runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Der er jo tale om en nettolettelse på over 2 mia. kr.
Vi finder så pengene hos erhvervslivet - det er rigtigt nok - men det er mest ud fra en tankegang om, at det er de færreste bygninger, som er nedskrevet fuldstændigt eller er
fuldstændig uden værdi efter 20 år
Det tror jeg da de fleste kunne være enige i er tilfældet.
Det, jeg godt kunne tænke mig at spørge skatteministeren om, er, om skatteministeren er enig med en af regeringspartiernes ordførere, nemlig fru Gitte Seeberg, som har udtalt, at der ingen tvivl er om, at der skal ske en markant skatteforenkling på det her område, for som reglerne er i dag, er det stort set kun revisorerne, der kan finde ud af dem. Hvis skatteministeren er enig i det udsagn, vil jeg gerne høre, om skatteministeren kan bekræfte, hvad fru Gitte Seeberg udtaler i den her artikel fra Børsen, at skatteministeren snart barsler med et udspil.
Det står der her.
Er det rigtigt, og kan vi få lidt at vide om, hvad det indeholder?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-12-04:
Må jeg allerførst sige, at det selvfølgelig er rigtigt, at det er de færreste erhvervsbygninger, som er helt nedslidte efter 20 år.
For mange erhvervsbygninger gælder det imidlertid, at deres økonomiske værdi forsvinder, fordi bygningerne er særligt konstrueret til bestemte produktionsformål, som er blevet urentable på grund af nye og mere effektive produktionsmetoder.
Det aspekt synes jeg er vigtigt at have med.
Med hensyn til forenklinger: Jamen der skal ikke herske nogen som helst tvivl om, at regeringen er meget optaget af forenklinger af vores skattelovgivning.
Vi har faktisk allerede gennemført en række af dem.
Vi har indledt en jagt
på forenklinger.
Vi har fået ganske mange forslag.
Vi har en række under udarbejdelse, og vi har flere på vej.
Så med hensyn til forenklinger er vi fuldstændig enige, og der skal ikke herske tvivl om, at vi arbejder på at komme videre ad den vej.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Selv om fokus nu er drejet lidt over på det her med, at finansieringen foregår via erhvervslivet, er det jo ikke et spørgsmål om, at vi udelukkende pålægger erhvervslivet nogle byrder.
Er skatteministeren ikke enig i, at hvis der er noget, erhvervslivet efterspørger, er det faktisk en enklere struktur på det her område for at kunne få en mere folkelig aktiekultur i Danmark og ad den vej være med til at styrke vores erhvervsliv?
Et af elementerne for at kunne styrke vores erhvervsliv er faktisk, at vi gør det, som der lægges op til her, og så er det vel ikke andet end rimeligt, at erhvervslivet er med til at betale en del af det.
Netto er der vel ingen tvivl om, at det bliver en kæmpemæssig fordel for vores erhvervsliv.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-12-04:
Nu har jeg i denne diskussion slet ikke brugt ordet
skattestop
Uanset skattestop eller ikke skattestop vil vi være modstandere af forslaget.
Det tror jeg også dansk erhvervsliv som helhed vil være.
Dansk erhvervslivs udsagn er jo meget klart, at i det omfang vi kan finde nogle penge at gøre godt med, skal de først og fremmest gå til nedsættelse
af skat på arbejdsindkomst.
Jeg tror, at Det Radikale Venstre skyder langt forbi,
hvis de forestiller sig, at erhvervslivet med taknemlighed vil tage imod et forslag, som betyder
forringede afskrivningsregler, som der lægges op til her.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Jeg er da helt sikker på, at skatteministeren har ret i, at isoleret set vil erhvervslivet ikke juble over, at man udskriver en regning til dem.
Men når de ser det samlede regnestykke, er jeg rimelig overbevist om, at erhvervslivet vil være begejstret.
Så sent som i dag er der på Finansrådets årsmøde blevet efterlyst en forenkling i stil med det, der lægges op til her.
Så jeg er overhovedet ikke i tvivl om, at det er det, som de gerne vil.
Nu tog skatteministeren selv ordet skattestop i sin mund, men er det så ikke paradoksalt - forslaget skal ses i sammenhæng med Det Radikales skatteudspil i sin helhed, men her vælger vi et element ud og behandler det - at skattestoppet forhindrer, at man kan lette skatten på det her område med 2,3 mia. kr.?
