runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Som minister oplever man både ting, der går godt, og ting, der går mindre godt.
Mit forsøg, som fru Madsen så venligt omtalte, på at sikre en større harmoni i planlægningen på det her område mellem hensynet til en udbygning med vedvarende energi i form af vindmøller til lands, som jeg er en meget varm tilhænger af, og så en række landskabelige hensyn, fik ikke støtte fra ret mange andre end fru Madsen.
Jeg kan ikke referere, hvad der sker i Folketingets Energiudvalg, men jeg tror, at de medlemmer, der var til stede, og hvoraf jeg ser nogle er her i salen, vil kunne nikke genkendende til følgende, nemlig at der ikke var særlig udbredt begejstring hos partierne for det initiativ, jeg havde taget. Derfor måtte fru Madsen og jeg erkende, at vi måtte vente med at tage denne sag op til den almindelige drøftelse af energireformen, og det er der, sagen fortsat står.
Det synes jeg sagligt set også godt, man kan leve med, men jeg er sådan set enig med spørgeren i, at det havde været rart at kunne have løst denne sag, hvilket der altså ikke var politisk tilslutning til.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-07:
Jeg er godt klart over, at fru Ingrid Rasmussen naturligvis ikke kan nå at svare på alting på kun 1 minut; men jeg er glad for, at vi er enige om, at der er et problem med mere end 300.000 flygtninge, som har ganske vanskeligt ved at komme væk fra området.
Men der er stadig et rungende tomrum, når man siger, at denne indsats gøres af humanitære årsager: for at redde flygtningenes liv og for at sikre nødhjælpen.
Jeg mangler en forklaring på, hvordan man forestiller sig, at vi med bombefly kan redde menneskeliv.
Hvad vil man gøre for at afværge den hævnaktion, som kosovoalbanerne selv venter vil komme fra Serbiens side som følge af en sådan NATO-aktion?
Der er et rungende tomrum, når man taler om at sikre humanitære forhold.
Aase D. Madsen (DF), 1998-10-07:
Det vil jo så sige, at der udøves pression, inden cirkulæret kommer frem igen, hvis det nogen sinde kommer frem, for at få udlagt flere arealer og få udbetalt flere midler til vindmøllerne.
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Jeg mener altså ligesom hr. Kolstrup, at vi kan løse alle de problemer.
Det eneste sted, hvor man ikke har løst problemerne endnu - men det arbejder vi på - er faktisk med hensyn til juletræer og pyntegrønt.
Dér har man ikke løst problemerne, men på stort set alle andre områder har man løst problemerne.
Det er ikke det samme som at sige, at der ikke er gener.
Der kan f.eks. være større udgifter til personale, og der kan være et spørgsmål om, at golfbaner måske ikke bliver så mælkebøttefrie, som golfspillere kunne ønske sig, osv. Dér kan der - set fra de pågældende gruppers synspunkt - være nogle gener.
Den frist, som vi har indgået aftale om, er på 5 år.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 3
Jeg vil også gerne sige tak til hr. Søren Kolstrup for hans spørgsmål, og så vil jeg sige, at vi vil lave en sådan aftale med kommunerne.
Hr. Kolstrup er selv aftalepart i en del af sammenhængen, og andre dele er aftalt med Socialistisk Folkeparti.
Og det er ikke mindst de to aftaler - tror jeg -
der nu presser denne holdning frem i amterne og kommunerne, ligesom vore partier jo også har gjort en stor indsats i lokalområderne for allerede nu at få afviklet anvendelsen af kemiske sprøjtemidler.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-07:
Man kan i Aktuelt fra den 1. oktober læse, at Kommunernes Landsforening har et tilbud til ministeren, endda et rigtig
godt tilbud.
Og tilbudet går ud på, at Kommunernes Landsforening - og det er en enig bestyrelse, der står bag det - siger: O.k., vi vil godt sætte stop for brugen af sprøjtegift, hvis staten vil give håndslag på, at staten vil gøre noget lignende på de jorder, som staten disponerer over.
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Jeg skal meget gerne give fru Henriette Kjær de oplysninger, som hun efterlyser, også gerne i en supplerende, skriftlig form.
Jeg kan bare gentage, at hver en krone vil blive tilbageført, og at skæringsdagen er udgangen af 1999.
Og skulle der til den tid vise sig at være et lille restprovenu, vil også det blive tilbageført til erhvervslivet.
