runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sandy Brinck (S), 2004-04-16:
Det er blot til opklaring, for jeg er selvfølgelig glad for, at Det Konservative Folkeparti også finder, at det her er et problem, der bør løses.
Fru Charlotte Dyremose sagde, at det ikke måtte ramme folk, der er uretmæssigt efterlyst.
Det vil jeg godt have uddybet, for lovforslaget her lægger jo ikke op til, at enhver, der har været væk i 2 timer, hvor man har ringet ned til politiet og sagt, at nu er Lise væk, skal have inddraget folkepensionen.
Tværtimod er der en klar henvisning til retsplejelovens § 819, hvor der jo er ret skrappe krav.
Man skal faktisk have begrundet mistanke om, at vedkommende står til en straf på op til 1½ år.
Derfor er det jo ikke hvem som helst
, så vil fru Charlotte Dyremose uddybe, hvad Det Konservative Folkeparti mener med uretmæssigt efterlyst?
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-16:
Det vil jeg meget gerne.
Det er i en situation, hvor man ganske enkelt ikke har gjort det, som man er efterlyst for, og hvor man, som jeg også sagde, oven i købet er så langt borte, at man ikke nødvendigvis er opmærksom på, at man er efterlyst.
Det er bare meget vigtigt for os, for vi er et parti, der sætter hårdt mod hårdt, og som mener, at ret er ret, lov
er lov, og at lov skal holdes, men vi mener altså også, at når vi så sætter ind med forholdsvis skrappe midler og overvejer på en eller anden måde at sikre os, at mennesker ikke kan få udbetalt deres folkepension på den ene eller den anden måde, hvordan vi så end måtte gøre det, og dermed fratager dem noget - i hvert fald gør det i en periode - som de ellers føler at de har en meget klar ret til, skal vi være stensikre på, at hvis det er uretmæssigt, hvis man ikke har gjort det, som man er efterlyst for, skal man selvfølgelig ikke straffes på sin folkepension for det.
Sandy Brinck (S), 2004-04-16:
Nu skal jeg bare lige være helt sikker på, at Det Konservative Folkeparti er enig med Socialdemokraterne i, at man sådan set har pligt til at stille sig til rådighed for en rettergang, så man kan få afprøvet, hvorvidt man er skyldig eller ikke skyldig.
Det, forslaget har som sigte, er jo, at man ikke skal kunne fare ud i verden og finde et helle, sådan at man ikke får afprøvet, hvorvidt man er skyldig eller uskyldig.
Deraf kommer vel også, at det bliver klart, om det så er uretmæssigt eller retmæssigt, sådan som jeg må forstå fru Charlotte Dyremose.
Charlotte Dyremose (KF), 2004-04-16:
Jeg må åbenbart formulere mig meget uklart, for jeg føler jo netop, at det, jeg lige præcis har sagt til fru Sandy Brinck, er, at man kunne være uskyldig.
Det er klart, at er man uskyldig, men bliver man væk, lugter det jo langt væk.
Men vi skal også være sikre på, at de her mennesker rent faktisk ved, at de er efterlyst, og er klar over, hvad det indebærer, at der ikke på en eller anden måde er sket en misforståelse, at man rent faktisk ikke bevidst har villet gøre noget galt, men alligevel mister sin pension. Jeg sagde også i mit tidligere svar til fru Sandy Brinck, og jeg sagde i mit ordførerindlæg, at jeg har svært ved at forestille mig, at det gælder for ret mange mennesker, at de rent faktisk får deres folkepension udbetalt i udlandet, som ikke lige har været opmærksomme på, at de så i øvrigt også er efterlyst, men selv om der kun skulle være én person, vil jeg gerne sikre den persons rettigheder.
Derfor: Vi skal sætte hårdt mod hårdt her, og vi er fuldstændig enige med Socialdemokraterne i, at det er dybt uhensigtsmæssigt og krænkende for retsbevidstheden, at man kan være efterlyst og så bare få sin folkepension kvit og frit.
Men samtidig vil vi altså også være sikre på, at vi ikke uretmæssigt kommer til at holde den tilbage i nogle situationer, hvor det rent faktisk er uforskyldt, at man er anklaget, uanset om det er anklagen eller det er efterlysningen ...
