runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Jeg forstår også ministeren på den måde, at det sådan set også er ministerens intention, at når det udvalgsarbejde, der nu er ved at blive gjort færdigt, er færdigt, så vil der blive mulighed for en drøftelse med ministeren og Folketingets partier om, hvordan man kan få sat nogle måske klarere datoer på, hvornår tingene skal være implementeret, og at ministeren sådan set er enig i intentionen, men er nødt til her i dag, fordi der mangler noget udvalgsarbejde, at sige, at vi lige trækker det lidt i halen.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jo, og derfor har vi jo også i ministeriet arbejdet ganske intenst på det her område, og allerede i dag er det således, at der findes en liste med åbne standarder, det såkaldte OIO-katalog, så vi arbejder hele tiden med det, og der bliver flere og flere områder, hvor vi simpelt hen kommer med meget konkrete anbefalinger
Så jo, men at tage springet fuldt ud kræver altså nogle ganske alvorlige overvejelser, både af teknisk art, fordi der ikke på alle områder er standarder, som vi kan anbefale, og også af økonomisk art, som det fremgik af mit sidste svar til hr. Morten Helveg Petersen.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Enhedslisten synes bestemt, at man skal behandle religionerne parallelt, også på universiteterne.
Jeg er også enig med fru Karen Klint i, at det ikke sker i dag.
Jeg er også enig i, at man – efter min opfattelse – burde overveje, om teologistudiet er skruet fornuftigt sammen set i forhold til at være et studium, der beskæftiger sig med kristendom på et højt intellektuelt niveau, eller om det i realiteternes verden bare er en forskole til præstegerningen, hvilket jeg ikke mener er et statsligt anliggende.
Til gengæld må jeg så sige, at jeg nok alligevel vil stå fast på, at universiteterne skal have et afgørende ord at sige.
Og derfor kan man sige: Meget af den diskussion, som fru Karen Klint lægger op til, er jo en diskussion, som jeg håber foregår på universiteterne, og i den udstrækning at jeg og ligesindede har mulighed for at påvirke processerne der, så vil vi selvfølgelig indgå i diskussioner for at skabe ligeværdighed i den måde, man behandler religioner på.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jeg takker for det svar.
Det kunne godt ske, vores procedurer ikke passer til selve lovgivningen, men det kan måske så passe til en proces og en debatkultur.
Så jeg vil gerne spørge hr. Per Clausen, om han er opmærksom på, at de studier, der i dag udbydes i forbindelse med islam, ikke dækker islamisk jura – jura dækkes i hvert fald, når det er kristendom, man studerer – islamisk etik, religionsfilosofi og dogmatik.
Det er elementer, der indgår, når det er kristendommen, man studerer.
Så, hvor er paralleliteten henne?
Er det en parallelitet i den religionsundervisning, man kan få på højt niveau, som Enhedslisten kan støtte, eller som man siger at man ikke vil blande sig i eller ikke har noget mening om?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Når vi har nedsat den arbejdsgruppe med Finansministeriet, Videnskabsministeriet, KL og Amtsrådsforeningen, så er det selvfølgelig, fordi vi gerne vil opnå et resultat, og når de kommunale organisationer er med, så er det, fordi vi gerne vil tage det bogstaveligt, som det også er temaet i beslutningsforslaget her, at vi taler om hele den offentlige sektor.
Men som fru Anne Grete Holmsgaard sikkert har noteret sig i min besvarelse, er der altså en række udeståender, der knytter sig til så vel det økonomiske som det tekniske, som vi mangler at få på plads, inden vi kan træffe en sådan endelig afgørelse, og det er det, jeg afventer.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jeg tror, at ordføreren har misforstået vores intentioner, for vi ønsker ikke at gå ind og statsstyre det.
Vi ønsker faktisk at udbrede viften for adgang til at studere en religion på et højt niveau.
En konsekvens af det, jeg hører ordføreren sige, er sådan set, at Enhedslisten burde foreslå, at man nedlagde det almindelige teologistudium, for så skulle staten slet ikke bruge penge på det.