Og jeg skal meget gerne give fru Henriette Kjær uddybende oplysninger om, hvor fantastisk godt CO2-afgifterne kombineret med den valgte tilbageføringsmetode efter uafhængige konsulenters vurdering har fungeret.
Endelig vil jeg sige, at fru Henriette Kjær ikke må forveksle CO2-afgiften for 1995 med den CO2-afgift, der blev indført under den borgerlige regering i 1992.
Dengang blev pengene nemlig ikke tilbageført til erhvervslivet, men blev bl.a. for at løse grænsehandelsproblemerne brugt til at lette afgifterne.
Spm. nr. US 2
Henriette Kjær (KF), 1998-10-07:
Jamen derfor undrer det mig, at man skriver noget andet i miljøvurderingen.
Er man ved at gå ind på en anden politik, således at de grønne afgifter viser sig at være røde skatter. For hvis man ikke vil give de grønne afgifter tilbage til erhvervslivet, men dele dem bredt ud, er det jo et helt nyt indkrævningsinstrument, som jeg synes vi bør have en større politisk debat om.
Så kan vi ikke få en opgørelse over, hvordan regnestykket ser ud, og hvornår man så forventer at tilbageføre de midler.
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Jeg er meget glad for, at fru Henriette Kjær stiller mig det spørgsmål, for den misforståelse, hun gør sig skyldig i, har også været fremme i flere aviser.
Vi skal gøre status i dette efterår over, hvordan afgifterne for 1995 har virket
, og med udgangen af 1999 udløber den periode, hvor, om jeg så må sige, det nuværende afgiftsaftalegrundlag virker.
Og jeg kan give det klare svar
til fru Henriette Kjær, at hver en krone, som er blevet lovet, vil blive tilbageført til erhvervslivet.
Henriette Kjær (KF), 1998-10-07:
Det drejer sig om de grønne afgifter.
Da man i sin tid indførte CO2-afgiften, var det jo meningen, at midlerne skulle tilbageføres til den del af erhvervslivet, der havde betalt dem ind, og det var meningen, at bidraget til arbejdsmarkedsfondene skulle sættes ned, Desuden skulle der føres en vis ATP-kompensation tilbage til erhvervslivet, og endelig var der tale om tilskud til energibesparende foranstaltninger. Men nu skriver regeringen i sin miljøvurdering af finansloven for 1999, at CO2-afgifterne kan aflaste andre skatter og f.eks. give mulighed for en nedsættelse af marginalskatten på lønarbejde, hvilket kan føre til øget beskæftigelse og indkomst.
Der opstår derved en dobbeltdividende af CO2-afgiften, idet både arbejdsmarkedets funktionsmåde og miljøtilstanden forbedres. Jeg synes, det er en lidt underlig måde at ændre CO2-politikken på, og vil derfor gerne høre, om der er hold i det, der står i miljøvurderingen.
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Det er egentlig brandærgerligt, at kul har så stort et CO2-indhold i sig, for rent faktisk var omlægningen til kul jo en fornuftig disposition, dengang man skulle have nedbragt olieafhængigheden.
Vi har faktisk i Danmark været lidt af nogle verdensmestre i effektive kulkraftværker, i udnyttelse af kraftvarmefordelen, i at fjerne svovl og kvælstofilte osv.
Vi er fremragende på det her felt.
Men hr. Gade har desværre helt ret i alt det, han har sagt om vores kulafhængighed og dermed vores CO2-troværdighed.
Vi bliver nødt til at tage det alvorligt, og det er også årsagen til, at skiftende regeringer først med »Energi 2000« og senest med »Energi 21« har lagt en fartkurs, ligesom Danmark har påtaget sig internationale forpligtelser på det her område, der gør det bydende nødvendigt, at vi nedbringer afhængigheden af kul.
Aase D. Madsen (DF), 1998-10-07:
Nu siger ministeren, at vi har Europas billigste el.
Det er jo vel at mærke fra de centrale værker, men er det ikke korrekt, at jo flere vindmøller vi får, jo dyrere bliver ellen på grund af den høje afregningspris?
Jeg har hørt eksempler på, at store, meget el-forbrugende virksomheder skal af med 3 mio. kr. mere om året på grund af de mange vindmøller i Jylland.
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-07:
Kan ministeren oplyse noget om tidsplanen for et sådant arbejde?
