runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Det ene udelukker ikke det andet.
Jeg kan kun tilslutte mig hr. Holger K. Nielsens bemærkninger om, at der er behov for, at den enkelte elev også udvikler sociale kompetencer og samarbejdskompetencer.
Det sagde jeg også i mit ordførerindlæg.
Det er bare ikke nok og godt nok, der skal også faglighed til.
Når hver sjette går ud af 9. klasse uden at være i stand til at læse en ganske almindelig tekst på dansk, så har man svigtet og det i en gigantisk målestok
Det kan vi ikke finde os i fra Det Konservative Folkepartis side, og derfor skal der sættes ind.
Test er en god ting, når den bliver brugt rigtigt.
Test skal bruges til at vurdere, hvor den enkelte elev er her og nu, og så skal der derefter opstilles en individuel læringsplan for den enkelte elev, så niveauet kan blive højnet i den efterfølgende tid.
Test er godt, men ikke nok, mere må til.
Hr. Frank Jensen vil åbenbart ikke forholde sig til problemstillingen.
Problemstillingen kræver nogle kortsigtede og langsigtede politiske initiativer.
Jeg har peget på en række initiativer, og jeg vil gerne føje yderligere ting til den lange liste, som jeg allerede har præsenteret her fra talerstolen.
Vi ønsker at styrke samspillet mellem private virksomhedsaktører og offentlig forskning.
Der er mange ideer, som aldrig bliver omsat til privat produktion eller for den sags skyld produktion i det hele taget.
Der er regeringen på vej med lovgivning, som skal sikre, at vi får et langt bedre samspil.
Det handler altså om udvikling, innovation og forskning.
Det handler om en mentalitetsforandring, hvorefter vi i vores samfund gør det attraktivt at yde en ekstra indsats og løbe en risiko.
Det er det holdningsmæssige afsæt, som skal give os mulighed for at tage den handske op, som den internationale udfordring giver os.
Der er det altså, at hr. Frank Jensen forlanger, at jeg skal stå her på 1 minut og give præcise anvisninger på, hvordan arbejdspladserne oppe i Hjørring og arbejdspladserne i Roskilde skal etableres.
Det kan jeg ikke.
Det vil jeg heller ikke, for jeg kan ikke foregøgle hverken hr. Frank Jensen eller nogen andre, at det er her i Folketinget, arbejdspladserne skabes.
De skabes ude i det virkelige liv.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Jamen jeg vil bestemt ikke afvise, at vi vil være med til at lave noget uden om regeringen – bestemt ikke.
Jeg synes da, det lyder fornuftigt, hvis Socialdemokraterne nu har det synspunkt, at nu skal kapaciteten altså stå mål med de straffe, der bliver givet; når straffene er blevet skærpet, betyder det jo naturligt nok, at der er behov for flere fængselspladser.
Men vi har ikke rigtig set noget udspil fra Socialdemokraterne.
Socialdemokraterne har ikke ønsket at være med overhovedet, men har bare kritiseret, selv om de i den tidligere regeringsperiode ikke selv sørgede for, at der var de pladser, der rent faktisk var behov for.
Det siger sig selv, at når man skærper straffene, er der behov for flere fængselspladser.
Men som på alle andre områder, hvor vi mener, at retssamfundet skal fungere, og at det sociale samfund skal fungere – på alle de områder, som er mærkesager for Dansk Folkeparti – kan andre partier da komme med nogle bud, og så må vi se på, hvordan landet ligger.
Man bryder jo ikke et finanslovforlig, og det tror jeg heller ikke Socialdemokraterne og fru Lissa Mathiasen ville bryde sig om.
Sådan spiller klaveret ikke.
Lissa Mathiasen (S), 2005-02-24:
Det er da glædeligt at høre, at Dansk Folkeparti i hvert fald stadig siger, at man er enig i, at det ikke er til at leve med.
Men rent faktisk har vi jo set, at udviklingen er gået i den gale retning siden sommeren 2002, og vi har gentagne gange påpeget, at man ikke har haft hånd i hanke med udviklingen.
Fra 2003 har man indgået forlig fra Dansk Folkepartis side, men hver gang der er blevet givet et bud på, hvordan tingene vil udvikle sig, har man måttet konstatere, at det ikke har kunnet lade sig gøre at overholde aftalerne.
Vi ved, at fængslerne er overfyldte, vi ved, at ventetiden stiger og stiger, og vi ved, at mængden af dømte på fri fod stiger og stiger.
