU's kvotedirektiv.
Jeg kan imidlertid ikke tilslutte mig ideen om at udarbejde et nyt og ændret lovforslag.
Det betyder ikke, at der ikke er elementer i det, der er kommet, som kan bruges andetsteds, men at vi nu skulle til at udarbejde et nyt forslag, som skal gælde for 2004, kan jeg ikke tilslutte mig.
Jeg må sige, at kan det lovforslag, der ligger her i dag, ikke vedtages, ser jeg ingen mulighed for at opretholde en kvoteregulering for 2004.
Det betyder altså, at vi i år har haft en givtig eksport fra vores kraftværker.
Og jeg mener ikke, at vores kraftværker i det kommende år skal stilles ringere end dem, der er i udlandet.
Jeg siger tak til de ordførere, der kunne støtte regeringens lovforslag, og så får vi også tid til at behandle det andet forslag, som kommer.
Betina Hoffmann (KRF), 2003-10-23:
Da Kristeligt Folkepartis ordfører på området, fru Bodil Kornbek, ikke kan være til stede, vil jeg på mit partis vegne fremføre følgende: Kristeligt Folkeparti er med i energireformen fra 1999, hvor der blev indført omsættelige CO2-kvoter på elproduktionen i perioden 2000 til 2003.
Vi finder det vigtigt, at de omsættelige CO2-kvoter for elsektoren videreføres efter 2003.
Elselskaberne har en særlig tilskyndelse til at sælge el til udlandet nu, hvor elpriserne er så høje.
For det andet finder vi det vigtigt, at alle omkostninger ved produktion af energi, også de miljømæssige omkostninger, skal indregnes i prisen.
Her kan CO2-kvoter være et godt redskab til at nå dette mål.
Producenter, der udleder CO2, kommer således til at betale for omkostningerne
ved udledning af CO2
, mens producenter af vedvarende energi får en uudnyttet kvote, som de kan sælge til de producenter, der udleder CO2.
Derved kommer priserne på energi til at afspejle de samlede omkostninger ved produktionen.
Der er naturligvis lang vej fra regeringens lovforslag til realiseringen af disse tanker.
Efter det nuværende lovforslag
vil kun elproduktionen fra elværkerne være omfattet.
Det betyder, at elværkerne vil være tilskyndet til at etablere mere elproduktion baseret på vedvarende energi, hvis de overskrider deres kvote, og hvis det bliver tilstrækkelig dyrt at overskride kvoten.
Andre vedvarende energianlæg, der producerer el, er ikke omfattet af forslaget.
Vi så gerne, at man tænkte disse vedvarende energianlæg med ind i lovforslaget.
Hvis det er for kompliceret at gennemføre det nu, ønsker vi, at regeringen arbejder videre på at udvide CO2-kvoterne, så de også omfatter produktion af el og vedvarende energi, der ikke er ejet af elværkerne.
Desuden mener vi, at regeringen skal arbejde videre med at indføre CO2-kvoter for varmesektoren, der også udleder CO2. Et af de store problemer ved forslaget er, at prisen for at overskride CO2-kvoterne er for lav.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævnes, at afgiften vil blive 40 kr. pr. ton CO2.
Det svarer langtfra til de miljømæssige omkostninger, der er ved at producere 1 t CO2.
I EF-direktivet om handel med kvoter for drivhusgasser betyder overskridelse af kvoten, at der skal betales en afgift på 40 euro pr. ton CO2 svarende til 300 kr. Kristeligt Folkeparti finder derfor, at afgiften ved overskridelse af CO2-kvoten er alt for lav.
Afgiften burde sættes til omkring 150 kr. pr. ton CO2 i 2004.
Vi havde også gerne set, at kvoterne for 2004 ikke bare var blevet videreført som i 2003, men var reduceret yderligere. Danmark har problemer med at overholde Koyotoaftalen.
Kristeligt Folkeparti finder derfor, at CO2-kvoterne skal bruges som et mere offensivt instrument til at overholde aftalen.
Forslaget er bedre end intet forslag, men vi synes mildest talt ikke, at det er særlig ambitiøst på miljøets vegne.
