runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Høgni Hoydal (T), 2004-12-08:
I 2003 kom der for første gang siden hjemmestyrelovens indførelse et meget klart brud på den praksis med, at ingen love sættes i kraft for Færøerne, uden at det færøske Lagting, altså det færøske parlament, har besluttet sådan.
Det var en lang række militære love, der blev sat i kraft for Færøerne.
Det blev også behandlet her i Folketingssalen i et beslutningsforslag, som ikke fik opbakning.
Der blev allerede dengang advaret imod, at dette ville kunne skabe præcedens for, at nu kunne man bare bekendtgøre love på Færøerne uden nogen som helst demokratisk behandling på Færøerne.
Nu er det sket igen.
Så sent som for 14 dage siden dumpede der et hæfte ind med nye danske love for Færøerne, ændringer i NATO-traktaten osv., uden at de er blevet behandlet i det færøske Lagting.
Derfor vil jeg gerne spørge statsministeren, hvad han vil gøre for at rette op på dette klare brud på de demokratiske spilleregler og på den hævdvundne ret, som det færøske Lagting har haft i hvert fald siden hjemmestyrelovens indførelse.
»Hvad vil statsministeren gøre for at rette op på det klare brud på demokratiske spilleregler og den klare tilsidesættelse af det færøske Lagtings myndighed, som den danske regering igen har foretaget ved ensidigt at sætte danske love og internationale traktater i kraft for Færøerne, uden at det færøske Lagting har behandlet sagerne eller truffet nogen beslutning herom?«
Skriftlig begrundelse
I 2003 besluttede den danske regering at sætte en række militære love og bekendtgørelser i kraft for Færøerne, på trods af at et enigt færøsk Lagting havde besluttet det modsatte.
Efterfølgende besluttede et enigt Lagting endnu engang at opfordre regeringen til at rette op på dette brud på det færøske Lagtings hævdvundne rettigheder – nemlig, at ingen lovgivning sættes i kraft i Færøerne uden Lagtingets samtykke.
Den nordatlantiske gruppe i Folketinget rejste derefter sagen som et beslutningsforslag i Folketinget om at pålægge regeringen at tilbagekalde den militære lovgivning.
I den forbindelse blev der indtrængende advaret om, at hvis det ikke blev gjort, ville det kunne tages som udtryk for, at regeringen agtede at fortsætte disse brud på Lagtingets rettigheder og ensidigt sætte love og internationale traktater i kraft for Færøerne.
Det er desværre præcis det, der er sket.
Sidst i november 2004 bliver atter en række love og internationale traktater bekendtgjort i det færøske Kundgørelsesblad, som det færøske Lagting ikke har truffet beslutning om.
Der er tale om ændringer i NATO-traktaten og lovgivning i forbindelse med internationale krigsforbryderdomstole.
Det er umuligt at se, hvordan dette harmonerer med de gentagne løfter fra den danske regering om gensidig respekt, ligestilling mellem Danmark, Grønland og Færøerne og ikke mindst med løfterne om øgede udenrigspolitiske beføjelser for Færøerne og Grønland.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nu er det altså sådan, at det nuværende færøske landsstyre bakker op bag fuldmagtsloven.
Vi mangler kun småting, så kan forslaget fremsættes i Folketinget, og jeg forventer klart, at der er opbakning fra det færøske landsstyre til det.
Hr. Høgni Hoydals parti er ikke medlem af landsstyret på Færøerne nu, og derfor er det klart, at hr. Høgni Hoydal er i opposition til det nuværende færøske landsstyre.
Men tag den diskussion på Færøerne, for fra dansk side er det her ment som et forsøg på at give mere udenrigspolitisk indflydelse til Færøerne – inden for rammerne af rigsfællesskab og grundlov naturligvis.
Hvis hr. Høgni Hoydal vil have det lavet om og have en selvstændig stat inden for rammerne af Nordisk Råd, så kræver det en ny status for Færøerne, og det må hr. Høgni Hoydal først få flertal for på Færøerne.
Jeg vil gerne sige, at vi fra dansk side har sagt, at vi gerne vil prøve at finde en politisk løsning, der gør, at så vel Grønland som Færøerne kan være medlem af Nordisk Ministerråd f.eks., som om de var selvstændige stater.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Høgni Hoydal (T), 2004-12-08:
Det er et enigt Lagting på Færøerne, der har ønsket selvstændigt medlemskab af Nordisk Råd.
