runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Jeg vil gerne takke fru Margrethe Vestager for anerkendelsen
af, at Venstre er et stort kommunalt parti.
Det agter vi også at blive ved med at være.
Som jeg nævnte i min ordførertale, er det jo meget forskelligt, hvordan det ser ud rundtomkring i kommunerne. Den interesse, der er for at være frivillig, beror jo også helt og aldeles på, hvad behovet er, og hvilket engagement der er. Jeg synes, det er vigtigt, at vi herindefra ikke begynder med en centralisering af området, men netop tager udgangspunkt i, at det er lokalt, at man bliver nødt til at finde ud af, hvordan og hvorledes samarbejdet skal være, hvordan samspillet skal være mellem de frivillige og kommunen, hvilke projekter der skal sættes i værk, og hvordan omfanget af den frivillige indsats i det hele taget skal være.
Jeg tror, at det her er et emne i Venstre, lige så vel som det sikkert er det i mange andre partier, fordi hele frivillighedsområdet har så stor en betydning som et supplement til de offentlige ydelser på det sociale område, og fordi det er med til at give livsværdi for så mange, som jeg sagde, ikke kun modtagere, men også givere af det.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Først vil jeg gerne takke for Venstres tilsagn om at se på reglerne for frivilligt arbejde for folk, der er på overførselsindkomst, når evalueringen foreligger.
Det tror jeg vi kan få en meget konstruktiv proces ud af.
Nu er det jo sådan, at Venstre er et misundelsesværdigt stort kommuneparti, og derfor forstår jeg fru Eva Kjer Hansen sådan meget tillidsfulde tale om den lokale håndtering af det her og brug af midlerne, som at man internt i Venstre har en diskussion om, hvordan man rundtomkring i kommunerne kan gøre det til en Venstresag at have en frivillighedspolitik og få brugt pengene til at sørge for, at der udvikles partnerskaber.
Derfor vil jeg spørge fru Eva Kjer Hansen, om hun kan sige noget om, hvordan man arbejder med det, for det ville jo være meget betryggende for de af os, der ikke er så velrepræsenterede, hvis det faktisk var tilfældet.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Jeg kan gentage, at der er afsat en pulje på 30 mio. kr., og der er nogle bestemte kriterier, der så skal opfyldes, for at man kan søge om portostøtte i denne pulje.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Er det fru Eva Kjer Hansens opfattelse, at det dækker det hul, der opstår for de frivillige foreninger, når man sparer det kæmpe beløb, man sparer ved en finanslov, og så giver så lidt igen?
Er det en garanti fra fru Eva Kjer Hansens side på, at frivillige foreninger på det her område ikke behøver at være bekymrede overhovedet, fordi de får det, de har fået indtil nu?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Jeg har allerede takket fru Line Barfod for at stille det spørgsmål til mig.
for, at jeg får mulighed for at gentage min besvarelse til fru Line Barfod, nemlig at der jo med aftalen blev lavet en særlig pulje på 30 mio. kr., hvorfra netop f.eks. de frivillige foreninger vil kunne søge portostøtte.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Der er forhold, der fremmer, og der er forhold, der hæmmer muligheden for de frivillige foreninger.
Det kendskab, jeg har til frivillige foreninger, er, at de jo er kendetegnet ved, at de typisk sådan opfører sig ligesom alle andre foreninger i Danmark.
De har nogle medlemmer, og de har en generalforsamling, og de skriver til hinanden i et medlemsblad.
Jeg vil spørge, om fru Eva Kjer Hansen også har fået henvendelser i retning af, at forringelsen af portostøtten i forbindelse med finanslovvedtagelsen er med til at lægge væsentlige forhindringer i vejen for de frivillige, som jo netop typisk er den slags meget små foreninger, og om fru Eva Kjer Hansen er villig til at anerkende, at det måske ikke var særlig nænsomt over for frivillige foreningers mulighed for at kommunikere med hinanden.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, næh, det bliver senere.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Til fru Line Barfod skal jeg sige, at det med erhvervsevnen jo bliver afgjort i den konkrete sag.
Men når man har truffet afgørelse, er jeg naturligvis tilhænger af, at den gruppe kan deltage i frivilligt arbejde lige så vel som alle andre.