Skattestoppet fastholder regeringen som forsvarer af den tidligere regerings i øvrigt udmærkede skattepolitik, som var en skattepolitik, som den tidligere regering jo hele tiden har haft for øje at man skulle gå videre med at reformere.
Det eneste, der står tilbage, er, at skatteministeren indædt bliver nødt til at forsvare det eksisterende system og ikke kan komme erhvervslivet i møde i forhold til de forbedringer, som erhvervslivet faktisk efterlyser på netop det område.
Er det ikke lidt svært at være skatteminister
på den baggrund?
Svend Erik Hovmand (V), 2002-12-04:
Det er overhovedet ikke svært.
Jeg er meget, meget stærk tilhænger af den nye udgiftsstyring, som vi har fået med skattestoppet, og jeg er helt overbevist om, at skattestoppet har mange kvaliteter, som jeg tror også adskillige i erhvervslivet har fundet ud af.
Sagen er jo den, at der findes næsten ikke et område, hvor man ikke ville kunne argumentere for og sige, at lige præcis på det her område må vi vel kunne gøre en undtagelse i forhold til skattestoppet.
Hvis man gør det, vil vi i løbet af meget, meget kort tid se, hvordan skatterne igen vil begynde at stige her i landet.
Jeg vil gerne sige til Det Radikale Venstres ordfører, at nu er der gået 12 måneder, hvor der ikke er truffet beslutning om en eneste skattestigning eller en eneste afgiftsforhøjelse.
Det er første gang i masser af år, at det er sket, og jeg tror, mange mennesker er glade for, at det er sket.
Peter Christensen (V), 2002-12-04:
Det Radikale Venstre ønsker at pålægge regeringen, at den skal fremsætte forslag om skattelettelser, lettelser på kapitalindkomst og på aktieindkomst, og at forenkle og smidiggøre hele skattelovgivningen gældende de to områder.
Nu skal det være til at forstå, og ingen vil skulle slippe billigere, selv om man hyrer en revisor til skatteplanlægning.
Det vil der nemlig ikke være behov for længere.
Nu skal forenklingens vinde suse.
Det er betagende læsning, og vidste vi ikke bedre, så ville al skepsis forsvinde og armene ryge i vejret.
Men desværre er der en bagside, ikke en bagside ved at forenkle aktieavancebeskatningen - her medgiver jeg gerne, at der ville blive tale om dynamiske virkninger, og vi ville se en blomstring i handelen med aktier og en aktiekultur blive udbredt til et langt større publikum, såfremt beskatningen mindskes og især 3-års-reglen fjernes.
Det er Venstre fuldstændig enige med De Radikale i, og derfor står aktieavancebeskatninger da også på regeringens program efter nytår.
Nej, når jeg nævner bagsiden, så findes den nærmest ikke ved den foreslåede skattelettelse, men under finansieringsdelen gør den desværre.
Netop på grund af den foreslåede finansiering kan Venstre ikke støtte beslutningsforslaget.
Det strider nemlig mod Venstres kloge og ikke mindst konsekvente skattestop - ja, vi kan også kalde det det reelle skattestop.
Det er så reelt, at selv ved så ædelt et formål som ved forenkling af reglerne vedrørende aktieavancebeskatning vil der ikke blive fiflet med skattestoppet, og alle kan regne med, at de ikke vil blive beskattet hårdere.
Der findes ingen afgifter, som er for små, eller for den sags skyld skatter, som er for små.
Alt er prøvet, alt er tænkt, alt er gjort
, i øvrigt med stor hjælp fra det nyudsprungne forenklingsparti, De Radikale.
Derfor må en lettelse af aktieområdet også ske uden den foreslåede bagside.
En forenkling skal finansieres uden skattestigninger på andre områder.
Det håber jeg vi kan finde
sammen om at løse efter nytår, når regeringen tager forslaget op.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
her blev der faktisk sagt, at Venstre er villig til at støtte hele indholdsdelen i reformen bortset fra finansieringsdelen; men altså selve indholdsdelen - fjernelse af 3-års-reglen for bare at tage et enkelt element.
Har jeg forstået det rigtigt?
Jeg troede egentlig, at netop skattestoppet var med til at forhindre, at der var delelementer heri, der kunne støttes, at det, at der er en lille aktionær et eller andet sted, som måske kommer til at flytte sig fra nul procent op på en højere procentsats, i sig selv er nok til, at Venstre ikke kan støtte forslaget, men det er det åbenbart ikke
Er det rigtigt forstået?
