runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Naser Khader (RV), 2004-04-14:
Tak til ministeren for imødekommenhed.
Jeg har et spørgsmål, der handler om, at antallet af rygere er faldende, som ministeren var inde på.
Det er rigtig nok, at antallet af rygere er faldende, men der bliver stadig væk røget lige så mange cigaretter i dag, som der blev for 20-30 år siden, ca. 8 millioner om dagen.
Det, at antallet af rygere er faldende, har det noget at gøre med, at flere og flere rygere dør, har det noget at gøre med, at rygere holder op med at ryge eller at færre starter på at ryge, og at de, der er tilbage, er storrygerne?
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-04-14:
Kristendemokraterne kan ganske udmærket se de gode intentioner i det her forslag, hvad det er, der skal bremses for at hindre osv.
Det forstår vi i og for sig godt, men alligevel undrer vi os og må spørge: Hvorfor nu?
Hvorfor lige før vi skal have lov til at høre, hvad regeringen overhovedet mener i strukturdebatten om den kommende kommunalstruktur?
Hvorfor haste det her forslag igennem?
Hvorfor har man ikke for længst fremsat det her forslag, dengang man bestilte den nye kommunalreform, hvad det så end var man bestilte, og hvad det så end munder ud i?
Hvad med det kommunale selvstyre, som tidligere ordførere også har nævnt, hvad sker der med det med sådan et indgreb? Det er et princip, som en del af os hylder, men nu er der altså ikke meget selvstyre tilbage.
Er der mon noget, der er ved at løbe løbsk i den her debat om strukturen, som man i hvert fald ikke har forudset fra regeringens side, da man satte processen i gang?
Vi håber på, at vi om ikke under udvalgsarbejdet så i udvalgstiden kan blive klogere, for nu er det her lovforslag jo fremsat på et tidspunkt, så vi efter alt at dømme skal gøre, hvad vi kan, for at det bliver behandlet, inden Folketinget holder sommerferie.
Til den tid vil vi så også vide, hvad regeringen mener om den kommende kommunale struktur.
Så mit håb er i og for sig, at vi i udvalget kan trække det her lovforslag, så vi kan være sikre, inden vi tager en beslutning om, hvorvidt vi skal stemme for eller stemme imod forslaget.
Hvorfor sætte tingene i stå, når vi fortsat skal have kommuner med en størrelse på 10.000 indbyggere?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-04-14:
Det var jo primært en kommentar.
Jeg synes bare, det må være vigtigt også for den videre debat her, at forslagsstillerne også selv gør sig klart, hvad formålet med forslaget her er.
Er det at få storrygerne til at holde op med at ryge?
Eller er det, sådan som man kan læse sig til, når man læser forslaget, at forhindre, at folk, der ikke ønsker at blive udsat for rygning, udsættes for rygning?
Hvis det er det sidste, så er det vel i virkeligheden ikke så utrolig relevant at have store diskussioner om, hvorvidt de rygere, der er tilbage, ryger meget eller ryger lidt, for det er jo ikke det, der er fokus for debatten her.
Fokus for debatten her er, at der er et stigende antal personer i det danske samfund, som ikke ryger, som ikke er dagligdags rygere, eller som slet ikke ryger.
Og de skal have en mulighed for at kunne færdes på arbejdet og i fritidslivet uden at kunne blive udsat for uønsket røg.
Det er det, der er formålet.
Min pointe er, at der er iværksat en lang række tiltag, og før man overvejer at gå videre, bør man nu samle op og gøre status over: Hvad har effekten været af de initiativer, der er taget?
Er der tilstrækkelig respekt omkring reglerne ude i skolerne, ude på sygehusene etc.?
Det er nu den status, vi gør.
Når vi har resultatet af den, har vi også et fælles grundlag, hvor vi i fællesskab kan beslutte, om der er behov for at komme videre.
Og hvis man skal videre, hvad er det så for en vej, man skal vælge?
Er det frivillighedens vej, som regeringen peger på, eller er det måske en mere tvangsbestemt vej, som jeg forstår at dele af Det Radikale Venstre går ind for?
Lene Garsdal (SF), 2004-04-14:
Da mit partis ordfører, hr. Kristen Touborg, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på SF's vegne fremføre følgende: Det her forslag er endnu et eksempel på, hvor rigoristisk regeringen er parat til at styre kommuner og amter i dette land. Man har allerede lagt loft over den kommunale skatteudskrivning, og nu kommer der så et loft over de kommunale anlægsmuligheder, og det er på trods af, at regeringen netop har opfordret forbrugerne til at sætte gang i forbrugsfesten.