Vi vil deltage konstruktivt i udvalgsarbejdet med henblik på at få forbedret forslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Det kan næppe komme bag på mange, at Det Radikale Venstre er positiv over for hele CO2-kvote-tanken.
Det har vi været alle dage, det vil vi fortsat være.
Vi er selvfølgelig også meget positive over for at benytte det overskud, der kommer fra afgifterne, til både vedvarende energi og, som fru Anne Grete Holmsgaard var inde på, også meget gerne til energibesparelser, hvor vi også føler, at vi er ved at sakke bagud i forhold til den indsats, vi har gjort tidligere.
Når jeg alligevel ikke uden videre kan tilslutte mig forslaget i dets nuværende udformning, skyldes det, at jeg stadig håber på, at vi under udvalgsbehandlingen af det her kan få en drøftelse af, om ikke vi kan koble det her forslag på nogle af de andre grundlæggende diskussioner, vi kommer til at tage på energiområdet, herunder hele klimastrategien og, hvad ved jeg, måske også decentrale kraft-varme-værker, hvor vi jo også står over for at skulle retænke hele den pakke: Hvordan kan vi støtte de mindre kraft-varme-selskaber, hvis vi vil markedsgøre elektriciteten? Jeg synes, vi skal turde lidt mere i dansk energipolitik.
Jeg synes, vi skal turde sige: Vi har erfaringer med CO2-kvoter, vores virksomheder har været indstillet på, at de er der, at de vil blive reduceret. Hvorfor ikke prøve at bruge dem mere dynamisk, så vi kan komme til EU om 1½ år og sige, at nu har vi faktisk afprøvet nogle virkemekanismer?
Jeg er med på, at det ikke er dramatisk, hvad man kan gøre på så kort sigt frem til den 1. januar; det tror jeg alle vil være enige i.
Jeg er også med på, at vi i Danmark ikke skal påtage os alle reduktioner helt alene og fuldstændig bevidstløst i forhold til konkurrenceevnen.
Men jeg synes, det er utrolig vigtigt, at vi får sendt et signal om, at de her kvoter kan og vil vi bruge dynamisk til at fremme en bestemt energiudvikling, som vi er pisket til, ikke alene af miljøhensyn - det er det, vi som regel snakker mest om - men også af forsyningssikkerhedshensyn, som vi diskuterede under de tidligere forslag.
Der vil komme et tidspunkt inden for de næste 10 år, hvor Danmark vil blive mere afhængigt af anden form for energi end olie og kul.
vores politikker derefter, og dette kunne være et godt tidspunkt. Derfor: Kvoterne, det nuværende forslag, som ligger her fra regeringens side, er en god anledning til at starte nogle fremadrettede drøftelser.
Som vanlig vil Det Radikale Venstre gerne forsøge at indgå i brede aftaler, hvis vi kan blive enige, men vi kan ikke bare spise det, som det ligger nu.
Vi må have nogle drøftelser om det.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Der er en del ting, som fru Aase D. Madsen og jeg ikke er enige om i dansk politik.
Det tror jeg godt jeg kan tillade mig at sige uden at fornærme nogen.
Men der er én ting, vi er enige om, og det er, at vi er uenige.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-23:
Jeg brugte ordvalget, at det skulle sikre en fornuftig overgang.
Det var det ordvalg, jeg brugte, og det er den eneste rigtige mulighed, jeg ser på nuværende tidspunkt, for, at vi får reglerne for 2004.
Det er altså det, vi siger er fornuftigt, og det synes jeg stadig væk det er.
Med hensyn til spørgsmålet fra hr. Martin Lidegaard: Det kan da godt være, at man kan overveje at bruge kvotesystemet mere fornuftigt, end man gør på nuværende tidspunkt.
Det vil jeg ikke lægge mig fast på på nuværende tidspunkt.