Peter Christensen (V), 2002-12-04:
Nu har hr. Anders Samuelsen jo nok ikke hørt helt ordentligt efter, hvis opfattelsen er, at der er nogle aktionærer, der skal stilles dårligere.
Jeg brugte faktisk en del tid på at forklare, at skattestoppet har det formål at sikre, at ingen stilles skattemæssigt dårligere.
Så derfor var det selvfølgelig en misforståelse, hvis hr. Anders Samuelsen havde den opfattelse.
Det, jeg gjorde klart, var, at vi i forhold til aktieavancebeskatningsreglerne meget længe har været optaget af at se på, om man kunne finde en løsning på 3-års-reglen.
Her er jeg ikke vidende om, hvordan en sådan løsning skal se ud, og derfor vil jeg ikke kunne svare på konkrete spørgsmål om, hvordan vi så skal gøre de regler bedre, for det er først noget, vi skal til at kigge på efter nytår.
Men min pointe er, at jeg håber, at vi sammen kan kigge på netop den her problemstilling efter nytår, for det er vigtigt at se på, om vi ikke kan forenkle hele aktieavancebeskatningsområdet.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Ja, det var skammeligt.
Her troede man lige, at Venstre var blevet klogere, men det er de så ikke alligevel.
Faktum er vel, og det er det, jeg gerne vil have Venstres ordfører til at bekræfte, at man ikke kan gå ind i her at lave en decideret skattelettelse på det her område, samtidig med at vi får en markant lettelse og forenkling set fra borgerens synsvinkel, ikke engang selv om det eneste, vi beder om, er, at erhvervslivet er med til at finansiere en del af det.
Der er jo sådan set dem, der får gevinsterne i den sidste ende.
Alligevel kan Venstre ikke være med til det her.
Man har længe snakket om, og den siddende skatteminister har efterspurgt det den ene gang efter den anden, forenklinger og gode forslag til forenklinger.
Nu kommer vi med et forslag til forenkling, så bliver det verfet af banen, og den eneste kommentar fra Venstres ordfører er, at han i øvrigt ikke selv har tænkt ret meget over, hvordan man så kunne gøre det.
Det synes jeg da er lidt pauvert.
Er det ikke det?
Peter Christensen (V), 2002-12-04:
Jamen jeg er meget glad for, at jeg i dag kan garantere erhvervslivet, at de afskrivningsregler, som i øvrigt ikke er så gamle, ikke vil blive forringet med vores støtte. Når vi diskuterer aktieavancebeskatningsreglerne, er de meget komplicerede, og det ville være en stor gevinst for både borgere og virksomheder, hvis de kunne forenkles. Det kan sagtens lade sig gøre med den holdning, vi har til finansiering, nemlig såfremt man kan finde finansiering uden at øge andre skatter og afgifter.
Det er så den udfordring, vi står over for efter nytår, og der håber jeg, at vi kan finde en god løsning.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Jeg vil gerne som almindelig brugerservice over for de eventuelle seere, der måtte sidde og følge undrende med i denne debat, prøve at oversætte, hvad det var, Venstres ordfører netop sagde.
Venstres ordfører sagde, at Venstre og regeringen er den fremmeste forsvarer overhovedet for det skattesystem, som vi har haft indtil nu.
Det forhindrer Venstre i på nogen måder at tænke fremadrettet for at reformere vores systemer og for at imødekomme erhvervslivets udtrykte ønske om at få en forenklet struktur på det her område.
Det er konklusionen.
Var det ikke det, Venstres ordfører i bund og grund sagde?
Peter Christensen (V), 2002-12-04:
Når man tilbyder borgerne en service og en oversættelse af, hvad der bliver sagt fra denne talerstol, skal de have den ægte vare, for ellers er det jo ikke en service.
Så er det i hvert fald en dårlig service.
Jeg synes, det var en dårlig service, de lyttere, der måtte være til denne her debat, fik, for det, vi garanterede, og det, jeg sagde, og det, som Venstre er garant for og har været garant for gennem et helt år nu, er, at ingen skatter og afgifter vil stige, og det er heller ikke sket.
Under tidligere tiders skattepolitik har man lavet reformer.
