runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Venstres ordfører tror på det lokale selvstyre - det tror jeg at vi alle sammen gør herinde - men forestiller Venstres ordfører sig, at man på de 14 dage, 10 arbejdsdage, hvor amtet har mulighed for at gøre indsigelse i forhold til »tipskuponen«, så lige gennemfører en stor, bred folkelig høring hos dem, der nu engang ligger lige i nærheden? Forestiller Venstres ordfører sig, at amterne vil gøre det?
Det tror jeg næppe, men det er åbenbart udtryk for den nye form for »medejerskab«, der ligger ude rundtomkring.
Folk får simpelt hen ikke indflydelse på noget som helst, når det drejer sig om landbrug; der findes medejerskabet åbenbart ikke.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Jeg synes, det er et forsonende træk ved hr. Vesselbo, at han havde meget svært ved at holde masken, da han læste sin tale om regeringens aktive naturpolitik osv. op.
Jeg fik ingen svar på alle mine konkrete spørgsmål.
Det håber jeg at få senere i debatten, men jeg skal bare for med det samme at få det ind i debatten, der er brug for, på vegne af SF fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse »Med henblik på at standse tilbagegangen i den danske natur og bidrage til at skabe en mere rig, varieret og mangfoldig natur opfordrer Folketinget regeringen til - at udarbejde og iværksætte forvaltningsplaner for de udpegede Natura 2000-områder inden udgangen af 2003, - at skabe lovmæssig baggrund for at beskytte områderne mod alle former for aktiviteter, der er i strid med målsætningen for det enkelte område, herunder også sådanne, som ikke kræver særlig tilladelse og hidtidige lovlige anvendelser, - at sikre, at borgere og myndigheder har en retlig forpligtelse til at overholde regler i Natura-områderne, og at indføre de nødvendige sanktionsmuligheder, - at sikre, at beskyttelse af naturområderne også omfatter indgreb mod aktiviteter uden for områderne, som kan medføre væsentlige påvirkninger af områderne, og - at sikre, at beskyttelsen af områderne i det hele taget bringes i overensstemmelse med EU's Natura 2000-direktiver, Kommissionens vejledning og den tolkning af direktiverne, som kommer til udtryk i EF-Domstolens kendelser og i Kammeradvokatens udtalelse af 15. august 2002.«
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Danmarks og det øvrige Europas miljø er desværre i tilbagegang.
Antallet af levesteder, af dyr og af planter bliver mindre, mindre varieret og mindre mangfoldigt, efterhånden som tiden går. Dette sker, samtidig med at naturinteressen i befolkningen tilsyneladende er i kraftig vækst.
EU's regeringschefer har for et par år siden vedtaget, at tilbagegangen for naturtilstanden skulle standses inden 2010 og vendes til en fremgang.
Det er en målsætning, som den danske regering hidtil også har tilsluttet sig, i hvert fald i ord, om end det kniber noget mere med i praksis at leve op til den målsætning.
Derfor har vi brug for at få nogle præcise vedtagelser om, hvordan målsætningen om at vende tilbagegangen for naturtilstanden rent faktisk bliver gennemført.
Ikke mindst når det drejer sig om de såkaldte Natura 2000-direktiver, som skal sikre levesteder for planter, dyr og fugle osv., er der brug for langt mere præcise vedtagelser, end vi hidtil har set.
Direktivet skulle sådan set være trådt i kraft helt tilbage i 1994, men i dag er forholdene stadig ikke i orden.
Der har været en lang række forarbejder
, Wilhjelmudvalget osv. har arbejdet og har angivet nogle gode sigtelinjer
, men under den nye regering har tingene i høj grad stået i stampe og er blevet udskudt.
Der er en lang række udestående spørgsmål, som vi ikke har hørt regeringens svar på: Hvordan sikrer vi, at der ikke kommer nye forringelser af naturtilstanden i de udpegede områder, f.eks. i form af nye svinebedrifter?
Hvordan sikrer vi, at aktiviteter uden for områderne ikke påvirker naturtilstanden negativt?
Hvordan sikrer vi en forbindelse
mellem naturområderne, så vi får grønne spredningskorridorer? Der er en lang række udestående spørgsmål.
