runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2006-11-22:
Jamen jeg kan forstå på ministeren, at det ikke på forhånd var klart, og det er sådan set meget rart at vide for os andre, der ellers sad der og brugte time efter time sammen med et hårdt prøvet embedsapparat.
Hvis det ikke på forhånd var klart, er det også en understregning af det, der stod i ministerens pressemeddelelse af 4. november 2006, nemlig at der var tale om blokpolitik og politisk drilleri fra regeringens støttepartis side, for de ville ikke have andre med.
Det vil sige, at ministeren jo her klart bekender eller erkender, at det ikke på forhånd var klart, men at der kom et diktat fra støttepartiets side, der gjorde, at ministeren ikke kunne forhandle bredt, men var nødt til at lave en smal blokpolitisk aftale.
Jeg synes selvfølgelig, at det er fint, at vi nu får den erkendelse fra ministerens side, for den blev tidligere trukket tilbage efter et halvt døgns tid.
Men det mere centrale spørgsmål er: Hvordan vil ministeren offensivt undgå at komme i den samme situation til næste år?
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Nu tror jeg, hr. Torben Hansen efterrationaliserer, for hr. Torben Hansen har haft lejlighed til at deltage i møderne og ved, at de ikke var staffagemøder.
Det var ikke på forhånd klart, hvem der skulle være med, det er simpelt hen urigtigt.
Hvis det havde været det, havde der naturligvis ikke været forhandlinger.
Så må jeg sige til det med, at hr. Torben Hansen får det til at lyde, som om ministeren sådan i almindelighed ikke må forhandle med andre partier, at enhver bare kan slå op og se, hvordan vi ender med at vedtage lovene i Folketinget.
Det sker jo altså normalt ved ganske brede flertal.
Noget af det, som jeg ved optager hr. Torben Hansens og Miljøudvalgets tid ganske meget for tiden, er forslaget om en ny miljøregulering af landbruget.
Det er lavet med Venstre, Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre.
Der vil være andre af de forslag, vi sidder med i nær fremtid, som jeg tror vi også vil lave brede aftaler for, og det synes jeg selvfølgelig er positivt.
Torben Hansen (S), 2006-11-22:
Jeg synes bestemt, at det er til at se et fast mønster.
Der er et fast mønster, der viser, at ministeren er stækket, at ministeren er ydmyget og rent faktisk ikke må forhandle med andre partier.
Synes ministeren, at det er en normal parlamentarisk praksis?
Det gør ministeren jo nok ikke, når det er sådan, at man kan se ministerens direkte udtalelser om politisk drilleri og blokpolitik.
Det vil jeg gerne have ministerens kommentarer til, for jeg synes ikke, at det er normal parlamentarisk praksis, at man laver staffagemøder af den karakter.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Jeg tror på, at hr. Torben Hansen er bekymret, men at det ligefrem skulle være en oprigtig bekymring vil jeg nu nok sætte et lille spørgsmålstegn ved.
Nu kan man jo sige, at den aftale, vi lavede, gælder i 2007, 2008 og 2009, det er en treårig aftale.
Så vi må se, hvor meget der overhovedet skal forhandles i forbindelse med finanslov 2008.
Vi har lavet en treårig aftale nu, vi har lavet en god aftale.
Det betyder bl.a., at der næste år bliver lavet historisk meget naturgenopretning i Danmark.
Så kan det ændre sig lidt, og det kan det også til næste gang.
Det tror jeg hr. Torben Hansen må medgive mig.
Torben Hansen (S), 2006-11-22:
Det var selvfølgelig det forventelige svar fra ministeren, og ministeren siger så, at det her er udtryk for drilleri.
Det synes jeg sådan set ikke det er.
Det er udtryk for en oprigtig bekymring over, at ministeren jo åbenbart ikke må lave brede aftaler for sit støtteparti, for ministeren har i en pressemeddelelse selv udtalt, at der er tale om blokpolitik og politisk drilleri.
Vi har også set Dansk Folkepartis ordfører udtale sig i bl.a. Ekstra Bladet om, at ministeren beskylder vedkommende for at lyve, og at ministeren skal tænke over, hvordan hun optræder.
Det er Dansk Folkepartis miljøordfører, der siger det.
