runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-11:
I SF er vi også meget fornøjede over den positive måde, det her er modtaget på.
Ministeren har spillet meget åbent ud, så jeg vil ikke sige en hel masse, men pege på nogle områder, hvor vi kan se, at på et eller andet tidspunkt kan det godt være, den gode stemning får det lidt svært, når vi begynder at fokusere på, hvad der i virkeligheden er behov for.
Det er så der, vores uenigheder kommer.
Men foreløbig er det jo lagt meget godt til rette, og ud fra det her kan vi sikkert få en beretning, som vi kan stemme for, så vi kan nå til bunds i problemerne.
Vi skal have overblikket, før vi kan begynde at diskutere, om det er rigtigt at gå den ene eller den anden vej.
Det er jo et miljøtiltag, som vi tror på er noget der kommer, og det er klart noget, der skal diskuteres i sådan en strategi her.
Hvad jernbane angår, er det jo også meget relevant, når vi skal kigge lidt visionært frem, at se på, om det er de rigtige skinneafgifter, vi har, f.eks. i forhold til Sverige, hvor man har valgt en anden politik.
Det er også et større land med længere strækninger, men man har trods alt valgt en anden politik.
Når vi så kigger på vores sidestrækninger – vi ved fra jernbaneoperatørerne, at de fokuserer meget på hovedstrækningerne, de fokuserer meget på, at det er transittrafik – og igen, når vi ser fremad, tror jeg, det er fornuftigt at kigge på de danske havne og se på en sidestrækning som Esbjerg og en havn, der ligger der.
Hvis vi vælger en nybygningsløsning for jernbanetrafikken København-Ringsted, kommer Køge lige pludselig ind som en havn og en mulighed, og den er nok mere fremtidssikret end f.eks Tåstrup.
Der ligger virkelig en politik der, som er interessant og meget relevant at tage fat på.
Hvad er status for Århus med hensyn til havn, godstrafik og søtransport?
Noget, vi også bliver nødt til at kigge på, er vel fly.
Vi kan tage passagerafgiften.
Den er selvfølgelig for passagerer, men vi går i en retning, hvor vi reducerer udgifterne til fly.
Vi tror på, at vi, når vi ser miljømæssigt på det, ikke skal gå den vej.
Vi er meget fornøjede over, at der er vilje til sammen at gå i dybden med det her, og glæder os til at begynde at bokse om de enkelte områder.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Altså, lige præcis det eksempel har jeg jo afvist mange gange hernede, men jeg mener da, vi har en forpligtelse til at være åbne over for det, eksperterne kommer med.
Så kan der være nogle politiske hensyn, som gør, at man i sidste ende må sige nej til det.
For mig er det i hvert fald vigtigt, at de samlede afgifter ikke stiger, og der er sådan forskellige hensyn at tage.
Men jeg vil ikke male mig op i et hjørne, inden vi får anbefalinger.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Er De Konservative også åbne over for midlerne?
Altså, hvis nu nogle af de her brancheorganisationer selv kommer ud og går forrest også med nogle af de forslag, som måske ikke traditionelt har groet i den konservative baghave, som f.eks. kørselsafgifter for tunge køretøjer, som der går rygter om at branchen måske gerne selv vil foreslå over for regeringen, kan man så sige det på den måde, at fru Henriette Kjær ikke på forhånd vil afvise nogen af de her forslag?
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Jeg er fuldstændig enig.
Det er tre virkelig gode pejlemærker.
Jeg synes, miljø naturligvis er interessant, fordi vi bliver nødt til at gøre noget ved det miljøproblem, der er, så det kommer vi ikke uden om at diskutere på en eller anden måde.
Så er der trængselsproblemerne, det giver sig selv, også i nogle af de ben, ministeren har nævnt, for det er jo også afgørende for, at man kan være både på land, til vands og i luften.
Spørgsmålet om beskæftigelse synes jeg bestemt også er interessant, så vi ikke får udflaget alle vores lastbiler, eller hvad det end måtte være, at der er en ordentlig uddannelse inden for den her branche, at det er et fag med høj respekt inden for de forskellige transportformer.
