runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Walter Christophersen (DF), 2005-05-19:
Lovforslaget indebærer, at lovgrundlaget for de faste forbindelser over Storebælt og Øresund og dansk tilslutningsanlæg til den faste forbindelse over Øresund samles i én lov, og at Sund og Bælt Holding A/S får mulighed for i samarbejde med Transport- og Energiministeriet at forestå den danske del af det forberedende arbejde med etablering af en fast forbindelse over Femern Bælt samt etablere et samlet udstederselskab for eksisterende BroBizz-ordninger i Danmark.
Endvidere foreslås det, at Sund og Bælt Holding A/S får mulighed for at oprette et datterselskab, Femern Bælt A/S, der skal forestå forundersøgelserne af en fast forbindelse over Femern Bælt samt tilsluttende landanlæg frem til oprettelsen af et eventuelt dansk-tysk selskab.
Forundersøgelsesomkostningerne er skønsmæssigt anslået til 50-100 mio. kr. i perioden 2005-2007.
Det forudsættes, at staten ikke garanterer for datterselskabets forpligtelser, herunder eventuel lånoptagelse.
Aktiekapital og øvrig finansiering forudsættes tilvejebragt af Sund og Bælt Holding A/S.
Lånoptagelsen i Sund og Bælt A/S forudsættes tilbagebetalt med midler fra Femern Bælt A/S, hvis Femernprojektet realiseres.
I modsat fald vil tilbagebetaling kunne foretages ved koncernens fremtidige indtægter i form af udbytter fra A/S Storebæltsforbindelsen, hvilket vil medføre en mindre forlængelse af tilbagebetalingstiden for gælden i A/S Storebæltsforbindelsen.
Vedligeholdelse og reinvesteringer i Storebæltsforbindelsens og Øresundsforbindelsens jernbanedele overføres fra staten til Sund og Bælt Holding.
I den forbindelse vil Dansk Folkeparti under udvalgsarbejdet arbejde for at få klarhed over og vished for, at dette er udgiftsneutralt og ikke en subsidiering af Banedanmark.
Dansk Folkeparti har ikke taget endelig stilling til Femernbroprojektet.
Dansk Folkeparti vil under udvalgsarbejdet nøje granske omkostningerne i forbindelse med forundersøgelsesarbejderne til Femernbroprojektet.
Poul Andersen (S), 2005-05-19:
Jeg kan bekræfte hr. Martin Lidegaard i, at det bliver en spændende dag, når det bliver offentliggjort, og det ser vi selvfølgelig også frem til.
Det er, hvad jeg kan svare på det.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-19:
Jeg vil ikke være så naiv at bede hr. Poul Andersen pakke julegaven op før tid, det er jeg godt klar over ikke er realistisk, men så kan man have en diskussion om, hvem der betaler julegaven.
Det er jo sådan lidt at fodre hunden med dens egen hale; men lad nu den diskussion ligge.
Det, jeg bare tror at mange mennesker er optaget af, ikke mindst inden for godssektoren, er, at Socialdemokratiet under alle omstændigheder står som garant for, at gods på skinner ikke bliver stillet ringere med en ny aftale.
Det eneste, jeg sådan set er interesseret i, er at få en bekræftelse af, at det er Socialdemokratiet fortsat garant for.
Poul Andersen (S), 2005-05-19:
Jeg vil gerne have lov til at sige til hr. Martin Lidegaard, ligesom jeg har sagt til pressen, at det bliver en spændende dag, når vi nu lægger den her pakke frem.
Jeg kan jo godt forstå, at man er utrolig spændt på, hvad indholdet er, og om man nu får fulgt op på de ting, der er blevet meldt.
Jeg kan sige som sådan en lille appetitvækker, at der er blevet givet håndslag på, at vi skal finde en aftale.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg tror, der er bred dækning for alle de signaler, der er kommet fra de politiske partier.
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-19:
Nu nåede jeg ikke at spørge Venstres ordfører, så nu vil jeg spørge Socialdemokratiets, der jo selv refererer til de igangværende forhandlinger om at nedsætte taksterne på Storebælt.
Det var jo noget, som Socialdemokratiet gik i front med lige op til valgkampen, og som det første parti foreslog.
Derfor er jeg sådan lidt spændt på, hvor den sag ligger.
