runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Fru Tove Videbæk er bekendt med, at regeringen, der sad indtil den 20. november eller lidt længere, inviterede til drøftelser af det, fru Tove Videbæk kalder dødepakken.
Vi har et oplæg, og det drøftede vi på det tidspunkt.
Vi blev ikke færdige med drøftelserne med forligspartierne om finansieringen af en ændring.
Vi vil også gerne afskaffe ansøgningen til efterlevelsesydelsen, en ansøgning, som for mange er unødig kompliceret, uden at den fører til nogen ændrede udbetaling.
Det håber vi at vi kan gøre meget enklere, sådan at man bruger de oplysninger, der allerede er.
Fru Aase D. Madsen spørger meget specifikt, men når jeg ikke nævner sådan meget specifikke sager om henholdsvis varmehjælp og personlige tillæg, er det jo, fordi det er en hel finanslov, vi skal behandle.
Jeg er godt klar over, at der er forskelle, men jeg synes, at det sådan set er værd at få set nogle af de elementer i sammenhæng, for varmehjælpen er også en form for personligt tillæg, som også skal ses i sammenhæng med, hvordan boligydelsen er skruet sammen for pensionister.
Det vil vi gerne se på, når vi kan konstatere, at der faktisk er finansierede udgifter på et højere niveau end det, der ser ud til at blive realiseret.
Fru Rikke Hvilshøj skulle mene, at Socialdemokratiet og jeg ikke bryder os om at prioritere.
Jo, men vi er bare ikke enige i den prioritering, fru Rikke Hvilshøj anlægger.
Det er ikke et spørgsmål om, at så prioriterer vi ikke.
Vi prioriterer faktisk, og vi har også finansieringsforslag, dels i vores tidligere finanslovforslag, dels supplerende i vores oplæg til forhandlingerne, og dem vil jeg gerne have lov til at vende tilbage til.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-02-01:
Jeg kan kun tolke fru Pia Gjellerups ordførertale som en, der siger helt fra over for en prioriteringsdebat.
Socialdemokratiet ønsker ikke at gå ind i en prioriteringsdebat.
Socialdemokratiet siger nej til besparelser ud over sit augustforslag i det tidligere finanslovforslag, hvor der er et kæmpe finansieringshul.
Med de seneste forslag mangler vi en finansiering, eller vil fru Pia Gjellerup komme op på talerstolen og bekræfte, at alle de ønsker, som Socialdemokratiet har, alene skal indfries ved, at erhvervslivet og skatteborgerne skal betale mere i skat, afgifter og grønne afgifter?
Fru Pia Gjellerup taler meget om at satse på fremtiden.
Jeg synes ikke, det lyder som at satse meget på fremtiden.
Aase D. Madsen (DF), 2002-02-01:
Det, der bragte mig op før med hensyn til varmehjælpen, var
Helbredstillægget og rådighedsbeløbene vil vi også meget gerne se på.
Den forhenværende regering har haft et helt år til at erkende de problemer.
Den har kendt problemerne med hensyn til de faste afgifter, som man ikke får nogen betaling til ved varmehjælpen, og de andre udgifter, som man får hjælp til.
Det er dér, den er kørt skævt, for de små kraft-varme-værker har flyttet flere udgifter over på de faste afgifter, som der ingen hjælp er til.
Det har været kendt i årevis, og derfor har jeg rykket og rykket og rykket den forhenværende regering for at få ændret disse regler. Nu må vi så se, hvad der sker under finanslovforhandlingerne.
Men det er altså på forkerte præmisser, fru Pia Gjellerup kommer herop og svarer.
Tove Videbæk (KRF), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup talte på Socialdemokratiets vegne varmt om svage grupper og derunder svage grupper af ældre.
En af de svage grupper ældre er dem, som netop har mistet en ægtefælle eller et nært familiemedlem.
Vil fru Pia Gjellerup og Socialdemokratiet være med til at afskaffe regelsættet
omkring dødepakken, som Socialdemokratiet var med til at indføre?
Dødepakken pålagde som tidligere nævnt denne gruppe svage ældre, som sørger over en afdød, nogle ekstra tunge byrder af økonomiske problemer, bureaukrati og ydmygelser.
I Kristeligt Folkeparti mener vi, at denne dødepakke er uanstændig.