Så det er jeg meget åben over for at vi selvfølgelig ser grundigt på.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Nu håber jeg, at jeg kan formulere mig på en måde, så fru Henriette Kjær ikke også bliver gal på mig, som hun blev det på de sidste spørgere.
Men det er i al venlighed, jeg nu vil spørge, for noget af det, som jeg synes måske kunne være interessant at få indarbejdet i en beretning, der flugter helt med de tre ben, som ministeren har valgt, er jo, hvad sådan en strategi skal bruges til.
Altså, hvad er det for nogle sådan overordnede mål eller pejlemærker, eller hvad vi nu skal kalde dem, vi skal gå efter?
Der har vi foreslået at kigge lidt på miljøeffekterne, på trængselsproblematikken og på beskæftigelseseffekten, da det også handler lidt om, hvad Danmark skal leve af i fremtiden.
Er det sådan nogle overordnede områder, som De Konservative også vil synes er interessante at nærme sig, som en strategi skal løse?
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Jeg vil starte med at sige, at Det Konservative Folkeparti ikke kan støtte forslaget.
Og årsagen til, at vi ikke kan støtte dette ellers meget fornuftige forslag, er, at transportministeren allerede er i gang med at formulere en national godsstrategi.
Vi er nemlig helt enige med forslagsstillerne om, at med den hastighed, godsmængden øges, er der behov for en handlingsplan, en strategi, eller hvad vi nu skal kalde det, for at kunne håndtere den udfordring, vi står over for.
Derfor sidder man netop nu i Transportministeriet og arbejder på en strategi, og som ministeren også nævnte, er der tre store hovedområder, som der vil komme særlig fokus på, nemlig infrastrukturen, en effektivisering af de enkelte transportformer og samspillet mellem de forskellige transportformer.
Jeg synes også, det er helt nødvendigt, at vi får kortlagt behovet for både anlæg og udvidelse af de eksisterende veje, men selvfølgelig også for en bedre infrastruktur for godstransporten.
Der er det også meget aktuelt at nævne diskussionen om jernbanestrækningen KøbenhavnRingsted.
Spørgsmålet om en mere effektiv transportsektor er interessant, fordi vi kan se, at hvis man screener et område med fokus på svagheder og styrker, så har vi et rigtig godt grundlag at træffe beslutning ud fra.
Kan vi gøre det samme med de andre transportbrancher, tror jeg, vi kunne få sat gang i en meget nyttig proces, så det håber jeg bliver tilfældet.
Forslagsstillerne nævner i deres beslutningsforslag, at Transportministeriet har sat fokus på intermodalitet, og det er jo også meget, meget vigtigt, at vi får et bedre samspil mellem de forskellige transportformer, hvis vi skal transportere de her stigende godsmængder, vi kan se frem til.
Så ministeren er altså i fuld sving, og jeg håber da bestemt også og synes, det vil være i en god ånd, at vi, hvis forslagsstillerne har noget, som ikke er omfattet af det, ministeren er i gang med, i fred og fordragelighed får det indarbejdet.
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Jo, men de politiske initiativer skal selvfølgelig forstås som de rammer, der skal sættes for erhvervet, og det er jo allerede gjort.
Men selvfølgelig skal der arbejdes med det, det skal der jo med alt.
Sådan er det.
Som et kuriosum kan jeg da lige nævne for hr. Poul Henrik Hedeboe, at EU f.eks. nu er begyndt at neddrosle, når det gælder intentionerne om at få mere gods på jernbane.
Man er begyndt at spekulere meget over, hvorvidt det i det hele taget er muligt.
Og man begynder at revidere sine meninger om lastbiltransport, som stiger og stiger.
Så der sker noget inden for området også på europæisk plan.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-11:
Der er en forskel på de takster, man betaler for at bruge skinnerne.
Der er forskel på flyafgifterne i de forskellige lande; der er nogle lande, der er på vej op, og Danmark er på vej ned.
Så der er vel brug for politiske initiativer stadig væk.
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Jeg er helt enig med hr. Martin Lidegaard i, at der selvfølgelig også på det her område skal tages politiske initiativer.
Det er vi forpligtet til, og vi er forpligtet til, at de CO2-udledninger, vi har nu, selvfølgelig skal reduceres.
Det er i alles interesse.
