runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-11-21:
Jeg skal svare hr. Vestergaard først.
Det synes jeg sådan er lakmusprøven på, om man har et ordentligt samfund eller ej. Jeg tror altså ikke, det nytter.
Befolkningen kan da godt se, hvad der sker.
Man kan jo læse om det hver dag, hvis man i øvrigt orienterer sig i medierne.
Jeg tror, de fleste danskere er sådan indrettet, at de synes, det et eller andet sted næsten er dybt uforskammet, at mennesker, der ikke kan forsvare sig, skal opleve så forringede levevilkår, som vi ser lige præcis i det her efterår.
For dem, der sidder ude i et bofællesskab af handicappede, er det jo ikke så meget en diskussion om grønne afgifter, den der teoretisk/økonomiske diskussion, som hr. Vestergaard rejser.
Det er et meget mere fundamentalt problem, nemlig at deres tilbud forringes.
Det tror jeg ikke man kan klare ved sådan et større nationaløkonomisk foredrag, som hr. Vestergaard var i gang med.
Så fik jeg aldrig svaret hr. Oppfeldt - det skyldtes mangel på tid - angående undersøgelsen.
Jeg vil godt læse - jeg citerer direkte fra undersøgelsens hovedkonklusion: »Det samlede personaleforbrug i kommuner og amter« - nu taler vi ældre: »40 pct. af kommunerne venter et fald i personaleforbruget næste år. En tredjedel regner med et uændret antal ansatte, og kun en fjerdel venter et stigende personaleforbrug.«
Eller i absolutte tal: 73 af de 177 medvirkende kommuner vil spare.
De får altså fald.
61 kommuner venter ikke nogen ændring, 43 en stigning.
Det er da et samlet svagt fald, vil jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt.
Jeg vil gerne medvirke til at undervise, hvis det kan hjælpe til lidt større forståelse.
Det sidste svar er til fru Charlotte Dyremose, der spørger om Preben Brandts vurdering, og om jeg tror, at han lyver: Lad nu være med at gøre det så primitivt.
Vi har to forskellige opfattelser.
Hr. Preben Brandt lægger hovedparten af sit arbejde i København.
Det er jo en kendt sag, at København er blandt dem, der har udvidet budgettet i den her budgetomgang, ligesom det formentlig er en kendt sag, at det er en SF'er, der er socialborgmester.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-21:
Umiddelbart er det svært at forstå, hvorfor hr. Villy Søvndal står her på talerstolen og andre steder og fortæller, at de udsatte grupper i det danske samfund får det dårligere, når han nu ved, at det ikke er sandt.
Men tænker man lidt efter, kunne det jo være, fordi hr. Villy Søvndal selv står med en dårlig sag og forsøger at skjule, at SF som parlamentarisk grundlag ikke gjorde noget for at hjælpe disse udsatte grupper i det danske samfund. Derfor vil jeg godt spørge hr. Villy Søvndal: Hvordan synes hr. Villy Søvndal selv, at det gik i den periode, hvor hr. Villy Søvndals parti var parlamentarisk grundlag for den tidligere regering?
Hvordan gik det med antallet af narkomaner i den periode?
Hvordan gik det med antallet af hjemløse i den periode?
Hvordan gik det med de andre udsatte grupper?
Her er det altså ikke nok bare at komme og sige, at det gik godt.
Næh, kom med tallene, for hr. Villy Søvndal må jo sidde med dem dernede, så kom og dokumenter det heroppe fra talerstolen.
Hans Andersen (V), 2002-11-21:
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal, om han kan bekræfte, at der på den side, vi begge har læst, står om en nettoudvidelse på 108 ekstra pladser på det amtslige område og heraf specielt 8 ekstra pladser til de voksne autister, som også blev berørt i hr. Villy Søvndals indlæg.
Kan hr. Villy Søvndal bekræfte, at ud over satspuljen er der i budgettet for 2003 yderligere midler i den finanslovaftale, som regeringen og Dansk Folkeparti har indgået, til de udsatte grupper?
