runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Hr. Tom Behnke har fuldstændig ret i, at livet ikke slutter her og heldigvis for det, for vi skulle da gerne opnå et regeringsskifte inden for ikke så lang tid.
Det, jeg bider mærke i i hr. Tom Behnkes ordførertale, er, at den principielle indgangsvinkel til dette lovforslag er, at man glæder sig over, at ægtefæller bliver uafhængige af hinanden.
Det M022S14321560ALFV.FM Page 1442 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
var da en principfasthed, som jeg glæder mig til at se De Konservative viderebringe i kontanthjælpssystemet, hvor folk i høj grad er afhængige af hinanden økonomisk.
Så det glæder jeg mig til.
Jeg skal så sige, at hvis man nu havde de her bestræbelser, hvis det nu var et ønske fra De Konservatives side, at man godt ville give de her mennesker det her økonomiske løft, så må man jo erkende, at løftet fra den lave ydelse i dag og så op til den mellemste er et løft, korrekt, men vi snakker ikke om en rigdom, man sidder med.
Der er ikke tale om et rådighedsbeløb til familien som f.eks. hr. Tom Behnkes vederlag i Folketinget.
Folk med den mellemste pension sidder med et minimalt rådighedsbeløb.
Det skal jeg bede hr. Tom Behnke bekræfte.
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Der er tale om et løft for dem, der i dag får mindst.
Hvordan i alverden kan man være utilfreds med det?
Hvad angår reglerne for, om man er reelt enlig, samboende eller gift, så synes jeg nu nok, at Enhedslistens ordfører her blander tingene sammen, for i de to lovgivninger er der tale om to forskellige regelsæt.
Men vi synes absolut, der skal være forskel på, om man er reelt enlig, eller om man ikke er reelt enlig.
Og hvis man ikke er reelt enlig, så er det for os ligegyldigt, om man er samboende, eller om man er gift.
Det er den forskel, vi vil af med: I den lov, vi taler om her, er der forskel på, om man er samboende, eller om man er gift, og man er rent faktisk i den situation, at hvis man lader sig skille, kan man opnå mere.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Jeg kan forstå, at ordføreren ikke vil svare på, om det er sådan, at man reelt ikke har særlig mange penge, selv om man opnår det her løft i førtidspensionslovgivningen.
Men jeg har en anden kommentar til ordførerens kommentar fra tidligere i debatten.
Det var spørgsmålet om, at det skulle være meget nemmere at komme og melde sig på socialforvaltningen eller arbejdsformidlingen, eller hvor man nu melder sig, og sige, at man godt vil have et deltidsjob.
Af erfaring, og det kan jeg jo så tilskrive mig selv som socialrådgiver, ved jeg, at det faktisk er meget nemt at komme og sige det.
Problemet er, at arbejdsmarkedet i øjeblikket ikke åbner op for dem, så det er ikke særlig nemt for de her mennesker rent faktisk at gå ud og få et job, fordi vi står med et arbejdsmarked, der ikke er særlig rummeligt.
Når man nu sidder i regering, som De Konservative gør, har man jo faktisk muligheden ved at gå ind og påvirke det her arbejdsmarked for at sikre, at der bliver nogle meget klare lovgivningsregler og meget klare krav til virksomhederne om at sikre, at der åbnes op for, at folk kan få job, selv om de ikke kan bestride dem med hundrede procents arbejdskraft.
Det har man jo sådan set selv muligheden for at iværksætte, så det glæder jeg mig til at se De Konservative være bannerfører for: at sådanne krav bliver stillet til virksomhederne.
Tom Behnke (KF), 2005-11-25:
Det har De Konservative været bannerfører for i al den tid, vi har siddet i regering, og det er jo derfor, vi i dag kan se, at beskæftigelsen er stigende, ledigheden er faldende, erhvervslivet har det godt, det kører fint derude, man har mulighed for at ansætte mere arbejdskraft.
Vi har gjort det således, at det i Danmark kan betale sig at drive egen virksomhed.
Jeg ved godt, Enhedslisten har et andet syn på det her.
Men det syn på det har vi ikke i Det Konservative Folkeparti.
Vi mener rent faktisk, vi har gjort temmelig meget.