Men vi giver faktisk SU til folk, der læser på teologistudiet.
Så er Enhedslisten generelt imod, at man uanset hvilken retning kan studere religion på et højt niveau i Danmark?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Men jeg bliver nødt til at sige til hr. Rasmus Prehn, at når jeg står her i dag i dette øjeblik og besvarer et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet, så er det som minister, og så er det i forhold til den lovgivning, der er på området.
Det er det, der må være min hovedopgave.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Jeg synes, at ministeren i sin besvarelse har lagt sig meget op ad, hvad der er gældende lovgivning osv.
Der kunne jeg godt tænke mig at høre ministeren, om han som politiker, som en person, der tager stilling til, hvad det er for et samfund, vi skal have, kan se noget fornuftigt i, at man sikrer, at der er et godt og kvalificeret uddannelsestilbud til vore imamer, sådan at den formidling, der er af den pågældende religion, sker på et velkvalificeret niveau.
Er ministeren ikke som person og som politiker optaget af, at vi får forhøjet kvaliteten på det her område?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Det, jeg bare synes er vigtigt at vi fastholder, når vi debatterer beslutningsforslaget, som det er udformet her, er, at der er forskel på at informere og sikre et godt, solidt informationsgrundlag for dem, der skal forkynde; det, vi forholder os til her, er, at når der er tale om forskningsbaseret uddannelse, så er det en anden dagsorden.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Men når jeg kommer med det her spørgsmål, så er det, fordi ministeren sagde i sit indlæg her, at det var vigtigt at sikre, at religiøse forkyndere, som var her i landet, ikke formidler værdier og handlinger, som er i konflikt med grundlæggende værdier i et demokratisk samfund.
Jeg tror, at vi nok bliver nødt til at acceptere, at religionsfrihed betyder, at vi også accepterer religiøse synspunkter, som ikke er demokratiske.
Altså, det er jo ligesom det, der er pointen: at vi bekæmper udemokratiske synspunkter på alle måder, men religionsfriheden sikrer faktisk, at man godt kan tilhøre religioner, som ikke er demokratiske.
Og jeg tror også, vi skal passe meget på med at sige, at alle de religioner, vi i øvrigt kender i Danmark, skulle være karakteriseret ved sådan et særligt demokratisk indhold.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg må sige til hr. Per Clausen, at det, jeg forholdt mig til her, jo meget præcist var beslutningsforslaget, som det er udformet, og jeg er selvfølgelig glad for, at hr. Per Clausen giver mig ret i, at det er vigtigt, at vi fastholder det helt overordnede, nemlig at det er universiteterne, som udbyder uddannelserne og har den fulde og frie ret til det.
Jeg må sige, at i forhold til beslutningsforslaget er talen ganske klar.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Jeg vil starte med at sige, at jeg sådan set er meget enig med videnskabsministeren i den besvarelse, han er kommet med.
Jeg synes, det er vigtigt at lægge vægt på, at det er universiteterne selv og ikke et flertal i Folketinget, der bestemmer, hvilke uddannelser der skal udbydes.
Men jeg vil godt spørge videnskabsministeren, om han ikke kan udvide det til også at sige, at det jo sådan set også er de religiøse samfund, der selv bestemmer, hvordan de vil have uddannet deres præster.
Altså, vi kan jo godt have en idé om, at det ville være godt for muslimer at få imamer, der havde en bestemt uddannelse, men i sidste instans er det de religiøse samfund, der selv afgør, hvilken uddannelse de forkyndere, de har, skal have.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Jeg mener ikke umiddelbart, at det store spørgsmål er økonomiske midler, eftersom en sådan ny uddannelse jo vil indgå i den samlede portefølje af de uddannelser, der udbydes på universiteterne.
Så hvis vi når så langt, så tror jeg, at universiteterne vil løse det problem.