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Jeg skal gøre det kort ved at sige, at vi er enige i intentionerne i lovforslaget, nemlig at det er stødende, at personer, der er efterlyst, samtidig modtager udbetaling af pension.
Det vil vi gøre under udvalgsarbejdet.
Vi vil også være lidt optaget af det retsprincip, der hedder, at selv om man er efterlyst, er det ikke det samme, som at man er dømt, og vi vil være optaget af tilbagebetalingsspørgsmålet som en af de tekniske ting. Vi støtter intentionerne i lovforslaget.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
Nu er det jo en lidt særegen sammenligning at drage mellem Christiania på den ene side og et aktieselskab, nemlig Tivoli, på den anden side.
Det er en lidt særegen sammenligning at drage.
Men i øvrigt gælder den almindelige lovgivning også i Tivoli.
At man så har det sådan, at man må betale for at komme ind, det er helt efter bogen.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Jeg vil gerne starte med at sige, at jeg for en sjælden gangs skyld er enig med fru Charlotte Dyremose.
Det er sjældent, at det sker, så derfor vil jeg gerne bemærke det
Det glæder mig, at De Konservative en gang imellem kommer i tanke om nogle af de retsprincipper, som man sloges for for snart 200 år siden, at man en gang imellem kommer i tanke om, at der faktisk er et princip om, at folk er uskyldige, indtil det modsatte er bevist.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi i arbejdet med det her forslag får med, at der skal være taget højde for, at der kan opstå den situation, at folk faktisk er uskyldige, ikke blot i det, som politiet mistænker dem for, men det kunne også være, at de ikke er klar over, at de er efterlyst.
Det kan også være folk uden bolig.
Dem er der desværre nogle af i Danmark.
Hvis de flytter meget rundt, kan det være svært for dem at opdage, at politiet prøver at få fat i dem. Derfor bliver vi nødt til at have en lovgivning, der tager højde for den situation, og som også tager højde for, hvad der sker, hvis det nu sker, at man opdager, at folk faktisk er uskyldige i begge ting og derfor skal have den pension tilbage, som man har tilbageholdt.
Hvad sker der så med den ægtefælle, der i mellemtiden har fået pension som reelt enlig, eller hvad der ellers kan være?
Der er en række forskellige spørgsmål, som er væsentlige at tage højde for, og derfor synes vi, det ville være fint, at man får lavet et lovforslag, som bliver sendt i høring, og som gennemgår den almindelige lovkvalitetsprocedure.
Det er selvfølgelig fint, at Socialdemokratiet har rejst sagen.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-16:
Det Radikale Venstre støtter som SF også intentionerne i forslaget.
Vi er meget enige i baggrunden for det.
Vi har gjort os nogle af de samme overvejelser, som fru Charlotte Dyremose på udmærket vis gjorde gældende her fra talerstolen i forhold til de juridiske indvendinger, man kan have over for lovforslagets umiddelbare udfordring.
Vi håber, at vi kan løse det i udvalget eventuelt ved at lave en beretning om, hvad et kommende lovforslag fra regeringen skal opfylde, således at regeringen må tage ansvaret for, at alt juristeriet er på plads, så de bekymringer, som har været rejst hidindtil, bliver bragt til orden. Men som sagt er Det Radikale Venstre positive over for intentionen.
Sandy Brinck (S), 2004-04-16:
Jamen vi er jo altså fuldstændig enige om, hvad det er, der skal ske.
Men jeg synes, socialministeren prøver at trække en besvarelse tilbage, som ligger på skrift, nemlig besvarelsen på S 1473, hvor ministeren til allersidst i sit svar, og nu læser jeg op, siger: »Jeg finder på baggrund af ovenstående ikke grundlag for at gennemgå hele det offentlige systems praksis for udbetaling af sociale ydelser.«
Og jeg hører, vi nu er enige om, at der faktisk er behov for det for at komme denne her uhensigtsmæssige situation til livs, og det er jeg glad for.
Men når hr. Nonbo lagde op til, at det ligesom var Socialdemokraterne, der havde ændret holdning, så synes jeg, det hører med til billedet, at det er socialministeren, der har ændret holdning.
Det er vi glade for.
Det vil jeg kvittere for, alt det bedste jeg har lært, senere i debatten.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Jeg synes næsten, at det var en skærpende omstændighed, at det ikke var nogen fortalelse.
Det var altså oven i købet bevidst.
