Jann Sjursen (KRF), 1999-03-03:
Kristeligt Folkeparti er enig med udenrigsministeren, når han i sin tale indledningsvis i debatten i dag hæftede sig ved, at miljø- og katastroferammen, som blev etableret i 1973, var en markant dansk reaktion på de nye internationale udfordringer, og det er den udvidelse af rammen, som også er til diskussion i dag.
Kristeligt Folkeparti er helt enig i det bredere sigte, som der nu er med miljø-, freds- og stabilitetsrammen, som den hedder fra 1. januar i år, og vi er også fortsat enige i den, skal vi sige, kvantitative målsætning, der er for rammen, nemlig at vi skal op på 0,5 pct. af bruttonationalindkomsten.
Hvad angår de mere kvalitative aspekter, har flere ordførere her i debatten i dag, for så vidt angår miljøstøtten, været inde på, at vi skal sikre en mere effektiv udnyttelse af den.
Det vil jeg også godt understrege i mit indlæg her i dag.
For ud over det bredere sigte med rammen, ud over tilfredshed med, at der er en fastlagt politisk målsætning for væksten økonomisk set for rammen i de kommende år, så synes jeg også, at det er en debat værd at få sat fokus på, hvordan vi får mest muligt ud af de penge, som vi rent faktisk fylder i rammen og i konkrete miljøindsatser rundt omkring i verden.
Det var især hr. Jens Hald Madsen, der tidligere i debatten satte fokus på det.
Han fik vist en hård medfart på grund af nogle af hans øvrige synspunkter, men specielt det her synes jeg godt jeg vil fremhæve.
Der er for så vidt en pointe i forhold til den kritik, som bl.a. Rigsrevisionen har udtrykt i forhold til det samarbejde, der er - eller måske snarere ikke er - mellem Danced og Danida, og også i forhold til, at man har anket over dele af administrationen og bevillingerne.
Derfor vil jeg godt tilsige støtte til det forslag, som hr. Claus Larsen-Jensen også tidligere kom med i debatten, om at få rejst en egentlig forespørgselsdebat, hvor vi i højere grad kan sætte fokus på selve miljøbistanden og også i den sammenhæng tage udgangspunkt i de evalueringer, der er lavet eller er på vej, så vi kan få en debat om, hvordan vi i endnu højere grad kan få mere ud af de midler, som vi yder.
For så vidt angår miljøindsatsen, er vi enige i fra Kristeligt Folkepartis side, at vi skal prioritere indsatsen i Østersøregionen også på det ikkemiljørelaterede område, men det skal ikke helt og aldeles være en indsats bare i Østersøregionen, det kan også godt gå videre.
Når det gælder Freds- og Stabilitetsrammen, vil jeg godt sige, at den væsentlige del går, som det også fremgik af udenrigsministerens tale i dag, til afhjælpning af konflikter og katastrofer gennem modtagelse af flygtninge her i landet. De såkaldte præasyludgifter indregnes jo i rammen i dag.
Det har vi støttet tidligere, det gør vi for så vidt også i dag.
Men jeg vil også godt på baggrund af den debat, der har været om, hvad der skal fyldes i rammen fremover, sige, at fra Kristeligt Folkepartis side synes vi, det er vigtigt, at den planlagte vækst, der økonomisk set skal være af rammen, betyder et forstærket internationalt engagement fra dansk side, og ikke at vi bare flytter rundt på nogle af kontiene på finansloven, så det reelt ikke betyder en synderlig forstærket indsats. Når det gælder Freds- og Stabilitetsrammen og specielt det, der står i redegørelsen om nye initiativer til forebyggelse og bilæggelse af konflikter m.v., er vi fra Kristeligt Folkepartis side enig i, at en civil dansk indsats skal styrkes. Balkan nævnes eksplicit, men der kunne også nævnes flere andre steder, som vi synes er relevante i Central- og Østeuropa. Her synes jeg, at det er vigtigt at pege på indsatsen i forhold til at styrke retsindsatsen i de lande, styrke forvaltningssystemerne og også styrke indsatsen generelt i forhold til det civile samfund, og netop på det punkt synes jeg, at det er vigtigt også at satse på de NGO'erne, der måtte være i disse lande, men også at inddrage de danske NGO'er i et sådant samarbejde for på den måde at sikre - ligesom vi har det på ulandsbistandsområdet - en aktiv deltagelse af de danske NGO'er.
Jeg tror, at det ville være en fordel også for at sikre en folkelig opbakning til Miljø-, Freds- og Stabilitetsrammen som sådan.
Vi er så fra Kristeligt Folkepartis side også optaget af de aspekter, som hr. Per Stig Møller var inde på tidligere om menneskerettigheder og mindretalsbeskyttelse.
Det er også vigtige aspekter at have med i forhold til at styrke den civile indsats, selv om de helt basale ting selvfølgelig også er vigtige.
Jeg tænker her på, at fattigdommen jo er noget af det vigtigste at få bekæmpet også i forhold til at styrke menneskerettigheder og mindretalsbeskyttelse.
Men netop i den sammenhæng kan man sige, at vi nærmer os en tilnærmelse af ulandsmidlerne og så de midler, som tilfalder Freds- og Stabilitetsrammen.
Med disse synspunkter vil jeg sige, at vi fra Kristeligt Folkepartis side er tilfreds med den redegørelse, der er givet, men også herved sige, at vi synes, at det til stadighed er vigtigt, at Folketinget bliver orienteret, som
også ministeren har givet tilsagn om, men også, at vi fra Folketingets side får fulgt op på, hvordan vi nu får anvendt midlerne som sådan både i relation til de politiske målsætninger og også i relation til, at vi får mest muligt ud af det økonomisk, det vil sige, at der ikke udøves dobbeltarbejde, som der har været nogen debat om
Men det synes jeg vi skal komme tilbage til med en fremtidig forespørgselsdebat, som vi vil se frem til fra Kristeligt Folkepartis side.