Den diskussion er overstået på Færøerne.
Og det er ikke hr. Høgni Hoydal eller andre, der har taget fuldmagtsloven til det danske Folketing, det er noget, statsministeren har gjort.
Jeg spørger bare: Hvad ligger der egentlig i den her lov, og hvad er det egentlig, der foregår?
Det, jeg kan konstatere ud fra svarene, er, at det er spil for galleriet.
Denne fuldmagtslov vil ikke give større beføjelser.
Den vil bare formalisere det, der allerede er praksis, og vil efter min mening i virkeligheden låse tingene mere fast, end de er i forvejen, hvor de ikke er lovfæstede.
Dertil kommer, at jeg stadig væk føler, det er en meget gammeldags tankegang.
Færøerne har behov for at tage et ansvar i verden, for at træde ud i verden og være med i de organisationer, og jeg er slet ikke enig med statsministeren i, at der i den danske grundlov står, at Færøerne ikke kan være medlem af Nordisk Råd.
Det passer simpelt hen ikke.
Så hvis jeg skal konkludere, så ser det ud til, at den her fuldmagtslov bliver sådan en slags spændetrøje.
Jeg føler, at Færøerne kommer til at gå rundt i verden i tøj, der er mindst fire-fem numre for småt.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Hvis vi nu står i den efter min mening ulyksalige situation, at forfatningstraktaten i EU skulle gå hen at blive vedtaget i alle landene ved folkeafstemningerne, det er nu nok tvivlsomt, om det kan ske, men hvis det nu skete, så ville man altså stå med en ny forfatningstraktat, som jo ville betyde, at en lang række yderligere beslutninger så ville blive truffet hen over hovedet på Grønland og Færøerne.
Nu kan vi jo se med besvarelserne her i dag, også svaret på det her spørgsmål, at statsministeren ikke er meget optaget af, at befolkningen på Færøerne og befolkningen i Grønland skal inddrages i disse diskussioner om udenrigspolitik og sikkerhedspolitik og militære spørgsmål osv.
Så var det ikke klogt at give et mere forsonligt signal i svarene her i dag?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jo, men det er jo ligegyldigt, hvad jeg svarer, så synes hr. Keld Albrechtsen altid, det skaber problemer, og at svarene er utilfredsstillende
Jeg er ganske tryg ved, at arbejdsdelingen er sådan.
Jeg ville først blive utryg, hvis hr. Keld Albrechtsen sagde, at han var tilfreds med de svar, jeg gav.
Så var der grund til at blive meget urolig.
Det her dækker jo over, at hr. Høgni Hoydal ønsker, at Færøerne skal være en selvstændig stat.
Det er da fair nok at have det synspunkt, men så må hr. Høgni Hoydal gå tilbage til Færøerne og få det færøske folk til at bakke det op.
Hvis der er et flertal på Færøerne, der ønsker det, så er det bare at sige til, så bliver det sådan.
Men hr. Høgni Hoydal har ikke flertal for sit synspunkt på Færøerne.
Det er derfor, jeg siger, at det her er en intern færøsk debat, og at man må tage slagsmålet dér; det er ikke den danske regering, der står som bussemand.
Vi har fra starten sagt, at det er det færøske folk, der beslutter sin egen skæbne.
Hr. Keld Albrechtsen ved glimrende, at jeg er meget imødekommende over for de ønsker og synspunkter, der kommer fra færøsk og grønlandsk side, og den her lange snak kan i virkeligheden gøres meget kort: Det er fuldstændig op til det færøske folk og det grønlandske folk at bestemme egen fremtid.
De kan få det, som de vil have det.
Der er ingen, der holder på nogen, der ikke vil være med os.
Man skal bare være klar over, at det selvfølgelig er sådan, at hvis man vil have selvstændighed, så får man det, men for egne penge naturligvis.
Derfor er det her en diskussion, der må finde sted i Grønland og på Færøerne.
Det er slet ikke et problem i forhold til Danmark.
Der er ingen, der bremser nogen udvikling.
Det er jo derfor, jeg svarede hr. Høgni Hoydal, at den her diskussion kan hr. Høgni Hoydal tage på Færøerne, og hvis hr. Høgni Hoydal kan få et flertal på Færøerne til at støtte sit synspunkt, jamen så er det bare at bære det frem til Danmark.