Vi har også fået at vide, at det ikke bliver i indeværende år, man når ned på en normaltilstand, men at der vil gå længere tid.
Jeg spørger: Vil Dansk Folkeparti være med til at lave noget uden om regeringen, så der rent faktisk kan findes en løsning?
Hvor længe skal retssikkerheden have lov til at blive sat over styr, fordi man ikke vil være med til at gøre noget fra Dansk Folkepartis side?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Det er uacceptabelt at skulle leve med det; det giver jeg fru Lissa Mathiasen fuldstændig ret i.
Naturligvis er det uacceptabelt i et retssamfund, at der i den grad er mangel på fængselspladser, og at der i den grad er så mange ude i samfundet, som venter på at komme ind og sone deres brøde.
Men med de tiltag, som fru Lissa Mathiasen og hendes parti ikke ville være med til, hverken i den forrige finanslov eller i finansloven for i år, er det jo vedtaget, at der kommer ekstra fængselspladser, og det synes jeg først og fremmest er en god ting.
Vi gjorde også det med finansloven for 2005, at vi ændrede lidt på kapaciteten i fængslerne for at få tingene til at gå op, og ifølge det, der foreligger i øjeblikket fra justitsministeren, skulle de gå op i en højere enhed i løbet af dette år.
Jeg er ikke sikker på, at det holder stik – det vil jeg godt sige til fru Lissa Mathiasen – og i det øjeblik, det ikke sker, er vi selvfølgelig nødt til at sætte ekstra ind, for vi kan ikke acceptere, at der i den grad mangler fængselspladser, og at der i et retssamfund er mange, der skal afsone, men som går ude i det frie danske samfund.
Det er noget af det, vi vil optage forhandlinger om med regeringen, hvis regeringen er indstillet på det, og vi synes, der er for lidt i regeringsgrundlaget.
Men det må igen komme an på en finanslovforhandling i forbindelse med de ekstra fængselspladser, der rent faktisk er behov for.
Lissa Mathiasen (S), 2005-02-24:
Jeg kan jo forstå, at fru Pia Kjærsgaard ikke var i stand til at give et svar til fru Marianne Jelved angående ungdomskriminaliteten.
Jeg har egentlig undret mig rigtig meget over, at Dansk Folkeparti kan leve med, at når vi taler generelt om kriminalitet – altså efter at man har sagt mange store ord om mange store gerninger og om, hvad der burde ske – er vi i en situation, hvor ventetiden på at komme i fængsel for personer, som har begået kriminalitet og er dømt, er steget måned for måned.
Den er oppe på små 15 måneder.
Der er næsten dobbelt så mange – omkring 5.000 – der er dømt, men som går og venter på at komme ind, end de omkring 3.000, som sidder i vore fængsler.
Men ikke bare det: Hvad vil man gøre?
Kunne vi ikke få et svar i dag?
Vil man virkelig acceptere det, og hvad vil man rent faktisk gøre?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Der har jo tidligere været afstemninger, hvor borgerne fik ganske god tid.
Det er korrekt, hr. formand.
Det er lidt svært en gang imellem med fru Pia Gjellerup ...
Med hensyn til kommunerne og hvordan man ser på den sag, når den kommer for, vil jeg fuldstændig overlade det til regeringen.
På det punkt er fru Pia Gjellerup og jeg jo fuldstændig ens stillet, for vi er altså ikke med i et regeringsparti.
Vi er parlamentarisk grundlag for den borgerlige regering, vi har jo ikke rigtig noget alternativ, men ellers ligger der ikke noget andet i det.
Med hensyn til folkeafstemningen skal jeg gentage, at vores prioritering selvfølgelig er, at man lægger afstemningsdatoen på den dato, hvor briterne også holder afstemning, og det behøver i og for sig ikke blive før i 2006.
Der er egentlig ingen grund til, at det, som det er blevet foreslået, allerede skulle være i september måned, men vi har en fornemmelse af, at man gør det, fordi man måske forventer, at så får man et ja – det er jeg nu knap så sikker på – og så vil man sætte Storbritannien under pres.
Men det er klart, at der skal gå en tid, jeg vil ikke bare sige en rum tid, som nogle politikere gør – hr. Frank Jensen synes, at et halvt år er alt for lang tid – fra det øjeblik, afstemningen udskrives, til datoen for afholdelse af afstemningen.
