runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Tak for spørgsmålene.
Når man møder en elev, der måske ønsker eller har behov for et mere utraditionelt forløb, kan kommunen vejlede gennem UU – det ligger i L 3, som vi også har behandlet – og vurdere, hvordan man bedst kan hjælpe den unge videre i systemet.
Tanken er jo ikke, at produktionsskolerne som helhed skal presses, formålet er at sikre, at der er en budgetsikkerhed, men omvendt også at sikre, at kommunerne kan prioritere.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører om to ting.
For det første sagde Venstres ordfører i sin ordførertale, at det er vigtigt, at der er et ligeværdigt valg mellem kommunal aktivering og produktionsskole.
Mener Venstres ordfører, at det at gå på produktionsskole er det samme eller lige så hensigtsmæssigt for den unge som at komme i gang med en kompetencegivende uddannelse eller komme i egentligt arbejde i kommunal aktivering?
Det er det ene.
Det andet er, om Venstres ordfører slet ikke har nogen bekymringer eller overvejelser angående produktionsskoler i de mindre kommuner, der jo stadig vil være en del af selv efter strukturreformen.
I høringssvarene fra ganske mange parter udtrykkes der bekymring for, om det vil være muligt at opretholde produktionsskoler i små kommuner.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Nærværende lovforslag omfatter en omlægning af det kommunale bidrag til produktionsskolerne.
Efter gældende regler er det således, at kommunerne pålægges en nærmest kollektiv ekstra omkostning, når måltallet på 5.700 årselever overskrides.
Det giver problemer for kommunernes budgetter, da de af den grund ikke kan forudse, hvor store deres udgifter bliver pr. årselev, og det giver også problemer for de kommuner, som ikke anvender produktionsskolerne så meget, fordi de jo også skal betale ekstra, selv om de måske ikke har udnyttet deres ramme fuldt ud.
Forslaget indebærer, at kommunerne i højere grad end i dag afholder den umiddelbare udgift i forbindelse med et produktionsskoleforløb.
Intentionen bag forslaget er at undgå, at der rammes betydeligt over måltallet, men det frie optag til produktionsskolerne fastholdes imidlertid med omlægningen.
Det ligger imidlertid også i lovforslaget, at man fra regeringens side ønsker at sikre en mere afdæmpet aktivitetsudvikling på produktionsskolerne.
Det er et muligt resultat, men omvendt er det ikke givet.
Med nye, store kommuner og en mere sammenhængende kommunal indsats for vore unge kan resultatet blive det nuværende niveau, men i så fald kan vi i højere grad end i dag være sikre på, at der er tale om et bevidst valg mellem flere muligheder.
Vi noterer os endvidere, at ministeren lægger op til en evaluering af ordningen efter 1 år, hvilket vi finder tilfredsstillende.
Venstre støtter lovforslaget.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Jamen så er jeg bange for, at undervisningsministeren og jeg heller ikke vil blive enige efter det spørgsmål, jeg vil stille.
Jeg vil egentlig bare kvittere for, at regeringen er blevet klogere.
Jeg vil også kvittere for, at man finder, det er vigtigt med et udrednings- og analysearbejde for at blive klogere på de ting, man gerne vil gennemføre, for jeg husker, at da regeringen tiltrådte – det var selvfølgelig også ganske tæt på det tidspunkt i 2000, hvor man ikke ville være med til at gennemføre det, flertallet ønskede – havde den ganske meget imod udredninger og analysearbejde; det, som blev kaldt smagsdommeri.
Derfor kvitterer jeg for, at regeringen på baggrund af udredningen og analysen er kommet dertil, at man synes, det er en god idé.
Det synes jeg er dejligt, det synes jeg vi skal glæde os over, og jeg synes egentlig også, mine kolleger i oppositionen skal glæde sig over, at der er mulighed for, at regeringen kan komme med positive forslag, når der foreligger et tilstrækkeligt analysearbejde, som kan begrunde det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-30:
Jamen jeg siger det da gerne én gang til: I forbindelse med finanslovforhandlingerne blev det her bragt på bordet, og i forbindelse med, at finanslovaftalen skulle i hus, har vi valgt at sige ja, vi vil gerne støtte det her.