For hvis Kommunernes Landsforening skal have optimismen i behold, er det jo meget vigtigt, at der kommer et klart signal, som fortæller, at vi er indstillede på at opstille det mål og indfri løftet fra en given dato og sige, at fra den dato forestiller vi os at det er slut med sprøjtegiftene, og så kommer skuffejernene og gasbrænderne, og hvad der ellers er tale om, ind - også på de områder, hvor jeg udmærket godt ved at man altid hører om at det kan ikke lade sig gøre, idet man siger, at ved banelegemer og i skovstrækninger er der altid problemer med det.
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Jeg vil gerne sige til fru Madsen, at det, jeg sagde, var, at vi har de laveste el-priser sammenlignet med andre lande i Europa, som anvender tilsvarende brændsler.
Det gælder altså også vedvarende energi.
Vi har lavere priser på produktion af strøm på vedvarende energi, fordi vores vindmøller er så effektive, som de er.
Men det er rigtigt, som fru Madsen siger det, at efterhånden som man omlægger til vedvarende energi, vil der i hvert fald i en overgangsperiode være tale om et pres på brændselsprisen, og derfor kan det ikke være rimeligt, at det kun er jyske virksomheder, der sidder med denne belastning.
Det er netop det, regeringen vil lægge op til i den kommende energireform.
Søren Søndergaard (EL), 1998-10-07:
Jeg vil egentlig godt sige tak til den socialdemokratiske ordfører for erkendelsen af, at der ikke er det sædvanlige folkeretlige grundlag for denne aktion.
Jeg forstår også, at det er det humanitære aspekt, der er det afgørende, og det har jeg også forståelse for.
Det eneste, det måske kniber lidt med, er, når den socialdemokratiske ordfører siger, at det er et enkeltstående tilfælde.
Hvorfor er Kosova dog enkeltstående?
Det er forfærdeligt, det, der er sket i Kosova: Der er flere hundrede tusinde flygtninge; men der er jo kun dræbt nogle få hundrede. Hvorfor er Kosova enkeltstående?
Hvad med Østtimor?
Hvad med Rwanda i sin tid?
Hvad med Algeriet, hvor over 100.000 er blevet dræbt siden 1992?
Hvad med Kurdistan, hvor 25.000 er blevet dræbt, mere end 2.000 landsbyer ødelagt og mere end 2 millioner fordrevet?
Hvad med Sri Lanka, hvor kampene er blusset op igen, hvor 60.000 er blevet dræbt og 1½ million fordrevet, heraf 1 million internt?
Hvorfor er det et enkeltstående tilfælde med Kosova?
Skal vi kun være humanister, når det er Kosova, eller skal vi være det generelt?
Ingrid Rasmussen (S), 1998-10-07:
Til hr. Villy Søvndal vil jeg gerne sige, at det folkeretlige grundlag er jo ikke - som vi ellers sædvanligvis kender det - en FN-sikkerhedsrådsresolution, der klart og tydeligt påpeger, at det, verdenssamfundet er i gang med, står medlemmerne af Sikkerhedsrådet fuldt og helt bag.
Omvendt vil jeg gerne sige: Jeg synes ikke, vi kan blive ved med at leve med, at der kan nedlægges et veto på baggrund
Jeg mener, vi nu er vidende om og også tidligere har været vidner til, at situationen har udviklet sig sådan.
Jeg synes naturligvis - det påpegede jeg også i min ordførertale - at et sådant sikkerhedsrådsgrundlag vil være det bedste.
Men det her er for mig at se
en engangsforanstaltning, og det er en ulykkelig situation, vi skal tage vare på nu.
Med hensyn til, at der vil komme flygtninge vil jeg sige til fru Pernille Frahm, at det er man selvfølgelig også bekymret for i nabolandene.
Men det er også sagt flere steder fra, at grænseområderne er minerede, så man kan ikke engang komme ud.
Det er jo også uacceptabelt at se på.
Pernille Frahm (SF), 1998-10-07:
Jeg vil også gerne tilslutte mig ønsket om at afværge en humanitær katastrofe i Kosova, og jeg vil også spørge, hvordan fru Ingrid Rasmussen mener at en militær indsats kan afværge en humanitær katastrofe.
Vi står med over 300.000 flygtninge.
Hvordan vil en militær indsats kunne hjælpe dem?
Jeg vil gerne spørge fru Ingrid Rasmussen, om hun er klar over, at Danmark har taget seks af disse flygtninge.
Seks af dem har kunnet få asyl i Danmark!