Og skulle der stadig være nogle specifikke problemstillinger, vil jeg meget gerne være med til at se på dem. I forhold til reglerne i øvrigt skal jeg sige, at det var fru Line Barfods frie fortolkning af, hvad jeg sagde.
Jeg afventer evalueringen af reglerne her i foråret, og så ser vi på, om der eventuelt er brug for initiativer.
Jeg tror, at Venstrefolkene rundtomkring i kommunerne er meget bevidste om den indsats, der bliver ydet, og også sætter lokal fokus på, hvordan forholdene skal være for det frivillige arbejde, og sætter fokus på, hvordan samspillet skal være - skal vi have partnerskabsaftaler, eller hvad er det for nogle projekter, man vil sætte i gang?
Men det er helt og aldeles op til lokalpolitikerne at finde ud af, hvordan de vil prioritere det, hvordan de vil gribe det an, hvordan de vil indrette det samspil efter de lokale forhold.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Men det, at man skal evaluere noget omkring efterløn til foråret, er jo kun en lille del af det.
Det glæder mig selvfølgelig, hvis Venstre vil være med til at sikre, at der ikke skal være nogen begrænsninger for, at også folk på efterløn kan arbejde frivilligt.
Sådan forstod jeg
Venstres ordfører
Men der findes jo også en række andre områder.
F.eks. møder jeg jævnligt førtidspensionister, der, hvis de deltager aktivt i frivilligt arbejde, hvad enten det er politisk arbejde, eller de hjælper andre med problemer, eller at man på anden måde kan se i lokalområdet, at de er aktivt frivillige, så risikerer, at det bliver brugt imod dem fra forvaltningen, så risikerer at få at vide, at de nu ikke skal have de ydelser, de ellers havde behov for, eller at man siger, at de jo så har noget arbejdsevne osv. Jeg vil godt høre, hvad Venstres holdning til det er.
Skal man som førtidspensionist, handicappet have ret til at deltage i frivilligt arbejde, uden at det påvirker ens mulighed for at få førtidspension, handicapkompenserende ydelser osv.?
Fru Eva Kjer Hansen mente, at det var en god idé, som det også står i forslaget til vedtagelse, som mange af partierne står bag, at man skulle til at se på lovgivningen, og hvilken virkning den havde i forhold til frivilligt arbejde.
Så kan man jo bare fra Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkepartis side glæde sig over, at det ikke var i kraft, da de afskaffede portostøtten, som jo nok kommer til at få noget betydning for det frivilligt arbejde.
Det, jeg egentlig ville spørge Venstres ordfører om, er, at jeg kunne forstå, Venstre gerne vil have, at mange flere skal være frivillige.
Vil Venstre så også gå ind og se
på rådighedsreglerne, sådan at der ikke kan være nogen tvivl om, at vi synes, det er utroligt positivt, hvis de mange mennesker, der er blevet sat uden for arbejdsmarkedet, arbejder frivilligt, og at de skal have de bedste muligheder for at gøre det, i stedet for at de risikerer, at det kan få negative konsekvenser for dem, hvis de udfører noget frivilligt arbejde, når de nu ikke kan få lov til at få et lønarbejde?
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Da reglerne om § 115 blev aftalt, var der jo også bred opbakning til, at midlerne skulle gives som bloktilskud.
Jeg holder meget fast i, at det er måden at give de her midler på, og derfor nævnte jeg i min ordførertale, at jeg synes, det er positivt, at vi nu kan tælle sammen og se, at 97 pct. af midlerne bliver brugt.
Det er faktisk en ret god stigning over de år, der er gået.
Fra Venstres side har vi ingen intentioner om at gå ind og regulere og nøje definere, hvilke midler der skal gå til hvad.
Jeg ved ikke, om det er et udspil, som Socialdemokratiet vil bringe på banen.
Jeg synes, det hensigtsmæssige er, at man har den her udveksling på området, en debat om, hvad midlerne skal gå til, og så ude lokalt finder ud af, hvad det lige præcis er, der er det vigtigste at støtte her hos os.
Sandy Brinck (S), 2004-01-14:
Der er jo ingen, der kan være uenig i, at det her samarbejde skal udvikle sig lokalt, men vi har jo netop øremærket nogle penge til det samarbejde, hvor jeg dog synes, at de frivillige organisationer ude i landet også har en ret til at vide meget præcist, hvornår de kan sige til deres kommune, at det faktisk er det, pengene skal gå til.