Det sagde vi ved første behandling af pakken, det har vi sagt hele vejen igennem, og vi stemte naturligvis imod den, og vi har afsat penge til afskaffelse af dødepakken på Kristeligt Folkepartis finanslovforslag for 2002.
Vil fru Pia Gjellerup nu, efter at det er kommet frem, hvor megen skade denne pakke har gjort, være med til at afskaffe regelsættet omkring dødepakken?
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Jeg kan forstå, at hr. Jens Kirk ikke helt har skrottet augustforslaget.
Det synes jeg er fornuftigt.
Det har regeringen heller ikke.
Når man ser på, hvordan regeringen nogle gange synes, det er mere bekvemt at fremstille tingene, så lever finanslovforslaget fra august i meget, meget, meget høj grad.
Jeg har det også, og jeg har haft stor glæde af det
her i de sidste dage, og jeg er sådan set blevet stadig gladere for det, for når vi nu kan se alternativet, så holder man jo virkelig af det.
Jeg bliver spurgt: Hvordan er det så gået med erhvervslivets konkurrenceevne, vil det blive til færre eller flere udflytninger, ja eller nej?
Jeg kunne næsten fristes til bare at sige ja.
Det er ikke noget svar.
Man skal passe på, hvordan man spørger.
Men spørgsmålet var, om der kom færre eller flere udflytninger.
Det kan godt være, der er nogle, der vil flytte ud, men der vil også være nogle, der vil blive her og vokse her, og det er et spørgsmål, om man satser på fremtiden eller fortiden.
Det synes jeg er den store forskel på de to finanslovforslag, hvor vi alligevel kommer til at tale om begge to.
Fru Ester Larsen fortolkede mig sådan set meget forkert.
Jeg har et stærkt ubehag over, at man synes, det er verdens fattigste, der skal levere de penge, stærkt ubehag.
Når det så er sagt, synes jeg, at den måde, man har lagt op til at bruge pengene på, er lidt bekymrende, for der er en oplagt risiko for, at det ikke bliver dem, der er mest syge, der bliver behandlet først, og det skulle jo være målsætningen.
Det har været det, vi har arbejdet på.
Det er derfor, vi har lavet aftalerne med amterne, sådan som vi har.
Vi håber meget, at det lykkes.
Det ville være fremragende.
Vi vil også gerne kvittere for det til den tid.
Men vi er faktisk bekymrede for, at det bliver åreknuderne frem for hofterne og kræften.
Det er ikke en god udvikling.
Endelig til hr. Peter Christensen og spørgsmålet om endnu en pulje: Vi har talt om mange puljer hele formiddagen
, regeringen henviser alle undskyldninger - mest de dårlige undskyldninger - til det.
Vi kan godt afsætte penge på finansloven til brug på initiativer i løbet af året.
Det er en fornuftig fremgangsmåde.
Peter Christensen (V), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup kommer med nogle fine intentioner om at bygge endnu en pulje op, som skal regulere og styre alt og alle.
Denne gang skal puljen bruges til at få nydanskere ind på arbejdsmarkedet.
Er det ikke rigtigt, at Socialdemokratiet i den finanslov, som de gerne så blev vedtaget, ønsker at pålægge det samme erhvervsliv nye skatter og afgifter for 2,2 mia. kr.?
Ester Larsen (V), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup udstrålede nærmest synligt ubehag ved at omtale finanslovforslagets 1,5 mia. kr. til nedsættelse af ventetiden for patienter.
Skal dette ubehag tolkes sådan, at Socialdemokratiet ikke støtter denne særlige indsats over for de ventende syge, at Socialdemokratiet ikke finder, at der er et behov for at gøre en ekstraordinær indsats?
Er det i realiteten sådan, at Socialdemokratiet totalt har mistet interessen for ventetidsproblemerne for de syge, efter at VK-regeringen har fremsat forslag?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Jeg synes stadig væk - måske som en af de eneste - at det oplæg, Socialdemokratiet kom med i mandags, er en lille smule interessant.
Men det er jo rent faktisk sådan, at vi har fået bekræftet heroppefra, at fru Pia Gjellerup står fast på, at man vil skære reserverne fra 1 mia. kr. til 750 mio. kr.