Der er brug for en betydelig øget indsats, og det er svarene på de spørgsmål og skitsen til de øgede nødvendige indsatser, jeg håber vi kan komme tættere på i dag, så vi får et godt afsæt for at forberede ændringerne af skovloven og naturbeskyttelsesloven og øge indsatsen på naturområdet.
Besvarelse
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Jeg skal sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen og fru Pernille Blach Hansen, at der jo ingen grund er til at gøre tingene sværere, end de er.
Den måde, regeringen på det her område lægger budget på, er ved at have etårige finanslovbevillinger.
Man kan jo ikke sammenligne pærer og æbler.
Det, der sammenlignes med her, er fireårige budgetter, og derfor kan man jo slet ikke på noget tidspunkt udtale sig om, hvorvidt regeringen har nedskåret budgetterne 5 år frem eller 6 år frem.
Det, der er tale om, er, at vi konstaterer, vi planlægger, budgetterer og prioriterer år for år på naturområdet.
Med hensyn til skovområde kan jeg bare oplyse fru Pernille Blach Hansen om, at der er 930 ha mere skov nu, end der var, da fru Pernille Blach Hansens partikammerater sad med regeringsmagten. Til hr. Keld Albrechtsen, som spørger, hvad det er for en skov, der skal sælges: Vi er netop ved at undersøge i øjeblikket, hvad det er for nogle områder.
Der er mange potentielle områder, men det, der er vigtigt, er, at man laver sit forarbejde godt nok, så man får planeret det og solgt de rigtige områder.
Så det kan hr. Keld Albrechtsen ikke på nuværende tidspunkt få noget svar på, men det vil ligge klart, hvis hr. Keld Albrechtsen selv går ind og vil være med i arbejdet på det her område og sælge skov.
Det Radikale Venstre er jo kommet med på vognen ligesom de partier, der godt kan se, at det er fornuftigt at sælge noget af skoven, men ikke af kronjuvelerne, så der er jeg helt med fru Gitte Seeberg.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Jeg er sikker på, at vi nu får at vide, at der har været lange og seje drøftelser om det her forlig.
Det synes jeg bare ikke der er så meget der tyder på i den måde, regeringspartierne og deres støtteparti argumenterer på. Jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvorfor man ikke skulle sælge noget mere skov.
ret stor betydning for bevarelsen af den biologiske mangfoldighed?
Hvorfor skal vi ikke privatisere den under forudsætning af, at hver eneste krone bruges til at købe ny natur for, og under den forudsætning, at der ikke sker besparelser på naturområdet?
Jeg må indrømme, at jeg selvfølgelig også er bange for at slippe denne her idé løs under den nuværende regering, men under de rigtige forudsætninger kan jeg simpelt hen ikke se, hvorfor man ikke skulle gå længere.
Jeg kan ikke se skyggen
af argumentation for, i hr. Jørn Dohrmanns måde at argumentere på, at man ikke skal sælge noget mere skov.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg ville godt spørge hr. Dohrmann, hvor mange gange i de kommende finanslove der vil blive solgt yderligere skov, hvis det står til Dansk Folkeparti.
Nu prikker man hul på dæmningen, og vi ved jo godt, hvordan det ligger med den borgerlige finanslov.
Der er allerede et hul på 10 mia. kr. for 2004, og det hul vokser år for år som følge af skattestoppet, så selvfølgelig betyder det her en glidebane, hvor man bliver ved med at sælge skov.
Vil Dansk Folkeparti give en garanti for, at man ikke gør det?
Så har jeg det spørgsmål, om der skal bruges gift i driften af den skov, der skal sælges?
Det er faktisk et ret afgørende spørgsmål, for hr. Dohrmann var optaget af drikkevandet, men hvis hr. Dohrmann ikke har sikret, at det bliver giftfri skov, det, der bliver solgt, så er hr. Dohrmanns bekymring for drikkevandets tilstand jo i virkeligheden ikke så stor, at det gør noget.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Nej, men det er da en smule beroligende, at man trods alt ikke vil sælge halvdelen lige på én gang.