Kristian Jensen (V), 2002-11-21:
Vi havde i tirsdags en flere timers lang debat om nogenlunde det samme emne, som vi har i dag, og som vi nu har haft i ca. 1 time, hvor hr. Villy Søvndal har været i krydsild for at svare på, om hr. Villy Søvndal kan dokumentere sin påstand om, at der er massive nedskæringer.
Jeg har ikke hørt hr. Villy Søvndal forsøge at afvise, at der er flere pladser.
Jeg har ikke hørt hr. Villy Søvndal forsøge at afvise, at Amtsrådsforeningen siger, at der er en stigende indsats.
Jeg har ikke hørt hr. Villy Søvndal forsøge
at afvise, at formanden for Rådet for Socialt Udsatte, hr. Preben Brandt, erkender, at det går godt.
Jeg har kun hørt hr. Villy Søvndal sige, at hr. Villy Søvndals fornemmelse er, at det i og for sig er skidt.
Det synes jeg er en meget, meget ringe argumentation og en meget, meget ringe indsats fra SF's side.
Jeg har sådan set ikke noget spørgsmål, min konstatering er bare, at hr. Villy Søvndal med al den tid, han har fået til at svare, ikke har kunnet dokumentere sin påstand en eneste gang.
Helga Moos (V), 2002-11-21:
Nu har jeg fulgt debatten, og jeg kan kun sige, at det virker på mig, som om hr. Villy Søvndal har brug for, at det går dårligt.
Et dårligt budskab er et godt budskab for SF, og derfor er det så vigtigt, at hr. Villy Søvndal får det til at se ud, som om der er et dårligt budskab, men det er jo ikke det, der er sandheden.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-11-21:
Det er FOA's undersøgelse, som jeg godt vil vende tilbage til.
Det siges i undersøgelsen som konklusion om udgifterne på ældreområdet, at de er svagt stigende fra 2002 til 2003.
Det siges, når man ser ud over alle landets kommuner og tæller dem hver for sig, at der er flere, der forbedrer indsatsen, end der er kommuner, der forværrer indsatsen.
Så kan man også vurdere det på en anden måde, nemlig ud fra hvad brugerne får ud af det, og det har FOA i sin meget kritiske undersøgelse også gjort noget ud af.
Og her citerer jeg fra undersøgelsen, hvor der, når det gælder de ældre, står: »Antal modtagere af hjemmehjælp pr. ældre på 67 år og derover ventes at stige i knapt halvdelen af kommunerne og være uændret i knapt halvdelen af kommunerne«.
Det vil sige uændret eller stigende, og det er altså FOA's konklusion.
Så kan man sige: Der bliver jo bare flere ældre, hvordan går det så pr. modtager?
Der siger man i undersøgelsen: »Antal tildelte hjemmehjælpstimer pr. uge pr. modtager ventes at falde i 15 pct. af kommunerne, at være uændret i næsten 70 pct. af kommunerne og at stige i de resterende 15 pct. af kommuner.«
Det vil sige, at det niveau, man modtager, vil være uændret, men samlet bliver der givet hjemmehjælp til flere ældre.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-11-21:
Jeg havde egentlig regnet med, at hr. Villy Søvndal havde forberedt sig grundigt til denne her forespørgselsdebat, og da jeg stillede det spørgsmål om antallet af hjemløse og antallet af narkomaner, havde jeg egentlig regnet med at få et kontant svar, men jeg fik bare udenomssnak og noget om satspuljer, hvor vi alle sammen godt ved, at det ikke er SF, der er hovedentreprenøren bag satspuljerne.
Det er et samarbejde her i Folketinget, hvilket hr. Villy Søvndal godt nok nævnte, og det er jo netop de satspuljer, som kører videre nu, som bliver forstærket, og hvor der kommer flere og flere penge.
Det, jeg egentlig spurgte om, og som der ikke kom noget svar på, var: Kom der flere eller færre narkomaner i den periode, hvor hr. Villy Søvndal og hans parti sad som parlamentarisk grundlag?
Kom der flere eller færre hjemløse i den periode?
Blev der gjort en større indsats for de udsatte grupper i den periode?
Sagen er jo, at svaret kender vi alle sammen: at antallet i de udsatte grupper steg, og at der ikke blev gjort mere.