Hvilke konsekvenser mener fru Ingrid Rasmussen det skal få for Danmarks visumpolitik på det område?
Grunden til, at vi kun har seks flygtninge i Danmark, er jo, at folk ikke kan komme ud af området og komme hertil.
Man kan ikke komme ud af Kosova som flygtning, medmindre man vil slå sig ned i Albanien eller i et af de andre umådelig fattige naboområder.
Villy Søvndal (SF), 1998-10-07:
I SF deler vi til fulde forfærdelsen over det, der bliver gjort mod civilbefolkningen i Kosovo, og det tror jeg hele Folketinget gør.
Jeg tror også, hele den danske befolkning vender sig i afsky mod at tage et helt folk som gidsel.
Men det, jeg synes fru Ingrid Rasmussen ikke omtalte i sit indlæg - og det er formentlig ikke tilfældigt - er det helt principielle spørgsmål: Hvad er det folkeretlige grundlag, som Socialdemokratiet bygger sin anbefaling på? Efter Anden Verdenskrig etablerede vi et FN-system, hvor hensigten var, at konflikter mellem lande skulle løses via internationale aftaler, og vi etablerede et Sikkerhedsråd, som er det eneste råd, der har magt til at beslutte, at nu skal magten håndhæves.
Jeg tror ikke, det var tilfældigt, at Socialdemokratiets ordfører ikke omtalte det folkeretlige grundlag, men jeg vil godt efterspørge det.
Hvad er det folkeretslige grundlag for, at Danmark deltager i et bombardement i Kosovo?
Thorkild Simonsen (S), 1998-10-07:
Jeg tror, at jeg nøjes med 1 minut.
På baggrund af den konkrete sag vil jeg dog anmode Redningsrådet overveje - jeg havde noget mere, jeg ville sige, men det nåede jeg jo ikke - om der er behov for ændringer i tilrettelæggelse af prøvealarmering, så risikoen for, at det rygtes i kommunerne, når Redningsrådet er på inspektionsrejse, reduceres mest muligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Vibjerg (V), 1998-10-07:
Jeg vil godt spørge ministeren, om man som borger kan føle sig tryg ved, at alarmeringen fungerer, som den skal, når brandfolkene i det pågældende tilfælde, har jeg i hvert fald ladet mig fortælle, kunne adviseres så tidligt, at de også kunne advisere deres arbejdsgivere om, at de kom senere på arbejde, fordi de skulle på øvelse.
Er det så en øvelse, der har bare det mindste hold af realisme i sig?
Thorkild Simonsen (S), 1998-10-07:
I forbindelse med Redningsrådets rejse i dagene den 28. og 30. september i år foretog Redningsrådet den 30. september om formiddagen en prøvealarmering af brandvæsenet i Farum og Allerød Kommuner.
Af pressens omtale, som det også er nævnt af spørgeren, fremgår det, at nogle er af den opfattelse, at brandvæsenet var adviseret om prøvealarmering på forhånd.
Beredskabsstyrelsen har oplyst over for mig, at den sædvanlige fremgangsmåde har været fulgt ved tilrettelæggelsen af prøvealarmering den 30. september 1998 af brandvæsenet i Farum og Allerød Kommuner.
De, der deltog i prøven, var først umiddelbart før prøven blevet orienteret om, hvor prøvealarmeringen skulle foregå.
Jeg har således ikke nogen som helst grund til at tro, at brandvæsenet i Farum og Allerød Kommuner på forhånd skulle være adviseret om prøvealarmering.
Jeg skylder også at oplyse, at Redningsrådet årlig foretager to inspektionsrejser af tre dages varighed, hvor der foretages uvarslede prøvealarmeringer af kommunernes brandslukningsberedskab, og på Redningsrådets møde den 15. april 1997 foreslår formanden, at de to årlige inspektionsrejser bliver suppleret med ture af én dags varighed.
Formålet hermed var primært at få gennemført flere prøvealarmeringer, men også samtidig at få brudt forudsigeligheden i Redningsrådets rejse.
De, der deltog i prøven, var som sagt først umiddelbart før blevet alarmeret, og det er helt afgørende for befolkningen, selvfølgelig også for mig, at man føler sig tryg ved brandvæsenet.
Der må imidlertid ikke være tvivl om, at det er kommunerne, der har ansvaret for, at brandvæsenet yder ...