Det hænger ikke sammen, i hvert fald ikke hvis ønsket enten er at tage hensyn til en eventuel overophedning af økonomien eller sikre, at der bygges flere ældre- og ungdomsboliger, så vi kan få gang i beskæftigelsen og afhjulpet bolignøden i og omkring de større byer.
Forslaget lugter langt væk af borgerlig ideologi, både fordi forslaget ikke bare indføres som et åremålsbestemt regelsæt, der skal sikre eventuelle uhensigtsmæssige byggeprojekter i en overgangsfase, til den nye kommunalstruktur er implementeret, og fordi man vil regulere anlægsprojekter helt ned til 1 mio. kr. Jeg troede, at regeringen havde som mål at afbureaukratisere. Nu skal der i stedet bruges mindst 1 mio. kr. i Indenrigsministeriet til at tjekke, om kommunerne lever op til anlægsprojekter på 1 mio. kr.
I vore dage kan man ikke engang bygge et parcelhus for 1 mio. kr. Der må da være mere fornuftige ting, de offentligt ansatte i ministerierne kan foretage sig.
Man kunne måske forstå behovet for et lovforslag, hvis man havde til hensigt at regulere sygehusbyggeri eller lignende større opgaver i amterne i de næste 2 år, indtil kommunalreformen er blevet indfaset.
Endelig havde det været på sin plads, at regeringen havde dokumenteret et behov for et indgreb i anlægsaktiviteterne i kommuner og amter i bemærkningerne til forslaget.
For den tilbagemelding, vi får fra mange af vore kommunalpolitikere, er, at der skæres bredt ned i kommuner og amter på både drifts- og anlægsbudgetterne for at leve op til økonomiaftalen med regeringen.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-14:
Det er til det allersidste, fru Theill Sørensen tog fat i om rygestopmidlerne.
Delvis kan det jo være min egen skyld, at jeg ikke fik forklaret det helt, for det er jo kort tid, man har.
Vi kender det godt med den røde lampe, der lyser,
Men det, det egentlig handler om, og som jeg prøvede at illustrere, er ikke, om man har råd til at betale for de 12 stykker tyggegummi, nej, det var i virkeligheden, at fabrikanterne - og vi har kun to af dem i Danmark - benytter chancen til at få solgt et produkt til en væsentlig højere pris, end det er nødvendigt.
Det er jo ikke nødvendigt for de fleste af os, der bruger disse midler, at vi skal have dem i 12-styks-pakker osv. Giv os dem dog på glas og så til den halve pris.
Det kunne være en af mulighederne.
Det, jeg heller ikke fik sagt før, men som vi har debatteret før med ministeren, er: Hvad med at tage en diskussion mellem ministeren og de to monopolindehavere på området og få sagt til dem: I er simpelt hen bare for dyre?
Der er andre rygemidler, også nogle, der er betydelig dyrere, og jeg talte slet ikke om terminaludgifterne, og de trækker udgifterne i vejret, skulle jeg hilse og sige.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-14:
Jeg kan ikke kommentere det med monopolerne.
Det er nyt for mig, at det var den problemstilling.
Det er stadig væk min holdning, indtil jeg på anden vis får bevist, at det ikke er tilfældet.
Tove Videbæk (KD), 2004-04-14:
Kristendemokraterne er helt enige med Det Radikale Venstre i, at det er enhver borgers ret at kunne færdes i det offentlige rum uden at blive udsat for passiv rygning.
Vi ved jo alle, at tobaksrygning stadig væk er den første og største dræber i Danmark.
Det anslås stadig væk, at 12.000-13.000 danskere om året dør af tobaksrygning.
Så en handlingsplan på alle de områder, som er nævnt i beslutningsforslaget, synes vi er helt på sin plads.
Vi synes, det er helt på sin plads, at det sikres, at børn og unge kan færdes og opholde sig i offentlige lokaler uden at blive udsat for passiv rygning.
Vi synes, det er helt på sin plads, at patienter og personale og besøgende ikke udsættes for passiv rygning på hospitaler, at passagerer og personale kan benytte kollektive transportmidler, både tog og metro og busser og færger og hele baduljen, uden at blive udsat for passiv rygning, det samme gælder for studerende og personale osv., at man kan gå til underholdning i biografer og teatre og koncertsale, at man kan komme i offentlige kontorer, offentlige restauranter osv. osv. uden at udsættes for passiv rygning.