3 uger, siger fru Pia Gjellerup nede fra sin plads, men vi er ganske uenige, fordi ...
Pia Gjellerup (S), 2005-02-24:
Fru Pia Kjærsgaard er i hvert fald enig med mig på ét punkt, nemlig at man må forvente, at regeringen vil gøre noget over for amterne og kommunerne, og det er jo den forventning, som gør det interessant at høre, hvad Dansk Folkeparti rent principielt vil.
Vil man støtte regeringen i at spare den milliard, der er budgetteret med til at merfinansiere kommunernes ældrepleje og sygehusene?
Men vi kan altså kun få nogle tågede svar på det spørgsmål, lige så vel som fru Pia Kjærsgaard flygter bort fra den vurdering, Dansk Folkeparti ellers tidligere har foretaget, nemlig at de skattelettelser, der bliver fordelt via skattestoppet, fordeles asocialt.
Der er ingen tvivl om det, det kan stort set ikke diskuteres, så det er kun et spørgsmål, om man har været villig til at sige det eller ej.
Dansk Folkeparti har tidligere været villig til at sige det, men vi har altså ikke fået nogen klare svar i dag, men det håber jeg så jeg kan få på det næste spørgsmål.
Fru Pia Kjærsgaard interesserer sig for folkeafstemningen om EU-traktaten.
Hvor lang tid skal der efter fru Pia Kjærsgaards mening gå, fra vi har vedtaget et forslag her i Folketinget om forfatningstraktaten, og til der skal holdes folkeafstemning?
Jeg går ikke ud fra, at der skal gå et halvt år, for det ville være at bryde grundloven.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Jeg må rette fru Pia Gjellerup, for jeg synes, det er citatfusk – for nu at sige det pænt – når man siger, at vi har talt om et asocialt skattestop.
Skattestoppet er i sig selv en populær sag, også hos Socialdemokraternes vælgere tror jeg.
Man har i hvert fald sikkerhed for, at skatter og afgifter ikke stiger, sådan som tilfældet var under Socialdemokraternes regeringsperiode, og at man ikke kommer ud i en eller anden sejlads, der hedder et skatteloft eller et skatteløft, eller hvad det nu er Socialdemokraterne vil.
Grundlæggende lyder det for os som en god idé, at der er et skattestop, i hvert fald set i lyset af de aftaler, vi nu har indgået med regeringen.
Med hensyn til kommunerne er det jo kommunernes ansvar, men det er regeringens ansvar at henvende sig til de partier, den vil vurdere området sammen med, og vi er jo ikke regeringsparti.
Vi må afvente, hvad der sker i sagen fra regeringens side, og hvad regeringen vil, men vi har overhovedet ikke fået nogen henvendelse fra regeringen.
Vi forventer, at vi får det, og det kan i og for sig blive interessant nok, for vi mener, at denne valgperiode måske kan blive endnu mere spændende end den forrige valgperiode, og det vil vi meget gerne leve op til.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Lad mig lykønske Det Radikale Venstre med partiets fremgang.
Det er jo altid rart, når bestræbelser bliver honoreret med succes.
Men jeg kan så godt forstå, at det må være noget af en frustration at komme herind i Folketinget og opleve, at den fremgang ikke rigtig kan bruges til så forfærdelig meget.
Det må da være det, der er årsagen til de radikale politikeres fremfærd i skattepolitikken netop nu.
Hvis der er noget, Det Konservative Folkeparti har demonstreret, så er det jo, at vi er i stand til at opstille meget visionære mål på skattepolitikkens område, men jo altså også er i stand til at konkretisere disse mål til resultater, der er mærkbare for den enkelte borger.
Det er jo kendsgerningen.
Det samme kan man ikke sige om Det Radikale Venstre, heller ikke dengang de havde andel i regeringsmagten – tværtimod: Der førte det til skattestigninger.
Det var jo situationen.
Uanset hvor ivrigt de nye radikale medlemmer er her i dag, så kan der ikke laves om på de kendsgerninger.
Det Konservative Folkeparti vedstår, at vi har højere ambitioner end vores venner i regeringen på dette område.
Det er der da ikke noget forkert eller galt i.
Vi samarbejder fint, og det er lykkedes os at producere resultater i fællesskab, og regeringsgrundlaget åbner for nye resultater på skatteområdet.
Der er ikke konkret peget på, hvordan og hvornår, men muligheden er indarbejdet i regeringsgrundlaget, og den mulighed vil vi ligesom sidst vide at udnytte.