En overgang var det oven i købet sådan, at man mente, at taksten for gods måske endda skulle sænkes mere end for lastbiler.
Hvordan står den sag?
Især er jeg spændt på, om vi kan være sikre på, at Socialdemokratiet fortsat er garant for det.
Poul Andersen (S), 2005-05-19:
Jeg vil gerne følge det op, som Venstres ordfører ligesom gav et signal om, nemlig hvilken betydning det har for infrastrukturen.
Hvis man spoler tiden tilbage, så kan man jo tydeligt huske, at der var stor modstand blandt de aftalepartier, som nu også er med til at ændre lovgivningen fra anlægslov til en driftslov.
Det var op til 80 pct. af den danske befolkning, der var imod.
I dag er det utrolig svært at finde nogen, der er modstander af de her forbindelser, men så har vi fået en anden opgave, for nu er folk meget bevidste om, hvad de skal betale for at komme over forbindelserne sammenlignet med, da det var med færge.
Så det er jo en anden tid, men det er en positiv tid.
Alle har nu erkendt, at det var den rigtige beslutning, der blev truffet på daværende tidspunkt.
Ændring af anlægslov til en samlet lov for Sund og Bælt er jo det, det handler om her i dag.
Det handler også om, at vi med dette lovforslag får etableret mulighed for et datterselskab til en fortsat undersøgelse af en eventuel Femernforbindelse.
Til det vil jeg gerne sige, at det kan man jo stort set også i dag, så det får man ligesom bare lovliggjort i revisionen af loven.
Det er også fortsat muligt at lave nogle politiske aftaler om de her takster, hvis det er det, vi vil.
Vi har i hvert fald ikke udelukket det.
Nu skal vi lige have den omgang på plads, som vi er i gang med for øjeblikket.
Et andet godt element i det fremsatte lovforslag er, at de udgifter, der er til vedligeholdelse og reinvesteringer, nu bliver flyttet, altså det til jernbanedelen bliver overflyttet fra Banedanmark til Sund og Bælt, og hermed får man altså også en bedre økonomi til togtransport i Danmark.
Vi forudsætter selvfølgelig, at de politiske følgegrupper blandt aftalepartierne fortsætter, og jeg vil også gerne sige ligesom Venstres ordfører, at en fortsættelse af færgerne syd og nord for Storebæltsforbindelsen er en forudsætning, der ligger i aftalen.
Det har intet med den her lovtekst, der er lagt frem her i dag, at gøre.
Det skal selvfølgelig fastholdes.
Socialdemokratiet er positiv over for lovforslaget og de videre drøftelser om en eventuel Femernforbindelse.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-19:
Et velfungerende transportsystem er afgørende for et moderne samfund, skaber rammerne for, at personer og produkter uhindret kan bevæge sig, og samtidig ved vi og kan se, at Danmark består af mange øer og meget vand, hvorfor der er behov for, at landsdelene bindes sammen med gode og effektive broer og færgeforbindelser.
Venstre er ret glad for de faste forbindelser: Storebæltsforbindelsen, Øresundsforbindelsen.
Danmark er jo samtidig en integreret del af EU, hvilket øger behovet for at binde Danmark tættere sammen med Europa.
Med Øresundsbroen er der skabt en fast forbindelse til vores nordiske naboer, ligesom Storebæltsbroen har knyttet Øst- og Vestdanmark tættere sammen.
Venstres ambition er tilsvarende at skabe en fast forbindelse over Femern Bælt til vores tyske naboer.
Det vil bidrage til Danmarks rolle som et naturligt centrum i et af Europas største vækstområder.
Derfor er vi glade for dette lovforslag, for det samler faktisk lovgivningen for vores faste forbindelser over Storebælt og Øresund, og samtidig giver lovforslaget mulighed for, at Sund og Bælt Holding A/S opretter et nyt datterselskab, der i samarbejde med Transport- og Energiministeriet skal stå for den danske del af forundersøgelserne vedrørende en eventuel kommende fast forbindelse over Femern Bælt.
Endelig vil jeg benytte denne lejlighed til at slå fast, at lovforslaget ikke lægger op til, at sammenhængen mellem Storebæltsforbindelsen og færgeruterne over Kattegat og mellem Spodsbjerg og Tårs fjernes.