Line Barfod (EL), 2004-11-30:
Jeg vil da gerne følge op, for jeg synes, det er lidt sjovt, at da Enhedslisten prøvede at komme igennem med det her forslag for nogle år siden, da vi havde en anden regering, og Venstre var i opposition, var det desværre ikke muligt på grund af det folkeskoleforlig, der lå på det tidspunkt, at lave en ordning, som virkelig ville hjælpe nogle mennesker, der er meget i klemme, så de fik mulighed for at få friplads i SFO'erne.
Nu er det lige pludselig muligt, og det kunne da være lidt sjovt at høre Venstres forklaring, for jeg synes ikke rigtig, fru Margrethe Vestager får svar.
Ulla Tørnæs (V), 2004-11-30:
Jamen jeg er da glad for kvitteringen, og jeg kvitterer tilbage.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Jeg kan så konstatere, at fru Gitte Lillelund Bech overhovedet ikke er inde i det her spørgsmål, at hun overhovedet ikke vidste, at Venstre tidligere har sagt nej til det her forslag, overhovedet ikke har nogen erkendelse af, hvordan en forligskreds fungerer, hvis det er sådan, at et parti ikke synes, at man skal fremme et givet forslag.
Det konstaterer jeg bare, for jeg hørte ikke noget, der var så meget som en tilnærmelse til at svare på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig hvorvidt det her var en ny politik, en erkendelse, man havde fået, eller om det simpelt hen bare var, fordi man var i en situation, hvor man kunne gennemføre det, og man ikke fandt det opportunt at gøre noget godt, dengang man var en del af den daværende folkeskoleforligskreds.
Men det er bare en konstatering, og jeg behøver ikke noget svar fra fru Gitte Lillelund Bechs side.
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Jeg kan forstå på hr. Bjarne Laustsen, at det egentlig ikke var et spørgsmål, men mere en opridsning for måske sådan at få renset Socialdemokraternes egen dårlige samvittighed og for ligesom at skulle godtgøre de gode tiltag, man har gjort i tidligere regeringsperioder.
Det her må jo nok mere være for at pudse hr. Bjarne Laustsens egen glorie, som egentlig er falmet ret meget undervejs.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-30:
Jeg forstår, at Dansk Folkeparti ikke har dårlig samvittighed; det havde jeg sådan set heller ikke regnet med.
Det er en ren tilståelsessag, at man har sparet massivt på efteruddannelsesmidlerne, man har skåret ned generelt, man har indført brugerbetaling osv.
Det her er et lille hjørne, javel, på SVU-området.
Jeg har bare noteret mig, at man nu for anden gang forsøger at forbedre et lovforslag i stedet for at have taget det gode lovforslag med det samme, hvor vi foreslog, at det blev sat ned til 3 timer.
Det var i diskussionen, da vi behandlede den samme sag sidste gang, også et af de elementer, som arbejdsmarkedets parter efterspurgte, fordi man kan have svært ved at undvære folk i så lang tid, som det ellers tidligere var gældende.
Jeg kvitterer selvfølgelig for, at man nu i regeringen og også i Dansk Folkeparti, er blevet klogere og også på det her felt vil føre socialdemokratisk politik.
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Lad mig lige gøre det klart en gang for alle for hr. Bjarne Laustsen: Det er ikke Dansk Folkepartis svar på globaliseringen.
Dette er en del af at få en tiltrængt efteruddannelse for de personer, som virkelig har et efterslæb på færdighedsområderne, når det som sagt drejer sig om at læse, skrive og regne.
Tværtimod har vi rigtig, rigtig god samvittighed, fordi vi nu giver over 1.000 mennesker mulighed for at få de her FVU-kurser oven i købet med SVU, samtidig med at vi jo bare har videreført Socialdemokraternes tidligere forslag fra deres regeringstid.
Så vi har ikke forringet det – tværtimod.
Hr. Bjarne Laustsen burde da være stolt af her at være i stue med nogle partier, som er forsvarlige over for efteruddannelsen.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-30:
Jeg vil gerne spørge fru Louise Frevert, om det er korrekt opfattet, at også Dansk Folkeparti har dårlig samvittighed i den her sag over, at man har skåret så massivt på efteruddannelsen, og at det er derfor, man nu i anden omgang synes, at nu skal der ske lidt mere på det område her.