Så bliver det, som Færøerne vil have det.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Nu synes jeg jo godt nok, at statsministeren risikerer at skabe nogle problemer med det synspunkt, han kommer med, nemlig at det alene skulle være en intern færøsk debat.
Det er det jo ikke.
Det er jo ikke Færøerne og Grønland, der har bestemt, at der skal være en forfatningstraktat.
Det håber jeg at statsministeren og jeg kan være enige om.
Det er Danmark, der i kraft af sin deltagelse i Unionen påfører Grønland og Færøerne et alvorligt problem, nemlig det problem, at forfatningstraktaten vil medføre en indskrænkning af Grønlands og Færøernes handlemuligheder, i og med at det er udenrigspolitiske beføjelser, der overdrages til Unionen på hele rigsfællesskabets vegne.
Derfor vil jeg godt spørge statsministeren, som jo ikke var specielt imødekommende i sine besvarelser, om ikke det i den nuværende situation, hvor det også er Selvstyrekommissionen, der arbejder vedrørende fremtidens ordning i Grønland, var klogt at være lidt mere imødekommende i besvarelserne her i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Som hr. Høgni Hoydal udmærket ved, bliver der udarbejdet en analyse af spørgsmålet om Færøernes og Grønlands stilling i relation til den nye EU-traktat.
Det er jo en redegørelse, der bliver udarbejdet i samarbejde mellem den danske regering og de to landsstyrer.
Hr. Høgni Hoydal ved jo også udmærket, at fuldmagtsloven holder sig inden for grundloven og rigsfællesskabet.
Det er jo en gammel diskussion, det her.
Jeg ved godt, hvad det er, hr. Høgni Hoydal er ude på, det er selvfølgelig at bære den færøske diskussion ind i Folketinget.
Det er hr. Høgni Hoydal også velkommen til, men det slagsmål bør hr. Høgni Hoydal rettelig tage på hjemmebanen på Færøerne.
Høgni Hoydal (T), 2004-12-08:
Jeg må så desværre konstatere, at statsministeren bekræfter, at det ikke vil være muligt med denne her såkaldte fuldmagtslov for Færøerne at få opfyldt det ønske, som et enigt Lagting har besluttet at stå bag.
Så kan vi jo fundere lidt over, hvad der så egentlig er nyt i den her såkaldte fuldmagtslov.
Jeg har hæftet mig ved, at i bemærkningerne til den grønlandske lov står der endda udtrykkeligt, at Grønland ikke anerkendes som et såkaldt folkeretligt subjekt.
Det vil sige, at det grønlandske folk ikke anerkendes som en anerkendt medspiller i det internationale samarbejde.
Det vil jeg gerne have at statsministeren også bekræfter.
Det andet spørgsmål er: Hvordan vil man egentlig administrere det her?
Danmark kommer jo efter al sandsynlighed til inden for kort tid at lægge flere og flere kompetenceområder også på det udenrigspolitiske område til EU, og hvad skal Færøerne og Grønland så gøre?
Skal vi så sidde tilbage med en dansk udenrigspolitik, hvor vi egentlig ikke har nogen særlige beføjelser, men bare er overgivet til de danske interesser, når det kommer til konflikt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jamen der er jo ikke noget nyt i, at det her ikke handler om den udenrigspolitiske fuldmagt, det ved hr. Høgni Hoydal også udmærket.
Lad os f.eks. tage spørgsmålet om medlemskab af Nordisk Råd.
Nordisk Råd og Nordisk Ministerråd hviler på en aftale mellem selvstændige stater, som der er fem af i Norden.
Det kan man ikke uden videre lave om på, men det, vi fra dansk side har tilkendegivet, er, at vi er parate til at søge etableret en politisk ordning, der gør, at de selvstyrende områder som f.eks. Færøerne og Grønland kan få en status i Nordisk Råd, der i praksis ligner den, som selvstændige stater har.
Høgni Hoydal (T), 2004-12-08:
Jeg vil gerne gentage spørgsmålet: Vil det med det, der ligger på bordet, blive muligt for Færøerne at blive selvstændigt medlem af Nordisk Råd og Den internationale Hvalfangstkommission?