I lov om færgefart af 2. juni 1999 fremgår det klart af § 2, stk. 4, at trafikministeren kan pålægge A/S Storebæltsforbindelsen i et nærmere fastsat omfang at opretholde en bilfærgerute
For Venstre er der således fortsat en klar sammenkædning mellem Storebæltsforbindelsen og de to færgeruter.
Det mener vi er vigtigt, da færgeruterne ligesom broforbindelserne binder landsdelene sammen på en hurtig og effektiv måde, og det rokker dette lovforslag ikke ved.
Så samlet set kan Venstre støtte lovforslaget.
Per Clausen (EL), 2005-05-19:
Baggrunden for det her forslag er jo, at et flertal, dvs. alle partier undtagen Enhedslisten, har ønsket at privatisere det statslige selskab Dansk Olie og Naturgas, DONG.
Det er ud fra et samfundsmæssigt synspunkt efter vores opfattelse en katastrofe.
DONG har indtil nu stået for statens deltagelse i olie- og gaskoncessioner.
Selskabet medvirker som aktiv operatør og har ud fra mit kendskab gjort det rimelig godt.
Der er ingen gode grunde til at privatisere DONG, ikke andre, end at skattestoppet øger behovet for indtægter, der kan fylde hullet.
Hvorfor der så er en række partier, der er i opposition, som har valgt at hjælpe regeringen med dette,
er en gåde.
Måske er det blaserthed over for en aktiv offentlig deltagelse i produktion og forvaltning af landets ressourcer, måske er SF og Socialdemokraterne allerede så langt ude ad liberaliseringssporet på energiområdet, at det forekommer forkert, at staten forholder sig aktivt til samfundets ejendom ud fra andre motiver end ønsket om overskud.
Vi ønsker ikke at afvikle samfundets mulighed for aktivt at agere i forhold til de ressourcer, der grundlæggende tilhører den danske befolkning.
Og det gør ikke situationen bedre, at DONG via en række opkøb snart er ejer af store dele af den danske energiforsyningssektor, dels energiproduktion, dels lokale net.
Det er en monopolstruktur, som vel at mærke er et privat monopol, vi vil se i de kommende år.
Privatiseringen er i første omgang delvis, og det kan være det halmstrå, som en række partier holder fast i som grundlag for at støtte børsnoteringen af DONG.
Men som vi nu ser det, er det sådan, at er der først solgt en aktie, så vil selskabet skulle drives ud fra rent forretningsmæssige principper og altså ikke kunne bruges som instrument i en energipolitik, der tager udgangspunkt i samfundsmæssige og miljømæssige hensyn.
Den kulbrintefond med tilhørende administrationsenhed, der her er foreslået, bliver en passiv medspiller i de koncessioner, der fremover vil blive givet.
Som konstruktionen ser ud nu, forekommer det, at det er ren administration af statens andel.
Fonden må ikke være operatør eller engagere sig i udnyttelsen af koncessioner med mere end 40 pct.
Det giver ikke gode muligheder for at agere i forhold til kulbrinteressourcerne fremover.
Fondens overskud efter tilbagebetaling af lån skal gå i statskassen.
Som jeg har påpeget tidligere, synes vi, at midlerne skulle anvendes til omstilling af energisektoren til vedvarende energi og til omstilling af transportsektoren, så afhængigheden af fossile brændsler mindskes.
Vi kan godt forstå synspunktet om, at man skal lade alle penge indgå i den generelle samfundsmæssige prioritering, men siger bare, at tiden er ved at være inde til, at man finder nogle penge til en omstilling af vores energiproduktion til vedvarende energi, hvis man ikke vil bringe Danmark og vores efterfølgere i en meget, meget alvorlig situation, når olieressourcerne, i hvert fald i Nordsøen, slipper op, og resten ligger på nogle meget, meget ubekvemme steder med henblik på at komme til dem.
Henrik Brodersen (DF), 2005-05-19:
Vores ordfører kunne desværre ikke være til stede i dag, og derfor skal jeg fremføre vores ordførers tale vedrørende lovforslag nr. L 151.
Lovforslag nr. L 151 er fremsat af transportog energiministeren: Lov om offentlig fond til varetagelse af statens deltagelse i kulbrintetilladelser og en statslig enhed til administration af fonden.
Dansk Folkeparti stiller sig positiv over for det fremsatte lovforslag og kan naturligvis se, at dette er en følge af den politiske aftale om de vilkår, der er for salget af en del af aktierne i DONG A/S, og endvidere er en følge af den aftale om gennemførelsen af en delvis privatisering af DONG.