Det er da helt nødvendigt, og det burde da være en ret.
For det kan ikke være rimeligt, at det stadig væk er sådan, at man i Danmark ikke kan færdes i offentlige rum uden at blive udsat for passiv rygning.
Af og til hører vi, når den her slags nævnes, at man ikke vil være med til at skabe et Forbudsdanmark.
Men helt ærligt, vedrørende den her sag, altså tobaksrygning og passiv rygning, er den danske lovgivning jo den allermindst restriktive i forhold til bl.a. de øvrige nordiske lande. Jeg kunne godt ønske, at det her forslag i sin helhed ville blive vedtaget, for jeg synes, der er behov for det. Det er nødvendigt at sikre, at alle danskere - og det bør være en ret for alle danskere, både dem, som aldrig har røget, og dem, som er holdt op med at ryge - kan færdes i røgfri lokaler i det offentlige rum.
Så derfor begriber jeg egentlig ikke, at regeringen ikke tager imod det her forslag med kyshånd.
Jeg har aldrig i mit liv set så mange rygere, og de røg hele tiden - til en konference for pædagoger!
Der tænkte jeg: Hold da op, det er de her pædagoger, der har vore børn til daglig, hvordan i alverden klarer de at opretholde deres rygebehov, samtidig med at de passer vore børn, hvor der ikke må ryges ind i hovedet på dem?
Så jeg mener, at det virkelig er nødvendigt, at vi også tænker på det her med rollemodeller, at vi tænker på, at vi skal have nogle røgfri offentlige rum, selvfølgelig først og fremmest for vore børn, men så sandelig da også for os voksne.
Det burde være en ret, at vi kan færdes i røgfri rum.
Men det med rollemodellerne,
som fru Else Theill Sørensen nævnte, synes jeg er vældig godt for os alle sammen at huske på.
Poul Qvist Jørgensen (S), 2004-04-14:
Jeg synes, at det af hensyn til historieskrivningen og også til det kommende udvalgsarbejde er lidt vigtigt at få at vide, hvad hr. Naser Khader mener, når hr. Naser Khader siger, at vi må have en mere nordisk model.
Jeg må prøve, måske under udvalgsarbejdet, at finde ud af, hvad De Radikale egentlig mener.
Mener de en svensk model, eller mener de en norsk model?
Der er en afgrund til forskel mellem de to nationers rygepolitik, restriktionspolitik, så man kan ikke bare stå og sige, at vi skal have en nordisk model.
Så kan jeg heller ikke nære mig for at stille det spørgsmål, om det nu er De Radikales opfattelse, at der skal sanktioner til.
Det ligner altså ikke normal radikal tankegang, at nu skal vi sandelig have sanktioner, f.eks. hvis man kommer til at overtræde et rygeforbud på en arbejdsplads.
Naser Khader (RV), 2004-04-14:
Det, der er fælles for både den svenske og norske model, sådan som jeg har forstået det, er, man har taget et skridt ad gangen.
Det, de er nået frem til, er efter mange års arbejde.
De satte processen i gang for mange år siden.
De har ikke gjort, som man gjorde i Irland, hvor man lavede en drastisk lovgivning, hvor man fra den ene dag til den anden gik over til at forbyde rygning i restaurationerne og i pubberne m.v. Vi vil gerne have, at man sætter en proces i gang, og at alle føler ejerskab over det, der kommer til at ske.
Det er et vedvarende, stort pres på mig at acceptere rygning.
Jeg føler, at jeg har et ikke urimeligt krav på at kunne arbejde i et ikkeluftforurenet miljø.
For trekvart år siden måtte jeg sygemelde mig på grund af rygning på min arbejdsplads.
Jeg ansøgte om en hjemmearbejdsplads for at løse problemet, men fik nej.
Frivillighed er selvsagt en god ting, men når jeg og andre på kontoret ikke kan få et luftrent arbejdsmiljø, vil det være godt med en mere stram lovgivning, der så medfører sanktioner.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2004-04-14:
Nu har vi jo en meget livskraftig regering, som jeg da forventer holder i adskillige valgperioder ud over den, vi er inde i, og jeg har helt og fuldt tillid til den nuværende
til, at de kan administrere en sådan bemyndigelse på en ganske glimrende måde.