Det er i realiteternes verden et finanslovforlig, og det er det forlig, der afgør, hvor mange penge der er til hele den habitatindsats, som er et meget stort forsømt område, og hvor vi har nogle voldsomme forpligtelser internationalt, som vi får meget svært ved at løfte.
Derfor håber jeg, at vi kan få dokumenteret, at det er et virkelig seriøst arbejde, der er lavet her, så jeg ville spørge hr. Dohrmann: Hvor mange møder har der været holdt i forligskredsen for at få det her forlig på plads, og hvornår blev der indkaldt til de møder?
Det tror jeg ville kunne belyse seriøsiteten i arbejdet.
Nu ser jeg, at hr. Dohrmann får lidt rådgivning fra miljøministeren, så det må helt sikkert i fællesskab kunne lykkes at fortælle os, hvor mange møder der har været holdt, og hvornår der blev indkaldt til dem.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Ja, de tre punkter, hr. Torben Hansen nævner der, er jo lige netop dem, som regeringen gør noget ved.
Det er jo lige netop der, som både miljøministeren og jeg allerede har været inde og forklare hr. Torben Hansen, vi vil sætte ind på at forbedre naturen og miljøet. Derfor er spørgsmålet besvaret kort og klart: Det er klart, vi vil gøre noget på de områder.
Det har vi jo allerede sagt.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil prøve at vende tilbage til det med medejerskabet og hele den forskning, der er fra Forskningscentret for Skov & Landskab.
Der er der tre ting, der bekymrer befolkningen allermest, nemlig at der er miljøskadelige stoffer overalt i naturen, at næringsstoffer forurener naturen, og at vandet er forsvundet fra landskabet.
Det er de ting, der suverænt bekymrer folk mest.
Betyder regeringens definition af medejerskabet så, at vi kan forvente, at regeringen på de her områder er med i nogle af de progressive beslutninger, der kan tages i eftermiddag på det her område?
Og til sidst: Har regeringen eller har miljøministeren, har forligspartierne fået garanti for, at der ikke bliver rørt ved den økonomiske ramme, som man taler så meget om, at finansministeren ikke kommer og tager nogle af pengene?
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Jeg vil godt sige til hr. Keld Albrechtsen, at det er sådan set ikke, fordi jeg ikke bryder mig om de spørgsmål, der stilles, men jeg anglede bare efter, at de kunne blive lidt bedre end dem, der har været hidtil.
Det var egentlig kun det, jeg sagde. Med hensyn til spørgsmålet vedrørende forlig: Jamen altså det, som regeringen har gjort, er jo det, den har aftalt.
Vi overholder de forlig, vi aftaler.
Vi lavede et forlig sidste år med Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti på naturområdet, og i den aftale stod, at vi skulle mødes igen her til foråret og forhandle videre og se, om vi kunne lave et nyt forlig, og det er det, vi har gjort.
Til hr. Torben Hansen vil jeg sige om medejerskab, at det, der er tale om, når det drejer sig om pilotprojekter, er altså, at det er vigtigt, at man får de her pilotprojekter i gang, og at man har bund i lokalområdet og har lokalbefolkningen med.
Med hensyn til det, hr. Torben Hansen sagde tidligere om de grønne guider, der blev nedlagt, må jeg sige, at hvis ikke kommunerne kan se det fornuftige i at have grønne guider, der netop er lokal medindflydelse, lokal medinddragen på miljøområdet, ja, så er det altså svært at se, at staten skulle gå ind og gøre det.
Grønne guider er jo forankret lokalt, og derfor ligger det lokale medejerskab også i de grønne guider og i, at kommunerne støtter de grønne guider, sådan at de kan fortsætte deres arbejde.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Hr. Eyvind Vesselbo er skuffet over spørgsmålene, skuffet over debatniveauet.
Jeg vil sige, at jeg synes måske ikke, den slags udtalelser overhovedet er et Folketing værdigt og slet ikke et folketingsmedlem.
Men lad nu dem hoppe ind i cirkusmanegen, der gerne vil være der.
Der er plads endnu.
Med hensyn til medejerskab synes jeg rent faktisk, at det er et meget spændende begreb.
Hr. Jørn Jespersen rejste også spørgsmålet før.