Det er selvfølgelig meget flot, at Dansk Folkepartis ordfører svinger sig op til at sige, at det er svaret på globaliseringen, at der måske er 1.000 mennesker, eller 1.263, eller hvor mange vi nu gør det op til, der kan få nogle få timers uddannelse her.
Det er selvfølgelig bedre end ingenting, men er det virkelig Dansk Folkepartis svar på globaliseringen og på efteruddannelse, efter at tusindvis af job her i Danmark er udflaget og outsourcet på grund af globaliseringen?
Louise Frevert (DF), 2004-11-30:
Vi har længe i Dansk Folkeparti været klar over, at der er et efterslæb hos mange personer på arbejdsmarkedet, når det drejer sig om at være i besiddelse af de nødvendige læse-, stave- og regnefærdigheder.
Dette lovforslag giver også små virksomheder mulighed for at lave små hold til deres medarbejdere.
Tidligere har det været sådan, at man absolut skulle modtage undervisning i 6 timer, men dette lovforslag giver mulighed for, at man kan tage 3 timers FVU og så oven i købet samtidig få SVU.
For at opretholde standarden på det danske arbejdsmarked anser vi det for at være en absolut nødvendighed, at der bliver iværksat sådanne tiltag som dette, da vi ellers ikke vil kunne være med i den internationale globale konkurrence.
Dette lovforslag er absolut et skridt i den rigtige retning, når det drejer sig om efteruddannelse for kortuddannede, men så sandelig også for faglærte, som ikke har helt optimale færdigheder, når det som sagt drejer sig om at læse, skrive og regne.
Et rigtigt godt forslag, som vi naturligvis varmt støtter.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Det er ikke min opfattelse, at det forslag, ministeren tidligere er kommet med, har givet for lidt.
Hvorvidt Socialdemokraterne tidligere har fremsat et forslag, som er næsten identisk med dette, vil jeg ikke udtale mig om, men jeg har tillid til, at hr. Bjarne Laustsen selvfølgelig kender Socialdemokraternes forslag så grundigt, at han vil kunne bekræfte, at det er det så.
Det, jeg forholder mig til, er, at vi nu har et lovforslag liggende, som forbedrer vilkårene for de kortuddannede på arbejdsmarkedet, og som forbedrer vilkårene for de små virksomheder i at planlægge det at uddanne kortuddannede medarbejdere, og det er jo utrolig positivt.
Bjarne Laustsen (S), 2004-11-30:
Kan fru Tina Nedergaard bekræfte, at Socialdemokratiet har fremsat et lovforslag, der ligner det her meget – og det andet, hvor det her var indeholdt i – som fru Tina Nedergaard, Venstre, regeringen har stemt ned?
Man skal ikke klandres, fordi man bliver klogere, det vil vi nærmere tværtimod rose for, men nu har vi altså behandlet den her sag i Tinget tre gange i stedet for at have vedtaget det forslag, vi kom med fra første færd.
Det synes jeg ville have klædt regeringen.
Jeg beklager, at man ikke har villet lytte før nu, men det skal som sagt ikke komme Venstres ordfører til skade.
Jeg kunne bare godt tænke mig at vide, om man synes, det lovforslag, der kom sidst, har givet for lidt, og at det er derfor, vi er nødt til at rykke lidt mere nu.
Jeg vil gerne spørge fru Tina Nedergaard, som repræsenterer Venstre i den sag her, hvad årsagen er til, at man kommer med det lovforslag nu.
Jeg har regeringen alvorligt mistænkt for, at det er, fordi man har en rigtig dårlig sag, og så forsøger man at lappe en lillebitte smule.
Det er velkendt, at man skærer voldsomt ned, og så giver man lidt tilbage igen.
Men jeg tror, at befolkningen derude udmærket kan gennemskue, hvad det er, der foregår her.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Jeg beklager meget.
Der er ikke nogen undskyldning, men en forklaring: Vi er ved at afgive betænkning i Uddannelsesudvalget.