Så det skal der ikke være nogen tvivl om.
Men det, man altså hele tiden skal huske på, er, at man med det her forslag går ind over for de to laveste satser og siger: Vi synes, de satser er for lave, derfor forhøjer vi dem.
Vi forhøjer de to laveste satser, således at man kommer op og M022S14321560ALFV.FM Page 1443 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM får samme sats som på mellemste førtidspension.
Deri ligger der jo også, at vi synes, at de to laveste satser var for lave.
Det er derfor, vi forhøjer dem.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg kan svare bekræftende, for Venstre står allerede i spidsen for opførelse af et væld af ungdomsboliger over det ganske land.
Siden Venstre tiltrådte som en del af regeringen, har vi oplevet et boom i antallet af ungdomsboliger.
Det er faktisk sådan, at der i alle de store byer, måske lige med undtagelse af hovedstaden, er tag over hovedet-garanti til de unge mennesker, når de starter på en videregående uddannelse, og det er også sådan, at ved det sidste optag i september måned var der heller ikke i København de køer foran ungdomsboligerne, som vi så under den tidligere regering.
Med hensyn til påstanden om, at det er et problem, at de unge ikke kan få en bolig, hvis de vælger at flytte hjemmefra, må jeg altså melde hus forbi.
Vi står i spidsen for at sikre, at der er ungdomsboliger til alle dem, der gerne vil have det, og der bliver bygget og vil fortsat blive bygget utrolig mange ungdomsboliger.
Tiden er løbet ud, så jeg håber, jeg kan få lov at svare på den anden halvdel af spørgsmålet, efter at Enhedslistens ordfører, hvad jeg er sikker på, har taget ordet igen.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-11-25:
SF mener i sandhed ikke, at der er en eneste overførselsindkomst i det her land, som er for høj, tværtimod.
SF ønsker et generelt løft til alle førtidspensionister.
Når det så er sagt, skal SF hermed kvittere for, at regeringen og Dansk Folkeparti har valgt SF’s model til forbedring af førtidspensionisternes forhold.
I årevis har førtidspensionister på den gamle ordning haltet bagefter i forhold til førtidspensionister på ordningen efter den seneste førtidspensionsreform.
Det ville et flertal i Folketinget ikke dengang, et flertal, som både omfattede den daværende regering og de nuværende regeringspartier.
SF’s løfte til førtidspensionisterne var dengang, at vi ville gøre alt for, at forskellene blev udlignet, og jeg vil da gerne kvittere over for Dansk Folkeparti for, at de har kæmpet den her kamp sammen med SF, og at Dansk Folkepartis position i forhold til den siddende regering altså også en sjælden gang kan udmønte sig til noget positivt.
Vi havde under finanslovforhandlingerne ingen forbehold over for indholdet.
Det var som allerede nævnt SF, der foreslog modellen.
Vandene skiltes kun ved finansieringsmodellen, men det skal ikke skille os ad, når forslaget skal til afstemning.
Vi har statsministerens ord for, at den her regering ikke ønsker større ulighed.
Vi ser det dagligt modsagt af regeringens og Dansk Folkepartis egen politik, men behandlingen af L 68 i dag er en undtagelse, og jeg skal derfor videregive SF’s støtte til forslaget.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-25:
Da Enhedslistens socialpolitiske ordfører ikke kan være til stede, har jeg lovet at viderebringe Enhedslistens holdning til det her forslag.
Som udgangspunkt mener vi, at det er et nærigt forslag.
Vi er forargede over, at man finder, at et løft med så få ekstra kroner til den enkelte pensionist vil give et acceptabelt niveau at leve for.
Det er ikke udtryk for, at jeg ikke kan se, at et løft på 500 kr., 1.000 kr. eller 2.000 kr. for den enkelte familie faktisk er et ret stort løft i den aktuelle situation.
Men det løfter dem ikke til et acceptabelt leveniveau, det løfter dem ikke til det niveau, hvor de faktisk har mulighed for og økonomisk overskud til at engagere sig socialt og samfundsmæssigt i det omkringliggende samfund.
De isolerer sig, fordi de ikke har det overskud, der skal til for at lægge engagementet.
