runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-12-02:
Hr. Albrechtsens karakteristik af forholdene i Skatteministeriet må stå fuldstændig for hr. Keld Albrechtsens egen regning, men lad os nu holde os til, hvad denne sag drejer sig om.
Jeg har forstået, at skatteministeren vil stille et ændringsforslag til lovforslaget, som udmønter aftalen mellem regeringen og A.P. Møller - Mærsk.
Der har været sået tvivl om, hvorvidt der skulle være et hul i lovforslaget, og for at være på den sikre side stiller skatteministeren nu et ændringsforslag.
Jeg må sige, at det synes jeg er den helt korrekte fremgangsmåde.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-12-02:
Jeg vil gerne stille statsministeren et spørgsmål på baggrund af de alvorlige oplysninger, der er fremkommet i Jyllands-Posten her til morgen om endnu et skattehul.
Men jeg vil godt spørge statsministeren: Hvor lang tid kan statsministeren blive ved med at se på det kaos, der er i Skatteministeriet?
Hvor lang tid kan statsministeren blive ved med at se på, at det ene skattehul efter det andet, som der for længst burde være gjort noget ved, dukker op?
I tilfældet her tyder alt på, at man har vidst alt om det, og er det ikke en fuldstændig uholdbar situation, som statsministeren ikke længere kan leve med?
Bodil Kornbek (KD), 2003-12-02:
Principielt ønsker Kristendemokraterne ikke, at staten skal regulere de frie skoler på samme måde som de offentlige skoler, for vi vil værne om de frie skoler med vægt på frie skoler.
Derfor var vi heller ikke med på forslaget sidste år om puljestyring af de frie skoler, og det er vi selvfølgelig heller ikke i år.
Der er også i dette forslag en helt grundlæggende årsag
til, at Kristendemokraterne ikke stemmer for det.
Undervisningsministeren forsøger ad bagveje at underminere 10. klasse og dens eksistensgrundlag, og det er tankevækkende, at undervisningsministeren gør det uden en forudgående debat.
Den kommer altså først i det nye år.
Det er beklageligt, at man på den måde tilsidesætter en proces, hvor der kan være en åben diskussion og dialog om 10. klasses fremtid.
Man foregriber hele det arbejde, der sådan set skal gøres, også i de forskellige partier, og den åbne dialog, der må være i ethvert demokratisk samfund, ved på den måde at underminere 10. klasse allerede nu.
Det vil sige, at i omstillingsreserven indbygger man et økonomisk incitament for efterskoler til at optage 9. klasse-elever frem for 10. klasse-elever, og det er altså et bevidst forsøg på at profilændre efterskolernes elevsammensætning.
Der sker med lovforslaget en øget statslig styring af efterskolerne med fokus på udvalgte interesseområder for regeringen.
Dette betyder en betydelig skævvridning af tilskuddene til de undervisningspligtige elever på bekostning
af bl.a. kvalitetsudvikling af de enkelte efterskoler og ikke mindst tidligere opfattelser af, hvilke formål efterskolerne egentlig tjener
10. klasse på en efterskole.
Københavns Kommune har afgivet et af de få høringssvar, hvor man er bevidst om den opfindsomme måde at køre 10. klasse ud ad bagdøren på.
Københavns Kommune skriver, at de har bemærket, at hensigten med at udbygge med nye tillægstakster vedrørende efterskoler bl.a. er at formindske den enkelte elevs samlede uddannelsestid.
Vi kan på ingen måde stemme for dette forslag.
Morten Bødskov (S), 2003-12-02:
Det interessante er, om de får lov til at prioritere deres tid til det.
Bekymringerne over lovforslaget går netop på, at der bliver stukket kæppe i hjulet på kontrolmyndighederne.
Det er det, der giver anledning til bekymring, og det er derfor, jeg forsøger at få justitsministeren til at garantere, at lovforslaget ikke vil betyde, at kontrollen vil blive slækket, så folk vil opleve dårligere fødevarekontrol, ringere miljøkontrol og dårligere arbejdsmiljøkontrol.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Jeg kan bekræfte, at det, der er meningen med lovforslaget, sådan set er at målrette kontrollen, og jeg tror, at når myndighederne har vænnet sig til de nye regler og lært at forstå dem i praksis, vil vi opleve, at de rent faktisk får bedre tid til at fokusere på det, de nu engang er uddannet til, og det, der er deres primære opgave, nemlig f.eks. at sikre, at hygiejnen er i orden, at arbejdsmiljøet er i orden, og at reglerne bliver fulgt.