Og så er det jo klart, at der er mange ubehagelige bolde i luften.
Derfor synes jeg, at det kunne være rart at høre, hvordan ministeren offensivt vil gå ind i det her og sikre, at ministeren må forhandle bredt næste år, hvilket ministeren åbenbart ikke måtte i år, for det er ministerens ønske – og alles ønske – at få så brede aftaler som overhovedet muligt.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Hr. Torben Hansen driller, og det ved hr. Torben Hansen godt.
Men jeg kan jo alligevel ikke undgå at blive lidt rørt over hr. Torben Hansens omsorg, også for næste års finanslovforhandlinger.
Man kan sige, at vi da her virkelig er ude i rigtig, rigtig god tid.
Jeg kan også forstå, at Socialdemokratiet regner med, at det er den nuværende regering, der kommer til at lave næste års finanslov, og jeg forstår, også sammen med Dansk Folkeparti.
Det synes jeg da er en cadeau fra Socialdemokratiets side her 13 måneder, før den næste finanslov skal vedtages, til regeringens evne til også at stå i spidsen for Danmark de næste 13 måneder, som jeg synes vi skal kvittere for.
Men jeg kan sige til hr. Torben Hansens konkrete spørgsmål, at vi nok ikke i detaljer, må jeg jo så tilstå, har lagt strategien for næste års finanslovforhandlinger endnu.
Det tror jeg hr. Torben Hansen vil have forståelse for.
Torben Hansen (S), 2006-11-22:
Vi så i forbindelse med de decentrale finanslovforhandlinger på miljøområdet et lidt underligt forløb.
Ministeren udsendte lørdag den 4. november 2006 kl. 19.32, en pressemeddelelse, som dog blev trukket tilbage søndag omkring middagstid.
I den pressemeddelelse stod der bl.a., at ministeren udtaler, at regeringens støtteparti både insisterer på blokpolitik og udfører politisk drilleri.
På den baggrund vil jeg godt bede ministeren om at redegøre for, hvilke offensive initiativer ministeren vil tage for at undgå at komme i den samme situation til de næste års decentrale finanslovforhandlinger, nemlig at ministeren åbenbart ikke for regeringens støtteparti må indgå brede aftaler.
»Vil ministeren på baggrund af sin pressemeddelelse af 4. november 2006, hvori ministeren udtaler, at regeringens støtteparti både insisterer på blokpolitik og udfører politisk drilleri, redegøre for, hvilke offensive initiativer ministeren vil tage for at undgå at komme i den samme situation til næste år under de decentrale finanslovforhandlinger, nemlig at ministeren ikke må indgå brede aftaler?«
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Der synes jeg altså, at logikken ligesom forlader hr. Morten Messerschmidts argumentation.
For vi må vel være enige om, at det kun er det menneskeskabte bidrag, som vi mennesker har indflydelse på.
Hvis man kan se, at det er det bidrag, der gør forskellen mellem, som det så ud tidligere, og som det ser ud nu, og sådan som prognoserne viser, det kommer til at se ud i fremtiden – efter alt, hvad vi ved i dag – er det vel det, vi som politikere må handle på.
Det er det, som f.eks. Sternrapporten, der for nylig kom fra den engelske regering, sagde, nemlig at det er utrolig vigtigt at forstå, at det kun bliver dyrere af at vente med at handle – hr. Morten Messerschmidt snakker jo også her om prisen – og at det er billigere at handle nu på den viden, vi har.
Bare som en sidste ting vil jeg sige, at jeg tror, hr. Morten Messerschmidt skal passe på med at tage iskerneboringsresultaterne alt for meget til indtægt for sit synspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Messerschmidt (DF), 2006-11-22:
Jeg vil se meget frem til alle de papirer, som ministeren kan oversende på enhver måde, men jeg vil ikke nikke anerkendende til ministerens tese om, at der skulle være en sammenhæng imellem CO2-indholdet i atmosfæren og den globale temperaturudvikling.
Men hvis jeg må vende tilbage til det, jeg spurgte om i starten, vil jeg sige, at der vistnok findes seks af det, man kategoriserer som drivhusgasser.
CO2-repræsentationen i atmosfæren er jo en af de allermindste.
Den allerstørste er vanddamp.