Der har også været reformer, der har indeholdt rigtig gode elementer, men så er beskatningen steget på det kommunale og amtskommunale område
, så derfor har der reelt ikke været tale om en skattesænkning for borgerne, uanset hvad intentionerne har været.
Det har vi gjort op med med vores skattepolitik.
Vi sikrer borgerne, at de altid kan regne med, at de ikke vil blive snydt i sådan en rokering, som vi sådan set også ser med det her forslag.
Hvis man åbnede op her, ville det være en reform, hvor det samlet set ville være en dårlig forretning for skatteborgerne.
Det sikrer vi mod med vores skattepolitik, og sådan vil det være også fremover.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-04:
Kun et enkelt spørgsmål i første omgang til Socialdemokratiets ordfører: Det blev ligesom antydet, at her var et forslag, som bare kostede 2,2 mia. kr., og det mente man ikke vi havde råd til på nuværende tidspunkt.
Kan Socialdemokratiets ordfører ikke bekræfte, at forslaget her er fuldt finansieret?
Ole Stavad (S), 2002-12-04:
Jeg kan fuldt ud bekræfte, at ud fra de oplysninger, der er i forslaget, som jeg ikke har haft grund til at sætte spørgsmålstegn ved, er der en nedsættelse af skatten på kapitalafkast, altså renter og aktieudbytter osv., på godt 2 mia. kr. Det finansierer man gennem en række ændringer
ikke mindst på afskrivningssiden.
Men det ændrer ikke ved noget, når vi gør regnestykket op og ser på, hvad det er, vi også har mulighed for.
Vi afviser ikke forlods at se på den del til finansieringen og hente eventuelle bidrag dér.
Men vores prioritering er bare, at de penge, vi kan skaffe, også ved omlægninger af den karakter, vil vi bruge til nedsættelse af arbejdsindkomstbeskatningen og ikke til nedsættelse af kapitalafkastbeskatningen.
Det er dér, vi kan sige, at forskellen i vores prioritering kommer til udtryk.
Det er ikke et forsøg på at sige, at De Radikales forslag ikke er ansvarligt i forhold til finansieringsdelen.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-04:
Nu kan jeg forstå, at hr. Ole Stavad er med på finansieringsdelen i De Radikales forslag.
Skal jeg nu forstå det sådan, at det ønsker man ikke længere?
Mener man så dermed, at byggeriet har rige muligheder i Danmark, og at vi ikke behøver at bygge mere, eller hvorfor er det nu pludselig i orden at sænke afskrivningsprocenten?
Gudrun Laub (V), 2002-12-04:
Jeg ville spørge fru Marianne Jelved, hvordan det kan være, at De Radikale heller ikke stemte for SF's forslag i 1995.
Og jeg synes ikke, det blev helt klart, om De Radikale ville stemme for eller imod SF's forslag, som det ligger i dag.
Altså det var en udmærket smuk tale om politi og forsvar, intentionerne om at fremme integrationen.
Men er det ikke netop, fordi det er meget bedre at tage det den vej rundt, nemlig at arbejde for integration i stedet for at tage det som redegørelser og den bureaukratiske måde, som SF her foreslår det?
Uno Larsson (DF), 2002-12-04:
Jeg vil godt spørge fru Marianne Jelved: Har den forrige regering ikke tabt en hel generation på gulvet, fordi man har glemt at udlære folk ordentligt; man har ikke været fremsynet nok for den sags skyld?
Det nytter jo ikke noget bare at sætte folk til aktivering og sådan noget; det er ikke den arbejdskraft, vi har brug for i dag; det er jo den, der er udlært, den, der kan udføre et ordentligt stykke håndværk.
Det er sådan noget forlorent noget, den forrige regering har gjort, den forrige regering har ikke været fremsynet nok.
»Vil ministeren redegøre for, hvorledes man har tænkt sig at øge arbejdsstyrken i Danmark?«
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvordan han vil øge arbejdsstyrken med 118.000 mennesker op til år 2010.
Samtidig falder arbejdsstyrken på grund af aldersudviklingen med 53.000 op til år 2010.
Så det er altså 118.000 personer, vi skal have i arbejde. Det er jo gået rigtig, rigtig skidt, må jeg nok sige, for i år 2002 skulle vi have haft 25.000 i arbejde, og man forventer, at styrken i år 2002 kun bliver 4.000 i arbejde i forhold til år 2001.