Det er jo et godt bette forslag.
Det fremsatte lovforslag indeholder forbedringer af vilkårene for at kunne modtage SVU, altså økonomisk støtte til forberedende voksenundervisning, FVU, og specialundervisning.
Lovforslaget lægger op til, at den enkelte voksne skal kunne modtage SVU til kurser med et ugentligt minimum på 3 timer, hvor kravet i dag er 6 timer om ugen.
I Venstre støtter vi forslaget.
Vi finder det afgørende, at personer, som har brug for bedre grundlæggende færdigheder, også får muligheder herfor.
Det giver sig selv, at det kan være vanskeligt for så vel medarbejdere som særlig de mindre virksomheder at afsætte 6 timer hver uge til uddannelse.
Det er vores klare mål, at så mange som muligt får mulighed for og smag for at uddanne sig, og derfor er det positivt, at timekravet nedsættes.
Ligeledes er det positivt, at lovforslaget lægger op til, at der kan gennemføres kurser med mindre hold.
Det vil særlig have betydning for mindre virksomheder, der hermed får bedre mulighed for at støtte deres medarbejdere i deres personlige og faglige udvikling.
Lovforslaget er blot et af en række initiativer, som regeringen har taget, og som vi i Venstre har støttet for at forbedre voksnes uddannelsesmuligheder, og vi støtter fuldt ud disse intentio ner.
Kravene på arbejdsmarkedet bliver stadig højere, og det er væsentligt, at der ikke er barrierer for, at den enkelte kan tilegne sig det nødvendige.
Venstre kan som nævnt tilslutte sig lovforslaget.
Naser Khader (RV), 2004-11-30:
Det Radikale Venstre støtter også dette forslag.
Jeg vil ikke repetere forslagets forskellige elementer, men kun understrege, at vi også synes, det er fint, at de danske virksomheders grundoplysninger, som skal indberettes til myndigheder, samles ét sted.
Det er vi tilhængere af.
Vi er også tilhængere af mere regelforenkling.
Det er en fordel for private virksomheder, men også for myndigheder.
Ud over regelforenkling ligger der også en samfundsmæssig besparelse, og det synes vi også er fint.
Så alt i alt støtter vi forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-30:
Nu har jeg heldigvis mulighed for at give fru Margrethe Vestager et svar.
Det, jeg vil gøre helt klart, og som jeg også sagde i min ordførertale, er, at det her er et led i den finanslovaftale 2005, som vi har.
Det er fuldstændig korrekt, at der var en anden folkeskoleforligskreds, da der var en anden regering.
Men nu er der altså en folkeskoleforligskreds – det er Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Socialdemokraterne – og i forbindelse med finanslovaftalen har regeringen lavet aftalen med Dansk Folkeparti om det her område, så derfor støtter vi selvfølgelig det her lovforslag.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2004-11-30:
Da den konservative ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Det her er et rigtig godt lovforslag, som vil være til stor fordel for vores virksomheder, foreninger og offentlige myndigheder.
Med forslaget sker der en styrkelse og forenkling af Det Centrale Virksomhedsregister.
Målet er, at registeret skal være nemt at bruge, og at kvaliteten af de oplysninger, der er til stede, kommer helt i top.
Vi er åbne for, at virksomhederne selv hurtigt og nemt kan indberette ændringer i deres grunddata via internettet.
Ud over at man kan lave indberetninger, når det passer en selv, kan man nu også bedre selv holde øje med, om oplysningerne om ens virksomhed er korrekte.
Det bliver nu også et krav til myndighederne, at de skal kommunikere digitalt, når de afgiver og modtager oplysninger fra CVR.
Alle myndigheder skal fremover bruge CVR-registeret, og de må ikke hver især i deres eget register have virksomhedsdata.
Herved sikrer vi, at oplysningerne er så præcise som muligt.
Foreninger, der jo i dag ikke selv er registreringspligtige, kan nu glæde sig over, at de fremover vil kunne få et cvr-nr.
Det betyder, at det bliver langt nemmere for dem at identificere sig over for de offentlige myndigheder, banker m.v.