Betyder medejerskabet i sidste ende ifølge Venstres definition, at en enkelt kan nedlægge veto? Er det dét, det drejer sig om?
Betyder medejerskabet, at selv om der er 90 eller 95 pct. i et område, der helst ikke vil have en gylletank, så kan bondemanden få det gennemført?
Betyder medejerskabet, at en eller to ude på Helgenæs fuldstændig kan sætte en stopper for, at Helgenæs bliver et nationalt naturområde?
Er det det, som medejerskab drejer sig om, nemlig at give nogle enkeltpersoner vetoret ?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-12:
Jeg forstår godt, at hr. Eyvind Vesselbo ikke bryder sig om de spørgsmål, der bliver stillet, for det er jo spørgsmål, der helt præcist klæder regeringens manglende indsats på natur- og skovområdet af til skindet.
Det bryder hr. Vesselbo sig ikke om.
Jeg fik ikke svar på mine spørgsmål, men hr. Vesselbo sagde, at hvis Enhedslisten vil være med til at sælge skov, og det kan jeg forsikre for at det vil vi ikke.
Der er jo også helt klart lagt op til konfrontation med oppositionen.
Regeringen har ikke engang drøftet sit forslag til vedtagelse med oppositionen.
Det er helt tydeligt, at nu skal der på naturområdet køres konfrontation; den borgerlige blok kører selv, og vi andre får rollen som den opposition, der kan afsløre den manglende sammenhæng og uansvarligheden i regeringens miljøpolitik.
Sådan er situationen desværre.
Det er ikke os, der har ønsket det.
Det er regeringen, der har valgt den konfrontationslinje.
Det vil jo så formentlig medføre, at vi får en ganske hård debat resten af dagen i dag.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-12:
Jeg må nok helt generelt sige, at jeg er meget skuffet over de spørgsmål, der kommer.
Det er simpelt hen ikke særlig seriøse, konkrete spørgsmål til en naturdebat.
Jeg synes simpelt hen, niveauet er for lavt i den her debat, og jeg vil gode bede om, når vi diskuterer det her en anden gang, at de spørgsmål, der bliver stillet, bliver hævet lidt op over dagligt vande.
Altså at stå her på talerstolen og skulle svare på sådan nogle middelmådige spørgsmål, finder jeg ikke særlig konstruktivt.
Der bliver stillet de samme spørgsmål hele tiden, og jeg svarer hver gang helt konkret på spørgsmålene.
Vedrørende hr. Jørn Jespersens spørgsmål om, hvor mange nye penge der går til habitatområderne: Jamen det ligger jo klart i det, jeg har sagt én gang.
Jeg siger, at nu bliver der solgt 1.500 ha skov, og de penge, der kommer ind dér, bliver brugt bl.a. til habitatområderne.
Hr. Jørn Jespersen har flere gange spurgt: Hvor mange penge kommer der ind?
Så siger jeg: Ja, det vil jo vise sig, når man får solgt skoven.
Kan man så stille sig op og spørge, hvor mange penge der vil komme, når vi ikke ved det på nuværende tidspunkt?
Vi slynger ikke bare et eller andet tal ud på 40.000 ha, som i øvrigt vil gribe voldsomt ind i de danske skovområder.
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige om spørgsmålet vedrørende økonomien: Det, som fru Pernille Blach Hansen taler om, er de penge, den tidligere regering havde sat af, og som man bildte befolkningen ind man ville bruge til naturen.
Men det er jo ikke de penge, der er blevet brugt til naturen.
Det er jo det, der er forskellen på den måde, vi griber det an på.
Det gjorde den tidligere regering ikke.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg er glad for, at hr. Eyvind Vesselbo ikke forsøger at bestride det notat, vi tidligere har fået fra Miljøministeriet.
Det synes jeg heller ikke ville have været specielt begavet, og det må man så tage som udtryk for, at der er skåret.
Det er også det, tallene viser for de kommende år, og det har vi jo nu efterhånden fået gentaget utrolig mange gange.
Jeg vil gerne spørge lidt mere til det forlig, der så er lavet, og følge op på hr. Jørn Jespersens spørgsmål: Hvad er det præcis, de her penge skal gå til?
