runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2001-05-18:
Jeg er helt enig med fru Lissa Mathiasen i, at private selvejende institutioner naturligvis ikke skal levere en ringe og elendig pleje.
Derfor ønsker jeg meget gerne, at embedslægeinstitutionen eller andre skal føre tilsyn, og at der selvfølgelig også skal være sanktioner, hvis en selvejende institution overhovedet ikke lever op til de krav om pleje og omsorg, vi forlanger.
Jeg ønsker bestemt ikke, at standarden skal være ringere, tværtimod.
Hvis vi ser på de private skoler, kan de jo fint konkurrere med folkeskolen, og jeg tror også, at selvejende institutioner, der driver private ældrecentre, kan klare sig fint i konkurrencen.
Jeg ønsker meget gerne et tilsyn, og jeg skal nok komme med et udspil inden tirsdag.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Jeg vil bare sige til fru Lissa Mathiasen, at vi er også andre, der er optaget af, at der ikke etableres plejeboliger af en dårlig kvalitet.
Det er faktisk også derfor, vi har støttet, at sagen kom tilbage til udvalget, og jeg håber, vi kan løse problemet med tillægsbetænkningen.
Jeg synes nemlig også, det er væsentligt at få en mulighed på området.
Vi er faktisk enige, og det vil sige, at der er et flertal i Folketinget, som er enig i det synspunkt, fru Lissa Mathiasen kom med, nemlig at der skal findes en løsning, så kommunerne kan sikre, at der ikke sættes uforsvarlige ting i gang.
Det må vi prøve at arbejde med i Boligudvalget, og det vil jeg i hvert fald gerne være med til.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Det kan være svært at nå at svare på alle spørgsmålene, når man får tre, og der oven i købet stilles flere spørgsmål, så jeg vil godt gentage: Mener fru Lissa Mathiasen, at ca. 2.000 ekstra boliger om året er tilstrækkeligt?
Er det i virkeligheden ikke et tal, der snarere er fastlagt af finansministeren end ud fra boligbehovet?
Vi er enige om alt det med de svage.
Jeg kan følge fru Lissa Mathiasen langt i, at der er brug for en bred indsats for de svage og også for at sikre, at de svage får arbejde.
Det er jo langt den bedste måde til at sikre, at de bliver stærke, men er det nok?
Nogle gange mangler jeg, at Socialdemokratiet tager kontant fat dér, hvor det brænder på, og jeg vil godt spørge fru Lissa Mathiasen, om der egentlig ikke er brug for nogle andre, meget regulære mekanismer, som sikrer, at de kommuner, der ikke vil bygge almene boliger, fordi de spekulerer i social eksport, ikke kan komme godt af sted med det.
John Vinther (KF), 2001-05-18:
Jeg har naturligvis meget stor respekt for kommuneforhandlingerne, og jeg kunne ikke drømme om, at vi på dette tidspunkt skulle bringe regeringen i en situation, hvor man forskertsede mulighederne for at gennemføre de forhandlinger på et godt grundlag.
Kristeligt Folkeparti har fremsat beslutningsforslag nr.
B 76, om en lempelse af byrden på den kommunale grundkapital, når det gælder ældreboliger, og det forslag støtter Det Konservative Folkeparti
Det er der rent faktisk et flertal i udvalget og formentlig også et flertal i Folketingssalen, der gør.
Det var det forslag, Socialdemokratiet i går fik manøvreret tilbage til udvalget.
Det kan man godt forstå, og det vil jeg sådan set også respektere.
Men skal de meldinger, der er kommet her i dag, forstås således, at Socialdemokratiet ingen mening har om dette spørgsmål før på den anden side af kommuneforhandlingerne?
Jeg spørger, fordi der jo efterhånden tegner sig et billede.
Socialdemokratiet og regeringen skyder alle oppositionens boligpolitiske forslag ned, alle som ét, for derefter at fremsætte noget, der ligner, men vel at mærke noget, der ikke kan nå at blive behandlet i denne folketingssamling.
Jeg synes, fru Lissa Mathiasen og Socialdemokratiet skylder befolkningen at redegøre for, hvad der er Socialdemokratiets holdning til denne sag.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-18:
Jeg opfordrede i et tidligere indlæg hr. Egil Møller til, om vi ikke skulle prøve at få en lidt mere anstændig debat, en lidt mere værdig debat i dag.