Det tror jeg ikke at hr. Villy Søvndal kommer herop og siger, for så ville han jo netop dokumentere, at han står med en dårlig sag.
Eva Kjer Hansen (V), 2002-11-21:
Jeg bliver nødt til igen at spørge til hr. Villy Søvndals syn på amters og kommuners politikere og deres hæderlighed.
Det er nemlig for mig ret svært at forstå, at den virkelighed, som hr. Villy Søvndal beskriver, er så fundamentalt anderledes end de oplysninger, vi nu får fra kommuner og amter.
Derfor stillede jeg før et spørgsmål.
Det spørgsmål vil jeg gentage, for jeg vil gerne have svar på det: Er det hr. Villy Søvndals opfattelse, at man bevidst har fordrejet tallene i forbindelse med budgetlægningen, og at man med vilje tegner et andet billede end det reelle?
Har hr. Villy Søvndal den opfattelse, at lokalpolitikerne er sådan nærmest ligeglade med, hvordan det reelt ser ud og bare prøver at tegne et skønmaleri?
Sagen er jo, at vi følger de her budgettal op med regnskabstallene, når de foreligger, og så kan vi nøje se, hvordan det også rent faktisk gik. Men jeg synes, det er vigtigt, at kende hr. Villy Søvndals vurdering af indsatsen i kommuner og amter.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-21:
Først til hr. Eyvind Vesselbo, som spørger: Blev der gjort en større indsats for de udsatte grupper?
Venstre lavede sådan et pralesmåskrift - det kan man jo godt have brug for, det er til at forstå - og dér dokumenterer Venstre meget præcist, at under den tidligere regering, som jeg ikke skal forvare i ét og alt, og jeg vil slet ikke forsvare de gange, den lavede forlig til højre, løftede vi den sociale indsats med 0,5 mia. kr. om året, yes, og det er i direkte modsætning til, hvad der foregår p.t.
Det er også derfor, billedet bliver så tydeligt af, hvad der sker.
Det er derfor, det står så tydeligt for enhver, der er optaget af virkeligheden, at det her efterår er efteråret for de største sociale nedskæringer i mands minde.
Sådan er det bare.
Så spørger fru Helga Moos: Er det ikke, fordi jeg har brug for at tegne det dér billede?
Nej, jeg ville meget hellere tegne et gladere billede.
Jeg er bare ikke interesseret i at tegne forkerte billeder.
De her billeder bliver ikke tegnet af politikere.
De bliver tegnet af virkeligheden selv.
De bliver tegnet af pårørende, der holder af dem, det går ud over, og derfor synes, det er for tarveligt.
Så det er ikke politiske påfund det her, det er virkeligheden selv, vi diskuterer.
Det er også et svar til hr. Kristian Jensen, der ikke synes, at han havde hørt nogen form for dokumentation.
Jeg synes, at det er helt underligt, hvis man efter den her time ikke i regeringspartierne har forstået, at der på børneområdet er tale om massive forringelser, de største forringelser i hvert fald i 20 år, når det gælder normering og åbningstid, mens der er en stigende forældrebetaling.
Samtidig med at regeringen har den frækhed at tale om, at vi skal bekæmpe den sociale arv, nedsætter man de steder, hvor børn er sammen med voksne, voksenkontakten.
Det hænger da ikke sammen.
På ældreområdet, og det er til hr. Oppfeldt, er det, jeg har været optaget af, det samlede personaleforbrug på ældreområdet.
Hvor mange mennesker i kød og blod er der til at hjælpe de gamle, der har brug for hjælp?
Det falder, og det er undersøgelsens entydige konklusion.
Så spurgte hr. Kristian Jensen også, hvorfor jeg ikke forholdt mig til hr. Preben Brandt.
Men det gjorde jeg også.
Jeg sagde, at der er to grunde til, at det går bedre i København.
Det ene er, at København har en gunstig økonomi og i modsætning til en række andre kommuner har udvidet sit budget med 400 mio. kr. på forskellige områder, fordi hovedstaden er inde i en gunstig økonomisk udvikling.
Og den anden grund til, at det går godt i hovedstaden, er, at vi har fået en SF-socialborgmester, som er en meget dygtig borgmester, der er meget optaget af de her grupperinger.