Hvis man virkelig tror på, at det her har en betydning for den globale klimaudvikling, selv om iskerneboringer tyder på, at det er solaktiviteten, som er det afgørende, hvorfor så ikke begynde at forhindre vanddampudledning, som udgør mere end ti gange så meget i repræsentation som CO2?
Hvis man ser på CO2-repræsentationen, mangler jeg stadig væk svar på, om hvor stor en andel der i og for sig er menneskeskabt.
Det tal, jeg har, er en halvfjerdsindstyvendedel.
Så det vil jeg da gerne høre om miljøministeren er enig i og, hvis miljøministeren er enig, om hun så ikke også godt kan se, at det virker temmelig paradoksalt at skulle forsøge at forhindre udslip af noget, som kloden i sig selv allerede udledte niogtresindstyvendedele af halvfjerds af.
Jeg går meget ind for ny viden, jeg går faktisk ind for viden generelt.
Derfor vil jeg også så gerne vide, hvordan man kan sætte en målsætning om, at temperaturen ikke må stige mere end 2 grader i forhold til et niveau, som ministeren tilsyneladende er enig i jo har varieret.
Det præindustrielle temperaturniveau er jo ikke et fast tal, og den præindustrielle periode er jo en lang periode – jeg tror, man fastsætter den fra år 1000 til år 1750 – og der svingede den globale temperatur jo voldsomt, flere grader.
Hvis man har et udsving på flere grader, hvad er det så, udgangspunktet er, når nu EU har grebet fat i den her 2-graders-målsætning om, at den ikke må stige mere end 2 grader?
Det kan jeg ikke forstå.
Er det fra det laveste temperaturniveau i den præindustrielle periode, fra det højeste temperaturniveau, eller er det fra det midterste temperaturniveau?
Hvad er udgangspunktet?
Det er man nødt til at kende, hvis man skal sikre sig en 2-graders-målsætning.
Rune Lund (EL), 2006-11-22:
Grunden til, at jeg stiller det her spørgsmål, som jo lyder: »Hvorfor undlod Danmark at stemme for den resolution i FN’s Sikkerhedsråd, som fordømte Israels drab på 19 civile i Gaza?«, er det faktum, at Israel den 8. november sendte nogle raketter over mod Gaza, som endte med at dræbe 19 civile palæstinensere.
Så kom der en resolution op i FN’s Sikkerhedsråd, og det var i uge 45, her for halvanden uges tid siden, og så skete der søreme det, at Danmark undlod at stemme for fordømmelsen af mordet på de 19 civile palæstinensere.
Det står jeg simpelt hen totalt uforstående over for, og det vil jeg gerne have udenrigsministerens forklaring på.
Connie Hedegaard (KF), 2006-11-22:
Det er da helt i orden.
Jeg har sådan set tidligere tænkt, om ikke hr. Morten Messerschmidt og jeg sammen skulle gå ind og se Al Gores film.
Det tror jeg altså vi ville kunne få fornøjelse af.
Så den invitation være hermed givet.
For der er nemlig en scene, der meget, meget tydeligt viser det, som hr. Morten Messerschmidt rigtigt siger, nemlig at temperaturen har svinget på forskellige tidspunkter.
Men med hensyn til det, jeg nævnte før, nemlig sammenhængen med CO2 i luften, bliver det faktisk meget, meget pædagogisk fremstillet – de har også lidt mere tid til det, de har en hel dokumentarfilm til at gøre det i stedet for 1 minut her – der bliver den sammenhæng fuldstændig pindet ud.
Jeg tror altså, at hr. Morten Messerschmidts og min dialog ville være lidt anderledes, hvis vi begge to havde det som fælles referencepunkt.
Må jeg så lige sige en ting til det, hr. Morten Messerschmidt sagde om, at de ikkeomstillingsparate lande kunne gå hen og få problemer, hvis vi pålægger dem forskellige ting her.
Men, sagen er jo, at de ikkeomstillingsparate lande, som det blev sagt, er udviklingslandene, det er de fattigste lande, der allerede lige nu oplever konsekvenserne af klimaforandringer, det er dem, der betaler prisen.
Det er jo også derfor, at de – senest i Nairobi i sidste uge – begynder at interessere sig for nogle af løsningerne, for de kan godt se, hvem det er, der kommer til at lide mest under det, hvis ikke vi i tide får taget fat på at tilpasse os klimaforandringerne og prøve at imødegå den del af det, som vi mennesker nu engang har indflydelse på.