Det synes jeg vi skylder os selv, men ikke mindst synes jeg faktisk, vi skylder menneskene uden for dette hus at vise, at vi også formår det.
Derfor håber jeg egentlig, at vi kan slutte denne del af hr. Egil Møllers indlæg af med at konstatere enighed om, at der er et behov for boliger, så alle - som det også er formålet med udspillet fra regeringens side - der har et boligbehov, kan få det dækket.
Det er vel det, det drejer sig om, vi skal vel ikke til at sortere mennesker i den sammenhæng.
Kunne vi ikke blive enige om det og dermed også få sluttet den del af diskussionen?
Jeg synes ikke, vi hverken skal sortere eller på anden måde diskriminere dem, der har et behov for en bolig.
Jeg ved godt, hvor mange der har henvendt sig til os, og det er det behov, vi skal have dækket.
Så vil jeg godt sige til hr. Knud Erik Hansen, at jeg havde faktisk et rimelig stort afsnit om de svage.
For mig er det meget afgørende, at vi både hjælper de mennesker, som man må sige kan opleve i dag, at de hører til de svage i samfundet, men jeg er nok så optaget af at sikre, hvordan vi undgår, at der fremover skabes nye svage grupper.
Jeg vil sige, at de to elementer går hånd i hånd for os, og det er helt afgørende.
Men jeg tror også, det betyder meget, at man i et område, en kommune eller en bydel har en miksning af stærke
og svage.
Det er en måde, man kan hjælpe nogle mennesker på, men det er også erhvervslivets ansvar, det er kommunens ansvar, og jeg vil sige, at vi har et ønske om, at vi ikke skaber svage mennesker, men tværtimod kan hjælpe dem.
Til hr. Keld Albrechtsen
Det giver nemlig mulighed for, at kommunerne rundtomkring kan få det ind i de kommende budgetter, og det er vores ønske, det er vores forventning, at de også i kraft af det ansvar, de har, rent faktisk vil gøre det.
Jeg er helt enig med hr. Keld Albrechtsen her.
Jeg har faktisk glædet mig over de mange spørgsmål, jeg har fået, for de har signaleret, at der bredt blandt partierne her i Folketinget tilsyneladende er enighed om, at nu skal der gang i byggeriet, men ikke kun i én type byggeri og ikke gang i en eller anden form for skattetænkning, men i et bredt udbud af boliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Jeg synes, det er interessant at se det billede, der tegner sig efter ordførernes meldinger vedrørende behovet for boliger, for der tegner sig det klare billede, at man siger fra alle sider i Folketingssalen: Det er godt, at der er kommet et udspil fra regeringen med disse ca. 2.000 boliger om året, men det er ikke nok.
Der er et større boligbehov, og derfor skal vi have tallet op.
Det synes jeg fremgår meget klart, og det signal håber jeg også fru Lissa Mathiasen bringer videre til finansministeren i forbindelse med de kommuneforhandlinger, der finder sted, for det er jo dér, krumtappen i løsningen ligger.
Nu siger fru Lissa Mathiasen, at der kommer lovforslag til oktober; men det vil jo sige, at det haster, for vi skal altså sikre, at der i forbindelse med kommuneforhandlingerne - gerne med det forslag, som KL og Enhedslisten har fremsat om de 7 pct. - gives kommunerne en mulighed for at få det ind i budgetterne for 2002, og derfor vil jeg godt spørge fru Lissa Mathiasen, om hun ikke er enig i, at det faktisk er i forhandlingerne her i maj og juni, rammerne skal på plads, altså at det er en bunden opgave for os alle sammen, som faktisk haster temmelig meget.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
Der blev sagt før, at det hele ikke skulle gå op i boligpolitik, men på den anden side: Når vi har en bypolitisk redegørelse, er en af opgaverne jo at fokusere på de steder, hvor det brænder på, og hvor der er brug for noget ekstra handling, og jeg synes ikke, jeg fik et ordentligt svar fra fru Lissa Mathiasen før, da jeg spurgte om de svage grupper.
