runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Else Theill Sørensen (KF), 2003-10-21:
Jeg takker naturligvis for den store pædagogiske hjælp.
Med hensyn til om vi vil fiksfakserierne eller vi hellere vil have sat skatten ned på arbejde, så tror jeg nok, at hr. Anders Samuelsens parti og mit parti er enige om, at vi meget gerne ser skatten på arbejde sat ned.
Nu er det beløb, der eventuelt kan blive tale om her, jo ikke noget, der vælter noget i den store sammenhæng, når vi taler om skattenedsættelser, så jeg tror, at vi skal prøve at holde det udenfor og sige - og jeg vil godt gentage, hvad jeg sagde - at det her ikke er noget kæmpemæssigt forslag. Med hensyn til dem, der bor der i forvejen, kunne det jo godt være, at man havde fået et job i en større by og så lige tøvede en kende med at flytte til den større by, fordi det nu trods alt ikke er så slemt at køre frem og tilbage, fordi der er et lille økonomisk incitament til at blive boende.
Det kunne også godt være, at der var to mennesker, som havde valgt at dele bord og seng og derfor også adresse, som havde et valg, fordi den ene arbejder i Århus og den anden arbejder på Mors, med hensyn til, hvor de ville bo.
I det tilfælde var det måske slet ikke så dumt, at de sagde: Så er det altså lidt smartere, at vi bliver boende på Mors.
Og det er CO2-neutralt, skulle jeg hilse og sige.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-21:
Jeg har to spørgsmål.
Hvilken en er den mest elegante løsning? For det andet: Fru Else Theill Sørensen slutter med at sige, at det her er en klar fordel for folk, der i forvejen - i forvejen - bor i udkantsområderne.
De har jo i forvejen besluttet sig for at bo der.
Det er jo det, der ligger i ordet »forvejen«.
Er pointen ikke, at man skulle have nogle nye derud?
Så er det vel dér, vægten skal lægges, hvis man nu skulle forsøge at forsvare forslaget.
Det var bare sådan en pædagogisk hjælp.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-10-21:
Forslaget her er udmøntningen af en lille del af den regionale vækststrategi, som regeringen offentliggjorde i maj 2003.
Formålet med at forøge befordringsfradraget for pendlere, der bor i særlig udpegede udkantskommuner, er det helt åbenlyse, at man vil styrke befolkningsudviklingen i disse kommuner.
Forslaget vil gøre det mere attraktivt for personer, der arbejder i større byer, at bosætte sig i udkantsområderne, og det vil forhåbentlig fastholde nogle erhvervsaktive, som allerede bor der.
Det her er ikke noget kæmpemæssigt forslag, men for de mennesker, det handler om, og som bor i et udkantsområde, og som hver dag kører langt for at komme arbejde, er det naturligvis væsentligt, at fradraget for de kilometer, der ligger ud over de 100, fordobles.
Som allerede tilkendegivet, da den regionale vækststrategi blev offentliggjort, kan Det Konservative Folkeparti støtte forslaget.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-21:
Jeg må sige, at vi i dag via debatten i Folketingssalen faktisk har fået en ekstrem tydeliggørelse af, at her er et forslag, som hverken har hoved eller hale, som hverken gør fra eller til, og hvis det endelig gør noget, så gør det fra.
Det er blevet udstillet gang på gang i de spørgsmål, der er blevet stillet til de forskellige ordførere, må jeg sige,
egentlig sluttende af med Dansk Folkepartis ordfører, som sagde, at i det store, brede billede måtte han konkludere, på trods af at han havde været ude at hænge i tovene på adskillige spørgsmål, at det var et godt forslag.
Det her er ikke et godt forslag.
Det er et forslag, der gør det forkerte.
Det giver yderligere fradrag i vores skattesystem frem for at fokusere på at sætte skatten ned på arbejde.
Dansk Folkepartis ordfører endte med at konkludere, at det højst ville blive lidt mere attraktivt at flytte til udkantsområderne.
Min konklusion er, at det, hvis det gør noget, så gør det det latterligt lidt mere attraktivt at flytte til udkantsområderne, og måske i bund og grund gør det det modsatte.
Det, der betyder noget i den her sammenhæng, er jo primært, at man har nogle arbejdspladser derude, og så kan man sige, at hvis der er noget, der er attraktivt økonomisk i forhold til at flytte til udkantsområderne, jamen så er det da, at det er billigt at bo derude.