Anderledes forholder det sig
naturligvis, hvis der skulle komme et regeringsskift engang ud i fremtiden, men det bliver så langt fremme i tiden, at det ikke er sikkert, at hr. Klaus Hækkerup og jeg er medlemmer af Folketinget til den tid, men så må nye tiders folketingsmedlemmer tage stilling til, om det vil være forsvarligt at lade en anden regering leve med en sådan bemyndigelse.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Nu tror jeg, at det er blevet et mantra hos sundhedsministeren, hver gang Socialdemokratiet fremsætter et forslag, ligesom at prøve at latterliggøre det lidt ud fra den betragtning, at man jo ikke indførte det, da man selv sad i regering.
Det skal nu ikke hindre mig i at fremsætte forslag.
Ministeren ved jo udmærket godt, at i politik er der nogle prioriteringer, og man kan ikke få alt, hvad man ønsker, så derfor er ikke alt blevet gennemført, og måske har der også været nogle prioriteringer, som kunne have været anderledes.
Så den bemærkning er ikke noget, der generer mig, men jeg har lagt mærke til, at den kommer hver gang.
Så siger ministeren, at det åbenbart ikke er en stor sag for kommunerne, men at det er en stor sag for forslagsstillerne.
Det er såmænd ikke så stor en sag for mig.
Men jeg vil gerne spørge, om ministeren ikke kan give mig ret i, at alle undersøgelser viser, at der er en stor ulighed inden for tandsundheden i Danmark.
Vi snakker ulighed i sundhed generelt, men vi snakker ikke så meget om tandsundhed.
Det er rent faktisk bevist.
Det er netop de grupper, som ikke regelmæssigt har gået til tandlæge eller haft mulighed for det.
Det er derfor, at det faktisk er en stor sag for mig på borgernes vegne, men såmænd ikke for mig personligt.
Derfor vil jeg gerne spørge: Er det ikke rigtigt, at der er meget stor forskel på tandsundheden i Danmark?
Hans Andersen (V), 2004-04-14:
Da vores ordfører på området desværre ikke kan være til stede, skal jeg sige følgende: Vi kan i Venstre fuldt ud tilslutte os forslagsstillernes intention om, at ikkerygere skal kunne færdes frit i det offentlige rum uden at blive udsat for passiv rygning.
Vi deler også ønsket at reducere antallet af aktive rygere.
Der er som bekendt allerede gennemført lovgivning på en lang række områder og også på mange af de områder, som beslutningsforslaget foreslår at iværksætte retningslinjer for.
Vi er derfor af den opfattelse, at det er mere relevant
med et overblik og en status over effekten af den allerede gennemførte lovgivning.
Da lovgivningen for bl.a. børne- og ungdomsuddannelsesinstitutioner tilmed er af nyere dato,
vil en evaluering af effekten være på sin plads.
Desuden synes vi, at vi skal gøre en indsats for at få mere respekt for de røgfri miljøer, der er etableret.
En handlingsplan uden et klart overblik vil i bedste fald være uden effekt og i værste fald skabe uklarhed på området.
Venstre kan således ikke støtte forslaget, og vi vil med baggrund i beslutningsforslagets intentioner derimod gerne støtte indenrigs- og sundhedsministerens tiltag for at få foretaget et serviceeftersyn af røgfri miljøer, så vi kan sikre borgerne mulighed for at færdes røgfrit.
Klaus Hækkerup (S), 2004-04-14:
Det Konservative Folkepartis ordførers spørgsmål til mig gik meget på den aktuelle situation.
Er Det Konservative Folkeparti enig i og altså tilhænger af, at der med lovforslaget indføres en i princippet evigvarende regulering fra Indenrigs- og Sundhedsministeriets side af de kommunale investeringer, sådan at man lang tid efter, at man har gennemført den kommende kommunalreform, fortsat kan gribe ind over for kommunale investeringer? Er Det Konservative Folkeparti tilhænger af det eller ej?
Jeg synes, det var en lidt tynd besvarelse, jeg fik.
Der står her i bemærkningerne, at anlægsudgifterne må, selv om de er optaget på budgettet 2004, ikke afholdes uden forelæggelse for indenrigs- og sundhedsministeren i følgende situationer: hvis anlægsarbejderne strækker sig ind i 2006
; hvis gennemførelse af anlægsarbejdet kræver tillægsbevilling til rådighedsbeløbet for 2004 på over 1 mio. kr. Men hvad er situationen i 2005?