Jeg synes, det generelt er både regeringens og Socialdemokratiets problem, at man i løsningerne satser utrolig meget på de ressourcestærke, og så kommer de svage lidt i baggrunden som en sekundær løsning.
Det er rigtigt, at vi kan hjælpe de ressourcesvage ved at sørge for, at de kommer i arbejde; men når de ikke har arbejde her og nu, henviser vi dem til ca. 10-20 pct. af de almene boligbebyggelser.
Var det ikke en idé at sørge for, at de rent faktisk fik nogle flere konkrete valgmuligheder på boligmarkedet?
Jeg synes, der er mange gode takter i boligudspillet, men jeg vil godt spørge fru Lissa Mathiasen, om hun faktisk mener, at 2.000 ekstra boliger om året er tilstrækkeligt til at dække boligbehovet i byerne med det pres, der er.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-05-18:
Fru Lissa Mathiasen bad lige før om, at det ikke kun skulle dreje sig om boliger, så nu vil jeg prøve at spørge om en anden ting.
Fru Lissa Mathiasen var meget inde på landdistrikterne.
Dem står der nu ikke meget om i denne redegørelse, men en anden ting, som gjorde mig meget glad, da jeg kiggede i redegørelsen, var, at regeringen vil komme med et lovforslag vedrørende bevarelse af kolonihaverne, og hvis de ikke kan bevares, skal der stilles ny jord til rådighed.
Jeg håber meget, at lovforslaget om kolonihaverne bliver til stor glæde for de mennesker, som har haft megen fornøjelse af at have haft kolonihave i mange år.
Men hvad vil man gøre for at binde kommunerne?
Jeg vil gerne spørge hr. Knud Erik Hansen, om man så stadig væk kan forvente, at SF vil stemme imod alt, der har med privat boligbyggeri at gøre, f.eks. pensionskassebyggeri, og udelukke den store kvote af gode boliger, der kunne bygges inden for dette område.
Der kunne bygges mange boliger, og vi har brug for boliger, så de fleste mennesker kan vælge frit.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Fru Lissa Mathiasen erkender, at der er behov for flere boliger.
Ja, det er der vel - til danskerne.
Det er jo danskerne, der har svært ved at få en passende bolig.
Det er jo ikke de mange flygtninge og indvandrere, der kommer hertil hvert år i stadig stigende omfang.
Næh, det er danskerne, der har problemerne, og disse problemer løser man slet, slet ikke ved bare at bygge 2.000 flere boliger om året.
Disse flygtninge og indvandrere kommer jo fortsat her til landet i hobetal, og de kan være trygge, så længe vi har en socialdemokratisk regering, for dem særbehandler man jo positivt.
Knud Erik Hansen (SF), 2001-05-18:
kommunerne nogle redskaber til at klare denne udvikling
, men jeg tror også, der er en speciel problematik omkring de kommuner, der ikke vil.
Det store problem, vi står med, er jo i virkeligheden de kommuner, der ikke vil opføre sig socialt ansvarligt. Altså i hvilket omfang skal det kommunale selvstyre være en ret til at være asocial, til at opføre sig asocialt?
Der synes jeg, vi har brug for alvorligt at diskutere, hvorledes vi kan skabe nogle mekanismer, således at de kommuner, der ikke vil bære deres del af det ansvar, vi synes, de skal bære, gør det.
Vores forslag er at sige, at staten overtager grundkapitalen, så undgår vi at skulle tvinge til alment boligbyggeri, så undgår vi, at vi skal tvinge kommunerne til noget byggeri, men vi ligestiller alment boligbyggeri med pensionskassebyggeri.
Det vil sige, at så er det boligselskaberne og en amtslig planlægning, der kan være med til at afgøre, hvor man skal bygge, og uden tvang over for kommunerne.
Jeg forstod ikke helt det med grønne åndehuller, men det kan være fru Lissa Mathiasen kan vende tilbage til det.
Både fru Annie Lunde og hr. Ulrik Kragh spurgte om pensionskassebyggeri.
Vi har sagt, og det er ikke nogen hemmelighed, det synes jeg vi har sagt i flere måneder, at vi synes, at pensionskassebyggeri godt kan være et supplement til det almene boligbyggeri, hvis det vil være med til at løse nogle boligsociale opgaver.