Men lad det nu ligge.
Fondsmodellen siger forsvarsministeren at han ikke vil forholde sig til.
Nu er det fair nok.
Men så ved forsvarsministeren også, at det, der starter efter i dag, eller i hvert fald efter lovens tredje behandling, er et juridisk cirkus formentlig uden sidestykke i nyere tid, hvor man bliver bedt om at anmelde de rettigheder, man har, dvs. man sætter massevis af advokater i gang.
Man vil formentlig komme til at fylde byrettens tid ganske meget med domstolssager.
Er det virkelig hensigtsmæssigt, når det, der bedes om bl.a. fra advokaterne i det brev, vi har fået her til morgen, er, at man i ½ år får lov til at forhandle, hvorvidt fondsmodellen er en mulighed at lande på?
Derfor er det et principielt valg.
Vil man det juridiske cirkus?
Hvis man ikke vil det, skal man udtrykke velvilje over for fondsmodellen senest ved tredje behandling af lovforslaget.
Problemet er, at lovforslaget ifølge ordførertalerne fra både Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti betyder et opgør med den kollektive brugsret og dermed ødelægger det fællesskab, som er Christianias grundtanke, ved at trykke en bestemt ejendomsform igennem.
Med hr. Helge Adam Møllers ord skal huslejerne op, og det vil betyde, at store dele af de grupper, der i dag favnes på Christiania, fordi det også er et fristed for dem, der er anderledes, bliver sat udenfor.
Samfundet kan ret fantasiløst gå i gang med at bygge boliger, som ligger pænt på række mellem en motorvej og en jernbanelinje, eller hvor man nu kan finde plads, til dem, vi kalder de skæve eksistenser.
Hvorfor gør man ikke brug af en bydel, der faktisk har løst nogle af de problemer?
Jeg har aldrig sagt, at der ikke var problemer på Christiania.
Jeg var faktisk en af de første, som mente, at politiet skulle arbejde på at sikre, at den omfattende hashhandel ikke var så omfattende, så det er ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig i ordenes egentlige forstand om rummelighed, om højt til loftet, om tolerance og om frisind.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Det er på baggrund af fru Elisabeth Arnolds bemærkninger om huslejen, der ikke vil kunne betales af de mennesker, som bor på Christiania i dag.
Jeg går ud fra, at fru Elisabeth Arnold har nærlæst lovforslaget.
Det har fru Elisabeth Arnold i hvert fald ikke tilkendegivet på andre områder, men der er jo netop lagt op til, at der skal findes en meget lempelig overgangsordning, således at hvis man eksempelvis har en lejlighed på 100 m2, skal man som udgangspunkt kunne bo i den for en husleje svarende til 3.500 kr. om måneden.
Jeg vil spørge fru Elisabeth Arnold: Med de boligstøttemuligheder, der er for mennesker, som ikke har en stor indkomst, mener fru Elisabeth Arnold så, at en husleje på 3.500 kr. om måneden for 100 m2 midt i København er helt umulig at klare, også for folk, der ikke har anden indkomst end den, der gives via overførsel?
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Jeg kan da godt se, at forsvarsministeren har gjort sig umage for at prøve at formulere nogle løsninger, som skal gøre det mere spiseligt.
Men det er klart, at hvis man slipper markedet løs på et meget, meget attraktivt sted midt i København, vil det i løbet af få år blive sådan, at ingen almindelige mennesker har mulighed for at bo der.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Fru Line Barfods bemærkninger om, at der ikke er en plan for genhusning, er direkte forkert.
Der tages netop skyldigt hensyn til dem, der har behov for genhusning.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Jeg er med på, at planen tager højde for genhusning af dem, hvis huse man vil rive ned, men der er jo ikke taget højde for alle de mange, som kan blive tvunget til at flytte, fordi de ikke har råd til at bo der.
Man siger, at Københavns Kommune skal leve op til sine almindelige forpligtelser for at sikre osv., men det sker jo ikke fra den ene dag til den anden, når man gennemfører det.
Det, der typisk sker, når man laver ejendomme om til andelsboligforeninger, er jo det, som vi har set ved byfornyelsen på Vesterbro og andre steder.
Over nogle år bliver folk tvunget væk af de stigende huslejer og på grund af, at de beboere, der vil have en så høj værdi som muligt, ikke rigtig synes, der er plads til dem, der ser lidt anderledes ud, måske lugter lidt, opfører sig anderledes eller larmer lidt, eller hvad det nu kan være.