Man kan populært sagt sige, at vi vil have en sikkerhed for, at man ikke begynder at bruge kræfter på noget, som er en rent politimæssig opgave.
Det vil altså sige, at hvis der er mistanke om et strafbart forhold, er det ikke de øvrige myndigheder, der skal bruge tid på efterforskning og indhentning af materiale.
Man skal sådan set bruge tiden på det, man er ansat til, og så må man overlade det til politiet at klare den del af opgaverne.
Derfor er mit svar til hr. Morten Bødskov: Ja, jeg tror, at kontrollen bliver mere målrettet, og jeg tror, adfærdsreglerne bliver bedre af, at der kommer en varsling. Der er god mening i at sige, at man kommer om 14 dage, for det kan medvirke til, at virksomhederne og borgerne er bedre forberedt på kontrolbesøget, har papirerne klar og har relevante medarbejdere klar til at svare på spørgsmål.
Men vi sikrer naturligvis med lovforslaget, at i de tilfælde, hvor øjemedet ville blive forspildt, såfremt man varslede kontrollen, er der stadig fuldstændig uhindret adgang for alle myndigheder til at møde op uanmeldt og foretage den nødvendige kontrol.
Anne Baastrup (SF), 2003-12-02:
Vi er vel alle interesserede i at sikre borgernes retssikkerhed
, men vi er jo også interesserede i at sikre borgernes sikkerhed, når de som forbrugere køber madvarer, og når de som lønmodtagere er på en arbejdsplads, og når der i øvrigt skal ses på vore børns fremtid og hensynet til det ydre miljø.
Som jeg hører det, går de forskellige myndigheders kritikpunkter bl.a. på, at de har været udsat for massive nedskæringer.
Vi ved jo alle, hvordan eksempelvis Arbejdstilsynet stort set er blevet halveret, og vi ved jo også, at fødevareministeren og også miljøministeren har store problemer med deres ressourcer.
Myndighederne har i den debat, vi har haft om lovforslaget, slået på, at virksomhederne skal finde ud af, om det er en straffesag, der gås efter.
Kan de risikere at komme i selvinkriminering, så det ender med, at de ikke vil fortælle om sig selv for ikke at sætte sig i en situation, hvor de kan udsættes for en straffesag?
Her er der et problem, som ministeren bliver nødt til at tage hånd om.
Vi skal se på ressourcerne og se på, hvordan man kan afvikle et forløb, uden at man bliver nødt til at standse op.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Det er en meget relevant problemstilling, som fru Anne Baastrup rejser.
Det er nemlig korrekt, at det er en svær balance at sikre en bedre retssikkerhed til borgere og virksomheder.
Man kan sige, at det værn, vi har i retsplejeloven, nu bliver kopieret, så vi får nogle fornuftige retssikkerhedsmæssige regler for andre myndigheders adgang til borgere og virksomheder.
Men det er naturligvis også klart, at den retssikkerhed skal ikke ske på bekostning af en kontrol, som er nødvendig af hensyn til samfundets velfærd, og det er derfor, reglerne er udformet på en sådan måde, at man skelner nøje mellem de opgaver, som myndighederne har - om det er en opgave, hvor det er lige meget, hvornår man kommer, og hvor hurtigt man varsler, eller om det er en opgave, der kræver, at myndighederne møder op uden at have varslet på forhånd.
Vi har lavet den adskillelse i lovforslaget, så der af hensynet til samfundets ve og vel og også af hensyn til fødevaresikkerhed og miljøsikkerhed
Med hensyn til det nye regelsæt tror jeg, det i bund og grund er noget, som de fleste myndigheder allerede kender i dag, når de tilrettelægger deres arbejde.
Men myndighederne skal selvfølgelig have tid til at sætte sig ind i reglerne, og derfor træder lovforslaget heller ikke i kraft i løbet af et par måneder.
Hensigten er, at ...
Jeg tror ikke, jeg har mere at tilføje til sagen.