Det er jeg helt sikker på at min kollega hr. Jørn Dohrmann selvfølgelig også arbejder for i Miljø- og Planlægningsudvalget.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Jeg er for så vidt helt enig med hr. Walter Christophersen i, at der er mange lovende teknologier.
Må jeg ikke bare anbefale hr. Christophersen at tale med sin partikollega hr. Jørn Dohrmann, fordi vi i en anden sammenhæng behandler et forslag, hvor vi netop vil påbyde biler, også østeuropæiske, at benytte de nyeste standarder, hvis de skal køre i de store byer, hvor vi har de største partikelproblemer.
Så kunne jeg i øvrigt godt tænke mig at høre, om ikke hr. Walter Christophersen dog kan bekræfte, at den eneste sektor i Danmark og i Europa i øvrigt, som ikke har oplevet en stabilisering af CO2-udslippet, er transportsektoren.
Den har været støt stigende og er stadig væk støt stigende med hensyn til CO2-udledning.
Derfor er det et af de områder, vi skal have fat i.
Det kan sagtens lade sig gøre, men en del af løsningen er da nogle politiske initiativer.
Walter Christophersen (DF), 2006-05-11:
Vi ser frem til det tiltag, der nu bliver gjort af transport- og energiministeren, og vil analysere dette og på den baggrund selvfølgelig være meget positive over for det, hr. Martin Lidegaard lige har nævnt.
For så vidt angår det miljømæssige, vil jeg blot pointere, at vi i den her problematik skal se lidt længere frem.
Vi skal forholde os til de miljørigtige tiltag, der bliver gjort, for i særdeleshed er det jo lastbiler med euromotorer 4 og 5, som vi taler om, og som der er ganske mange af på markedet.
Det, vi skal forholde os til, er, at der kommer ældre biler fra Østeuropa, og at vi ved at indføre modulvogntog vil reducere antallet af lastvognstrækkere.
Det vil som konsekvens også nedsætte CO2-forureningen, noget, der selvfølgelig også fokuserer på Kyotoaftalen.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Jeg tror, jeg skal kvittere for et af de pænere afslag, jeg har fået i min karriere i Folketinget.
Det stod mig ikke helt klart, hvorfor det var, man ikke ville stemme for forslaget, ud over at man også afventede et udspil fra regeringen.
Men nu har vi jo fået at vide af regeringen, at den fremskynder arbejdet, og at den gerne vil være med til at diskutere, hvad indholdet skal være, og vi derfor forhåbentlig kan afgive en fælles beretning og afslutte sagen i al mindelighed.
Så vil jeg bare lige spørge, om jeg hørte rigtigt, om Dansk Folkepartis ordfører virkelig i ramme alvor sagde, at der ikke var nogen forureningsproblemer i forbindelse med CO2 og partikelforurening i byerne, for det plejer i hvert fald ikke at være Dansk Folkepartis holdning.
Poul Andersen (S), 2006-05-11:
Det er jo rart, selv om man er medforslagsstiller, at forretningsordenen følges, at man også har muligheden for at fremlægge sit partis synspunkter.
Jeg synes, det, der kom fra ministeren her, var utrolig flot.
Det er sådan, det danske demokrati arbejder bedst, når der er åbenhed over for, at man kommer med noget konstruktivt her.
Det synes jeg er flot.
Derfor vil jeg lige trække nogle ting frem, som vi har observeret, og som jeg også synes bør indgå i arbejdet ud over det, der er skitseret i beslutningsforslaget.
For det er lidt paradoksalt, hvad der sker for øjeblikket, og det accelererer hurtigt, så man heller ikke kan få transporteret gods via jernbanen til nogle af de største byer, og det vil sige, at vi har en situation, hvor vi i stadig stigende grad får sendt gods ud på landevejen på lastbiler.
Vi har yderligere et problem i den forbindelse.
De byer, som det her omhandler, og som indgår i overvejelserne om det her, er primært Esbjerg, Randers og Aalborg, og vi har et stort problem i hele trekantsområdet op igennem Jylland med hensyn til kapaciteten for lastbiler og i det hele taget trafik.
Det er ved at sande til derovre.
