Keld Albrechtsen (EL), 1998-12-16:
Jamen så vil jeg gerne spørge statsministeren: Hvis man nu - hvad alt jo tyder på bliver tilfældet - rent faktisk opretter en slags underorganisation i NATO, den vesteuropæiske forsvarsidentitet, som i virkeligheden erstatter Vestunionen, og EU så beder den underorganisation om at rykke ud, har man så ikke omgået vores undtagelse over for Vestunionen?
Det må statsministeren da kunne se.
Så vil jeg gerne stille et spørgsmål med hensyn til statsministerens traktatfortolkning.
Statsministeren siger: Jamen der står ikke i Amsterdamtraktaten, at EU ikke må bede NATO om assistance.
Men er det ikke sådan ifølge traktaten, at EU faktisk kun må det, der står i traktaten, at EU må, og når der ikke står, at EU må gøre det og det, må EU heller ikke gøre det?
Jeg har godt lagt mærke til, at man har lavet nogle ændringsforslag, hvor man så har fordelt det med 500 kr. om året, således at for dem, der f.eks. mister 1.044 kr. - det eksempel, jeg nævnede - bliver nedskæringen altså foretaget over 2 år og ikke over 1 år.
Jeg kan ikke se, det ændrer noget som helst.
Det, der jo er realiteten, er, at det er ganske almindelige folkepensionister, som rammes af denne lov og rammes hårdt.
Det er de mennesker, som ikke har råd, som man har udset sig, og det er jo kun en ganske lille del af den samlede besparelse, som rammer dem, der har de store formuer.
Så havde det været en fuldstændig fundamentalt anden lov, vi her havde tale om.
Så kommer der en bemærkning vedrørende overgangsreglerne.
Jeg har godt hørt den påstand, som nu gentages.
Problemet er, at lovforslaget er ubegribeligt på det punkt, og jeg har rådført mig med eksperter, som siger, at de ikke kan fortælle mig, hvordan lovforslaget skal fortolkes på det punkt.
Det vil give anledning til en masse tvivlssager.
Derfor spurgte jeg ministeren, om vi kan få en afklaring af det spørgsmål nu.
Man må sige, at det gennem udvalgsbehandlingen af den her sag er blevet dokumenteret, at det er lykkedes regeringen at fremsætte et forslag, der i sine konkrete konsekvenser virker stik modsat af den erklærede hensigt.
Og det, der er forstemmende, er, at den kendsgerning tilsyneladende overhovedet ikke har givet anledning til nogen som helst anfægtelser hos boligministeren.
Da man fremlagde det her - og jeg husker, at det ikke alene var boligministeren, men også f.eks. Boligudvalgets ellers meget saglige og kompetente formand, hr. Kofod-Svendsen - gik man ud og sagde: Dette her skal kun ramme dem, der har for meget, dem, der har store formuer osv., men det skal ikke ramme dem, der ikke har råd.
Det skal ikke ramme dem, der har de mindste indkomster.
Det var den erklærede hensigt med det forslag, som regeringen fremlagde, og som man senere indgik et forlig om bl.a. med hr. Kofod-Svendsen.
Og hvad viser det sig så, når man får gennemgået de svar, som vi har stillet spørgsmål om i Folketingets Boligudvalg?
Ja, så viser det sig, at de, der rammes, er de mennesker i dette land, som har de allermindste indkomster overhovedet, som har allermindst overhovedet tilbage til mad og de allermest elementære ting.
Så viser det sig, at det er den ganske almindelige folkepensionist, som bliver ramt.
Så viser det sig, at det er mennesker på Statens Uddannelsesstøtte, som bliver ramt.
Så viser det sig, at det er enlige forsørgere med et barn f.eks., som bliver hårdt ramt.
Så viser det sig, at 559 mio. kr. af den samlede besparelse tages fra indkomster under 250.000 kr., og heraf ikke mindre end 226 mio. kr. fra indkomster under dagpengemaksimum på 140.000 kr.
Det er altså målrettet de mennesker, som har de allermindste indkomster; dem har man udset sig som ofre for den her lov.
Og hvad sker der så, da disse besvarelser kommer tilbage
til Folketingets Boligudvalg og jeg siger til ministeren, at det her jo virker stik mod sin hensigt?
Ja, så siger ministeren her i Folketinget den 25. november 1998, at den almindelige folkepensionist ikke vil opleve noget tab.
Det er ministerens meddelelse til Folketinget.
Lodret og stik imod alle kendsgerninger, direkte og faktuelt i modstrid med hendes egne besvarelser til dette Ting kommer hun og meddeler, at den almindelige folkepensionist ikke vil blive ramt.
Folketingets forretningsorden tillader ikke, at jeg anvender de vendinger, der ville være passende om en sådan ministers fremgangsmåde.
Det tillader forretningsordenen simpelt hen ikke.
Jeg synes, det er meget stærkt.
Nu viser beregninger, som Ældre Sagen har fået udarbejdet på baggrund af, at pensionisterne bliver ramt, at ganske almindelige pensionister bliver ramt.
Hvis de har en indkomst på 125.000 kr., kan de komme
helt op på et tab på 2.244 kr. om året.
Og 125.000 kr. kan vist ikke siges at være nogen tårnhøj indkomst.
Et pensionistpar med en indkomst på 150.000 kr. - det kan vist
heller ikke siges at være fyrstegage -
Og ikke desto mindre fremturer ministeren med sin påstand om, at almindelige pensionister ikke rammes. Jeg synes, det er forstemmende at opleve den form for parlamentarisk fremgangsmåde.
Mens vi har arbejdet med det her i Folketingets Boligudvalg
Nu siger eksperter på dette her meget indviklede område til mig, at det ikke er til at finde ud af, i hvilket omfang overgangsbestemmelserne overhovedet beskytter folk, hvis det er sådan, at de ryger ud af systemet og skal ind i det igen.
Jeg har set efter i lovforslaget; jeg kan ikke finde en sådan beskyttelse nogen steder.
Hvis den beskyttelse ikke er der, betyder det, at tusindvis af mennesker skal starte forfra; de skal altså gå direkte ind på de nye regler og kommer altså til at få et stort tab.
Det betyder også - det vil jeg gerne spørge ministeren om - at det bliver praktisk taget umuligt for almindelige pensionister at flytte i ældrebolig.
Ældreboligområdet går ganske enkelt med det her lovforslag totalt i stå.
Det vil jo ikke være muligt at visitere en almindelig folkepensionist til en ældrebolig, hvis det er sådan, at man skal gå ind på de nye regler og ned på den boligydelse, som de nye regler giver mulighed for.
Så kan man godt opgive alle tanker om at tilbyde folk en ældrebolig i fremtiden.
Desværre er der utallige af den slags spørgsmål, som efterhånden dukker op.
Og derfor er det efter min opfattelse slet ikke forsvarligt, at Folketinget vil vedtage det her lovforslag inden jul. Men nu vil jeg også lytte til, hvad ministeren så har at sige som svar på de spørgsmål, som jeg har stillet her.