Er fru Pia Gjellerup slet ikke klar over, at regeringens oplæg til finanslov allerede har skåret de reserver til 500 mio. kr.? Og at den besparelse, fru Pia Gjellerup dermed foreslår, er helt hen i vejret, at finansieringen også på det her punkt ikke hænger sammen? Det er da et problem, hvis det eneste, fru Pia Gjellerup kan foreslå, er besparelser, som er foretaget.
Derfor er man altså tilbage ved den gamle smøre: Der er nye grønne afgifter, fordi man også henviser til forslaget fra august måned, der belaster en dansk gennemsnitsfamilie med 500 kr.
Der er et forslag omkring en ny barselskat, som rammer jævnt for alle og dermed virker tungest for de laveste indkomster.
Hvis det virkelig er visionerne fra Socialdemokratiet, tror jeg, at vælgerne - ligesom jeg - er glade for, at fru Pia Gjellerup har skiftet plads her i Folketingssalen.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Jeg synes, det er helt rimeligt, at vi var noget tid om at indfase en helt ny bruttonationalindkomstopgørelse, som betød, at vi for at holde en 1 pct.-målsætning skulle op på de 1 pct.
Når jeg synes, det var fuldstændig rimeligt, er det jo, fordi vi selvfølgelig ikke i nogen sammenhæng, da vi vedtog 1 pct., har taget højde for, at opgørelsen af vores bruttonationalindkomst blev ændret.
Vi erklærede med det samme: Vi vil også gerne bruge det nye indkomstbegreb, og vi vil så fase det ind i takt med, at det nye indkomstbegreb også blev lagt til grund i øvrige lande.
Og det har vi vist levet fuldstændig op til.
Men jeg synes, det er fint, at hr. Ole M. Nielsen siger, at glorien ikke behøver at blive alt for prangende.
Nej, vi behøver såmænd ikke glorier i Socialdemokratiet, det er ikke rigtig en branche, vi gør os i.
Hr. Jens Rohde spørger så interesseret til de 1,5 mia. kr.
Vi har lavet en omfattende aftale med Amtsrådsforeningen, og den har vi sådan set været ret grundige med, brugt ret lang tid på, efter i årevis at have forsøgt til bristepunktet at udnytte de ressourcer, der er i sundhedsvæsenet personalemæssigt, ressourcer, som den regering, der var forud for SR-regeringen, den regering, som Venstre deltog i og havde en Venstreundervisningsminister i, jo bidrog med at beskære på uddannelserne - som man nu gør det igen - på lægeområdet og på sygeplejeområdet, sådan at der faktisk har været mere knappe ressourcer, end der kommer i de kommende år.
Men de ressourcer har vi brugt, og derfor tror vi, det bliver et overforbrug og ikke et bedre forbrug, der kommer ud af den øvelse, regeringen er i gang med.
Men vi håber, at det vil være noget, der lykkes.
Det vil så være noget, der lykkes ud over vores forventninger, og det vil vi gerne på det tidspunkt sige tillykke til. Og så skal jeg vende tilbage til hr. Kristian Jensen
senere.
Christian Lund Jepsen (V), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup gav på god socialdemokratisk vis et svar med udgangspunkt i systemerne, om det nu var godt for kommunerne at have frit valg eller ej.
Jens Rohde (V), 2002-02-01:
Kan vi nu ikke blive fri for al den sniksnak om udnyttelse af ressourcerne til bristepunktet - det afhænger jo også af, hvordan man organiserer sig - og at det var den borgerlige regering i sin tid, i 1980'erne, der bare skar ned på uddannelserne.
Fru Pia Gjellerup ved jo godt, hvad det var, der skete i 1980 med Dorte Bennedsen som undervisningsminister, og hvad det var, der skete af nedskæringer i lægeoptaget på anbefaling af en vis hr. Kaalund, som var formand for Amtsrådsforeningen dengang - og, ja, de planer blev så videreført dengang.
Men at komme og påstå, at det her bare var den borgerlige regering, der skar ned i uddannelserne - hvad der i øvrigt var nødvendigt og fornuftigt dengang - er jo noget forfærdeligt sludder.
Men jeg kan konkludere ud fra det, fru Pia Gjellerup står heroppe og siger, at man altså er imod, at vi afsætter flere ressourcer til sundhedsvæsenet, og at man er imod at afsætte de 1,5 mia. kr. til sundhedsvæsenet.
Og så er det, jeg spørger: Kommer der et ændringsforslag til finansloven på det område fra Socialdemokratiet?