Men i øvrigt kan jeg jo give fru Karen Klint ret i, at Københavns Universitet allerede sidste sommer offentliggjorde en rapport om forholdene i Europa, og det er også ganske rigtigt, at vi venter, der kommer en ny rapport her inden for ganske få uger, og lad os så se, om det kan føre et eller andet med sig, som kan give en afklaring.
Jeg bliver bare nødt til at sige, at den rapport, der kom sidste år, ikke just var med til at gøre tingene mere klare.
Men lad os nu se, hvad der kommer i år, og lad os så følge op på det, hvis der er interesse for det.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jeg forventer, at der i nær fremtid, hvis den ikke allerede er udkommet, kommer en rapport 2 om status på, hvordan selve imamuddannelsen eller uddannelsesbaggrunden for imamer i Europa er.
Der kommer en rapport 2 fra Københavns Universitet, for der har jo været et indsatsområde for religioner.
Og i den forbindelse kunne jeg godt forestille mig, at der vil være nogle, der synes, at så skal man have udbygget det studium, man i dag kan søge, og som ikke indeholder alle elementerne, hvis man sammenligner med andre lande.
Medierne er i øjeblikket fyldt med, at både kristne og imamer valfarter til England for at blive klogere på, hvad det er, der er behov for, hvis man skal være religiøs forkynder inden for de muslimske samfund i et vestligt land.
Så behovet er i hvert fald ved at opstå.
Jeg spurgte bare: Når ønskerne bliver mere formaliseret for dem, der skal stå for det, vil regeringen så se positivt på at finde nogle midler – altså, når ønsket opstår?
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Vi har efterlyst det i 2003.
Man kunne måske også forvente, at debatten her for et år siden kunne have medført, at der ville komme nogle henvendelser eller ønsker.
Det er ikke sket, og derfor må jeg sige, at jeg ikke kan sige det mere klart, end jeg gjorde det i min tale: Som det ser ud i dag, kan vi ikke se, at der er grund til at foretage os noget som helst.
Karen J. Klint (S), 2006-05-03:
Jeg er ikke overrasket over gentagelsen af talen fra sidste år, men der har jo været en proces i samfundet, og der har også været nogle hændelser i samfundet, som ministeren jo også ganske rigtigt siger.
Vi kunne selvfølgelig godt have nyskrevet hele forslaget og have kaldt det noget andet, og det kan så også være, at vi skal til det i tredje eller i fjerde omgang for at komme igennem med det, men jeg oplever nu alligevel, at der er en proces i gang.
Det kan vi måske konkretisere lidt senere; det kan også være, at jeg gør det under opsamlingen.
Det, jeg vil spørge ministeren om, er: Vi skal som Folketing – det er jeg enig med ministeren i – respektere al lovgivning omkring universiteterne, men hvis et universitet kommer og foreslår, at de får lov til at udbygge deres islamuddannelse hen i retning af det her, vil regeringen så være behjælpelig med at finde midler hertil?
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Jamen det er jo en fantastisk modig minister, vi har med at gøre her, for alle kan jo huske, hvordan sidste sommer forløb.
Danskerne måtte sidde i tog, der sneglede sig af sted.
Aviserne var fulde af historier om det; fjernsynet var fuldt af historier om det; vi talte ikke om andet end de store, store problemer, vi havde.
De svar, vi hørte fra ministeren, var: Ja, der er problemer, nu skal vi nok tage fat.
Er det rigtigt forstået, at ministeren er enig i, at i år bliver der så arbejdet for lidt på det danske skinnenet?
Det synes jeg er helt fantastisk.
I år bliver der fornyet skinnenet på de 40 km, men en meget stor del af det øvrige skinnenet bliver jo repareret og vedligeholdt.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Ja, nu er det jo en kendt sag, at der sidder rigtig mange danskere i de danske tog og er forsinket; de kommer for sent på arbejde, de kommer for sent hjem til familien, de kan ikke passe deres uddannelse osv.