Det betyder langt mere, det forslår langt mere, end hvad man får af fradrag for de sidste kilometer, som man har at køre til arbejde.
Jeg tror ikke engang på, at det her er en nulløsning, jeg tror, det er en minusløsning, og derfor er det ikke et forslag, som Det Radikale Venstre kan støtte.
Vi synes, at regeringen burde overveje det et par gange ekstra og så vende tilbage forhåbentlig uden et forslag eller i hvert fald med en stærkt redigeret udgave af det her.
Vi kan ikke støtte det, sådan som det ligger her.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-21:
Det hævdes ofte, at det vidtgående samarbejde om fælles skrappe miljøregler er en af EU-samarbejdets største og mest markante succeshistorier.
Den Europæiske Union har eksisteret i en periode med stor økonomisk fremgang og dermed også en stor industriel vækst.
Det har skabt øget stabilitet og velstand for millioner af mennesker på vores kontinent, men i halen på den udvikling er også fulgt nogle alvorlige problemer med forurening af naturen.
Disse problemer er kendetegnet ved deres grænseoverskridende karakter.
Forurening af jord, vand eller luft stopper ikke i det land, hvor forureningskilden nødvendigvis befinder sig.
EU har evnet at finde tilsvarende grænseoverskridende løsninger på problemerne, navnlig gennem fælles standarder for tilladte og forbudte stoffer, fælles grænseværdier, regler for områder, hvor særlige beskyttelsesforanstaltninger er nødvendige osv.
Denne indsats har banet vejen for samarbejdets succes på dette område.
Som Konservative ligger det os meget på sinde, at EU's fælles miljøpolitik fastholder denne stærke position, men også at Danmark benytter sin indflydelse til at trække det fælles beskyttelsesniveau i Europa opad.
Derfor er vi i Det Konservative Folkeparti også positive over for lovforslagene L 15 og L 16, som skal sikre en fælles gennemførelse af vand- og naturplanlægningen efter først og fremmest EU's vandrammedirektiv og dele af habitatdirektivet.
Vandrammedirektivet skal sikre beskyttelsen af grund- og overfladevand, og habitatsdirektivet skal udstikke rammerne for naturplanlægningen.
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at det er af stor betydning, at vi passer på vores natur og vores naturressourcer; dvs. både vores vand og opretholdelsen af den biologiske mangfoldighed.
Vi skal yde vores bidrag til at skabe en bæredygtig udvikling i verden.
Den udvikling kommer ikke af sig selv; den kræver hårdt arbejde.
Vi er klar til at tage fat på opgaven, og vi ser de to lovforslag som et skridt i den rigtige retning, og derfor støtter vi dem.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Nu bliver jeg spurgt: Hvad er den faglige og saglige begrundelse for, at vi skal have rent drikkevand, der ikke er renset?
Jamen altså, jeg troede sådan set, at det var en del af vores børnelærdom, at vi selvfølgelig skal have rent drikkevand, der ikke er renset og ikke er fyldt af gift.
Efter min beskedne opfattelse behøver vi ikke en masse videnskabsmænd til at fortælle os, at vi ikke skal have gift i vandet.
Jeg vil gerne have, at alt muligt bliver undersøgt til bunds, men jeg behøver altså ikke en masse videnskabsmænd til at forklare mig, vi ikke skal have gift i vores drikkevand.
Det er jeg godt selv klar over.
Jeg troede egentlig, at vi alle sammen her i Folketingssalen var enige om, at vi skulle sikre dette.
Så stiller jeg det stilfærdige spørgsmål: Hvorfor skal
det ikke stå i den her lov, hvor man jo siger, at vi skal have miljømålsætninger?
Vi skal have målsætninger for vandmiljøet, men det skal ikke stå i den lov, kan jeg forstå, at vi skal have rent og urenset drikkevand også om 20, 30 og 40 år.
Det må jeg konstatere at man ikke vil have.
Inger Støjberg (V), 2003-10-21:
Til hr. Keld Albrechtsen: Der er da ingenting i denne verden, der er nemmere end at skrive nogle ting ind i en lov.
Det, der er det svære i verden, er, hvordan man sikrer de ting, som man skriver ind i en lov.