Jens Vibjerg (V), 1998-10-07:
Ifølge mediernes beskrivelse af alarmeringsøvelsen i sidste uge i bl.a. Allerød har der tegnet sig et billede af et Redningsråd, hvor professionalismen er en by i Rusland, og på de henvendelser, jeg har fået, kan jeg forstå, at det er sædvanligt, at jungletrommerne kører.
Det eneste usædvanlige er måske, at man i det her seneste tilfælde tidligt og ret præcist vidste, hvornår alarmen ville lyde. Man kan ikke bebrejde brandvæsenerne, at de benytter sig af Redningsrådets amatøragtige fremfærd.
Så jeg imødeser nu ministerens besvarelse og forventer selvfølgelig også et udspil fra ministeren om, hvordan lignende forhold undgås i fremtiden.
Ingrid Rasmussen (S), 1998-10-07:
Vinteren nærmer sig, og på Balkan er det ofte en hård tid med streng frost og kulde.
For de ca. 300.000 flygtninge og internt fordrevne i Kosovaprovinsen kan det blive til en reel katastrofe.
Måneders trusler om overgreb og gennemførte massakrer på civilbefolkningen ser ud til at fortsætte.
Serbiens leder, præsident Milosevic, har ansvaret for at opfylde kravene fra FN's Sikkerhedsråds resolutioner 1160 fra foråret og 1199 her fra september, der krævede omgående våbenhvile og forhandlinger samt adgang for nødhjælpsorganisationer til Kosova.
Gennem et halvt år har det været forsøgt ved intensive forhandlinger at få Milosevic til at stoppe sin aggressive adfærd, men indtil nu uden resultat.
Milosevic er tilsyneladende upåvirket af verdenssamfundets stærke fordømmelser, og Beograds få og sporadiske tilbagetrækninger, senest i går, af ca. 1.000 politisoldater fra Kosovaprovinsen er en hån. Efterhånden må alle muligheder for gennem diplomatiske bestræbelser at nå til en fredelig forhandling anses for at være udtømt.
Der må lægges et vedvarende og kraftigt pres på Beograd, for det må efter vores opfattelse ikke lykkes for Milosevic at smadre Kosovas civilbefolkning.
Derfor støtter Socialdemokratiet regeringens beslutningsforslag om at medvirke til at stoppe aggressionen ved at bidrage med fire F 16-fly, ét eller to reservefly og en styrke på ca. 120 personer, for desværre ser det ud til, at trusler om - om fornødent - at gøre brug af magt er det eneste sprog, Milosevic forstår.
Vi kan forudse, at der kan blive brug for støtte til fri og uhindret adgang for humanitær hjælp til kosovaalbanerne nu, og at der kan blive brug for støtte til, at de snarest muligt kan vende tilbage til deres boliger.
Fredsprocessen må i gang nu.
Det ville selvfølgelig være ønskeligt med et klart mandat fra FN's Sikkerhedsråd.
Det synes vi alle, og det er det sædvanlige danske synspunkt.
Men vi skal ikke acceptere den handlingslammelse, vi har været vidner til gennem måneder, hvor Milosevic udnytter situationen på det groveste.
Milosevic må tvinges til permanent tilbagetrækning af de ca.
12.000 tropper, og han må efterleve kravene om den nødvendige sikring af borgerne i Kosova.
Milosevic ved, at flyangreb er uundgåelige, hvis han ikke omgående går med til en række aftaler om Kosova, så Milosevic har ansvaret.
Der bliver i dagspressen rejst spørgsmål om »rules of engagement« og om, hvordan en militær aktion skal gennemføres.
Det er relevante spørgsmål, som må søges afklaret under udvalgsarbejdet her efter førstebehandlingen.
Ligeledes skal vi selvfølgelig have belyst problemerne og have svar med hensyn til opfølgningen med landstyrker i Kosova og flygtningepresset på nabolandene.
Vi ved, at visse grænseområder er mineret af serberne, så hvordan undgår vi katastrofer dér for civile?
Disse og lignende spørgsmål vil vi også stille under
udvalgsarbejdet
Socialdemokratiet mener, det er på høje tid at stoppe volden i Kosova.
Kampene må standse, og hvis det ikke sker, vil et NATO-angreb være uundgåeligt.
Sonja Mikkelsen (S), 1998-10-07:
Den konklusion er der ikke basis for at drage.
Der er intet, der er skrinlagt.
Der kommer et debatoplæg.
Derefter kommer der en konference.
Herefter kommer der et virkemiddelkatalog, som så kan danne basis for at drage konklusioner om, hvad vi så politisk vil træffe af beslutninger for at nå videre ad den her vej.