Vi bør altså også tage med ind i overvejelserne, hvordan vi kan gøre de ting her, om det er den rigtige pris, der ligger til grund for transporten på jernbanen, om lastbilerne kører for billigt, og hvad der er årsagen til det, sådan at vi også får de ting koblet sammen.
Det er ikke kun i Vestdanmark, det samme er også gældende her omkring København.
En anden ting er særtransporterne.
Det er nogle elementer, der også bør komme med ind i vurderingen af, hvordan vi kan håndtere de ting.
Det viser sig, at det er den enkelte politikreds, der har de tal, og jeg vil gerne bede ministeren om at tage det spørgsmål med, om man ikke kan få en samlet opgørelse fra Rigspolitichefen, for det materiale bør også indgå i de ting her.
I det hele taget gælder det også med hensyn til søtransporten: Der er ikke nogen tal på det, der er ikke nogen opgørelse over, hvad der egentlig bliver transporteret søværts.
Jeg mener, at vi også bør tænke det her mere ind i i forbindelse med netop vindmølletransporterne, hvor vi har den store belastning på vejene, ikke alene fordi de fylder, men også fordi de udsætter hele vejsystemet for tryk.
Vi bør prøve at tænke lidt i nogle andre baner, for at vi kan bruge vores infrastruktur bedst muligt.
Sluttelig vil jeg gerne gentage, hvad jeg sagde indledningsvis her fra Socialdemokratiets side: Det danske demokrati er flot, når ministeren er åben over for, at vi kan være med til ligesom at skitsere grundlaget.
Det trækker i en god retning, for vi har alle sammen en fælles interesse i at få det her til at fungere bedst muligt.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Jeg synes altid man skal kigge fordomsfrit på forslag, ikke mindst når de kommer fra et erhverv, som ved, hvor skoen trykker.
Det synes jeg vi er forpligtet til at gøre.
Jeg vil selvfølgelig ikke stå her og garantere eller love, at vi lige præcis vil gå ind for et specifikt forslag og acceptere det og stemme for det.
Jeg vil gerne medgive, at vi kigger på tingene, vi kigger på de ting, der bliver fremlagt, ikke mindst, som sagt, når det kommer fra et erhverv, som ved, hvad det handler om.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Det her forslag er meget konkret, og det pålægger regeringen at komme med et forslag, der omlægger det fra at være et alderskriterium til, om man er studerende eller ej.
Vi siger jo, at det, man foreslår her, lyder meget fornuftigt, men vi er ikke helt sikre.
Vi vil lige se på de forskellige modeller, og der er jo også andre ting, der skal justeres.
Socialdemokraterne må også anerkende, at regeringen har taget den her problemstilling op, før Socialdemokratiet fremsatte sit beslutningsforslag.
Så når man sådan halter bagefter, får man heller ikke noget med i kommissoriet.
Regeringen er jo gået i gang med at lave det her.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-11:
Jeg prøvede virkelig at gøre opmærksom på, at jeg gerne ville have ordet, men det er helt o.k.
Vi er meget glade for den tilkendegivelse, der kommer fra Det Konservative Folkeparti om, at intentionen om at ændre noget af det her er man indstillet på at kigge på.
Jeg er også glad for det citat, der er i dagens udgave af Århus Stiftstidende, hvor fru Henriette Kjær giver udtryk for, at hun godt kan se det fornuftige i at afgrænse det efter, om man er studerende, og ikke efter, hvor gammel man er.
Jeg er sådan set rigtig glad for, at det er sådan, at den konservative ordfører i modsætning til transportministeren gerne vil komme med en principiel tilkendegivelse af, at det er mere fornuftigt at bruge pengene på dem, der har behov, frem for på dem med en bestemt alder.
Når det er sagt, kan jeg simpelt hen ikke forstå, at man ikke – når nu der er blevet fremsat et helt konkret beslutningsforslag, som på mange måder er et spørgsmål om at give en principiel tilkendegivelse af, hvilken retning man vil gå – kan støtte det forslag og sige: Vi støtter forslaget, og vi lader det indgå i det takstkommissionsarbejde, der er.
Det kan være, at der er nogle af detaljerne i det, vi er nødt til at ændre, men tilkendegivelsen af, at det er den rigtige vej at gå, støtter vi.