Det har man altså ikke, hvis man ikke har penge i pungen til at klare sig i hverdagen for, hvis man ikke har råd til at sikre, at ens børn holder en ordentlig børnefødselsdag, hvis man ikke har råd til at tage børnene med på ferie, hvis man ikke kan sikre, at man har ordentligt tøj, kan komme i biografen indimellem eller deltage i nogle kulturbegivenheder.
Det er i virkeligheden det økonomiske råderum, som jeg mener er det reelle råderum, vi skal måle på.
Det løfter det her forslag altså ikke de førtidspensionister op på.
Det beklager vi meget i Enhedslisten, og vi beklager generelt, at der er en sådan nærig tilgang til, hvordan vores førtidspensionister skal leve i det her samfund.
Vi er af den opfattelse, at samtlige førtidspensionister skulle hæves til det nye niveau og så have 1.000 kr. ekstra – det må være det niveau, det kan være rimeligt at leve for – og så med en ekstra tilførsel, afhængig af om man har børn eller specielle udgifter.
Det her forslag er en mindre forbedring, det må vi erkende, og derfor vil vi også støtte forslaget, men det er nærigt.
Jeg er særlig trist ved at se Dansk Folkeparti, der normalt udlægger sig som førtidspensionisternes forsvarer, mene det her reelt, mene, at det er nok, og her fra talerstolen fuldstændig undlade at svare på spørgsmålene om, hvorvidt førtidspensionen faktisk hæves til et økonomisk niveau, som førtidspensionisterne kan leve for om måneden, og som er godt nok.
Det synes jeg er sløjt, og jeg synes, at det er et udtryk for, at Dansk Folkeparti mere M022S14321560ALFV.FM Page 1445 Tuesday, January 31, 2006
1:45 PM
har det i munden, end viser det og omsætter det til handling.
Mette Frederiksen (S), 2005-11-25:
Jeg synes, at ministeren i sit svar glemte en væsentlig ting, nemlig at kvittere for, at der fra Socialdemokratiets side er håndslag på, at vi støtter forslaget, som det ligger.
Det betyder ikke, at vi siger, at det er det bedste resultat, man kunne have opnået.
Vi mener stadig væk, at det havde været langt, langt bedre at få løftet alle pensionister allerede i år 2006, men ja, det er et skridt i den rigtige retning.
Må jeg så ikke bare sige, at der i vores forslag ligger to meget præcise krav.
Det første er, at ingen skal genvisiteres.
Jeg er meget enig med ministeren i, at det vil skabe en unødvendig usikkerhed i mange menneskers liv.
Det andet er, at ingen må gå ned i ydelse.
Vi har jo anerkendt fra starten af, at der er pensionister på den gamle ordning, der i dag faktisk opretholder et højere økonomisk niveau end pensionister på den nye ordning.
Derfor har det hele tiden været et princip for os, at ingen skal gå ned i ydelse; der skulle kun være tale om et økonomisk løft til dem, der har behov for det.
Må jeg så ikke bare slutte af med at spørge ministeren, om det ikke efter ministerens opfattelse ville have været bedre for pensionister på den mellemste ordning, hvis de havde været inkluderet i forslaget her.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg kan jo høre på den socialdemokratiske ordfører, at socialdemokraterne er meget frustrerede over, at de rent faktisk ikke har haft indflydelse på den endelige model, der er valgt, og har lukket sig selv ude fra at have den indflydelse.
Som jeg gjorde rede for, har vi valgt en model, som jeg synes er meget rimelig og fair, og som tager hånd om at løfte dem på de laveste ydelsesniveauer til det mellemste niveau.
Hvis vi skulle tage yderligere initiativer, så ville man blive bragt i en situation, hvor man med muligheden for de forskellige supplerende tillæg, der er på den gamle ordning, faktisk kunne blive væsentligt bedre stillet end personer på den nye ordning.
Det har jeg klart understreget at regeringen ikke ønsker.
Det synes vi ikke ville være en fair måde at gribe det an på.
Det har også været meget afgørende for regeringen, at vi ikke skulle skabe usikkerhed for pensionisterne på den gamle ordning i form af at stille krav om, at de skulle gennem en ny visitation i den nye ordning.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Der står faktisk begrundelsen for, hvorfor man i sin tid indførte en grænse på 23 år.
