Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Det her er jo en redegørelse om fremtidens natur, og det er vores ansvar, at den selvfølgelig også består i fremtiden.
Men vi kan jo sige, at det mere eller mindre er en tilståelsessag – det er det i hvert fald endt med at være – fra Socialdemokratiets side, at det i 1990'erne var et rent tilfældighedernes spil, der gjorde, hvor pengene egentlig blev afsat, og hvor de blev brugt henne.
Der blev sat en masse penge af på finansloven – det så vi så sent som i det finanslovudspil, der var for 2000 og 2001 – men om de reelt blev udmøntet, er en helt anden sag.
Derfor må man bare sige til dem, der føler, at de selvfølgelig havde et stort ansvar i 1990'erne, deriblandt Socialdemokratiet, SF og andre, at det ikke nytter noget kun at sætte en masse penge af, når man reelt ikke bruger dem på naturen.
Nu er det så gået ind i en anden fase, nemlig den, der handler om, hvem der kan byde højest; hvem der kan komme med noget overbudspolitik på området uden egentlig selv at komme med nogen penge til det.
Vi har nu set, at den her regering, selvfølgelig sammen med Dansk Folkeparti, har været med til at afsætte ekstra penge til naturindsatsen, altså den berømte miljømilliard, som efterhånden er brugt en del gange, hvis man nu spørger de forskellige politikere om, hvad de har lagt op til.
Men det glædelige er i hvert fald for os, at de her penge rent faktisk er der, og at Dansk Folkeparti selvfølgelig har været med til at bære det igennem.
Derfor må jeg også sige til dem, som skulle være i tvivl om det, at når man sidder og udmønter penge på det område her, er det altså kun dem, der ligesom er med til at bære en finanslov igennem, som skal være med til at prioritere, hvor pengene skal bruges henne.
Det er ikke sådan, at Dansk Folkeparti mener, at bare fordi der er sikret 700 mio. kr., skal alle partier være med på en fordelingsnøgle uden egentlig at komme med pengene.
Så står det i hvert fald helt klart, hvis nogen skulle have været i tvivl.
Vi synes, det er godt, at regeringen lægger op til debatten om, hvad den her naturpolitik så skal indeholde.
Er det kun naturarealer, vi skal fokusere på?
Hvordan udnytter vi det, at vi har lavet en kommunalreform, i forhold til de nye naturopgaver, der så selvfølgelig følger med her?
Men at vi har fået en kommunalreform, er jo ikke ensbetydende med, at man har strammet op på eller har bevilget færre penge på området her.
Det er bare en anden prioritering.
Så derfor må man sige, når det bliver sagt, at der er nogle, der ikke har fået samme sum penge: Jamen samlet set er pengene der; nu er det måske bare staten eller kommunerne, der står for nogle af de opgaver, som amterne før har stået for, men pengene er der, og selvfølgelig sker der en stor forbedring rundtomkring i forhold til det, der var lagt op til, bl.a. i 1990'erne.
Hvad er det så, vi gerne vil opnå på længere sigt, altså med hensyn til udfordringerne?
Det er jo selvfølgelig, at vi får en natur, som alle folk kan færdes i, og som alle folk er glade for at bevæge sig rundt i og nyde.
Derfor mener jeg også helt klart, at når vi ser på den rapport, som Wilhjelmudvalget kom med i 2001, skal vi ind og se på: Har forudsætningerne ændret sig, siden de udarbejdede den rapport?
Det vil jeg ikke afvise at de har; det tror jeg faktisk at de har.
Derfor mener jeg også, at det er væsentligt, at vi hele tiden holder os ajour med: Hvad er det, der sker rundtomkring i naturen?
Hvad er det for tiltag, vi har gjort?
Så det, at vi afsætter en masse penge alene til naturen, løser ikke hele problemet, hvis vi ikke også tager andre initiativer.
Altså, når vi tillader nye biler i Danmark eller andre steder, hvad har vi så gjort for at reducere benzinos, partikeludslippet og den slags ting?
Der kan vi jo kun gøre det, at vi er med til at lave de love, der får folk til at vælge de rigtige biler og ikke dem, der bruger en masse benzin og diesel til ingen verdens nytte.