Jeg kan ikke forstå, at man ikke, hvis man er enig i det principielle, kan tilkendegive her, at man støtter forslaget.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Det er fantastisk at høre Venstres ordfører tale om, at man skulle motivere trafikselskaberne rundtomkring til at sætte taksterne ned.
Vis mig et eksempel under VK-regeringen på, at man har sat taksterne ned for den offentlige trafik. Vis mig et eksempel på, at det er det, man har gjort, for det er tværtimod den stik modsatte virkelighed, folk i hele landet, der bruger busser, har oplevet.
Jeg kan slet ikke se, hvordan det skulle kunne lade sig gøre.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Med det forslag, som Socialdemokratiet fremsætter her, hvor man vil efterprøve, om den aftale, som man er så glad for, overholdes – og det skal den, for en aftale er en aftale – vil man gå ud til de trafikselskaber, de amter, hvor taksterne er steget ud over pris- og lønudviklingen, og kompensere økonomisk.
Vil ordføreren ikke medgive, at det faktisk gør, at incitamentet til at sænke priserne på den kollektive trafik ude i trafikselskaberne, ude i amterne, faktisk går fløjten med det forslag, som blev fremsat her, hvor man tværtimod, hvis man nedprioriterer den kollektive trafik, den vej rundt får en kompensation af Socialdemokratiet?
Det er jo det, der ligger i det her forslag.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-11:
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at hvis Venstre er interesseret i, at vi laver et forslag, der fjerner samtlige takststigninger, der har været i regeringens tid – og det er mange, og det drejer sig om mange penge – så skal det forslag ligge der i morgen.
Det vil vi hellere end gerne.
Vi nærer desværre ingen illusioner om Venstres interesse, og derfor er det, vi siger: Så lad os tage den seneste og håbe, at regeringen om ikke andet vil stå ved det, den selv har sagt, det, Venstres politiske ordfører selv har sagt.
Med hensyn til oplysningerne har jeg kun kunnet gøre det, at jeg to gange har fået mine medarbejdere til at lave en rundringning til samtlige amter for at efterprøve dem.
Det skete første gang ved juletid og anden gang over nytår, lige før forslaget blev fremsat, og det er altså disse tal, som det baserer sig på.
Men det er håbløst at finde ud af, hvad tallet er, når regeringen ikke selv vil efterprøve, om den aftale bliver overholdt.
Jacob Jensen (V), 2006-05-11:
Nu har vi hørt Socialdemokratiets ordfører svinge retorikken hårdt over de enorme stigninger, der tilsyneladende har været ifølge Socialdemokratiets ordfører.
Man skal altid være varsom, når man udtaler sig så skråsikkert om stigninger og andet, specielt når det, man selv lægger frem, ikke er faktuelt korrekt – eksemplet i Vejle, eksemplet i Århus – og det er i hvert fald slet ikke den opfattelse, som Trafikstyrelsen har haft, når de har efterprøvet de oplysninger, som ligger i bemærkningerne til forslaget.
Derfor vil jeg gerne spørge, om ordføreren ikke vil medgive, at det her forslag dækker en meget kort periode, hvor man har undersøgt de ændringer, der eventuelt måtte være i taksterne rundtomkring i de lokale trafikselskaber.
Det er en meget kort periode i forhold til at svinge retorikken så højt op, når man samtidig tænker på, at det altså er en 12-måneders-periode vil skal aftale ud fra.
Det er populisme af værste skuffe, vil jeg gerne sige.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-05-11:
I SF er vi faktisk meget optaget af taksterne på den kollektive trafik, og det er ikke vores politik, at taksterne er steget så meget, som de er i denne regerings tid.
I vores finanslovforslag opererer vi i første omgang med nogle tilskud på 300 mio. kr. for at opnå takstnedsættelser på omkring 25 pct.
Og det er der, vi meget gerne ville lande.
Vi er ikke med i det forlig, som ligger til grund for aftalen, og vi er skeptiske over for situationen med det startgrundlag, vi skal opnå, før vi begynder at låse situationen fast.
Vi har haft nogle store prisstigninger, og så låser vi situationen fast og siger, at nu er det prisog lønudviklingen herfra, der ligger til grund.
Men det er på et højt niveau.