Her tænkes bl.a. på den kommende udbudsrunde.
Dansk Folkeparti hæfter sig dog ved enkelte af høringssvarene, bl.a. miljøministerens.
Disse data fås i dag vederlagsfrit med undtagelse af kopiering, fremsendelse og udgifter til arbejdsløn i forbindelse med det ovennævnte.
GEUS præciserer, at handlingen, altså den tid det tager at fremskaffe og eftersende de efterspurgte materialer på olie- og gasområdet, tager omkring 4-5 timer, hvor der i § 7 kun tages højde for kopieringsomkostningerne hos GEUS.
Dette kan uden tvivl i sidste ende blive en økonomisk belastning for GEUS, men så sandelig også blive en uforudset udgift.
Miljøministeren gør opmærksom på, at lovforslaget vil give et ekstra træk på GEUS’ ressourcer – og i fremtiden mod vederlag.
Når nu miljøministeren gør opmærksom på disse ydelser, altså større administrative omkostninger, hvad forventer man så?
Forventer man stadig væk i størrelsesordenen seks medarbejdere?
Spørgsmålene er mange.
Trods dette er Dansk Folkeparti fortsat positiv og ser frem til en videre behandling i udvalget, hvor vi kan få klarhed over de eventuelle spørgsmål.
Hermed indstiller Dansk Folkeparti lovforslaget til videre behandling.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-05-19:
I Det Konservative Folkeparti ser vi frem til privatiseringsprocessen i DONG.
Vi mener, at det er godt og nyttigt, at DONG via privat ejerskab bedre kan agere som aktør på det internationale marked og dermed også indgå i den internationale konkurrence, som vil sikre bedst mulig service for forbrugerne.
I den forbindelse finder vi det naturligt at støtte ministerens forslag om en selvstændig offentlig fond til varetagelse af den statslige deltagelse i kulbrintetilladelserne.
Med fondskonstruktionen er vi overbevist om, at den danske stat også i fremtiden på forsvarlig vis vil blive sikret andel i det økonomiske afkast på ressourcerne i undergrunden, som der er lagt op til i lovforslaget, og vi kan dermed støtte dette lovforslag.
Per Clausen (EL), 2005-05-19:
Det ene er: Er fru Charlotte Dyremose ikke enig i, at det faktisk er en vigtig opgave at sikre, at der også er en faglig ekspertise i staten, som kan matche den, man har i de private selskaber, og at det må sikres, at den eksisterer i fremtiden?
Og er fru Charlotte Dyremose ikke enig i, at det faktisk er vanskeligt at have den faglige ekspertise, når man ikke også er aktør på området?
Det tredje spørgsmål er: Kunne det ikke være en fornuftig idé, at vi brugte de penge, vi i dag tjener på olien – og selv om det godt kan være, at man viser tålmodighed med hensyn til brugen af det, er der jo ikke meget, der tyder på det – til at få sat gang i de nødvendige investeringer for at få omlagt vores energiproduktion i Danmark, sådan at den bliver baseret på vedvarende energi?
Nu ved jeg jo ikke, hvilken side af muren fru Charlotte Dyremose er på, så derfor kan jeg jo ikke tage stilling til, om vi er på hver sin side.
Men jeg vil bare bemærke, at uanset om man nu skulle tro på, at markedskræfterne er det bedste i verden, så er det vel sådan, at den udnyttelse, man har af energien i Nordsøen, jo godt kunne blive præget af, at private firmaer havde det ønske, at de ville tjene så mange penge så hurtigt som muligt, mens der jo godt kunne være en samfundsmæssig interesse i at sikre, at man trak forbruget ud, så vi havde olie til lidt flere år.
Johs. Poulsen (RV), 2005-05-19:
Det Radikale Venstre er som bekendt deltager i de aftaler omkring Nordsøen og de aftaler omkring DONG, som betyder, at DONG jo nu formodentlig i den nærmeste fremtid bliver børsintroduceret og dermed delvis privatejet.
Som følge af det er det – synes vi – i naturlig forlængelse af de aftaler, at man nu lægger op til at oprette dels en selvstændig offentlig fond, som kan varetage den økonomiske side af sagen i fremtiden på statens vegne, og dels en ny statslig administrativ enhed til løsning af den indholdsmæssige opgave.