Det var jo netop for at hjælpe nogle af de familier, som har svære økonomiske vilkår, men har valgt at have børnene boende hjemme.
Der er jo blevet valgt at sætte en grænse på 23 år.
Det var i 1986, og det var jo på grund af, at man gerne ville give denne her ekstra hjælp til nogle familier, som havde svære økonomiske vilkår.
Jeg vil gerne have, at den konservative ordfører bekræfter, ligesom Venstres ordfører også bekræftede det for os for lidt siden,
at det her forslag er en forringelse.
For man er jo ikke villig til, kan jeg forstå, at ændre på f.eks. SU’en, sådan at SU’en også er ens for hjemmeboende og udeboende.
Der skelner man jo klart imellem hjemmeboende og udeboende børn, også selv om de er over 18 år, inden for SU-lovgivningen.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
De penge, der forhandles om, og som er baggrund for det lovforslag, der ligger her, kommer jo ikke fra ingen steder.
Det er jo penge, der bliver indbetalt af lejerne, så det er lejernes ejendom.
Ligesom andre penge, folk sparer op, enten kollektivt eller hver for sig, er det jo deres private ejendom, og det er så den, som regeringen her foreslår man skal lægge beslag på, nemlig at tage folks retmæssige ejendom.
Der kunne jeg da godt tænke mig at høre, om man, før man gør det, så har undersøgt, om det er i overensstemmelse med grundlovens bestemmelser, at man på den måde går ind og beslaglægger noget af folks retmæssige ejendom.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Altså, i forhold til hvis man i dag var i en situation, hvor man søgte om boligstøtte med hjemmeboende børn i alderen 18-23 år, er det rigtigt, at forholdene ændrer sig, så man fremover ikke vil få samme tilskud som de, der er i den situation i dag.
Det er jo rigtigt, at det så giver mindre tilskud for den pågældende husstand, hvis man er i den situation.
Det betyder også færre udgifter.
Det synes jeg er den rigtige måde at formulere det på i forhold til konsekvensen af det her lovforslag, i og med at vi netop ikke går ind og rører ved de husstande, som i dag får noget, i og med at det kun er fremadrettet, at de her regler træder i kraft.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Det var lige præcis ikke et svar.
Jeg er jo helt på det rene med, at der er en indfasningsperiode, og at forslaget først træder fuldt i kraft i 2009.
Men de, som bliver ramt, får mindre i boligsikring, de får mindre.
Vil ministeren forklare forskellen på, at nogle får mindre, og at de bliver fattigere?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Det her har indvirkning for modtager af boligstøtte fremover.
De her ændringer af reglerne er M022S14321560ALFV.FM Page 1484 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM fremadrettede, så vi tager altså ikke noget fra nogen, som får noget i dag.
Det er fremadrettet, og som sagt er der også en indfasningsperiode, det vil sige, at det starter med 25 pct., som så vokser, og forslaget er først fuldt indfaset i 2009.
Rasmus Prehn (S), 2005-11-25:
Ministeren benægtede tidligere i debatten, at der var tale om, at de grupper, der bliver berørt af det her forslag, bliver fattigere.
Senere i debatten bliver der så sagt, at det er korrekt, at de berørte grupper får mindre i boligsikring.
Vil ministeren være så venlig at forklare forskellen på, at man får mindre, og at man bliver fattigere?
Hvad er forskellen på de to ting?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Det må hr. Frank Aaen jo synes.
Det her forslag har til formål at se på, hvad der er rimeligt i forhold til boligstøttereglerne.
Jeg synes, at det er fuldt ud rimeligt at sige, at der altså sker en overgang fra barn til voksen, når man fylder 18 år.
Jeg kan forstå, at det synes hr. Frank Aaen ikke: Den skal fastholdes på 23 år.
Jeg synes, det er en rimelig aldersgrænse også alt andet lige, da det er den aldersgrænse, vi bruger i mange andre sammenhænge.
De økonomiske forhold ændrer sig også for de voksne i den situation, qua de har andre indkomstmuligheder.