Rune Lund (EL), 2006-11-22:
Først bliver jeg lige nødt til at rette nogle helt faktuelle ting i det, som udenrigsministeren siger.
Jeg mener under alle omstændigheder, der er tale om småting i det, udenrigsministeren siger, men i sikkerhedsrådsresolutionen fra uge 45, der står der: »8. Calls upon the international community, including the Quartet ...«.
Kvartetten er altså nævnt i Sikkerhedsrådsresolutionen, og det har udenrigsministeren lige sagt den ikke var og brugt som argument for ikke at stemme for.
Så er det rigtigt, at køreplanen for fred – roadmap’en – er nævnt i generalforsamlingens resolution fra den 17. november, og den er så ikke nævnt i Sikkerhedsrådsresolutionen, men der står til gengæld »the international community«.
Jeg mener, vi er helt ude i petitesseafdelingen.
Vi står stadig væk tilbage i en situation, hvor udenrigsministeren prøver at finde den efter min mening ene syge forklaring efter den anden på, hvorfor man er fulgt i hælene på USA, som jo stemte nej til den her resolution.
Nuvel, Danmark undlod at stemme, men vi stemte ikke for den her resolution, ligesom f.eks. Frankrig og Grækenland gjorde.
Og det synes jeg stadig væk der mangler en forklaring på.
Vi er ude i petitesseafdelingen, må jeg sige til udenrigsministeren.
Kan vi få en politisk forklaring, som der ligesom er bund i?
Morten Østergaard (RV), 2006-11-22:
Jeg vil godt tilbage til diskussionen om den seneste hemmelige lempelse.
Jeg synes, at det der med, om folk kan søge, er lidt af en pseudodiskussion.
Det er jo enhver forundt at søge om hvad som helst, og hvis man er under 24 år, kan man selvfølgelig også søge om familiesammenføring, og så får man afslag med henvisning til 24-års-reglen.
Det er sådan set det, der er kernen.
Hvordan skal de, der rådgiver folk, hvordan skal advokaterne vide det, hvis ikke ministeriet gør sig ulejlighed med at fortælle om det?
Det er det, der er kernen.
Fordi jeg ikke forstod ministerens sidste svar omkring det her, vil jeg godt spørge: Et er altså, hvem der kan søge, det er så, hvad det er.
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-22:
De anonymiserede afgørelser er jo et supplement til praksisnotaterne, der bruges til at uddybe.
Det er klart, at man også vurderer ressourcemæssigt.
Det er jo ikke alle afgørelser, som vi lægger anonymiseret ud.
Hvis det er et ønske fra Det Radikale Venstre, tror jeg, de skal sætte det på en selvstændig post på deres finanslovforslag næste år.
Det er klart, at det er sager, som man vurderer er relevante at anonymisere, og som kan forklare, hvordan en afgørelse er truffet.
De skal ses som et supplement til de praksisnotater, der ligger, så man kan få et billede af, hvad det er for nogle afgørelser, der bliver foretaget.
Og så vil jeg igen gentage, at der er sket rigtig meget med hensyn til at skabe åbenhed og synlighed omkring det her i min tid.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-22:
Ministeren siger, at man skal passe på nu, for så mange er der ikke kommet i klemme, og hvad ved jeg.
Pointen i det her med offentliggørelsen er vel stadig væk, at borgerne i et demokratisk retssamfund må have mulighed for at kende de regler, hvorefter myndighederne handler.
Det er jo dybest set det, sagen om den langsommelige offentliggørelse af den ændrede praksis handler om.
Derfor er det jo fuldstændig utilstedeligt, lige meget om vi gætter på, hvor mange eller hvor få der er kommet i klemme, at man i et demokratisk samfund som det danske ikke har mulighed for at få en fornemmelse af, hvilke regler der gælder for en selv.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at jeg er meget glad for svaret omkring de her konkrete sager.