Stol på det.
Johannes Poulsen (RV), 2005-02-24:
Jeg vil gerne have lov til at vende tilbage til ældreområdet.
Betyder det, at fru Pia Kjærsgaard også i dag er klar til at erkende, at de penge i realiteten er spildt?
Situationen er jo den, at der var masser af kommuner, som allerede inden man opfandt de ordninger, havde indført frit valg-ordninger uden hjælp fra regeringen og Dansk Folkeparti, og det vil altså sige, at man sagtens selv kan lave frit valg-ordninger.
Betyder det, at fru Pia Kjærsgaard i dag er klar til erkende, at de penge reelt er spildt?
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Nej, det er simpelt hen noget vrøvl, for der er jo rigtig mange ældre, der har gavn af frit valgordningen.
Naturligvis er der det, og vi ser jo også ude i kommunerne, at der er ældre, der foretrækker en anden ordning end den, der umiddelbart er til rådighed, når man skal vælge hjemmepleje.
Så det er forkert at sige, at pengene er spildt.
Jeg synes, at det arbejde, der er gjort for at få frit valg-ordningen op at stå, har været godt.
Nu er den etableret, om jeg så må sige, og det er så det, og så skal man jo ikke bruge de samme penge på frit valg-ordningen en gang til.
Nu er den kørt ind ude i kommunerne, og der er flere og flere kommuner, der begynder at benytte sig af den.
Derfor er det ikke rigtigt, som det bliver sagt af hr. Johannes Poulsen, at de penge bare er spildt – vel er de ej!
Der er gået penge til det, javel.
Det har vi påpeget, og der er jo også en opgørelse, der siger, at der er brugt penge til frit valg-ordningen, og at ikke alle 500 mio. kr. er gået til de ældre i den anden periode.
Men det kan vi koncentrere os om i den periode, vi kommer ind i nu.
Johannes Poulsen (RV), 2005-02-24:
Min pointe var rent faktisk, at masser af kommuner havde indført frit valg-ordningen, inden regeringspartierne og Dansk Folkeparti overhovedet kom i tanke om, at der skulle laves et bureaukrati omkring den.
Det vil sige, at den mulighed for frit valg, som fru Pia Kjærsgaard nu fremhæver, allerede fandtes, og at man sagtens selv kunne finde ud af det i kommunerne, og derfor kunne pointen være, at pengene er spildt.
Jeg forstår, at man står bag de ordninger, der er lavet, men derfor synes jeg alligevel, det ville være interessant at høre, om fru Pia Kjærsgaard vil være med til at tænke fremadrettet og sørge for, at den enkelte kommune får frihed til selv at afgøre, hvordan den ønsker frit valg-ordningen udformet.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Man kan høre, at ordføreren har meget på hjerte, men det bliver ikke klarere af den grund.
Til alt det der, vi hørte om, hvornår Socialdemokratiet var til noget og ikke var til noget: Jeg tror nu, at i de fleste af de tilfælde, som fru Pia Christmas-Møller nævnte, er Socialdemokratiet forligspartner, så der synes jeg, at man måske skulle behandle sin forligspartner med lidt større omhu, end fru Pia Christmas-Møller gør her.
Jeg stiller simpelt hen et enkle spørgsmål: Kan vi ikke bare få et konkret bud på, hvordan man vil få løftet beskæftigelsen, lad os så bare sige i løbet af de næste år?
Kan vi ikke bare få et bud på, hvad det er, som de 13.200, som har mistet deres arbejde bare fra tredje til fjerde kvartal, skal gøre?
Man kan blive ved med at sige, at Danmarks Statistik ikke kan opgøre tallene, men vi har altså mistet 50.000 arbejdspladser, det står ikke til diskussion.
Jeg beder bare om et enkelt bud fra fru Pia Christmas-Møller.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Hr. Frank Jensen ved jo godt, at den borgerlige regering har skabt et fald i arbejdsløsheden på 14.000 inden for de seneste år.
Så er der en vigende tendens i de allerseneste tal baseret på ATP's opgørelser, men der er meget stor usikkerhed forbundet med dem.
Men bag alle disse tal står en kæmpe udfordring, som vi er fælles om, som Socialdemokraterne burde kaste sig over med iver og give et bud på.
Vi skal nemlig i de kommende år sikre kvalificerede svar på spørgsmålet: Hvad skal Danmark leve af om 10-20 år?
Hvad skal vi satse på?