Hvordan vil hr. Keld Albrechtsen sætte de her målsætninger, hvis hr. Keld Albrechtsen ikke engang kender den faglige og den saglige begrundelse for dem?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Nu kan vi så godt tage en hel diskussion af, hvor vi skulle få den faglige, saglige viden fra, eftersom man fra regeringens side har nedlagt de råd og nævn, som var i stand til at give os den.
Vi fik så det der Lomborginstitut i stedet for, men lad os lade den diskussion ligge.
Det, fru Inger Støjberg efterlyser, kan jo ikke lade sig gøre, for det har man selv afskaffet.
Jeg spørger ganske enkelt: Hvorfor vil man ikke være med til at vedtage nogle fuldstændig indlysende målsætninger, som ikke kræver nogen videnskabelige undersøgelser?
Det kan da ikke kræve en videnskabelig undersøgelse at fastslå her i Folketinget, at vi vil have rent og urenset drikkevand.
Det skal stå i vores lov, at vi vil have rent og urenset drikkevand.
Hvorfor i alverden skal det ikke stå i vores lov?
Jamen det er da helt ubegribeligt. Jeg er i virkeligheden dybt rystet over, at man nu bringer det spørgsmål i tvivl og ikke engang vil have det til at stå i loven, at vi skal have rent og urenset drikkevand.
Hvorfor vil man ikke det?
Det er da, fordi man lige har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, som ikke sikrer rent drikkevand i fremtiden, som ikke er tilstrækkelig til at beskytte vores drikkevand.
Derfor står det heller ikke i det her lovforslag.
Det er da meget enkelt; det behøver man altså ikke 700 videnskabsmænd for at regne ud.
Inger Støjberg (V), 2003-10-21:
Jo, må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, vi ønsker også i Venstre en høj vandkvalitet herhjemme, men jeg ønsker bare, at når man skal sætte målsætningerne for høj vandkvalitet, skal man vide, hvad man arbejder med.
Man skal ikke bare sådan gribe det ud af den blå luft. Hvorfra har hr. Keld Albrechtsen sin viden?
Vil hr. Keld Albrechtsen virkelig ikke være med til at undersøge det, så man laver politikken på baggrund af saglig, faglig viden?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Jeg kan svare på det spørgsmål fuldstændig klart: Enhedslisten kan her og nu være med til at vedtage et ændringsforslag til den her lov, der siger, at vi om 20, 30, 40 og 50 år stadig væk skal have mulighed for at drikke urenset vand direkte fra vandhanen, sådan som vi gør i dag, fordi vi skal bevare et grundvand, som er til at drikke.
Det er helt rigtigt, det kan vi gøre uden at blinke, lige på stedet.
Jeg fatter ikke, at regeringspartierne ikke kan det.
For hvorfor kan regeringspartierne ikke det?
Jamen det er da, fordi regeringspartierne lige har lavet en såkaldt pesticidhandlingsplan, der indeholder nul komma niks handling, som man udmærket ved ikke kan sikre vores drikkevand, og derfor tør man ikke skrive det i lovforslaget.
Det er da meget enkelt.
Men vi i Enhedslisten tør godt skrive, at vi løbende år for år skal forbedre vores vandmiljø.
Det er også det, der står i direktivet, og det er det, der skal ind i loven.
Vi tør godt skrive i loven, at vi vil have rent drikkevand i Danmark.
Det tør vi altså godt skrive.
Jeg fatter ikke, at regeringen ikke tør skrive det.
Inger Støjberg (V), 2003-10-21:
Jeg kan forstå, at hr. Keld Albrechtsen er dybt bekymret.
Jeg er efterhånden også ved at være bekymret, men jeg kan så sige, at vi ikke deler den bekymring - eller bekymringer, tror jeg nærmere, jeg vil betegne det som.
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at høre hr. Keld
Albrechtsens forklaring på, at hr. Keld Albrechtsen allerede nu kan fortælle, at resultaterne af det her simpelt hen bliver for dårlige og for lave.
Hvordan kan hr. Keld Albrechtsen allerede udtale sig om det nu?
Der er jo ikke engang udarbejdet nogen undersøgelser på det her felt.
Vi taler om basisanalyser, så man har noget at diskutere ud fra, og derefter kan man fastsætte målsætninger.