Når jeg borer lidt i det, er det, fordi det faktisk overrasker mig, at vi efter så mange år stadig væk må læse i rapporten, at der er uklarhed om det.
Derfor synes jeg, at det kunne være et forsøg værd, om der skulle gøres noget for at gøre det klart over for kommunerne.
Så er jeg glad for, at Venstre altså ikke ser noget naturligt leje, og jeg vælger at forstå det sådan, at Venstre faktisk ser nogle potentialer.
Flemming Oppfeldt (V), 2004-01-14:
Venstre er af en helt anden opfattelse end Enhedslisten.
Regeringen har gjort noget helt andet.
Regeringen har indført frit valg, og desuden har regeringen gennemført byggeri af mange flere ældreboliger.
I år 2000 og år 2001 blev der bygget 6.700 ældreboliger.
Det var de to sidste år med SR-regeringen.
Og i 2002 og 2003 blev der ialt bygget 11.500 ældreboliger.
Det er en markant ændring af vores politik her i landet.
Der bliver bygget mange flere ældreboliger i dag.
Sandy Brinck (S), 2004-01-14:
Jeg bed mærke i, at Venstres ordfører til forskel fra ministeren faktisk havde noteret sig, at der også var nogle bekymringspunkter i den seneste redegørelse.
Her sagde Venstres ordfører, at Venstre kun kunne opfordre til, at man ude lokalt blev ved med at udvikle hele frivillighedspolitikken.
Derfor vil jeg godt spørge Venstre ordfører, om der måske var en idé i, at vi også centralt gjorde noget, når nu rapporten meget præcist peger på nogle problemer i forhold til klarhed om begreber og særlig i forhold til § 115-pengene, og hvordan de kan anvendes.
Et andet spørgsmål er, at i rapporten og også i ministeriets følgebrev bliver det nævnt, at man nu går ud fra, at det er på et naturligt leje.
Jeg vil godt spørge Venstre, om de oplever det sådan, at frivillighedspolitikken i Danmark nu er på et naturligt leje, og hvordan de så i øvrigt definerer det, hvis de er enige med rapporten og ministeren.
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
Jeg forstår fru Eva Kjer Hansens spørgsmål sådan, at der implicit i selve spørgsmålet ligger en meget klar afvisning af, at Venstre overhovedet kunne forestille sig at gå ind fra statsmagtens side og blande sig i sammensætningen af kontaktudvalget.
Det er fint, for jeg tror, det er vigtigt, at de frivillige organisationer er meget opmærksomme på, at den risiko overhovedet ikke eksisterer, for så er de jo også frie til at kunne ytre sig, som de vil, så er der ikke længere nogen sort sky, der truer: at hvis man ikke gør noget bestemt, så risikerer man dette.
Derfor var jeg sådan set
meget glad for spørgsmålene fra fru Eva Kjer Hansen.
Jeg vil godt takke fru Eva Kjer Hansen for spørgsmålene, for hermed er den myte, der har vandret blandt frivillige om, at man risikerede, at statsmagten udpegede medlemmerne, med de to spørgsmål definitivt aflivet.
Tak for det.
Jeg håber, at socialministeren med socialministerens autoritet vil være lige så klar i afvisningen, når vi når så langt.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Med fare for at blive irettesat af formanden kan jeg oplyse hr. Villy Søvndal om, at kontaktudvalget selv er i gang med nogle overvejelser om, hvordan de synes en fornyelse og en forbedring af kontaktudvalget kunne se ud.
Der vil jeg sige, at vi fra Venstres side vil se meget positivt på et sådan udspil, for vi synes nemlig, at det er helt rigtigt, at det er fra den side, initiativet kommer til at få dannet lige netop det forum, som man synes er det bedste til at have kontakten og til at fremme det frivillige sociale udvalg.
For nu at leve op til Folketingets regler vil jeg spørge: Vil ikke også SF være meget positiv i forhold til at høre lige netop det udspil, som organisationerne selv vil fremsætte?
Villy Søvndal (SF), 2004-01-14:
For SF er det helt afgørende, at de frivillige får lov til at organisere sig, som de gerne vil.