Derfor synes jeg, at det er helt rimeligt at skelne mellem, om man er under 18 år eller over 18 år, og også gør det i boligstøttereglerne.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Det, man forhandler om, er, hvor mange penge der skal tages i bloktilskuddet, altså hvor mange penge der skal tages fra det tilskud, kommunerne får i dag.
Det er det, man skal forhandle om.
Er det korrekt forstået?
Igen må jeg så sige, at det ser ud, som om socialministeren mener – jeg synes, at det er ufatteligt, at en socialminister kan mene det af egen drift – at det er vigtigt at opdyrke et lovforslag, som har til formål at tage penge fra børnefamilier, der tjener under 200.000 kr., som i forvejen har meget lidt at leve for.
At man tager penge lige præcis fra de familier og ikke fra nogen som helst andre, kun fra de familier, for at proppe dem over i en statskasse, der i forvejen har et overskud på 50 mia. kr., får mig til at sige: Sikken en socialminister!
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Ja, det er mit forslag, det kan jeg bekræfte over for hr. Frank Aaen.
Vi forhandler altid lovforslagene med de kommunale parter efterfølgende i forhold til det skøn, der fremgår af lovforslagets bemærkninger om de økonomiske konsekvenser af forslaget.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jeg har stillet to spørgsmål, som jeg ikke har fået svar på.
For det første: Hvem har fundet på det her?
Er det sådan, at det er socialministeren selv, der har fundet på at tage penge fra de fattigste familier, dem, der tjener under 200.000 kr. om året, børnefamilier, altså at tage fra disse fattige børnefamilier og hælde dem over i statskassen, som i forvejen har et overskud på 50 mia. kr.?
Er det noget, socialministeren selv har fundet på?
Det var punkt 1.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Det synes jeg i den grad at jeg forholder mig til, og jeg har jo netop sikret, at det, hvis man tager udgangspunkt i den aktuelle situation, klart fremgår, hvordan det vil være fremover for dem, der modtager i dag, efter indfasningen af den her model.
Jeg har med meget åbne øjne sagt, at det her handler om, at vi får den her harmonisering af reglerne.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Jeg kan oplyse hr. Frank Aaen om, at jeg har fået oplyst af ministeren på området, at Justitsministeriet ingen bemærkninger har med hensyn til grundlovens bestemmelser om ejendomsret i forhold til de her penge.
Det er ikke sket under nogen form for frivillighed, det er en del af den aftale, man laver, når man indgår en lejeaftale.
I øvrigt er det sådan, og det ved hr. Frank Aaen også udmærket godt, at Landsbyggefondens formål – det er jo den fond, der bidrager med pengene – klart og tydeligt er, at pengene M022S14321560ALFV.FM Page 1486
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
skal bruges til renovering, nybyggeri og andre formål, så vi har ingen betænkeligheder.
Der, hvor jeg tror at vandene skilles politisk, og det er jo også det, vi skal have diskussionen om i dag, er jo, kan man sige, i forbindelse med balancen med hensyn til, hvordan man bruger pengene: Hvor meget skal bruges til renovering, nybyggeri, og nogen vil sige huslejenedsættelser for at sikre, at vi også har en meget god og stærk almen sektor i fremtiden?
Den diskussion tager vi gerne, men i forhold til grundlovens bestemmelser er der ingen betænkeligheder ud fra det, jeg har fået oplyst af ministeren.
Kirsten Brosbøl (S), 2005-11-25:
Selv om man bor hjemme, måske til man er 20 år, så rammer det her forslag jo altså næsten 15.000 familier.
Så der er mange, der bliver ramt af det her.
Det er jo ikke sådan, at man kan sige: Nå, men folk bor alligevel ikke hjemme, til de er M022S14321560ALFV.FM Page 1483 Tuesday, January 31, 2006
1:45 PM
23 år, så det her er bare sådan en lille teknisk ændring.
Jeg synes, at det lyder meget, som om ministeren forsøger at forklare det her forslag med, at det er sådan en harmonisering, en teknisk ting, noget, som vi bare gør, for at det her skal ligne andre områder.
Det synes jeg er at gøre lidt grin med de mennesker, der sidder derude og kigger på den her debat og føler, at de kommer til at mærke de her konsekvenser meget, meget hårdt i deres meget stramme økonomi.