Hvor mange regner man med at få ind, og hvad skal de gå til?
Skal de bare gå til drift?
Det er jo normalt uklogt at sælge store ting fra, kronjuveler som skove, og putte pengene i den almindelige drift.
Eller skal det gå til at plante ny skov, så man er sikker på, at alt det skov, man nu får solgt, bliver konverteret til ny skov? Kan vi få lidt mere at vide om, hvad der ligger i det her ud over overskrifter, og hvad for nogle krav der er til køberne af skoven?
Hvad med adgangsforhold?
Hvad med naturindhold?
Hvad når man sælger videre?
Kan vi få en garanti for, at der altid vil være nøjagtig samme adgangsforhold til den her skov, når den bliver solgt, som der har været, mens den har været offentlig?
Det synes jeg da er væsentligt at vide, for selv nåleskove i Vestjylland er der faktisk temmelig mange folk der er glade for at besøge og gå tur i.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-12:
Sådan i forhold til den interne regeringsstrategi kunne jeg for det første godt tænke mig at høre, om hr. Eyvind Vesselbo mener, det er klogt, at miljøministeren allerede nu har lavet sit finanslovforlig.
Altså er der ikke en fare for, at finansministeren, der jo nu sidder og tæller på knapper og skal finde pengene til næste års skattestop, får øje på miljøområdet og måske udtænker den plan, at så kan man godt skære lidt yderligere?
Har regeringspartierne gjort noget som helst for at gardere sig - og det spørger jeg selvfølgelig også Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti om - mod, at man altså ikke nu er gået med i et forlig, som kan gå hen og indebære, at der faktisk bliver skåret yderligere på naturområdet?
For det andet: Er der nogen som helst krav forbundet med salget af skov i regeringens oplæg, f.eks. at hvis man privatiserer skoven, så skal adgangsforholdene være lige så gode som i dag, at skovene ikke må fældes, og hvis man konverterer skoven til noget andet, så skal den konverteres til løvskov?
Har man overhovedet stillet nogen krav?
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-12:
Vi har på den ene side den målsætning, at år 2010 skal tilbagegangen af naturtilstanden være stoppet, og på den anden side har vi en regering, der tænker 1 år frem.
Det tror jeg ville være fornuftigt.
Jeg spørger for tredje gang om det, jeg har spurgt om hidtil: Hvor mange penge ekstra kommer der til habitatindsatsen i kraft af det forlig?
Det har været mit spørgsmål første gang, anden gang og nu tredje gang, og jeg håber, jeg kan få et svar på det.
Når man har valgt at føre finanslovforhandlinger uden nogen særlige forberedelser i løbet af en mandag aften og afslutte dem, er det da afgørende, at man så kan svare på det helt basale spørgsmål: Hvor mange penge ekstra kommer der til habitatområderne?
Endelig er der spørgsmålet om den folkelige inddragelse:
Hvorfor kunne det ikke gøre et indtryk på regeringen, at 90 pct. af befolkningen i et lokalområde siger nej til en ny, udvidet svineproduktion?
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg vil da gerne starte med at takke for støtten, desværre ikke støtte op til de 90, men det var i hvert tilfælde rart at høre, at der var nogle, der syntes, at det ikke var så dårligt, det her.
Det var også sådan, jeg hørte Kristeligt Folkepartis ordfører, som, når sandheden kommer frem, nok rent faktisk føler sig bundet af naturforlig 1 og naturforlig 2, hvor man har fundet ud af, at der har man måske købt katten lidt mere i sækken, end man havde regnet med, og det her var måske egentlig lidt bedre, men man er bundet op, og det har vi selvfølgelig også respekt for.
Det, jeg synes der måske er lidt skuffende i den debat, vi har været igennem her, er, at i forhold til regeringspartierne og i forhold til Dansk Folkeparti har vi været meget langt omkring, man har snakket om skove og alt muligt andet, og det eneste, der ikke er nævnt noget om i de tre punkter på beslutningsforslagets første side, er, så vidt jeg erindrer, skov.
Der synes jeg det havde været rart, hvis der var kommet nogle udmeldinger på: Hvad mener man rent principielt?