Nu har vi set det grønlandske forslag, og så vidt jeg kan se, er der ikke noget nyt i det forslag til fuldmagtslov, som ligger på bordet vedrørende Grønland.
Det er en lovgivning, der skal gøre det muligt at gøre det, som man allerede har gjort, det vil sige at indgå fiskeriaftaler osv. osv.
Men der, hvor Danmark allerede er medlem, eller der, hvor Danmark har andre interesser, er der ikke større beføjelser.
Så jeg har svært ved at se, hvad der er nyt i hele denne her sag, så jeg vil gentage spørgsmålet: Vil det være muligt for Færøerne at få opfyldt de ønsker om selvstændigt medlemskab af f.eks. Nordisk Råd og IWC?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Embedsmænd fra Færøernes landsstyre og den danske regering har forhandlet om en ordning med udenrigspolitisk fuldmagt, og det er en ordning, som vil indebære, at Færøernes landsstyre får fuldmagt til på rigets vegne at forhandle og indgå visse folkeretlige aftaler med fremmede stater og mellemfolkelige organisationer.
Tilsvarende har der været forhandlet med Grønlands hjemmestyre.
Jeg er meget tilfreds med, at forhandlingerne med Grønlands hjemmestyre er afsluttet, og regeringen har allerede fremsat forslag til lov om Grønlands landsstyres indgåelse af folkeretlige aftaler.
Med hensyn til det nærmere indhold i den ordning, der nu søges etableret, kan jeg henvise til lovforslaget.
Jeg kan så sige vedrørende Færøerne, at der er forhandlingerne på embedsmandsniveau endnu ikke afsluttet.
Høgni Hoydal (T), 2004-12-08:
Vi har gentagne gange hørt statsministeren tale om en såkaldt fuldmagtslov til Færøerne i udenrigspolitiske anliggender, og hidtil har statsministeren sagt, at den skulle træde i kraft den 1. januar 2005.
De færøske ønsker har været meget klare.
f.eks. Et enigt Lagting har ønsket, at Færøerne får selvstændig repræsentation i Den Internationale Hvalfangstkommission, IWC, og samtidig har man ønsket selvstændigt medlemskab af flere andre internationale organisationer.
Men endnu har vi ikke set noget udspil fra den danske regerings side, der imødekommer disse færøske ønsker, og derfor er spørgsmålet til statsministeren: Kan statsministeren bekræfte, at det bliver muligt for Færøerne at blive medlem af disse organisationer, og hvornår vil vi se noget konkret på bordet om denne fuldmagtslov?
»Hvornår og hvordan vil statsministeren indfri sit gentagne løfte om, at Færøerne skal få større beføjelser på det udenrigspolitiske område?«
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Nu synes jeg, statsministeren er ude i en direkte urimelig besvarelse, for når det f.eks. gælder spørgsmålet om medlemskab af Hvalfangstkommissionen, har det jo ikke noget at gøre med penge og selvstændighed og sådan noget, så har det noget at gøre med, at der er et færøsk ønske om at være medlem af den kommission, formentlig også et grønlandsk.
Og det ville faktisk være dejligt for os andre at blive fri for at blive rodet ind i den kommission; vi fanger jo ingen hvaler her i Danmark.
Så det er bare et ønske, der er fremsat, og så vidt jeg kan se, er det et fuldstændig rimeligt ønske, og så vil statsministeren ikke besvare spørgsmålet.
Det synes jeg at han skulle gøre, for hvis der ingen imødekommenhed er, heller ikke en imødekommenhed, når det så handler om Selvstyrekommissionen for Grønland, så skaber statsministeren jo problemer for rigsfællesskabet, hvilket jeg faktisk synes han har gjort en lille smule med sine besvarelser her i dag.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen her stiller, har intet som helst at gøre med den sag, som hr. Høgni Hoydal har rejst, men det overrasker mig selvfølgelig ikke.
Jeg oplyser bare om det faktum, at kundgørelsen her er sket i forståelse med det færøske landsstyre.
Det handler i øvrigt for den ene kundgørelses vedkommende om noget, der overhovedet ikke ændrer retstilstanden, og den anden kundgørelse handler om NATO-traktaten, om udvidelsen af NATO.