Det synes jeg er hele udgangspunktet i en diskussion, og det skal statsmagten ikke blande sig i, for så har vi ikke længere frivillige, så har vi noget, som er et forlænget departement af staten.
Det er fint nok, men dem har vi jo i forvejen en del af. Hvis det er frivillige, vil vi med stor interesse se på, hvad det er for et udspil, der kommer.
Det her var bestemt ikke et indlæg imod fornyelse eller forandring, for som bekendt er SF et meget forandringsparat parti.
Men når rygterne er der, og når man samtidig ser, hvordan regeringen har handlet i andre sager, er risikoen jo nærliggende for, at man afskaffer råd og nævn, der selv udpeger deres medlemmer, til fordel for, at staten udpeger dem.
Jeg hørte ikke fru Eva Kjer Hansen helt klart.
Er det, fordi regeringen er på vej med et oplæg, der betyder, at staten vil udpege dem?
Var det det, der affødte spørgsmålet?
Jeg er lidt usikker på det.
Eva Kjer Hansen (V), 2004-01-14:
Jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal: Hvis nu Kontaktudvalget for frivilligt socialt arbejde selv synes, at de har brug for at blive fornyet og kommer med et forslag til, hvordan de synes, man kunne lave et mere rigtigt og bedre udvalg fremover, hvordan vil SF så tage imod sådan et forslag?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Nu synes jeg, det er meget svært sådan sort-hvidt at sige, at her er grænsen mellem det ene og det andet.
Umiddelbart er det også klart min opfattelse, at langt de fleste mennesker har det ganske godt med at være rekrutteret som frivillig gennem en organisation.
Men der er dog også de andre, og derfor synes jeg - altså med hensyn til spørgsmålet om grænsen mellem den direkte rekruttering og partnerskaberne - at partnerskaberne er en utrolig god vej ud af det her, og jeg mener også, at det primært er den, man skal fokusere på.
Det er jo også derfor, vi fra konservativ side er med i den vedtagelse, der er her.
Men jeg har som sagt ikke noget problem med, at det andet også foregår, så længe det ikke bliver et ansættelsesforhold.
Men det skal vi naturligvis holde øje med at det ikke gør.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Jeg er ikke helt enig med fru Charlotte Dyremose i, at det er ligegyldigt, om det er kommunen, der rekrutterer, eller om det er via foreningerne, det frivillige arbejde organiseres.
Vi har jo efterhånden set eksempler på, at kommuner eller institutioner simpelt hen averterer efter frivillige i sådan et slags halvt ansættelsesforhold.
Jeg synes, det rejser nogle problemer, for det gør, at skellet mellem, hvem der er medarbejder, og hvem der er frivillig, bliver stadig mere flydende, fordi det hele mere eller mindre går ind over lederen af institutionen.
Sådan som jeg oplever de frivillige organisationer, så er man meget bevidst om det, fru Charlotte Dyremose også nævner, nemlig at det ikke er sikkert, at man vil indrulleres i et stort organisationshierarki, man vil bare gerne gives mulighed for at yde en indsats.
Derfor vil jeg gerne høre den konservative vægtning mellem egentlige partnerskaber og så
den her direkte rekruttering, som vi altså oplever stadig flere eksempler på.
Pia Kristensen (DF), 2004-01-14:
I Dansk Folkeparti har vi den klare holdning, at den sociale indsats ikke kan overlades til staten alene.
Derfor er vi tilhængere af det frivillige ulønnede arbejde, som er et godt supplement til den offentlige indsats.
Det er nødvendigt, at udviklingen af det danske demokrati bygger på et aktivt samspil mellem det frivillige Danmark og det offentlige.
Det frivillige Danmark, Foreningsdanmark, er de frivillige organisationer, idrætsforeninger, kulturelle og kirkelige organisationer, oplysningsforbund, ungdomsforeninger, handicaporganisationer, patientforeninger, beboerforeninger, græsrodsorganisationer og mange flere.
Men det er også det enkelte menneskes engagement, ansvar og aktive deltagelse i samfundet og dets fællesskaber.
Det danner nemlig grundlag for den frivillige indsats.
Målet er at udvikle velfærdssamfundet i fællesskab og ikke at opfatte frivillige som nogle, der skal overtage
sociale opgaver, opgaver, som det offentlige ikke selv kan løse.