Med andre ord er arbejdsstyrken faldet med 12.000 personer i forhold til år 2001.
Jeg vil gerne bede ministeren redegøre for, hvordan man vil øge denne arbejdsstyrke.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-04:
Det er regeringens målsætning at øge arbejdsstyrken yderligere i de kommende år, for det er jo rigtigt, at det er et af det danske samfunds allerallerstørste problemer i den kommende årrække at sikre, at der er tilstrækkelig mange mennesker i produktionen her i landet til, at vi kan opretholde velfærden.
Det er jo folk, vi kender personnummeret på, så vi ved, at det er en realitet, vi står over for.
I forbindelse med »Flere i arbejde«, det arbejdsmarkedspolitiske forlig, har vi taget det første skridt på denne vej.
Vi har kigget på nogle økonomiske incitamenter.
Vi har kigget på systemets effektivitet, vi har set på, om vi kan effektivisere aktiveringen.
Og med det system tror jeg, vi må sige, at vi har taget et første skridt.
Det kan f.eks. være, at vi nu gør en større og bedre integrationsindsats, at vi får de unge hurtigere igennem uddannelsessystemet, at der bliver en bedre seniorpolitik og dermed en senere tilbagetrækning fra arbejdsmarkedet, bedre muligheder for handicappedes beskæftigelse, samt at vi ser på årsagerne til sygefravær, hvor vi vil komme med et udspil i foråret.
Så kan man se på f.eks. lavere skat, som vi jo ved er et incitament, der kan lokke arbejdskraft frem.
Uno Larsson (DF), 2002-12-04:
Men man ser jo, at det kun er en tredjedel af folk på bistand, der kommer i arbejde.
Det er så én ting.
Så er der folk, der kommer fra fremmede lande.
Det er jo ikke erhvervet, der er pålagt at skulle tage folk ind. Jeg skal ikke skose denne regering for det, for jeg vil hellere skose den forrige regering for, at man har glemt at udlære folk, også dem, der kommer til vores land.
For de, der kommer til vores land i dag, kan ikke gå ind på arbejdsmarkedet.
Det er en meget, meget lille satsning, vi kan gøre på det område.
Så stadig væk vil jeg spørge: Hvor skal man få arbejdsstyrken fra?
Så kan det godt være, at der er det grå guld, og det er også godt nok på mange områder; det må vi da håbe, for dem er der brug for.
Men der sker heller ikke noget på det område.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-04:
Jeg kan prøve at illustrere vores potentiale med nogle tal.
Hvis den gennemsnitlige arbejdsløshed blandt udlændinge svarede til arbejdsløsheden blandt danskere, ville der være 60.000 ekstra til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvis de unge kom 1 år hurtigere igennem uddannelsessystemet, ville det alene øge arbejdsstyrken med 10.000 personer.
Hvis folk udskød tilbagetrækningsalderen med 1 år, ville det øge arbejdsstyrken med ca. 15.000 personer.
Hvis det årlige sygefravær faldt 1 dag, ville det øge arbejdsstyrken med ca. 10.000 personer.
Og sådan kan vi se potentialet igennem.
Det er derfor jeg mener at kunne sige, at det jo er op til os selv, om vi vil udnytte de muligheder, for jeg tror, at det er en bunden opgave, vi står over for, for det danske samfund ønsker jo ikke, at vi skulle sænke velfærden fremover.
Så vi har potentialet.
Hvis vi her i Folketinget og ude i virksomhederne, både lønmodtagere og arbejdsgivere, handler fornuftigt, så har vi mulighederne for at klare de her problemer, så vi kan undgå at skulle skære velfærden ned.
Uno Larsson (DF), 2002-12-04:
Jeg kan ikke rigtig se det her for mig, for det er jo ikke arbejdsgiverne, der er forpligtet til at tagen nogen ind i erhvervet.
Så må det altså være kommunerne.
Skal kommunerne virkelig tage flere ind i de forskellige instanser i kommunerne?
Hvis det er tilfældet, må man altså have penge herovrefra til kommunerne, hvis man skal gøre det.
Jeg mener også, at den bedste skal have lov til at have arbejdet.
Det mener jeg trods alt, for at vi kan få fremdrift her i Danmark.
Sådan må det være.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-04:
Jeg vil sige til hr. Larsson: Virksomhederne kommer jo til at mangle arbejdskraft fremover.
Det er jo det, vi ved.