Jeg så nærmere hr. Jens Peter Vernersens indlæg som et bidrag til den videre debat.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-02:
Jeg håber så, at det indlæg, jeg har haft her, vil indgå i de fremtidige overvejelser.
For ligesom at ridse noget af problematikken op, kan jeg f.eks. nævne her, at under behandlingen af regeringens erhvervsforslag L 99 siger skatteministeren i sin replicering, efter at ordførertalerne var holdt: Jeg og min forgænger har i mange af disse spørgsmål kunnet tage hinanden i hånden, da vi i Skatteministeriets annaler og arbejdspapirer fandt disse problemstillinger.
Der siger ministeren altså, at han har haft fat i annaler og problemstillinger, da han skulle lave den her lovgivning.
Når det bliver sagt fra Folketingets talerstol af skatteministeren, så er det i hvert fald også noget, der bør undersøges, og i hvert fald en erkendelse af, at man har haft fingrene nede i disse problemstillinger.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Jeg kan ikke besvare nærmere, hvad indholdet vil være af kommissoriet på nuværende tidspunkt, men hr. Jacob Buksti vil inden for ganske få dage få sin lyst styret.
Så vil det fremgå af kommissoriet, hvad undersøgelseskommissionen skal beskæftige sig med.
Jacob Buksti (S), 2003-12-02:
Så går jeg ud fra, at ministeren også kan garantere, at det materiale, det beslutningsgrundlag, der lå for regeringen, da man valgte at fremsætte L 99, også står klart.
L 99 er altså er det forslag, regeringen kommer med, som er uden den hullukning, der lå i den tidligere regerings L 61.
Det er jo ikke sådan, at det er skatteministeren, der har gået og syslet med det her forslag selv.
Jeg går ud fra, at det også i denne her regering er sådan, at for at en minister kan fremsætte et lovforslag, så er det vel forelagt den samlede regering.
Derfor skal det beslutningsgrundlag, der ligger bag den prioritering, som ministeren henviser direkte til er blevet foretaget i regeringen, stå klart, og de beslutningspapirer, hvori det står, at det, der lå i L 61, det behøver man ikke at have med i L 99, skal være med i undersøgelsen.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Jeg har redegjort for, hvad det er for en ramme, kommissoriet vil blive udfærdiget efter.
Men det er klart, at jeg ikke på nuværende tidspunkt, hvor vi ikke er færdige med at lave kommissoriet, her i detaljer kan redegøre over for hr. Jens Peter Vernersen for, hvad ordlyden vil være af kommissoriet.
For ikke at forlænge Folketingets spørgetime ud over, hvad der er nødvendigt, vil jeg sige, at i sidste ende tror jeg, det nok er op til en politisk vurdering, hvorvidt alt er med - ikke at jeg tror, at der er den store uenighed om det, men der vil altid være en politisk vurdering af, om et kommissorium er tilstrækkeligt.
Nu er vi jo ved at have en vis erfaring i at lave undersøgelseskommissioner, og min erfaring er da, at man langt hen ad vejen får forståelse, når regeringen besvarer spørgsmål, for den måde, et kommissorium er udarbejdet på. Som sagt, i løbet af denne uge vil også hr. Jens Peter Vernersen kunne få styret sin nysgerrighed, så vil der foreligge et udkast, og så må vi se, om det udkast også er tilfredsstillende for hr. Jens Peter Vernersen.
Regeringen arbejder i hvert fald ihærdigt på at lave et kommissorium, der gerne skulle afdække spørgsmålene i denne sag.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-02:
Jeg vil gerne sige tak til ministeren for redegørelsen.
Det var der jo mere indhold i end i statsministerens udvandring
fra Folketingssalen.
Jeg vil godt spørge, om justitsministeren også vil sikre, og det var det, mit spørgsmål gik på, at alle aspekter i sagen bliver belyst, ikke kun den der leg, som vi har set, nemlig hvem vidste hvad hvornår.
Det er selvfølgelig et element, men det er jo også et meget vigtigt element at få at vide: Hvem gjorde hvad, og hvem gjorde ikke hvad?
Hvem fik ikke lavet det lovforslag så betids, at man kunne have lukket hullet?