Betyder det virkelig, at Enhedslisten bare sådan ud af den blå luft vil fastsætte målsætninger uden på nogen måde at have viden på området?
Helle Sjelle (KF), 2003-10-21:
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg blot sige, at vi synes, det er et udmærket lovforslag, der ligger som et udgangspunkt for de ting, der nu skal til at ske inden for implementering af vandrammedirektivet og dele af habitatdirektivet.
Men vi bliver selvfølgelig også nødt til at følge processen ganske, ganske nøje, og det er da klart, at vi ikke bare giver en bemyndigelse til ministeren og så forventer, at alt går ganske glimrende.
Vi følger selvfølgelig processen, ligesom jeg forventer, at alle andre politiske partier også følger processen, og så kan vi jo gribe ind undervejs, hvis der er noget, som vi mener kunne være på en lidt anden måde. Jeg har fuld tiltro til, at det nok skal gå, og jeg har fuld tiltro til og forventer også, at vi som sagt i denne her fase placerer os i den pæne ende i forhold til EU.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Først bliver man jo vældig glad, når man hører, at Danmark skal arbejde for at hæve beskyttelsesniveauet, og så ender
Anderledes kunne det svar jo ikke forstås. Jeg spørger så: Vil man fra Det Konservative Folkepartis side være med til at indføje nogle ændringsforslag i det her lovforslag, der sikrer, at vi kommer til at ligge i front i EU, og at vi får mindst lige så gode målsætninger som dem, der ligger i direktiverne, men også målsætninger, der er endnu bedre, sådan at de er med til at trække niveauet opad? Fru Helle Sjelle mente jo, at vi ligefrem fra dansk side - og det er jeg meget enig i - skulle være med til at trække niveauet opad, og så kommer man med et lovforslag, hvor der slet ikke er nogen konkrete målsætninger, og som altså helt åbenlyst trækker niveauet nedad.
Det var derfor, at jeg faktisk blev en lille smule glad, da jeg hørte fru Helle Sjelles internationale linje om, at nu skulle Danmark være foregangsland og alt muligt.
Så tænkte jeg, at det da må betyde, at det her lovforslag skal laves helt om, men nej, nu skal vi sidde og nørkle i nogle grupper, og så bliver det nok ikke rigtig til noget.
Helle Sjelle (KF), 2003-10-21:
Nu skal vi jo først have foretaget de forskellige nødvendige analyser for at kunne gennemføre diverse tiltag og fastsætte diverse mål, og så må vi på den baggrund se, hvad der kommer ud af det.
Men som jeg sagde tidligere, må vi stadig væk forvente, at Danmark placerer sig i den pæne ende, hvad angår miljøpolitikken i EU; det forventer vi helt klart.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Det tilsagn vil jeg meget gerne sige tak for, for det, fru Helle Sjelle nu siger, er jo, at vi som minimum må op på det niveau, der ligger i direktiverne, sådan må det vel forstås.
Hvorfor er der ikke i det danske lovforslag de præcise målsætninger om, at der skal ske forbedringer af vandmiljøet?
Betyder det, fru Helle Sjelle nu siger om, at vi skal gå i spidsen på europæisk plan for at hæve beskyttelsesesniveauet, at Det Konservative Folkeparti er indstillet på, at disse præcise målsætninger om forbedringer af vandmiljøet også skal være i den danske lovgivning?
For man må vel bare konstatere, at hvis det er ikke er det, fru Helle Sjelle mener, er det, hun siger, meningsløst.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-10-21:
Ja, der vil i hvert fald være én sikker virkning af det her forslag, og det er, at hvis man skulle have gået rundt og været bekymret for, at amterne skulle gå hen og blive nedlagt, så kan man da i hvert fald se, at der nu lægges op til årelange bureaukratiske manøvrer, der nok skal sikre, at amterne kommer til at bestå i hvert fald 20-30 år endnu. Jeg hørte jo så, at ministeren vil have en bemyndigelse til at fastsætte målsætningerne i de vandplaner i en bekendtgørelse; ministeren vil også have bemyndigelse til at beslutte i en bekendtgørelse, hvem der kan få undtagelsesbestemmelser, hvornår der kan laves undtagelser fra målsætningerne.