Men vi ser det ikke som hovedløsningen, og når vi ikke gør det, så er det, fordi vi synes, det er en meget dyr måde at gøre det på, for den støtte, vi giver, forsvinder, hvorimod vi ser, at den støtte, vi giver til den almene sektor, er en meget god investering, for de penge forsvinder ikke ud til forbrug, de bliver i boligen.
Derfor ser vi i høj grad den almene bolig som den, der skal løse opgaverne.
Når der skal gives støtte til udlejningsboliger, er det primært den almene sektor, vi skal give den til.
Men vi kan godt se en værdi i, at det private er med, og
at pensionskasserne også er med.
Så i det omfang de vil være med til at løse boligsociale opgaver på lige vilkår med den almene boligsektor, vil vi godt være med til også at give støtte til dem.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Det, der får mig op, er, at hr. Keld Albrechtsen på et tidspunkt meddelte her fra talerstolen, at Dansk Folkeparti har den boligpolitik, at de indvandrere og de flygtninge, der kommer hertil, ikke skal have et sted at bo i Danmark.
Jeg tror faktisk, det er fri fantasi i hr. Keld Albrechtsens hoved, som jeg ellers mener er et ganske intelligent menneske.
I Dansk Folkeparti mener vi jo ikke, at de absolut har behov for forkromede boligløsninger, absolut ikke, og det skal ikke være boligløsninger, der er så attraktive, at de simpelt hen er med til at tiltrække endnu flere af deres tidligere medborgere i de lande, de påstår de er flygtet fra.
Det er jo ikke altid tilfældet.
Ulrik Kragh (V), 2001-05-18:
Nu siger hr. Keld Albrechtsen, at værdistigningerne for ejerboligerne er det store problem, og det er jeg da for så vidt langt hen ad vejen enig med hr. Keld Albrechtsen i, i og med at en måde, som vi kunne få de værdistigninger holdt i ave på, var jo, at der blev et større boligmarked.
Men hr. Keld Albrechtsens skat på værdistigning er en tankegang, som vi under ingen omstændigheder kan være med på.
Hvad så med tab på ejendom?
Skal der så være et fradrag?
Vi har haft opgangstider i en periode, men sådan er det jo ikke altid.
Jeg vil sige, at det, der skal til, er flere boliger, således at det bliver billigere at købe boliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
På et punkt er jeg enig med hr. Ulrik Kragh, nemlig at flere boliger dæmper priserne.
Så det synspunkt kan vi være helt enige om.
Hvad angår udformningen af en værdistigningsafgift, er det i og for sig meget enkelt, for de forbedringer af boligen, man f.eks. har gennemført, mens man har ejet den, trækker man fra på det regnskab - det volder ingen tekniske vanskeligheder - og så er det selve indtægten, den egentlige gevinst, man bliver beskattet af.
Jeg tror, at vi skal være varsomme med at indføre systemer, hvor vi i skattelovgivningen indbygger, at hvis man har tabt penge på et eller andet privatøkonomisk, så skal man til at trække det fra i skat.
Det tror jeg også at Venstres ordfører vil kunne se nok ikke er en god idé. Så der bliver tale om en ordning, hvor vi beskatter arbejdsfri gevinster, som jeg nævnte at man faktisk gør det i USA.
Så vil jeg blot sige til hr. Egil Møller, at det jo meget enkelt er sådan, at Danmark har en af verdens mest restriktive flygtningelovgivninger.
Danmark kan ikke uden at bryde international lov modtage færre flygtninge, end vi gør i dag.
Så siger hr. Egil Møller, at derefter skal de ikke have noget at bo i.
Jamen sådan er Dansk Folkepartis flygtningepolitik!
Hvis hr. Egil Møller rejser til Tyskland eller Sverige og fortæller om de ideer, han har, vil han blive buet ud i enhver forsamling, fordi man vil sige
: Hvad er det dog for noget?
Er Danmark ikke et civiliseret land?
Det er desværre rigtigt, at i international målestok er det altså meget slemt det, Dansk Folkeparti går rundt og siger, ligesom påstandene om, at flygtningene skulle have særlige privilegier og sådan noget.
Jeg synes, man skulle prøve at tænke det lidt igennem, sagt til hr. Egil Møller, også ud fra et humanistisk synspunkt.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Det er da ganske interessant at få at vide, at hr. Keld Albrechtsen ved, hvad der er Dansk Folkepartis politik på alle områder.