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Jeg vil gerne, selv om taletiden er begrænset, forsøge lidt hurtigt at gennemgå reglerne i lov om undersøgelseskommissioner, herunder hvilke præmisser der vil blive opfyldt.
Men jeg vil gerne allerede nu sige, at det er min hensigt i løbet af denne uge at fremsende et udkast til kommissorium til Folketinget, så man får en klarhed over, hvordan regeringens linje bliver.
Kommissionen vil bl.a. få til opgave at undersøge og redegøre for det samlede forløb i sagen, herunder spørgsmålet
om, hvornår og i hvilket omfang skattemyndighederne blev bekendt med forholdene vedrørende TDC. Kommissionens undersøgelse vil også skulle omfatte statsministerens og skatteministerens besvarelse af folketingsspørgsmål.
Der vil også være tale om, at kommissionen vil få til opgave at foretage retlige vurderinger af, om der foreligger grundlag for, at det offentlige søger nogen draget til ansvar.
De retlige vurderinger kan så danne grundlag for, om det offentlige kan tage stilling til, om der skal gøres et ansvar gældende.
Jeg vil gerne understrege, at det altså ikke er kommissionen, som afgør, om nogen kan pådrage sig et ansvar.
En undersøgelseskommission har ikke en dømmende myndighed, men kan undersøge det.
Derudover vil kommissionen jo komme til, som man også ved, at bestå af tre medlemmer, hvoraf formanden skal være dommer.
Medlemmerne bliver udpeget af justitsministeren, og derudover vil der blive udpeget en udspørger.
Det er korrekt, som hr. Jens Peter Vernersen tilkendegiver, at møder i undersøgelseskommissionen som udgangspunkt er offentlige.
Og sådan vil det blive.
Undersøgelseskommissionen afgiver en beretning om resultatet af sin undersøgelse, og den vil efter lovens nærmere regler blive offentliggjort af justitsministeren.
Der er ikke så meget nyt i det.
Men som sagt vil jeg i løbet af denne uge fremsende et udkast til kommissorium til Folketinget.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-12-02:
For et øjeblik siden afviste statsministeren at besvare et spørgsmål, som jeg stillede om, hvorvidt alt nu ville blive belyst vedrørende skatteministerens forsømmelser, det, statsministeren kalder TDC-sagen.
Jeg spurgte så også, om statsministeren vil sikre åbne døre under undersøgelsen.
Og som man hørte her i salen, ønskede statsministeren ikke at besvare disse spørgsmål med henvisning til forretningsordenens § 20, stk. 11. Jeg vil godt spørge justitsministeren, om justitsministeren er enig i, at efter loven om undersøgelseskommissioner, § 30, stk. 2, er alle møder som udgangspunkt åbne, og at der ikke i denne her sag overhovedet vil blive lagt nogen forhindringer for, at dørene er åbne.
Og som sagt også, om ministeren vil sikre, at alt bliver undersøgt vedrørende de forsømmelser, der har været.
Poul Nødgaard (DF), 2003-12-02:
Jeg tager det svar, som jeg har fået, til efterretning.
Men jeg håber også, at justitsministeren er klar over, at hvis der sker nogle alvorlige ting i Slagelse Politikreds, har vi altså et kæmpe problem foran os, som vi skal være enige om at løse.
Og jeg kan da fortælle justitsministeren, hvis hun gerne vil vide det, at de kommuner, der ligger i Slagelse Politikreds, bl.a. Korsør, er dybt berørt af den beslutning, politimesteren har truffet.
Selvfølgelig skal han bestemme, men kun bestemme til en vis grænse.
Vi står med et overordnet ansvar som lovgivere for, at det kører rundtomkring i landet, så folk føler den tryghed, de skal føle. Hermed sluttede spørgsmålet.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Ja, det er fuldstændig korrekt, at Justitsministeriet i marts 1999 forsøgte at få de tyske myndigheder til at overtage strafforfølgningen af Søren Kam.
Det var ikke muligt.