Det vil sige, at ministeren selv vil have lov til at fastsætte målsætningerne og selv vil have lov til at bestemme, i hvilket omfang de kan fraviges.
Jamen, hr. minister, det betyder jo, at Folketinget er spillet fuldstændig ud af banen.
Så bliver det i virkeligheden fuldstændig meningsløst, hvad der eventuelt senere hen aftales i en vandmiljøplan, for det bliver ministeren, der helt kommer til at styre dansk miljøpolitik gennem bekendtgørelser.
Ministeren må altså undskylde, men det var det, han stod og redegjorde for.
Ministeren vil have så store bekendtgørelsesbeføjelser, at han kan fastsætte ikke alene målsætningerne, men også alle undtagelserne.
Jeg må indrømme, at jeg er rystet.
Anders Samuelsen (RV), 2003-10-21:
Jeg studsede bare lige over, at Dansk Folkepartis ordfører anvendte ordene om, at dette forslag vil gøre det attraktivt at flytte til udkantsområderne.
Mener Dansk Folkepartis ordfører virkelig det?
At dette forslag alene gør det attraktivt at flytte til udkantsområderne, er det ikke lige at sælge det rigelig højt, eller hvad?
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Jeg kan kun sige til fru Pernille Blach Hansen: Det spørgsmål, jeg fik fra hr. Keld Albrechtsen, var, om vi kunne begynde at diskutere vandmiljøplan noget før.
Jeg går da ud fra, at fru Pernille Blach Hansen godt ved, at jeg ved tidligere lejligheder har sagt, at jeg gerne så kredsen udvidet.
Er det ikke på kanten i dag at sige herfra, at det skal ministeren tage ansvaret for?
Jeg tror, fru Pernille Blach Hansen vil kunne bekræfte, at miljøministeren har sagt ved flere lejligheder, at jeg gerne så kredsen udvidet.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-21:
Jeg synes, det er helt fint, at ministeren endnu en gang ikke svarer på det, der blev spurgt om.
Jeg vil bare sige, at den, der begyndte at tale om samarbejdende folkestyre i Folketingssalen her i dag, var ministeren i et svar til hr. Keld Albrechtsen, og det, der så er påpeget efterfølgende af hr. Jørn Jespersen og undertegnede, er faktisk, at det klinger lidt hult mindre end 14 dage efter, at ministeren har lavet en stor forkromet plan uden at invitere samtlige Folketingets partier. Jeg beder såmænd bare om, at ministeren tager ansvaret for sine egne gerninger.
Det synes jeg kunne være befriende.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Jeg er jo nødt til at sige, at det mest overraskende, der er sket i dag, var sådan set, at fru Pernille Blach Hansen nu gik på talerstolen for at fortælle om, hvordan man indkaldte partier til forlig.
Vi er altså mange, der godt kan huske, hvordan det foregik i 9 år, men man kan godt sige, at man har større forhåbninger, når nu der er kommet en borgerlig regering, for der er mere demokrati.
Det ville jeg have forståelse for, kan jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, men jeg er da nødt til at erindre om, hvordan det foregik.
Jeg ved ikke, om fru Pernille Blach Hansen kan huske, hvordan man lavede sidste pesticidhandlingsplan.
Der var slet ingen forhandlinger af nogen art.
Jeg siger bare, at det kan da undre mig, at det lige er fru Pernille Blach Hansen, der kommer op og siger fra talerstolen, hvordan man skal køre sådan noget.
Jeg var tilfældigvis mit partis ordfører i alle de år
, jeg skal da gerne begynde at fortælle lidt om, hvor ofte vi blev inviteret, men hvis det er en anden måde, man vil gøre det på, så vil jeg gerne sige til fru Pernille Blach Hansen, at det synes jeg kun er fint.
Det gør vi gerne, man er bare også nødt til at sende et signal om, at det er mere end ord.
Hvis man hele tiden, når vi diskuterer miljøpolitik, står og siger, at det kan der overhovedet ikke blive tale om, vi kan slet ikke møde hinanden, ja, så sender man jo nogle signaler om, at det er håbløst og kropumuligt.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-10-21:
Jeg synes, ministeren har en lidt selektiv holdning til et samarbejdende folkestyre forstået på den måde, at når ministeren i perioder har sit flertal på plads, så er det åbenbart ikke nødvendigt at indkalde resten af partierne.