Det har længe været et ønske fra foreningerne, at det blev en mulighed.
Dette vil også være en stor fordel for mange danske virksomheder.
Alt i alt et godt forslag, som vi Konservative naturligvis kan støtte.
Helle Sjelle (KF), 2004-11-30:
Der er ikke nogen tvivl om, at hvis vi i Danmark fortsat skal gøre os gældende i den internationale konkurrence og bevare den vækst og velstand, vi har, er det vigtigt, at arbejdsstyrken er bedst muligt rustet til den opgave.
Men arbejdsstyrken er mangfoldig, og det er umiddelbart de ufaglærte og kortuddannedes job, der i større grad automatiseres og outsources til fjernere egne.
I den forbindelse er det foruroligende, at mange voksne danskere har problemer – og det må vi erkende – med basal regning, stavning eller læsning.
Det kan opleves som en hindring og et nederlag for den enkelte, og det er et problem for samfundet, som ikke kan udnytte ressourcerne fuldt ud.
I Det Konservative Folkeparti vil vi gerne være med til at arbejde aktivt for at skabe bedre muligheder for efteruddannelse og opkvalificering af arbejdsstyrken og dermed gøre vores til at nedbryde nogle af de barrierer, som er med til at forhindre det.
Det mener vi er vigtigt både for den enkelte og for samfundet.
Vi ser derfor positivt på f.eks. forslaget om, at voksne kan modtage SVU til FVU og specialundervisning.
Derudover er vi glade for, at timetallet ændres fra det nuværende krav om minimum 6 timer om ugen til 3 timer om ugen.
Det vil forhåbentlig give flere lønmodtagere mulighed for at afse tid til undervisning, og det vil umiddelbart være lettere for virksomhederne at undvære medarbejderen i det kortere tidsrum.
Alt andet lige vil det bl.a. være med til at lette mulighederne for den enkelte for at opkvalificere sig, selv om det kun er et mindre skridt på vejen.
Med dette lovforslag mener vi, at der er taget et skridt i den rigtige retning for at nedbryde nogle barrierer for opkvalificering og videreuddannelse, og på den baggrund støtter vi forslaget.
Tina Nedergaard (V), 2004-11-30:
Da vi jo ikke på nogen måde har forringet SVUvilkårene i øvrigt i den her regeringsperiode, så må den dårlige samvittighed, vi måtte bære på, være på den tidligere regerings vegne, for det, vi jo har gjort, er, at vi har forholdt os til de regler, der var, da vores parti kom i regering, og så har vi sådan set videreført dem og forbedret dem løbende.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Også Det Radikale Venstre støtter lovforslaget, og det gør vi med glæde.
Ligesom det er en disciplin at kunne finde hår i suppen, så er det selvfølgelig også en disciplin at kunne finde en perle i en høstak eller værre steder.
Når jeg siger det, er det jo, fordi det her lovforslag, hvilket flere ordførere allerede har været inde på, er et godt, lille forslag, og vi håber også, at regeringen vil håndtere det med en passende proportionalitet i forhold til de effekter, man kan formode det vil have.
Når man kan blive en lille smule i tvivl om det, skyldes det jo, at det ikke skorter på positive anprisninger i den skriftlige fremsættelsestale; der er ligesom lagt op til, at vi her har fat på en meget væsentlig og meget betydningsfuld indsats.
Vi vil fra radikal side ikke på nogen måde underkende, at det her er vigtigt, og at det er rigtigt at gøre det, og derfor støtter vi det som sagt også, men vi håber ikke, at det her skal være en billig måde at investere i et image som den, der rent faktisk støtter kortuddannedes muligheder for uddannelse, for så var det i et andet format, og så var der også nogle ting, som burde have været ladet ugjort i forhold til besparelserne på voksen- og efteruddannelsen.
Vi håber, at forslaget her vil komme de mennesker til hjælp, som har brug for undervisning i at læse og stave og regne, og støtter derfor forslaget.