Vi ved jo, at i år 2003 bliver der skrevet danmarkshistorie, for der er der flere, der forlader arbejdsmarkedet på grund af alder og andet, end der kommer unge ind.
Det er jo den tendens, der vil være i de kommende år.
Så kan man selvfølgelig sige, at vi står over for et paradoks.
Men det er jo den udfordring, vi står over for i de kommende år, at vi må sørge for, at den arbejdskraft, der er ledig, bliver omskolet, uddannet, trænet osv., så den kan gå ind i de nye job.
Så det er ikke et spørgsmål om, at vi kommer til at mangle arbejdspladser, om man så må sige.
Det er arbejdskraft, vi kommer til at mangle.
Det, vi skal sørge for, er at se vores systemer igennem, så vi indretter os så fornuftigt, at det kan betale sig for mennesker at blive på arbejdsmarkedet, at virksomhederne bliver rummelige, så nye grupper kommer ind.
Man kan sige, at det jo selvfølgelig er en udfordring
for os, at vi skal skaffe alle de mennesker ind og åbne vores systemer, men det er jo også en chance, vi har.
Når der nu er flere job, end der er ledige, så er der jo mange mennesker, som i det nuværende system ingen chance har for at komme ind på arbejdsmarkedet, men de vil, hvis vi opfører os lidt fornuftigt, få muligheden.
Det er det, jeg arbejder hårdt på.
Uno Larsson (DF), 2002-12-04:
Så må jeg lige spørge ministeren: I år fra 1 til 2 er det 25.000 personer. Men der er 12.000 personer, der er kommet ud som arbejdsløse.
Jeg kan ikke forstå, hvordan det kan harmonere med det.
Jeg vil også sætte en lille krølle på: Man smider jo trods alt mange arbejdspladser til udlandet, og man giver Øststøtte til sådan noget.
Ministeren og jeg stillede op i samme kommune, så der kan man selv se, hvad der er sket
dér trods alt, altså mange arbejdspladser, der er gået til udlandet.
Så det passer ikke.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-04:
Det er bare vigtigt for mig at få slået fast, at vi kommer til at mangle arbejdskraft.
Vi skal sørge for, at de ledige, vi har, bliver dirigeret over i de job, som bliver ledige.
Det er da rigtigt, at vi kan finde eksempler på, at traditionelle industrier får det svært.
Men der må vi i fællesskab sørge for, at vi skaber erhvervsmiljøer, og at vi uddanner arbejdskraften sådan, at man kan komme ind i nye job.
Jeg vil stadig fastholde, at vi står med en enestående chance, når vi nu ved, vi kommer til at mangle arbejdskraft, for at få mennesker i arbejde, som har været væk i mange år fra arbejdsmarkedet, og som måske har nogle svagere forudsætninger.
Nogle er måske handicappede osv. Så vi får brug for alle, der kan gøre en indsats.
Men det kræver, det er jo rigtigt, en vilje fra os alle sammen til at indrette vores systemer sådan, at vi kan matche de ledige job med de mennesker, der mangler et arbejde.
Det er jo kunststykket i beskæftigelsespolitikken i årene fremover.
Uno Larsson (DF), 2002-12-04:
Jamen det er da rigtigt.
Og så vil jeg da godt spørge ministeren: Falder arbejdsløsheden med 12.000 hvert år?
For det er det, den har gjort fra 1'eren til 2'eren.
Jeg ved godt, det er en lang proces.
Det ved jeg udmærket godt det er.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-12-04:
Ja, der findes jo desværre ingen tryllemidler inden for det her område.
Men jeg vil bare sige, at jeg synes, vi skal se lidt optimistisk på denne her situation, for den giver os
altså nogle muligheder, som vi ikke havde før.
Det får jo også betydning for kommunerne, at man nu skal ansætte flere.
På grund af den demografiske udvikling bliver der flere ældre.
Der bliver flere, der skal tage sig af de ældre medborgere.
Men alt sammen kræver jo, at vi er fleksible, at vi er villige til at se på, hvordan vi kan indrette systemerne, sådan at der bliver nogle incitamenter til at blive længere på arbejdsmarkedet, til at gøre uddannelsen hurtigere færdig og til i integrationsindsatsen over for de mange ledige udlændinge, vi har, at sørge for, at de kommer i job i det danske samfund.
Hermed sluttede spørgsmålet.