Der lægger trafikministeren vægt på, at man også ser på, hvilke gevinster vi får på de andre fronter: på forureningen generelt, partikelforurening som ét eksempel, men også trafiksikkerhed, og det vil så indgå som et væsentligt element i det debatoplæg, som kommer på det her område.
Så der er ikke basis for den konklusion, som hr. Søren Kolstrup forsøgte at drage i sit spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Vibjerg (V), 1998-10-07:
»Vil ministeren bekræfte, om Farum og Allerød Brandvæsen på forhånd var adviseret, da der var alarmering/beredskabsøvelse onsdag formiddag den 30. september 1998, en alarmering foretaget af Redningsrådet, og vil ministeren i bekræftende fald beskrive hændelsesforløbet?«
Svend Auken (S), 1998-10-07:
Først må jeg sige undskyld til fru Aase D. Madsen.
Jeg er blevet kaldt hr. Auken i så mange år.
Jeg har vænnet mig til ikke at betragte det som en personlig fornærmelse.
Til hr. Peter Hansen-Nord vil jeg gerne sige: Jeg tror ikke, der ligger en eller anden fælde i det spørgsmål dér, så derfor risikerer jeg vist nok det ene øje, når jeg siger: Nej, det kunne jeg ikke forestille mig vi ville gøre i forbindelse med den kommende energireform, men jeg tror lige, vi skal tale os lidt mere ind i, hvad det er, hr. Peter Hansen-Nord tænker på, i forbindelse med vores samråd i Energiudvalget om halvanden time, hvor vi skal snakke om netop de her spørgsmål, inden jeg tør give et helt bindende svar.
Men umiddelbart er mit svar nej.
Så tåbelig kunne regeringen ikke tænke sig at være.
Men man må jo altid tage et forbehold.
B. Spørgetiden
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-07:
»Vil regeringen i det kommende folketingsår tage nye initiativer, som kan sikre CO2-målet på trafikområdet, dvs. en nedsættelse af transportens CO2-bidrag med 3 pct. årligt frem til år 2005?«
Skriftlig begrundelse
Imidlertid har regeringen i de sidste 5 år ikke iværksat initiativer, som sikrer denne målsætning - tværtimod saboteres målsætningen løbende gennem udbygninger af motorvejsnet, stigende priser i den kollektive trafik og favorisering af biltrafikken og lastbiltrafikken.
Hertil kommer, at årets finanslovudspil sår tvivl om, hvorvidt regeringen overhovedet ønsker at opretholde trafiksektorens CO2-målsætning.
Det ønskes med spørgsmålet belyst, hvorvidt regeringen i denne samling vil fremkomme med nye initiativer, som markerer en reel vilje til at opnå den hidtidige CO2-målsætning, eller om regeringen vil slå ind på en erklæret opgivelse af CO2-målet på trafikområdet.
Peter Hansen-Nord (V), 1998-10-07:
I forlængelse af spørgsmålet fra hr. Kim Andersen om varmepriserne, som vi ser fra de centrale kraftvarmeværker, vil jeg godt spørge: Er det regeringens kommende miljøpolitik, at man skal dobbeltbeskatte brændsler, når de bliver udnyttet miljøvenligt?
Søren Kolstrup (EL), 1998-10-07:
På den baggrund er det jo så interessant at få at vide, hvad regeringen agter at gøre nationalt, altså inden for Danmarks grænser.
Hvad er det for redskaber, man vil tage i anvendelse?
Jeg er udmærket klar over, at der blev talt om pinsepakken, men på den baggrund vil jeg gerne have at vide: Hvilke forestillinger har regeringen om, hvor meget pinsepakkens redskaber kan reducere CO2-udslippet?
Og i hvilket omfang mener man, der er behov for andre midler?
Det kan være bompenge, parkeringsplads, reduktioner m.m.
Peter Hansen-Nord (V), 1998-10-07:
Jeg vil gerne i forlængelse af spørgsmålet til trafikministeren
Det kunne i den forbindelse også være interessant at høre, om trafikministeren vil afsløre, hvordan man ud over at køre længere pr. kilometer tænker sig, at motorsammensætningen i den private bilisme i fremtiden kunne komme til at se ud.
Her tænker jeg på sådan noget som hybrider eller brændselsceller.
Er der nogle af de her nye ting, som ministeren har i sine overvejelser?