Mener ministeren, at de fire sager, hvoraf den sidste vel er blevet offentliggjort, efter at spørgsmålet er stillet, i tilstrækkeligt omfang opfylder de forventninger, man kan have til at have anonymiserede sager, der skulle kunne afdække billedet nogenlunde?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-22:
Igen synes jeg, vi lige skal have proportioner i det her, hvad angår, hvilken skade en forsinket offentliggørelse af praksisændringer har haft.
Vi arbejder ihærdigt på at få kortere sagsbehandlingstid i Udlændingeservice, men en sagsbehandlingstid på 5-6 uger er vi trods alt ikke nået ned på.
Der er ikke sket nogen forkerte afgørelser i den tid.
Der ligger en række praksisnotater på nyidanmark.dk, dem nævnte hr. Simon Emil Ammitzbøll også.
Jeg kan sige, at der ligger fire anonymiserede afgørelser.
Der er en, der er blevet lagt ud – nu går det lidt baglæns her – den 4. februar 2006, en den 31. maj 2006, en den 4. september 2006 og en den 2. november 2006.
Fire anonymiserede afgørelser ligger der på nettet, præcis som lovet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-22:
Det er beklageligt, siger ministeren.
Nu synes jeg, vi nærmer os den undskyldning, som de folk, der eventuelt skulle være kommet i klemme, kunne forvente.
Den 2. november 2005 besvarede ministeren et § 20-spørgsmål stillet af fru Elsebeth Gerner Nielsen vedrørende samme problematik.
Dengang sagde ministeren: På kort sigt er vi i færd med at gøre en række praksisnotater og lignende tilgængelige på ministeriets hjemmeside, og vi planlægger også at lægge en beskrivelse af særlig væsentlige afgørelser, der træffes i tiden, indtil portalen er klar, ud på nettet.
Ministeren siger nu, at både praksisnotater og de mere konkrete anonymiserede afgørelser allerede ligger der.
Det er meget nemt at finde praksisnotaterne, og det er jeg sådan set glad for, og det synes jeg også er fint, men jeg er lige ved at spørge: Pr. hvilken dato og i hvilket omfang ligger der anonymiserede beskrivelser af de her sager på Udlændingeservices hjemmeside?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-22:
Til spørgsmålet om, hvordan man skal vide det: Vi er jo ikke uenige om, at når der er praksisændringer og der bliver lavet ændringer i praksisnotater, lægger vi det ud på nettet.
Det er også efter de retningslinjer, som ligger.
Men nej, jeg kan ikke garantere, at de afgørelser, der er kommet, før praksisændringen er blevet lavet, er blevet foretaget efter de nye retningslinjer.
Det er de selvfølgelig ikke.
Der er det sket efter de eksisterende retningslinjer.
Efter at der har været drøftelser med Justitsministeriet omkring det her hjørne, er vi blevet enige om, at vi skal ændre praksis her.
Det vil så ske fremadrettet for dem, der generelt ansøger, og mit gæt er, at der er ikke specielt mange sager af den her art.
Jeg håber, at hr. Simon Emil Ammitzbøll noterer sig, at det, jeg lovede for et år siden, var, at vi nu ville lægge praksisnotater om anonymiserede afgørelser ud på nettet, og det er sket.
Ifølge EU-retten har en dansk statsborger, der vender tilbage til Danmark efter at have opholdt sig i et andet EU-land som arbejdstager eller selvstændigt erhvervsdrivende, ret til at medbringe sin ægtefælle til Danmark.
Med virkning fra den 5. oktober i år foretog udlændingemyndighederne en praksisændring, således at denne ret er udvidet til også at gælde hjemvendte pensionerede arbejdstagere og pensionerede selvstændigt erhvervsdrivende.
Alle sager er naturligvis siden blevet behandlet efter den nye praksis.
Det gælder også, hvor den nye praksis ikke er blevet påberåbt af ansøger.
Det er selvfølgelig beklageligt, må jeg sige endnu en gang, at de forbedrede muligheder for kommunikation med borgerne, som udlændingemyndighedernes fælles internetportal »Ny i Danmark« indebærer,
ikke er blevet brugt med det samme, da Udlændingeservice ændrede praksis.