Kristian Jensen (V), 2002-02-01:
Til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Det er sådan, at vi har valgt at prioritere nogle uddannelser helt ned og fjerne dem
, fordi vi ikke mener, at det er det, statens midler skal gå til.
Vi mener ikke, at statens midler skal gå til bl.a. Den Fri Ungdomsuddannelse.
Vi vil hellere i et overordnet perspektiv prioritere nogle andre ting.
Sådan er det generelt i den her finanslov.
Vi sparer ikke særlig meget: 2,2 mia. kr. ud af et samlet budget på 415 mia. kr., men vi omprioriterer en hel del, fordi vi ønsker at lægge vægt på nogle andre ting end den tidligere regering gjorde i sit finanslovforslag.
Derfor er det, at vi har afsat bl.a. puljen på 400 mio. kr. fra UMTS-midlerne til at styrke forskning, naturvidenskab og it. Man kan altså slå op i finanslovforslaget og læse præcis, hvad det er for områder, vi ønsker at prioritere midlerne til. Til hr. Ole Sohn: Med hensyn til den kommunale økonomi, er det jo i sig selv lidt interessant med den.
Jeg har altid lært, at et ord er et ord, og at en aftale kun er noget værd, hvis det er sådan, at man har viljen til at overholde en aftale.
Jeg regner med, at også Kommunernes Landsforening har
den indgangsvinkel.
Jeg har regnet med, at når en socialdemokratisk formand for KL har sagt ja til en aftale med en socialdemokratisk regering, så vil han overholde den aftale.
Det er jo ikke en aftale, vi har lavet med KL.
Det er en aftale, som SR-regeringen lavede med KL, som nu blev undsagt og underløbet af KL og i særdeleshed af KL's formand. Vi har ikke taget stilling til, hvorledes der skal ske en inddragelse, men det er ganske enkelt at underløbe aftalesystemet mellem regeringen og KL, hvis ikke KL's formand viser den mindste smule vilje til at leve op til den aftale, han selv har indgået. Det forventer jeg faktisk, at KL vil gøre både nu og i fremtiden, for ellers bliver det et alvorligt problem for hele aftalesystemet.
Gudrun Laub (V), 2002-02-01:
Nu trænger vi efterhånden til at få et klart svar fra fru Pia Gjellerup: Vil Socialdemokratiet være med til at tilføre
sygehusvæsenet 1,5 mia. kr. yderligere, så vi kan få bragt ventelisterne ned og få det danske sygehusvæsen til at fungere bedre?
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Hr. Peter Christensen har måske ikke noget indgående kendskab
til den aftale, som er indgået mellem den daværende regering og amterne om sundhedsvæsenet.
Så jeg mener faktisk, vi har dokumenteret, at vi i allerhøjeste grad er optaget af at få ventetiderne bragt ned, og at vi i allerhøjeste grad også har taget de redskaber i brug, der skal anvendes for at få ventetiderne bragt ned.
Det håber jeg også vil vise sig kan realiseres.
Det er et af de mål, som vi har været meget glade for, nemlig også at kunne få lov til at tage en bid af og få afsluttet ventetidsaftalen, i forlængelse af både psykiatriplan, hjerteplan og kræfthandleplan, som jo også har været områder, som sundhedsvæsenet skulle tage sig ganske intenst af i de senere år.
Så er jeg ked af, at hr. Helge Adam Møller med en vist i øvrigt lidt fri citering fra Rigsrevisionen, men alligevel, siger, at der vel ligger rapporteringer, men at de ikke er det, man kalder evalueringer.
Jeg mener nu nok, at nogle af dem, der har foretaget evalueringer af dansk udviklingsbistand, vil være noget skuffede over at høre det, men det kan vi forfølge i den nærmere behandling af det, der er meldingerne fra Rigsrevisionen, så vi får det komplette billede af evalueringerne.
Helge Adam Møller (KF), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup svarede, men det var jo noget af et magert svar.
Man må da glæde sig over, at den gamle regering er forsvundet, for når fru Pia Gjellerup siger, at man i hele regeringens tid meget omhyggeligt har fulgt, hvordan ulandsbistanden er blevet brugt, og at man meget omhyggeligt har rapporteret det, så kan jeg konstatere, at det eneste, der stort set står i den rapport fra Rigsrevisionen, og som er korrekt, er, at man ved, hvad man nøjagtig har brugt, nemlig 11,7 mia. kr. Men hvad de er brugt til og på hvilken måde, det aner man stort set ikke.