Hvad er den politiske holdning til en bufferzone?
Hvad er den politiske holdning til de der vandløbsnære engarealer?
Hvad vil den politiske holdning være til en forstærket naturplejeindsats?
Det har vi overhovedet ikke hørt noget om.
Hr. Keld Albrechtsen sagde også noget om grønne korridorer.
Jeg vil gøre opmærksom på, at der i bemærkningerne til forslaget rent faktisk også er et afsnit om en økologisk infrastruktur.
Man kan kalde det, hvad man vil, men det korte af det lange er, at netop på den måde, vores natur er indrettet på i dag, veje, jernbaner, broer, alt mulig andet, så får vi desværre nogle små afgrænsede områder, nogle små afgrænsede leveområder, og en del af naturpolitikken i fremtiden vil også være at skabe forbindelse derimellem, simpelt hen også for at sikre, at genetikken også er i orden i den fauna, som der nu engang er.
Men jeg skal i hvert fald takke for de tilsagn, der desværre så ikke når op på de 90, men det er nok ikke sidste gang, vi har hørt om denne sag.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-12:
Det vil naturligvis være utidigt og tilnærmelsesvist dumt, hvis jeg står og siger, at et seriøst arbejdende udvalg kommer med nogle tal, der er helt hen i vejret.
Det, som jeg siger, er, at det er meget store arealer, og det er jo ikke sikkert, selv om der er en anbefaling, at det er det, der netop skal være til det formål.
Derudover kommer også, at vi jo indimellem har andre forslag, som vi er optaget af, og som kræver store arealer, bl.a. sikring af drikkevand.
Derfor er det vigtigt, at vi har en balance i det.
Nej, jeg underkender ikke Wilhjelmudvalgets arbejde.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Det er rent faktisk Wilhjelmudvalgets meget udmærkede rapport, det er et partsudvalg, der er kommet med nogle indstillinger med hensyn til, hvor Danmarks natur skal bevæge sig hen.
Mener hr. Mogens Nørgård Pedersen så, at Wilhjelmudvalget slet ikke har taget hensyn til, hvor vi andre skal være, og at det faktisk er helt hen i skoven, det, der står i Wilhjelmudvalgets rapport?
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-12:
Jeg påpegede såmænd bare, at der faktisk var sammenfaldende elementer, og det glæder jeg mig meget over.
Men når vi ikke kan være medforslagsstillere eller stemme for forslaget, er det jo af grundlæggende årsager.
Den ene er finansieringen, og den anden er: Hvor skal, havde jeg nær sagt, vi andre være henne, hvis alt bliver udlagt som natur?
Hvad skal vi leve af?
100.000 hektar er faktisk et ret stort område.
Derfor siger vi: Jamen lad os da tage et skridt ad gangen og så få tingene til at hænge sammen i stedet for at tage sådan nogle tigerspring, som vi ikke ved hvor ender.
Og så er det jo ikke rigtig, at det er finansieret.
Torben Hansen (S), 2003-05-12:
Jeg takker for Kristeligt Folkepartis kommentarer.
Jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvis der lå en eller anden check på bordet, om så Kristeligt Folkeparti rent faktisk syntes, at det her var et godt forslag.
Hvad med materien i forhold til de her tre punkter, der er i beslutningsforslaget, hvad mener man om dem rent politisk?
Skal jeg forstå det sådan, at dem synes man egentlig meget godt om?
Så er det lidt specielt - jeg er ked af at skulle sige det - men vi har rent faktisk fortalt i forslaget, hvor en del af pengene skal findes henne.
I det naturforlig, som hr. Mogens Nørgård Pedersen omtaler indtil flere gange,
er der ikke nævnt så meget som en eneste krone nogen som helst steder.
I redegørelsen »Danmarks Natur - ansvaret for at beskytte den og glæden ved at benytte den« fra oktober 2002 på 8 sider, som jeg regner med var en basis for det første naturforlig, står der heller ikke nogen som helst steder så meget som én eneste krone nævnt.
Så skal hr. Mogens Nørgård Pedersen være velkommen til at stemme for, og vi kan endda gøre ham til medforslagsstiller.
Det kan vi sagtens finde ud af.