Man må jo sige, at det er ret harmløse kundgørelser, og faktum er altså, at det er sket efter reglerne, det er sket i forståelse med det færøske landsstyre, og så er den sag i virkeligheden ikke længere.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-12-08:
Jeg vil ikke gå ind i de detaljer, som statsministeren nu nævnede, for det var ikke det, mit opfølgningsspørgsmål gik på.
Det gik bare på, at jeg synes, at statsministeren svarer meget negativt på spørgsmålene i dag, og det kan i sig selv give anledning til lavere temperaturer i Nordatlanten, og det synes jeg er uheldigt.
Derfor er min opfordring bare, at statsministeren prøver at være mere imødekommende og f.eks. tilkendegiver, at det da er vigtigt, at der ikke opstår misforståelser og dårlig stemning, fordi der er mennesker, der føler, at de bliver dårligt orienteret om, hvad der foregår, og der kan statsministeren og hans ministre da også yde et bidrag.
Det var såmænd i virkeligheden venligt ment som et bidrag til at lette statsministerens gang, men det er han så ikke interesseret i.
Han er måske mere interesseret i at yppe kiv i dag; det ved jeg så ikke, men det var bare en opfordring.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg er så dybt rørt, at tårerne næsten triller, over al den omsorg.
Nu er hr. Keld Albrechtsen jo altid dybt bekymret.
Normalt er han bekymret for, at temperaturen på kloden stiger.
Det er altid galt.
Men må jeg lige sige til hr. Keld Albrechtsen, at der ikke er tale om, at temperaturen i Nordatlanten falder som følge af de besvarelser, jeg har givet her.
Jeg har bare talt om, hvad der er faktum i sagen, og derfor kan jeg godt forstå, at det vil hr. Keld Albrechtsen slet ikke snakke om, for hr. Keld Albrechtsen kan jo selvfølgelig godt se, at når kundgørelsen er sket efter reglerne og i forståelse med det færøske landsstyre, så er der overhovedet ikke noget at komme efter.
Nu er Enhedslisten jo ikke med i aftalen om satspuljemidlerne – fru Line Barfod har også forklaret hvorfor – og derfor angriber fru Line Barfod hele tiden fordelingen og kalder det at stjæle, når man bruger penge til en målrettet indsats over for de allersvageste grupper i vores samfund.
Jeg synes, det taler fuldstændig for sig selv, men jeg synes også stadig, det er rigtigt at have en ordning, hvor vi målretter nogle penge til at hjælpe nogle af de allersvageste grupper i vores samfund.
Det er altså foreløbig blevet til omkring 5 mia. kr., og det mener jeg er penge, der gør nytte på områder, hvor der virkelig er behov for det.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Nu har statsministeren gentaget de 5 mia. kr. mere nogle gange, så vi må vel kunne få en skriftlig beregning på et tidspunkt.
Jeg skal bare spørge: Statsministeren siger, at folk på kontanthjælp og hvem det ellers måtte være, statsministeren definerer som de svageste – det må vi høre nærmere om – i denne regerings tid har fået 5 mia. kr. mere, end de ellers ville have fået.
Men når vi ser på, hvor meget man har skåret i kontanthjælpen, og hvor meget man stjæler med satspuljen osv., mener statsministeren så stadig, at der er givet 5 mia. kr. ekstra til disse mennesker?
Så er det da mærkeligt, at de alle sammen har fået meget mindre at leve for.
Jeg håber, statsministeren kan redegøre for, hvordan de mennesker skulle have fået mere, når de oplever, at de ikke har penge nok til at købe mad og tøj.
Det er lidt svært at se, hvordan det hænger sammen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jamen selvfølgelig skal vi sikre et ordentligt og anstændigt leveniveau for alle mennesker, så vidt det overhovedet er os muligt.
Det er også derfor, jeg startede med at sige, at det er regeringens klare sigte, at vi skal hjælpe de svageste grupper i vores samfund bedre, end vi har gjort hidtil, og derfor er der faktisk bevilget 5 mia. kr. mere til de svageste grupper, siden vi trådte til som regering.
Det er også derfor, vi hele tiden forsøger at indrette overførslerne sådan, at det kan betale sig at arbejde, for den bedste måde, vi kan hjælpe de mest udsatte grupper på, er at sørge for, at de kan komme i job.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
Jeg forstår ikke helt, at statsministeren kan sige, at der er sat målrettet ind.