Og det er rigtigt, at der er foretaget en kæmpe rapportering, hvilket også står i Rigsrevisionens rapport, men så skal jeg føje til, hvad der også står.
Der står, at der er foretaget en kæmpe rapportering, men den er desværre ikke dækkende for de aktiviteter, der er foregået.
I alle rapporterne gives der ikke en vurdering af, om bistanden overhovedet er anvendt i overensstemmelse med de mål og den strategi, man selv har lavet.
Derfor var det godt, at der kom en ny regering, der vil anvende lidt færre milliarder.
Men de vil gå målrettet til det, der er formålet.
Peter Christensen (V), 2002-02-01:
Som Venstremand synes jeg, denne her debat bliver mere og mere vanskelig at forstå.
Nu er vi nået til, at man ikke meningsfuldt kan tilføre flere midler til sundhedssektoren, og at det beløb, der gives i dag, er ganske passende.
Dermed har Socialdemokratiet vel åbenbart konkluderet, at der ikke er et behov: Vi skal ikke fokusere på kvantitet.
Der er, uanset hvilken dag man vælger, 80.000 mennesker, der står på venteliste, men dem skal vi ikke fokusere på, for det er ikke antallet, der skal være i fokus.
Pia Gjellerup (S), 2002-02-01:
Med hensyn til hr. Eyvind Vesselbos sammenstilling af disse noget farverige eksempler på, hvad der kan bruges penge til, tror jeg sådan set ikke, hvis han vil overføre de penge til sundhedsvæsenet, at det vil føre til nogen skævvridninger.
Det tror jeg såmænd ikke.
Så det er ikke dér, problemet ligger.
Det er et beløb, der er, tror jeg, ganske passende til, hvad der kan omsættes for på en ordentlig måde inden for sundhedsvæsenet med den meget store ekstra vægt, der ligger på, efter psykiatriplan og hjerteplan og kræfthandleplan, at få ventetidsplanen realiseret over 2002, 2003 og 2004.
Det kan man bedst gøre, hvis man får tilpas med midler og ikke skal konkurrere om kvantitet, om antal for at få fat i flere penge.
Men det er altid et spørgsmål, der skal følges meget nøje.
Derfor er dansk udviklingsbistand noget af det mest evaluerede overhovedet, og vi har heldigvis også ganske gode evalueringer både af, hvad strategierne fører til, hvad handlingerne fører til, og hvad det er for noget, det fører til i de enkelte lande.
Når vi har rigsrevisionsrapporter, skal man selvfølgelig arbejde med dem for at kunne gøre det endnu bedre, og det vil jeg så håbe at hr. Helge Adam Møller og hans parti står ved, sådan at det faktisk bliver ved med at være godt og måske endda - hvis ambitionerne er til det - bliver endnu bedre. Det vil jeg håbe, men jeg mener faktisk, at vi har præsteret meget gode resultater af dansk udviklingsbistand.
Søren Gade (V), 2002-02-01:
Jeg kan forstå, at fru Pia Gjellerup mener, at de 1,5 mia. kr. forvrider vores sundhedsvæsen, således at vi kommer til at behandle de forkerte patienter.
Så vil jeg gerne spørge fru Pia Gjellerup, hvor mange penge fru Pia Gjellerup mener vi kan tilføre sundhedsvæsenet, uden at vi forvrider sundhedsvæsenet, og uden at vi behandler de forkerte patienter.
Jeg vil så spørge, om det er 0,5 mia. kr., vi kan tilføre, er det 1 mia. kr.?
Eller mener fru Pia Gjellerup, at man skal tage penge væk for at undgå, at vi behandler de forkerte patienter?
Helge Adam Møller (KF), 2002-02-01:
Fru Pia Gjellerup angreb regeringen meget stærkt for at skære på ulandsbistanden og i stedet for anvende pengene for at sikre, at mennesker hurtigere kunne blive behandlet i det danske sygehusvæsen.
Jeg står med en beretning her fra Rigsrevisionen, der kom for en uges tid siden, hvor man kulegravede, hvordan den gamle regering anvendte 11,7 mia. kr. til bistand i år 2000.