Hvad er det, vi beslutter, hvis vi vedtager det her lovforslag?
Beslutter vi så, at der må gives for under 1 mio. kr. i tillægsbevillingen i 2005?
Hvad, hvis et anlægsarbejde i 2004 strækker sig ind i 2005?
Hvad er retstilstanden på området?
Det fremgår af lovforslagets bemærkninger, at bemyndigelsen omfatter kommuner, amtskommuner og kommunale fællesskaber godkendt efter styrelseslovens § 60, altså dem, som kommunerne har overladt beslutningsbeføjelsen til, men ikke andre selskaber med kommunal deltagelse.
Det vil sige, at to kommuner, der gerne vil lave noget, f.eks. to små kommuner, der er sammenlægningstruede med en stor nabokommune, kan lave et aktieselskab, og så kan de lade det aktieselskab gennemføre den anlægsinvestering, uden at det er omfattet af lovens regler.
Finder Det Konservative Folkeparti, at det er en fornuftig måde at regulere tingene på at lægge op til, at det er så let at omgå bestemmelserne, at man bare kan lave et aktieselskab?
Vi har jo i en anden sammenhæng tidligere diskuteret kommunernes muligheder for at lave aktieselskab.
Finder Det Konservative Folkeparti virkelig, at det er ret og rimeligt, at de bare kan gøre det, og så er lovens virkninger omgået?
Eller bør man ikke ved sådan en lovgivning sikre, at de netop ikke kan det?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Det er sådan set hele pointen med spørgsmålet.
Der er ikke en eneste ansøgning på ministerens bord om at nedlægge de studiebestyrelser, og det er derfor, vi er nogle stykker, der mener, at det er en smule irrelevant overhovedet at operere med denne her lovgivning.
Hvad angår afdemokratiseringsproblemet, er det sådan, at jeg mener, at der er et problem, når Venstre og ministeren kalder det her for en mulighed for frit valg.
Der er kun det frie valg, at har man en gang afskaffet den studiebestyrelse, så kan man ikke gå tilbage til at have studiebestyrelsen.
Det vil altså sige, at man de facto på studiet kan nedlægge en struktur, men man kan ikke genoprette den, hvis man synes, det var mere hensigtsmæssigt.
Den form for demokrati bryder vi os ikke om i Enhedslisten, og det var sådan set den pointe, jeg gerne ville frem til.
Så jeg tror egentlig ikke, at ministeren nu længere kan mene, at spørgsmålet var så irrelevant.
Jeg tror faktisk, hvis ministeren lyttede til, hvad ordførerne i salen sagde, at vi lige præcis her har kernen i uenigheden.
Lone Møller (S), 2004-04-14:
Nu er det jo ikke sådan, at tallet 30 kommuner, som man mener vil opstarte, sådan er grebet ud af den blå luft.
Det er selvfølgelig også opstået på baggrund af nogle faglige drøftelser med dem, som har erfaringer på det her område, og så har det selvfølgelig også noget med økonomi at gøre.
Men ministeren må medgive, at da vi lavede omsorgstandplejen, som jo rent faktisk gjaldt for alle, så gik der jo altså også en rum tid, før den ligesom var kommet i gang, og den er vel ikke engang i gang i hele landet på en ordentlig måde på nuværende tidspunkt.
Derfor buddet: Lad os give muligheden.
Så til mit spørgsmål.
Når ministeren siger, at det her vil blive voldsomt dyrt, kan ministeren så ikke bekræfte, at vi i dag bruger i størrelsesordenen 300-350 mio. kr. i serviceloven til tilskud til svage pensionister til tandbehandling, som vi ikke har nogen som helst garanti for forbedrer tandsundheden i det her land?
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Men så vil jeg blot endnu en gang understrege, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil jo ser bort fra det andet element i den del af lovforslaget, som handler om at give mulighed for at oprette faglige råd.
Og der er et konkret ønske om, at nogle institutioner ønsker at oprette faglige råd.
Derfor forstår jeg ikke, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil kan sige, at lovforslaget her er overflødigt.
Det er det jo ikke.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-14:
Jeg troede, det var sådan, at vi kørte efter en procedure, hvor man havde to gange to, men det kan selvfølgelig godt være, jeg ikke er rigtig inde i reglerne endnu.