Men som sagt vil vi gennemgå de rutiner, der ligger bag, så vi også hurtigere end en måned efter praksisændring får lagt dem ud på nettet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-22:
»Vil ministeren redegøre for, hvorledes alle ansøgere kan være vidende om, hvornår det er relevant at søge om ophold i Danmark, når der gentagne gange sker hemmelige lempelser, og når den nye udlændingeportal endnu ikke indeholder anonymiserede afgørelser på udlændingeområdet?«
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-22:
Det er meget svært for mig at svare på, om det har afholdt nogen fra at søge, som ellers ville have søgt.
Det håber jeg også at hr. Simon Emil Ammitzbøll forstår: Jeg kan selvfølgelig ikke vi de, om der er nogen, der sidder derude i den situation.
Jeg kan have en meget stærk formodning om, at folk ikke sidder og ser specifikt på, om de søger i henhold til den ene paragraf eller den anden paragraf, men at de søger på baggrund af, at de flytter tilbage til Danmark og de har en udenlandsk ægtefælle, som de gerne vil have familiesammenført, og det søger de så om opholdstilladelse til.
Det mener jeg sådan set heller ikke at vi kan forvente at borgeren skal gøre: at vedkommende skal søge specifikt i henhold til en paragraf eller en anden paragraf.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-22:
Tak til ministeren for de besvarelser, vi hidtil har fået.
Vi kan jo konstatere, at der har været en hemmelig praksis – om den så har været det bevidst eller ubevidst, er jo en helt anden diskussion.
Der har i hvert fald været en praksis, der ikke har været offentliggjort.
Så meget kan vi konkludere af de spørgsmål, og derfor har det været meget nyttigt at få stillet spørgsmålet her i dag.
Men har det, at det ikke har været offentliggjort – det synes jeg nemlig ikke helt at vi fik præcist svar på – afholdt nogen fra at søge?
Har det stillet nogen i en ringere situation, end hvis det havde været offentliggjort?
Kan vi risikere, at der er nogen, der sidder tilbage og ikke har fået den behandling, de har haft krav på, fordi de ikke har været bevidst om, at de kunne søge på den her måde?
Rikke Hvilshøj (V), 2006-11-22:
Jo, praksisændringen får selvfølgelig betydning, men det er ikke offentliggørelsen, der afgør det.
Det er den besluttede praksisændring.
Så vil jeg gerne bede hr. Morten Østergaard om at høre efter, hvad jeg siger.
Det, jeg sagde, var, at det ikke er sådan, at pensionister, som flytter tilbage til Danmark og har en ægtefælle, der søger om familiesammenføring, ikke har kunnet søge om opholdstilladelse.
Det var det, jeg sagde.
Morten Østergaard (RV), 2006-11-22:
Det er jo i sandhed for det første et lidt besynderligt svar og for det andet et noget selvmodsigende svar.
Først siger ministeren, at det her ikke har betydet, at nogen, som kunne have fået familiesammenføring, ikke har fået den, og efterfølgende, at hvis nogen føler, at det er sådan, må de endelig henvende sig.
Altså, enten ved ministeren det, eller også ved ministeren det ikke, og derfor vil mit spørgsmål være: Kan ministeren garantere, at ingen, i den tid der er gået, fra man indførte reglerne, og til man nu ændrer praksis, er blevet anderledes stillet, end de ville have været, hvis man havde ændret praksissen på et tidligere tidspunkt og dermed også fulgt Kommissionen, som jo er årsagen til, at man nu ændrer praksis?
Er der ingen, der har lidt nød af det her eller fået en anden afgørelse, end de kunne have fået, alts, sådan at praksisændringen her ingen betydning får ude i virkeligheden?
Simon Emil Ammitzbøll (RV), 2006-11-22:
Det hænger lidt sammen med det forrige, som ministeren også var inde på i en af sine besvarelser.
Spørgsmålet hedder: Vil ministeren redegøre for, hvorledes alle ansøgere kan være vidende om, hvornår det er relevant at søge om ophold i Danmark, når der gentagne gange sker hemmelige lempelser, og når den nye udlændingeportal nyidanmark endnu ikke indeholder anonymiserede afgørelser på udlændingeområdet?
Spørgsmålet begrunder næsten sig selv, men jeg synes, at det er værd at lægge mærke til, at det her jo er en diskussion, vi tidligere har haft omkring lignende sager, hvor ministeren også lovede, at det fremover vil fungere mere effektivt.
Det er begrundelsen for, at jeg alligevel stiller spørgsmålet.