Det var Socialdemokratiet, der havde ministerposten på det tidspunkt.
Det fremgår bl.a. af denne her uafhængige rapport fra Rigsrevisionen, at der var en kæmpe slendrian, der var en manglende kontrol med, på hvilken måde man brugte pengene.
Man skriver direkte fra Rigsrevisionen på almindeligt dansk, at godt nok havde man en fin strategi for styringen af bistanden, men man anede ikke, om man fulgte sin egen strategi.
Man fulgte ikke udviklingen i de resultater, som man opnåede eller ikke opnåede.
Der står samtidig, at man ikke vurderede sammenhængen mellem de aktiviteter, der blev gennemført i udlandet, og det pengeforbrug, man havde.
Kort sagt, på almindeligt dansk skriver rapporten, at man ikke anede, om det, man gjorde, var rigtigt og hensigtsmæssigt, og man vidste intet om, hvorvidt den hjælp, man gav på 11,7 mia., blev brugt på en måde, så man fik størst mulig gavn af den.
Derfor kan man altså meget let skære et par milliarder af, hvis man anvender dem effektivt, og det vil den borgerlige regering gøre.
Jens Kirk (V), 2002-02-01:
Undertegnede har ikke helt skrottet det forrige forslag fra den forrige regering til finanslov, og det er jo rart at have det endnu, så man kan sammenligne, hvad den forrige regering ville gøre, hvad partierne forslår nu, og hvad vi foreslår nu.
Det er erhvervspakken, socialdemokraterne er imod.
Hvordan er det gået med erhvervslivets konkurrenceevne i Danmark fra 1993, til den nu forhenværende regering gav op?
Med de afgifter, der var lagt op til i det første forslag fra den forrige regering, hvordan ville erhvervslivets konkurrenceevne så være blevet?
Ville vi få færre udflytninger eller flere udflytninger?
Det kan besvares med et ja eller et nej.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-02-01:
Nu har vi jo fået et helt nyt og meget spændende begreb, der hedder den forkerte patient, ind i billedet, og her er det
så, at man sidder og tænker over, om en af grundene til, at den tidligere regering ikke fik nedbragt ventelisterne på sygehusene, var, fordi man har indført det begreb. Men det er måske også udtryk for en prioritering.
Den forkerte patient er måske sorteret fra til fordel for nogle af de pengemæssigt grønne puljer, f.eks. den økologiske frisør, butikken med eksklusivt tøj til 750.000 kr., øget anvendelse af heste i skovbruget og mobilt fårehold på Bornholm.
Jeg vil godt spørge fru Pia Gjellerup, om det er den prioritering, som Socialdemokratiet har gennemført tidligere, og om det er derfor, ventelisterne ikke er blevet nedbragt.
Kim Andersen (V), 2002-02-01:
Så vidt jeg husker, var der i år 2000 243.000 patienter, som i løbet af året stod på venteliste ud over den garanti på behandling inden for 3 måneder, som var givet af den socialdemokratiske regering.
Nu vil jeg gerne have fru Pia Gjellerup til at fortælle mig, hvor mange af de 243.000, der stod på venteliste igennem året, som var forkerte patienter.
Så vil jeg gerne have fru Pia Gjellerup til at bekræfte, at på grund af risikoen for, at en læge kan komme til at foretage en fejlbehandling, er Socialdemokratiet imod, at man tilfører flere ressourcer til det samlede danske sygehusvæsen.
Er det rigtigt forstået, at det kan være konklusionen på det, fru Pia Gjellerup har fortalt os heroppefra?
Peter Christensen (V), 2002-02-01:
Jeg er blevet lidt usikker på, om jeg skal stille spørgsmålet, for jeg har noteret mig, at det ikke altid er besværet værd.
Det er ikke alle, der får et svar.
Jeg kunne konstatere, at fru Ester Larsen ikke har fået et eneste svar på sine spørgsmål. Men nu har vi da fået et svar på, at de forkerte patienter er dem, som skal udsættes for en lettere operation.
Det er ikke sådan, vi definerer det i Venstre.
Jeg kunne godt tænke mig at vide, om grunden til, at fru Pia Gjellerup har en modstand mod de 1,5 mia. kr., som Venstre og De Konservative ønsker at afsætte i den nye finanslov, er, fordi man er tilfreds med antallet af patienter, som på nuværende tidspunkt er på venteliste.