Så jeg vil kun appellere til, at man fremover gør en ekstra indsats for at gengive nøjagtig, hvad det er, vi siger, og ikke, hvad man tror, vi vil sige.
Og så vil jeg godt lige bede hr. Keld Albrechtsen bekræfte, at det da er en fortrinsstilling, man opnår som flygtning, når man kan blive boligplaceret inden for 3 måneder i det, der hedder en passende bolig.
Det betyder jo, at kommunerne skal tage hensyn til netop det krav, som Folketinget stiller til den enkelte kommune.
De når så at få en rettighed, som ingen andre danskere, der har det samme problem, har.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Nu ved jeg ikke, hvad det skulle være, jeg har fremstillet forkert i beskrivelsen af Dansk Folkepartis politik.
Men jeg er sådan set bange for - jeg prøver jo på at føre debatten i et høfligt leje - at jeg nok er kommet til at fremstille Dansk Folkepartis synspunkter i for blid en udgave i forhold til, hvad der reelt fremgår af partiets mange forslag på det her område.
Men det, som jo i hvert fald er en kendsgerning, er, at hr. Egil Møller ikke vil have, at en flygtning skal kunne få en passende bolig og komme ind i det danske samfund på ordentlig, civiliseret vis.
Det er jo det korte af det lange.
Kravet om, at en flygtning skal tildeles en upassende bolig eller slet ingen bolig, er jo et besynderligt, uciviliseret synspunkt.
Jeg forstår slet ikke, hr. Egil Møller kan blive ved med at fremføre det.
Er der andre, der skal have en upassende bolig, eller hvad er det for noget?
At et parti kan stå her på talerstolen og påstå, at folk skal tildeles en upassende bolig, synes jeg er noget mærkværdigt sludder for at sige det rent ud.
Det er jeg bange for at jeg er nødt til at sige på den måde.
Men jeg tror ikke, vi kommer længere med det i den her omgang.
Vi står ret langt fra hinanden, må vi konstatere.
Egil Møller (DF), 2001-05-18:
Jeg tror næsten, jeg kan bekræfte hr. Keld Albrechtsen i, at vi nok ikke kommer længere i den debat, for vi er fundamentalt uenige om, hvad der måske kan være en passende bolig for disse mennesker.
Det, jeg påpegede, var, at man ikke skulle have forkromede boligløsninger, så man automatisk tiltrak endnu flere mennesker, som ikke reelt er flygtninge.
Det kan jo ikke nytte noget, at man ligefrem stiller en kæmpemagnet op her i landet, der er medvirkende til, at endnu flere kommer og skal boligplaceres her i landet. Når vi ikke har nok boliger til at tage os af vore egne, vore ældre, de yngre, de studerende, så er det da et problem, at vi hvert år tager imod så mange flygtninge, som vi gør, og giver dem et dansk statsborgerskab.
Man giver dem jo næsten pr. automatik opholdstilladelse.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-05-18:
Det kører lidt i ring for hr. Egil Møller, for nu gentager han den påstand om, at det vælter ind med flygtninge.
Men jeg vil sige til hr. Egil Møller, at hvis Danmark forsøger at begrænse muligheden for at søge asyl i Danmark yderligere, så melder Danmark sig simpelt hen ud af verdenssamfundet.
Så vil vi ikke længere kunne se svenskerne og tyskerne i øjnene, for de synes i forvejen, at vi er nede på en så uanstændig restriktiv politik i forhold til, hvilke byrder de påtager sig for at løse flygtningeproblemet.
Så det, hr. Egil Møller i realiteten foreslår, er, at Danmark skal melde sig ud af verdenssamfundet og isolere sig som en ø med regler, der strider direkte mod international lov og ret.
Det er ikke holdbart, men det bekymrer åbenbart ikke hr. Egil Møller, at han begiver sig ud i rollen som international lovbryder og vil have Danmark ud på den galej.
Det bekymrer ham åbenbart ikke, men det hænger altså ikke sammen.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-18:
Vidensgrundlaget er der ingen der er i tvivl om har afgørende betydning for en lønmodtagers eventuelle mulighed for at kunne opnå erstatning efter en arbejdsskade.