Tror ministeren, at den almindelige dansker, der er forsinket på grund af toget, har en oplevelse af, at det er fint nok, at man kigger på det, at man er opmærksom på det, at der siges: Nej, vi træder endelig ikke vande, vi er i gang med at kigge på det?
Tror ministeren ikke, at danskerne ville være mere beroliget ved, at man rent faktisk gjorde noget ved det og satte den maskine, man har brugt 100 mio. kr. på at købe, til rent faktisk at reparere nogle skinner?
Tror ministeren ikke, at det vil være et bedre svar til den enkelte dansker, der er forsinket?
Det er der aldrig rigtig nogen regering, der har gidet beskæftige sig med før.
Det tager jeg altså fat i sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti og får løst problemet ved at spørge: Hvad er problemet, hvor stort er det, hvordan kan det løses, og hvordan finder man pengene?
Jeg synes, det er interessant at følge den her debat.
Jeg oplever, at vi har en minister, som træder vande og taler udenom og refererer til aftaler, der er gamle, og skyder skylden på Anker Jørgensen.
Hvordan kan ministeren forklare over for danskerne, at man foretager en så dyr investering og bruger maskinen så lidt?
Jeg synes, det er et meget simpelt spørgsmål, og jeg synes, at ministeren, i stedet for at skyde skylden på Socialdemokratiet eller på andre, må tage ansvaret for det område.
Det er trods alt ministeren, der har siddet på det her område i de sidste mange år.
Vi arbejder med Banedanmark og Banedanmarkproblematikken dagligt i ministeriet, og vi har et fantastisk godt og sobert samarbejde med Dansk Folkeparti og Det Radikale Venstre om én gang for alle at få sagt: Hvordan ser skinnenettet ud, hver eneste meter af det, hvor skal der sættes ind?
Og vi har lovet hinanden at finde penge til det.
Det, vi gerne vil undgå, er disse hovsaløsninger, hvor vi siger: Hov, nu er der et tog, der er lidt forsinket der, så vi laver en løsning der.
Vi vil have et totalt overblik i 2006.
Vi er færdige med opgaven den 1. september, således at vi i forbindelse med finansloven kan finde de nødvendige penge for at lave det her ordentligt.
Jeg gør dog så opmærksom på, at det er i sidste halvdel af 2006, vi skal lave disse 40 km.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Helt generelt kan jeg sige, at vi i ministeriet har et glimrende samarbejde med de forskellige organisationer på området, og som jeg oplyste tidligere, er det jo KL, der om kort tid udsender en vejledning og en standardkontrakt for ansættelse af hjælpere til kommunerne, bl.a. også for at forbedre de kommunale sagsbehandleres rådgivning og vejledning til brugerne af hjælpeordninger fremover.
Hvad der har været drøftet forud for det har jeg naturligvis ikke noget kendskab til.
Men vi har gennemgående et godt samarbejde, og jeg synes, det er vigtigt, at netop brugerne er meget på banen via organisationerne, men også den ny mulighed, der ligger i handicaprådene, som er blevet etableret her pr. 1. april, er vigtig, fordi de om nogen kan give deres besyv med i forhold til, hvad brugerne har brug for i den situation, de befinder sig i.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lise von Seelen (S), 2006-05-03:
Vi ved jo, at der er mange af de personlige hjælpere, som ofte skifter job.
Det hænger selvfølgelig noget sammen med, hvor attraktivt det er, og hvor sikkert det er at være i de ansættelser.
For de handicappede er det også vigtigt, at man kan få den største sikkerhed omkring ansættelser, så man har et længere forløb med hinanden.
Ministeren taler om standardkontrakterne, og de er jo så et nyt begreb inden for området.
Jeg ved, at de er forhandlet hjem, uden at de handicappedes organisationer har haft indflydelse på dem.