Derfor synes jeg, at læren af den her time er, at folk har ret i deres opfattelse.
Den her regering er en social katastrofe på alle hovedområderne, og der er desværre ikke udsigt til, at det bliver bedre.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Nu hørte vi jo ved en af dagens tidligere debatter, at der var forskel på regeringspartierne, det var under debatten vedrørende naturredegørelsen.
Så vil jeg da gerne spørge i denne her forbindelse, om den konservative miljøordfører anerkender, at der er behov for en væsentlig reduktion af kvælstofudledninger, anerkender, at det er det, der er problemet, og anerkender den bæredygtighedsstrategi, som man selv står bag i regeringen, netop at det er forureneren, der skal betale, og at det vil sige, at det så i det her tilfælde bliver landbruget, der skal være med til at betale den regning, der nu engang skal udskrives, en regning, som de selv har været med til at lave.
Vil man anerkende det fra Det Konservative Folkeparti?
Helle Sjelle (KF), 2002-11-22:
Som konservative lægger vi vægt på, at vi har et samfund, hvor vi passer godt på miljøet og arbejder for at forbedre det.
Vi skulle gerne være i stand til at efterlade vor jord i mindst lige så god stand, som da vi fik den, til de kommende generationer, men allerhelst i en endnu bedre stand.
Og derfor må vi arbejde for, at der er en god balance mellem mennesker og naturen.
Danmark er berømt for et højt miljøbeskyttelsesniveau.
I internationale sammenhænge går vi også gerne foran, når det gælder arbejdet for ambitiøse standarder og mål.
Det arbejde, Danmark gør, høster ofte stor anerkendelse, og det nyder stor opbakning i vores egen befolkning.
Ikke desto mindre viser erfaringerne, at vi også herhjemme har problemer med at styre forureningsproblemer i udsatte områder.
I sommer oplevede vi således, at de indre danske farvande var ramt af et usædvanlig tidligt og usædvanlig kraftigt iltsvind. Som vi ved, er de iltsvindssituationer fatale for balancen i miljøet, og konsekvenserne kan række langt ud i fremtiden.
Noget af iltsvindet kan tilskrives meteorologiske fænomener, men vi må ikke snyde os selv ved at sige
, at vi desværre ikke kan gøre noget ved iltsvindsproblemerne.
Det kan vi, og det skal vi ved at begrænse udvaskningen af næringsstoffer i vort vandmiljø.
Vi er ikke gået langt nok endnu, og vi skulle gerne kunne begrænse udvaskningen af næringsstoffer i vort vandmiljø.
Vandmiljøplan I og II er et skridt i den rigtige retning, men der er også behov for en Vandmiljøplan III.
Der er behov for en ambitiøs plan, hvor alle de relevante aktørers bidrag til ubalance i naturen undersøges nøje, og hvor man ikke er bange for at sætte skrappe krav til aktørernes handlinger.
Kraftig blæst i efteråret kan afhjælpe dette års iltsvind, men vi må ikke basere vores miljøpolitik på tilfældigheder og vejrudsigter.
På længere sigt må det være ambitionen, at et målrettet arbejde med det danske og internationale havmiljø i fremtiden vil sikre, at iltsvind kun optræder ved helt ekstreme meteorologiske betingelser og da i så lille et omfang, som det overhovedet kan lade sig gøre.
Skal vi mennesker også i fremtiden have adgang til rent drikkevand og kunne nyde naturen uden døde søer og farvande, er det på høje tid, at vi er vort ansvar bevidst og begrænser forureningen af vor natur.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Jeg vil bare sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at øststøttelandene, som fru Elsebeth Gerner snakkede om, jo får flere penge gennem EU.
Når man tager, hvad Danmark har givet før direkte til øst, og flytter det ind over EU og så tilbage til øst, og man så giver flere penge, jamen så er det da et løft.
Er det ikke korrekt?
Og pengene til jordbrugsforskning og jordforskning skal nok være der.
Jeg er sikker på, at der sparer man ikke.
Man skal man nok finde de penge, der skal bruges dér.