Ministeren har åbenbart ikke rigtig hørt, hvad vi har sagt i vores indlæg, for ministeren efterlyser, at vi forholder os til lovforslaget.
Vi har ganske tydeligt, mener jeg, en samlet opposition – bortset fra Dansk Folkeparti – tilkendegivet, at vi ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Vi går ikke ind for, at man ændrer den her aldersgrænse sådan, at det rammer de fattigste familier i det her samfund.
Det kan vi simpelt hen ikke støtte.
Vi synes, at det er uacceptabelt, og vi synes, at det er utroværdigt, at regeringen fører sig frem med og giver udtryk for, at man har en politik, der ikke skal øge uligheden, men bekæmpe den negative sociale arv, og så fremsætter et forslag, som så tydeligt, og det har ministeren lige bekræftet, rammer de fattigste lejere.
Jeg synes simpelt hen, at det er fuldstændig utroværdigt.
Ministeren står her og siger, at man går mere op i nogle stive regler, end man går op i de mennesker, som bliver ramt af det her forslag.
Det synes jeg vi må konstatere efter det her.
Og så siger ministeren også, hørte jeg før, at det jo mest er 18-20-årige, der bor hjemme, så derfor mener man, at man skal sætte det ned til 18 år.
Det synes jeg er ulogisk, og det vil jeg godt have at ministeren forholder sig til: Hvad skal vi bruge det argument til?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Nej, jeg mener jo, at det handler om at se på, hvad det er for et regelsæt, der skal være gældende i forbindelse med boligstøtte, og det synes jeg at jeg efterhånden har understreget mange gange.
Jeg var ikke klar over, at hr. Carsten Hansen udelukkende efterlyste nogle runde tal, for det er jo fuldstændig korrekt, at man, når man er berettiget til boligstøtten, er i de lave indkomstgrupper.
Jeg troede, at det var mere præcise oplysninger, og der ville jeg blot sikre mig, at tallene så var fuldstændig korrekte.
Men ellers kan jeg bekræfte, at det er de lavere indkomster.
Med hensyn til fokus på SU havde hr. Carsten Hansen jo også en lang omgang med fru IngeLene Ebdrup om de forskellige regler og satserne på det område, og det er klart, at det spiller ind på forskellig vis.
Men det er jo sådan, at man, når man er over 18 år og dermed må betragtes som voksen, så har forskellige indkomstmuligheder i forhold til tidligere.
Det kan være i SU-systemet, det kan være kontanthjælp, det kan være arbejdsindkomst, det afhænger helt af den situation, vedkommende er i.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg synes, at det er beskæmmende at have en socialminister, der ikke vil svare på det, man spørger om, og ikke kender grænserne eller ikke vil oplyse om dem.
M022S14321560ALFV.FM Page 1482
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Det er jo sådan, at det er familier, der gennemsnitligt set tjener under 200.000 kr. i husstandsindkomst, som mister de her penge fremover.
Og det er da ulighedsskabende, at de mister op til 1.000 kr. om måneden.
I øvrigt vil jeg spørge ministeren: Er det ikke sådan, at vi i SU-reglerne faktisk har taget højde for, at de, når de er hjemmeboende, kun får op til 1.000 kr. om måneden, og at de, når de er udeboende, får noget mere?
Vi har faktisk reguleret det ned de senere år i et stort SU-forlig, så det betyder faktisk, at vi har taget højde for, at de ville få boligstøtte, at de ville bo hjemme, så de får færre penge, men nu går ministeren faktisk ind og ødelægger den økonomi hos mennesker, der ikke tjener mere end 200.000 kr. om året.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg vil foreslå, at vi tager alle de tal i forbindelse med udvalgsbehandlingen og givetvis også en række eksempler på, hvad konsekvenserne for de enkelte familier er.
Jeg ser helst, at tallene kommer frem i den sammenhæng, så jeg er sikker på, at det er de korrekte tal.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Kunne ministeren ikke redegøre for, hvad det er for familier, der får boligstøtten i dag?
Er det dem, som tjener 400.000 kr., 200.000 kr., eller hvem er det, der i virkeligheden får boligstøtten til hjemmeboende børn over 18 år til og med det fyldte 23. år?