Med hensyn til, hvem man læner sig op ad og på hvilken måde, er jeg overbevist om, at energiministeren nok skal sørge for, at alle parter får en ganske udmærket behandling, og det er også derfor, jeg siger, at vi ser frem til nogle gode drøftelser.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
I forlængelse af hr. Erik Mortensens spørgsmål kunne jeg da også godt tænke mig at høre fru Helle Sjelle, om man i Det Konservative Folkeparti har overvejet, ligesom man tilsyneladende har i Venstre, at de her CO2-kvoter måske i et lidt længere perspektiv kunne bruges mere dynamisk, kunne bruges til at fremme de miljørigtige teknologier, og ikke bare bevidstløst blev givet til dem, der nu har svinet i fortiden.
Så er det selvfølgelig også nærliggende at spørge oven på den debat, vi havde for lidt siden, om Det Konservative Folkeparti synes, det ville være naturligt i det her spørgsmål primært at læne sig op ad Dansk Folkeparti eller op
ad forligspartierne
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Så er det jo oplagt at spørge fru Helle Sjelle: Hvorfor siger man med glæde ja til det her?
Men ligefrem at stå og sige, at man er glad for det her, det kunne jeg da godt tænke mig at vide grunden til.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-10-23:
Da Enhedslistens ordfører desværre ikke kunne blive så længe, som den her debat trak ud, skal jeg fremføre følgende ud over de bemærkninger, som ordføreren kom med i starten af debatten:
Enhedslisten kan tilslutte sig de bemærkninger, som Foreningen af Danske Kraftvarmeværker og Elsparefonden er kommet med, som handler om, at det, at de centrale produktioner tildeles en lige så stor kvote som året, fjerner incitamentet til at benytte de mere miljørigtige produktionsværker som f.eks. de decentrale.
Vi mener, at kvoterne bør understøtte klimapolitikkens mål. Enhedslisten kan også tilslutte sig de bemærkninger, Københavns Kommune er kommet med.
I Københavns Kommune siger man, at man i modsætning til nærværende forslag ønsker at fortsætte reduktionstaksten i CO2-udledningen, så man ikke bremser op i forhold til de mål, der skal nås frem til 2004.
De bemærkninger udbygges af Greenpeace, som desuden vil have, at strafafgiften sættes op, så den svarer til minimum halvdelen af, hvad man forestiller sig, at det skal koste i EU.
I Enhedslisten mener vi ikke, at forslaget, som det ligger nu, er spiseligt, men vi vil meget gerne deltage i en debat om, hvordan forslaget kunne udformes, så det ser vi frem til i forbindelse med udvalgsarbejdet.
Erik Mortensen (S), 2003-10-23:
Det er meget enkelt at svare på, for det er igen et spørgsmål
om klausulen, afsnit 6 i aftalen
Det er stadig væk et spørgsmål, og der er mange andre spørgsmål: CO2-beskatningen, som en mulighed; selskabsbeskatningen har været nævnt som en mulighed eller en risiko, alt afhængigt af temperament; om det er nationalt eller internationalt eller EU-relateret.
Det var et spørgsmål og en konstatering af, at situationen i Norge er anderledes, end den er her.
Der er ikke nogen grund til at påtage sig den der aggressive attitude.
Jeg kan ikke rigtig se nogen grund til det.
Skal vi da partout juble?
Hvorfor skal vi dog juble sådan lige med det samme?
Jeg kan godt se, at det ville have været dejligt, men hvis man ikke har lov til at forholde sig bare en lille smule kritisk og sagligt og stille de relevante spørgsmål, bliver det da en kedelig sag.
Det kan da godt være, at vi jubler på et eller andet tidspunkt, hvis det kan tilfredsstille hr. Kim Andersen, men altså ikke lige nu.
Martin Lidegaard (RV), 2003-10-23:
Det er altid så kedeligt at gentage sig selv, og det er også sent på dagen, men jeg tror, ministeren glemte at svare på mit spørgsmål før, om regeringen gjorde sig nogen overvejelser om, hvordan vi forbereder Danmark på den situation, at vi om ganske føje år vil have et betragteligt mindre provenu ud af produktionen i Nordsøen og også betydeligt mindre energikapacitet, om man forestillede sig at tage nogle initiativer for ligesom at komme den situation i forkøbet, om det er noget, man vil have med i sine overvejelser over udviklingen af alternative energikilder i Danmark.