Den slags folk bliver tvunget væk, og der ligger ikke nogen plan for genhusning af dem.
De bliver jo ikke sat ud ved, at man kommer med en bulldozer og sætter dem ud - nej, det er paragrafrytterne, der langsomt sørger for, at der ikke er plads til dem.
Ulrik Kragh (V), 2004-04-16:
Efter de almindelige forpligtelser i henhold til lejelovgivningen og boligreguleringsloven er det sådan, at
hvis christianitterne ikke ønsker at købe deres lejebolig som andelsbolig, eller hvad det nu kan blive, hvis det bliver aktuelt, og de oplever huslejestigninger på over et ganske beskedent beløb - jeg tror, det er 155 kr. pr. kvadratmeter om året - er de beskyttet af lejelovgivningen.
Så skal de tilbydes genhusning, og der er endda i Christianiaudvalgets arbejde lagt op til, at man i videst muligt omfang vil tilbyde en genhusning på Christiania.
Jeg synes altså, det er hul snak, når Enhedslistens ordfører forsøger at male et billede, der skal vise, at der overhovedet ikke tages hensyn til christianitterne.
Der er taget skyldigt hensyn til, at man på Christiania har løftet et socialt ansvar, og jeg synes, fru Line Barfod burde påskønne det i stedet for at prøve at manipulere.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Hvis man virkelig ønskede, at der fortsat skulle være den rummelighed og plads på Christiania, skulle man bevare den kollektive brugsret.
Det er det, der står helt klart for alle de eksperter, der var med ved Akademirådets høring, og det er det, der står klart for Københavns Kommune og for Christiania selv.
Erfaringerne fra andre steder viser tydeligt, at når man laver lejeboliger om til andelsboliger eller ejerboliger, er der ikke længere plads.
Efter nogle få ejerskifter ryger alle de, der er anderledes, ud, og der er ikke nogen genhusningspligt.
Jeg er med på, at der er genhusningspligt i medfør af lejelovgivningen, hvis huslejen sættes meget kraftigt op på én gang, men det er ikke det, vi snakker om her.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Først om det sidste med rummelighed, som hr. Jann Sjursen jo også startede med: Det er ikke kun på Christiania, at der er den rummelighed.
Den oplever vi også på Nokken, i haveforeninger og flere andre steder.
Det var det ene spørgsmål.
Hvis hr. Jann Sjursen er enig med Venstres ordfører i, at det er, fordi den enkelte skal have et juridisk ansvar, så vil jeg godt høre: Hvad er det, den enkelte skal have ansvaret for, som vedkommende ikke har ansvar for allerede med den lovgivning, der er i dag?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Jeg vil godt sige om det ny Christiania, som opstår på baggrund af det her lovforslag, når det bliver vedtaget
: Det er jo ikke et Christiania, hvor der ikke længere er mangfoldighed, og hvor der ikke er folk, der ikke er anderledes, hvis man må kalde det sådan.
Det er ligesom den forudsætning, som fru Line Barfod igen gør gældende, at hvis det her lovforslag bliver vedtaget, så er der ikke længere mangfoldighed på Christiania, og så er der ikke plads til mennesker, som lever anderledes, end flertallet gør. Det er ikke vores udgangspunkt, og det tror jeg heller ikke på bliver tilfældet.
Livet er altså ikke så enkelt, at fordi lovgivningen bliver fulgt forskellige steder i landet, også i den bydel, der hedder Christiania, så bliver livet lige pludselig meget mindre farverigt og mindre mangfoldigt. I forhold til spørgsmålet om de kollektive rettigheder er der jo også inden for almindelig lovgivning mulighed for at varetage kollektive rettigheder.
Tidligere har der også her i debatten været nævnt en form for andelsboliglovgivning, som jo også indbefatter nogle kollektive rettigheder, så det er ikke sådan, at vi er imod kollektive rettigheder generelt.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
Det var ikke ved et uheld, at jeg talte om frisering.
Når man kommer ud og ser, hvordan Københavns, landets ældste og smukke kulturperler som bastionerne, som fæstningsanlæggene og voldene er kommet til at se ud i de år, siden Christianialoven blev vedtaget, så er der behov for en frisering.