Uanset dette er det imidlertid på grundlag af Rigsadvokatens indstilling fortsat Justitsministeriets opfattelse, at der er en begrundet mistanke mod Søren Kam for medvirken til det pågældende drab, og Søren Kam efterlyses derfor fortsat internationalt. Senest har Rigsadvokaten den 10. november 2003 over for Justitsministeriet rejst spørgsmålet om, hvorvidt man på ny bør anmode de tyske myndigheder om at få udleveret Søren Kam og har i den forbindelse netop henvist til europæiske arrestordre, som træder i kraft den 1. januar 2004, og som indebærer, at EU-medlemstaterne i videre omfang end i dag forpligter sig til at udlevere egne statsborgere.
Justitsministeriet har derfor efter indstilling fra Rigsadvokaten rettet henvendelse til det tyske justitsministerium med henblik på at få oplyst, hvorledes man i Tyskland forventer at ville gennemføre rammeafgørelsen om den europæiske arrestordre, herunder om man vil udforme sine regler på en sådan måde, at det på forhånd må antages at ville være udelukket at få hr. Søren Kam udleveret til Danmark.
Når der foreligger nærmere oplysninger herom, vil Justitsministeriet tage stilling til, om Søren Kam på ny bør søges udleveret fra Tyskland med henblik på retsforfølgning her i landet.
Så der er altså foretaget en henvendelse, og vi afventer derfor de tyske myndigheders tilbagevenden.
Det med æren er jo en alvorlig sag.
Jeg vil sige til hr. Poul Nødgaard, at jeg finder ikke, det er rigtigt, at jeg som justitsminister blander mig i de dispositioner, som en lokal politimester foretager.
Men jeg synes alligevel, og specielt fordi udmeldingen åbenbart går på, at det går ind i næste forligsperiode, hvor vi ved, at der er en pulje penge til rådighed, som bl.a. skal afhjælpe den problemstilling, der er omkring afspadsering, at jeg gerne vil lave en henvendelse til den lokale politimester og få uddybet, hvilke planer de går med.
Jeg vil selvfølgelig også gøre opmærksom på, at der nu er en pulje penge til rådighed, der gerne skulle medvirke til at afhjælpe de problemer, som politiets afspadsering har skabt for den tryghedsskabende indsats fra politiets side.
Poul Nødgaard (DF), 2003-12-02:
Det svar giver mig anledning til at konkludere, at det så faktisk er en forhastet beslutning, politimesteren i Slagelse har foretaget ved at sige, at man i en 3-måneders-periode neddrosler politiberedskabet.
Det giver mig anledning til at spørge justitsministeren, om hun på grundlag af det her spørgsmål vil tage kontakt til politiet i Slagelse, evt. via sit ministerium, og henstille, at man stiller det, at man neddrosler det politiberedskab, i bero.
Jeg synes også, at justitsministeren under den manøvre, som hun eventuelt kunne finde på at foretage som følge af spørgsmålet her, burde tage under overvejelse at sige til politiet til Slagelse, at netop december måned måske er den allerallerværste måned i hele året, hvor man kan neddrosle politiberedskabet.
Vi ved jo alle sammen, at det er en måned med masser af - undskyld, jeg siger det - julefrokoster, der er nytårsaften, og hvad ved jeg.
Så jeg synes, at justitsministeren har al mulig grund til at rette en henvendelse til politiet i Slagelse og ikke afvente, at jeg stiller et spørgsmål, hvor ministeren har 6 dage til at svare, og pludselig er der gået en hel måned.
Prøv dog for en gangs skyld - det bør man måske også gøre tiere - at handle lidt hurtigt.
Det synes jeg ville tjene til justitsministerens ære.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Det er jo meget prisværdigt at forsøge at begrænse spørgsmålet.
Det er også nemmere for mig at besvare det, når der ikke er så mange forskellige spørgsmål i samme runde.
Nu kender jeg ikke så meget til den konkrete sag, som hr. Poul Nødgaard rejser. Men det er jo korrekt, at der i forbindelse med den nuværende flerårsaftale på politiets område har været tale om afspadsering, og den løber jo her til den 31. december i år.
Men fra næste år, altså om mindre end 1 måned, træder der en ny politiaftale i gang, og et af elementerne i den nye politiaftale er jo netop, at der bliver en pulje, således at det bliver muligt for politiet at få udbetalt det overarbejde, der er opsparet.
Med andre ord: Frem for at afspadsere kan de politifolk komme ud på gaderne igen og medvirke til at skabe øget tryghed og sikkerhed.