Jeg skal spørge, hvilken kompetence ministeren mener, de faglige råd har over for studiebestyrelsen.
For problemet er vel præcis med de faglige råd, at de ikke har samme kompetence som studiebestyrelser, og at studiebestyrelserne derved adskiller sig fra faglige råd.
Og det er lige præcis derfor, der kan være nogle, der vælger at gå over til en anden struktur, hvor der ligger en anden kompetence, ellers er det jo præcis den samme struktur, man indfører, bare med to forskellige navne.
Der ligger altså en kvalitativ forskel i, hvorvidt man har et fagligt råd, eller om man har en studiebestyrelse.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Det kan godt være, vi skal tage de her spørgsmål under udvalgsbehandlingen, men jeg skal forsøge at svare.
Pointen er jo, at man de steder, hvor man, som jeg har været inde på flere gange, har samlokalisering mellem f.eks. de sundhedsfaglige uddannelser, også ønsker at have et fagligt råd, som består af de forskellige folk fra de forskellige uddannelsesretninger samlet i et fagligt råd i modsætning til, som det er i dag, hvor de hver især sidder i deres studiebestyrelse.
Det er det, forslaget handler om, at give mulighed for, at man kan lave et samlet råd, hvor samtlige studieretninger på ligeværdig vis vil være repræsenteret.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-14:
I opfølgning på det: Hvilken kompetence mener ministeren, at lovforslaget foreskriver, at sådanne faglige råd skal have i forhold til de nuværende studiebestyrelser?
For sådan som forslaget læses af os, der læser det, som Fanden læser... sådan som alle vi hyklere hernede på rækken læser det, ser det ud, som om de faglige råd ikke skal have nogen selvstændig besluttende kompetence i sammenligning med studiebestyrelsen, sådan som det er i dag.
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-14:
Jeg glæder mig til at få lejlighed til under udvalgsbehandlingen at få præciseret de mange spørgsmål, som bemærkningerne åbenbart afstedkommer.
Det betyder jo ikke, at man fjerner de kompetencer, som studiebestyrelserne har i dag.
Klaus Hækkerup (S), 2004-04-14:
Nu er det jo et meget, meget voldsomt indgreb, det tillægges indenrigs- og sundhedsministeren at gøre med det lovforslag her.
Der står i bemærkningerne på side 5, at der kan foretages indgreb, for så vidt angår budgetterne i 2004, og der henvises til budgetterne i 2006.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører
: Hvad er situationen, for så vidt angår 2005?
Planlægges der tilsvarende indgreb dér, eller er det en fejltagelse, at det ikke er medtaget i bemærkningerne til lovforslaget, sådan at man klart kan se, hvad det er, regeringen vil?
Gudrun Laub (V), 2004-04-14:
For 2004 er det jo netop specielt de anlægsudgifter, som ikke står i budgetterne, der giver anledning til, at man har opmærksomhed på dem, fordi man altså pludselig får nogle tillægsbevillinger eller sætter noget i gang, som måske er affødt af øjeblikket.
Det kan også være, at det er meget fornuftige og nødvendige dispositioner.
Men så kan der altså gives tilladelse til det. Når vi kommer frem til 2006, ser den kommunale verden måske noget anderledes ud, og hvad der er behov for i 2005, er måske også anderledes.
Det, der står i bemærkningerne, det, der er indimellem, er, at der altså netop for 2005, og det forestiller jeg mig kan blive realiteten, kan være behov for, at kommuner, der er på vej til at blive lagt sammen, skal have et fælles udviklingsudvalg, som måske kan have kompetence til at gå ind og se på, om de fælles udgifter er hensigtsmæssige.
Ja, nu er det jo ikke det, vi bestemmer med vedtagelsen af lovforslaget.
Men som hr. Klaus Hækkerup netop anfører, så er det jo altså dér, der er behov netop nu for at kunne gå ind og fjerne nogle vildskud, som måske er på vej, nemlig hvis man laver nogle dispositioner, som kræver tillægsbevillinger på over 1 mio. kr., og som rækker helt frem i 2006, altså nogle samfundsmæssigt set uhensigsmæssige økonomiske dispositioner.
Og hvordan behovet vil være for 2005 kommer jo nok an på, hvor vi lander med hensyn til kommunalreformen, og der er vi forhåbentlig meget klogere, når vi når frem til sommerferien.