Det er jeg ikke i tvivl om, og det har man garanteret taget med i sine vurderinger, men jeg er sikker på, at det vil ministeren garanteret vende tilbage til sidst, når det er, at han ligesom runder af.
Der tror jeg, at han tager dét med.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Hr. Jørn Dohrmann efterspørger hele tiden et bedre vidensgrundlag, og derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvad hr. Jørn Dohrmanns politik i virkeligheden er vedrørende f.eks. jordbrugsforskning.
Der er lagt et finanslovforslag frem, hvor der er blevet skåret vældig meget ned på forskningsområdet, og så vidt jeg ved, støtter Dansk Folkeparti det.
Jeg er selvfølgelig godt klar over, at det, miljøministeren nu fortæller hr. Jørn Dohrmann, er, at der ikke er sket deciderede besparelser på kvælstofområdet, men generelt har vi jo brug for så meget viden som overhovedet muligt for at tackle den miljømæssige situation, vi er i, så hvorfor vil hr. Jørn Dohrmann være med til at skære ned på det område?
Endelig: Hvorfor vil hr. Jørn Dohrmann være med til at skære så gevaldigt i miljøstøtten til Østlandene?
Det er jo netop støtte til at forhindre, at vi kommer i den situation, at for de lande, hvis kyster ligger op til Østersøen, også begynder at udlede alt, alt for meget kvælstof.
Med andre ord: I stedet for bare at skyde med spredehagl ville det være utrolig opløftende, hvis Dansk Folkeparti kom med nogle enkelte ideer til, hvad man kunne tænke sig at gøre, og hvad man kunne tænke sig at støtte.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-11-22:
Når arbejdsgrupperne har fortalt, hvad de vil anbefale, vurderer vi de enkelte sager og ser på, hvad der som helhed kan gøre, og hvordan vi får mest miljø for de penge, vi ofrer på det.
Det er det, vi går efter.
Vi vil ikke have, at der til stadighed kommer iltsvind.
Vi vil prøve at begrænse det, men igen skal man have for øje, at det er kun, når vi snakker om de kystnære områder, at de 80 pct. kommer fra landbruget.
Hvis vi er ude i det åbne vand, er det jo nogle helt andre tal, vi snakker om, så er det jo kun 20 pct., landbruget står for.
Man skal også lige tænke på, hvor meget der egentlig kommer fra andre lande.
Til hr. Keld Albrechtsen: Ja, kurven er stigende, men de sidste 9 år har vi jo haft en socialdemokratisk ledet regering, og hvad har den gjort i den tid?
Hvad har der været af tiltag?
Til hr. Torben Hansen vil jeg sige, at vi respekterer de aftaler, der er indgået i forligskredsen omkring Vandmiljøplan II.
Derfor vil vi ikke begynde at forlange det ene og det andet, og det kan vi jo heller ikke som enkeltparti.
Vi foretager en samlet vurdering, og så ser vi, hvad vi kan nå frem til, når det gamle forlig udløber, og om vi eventuelt kan komme med.
Det bliver interessant til den
Men jeg vil lige sige igen, at Socialdemokratiet har altså haft de sidste 9 år til at gøre noget, og hvad har de gjort?
De har faktisk ikke gjort noget som helst, de har ikke gjort ekstra tiltag, og det mener jeg i hvert fald ikke at man kan klandre Dansk Folkeparti for.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-11-22:
Nu må jeg lige præcisere min ærede kollegas bemærkninger om udvaskningen fra landbruget.
I de kystnære farvande er det landbruget, som har 80 pct. af ansvaret for udvaskningen fra land.
Det, jeg gerne vil spørge om, er lidt af det samme som den tidligere taler: Hvad er Dansk Folkepartis politik på dette område?
Hvad er det, man ønsker?
Jeg anerkender, at vi ikke har gjort tilstrækkelig meget gennem de sidste 10 år, og det beklager jeg vældig meget.
Jeg modtager også meget gerne ideer fra Dansk Folkeparti, men jeg har endnu ikke hørt ét eneste ord om, hvad Dansk Folkeparti kunne tænke sig at gøre, ud over nogle fuldstændig vage betragtninger om, hvor dårligt alle vi andre har gjort det i de sidste 10 år.