Når nu ministeren siger, at hun vil prøve at kigge på den svenske model – det er jeg meget tilfreds med ministeren siger, for det tror jeg godt vi kan blive klogere af; jeg tror faktisk, at der ligger noget af løsningen på det dér – så vil jeg gerne stille et spørgsmål: Hvis ministeren nu både kigger på standardkontrakterne og på den svenske model, vil ministeren så ikke love, at de handicappedes organisationer bliver inddraget i vurderingen af, hvilke ordninger der duer for den enkelte, og hvilke ordninger der indeholder en usikkerhed, som ikke behøver at være der?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Der skal jo kunne tages højde for den slags situationer, også hvis der bliver tale om en sygemelding eller lignende.
Det mener jeg også der bliver.
Det, der er velkendt, er jo, at man ikke bare kan fyre en hjælper på grund af graviditet, og det tager jeg også afstand fra, hvilket burde være velkendt.
Men ellers mener jeg, at der er mulighed for at tage højde for de forskellige situationer, og der er vejledning om det.
Og det er jo bl.a. sådan noget, der vil blive gjort mere ud af i en brugerhåndbog om, hvad der gør sig gældende i de forskellige situationer.
Tina Petersen (DF), 2006-05-03:
Jeg vil fortsætte og først og fremmest sige, at jeg synes, det er et godt initiativ, der er taget af ministeren, men jeg vil også forelægge ministeren et eksempel.
Vi kan forestille os, at vi har en handicappet, som vejer ca. 130 kg, i en kørestol, og vedkommende har ansat kvinder.
Det er ikke for at diskriminere kvinder, men vores fysiske styrke er ikke den samme som mænds, og i tilfældet her viser det sig, at kvinden går hen og bliver gravid.
Kunne der ikke et eller andet sted laves noget omkring de arbejdsmæssige situationer?
Man kunne spørge, om det måske var en god idé for en, som havde planer om at blive gravid inden for en vis periode, at blive ansat sådan et sted.
Per Clausen (EL), 2006-05-03:
Nej, i Enhedslisten er vi tilhængere af, at man studerer religion, kultur, politiske opfattelser, ideologier, økonomi osv. på et højt niveau i Danmark.
Jeg mener da også, at det i dag på Københavns Universitet er muligt at gennemføre studier, hvor man beskæftiger sig med så vel kristendom og islam som andre religioner på et højt niveau.
Det er efter min mening bestemt sådan, det skal være.
Jeg synes da, at det, når vi erkender, at religion spiller en vigtig rolle i vores samfund og i verden, er vigtigt at holde fast i, at der er nogle, der beskæftiger sig med det på et højt niveau.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Jeg synes, det er en helt urimelig generalisering at sige, at det skulle være sværere for en handicappet end for andre at sætte sig ind i det arbejdsgiveransvar.
Der kan være meget stor forskel på den situation, man er i, det medgiver jeg, men der er rigtig mange handicappede, som har masser af ressourcer, og som sagtens kan hitte ud af at administrere det her arbejdsgiveransvar.
Det er et tilbud, og det er en ekstra mulighed, som nogle gerne vil gøre brug af, og der er det vigtigt, at man er opmærksom på, at der også følger nogle forpligtelser med, og dem skal man kunne leve op til for at kunne gøre brug af den her ordning.
Der er det så, at jeg på forskellig vis ønsker at støtte brugeren, så flere kan gøre brug at det her, ved at vi sørger for, at der er ordentligt materiale, så man er bevidst om, hvad der egentlig følger med det her ansvar; at kommunerne har godt kendskab til, hvordan de griber det an; at der er standardkontrakter m.v.
Rasmus Prehn (S), 2006-05-03:
Kunne man forestille sig, at den manglende interesse hænger sammen med, at ministeren meget kategorisk har afvist muligheden for det?
Der er vel også fortilfælde, hvor en minister på et område har sagt, at det kunne være en god idé med en uddannelse inden for et felt.
Selv som minister har ministeren jo mulighed for at sende nogle signaler om, hvilke uddannelser der kunne være vigtige at prioritere.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Både ministeren og Videnskabsministeriet er meget optaget af, at vi overholder den lov, vi er fælles om.