Jeg havde egentlig ikke tænkt mig at tage ordet, men da vi kun har to korte bemærkninger, synes jeg, at hr. Thomas Adelskov er stillet i en lidt vanskelig situation med den afsluttende bemærkning, som fru Gitte Lillelund Bech gav, for det er jo sådan, at skolefritidsordninger har en relation til folkeskoleforligskredsen, og det ville være lidt vanskeligt, i hvert fald tror jeg nok, at nogle ville have råbt forligsbrud, hvis man havde gennemført noget med et alternativt flertal udenom, hvis et af forligspartierne fandt, at det ikke var en god idé at gøre det.
Jeg har den samme erindring som hr. Thomas Adelskov af forløbet, men det kan ordføreren måske komme tilbage til på et andet tidspunkt, hvis der bliver tid til at læse den gamle behandling.
Aage Frandsen (SF), 2004-11-30:
SF kan støtte dette lovforslag.
Når det gælder SVU, statens voksenuddannelsesstøtte, og FVU, forberedende voksenundervisning, er det lovgivninger, som blev gennemført første gang under den tidligere socialdemokratisk-radikale regering, og det var i forbindelse med en lovgivning, som vi støttede.
Dengang havde vi nok nogle forventninger om, at der dermed ville ske et skred, et fremskridt, i retning af, at flere mennesker, som havde problemer med læsning og regning og stavning, ville benytte sig af det tilbud, og at netop SVU, statens voksenuddannelsesstøtte, kunne være et middel til, at flere ville gå i gang med den forberedelse af deres uddannelse, som de jo havde brug for, hvis de skulle videre i uddannelsessystemet.
Hvem der ligesom har æren og skylden i den her forbindelse,
er sådan set ganske ligegyldigt.
Man kan sige, at det, der blev gennemført af den tidligere regering, og som vi altså støttede, jo i hvert fald ikke var tilstrækkeligt, og derfor er det kun godt, at der sker forbedringer, men det ændrer jo ikke ved, at i forhold til hele problemstillingen omkring voksenuddannelse, både efter- og videreuddannelse, er det jo sådan, som hr. Bjarne Laustsen udtrykte det så smukt, at det forslår som en vis person et vist sted, for det, der er behov for på det her område, er jo langt mere.
Når det drejer sig om det generelle, er behovet jo selvfølgelig langt større.
Det beløb, det drejer sig om, og som det her kommer til at koste ekstra, er jo også meget lille; det er nærmest målt i promille, et par promille i forhold til det, som det er skønnet, at der er sparet på det her område inden for voksenuddannelse, både efter- og videreuddannelse.
Der er jo et gammelt ord, der siger, at i stedet for at klandre nogle, som kommer til fornuft og gør noget godt, så skal man jo glædes over den lidenhed, der trods alt her kommer til udtryk i form af, at man er blevet fornuftig på et lille felt.
Så jeg vælger som det positive menneske, jeg er, at glæde mig over, at regeringen er kommet med det her lovforslag, men jeg glemmer sandelig ikke, hvad regeringen har af mangler på det her felt, og det vender vi bl.a. tilbage til i næste uge, hvor Folketinget skal have en debat om den form for uddannelsespolitik, som regeringen fører, herunder efter- og videreuddannelse.
Men det ændrer ikke ved, at vi støtter det her lovforslag.
Margrethe Vestager (RV), 2004-11-30:
Jeg hedder Margrethe Vestager, men jeg håber, jeg må få ordet alligevel.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-11-30:
Som sagt er det her en udmøntning af finanslovaftalen for 2005, som vi har med Dansk Folkeparti, men hr. Thomas Adelskovs parti var jo i regering dengang i 2000-01, så i princippet kunne hr. Thomas Adelskov, hvis hr. Thomas Adelskovs parti kunne have skaffet flertal, vel have været med til at gennemføre det.
For 4 år siden sad vi ikke i regering.
Jeg mindes ikke, at der var det forslag for 4 år siden, vil jeg så sige, men det kan godt være, hr. Thomas Adelskov har ret.
Det, vi rent faktisk har været inde at kigge på nu, er specielt, hvad det er for en parallelitet, der er mellem daginstitutionsområdet og skolefritidsordningsområdet, og vi har i forbindelse med finanslovforhandlingerne med Dansk Folkeparti fundet frem til, at vi gerne vil have denne her parallelitet.