Der skal være plads til alle sammen, og derFTTM006.fm Page 373
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Derfor er det også vigtigt at stille spørgsmålet: Hvad er det så, at vi kan gøre på den lange bane for at have et godt miljø, en god natur rundtomkring?
Altså, vi skal selvfølgelig alle sammen være med til at tage et ansvar, og vi skal være med til at sige: Hvad er det, vi kan gøre, for at naturen får det utrolig godt?
Bl.a. inden for industrisektoren, inden for transportområdet og på landbrugssiden kan alle jo sige: Her kan vi være naturen behjælpelig, så der ikke uhensigtsmæssigt sker en stor miljøpåvirkning den vej rundt.
Dialog og partnerskab er det selvfølgelig også vigtigt at have med ind over, og derfor er det jo vigtigt at bruge de organisationer, som selvfølgelig føler, at det er dem, der har den største tilknytning.
Her tænker jeg på Danmarks Naturfredningsforening.
Jeg ved godt, de har et vigende antal medlemmer, måske fordi der ikke er så mange folk, der ønsker at bakke op om den politiske holdning, de somme tider giver udtryk for; det kunne være en af grundene til, at antallet af medlemmer er vigende.
Men intentionen er jo i bund og grund god: at man er med til at gøre noget for naturen.
Derfor er det da også vigtigt, at de organisationer bliver spurgt, hvordan de ser på, man kan kalde det den nye verden, og på, hvordan man kan komme med nogle gode initiativer på hele det her område.
Men ud over det er det også vigtigt, at man selv kommer med nogle initiativer.
Vi er jo glade for og stolte over, at vi indtil nu har været med til at sætte naturparkerne på landkortet – man kan kalde det diskussionskortet.
Jeg håber også, at det ender med, at vi får en naturpark på et eller andet tidspunkt.
Men det er jo også for at sikre Danmarks naturværdier, at vi gerne vil gå ind i den her dialog.
Det er også for at sikre, at vi har godt drikkevand i fremtiden.
Og derfor er det vigtigt i hvert fald for Dansk Folkeparti, at vi ser på, hvad det så er for nogle konkrete ting, vi kan være med til at præge.
Når vi bl.a. laver skovrejsningsprojekter, er det også for at sikre mere natur, for at sikre drikkevand og alle de andre initiativer.
Jeg mener også helt klart, at man ikke kan sige, at det kun er hjemme i Danmark, vi skal lave den her slags tiltag, eller rettere sagt: Vi skal ikke kun være opmærksomme på det, der sker her i Danmark, vi skal selvfølgelig også være opmærksomme på det, der sker i udlandet, altså over landegrænsen.
Derfor er det selvfølgelig også vigtigt med internationalt samarbejde på det her område, da vi ved, at mange af de ting selvfølgelig let kan komme over landegrænsen.
Tænk bare på luftforureningen.
Vi ved, at noget af den luftforurening, som er i Kina, rent faktisk falder ned ovre i USA.
Så det er faktuelle ting, som vi selvfølgelig skal tage med ind i vores overvejelser, når vi laver planer for at sikre natur og miljø.
Derfor er det også vigtigt, at vi ser på, hvordan vi kan lave det planmæssige i Danmark, så vi ser på, hvad det er for nogle ting, vi gerne vil bevare.
Når vi taler om vand- og naturområder, altså får gennemgået og gennemført en planlægning af, hvor vi har de mest værdifulde vandområder og naturområder, er det i hvert fald helt konkrete ting, som vi skal sætte meget fokus på, og det skal man også for at få gennemført større naturgenopretningsprojekter som Skjern Å-projektet, for det er vigtigt, at man også har nogle store mål fremadrettet.
Men man kan ikke sige, at den her regering kunne have løst den opgave i løbet af de 5 år, den nu har siddet.
Det er et arbejde, der skal fortsætte fremadrettet, og det vil Dansk Folkeparti selvfølgelig gerne være med til.
Derfor har Dansk Folkeparti været med til at afsætte den ekstra milliard til naturområdet, og vi vil fortsat arbejde for, at natur og miljø selvfølgelig bliver ved med at være nogle af de ting, man prioriterer utrolig højt i Danmark.