Der er jo ingen her, der har kritiseret, at ministeren indkaldte til forhandlinger om naturforliget.
Det var helt fint, vi havde en række forhandlinger, vi kunne ikke blive enige, vi gik hver til sit, og så kan den ene part mene, at det er en god aftale, der er lavet, og den anden, at det er en dårlig aftale, der er lavet. Men sagen er jo i forhold til pesticidhandlingsplan nr. 3, at der har der ikke været forhandlinger med alle Folketingets partier, der har kun været regeringen, Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti.
Det, der i grunden undrer mig, er, hvis ministeren bygger sin indkaldelse af partier på, hvad der blev sagt i et samråd i Folketinget om onsdagen, for jeg erindrer det sådan, at da var samtlige spørgere kritiske.
Der var ingen, der udtrykte, at det her var godt.
Socialdemokratiet, SF og faktisk Dansk Folkeparti mente, at der var noget at kritisere, men alligevel vælger ministeren så kun at indkalde Dansk Folkeparti til en forhandling.
Synes ministeren selv, at det er et udtryk for et samarbejdende folkestyre?
Helle Sjelle (KF), 2003-10-21:
Det er fuldstændig rigtigt, at vi i Det Konservative Folkeparti er meget optagede af, at vi bestemt ikke, hvad angår vort miljø, er dem, der trækker ned i EU-sammenhæng.
Derfor vil vi naturligvis også følge den her proces med fastlæggelsen af diverse mål og tiltag inden for det her område meget nøje i den kommende tid, og vi forventer naturligvis, at de ting, der bliver gjort her i Danmark ud fra de danske forhold, bestemt ikke er de laveste i EU.
Vi forventer naturligvis, at det ligger på et pænt niveau sammenlignet med de andre lande - mindst på et pænt niveau.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-10-21:
Jeg er jo nødt til at sige, at det er jo ikke nok kun at være med i ord, man skal også kunne være med i handling.
Vi skulle jo lave et naturforlig, kan jeg huske.
Dengang inviterede jeg jo alle partier over - jamen hr. Jørn Jespersen siger, at jeg så gerne vil lave noget, så er jeg da nødt til at fortælle historien - og diskuterede naturforliget.
Det syntes jeg var, som det skulle være. Da diskuterede vi det så, og da nåede vi ikke til enighed, og jeg syntes ikke, at de meldinger, jeg modtog og efterfølgende har modtaget om de tanker, jeg havde gjort mig omkring pesticidhandlingsplanen, har været nogle signaler om, at hr. Jørn Jespersen overhovedet kunne have været med i det.
Når jeg hører hans taler i Folketingssalen, så plejer det altid at være med, at det i hvert fald er fuldstændig umuligt at lave noget sammen med den nuværende miljøminister eller regering osv.
Jeg prøver det gerne en gang til, men der skal så også være lidt vilje fra den anden side.
Jeg har sagt til hr. Keld Albrechtsen, at når det sker på den måde med bemyndigelse, så er det, fordi det er meget teknisk vanskeligt, og i øvrigt er det den måde, man normalt gør det på, men jeg har jo tilbudt, at vi bare kan tage debatten i udvalget.
Så vil jeg bare sige til hr. Keld Albrechtsen
Der har vi nedsat 13 arbejdsgrupper til at sørge for det faglige grundlag, for at vi senere kan gå i gang med Vandmiljøplan III.
Vi har tidligere sagt, at alle partier bliver inviteret med til det. Jeg vil bare sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg har ikke forhindret, at Enhedslisten har kunnet være med.
Jeg har tidligere sagt, at det så jeg gerne, men det er nu engang sådan, at det skal der være enighed om.
Når vi så kommer i gang med forhandlingerne om Vandmiljøplan III, Vandmiljøplan II er afsluttet, og vi har fulgt op på det osv., så går debatten i gang, og vi har jo sagt, og det står der jo også, at vi gerne vil i debat med alle partierne.
Så jeg synes, at vi tager debatten på det tidspunkt.
Til det andet må jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at sagen er den, at det er skruet sådan sammen, fordi det er den bedste og mest praktiske måde at gøre det på rent teknisk. Vandmiljøplan III-forhandlingerne kommer, og som sagt ser jeg gerne, at så mange som overhovedet muligt kommer med.