Men er man f.eks. parat til at acceptere et iltsvind, som svarer til det, vi har oplevet i år, eller er det bare det, man kunne kalde naturens luner?
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Jeg må endnu en gang konstatere, at jeg sådan set endnu ikke har hørt, hvad det er, Dansk Folkeparti vil.
Jamen er man parat til at begrænse antallet af husdyr?
Er man parat til at lave kvælstofafgifter?
Er man parat til at bruge nogle af de værktøjer, der skal bruges?
Det ligger i tallene fra Danmarks Miljøundersøgelser, som hr. Jørn Dohrmann jo er blevet gjort bekendt med i Folketingets Miljø- og Planlægningsudvalg, at 80 pct. af kvælstofudvaskningen stammer fra landbruget, så er man parat til at begrænse antallet af husdyr og indføre kvælstofafgifter og den slags?
Det er bare det, vi spørger om.
Kort og godt: Man vil meget fra Dansk Folkepartis side, det siger man i hvert fald, men der er ingen konkrete handlinger bag ordene.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-11-22:
Jeg vil bare gøre hr. Dohrmann opmærksom på, at i det forslag, som Enhedslisten har fremsat, er der helt præcist taget hensyn til, at man aldrig ét hundrede procent kan sikre, at der ikke sker iltsvind.
Det er faktisk meget omhyggeligt formuleret i forslaget, så derfor går jeg ud fra, at det kan Dansk Folkeparti forhåbentlig acceptere.
Så kom de berømte døde hummere i 1980'erne, og her begyndte problemet yderligere at tage fart.
Men jeg går ud fra, at hr. Dohrmann og jeg er enige om, at kurven er stigende og i de senere år stejlt stigende med hensyn til fiskedød, og det er det, der gør umiddelbar handling helt nødvendig.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Efter at have hørt hr. Jørn Dohrmanns tale står der stort set bare én sætning tilbage, som jeg kom til at tænke på, og det er kort og godt: Hvad vil Dansk Folkeparti?
Der bliver sagt, at man vil nedbringe kvælstof- og fosforudledningen, og at der skal ske noget her og nu; men når det kommer til konkrete forslag til handlinger: Absolut ingenting.
Og hvordan vil man gøre det?
Hvad er den politiske holdning i Dansk Folkeparti?
Så bliver man hele tiden ved med at sige, at der har været bundvendinger i 1800-tallet.
Ja, der var nogle ovre på den anden side af Bornholm, bl.a. i enkelte isolerede områder.
Men det, der gør iltsvindet i dag enestående, er, at det er så omfattende og fatalt.
Det forekommer i alle de indre danske farvande og ikke kun isoleret i enkelte dybe huller rundtomkring.
Helle Sjelle (KF), 2002-11-22:
Jeg tror egentlig, at jeg gav rimelig klart udtryk for det i mit indlæg heroppe fra talerstolen for lidt siden, men jeg vil gerne gøre det endnu tydeligere.
Ja, vi er også parate til at se på landbrugets udledninger.
Vi ved også godt, at der er nogle arbejdsgrupper
i øjeblikket, der er i gang med at se på forskellige virkemidler til at begrænse de forskellige udledninger, men der er da ikke nogen tvivl om, at det ville være fuldstændig utopisk at tro, at de arbejdsgrupper kommer frem til, at landbruget ingenting udleder overhovedet.
Og derfor tror jeg, vi alle sammen må forberede os på, at vi er nødt til at se på landbrugets udledninger.
Torben Hansen (S), 2002-11-22:
Ja, så må jeg jo forsøge med en anden taktik for at få et svar fra hr. Jørn Dohrmann.
Nu vil man altså vente på arbejdsgrupperne, og man har ingen politiske holdninger, før arbejdsgrupperne er færdige, så derfor vil jeg spørge hr. Jørn Dohrmann på denne måde: Lad os nu rent hypotetisk sige, at arbejdsgrupperne kommer frem til, at der skal ske nogle indgreb over for landbrugets kvælstofudvaskning og antallet af husdyr, og at der skal indføres kvælstofafgift osv., er Dansk Folkeparti så parat til at deltage?