Det synes vi er tilfredsstillende, og vi synes, at vi, der hvor vi står i dag i denne her debat, har grund til at anerkende, at det her er skabelonen, hvormed vi får opbygget varetagelsen af det, der må være den statslige interesse på området fremover, når man ser på den kommende koncession og aftaler.
Der har så i debatten været nævnt op til flere gange, at det kunne være interessant at begynde at beskæftige sig med allerede nu, hvad eventuelle penge, der måtte komme ind, måtte bruges til.
Dertil vil jeg sige, at gid det ville gå så vel.
Situationen er jo nok den, må vi sige, at der er en betydelig større risiko på nuværende tidspunkt i oprettelsen af det her for, at man rent faktisk kan have udgifter i en lang periode, end der er chance for det modsatte.
Der vil i hvert fald gå nogen tid, før der bliver penge at forholde sig til, hvordan man skal bruge.
Men forløber det, som man måtte ønske, og som vi kunne håbe, så vil det naturligvis være sådan, at der på et tidspunkt kommer penge ind i fonden, og så vil det naturligvis også være sådan, at de penge vil være til rådighed for en almindelig politisk prioriteringsdebat til den tid – hvis det kommer ud med et overskud.
Men som landet ligger i øjeblikket, synes vi, det er rigtigt at få oprettet dels fonden og dels den administrative enhed til varetagelsen af opgaven på det her felt fremover.
Charlotte Dyremose (KF), 2005-05-19:
Jeg synes jo ellers, at hr. Per Clausen på så udmærket vis understregede, hvordan man i Enhedslisten slet ikke tror på markedskræfterne.
Derfor synes jeg, det er ret tydeligt, at vi i den sammenhæng ikke står i Det Konservative Folkeparti på den side af muren, hvor man ikke tror på den slags.
Som jeg understregede i min tale, mener vi jo netop ikke, at det f.eks. skal være en privat virksomhed, der varetager de statslige interesser i Nordsøen, og det er lige præcis derfor, denne her fond bliver oprettet.
Det er, fordi vi i Det Konservative Folkeparti mener, at det er vigtigt, at vi som stat og samfund har et overordnet ansvar, men vi ved også, at private aktører i mange tilfælde virkelig godt og meget effektivt kan fungere, sådan at borgerne og forbrugerne får mest muligt ud af det og får bedst mulig service.
Det har vi set på en lang række områder, men vi har nemlig i Det Konservative Folkeparti den balance, der gør, at vi både kan sørge for, at der er et overordnet statsligt ansvar, og at det samtidig er private aktører, der fungerer på markedet.
Der skal på ingen måde herske nogen som helst tvivl om, at vi i Det Konservative Folkeparti har opdaget markedskræfternes virke, at vi ved, at konkurrence faktisk er sundt, og at vi ved, det er vigtigt for os i Danmark, hvis vi skal klare os internationalt, at vi har nogle aktører, der fungerer i konkurrence.
Det er jo sådan, at planøkonomien har man prøvet.
Det prøvede de i Sovjet, og det lykkedes ikke rigtigt, og derfor faldt Muren i 1989.
Der står vi på hver sin side af den mur fra Konservatives og Enhedslistens side.
Med hensyn til om det er vigtigt at have ekspertise: Jamen det er det da naturligvis, det kan vi kun blive enige om.
Vi mener faktisk, som jeg også sagde i min ordførertale, at den fondskonstruktion, der nu bliver lavet, på udmærket og forsvarlig vis vil kunne varetage statens interesse, sådan at vi netop får den andel, der tilfalder staten.
De her midler tilfalder jo selvfølgelig statskassen, og der investerer vi jo bl.a. også i vedvarende energi.
Så det vigtige må være, at pengene kommer ind, så vi kan bruge dem på forsvarlig vis, og at vi også derunder kan bruge dem til investering i vedvarende energi.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Med henvisning til SF's forespørgsel fremgår det klart, at dette dagsordenspunkt alene er et spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren, der i dag skal redegøre for over for Folketinget, hvilke initiativer regeringen har under overvejelse for at styrke grundlaget for en bæredygtig udvikling af landdistrikterne.