Og hr. Søvndal, lad nu være med at komme og tale om at frisere mennesker.
Det har jeg jo ikke talt om.
Det kan lyde mærkeligt, men det er jo ikke den, vi diskuterer.
Den er ikke nævnt i lovforslaget.
Det er jo derfor, vi nu - med tilgang fra positive kræfter fra Københavns Kommune, Christiania og andre - nu må finde den rigtige løsning.
Jeg vil da ikke stå her og afvise hverken det ene eller det andet eller bekræfte, at jeg er tilhænger af det ene eller det andet.
Det er ikke det, lovforslaget drejer sig om.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Jeg tror, at forsvarsministeren ved en fortalelse kom til at sige, at nu skulle Christiania friseres pænt.
Det er jo tit sådan, at det, hjertet er fuldt af, løber munden over med, og jeg vil sådan set bare kvittere over for forsvarsministeren for, at vi endelig fik det frem.
Efter en lang debat, der drejede sig om helt andre ting og påståede ting og sådan noget, mener jeg sådan set, at forsvarsministeren, måske ved et uheld, men det er jo ikke det dårligste, kom til at sige det, det drejer sig om, nemlig at man ikke kan holde ud at se på de der mennesker, der ikke går klædt, som man ofte ser f.eks. her i parlamentet, og hvis hårlængde afviger væsentligt fra andre menneskers, og som lever på en anden måde.
Så det vil jeg egentlig bare sige tak for.
Så vil jeg spørge forsvarsministeren, hvad forsvarsministerens personlige holdning er til fondsmodellen, for her diskuterer vi ikke forskellen på lovlig og ulovlig.
Vil forsvarsministeren være med til at overveje fondsmodellen?
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
Det, der har givet anledning til den voldsomme politiindsats, der har været nødvendig for at afdække den her mængde kriminalitet, om jeg så må sige, er jo, at der har været en fuldstændig åbenlys hashhandel med aldeles systematiske advarsler til de kriminelle, så snart politiet dukkede op i området.
Der har måttet bruges enorme ressourcer.
Som intet andet sted i landet har der vist sig behov for en sådan tilgang af ressourcer.
Nu vil vi have lidt styr på det.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Jeg vil da gerne ønske politiet tillykke med at have fået fangster.
Det er jo politiets opgave at bekæmpe kriminalitet, at efterforske og afsløre kriminalitet og få de skyldige slæbt for retten - hvem kan have noget imod det?
Men man skal ikke prøve at sige, at almindelig kriminalitet kan få lov at florere på Christiania.
Selvfølgelig skal den ikke have lov
Der begås 50.000 straffelovsovertrædelser i Danmark om året, og af dem er der så et par hundrede, der foregår på Christiania.
Det er udmærket, at politiet får dem optrevlet, men kom ikke og prøv at fortælle den almindelige befolkning, at kriminalitet kan få lov at foregå på Christiania, uden at politiet griber ind.
Selvfølgelig skal de gribe ind, og det gør de jo også.
Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
Selvfølgelig gælder straffeloven.
Men det er byggelovgivningen, planlovgivningen, naturbeskyttelseslovgivningen og anden form for lovgivning, som ikke gælder.
Det blev ophævet i 1989, og det har gjort, at området er blevet så spoleret, som det er.
Jo, selvfølgelig gælder straffeloven, og jeg kan sige heldigvis.
Der er 41 personer, der er sigtet for vold og forhånelse af tjenestemænd i offentlig funktion.
76 kg hash er beslaglagt, 21 kg anden narko osv.
Der er beslaglagt ca. 200.000 indtil nu på Christiania.
Det viser en centrering af kriminaliteten, som er kolossal.
Det skal stoppes.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-04-16:
Det er selvfølgelig helt i orden, at regeringen kan få sig et flertal for at afvikle Christiania, og der er også flere af ordførerne, der har sagt ganske tydeligt, at det er det, man ønsker.
Man ønsker ikke at bevare Christiania, som vi kender det.
Sådan er demokratiets vilkår.
Hvis der er flertal for at gennemføre en ændring, så kan man gennemføre den.
Det skal regeringen ikke have nogen som helst skældud for.
Men man skal ikke prøve at bilde befolkningen ind, at Danmarks almindelige straffelovgivning ikke gælder i Christiania.