Arbejdsskadestyrelsen, som afgør erstatningsskaderne, har hidtil kun i begrænset omfang selv foretaget udredningsvirksomhed eller taget forskningsmæssige initiativer.
Der er imidlertid nu iværksat flere initiativer, som skal give styrelsen en mere aktiv rolle i forhold til gennemførelsen af relevant forskning på området.
Det er der for mig ingen tvivl om både er vigtigt og rigtigt.
Arbejdsskadeudvalget havde som en del af sit kommissorium at overveje forskningsaktiviteter, og det er også sådan, at i udvalgets betænkning peger man i sin indstilling på, at Arbejdsskadestyrelsen skal tage sådanne initiativer og placere sig mere centralt i forhold til de relevante forskningsmiljøer og de øvrige organer, der styrer arbejdsmiljøforskningen.
I Arbejdsministeriet er gennemført et udvalgsarbejde
om infrastrukturen og koordineringen af den danske arbejdsmiljøforskning
Det foreslås, at der nedsættes et permanent, strategisk forskningsudvalg, og det anbefales også, at Arbejdsskadestyrelsen bliver regulært medlem af udvalget.
Disse anbefalinger vil give Arbejdsskadestyrelsen mulighed for at være initiativtager til relevant forskning i langt højere grad, end der hidtil har været tradition for.
Hertil kommer Arbejdsskadestyrelsens egne muligheder for at gennemføre analyser og udredningsopgaver, som er blevet styrket gennem etablering af den fælles statistikregulering imellem Arbejdstilsynet og Arbejdsskadestyrelsen.
Det nye fælles register vil med tiden give mulighed for en samtidig belysning af de arbejdsbetingelser, der fører til ulykker eller erhvervssygdomme, også de helbredsmæssige og de sociale konsekvenser heraf.
Regeringen mener på den baggrund allerede at have iværksat initiativer, der betyder, at intentionerne i forslaget rent faktisk er blevet opfyldt.
Inger Bierbaum (S), 2001-05-18:
Med dette beslutningsforslag peger SF på en problemstilling, der også optager Socialdemokratiet meget, nemlig indsatsen for at styrke forskningen i arbejdsrelaterede skader, herunder især erhvervssygdomme.
Ligesom SF har vi også noteret os, at Arbejdsministeriets udvalg om arbejdsmiljøforskning har anbefalet, at der iværksættes et strategisk forskningsprogram
på arbejdsmiljøområdet, hvori arbejdsskadeforskningen bør indgå.
Vi er glade for, at de tiltag, der allerede er taget om forebyggelse på arbejdsmiljøområdet fra arbejdsministerens side, er i gang med at blive gennemført.
Vi er også tilfredse med, at regeringen har taget initiativ til at nedsætte et strategisk forskningsudvalg, og at Arbejdsskadestyrelsen skal have en plads i det udvalg.
Det vil ganske givet styrke muligheden for en koordineret og systematisk forskningsindsats på arbejdsskade- og arbejdsmiljøområdet, så det hilser vi meget velkomment.
Erik Larsen (V), 2001-05-18:
Venstre er af den opfattelse, at SF med dette beslutningsforslag sætter fingeren på et meget centralt og meget vigtigt punkt.
Det er klart, at i en tid, hvor arbejdsrutiner, ny teknologi og andre ting udbredes på arbejdsmarkedet, er der følgevirkninger af det også på det område, der hedder arbejdsskade og nedslidning.
I den forbindelse er det vigtigt, at der løbende forskes på området, så man er i stand til dels at have en klarere oversigt over, hvad det er for nogle erhvervssygdomme, man kan risikere i de enkelte situationer, dels have et værktøj til at kunne sætte ind med tilstrækkelig forebyggelse.
Det, der kan være lidt uklart for os, er, hvorvidt der med forslaget her er tale om, at den indsats, som man gerne vil med forslaget, i tilstrækkelig grad er koordineret med den forskning, der jo foregår og også er lagt planer for.
Hvis vi kan være sikre på, at der er en rimelig koordinering af de her ting, eller at regeringen med nogle af de initiativer, som ministeren har aftalt, ikke kan opfylde de behov, vil vi se på det her område med stor velvilje.