Ligeledes spørges der til, hvordan regeringen mener, den igangværende kommunalreform kan sikre en fortsat bæredygtig erhvervs- og befolkningsudvikling i landets landdistrikter.
Dansk Folkeparti anerkender absolut, at det er et vigtigt og væsentligt spørgsmål, men samtidig er der med debatten om R 9, den regionalpolitiske redegørelse 2005, klart kortlagt initiativer på området.
Således får Folketinget mulighed for at vurdere udviklingen løbende og dermed også behovet for nye initiativer.
Ligeledes er det Dansk Folkepartis opfattelse, at der med det af Venstre, Konservative og Dansk Folkeparti fremsatte forslag til vedtagelse er sikret et fortsat og styrket fokus på erhvervsog befolkningsudviklingen i de danske landdistrikter.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Hr. Arne Toft sagde, at vi intet aner om økonomien.
Nu er det ikke noget nyt, hvis Socialdemokratiet ikke gør det.
Virkeligheden er den, at det er signaleret med al tydelighed, at med hensyn til de arbejdsopgaver, der flyttes med kommunalreformen, der flytter personerne med, der flytter pengene med, og der skal ikke spares en eneste krone.
Hvis hr. Arne Toft bekymrer sig meget om, hvad det koster at flytte sammen, så vil jeg sige, at der er mange måder at flytte sammen på: Man kan smide alt det væk, man har, og så købe helt nyt, det er der ikke så mange, der gør, når de flytter sammen – heller ikke i et ægteskab.
Derfor behøver det ikke at koste de penge, som der måske er i hr. Arne Tofts fantasi.
Med hensyn til de særlige omkostninger, der bliver på it-området ved sammenflytningen, er der signaleret, at de kan finansieres over en årrække ved lånoptagning, og derfor får de her nye kommuner en fremragende start.
Det er nødvendigvis kun i hr. Arne Tofts fantasi, at der skal nedlægges og nedlægges og nedlægges.
Sådan er det ikke hos os.
Vi går ikke sådan og bøjer nakken, det lader vi Socialdemokraterne om.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Nu siger vi så igen, at hr. Leif Mikkelsen ikke svarer på det, der bliver spurgt om, og han kommer bare med nogle kommentarer ud i luften – er man enig, eller er man ikke enig.
En af de mest vigtige ting for mig og mit parti er, at vi intet aner om økonomien.
Alle ved jo, at det her koster penge.
Man siger, at kommunerne har fået uændrede rammer, det er kommunerne og amterne, der har fået pengene, men alligevel ved alle, at det koster mange penge at slå nogle kommuner sammen.
For nogle kommuner bliver det billigere, fordi det er en storkommune som Aalborg, der får tre små ind under sig, andre steder er det fire eller fem små kommuner.
Det bliver dyrere med it'en osv.
Det ved alle.
Vi ved ikke, hvad det kommer til at koste.
Så spørger jeg hr. Leif Mikkelsen: Skal vi så ikke være ærlige og sige, at hvis vi skal have stordriftsfordele, hvis vi skal bøje os og samle pengene op, så betyder det altså også, at der bliver nogle nedlæggelser af nogle institutioner, og der bliver en reducering af personalet i de der fire kommuner, som går sammen?
Det skal man da fortælle borgerne rundtomkring, frem for at sige: Der sker ingenting, vi garanterer alt og alle.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Skal jeg forstå hr. Arne Toft derhen, at hr. Arne Toft altså er enig i de dele af kommunalreformen, der betyder større kommuner og fem regioner?
Jeg har da hørt, at der i hvert fald er dele af Socialdemokratiet, der tager et medansvar lige præcis for den del af aftalen og ligefrem har sagt: Det er vi sådan set enige med regeringen i, der er blot problemet med, hvem der skal passe på vandløbene og sådan noget.
Tager jeg helt fejl, eller repræsenterer hr. Arne Toft sådan en særlig del af Socialdemokratiet, som mener noget andet end andre, eller hvad er det, vi har gang i her?
Det var måske meget godt at få afklaret nu, inden vi skal stemme her de næste 3 uger, om det sådan bliver halvdelen af partiet, der stemmer for, eller hvad.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Nu får vi større kommuner, og vi har jo ofte hørt der her med, at milliarderne ligger på gulvet, man skal bare bøje sig.
Det er mange steder, hvor der står ordet stordriftsfordele, og ofte sammenligner man med Bornholm.