Der blev talt om kriminalitet og om, at det skulle der nu sættes en stopper for.
Jeg vil gerne have, at ministeren bekræfter, at straffeloven gælder i Christiania, og jeg vil også gerne have, at ministeren bekræfter, at politiet har alle de beføjelser, de skal bruge, også når de optræder i Christiania.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Jeg synes, det er ærgerligt, at hr. Jann Sjursen udviser den holdning - men det er så hr. Jann Sjursens valg - netop fordi det er meget vidtgående skridt, der bliver taget med det her lovforslag i forhold til nogle mennesker, der bebor et sted.
Det er i modstrid med de anbefalinger, der ligger fra Christianias advokater, der har fremsendt det.
Jeg tror, at jeg i dag til morgen modtog et forslag til en fondsmodel med vedtægter osv.
Men det er jo klart, hvis man er helt sikker på sin holdning, hvis man ønsker at demonstrere, at vi er flertallet, så er der jo ikke nogen, der er i stand til at forrykke den tidsplan, som et flertal laver, det ved jeg godt.
Men jeg synes egentlig, det er lidt ærgerligt, at man skøjter hen over en beslutning af så stor rækkevidde så hurtigt, hvor der ligger så forskellige interesser.
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Jeg synes sådan set, at den første tidsfrist er rimelig nok, for lovforslaget her har været kendt i lang tid.
Det er jo ikke netop, som når vi går i krig, at så får vi forelagt et lovforslag i huj-hej-hast, og så skal vi stille nogle spørgsmål, og så er der betænkningsafgivelse osv.
Det har været kendt i flere uger af hr. Villy Søvndal, også endda før det kom på gult papir.
Så jeg synes sådan set ikke, at det er det store problem.
Der, hvor jeg vil være positiv over for hr. Villy Søvndals ærinde, hvis det endelig er det, er, når vi skal til at følge op på de svar, som vi har fået fra diverse ministre, for jeg forudser, at det må blive flere end én minister, vi skal stille spørgsmål til.
Der kan der måske være behov for at diskutere tidsfristerne, så vi kan få en kvalificeret behandling også af dette lovforslag.
Men jeg ser sådan set ikke de store problemer i, at tidsfristen er så relativt kort i forhold til første spørgerunde.
Det er et spørgsmål om, at man sådan set bare har gjort arbejdet betids før den frist.
Den mulighed har vi haft, fordi lovforslaget har været kendt i flere uger.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-16:
Jeg har to spørgsmål.
Det ene er, at den tidsprocedure, der er lagt an, betyder, at hvis nu vi skal holde lidt fri i weekenden, så har vi mandag til at stille spørgsmål.
Kan hr. Jann Sjursen se bare en eneste grund, ud over at regeringen igen vil vise, at et flertal er et flertal, til, at man vælger at gøre det på et område, hvor vi jo ikke skal i krig sådan rigtigt, så det her bliver kørt i nogenlunde samme hastighed, som vi plejer at beslutte med, når Danmark skal i krig?
Vil hr. Jann Sjursen være med til at arbejde for, at vi får bare lidt rimelig tid til at stille de relevante spørgsmål i forhold til arbejdet i salen?
Jann Sjursen (KD), 2004-04-16:
Fru Line Barfod svarer næsten selv på spørgsmålet, for argumentet for fondsmodellen er jo, at vi skal sikre det Christiania, vi kender i dag.
Vi ønsker ikke at sikre det Christiania, vi kender i dag.
Line Barfod (EL), 2004-04-16:
Hr. Jann Sjursen kommer stadig ikke med nogen argumenter for, hvorfor Kristendemokraterne så er imod, at Christiania får lov til at beholde sine kollektive rettigheder; hvorfor Kristendemokraterne er imod fondsmodellen.
Hvorfor kan christianitterne ikke få lov til selv at bestemme?
Deres naboer og Københavns Kommune osv. siger, at det ville være et stort fremskridt i forhold til den måde, tingene er på i dag, og det vil være den bedste mulighed for at sikre det Christiania, vi kender med mangfoldighed, selvforvaltning osv. Hvorfor er Kristendemokraterne imod fondsmodellen?
Hvis det er, fordi man mener, at den enkelte skal have et juridisk ansvar, hvad er det så, den enkelte skal have juridisk ansvar for, som vedkommende ikke allerede har ansvar for efter loven i dag?