Det er vi enige i i Dansk Folkeparti.
Vi ønsker, at der fortsat sker en positiv udvikling i det frivillige arbejde, og derfor er vi også positive over for, at der i forslaget til vedtagelse står, at den årlige opfølgning på § 115-samarbejdet opretholdes, og ligeledes at den lokale udvikling af partnerskabsaftaler understøttes.
Så på den baggrund er vi medforslagsstillere på forslaget til vedtagelse.
I Danmark har vi mange aktive og engagerede mennesker, der beskæftiger sig med frivilligt socialt arbejde, ikke kun i organisationer, men som sagt også som enkeltpersoner, og det er selvfølgelig en kultur, der skal styrkes, den skal blomstre.
Jeg vil sige til sidst, at vi alene af den grund mener, det er sund fornuft at opretholde den årlige opfølgning på § 115-samarbejdet, så vi kan følge det frivillige arbejde ganske nøje.
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Tusind tak.
Undskyld min kluntethed i disse nye ringetider ...
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Faktisk mener jeg ikke, at det er så enormt vigtigt, hvem der rekrutterer de frivillige.
Det vigtige er, at den frivillige er der frivilligt, og fordi vedkommende har lyst til at være det.
Om man ønsker at være frivillig gennem en organisation, eller om man f.eks. ønsker at henvende sig til sin kommune, vil jeg gerne lade være op til den enkelte frivillige.
Man kunne også forestille sig, at der var frivillige, der havde noget imod at være i en organisation, men simpelt hen blot ønskede at gøre en særlig indsats, måske for en person, man kendte fra sin opgang, eller noget i den stil.
Så hvem der rekrutterer, er ikke vigtigt for mig.
Med hensyn til husleje og til, hvorvidt man skal sættes på gaden, vil jeg sige, at det selvfølgelig er et offentligt ansvar at sørge for, at mennesker har tag over hovedet, det er helt naturligt.
Men samtidig har jeg heller ikke noget problem med, at frivillige, private organisationer går ind og spæder lidt ekstra til, giver lidt ekstra, f.eks. julekurve op til jul, hvor man lige har brug for det der ekstra krydderi på tilværelsen, og hvor nogle familier kan have mere brug for det end andre, der måske er i den samme økonomiske situation, fordi familien har nogle andre forhold, f.eks. har børn eller noget i den stil, der gør, at deres økonomi er dårligere.
Derfor har jeg ikke noget problem med det private supplement, men det er naturligvis det offentliges opgave at sørge for, at mennesker har tag over hovedet.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Det glæder mig meget at høre, at det ikke er et konservativt ønske, at man skal bruge de frivillige til at træde ind i stedet for dér, hvor der sker nedskæringer.
Jeg går ud fra, at det så også betyder, at De Konservative mener, at frivillige skal rekrutteres via frivillige organisationer, at man ikke ude i kommunerne eller på sygehuse eller andre steder selv skal oprette frivillige korps, hvor de frivillige altså nærmest bliver sådan en slags halvprofessionelle, der skal indgå.
Men jeg vil også godt spørge til et andet område, nemlig i forhold til forskellige ydelser, for vi har jo også problemet med, at når der bliver skåret ned på, hvad folk kan få af hjælp, så bliver det i større og større omfang nødvendigt for frivillige organisationer at træde til med legater og andet.
F.eks. har man problemet omkring huslejedækning, hvor det nærmest er umuligt i dag at få socialforvaltningen til at gå ind og hjælpe med at betale en husleje, så en familie ikke bliver sat på gaden.
Mener De Konservative, at her er det de frivillige, der skal træde til?
Eller mener man, at det faktisk er en offentlig opgave at sikre, at familier ikke bliver sat på gaden?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Jeg er fuldstændig enig med fru Line Barfod i, at det ikke skal være sådan, at de frivillige bare overtager det offentliges opgaver.
offentlige opgaver
Samtidig spørger fru Line Barfod, hvor grænsen går.
Det synes jeg er utrolig svært at fastslå, for det må jo bero på en konkret situation, om man lige giver en hjælpende hånd.
Men der er ikke nogen tvivl om, at det ikke skal være sådan, at man bare fyrer det faglige personale og så ansætter frivillige i stedet for.