Det burde i hvert fald delvis løse noget af den problemstilling, som hr. Poul Nødgaard rejser her, om problemerne med afspadsering og mindre bemanding fra årsskiftet.
Men for så vidt angår den konkrete sag, er det ikke noget, jeg kan svare på her i spørgetiden, men hr. Poul Nødgaard er velkommen til at sende et skriftligt spørgsmål til mig, så skal jeg forsøge at besvare det.
Poul Nødgaard (DF), 2003-12-02:
Jeg tror ikke, at justitsministeren og jeg kan blive uenige om, at befolkningen har et berettiget krav på tryghed i deres hverdag.
Den største tryghed, der kan gives befolkningen, er formentlig, at vi har et velfungerende og godt politi i Danmark.
Men nu synes jeg, at politiet står med nogle problemer, som jeg godt kunne tænke mig at høre justitsministerens holdning til.
Jeg er i besiddelse af dokumentation for, at politiet i Slagelse har meddelt de kommuner, der hører til Slagelse Politikreds, at de fra den 1. december til den 1. marts, altså i en 3-måneders-periode, vil neddrosle politiberedskabet, uden at de helt præcist redegør for, hvordan de vil gøre det, fordi de skal foretage såkaldt afspadsering af overarbejde.
Det kunne give mig lyst til at spørge justitsministeren, om hun finder, at det er rimeligt, at befolkningen dermed går fra at have en form for tryghed over et godt, velfungerende politimæssigt beredskab til faktisk at have et politiberedskab, der ikke lever op til det, som befolkningen må kunne forvente at det skal leve op til.
Det er mit første spørgsmål.
Jeg har tre omgange, så jeg kan vel komme igen.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
Til formanden vil jeg sige, at jeg skal forsøge at begrænse min lyst til at besvare de her gode spørgsmål, men det er jo et lovforslag, der ligger regeringen meget på sinde.
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg tror netop, at en af årsagerne til, at der har været den, synes jeg, lidt fejlagtige debat i nogle af medierne,
har været, at man har lidt misforstået, hvordan det nye regelsæt kommer til at fungere i praksis, f.eks. spørgsmålet om, hvad politiets opgave bliver.
Det har været fremme i pressen, at politiet nu skal til at være en slags miniarbejdstilsyn eller minifødevarekontrol.
Og så kan jeg sådan set
godt forstå, at politiet siger, at det kan de ikke gøre inden for den nuværende ramme; så må de have flere penge.
Men det er ingenlunde tilfældet, at det er sådan, lovforslaget er tiltænkt.
Tværtimod skal politiet alene beskæftige sig med det, politiet beskæftiger sig med i dag.
Men det, vi vil have en sikkerhed for, er f.eks., at hvis der er begået et strafbart forhold, kommer politiet ind på et tidligere tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Bødskov (S), 2003-12-02:
Jeg håber, at jeg kan få lov til at tale, selv om den røde lampe lyser på mikrofonen.
Spøg til side.
Det er en meget alvorlig diskussion.
I kommissionen har der jo været fokuseret meget nøje på, at spørgsmålet om ændret myndighedsadfærd med den lov, der ligger, meget vel kunne betyde behov for flere ressourcer til myndighederne. Politiet har meget klart været ude og sige, at de er meget bekymrede for, om de kan falde ind i denne her nye model i de sager, som justitsministeren omtaler, hvor politiet altså nu skal tage over i stedet for de kontrolmyndigheder, som har med sagen at gøre i dag.
Et interessant spørgsmål er: Har ministeren gjort sig nogen overvejelser om, i hvor mange tilfælde der vil være behov for, at politiet fremover træder ind i de her sager?
Så synes jeg stadig væk, vi mangler et svar.
Det kan godt være, at kontrollen bliver mere målrettet, det kan meget vel være, men kan vi få en garanti for, at kontrollen ikke bliver svækket?
Det er det, som jeg mærker at folk er bekymrede for, når de omtaler det her lovforslag.
Lene Espersen (KF), 2003-12-02:
... lovforslaget skal træde i kraft den 1. januar 2005
, så der bliver tid til at gennemgå de her ting og sætte sig ind i problemstillingen.