Så vi er i den situation, at vi griber ethvert halmstrå, som kan hjælpe med at sætte priserne lidt ned.
Det er derfor, at vi vil være positive over for intentionerne i det her forslag.
Alt, hvad der inden for rimelighedens grænser kan lette taksterne på den kollektive trafik, er vi meget positive over for.
Vi er positive over for intentionerne, og vi skal nok være med til at finde en form, så de kan føres ud i livet.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-11:
Fra radikal side har vi ganske stor forståelse for intentionerne bag beslutningsforslaget, for det er ikke nogen hemmelighed, at siden den her regering trådte til, er det gået voldsomt til med stigningerne i taksterne i den kollektive trafik, og det er ikke godt.
Det er ikke godt for de 40 pct. af befolkningen, de 40 pct. af de danske husstande, der ikke har nogen bil, og som oplever markante stigninger i deres transportomkostninger.
Det er typisk de familier, der har de laveste indkomster, så det har også en meget stærk social bagside.
Det er heller ikke fair, hvis man har et skattestop, at man har nogle ventiler rundtomkring, der gør, at man godt kan hæve taksterne, selv om man ikke vil hæve skatterne.
Og endelig er det ikke godt, når man tager i betragtning, hvordan det ser ud med olieforsyningerne og oliepriserne i verden.
Vi har brug for at udbygge den kollektive trafik, og vi har brug for at forbedre den, men så længe vi er inde i en negativ spiral med priser, der bare bliver højere og højere, og med færre folk, der vil tage tog og bus, bliver det svært at forbedre den kollektive trafik.
Når vi alligevel ikke umiddelbart kan give vores tilslutning, er det, fordi Det Radikale Venstre på sit eget finanslovforslag har afsat 200 mio. kr. til at nedsætte taksterne i den kollektive trafik.
Her kunne man så spørge, om man ikke skulle bruge nogle af dem på det her.
Mit problem er måske nok, at de stigninger, der har været i år i de enkelte amter, afspejler en virkelighed, som går mange år tilbage.
Nogle af de amter, der har ladet priserne stige i år, har ikke ladet dem stige lige så meget de forrige år.
Jeg synes, det betyder, at hvis vi nu belønner de andre amter ved at kompensere dem alene for de stigninger, de har haft i år, så forfordeler man dem lidt i forhold til de amter, der har ladet priserne stige tidligere år af samme grunde, og derfor kan man let komme ud i en lidt unfair behandling af nogle af amterne.
Derfor ville vi – det er det, vores forslag går ud på – hellere sige: Vi skal have taksterne ned, men lad os over en længere periode se på, hvordan udviklingen har været i de enkelte amter, og lad os så komme med et bud på, hvordan vi især kan målrette det til pendlerne, til dem, som virkelig ikke kan undvære den kollektive trafik, og lave nogle ganske betydelige prisreduktioner der.
Vi har regnet os frem til, at de kunne være på f.eks. 25 pct., sådan at vi også får en effekt ved at få flere passagerer og et spring fra biler til kollektiv trafik.
Vi vil hellere gøre det på den måde, og derfor vil vi nok spørge en del ind til, hvordan de her procentsatser så ud før 2005 og om, hvorvidt det er nogenlunde fair.
Så vi har den betænkelighed over for det konkrete beslutningsforslag, selv om vi har forståelse for intentionen i det.
Henriette Kjær (KF), 2006-05-11:
Jeg må igen sige, at vi ikke her og nu har lavet nogen stor, bred politisk aftale om det forslag, der ligger fra Socialdemokratiet.
Der har man selv undersøgt nogle ting og synes så åbenbart på den baggrund, at amterne skal have nogle penge tilbage.
Så vidt jeg kan læse forslaget, står der såmænd ikke engang, at amterne skal bruge dem til takstnedsættelser.
Der står bare, at amterne skal kompenseres for de penge, de har brugt ekstra på kollektiv transport ud over prisog lønudviklingen.
Så det er fuldstændig ubrugeligt, og det har ikke noget at gøre med det fremadrettede, hvor vi herinde bredt politisk har vedtaget et lovforslag, der betyder, at de samlede priser på den kollektive transport ikke må stige mere end pris- og lønudviklingen.