Line Barfod (EL), 2004-01-14:
Derfor vil jeg spørge til et af de steder, hvor problemerne ligger, og som var noget af det, nogle frivillige organisationer også gav udtryk for på det møde, vi havde med dem, nemlig det problem, at nedskæringer en række steder i det offentlige betyder, at man nogle gange flytter grænsen mellem, hvad det er, det offentlige tager sig af, og hvad det er, de frivillige skal.
Konkret har jeg f.eks. hørt om et plejehjem, hvor der er sket nedskæringer på personalet, og hvor man samtidig rekrutterede frivillige, og hvor man altså står i den der situation: Hvad er egentlig de frivilliges opgave?
Hvis de sidder med de ældre og skal snakke med dem og underholde dem osv., og hvis der så ikke er personale til at hjælpe den ældre person på toilettet, er det så den frivillige, der skal gå ind der, fordi man simpelt hen ikke har personale nok?
Hvor står de frivillige så henne?
Der vil jeg gerne høre, hvad den konservative holdning er til, hvor grænsen går mellem frivilligt arbejde og det, det offentlige skal tage sig af, og hvordan vi sikrer, at de frivillige ikke pludselig kommer til at indgå og skulle rette op på besparelser.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Jamen så har jeg åbenbart ikke udtrykt mig klart.
Jeg føler ikke, at jeg på noget tidspunkt skulle have sagt, at det offentlige system ikke skulle være gearet til det, men blot, at med hensyn til den der personlige kontakt er det frivillige system langt bedre gearet til det, altså i de situationer, hvor man f.eks. ikke skal bruge en professionel psykolog eller skal have konkret vejledning om bestemte lovgivninger, som man f.eks. har brug for for at få en bolig.
Sandy Brinck (S), 2004-01-14:
Det gjorde mig selvfølgelig en hel del mere tryg, men jeg synes bare, at jeg hørte fru Charlotte Dyremose sige meget præcist, at det sociale system ikke er gearet til at tage sig af udstødte.
Der vil jeg så godt bede den konservative ordfører om at uddybe, hvori de mangler består, og om det er noget, vi kan gøre noget ved, for så synes jeg da, at vi bør gøre det.
Vi kan ikke bare tørre det af på de frivillige.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-01-14:
Nej, jeg synes, det var en lille smule at forvrænge det, jeg sagde; men nu var det selvfølgelig også frit citeret.
Det, jeg forsøger at sige, er, at i en situation, hvor man f.eks. er meget ensom og har den slags problemer, som jo kan føre til mange andre problemer, føles det ofte meget mere ligeværdigt at komme på et værested eller en café, hvor der sidder andre mennesker, som man kommer til at tale med, frem for at der kommer en offentlig person, som er ansat til det og får penge for at være der; altså denne her medmenneskelighed, følelsen af, at denne her person er der for mig, fordi vedkommende har lyst til det, og ikke, fordi systemet har givet mig en ret til det.
Sandy Brinck (S), 2004-01-14:
Det håber jeg da heller ikke.
Jeg var langt hen ad vejen enig med De Konservatives ordfører, men blev alligevel lidt bekymret, da fru Charlotte Dyremose sagde, og nu citerer jeg sådan frit fra hukommelsen: Det sociale system er ikke gearet til at tage sig af de udstødte.
Bare for at det spøgelse ikke skal hænge her ved højlys dag, vil jeg spørge, om Det Konservative Folkeparti vil gøre noget ved det, altså geare systemet op.
Eller skulle det forstås sådan, at her er der altså en gruppe borgere, som vi må overlade til det frivillige sociale arbejde?
Margrethe Vestager (RV), 2004-01-14:
Jeg kan altså ikke få det til at hænge sammen, vil jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt.
Det er sådan, at hr. Flemming Oppfeldt finder, at boligerne skal gå til dem, der har det største behov.
Betyder det, at Venstre finder, at kommunerne skal have en fuldstændig ensartet visitationspraksis?
Det er jo forudsætningen for, at det giver mening, at man har det landsdækkende friere valg, som hr. Flemming Oppfeldt netop har rost.
Til gengæld har de et friere valg og kan vælge sig ind i en kommune, hvor man måske har en meget hård visitationspraksis.
Hvordan hænger det sammen?