Jeg er klar over, man gør noget for hjemløse og narkomaner og alkoholikere og andre, men her bruger man jo pengene fra satspuljen, som er taget fra dem, der er på kontanthjælp og førtidspension osv. – det er derfor, Enhedslisten ikke er med i satspuljen.
Jeg er godt klar over, at de penge bruger man til forskellige gode formål for at hjælpe dem, der har en række problemer.
Men det, vi snakker om her, er, at regeringens politik skaber nye problemer.
Når familierne ikke har penge nok til at leve for, altså ikke har penge nok til at købe mad og tøj, er risikoen for, at de kommer ud i andre sociale problemer, temmelig stor, og derfor vil jeg bare høre, om statsministeren mener, at man som børnefamilie skal have ret til og mulighed for, at man med de midler, man får fra det offentlige, kan købe sko til sine børn.
Eller skal det overlades til Frelsens Hær og andre at sikre, at alle børn i dette land har sko på fødderne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er altid fantastisk at høre hr. Villy Søvndal.
Hvis jeg siger noget til hr. Villy Søvndal, er det primitive angreb, men hr. Villy Søvndal kan fuldstændig efter forgodtbefindende sige, at det, jeg svarer, er arrogant.
Det, der er en kendsgerning, er, at siden vi trådte til som regering, er der bevilget 5 mia. kr. ekstra til de svageste grupper, og jeg må fuldstændig afvise hr. Villy Søvndals påstand om, at en ny fattigdom breder sig i det danske samfund.
Det er fuldstændig ude i hampen at sige sådan noget, for der er fokuseret på at sætte målrettet ind og hjælpe de svageste grupper på nogle områder, hvor der virkelig er hjælp behov.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-08:
Det er altså en imponerende statsminister, vi har.
Når han får beviserne lagt foran sig på bordet, svarer han igen med et primitivt angreb om, at der er nogle, som ikke har forstand på tal.
Men man kan jo læse ud af tallene, at statsministeren har taget 750 mio. kr. hvert år fra nogle af dem i de i forvejen mest udsatte grupper.
Det er grunden til, at under statsministerens ansvar breder en ny fattigdom sig som en pest her i samfundet.
På 3 år er der sket en 80 pct.s stigning i antallet af mennesker, der er nødt til at henvende sig til Frelsens Hær, Børnenes Kontor, Kirkens Korshær, og hvem der ellers deler pakker ud, men statsministeren siger arrogant: Jamen det sker jo hvert år –
underforstået: Jeg er fuldstændig ligeglad, for det har ikke noget som helst på sig.
: De mennesker har efter Frelsens Hærs oplysninger under 2.000 kr. tilbage om måneden, når de faste udgifter er betalt.
Kan statsministeren virkelig tillade sig kun at møde dem med en arrogant håndbevægelse?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nu kender vi jo hr. Villy Søvndals forhold til tal.
Det er ikke det allerbedste, og de tal må stå fuldstændig for hr. Villy Søvndals egen regning.
Jeg kan absolut ikke bekræfte dem, men det vender vi jo tilbage til senere i spørgetiden.
Der er ikke noget nyt i, at Frelsens Hær og andre rapporterer i julemåneden, at der aldrig har været så mange, der har brug for ekstra hjælp.
Det gjorde de såmænd også i den tid, da hr. Villy Søvndal støttede en socialdemokratisk regering.
Dengang var det også den samme historie hvert år.
Al respekt for, at der samles penge ind i julemåneden.
De går til et godt formål, så al respekt for det, men jeg må bare sige, at den bedste måde, hvorpå man overhovedet kan hjælpe mennesker, som er kommet ud i en svær social situation, er at skaffe dem i arbejde.
Det er den allerbedste måde at hjælpe på, så hvis folk har evnen til at arbejde, er det bedste, vi kan gøre, at skaffe dem et arbejde.
Derfor skal systemet også være sådan indrettet, at det kan betale sig at tage et arbejde.
Når det var blevet sådan, at man skulle have et job til 25.000 kr. om måneden, for at det kunne betale sig, var det klart, at vi var nødt til at ændre systemet, og det gjorde vi ved at lægge loft over kontanthjælpen, men samtidig sørge for, at de mennesker, der fik et job, selv kunne beholde en større del af indtjeningen.