Heraf fremgår det jo meget klart, hvilke rammer vi opererer inden for, og det bliver jeg nødt til at forholde mig til, når jeg giver en besvarelse på et forslag om, at vi skal oprette en sådan uddannelse.
Magnus Heunicke (S), 2006-05-03:
Grunden til, at jeg stiller spørgsmålet, er jo, at vi er vidende om, at Banedanmark har det her meget dyre og meget gode sporombygningstog til omkring 100 mio. kr., som er designet specielt til at kunne ombygge de danske spor, der er ret specielle i forhold til andre landes spor, fordi vi har det specielle klima, vi har i Danmark.
Og vi ved samtidig, at det danske jernbanenet mildest talt er nedslidt.
Vi har nogle steder sveller og spor fra 1930’erne.
Derfor spørger jeg: Er det ikke på tide at få sat gang i arbejdet og få fornyet det danske skinnenet?
Spørgsmålet er altså: Hvor meget arbejder det her sporombygningstog i år?
I november 1999 indgik Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, SF og Enhedslisten en trafikaftale for årene 2000 til 2004.
Af den aftale fremgår det, at der skulle gennemføres organisationsændringer i Banedanmark, bl.a. i form af udbud af hovedparten af entreprenørvirksomhedens aktiviteter.
Det ligger tilbage i den socialdemokratiske tid.
Ved udlicitering af opgaver skulle Banedanmark have mulighed for at afgive tilbud, naturligvis på lige fod med andre bydere.
Ved disse beslutninger blev der igangsat en proces hen mod etablering af et dansk marked for jernbanetekniske ydelser.
Regeringen har sammen med Det Radikale Venstre og Dansk Folkeparti fortsat den linje, som blev lagt under den socialdemokratiske ledelse.
I 2006 er der planlagt udbud af større maskinel broombygning på følgende strækninger: København-Høje Taastrup og HellerupHillerød.
Disse store maskinelle sporombygninger har været sendt i EU-udbud, som de skal, og det er netop afgjort, at Spitzke har vundet dette tilbud.
Entreprisen er afgivet i overensstemmelse med reglerne om kontroltilbud på opgaven, og de var nummer tre af de fire bydere.
Spitzke bød 76 mio. kr. og vandt derfor.
Det svenske Banevärket bød 90 mio. kr., og Banedanmark bød 103 mio. kr.
Udbuddet er gennemført som tidligt udbud, hvorfor der stadig væk er nogle endelige afpudsninger, der skal finde sted.
I og med at entreprisen har tabt sporombygningen, er der på nuværende tidspunkt ingen sporombygningsopgaver for entreprisesporombygning i 2006.
Helge Sander (V), 2006-05-03:
Som jeg har svaret tidligere, synes jeg selvfølgelig det er vigtigt, at vi bevæger os på et højt informationsniveau, når vi skal diskutere de ting, som knytter sig til forslaget.
Det er indiskutabelt.
Men jeg bliver nødt til som universiteternes minister og i relation til forslaget at henholde mig til de muligheder, der ligger i universitetsloven, og de er jo ganske klare, som det er fremgået både af min besvarelse og de efterfølgende svar på spørgsmål, der er stillet.
Morten Homann (SF), 2006-05-03:
Jeg vil gerne starte et lidt andet sted, nemlig på det helt holdningsmæssige plan og spørge, om ministeren ikke er enig i, at det ville være ønskværdigt, hvis vi kunne understøtte en udvikling i retning af at udvikle en strømning inden for islam, som tog sit udgangspunkt i det danske, moderne samfund i stedet for i nogle samfund, som tilhører en helt anden del af verden og har en helt anden samfundsform.
Er ministeren enig i, at det faktisk kunne være ønskværdigt at understøtte sådan en strømning?
Hvis ministeren er enig med mig i, at der er behov for det, så kunne det være interessant at se, hvilke initiativer ministeren så kunne forestille sig at man skulle tage for at nå de mål, hvis han nu ikke ønsker at støtte det her beslutningsforslag.