Her har den borgerlige regering med bl.a. Det Konservative Folkeparti i spidsen gang på gang sagt, at det handler om forskning, innovation og udvikling.
Vi har stået i spidsen for etableringen af en Højteknologifond.
Hvor var det lige Socialdemokraterne var henne, da den skulle etableres?
Hvor er det lige Socialdemokraterne er henne, når der skal gives bedre muligheder for, at forskere kan komme til landet, når vi skal have udvidet antallet af ph.d.-forskere?
Det er en slap indstilling fra Socialdemokraterne.
Heller ikke det, vi hørte her i dag, var særlig overbevisende.
Der skal spilles på mange strenge, herunder forskning, udvikling og innovation.
Frank Jensen (S), 2005-02-24:
Det er i samme boldgade som fru Marianne Jelveds spørgsmål, for det der med beskæftigelsen er jo en forudsætning for velfærden.
Når man nu ved, at det er et faktum, at siden VK-regeringen trådte til, har vi har mistet 50.000 arbejdspladser, og når det med beskæftigelsen ligger også fru Pia Christmas-Møller på sinde, vil jeg spørge fru Pia Christmas-Møller om, hvad det så præcis er, fru Pia Christmas-Møller vil gøre for at vende den udvikling.
Jeg siger ikke, at Danmarks Statistiks tal er korrekte, men man kan ikke sådan se bort fra, at der er sket et fald fra tredje til fjerde kvartal, hvor der er et tab på over 13.000 job.
Til alt det der med, at vi skal have iværksætteri osv.: Man har jo mulighed for at gøre noget, når man sidder med regeringsansvaret.
Det er jo ikke bare at sige, at man vil overlade det til markedet at skaffe de arbejdspladser, for arbejdspladser kommer jo ikke nødvendigvis af sig selv.
Hvad er det helt præcis, man vil gøre?
Kan vi ikke få et bud på, hvad man vil gøre for bare at fjerne det sidste kvartals fald i beskæftigelsen på over 13.000?
Kan fru Pia Christmas-Møller komme med et forslag?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Fru Marianne Jelved har jo ret i, at der er behov for at øge arbejdsudbuddet.
Det er en forudsætning for 2010-målsætningen, som vi jo er enige om.
Det er punkt 1.
Punkt 2 er, at der også er behov for at skabe jobbene.
Derfor er der jo mange strenge, der skal spilles på: En offensiv dynamisk erhvervspolitik, som giver erhvervsvirksomhederne de bedst mulige rammevilkår, skal til, og derudover kommer en lang række målrettede ting.
Her er det, at vi Konservative gerne vil have vendt en samfundsudvikling, hvor vi betaler hinanden for at holde fri og ikke gøre noget, til et samfund, hvor det kan betale sig at yde en indsats, løbe en risiko, uddanne sig, hvor vi får gjort op med jantelovens du skal ikke tro, at du er nogetmentalitet.
Det er, som jeg sagde i min ordførertale, mellem ørerne, at de største forandringer starter.
Enhver forandring starter i hvert fald der.
Hvis vi ikke begynder at ændre på vores hidtidige tradition med ved overenskomstbordet at bevilge hinanden mere ferie – den sjette ferieuge – at belønne hinanden med at afspadsere frem for at tage overarbejde, når der er ordre til det, får vi ikke gjort samfundskagen større.
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Det har vi jo hørt til bevidstløshed også i de 3 år, der er gået.
Nu er der godt nok kommet nogle tal på, nemlig 25.000 med anden etnisk baggrund end dansk.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt med den typefokusering, for jeg synes, at det skulle være generelt.
Hvorfor er det kun nogle bestemte mennesker, der må få glæde af den såkaldte ordning?
Punkt 2: Det nytter jo ikke noget at blive ved med at sige, at man vil gøre de ting, for hvor er efterspørgslen?
Hvordan vil Det Konservative Folkeparti skabe de job, der gør, at man efterspørger arbejdskraft?
Det er ikke godt nok at sige, at der skal være mere iværksætteri.
Vismænd og alle mulige andre siger, at der er nødt til at komme nogle reformer, at vi er nødt til at ændre den måde, vores adfærd er på, den måde samfundet fungerer på.
Hvad er Det Konservative Folkepartis konkrete bud?
Nu er tålmodigheden ved at være slut.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-02-24:
Vi er meget optaget af at styrke beskæftigelsen, det ved fru Marianne Jelved, og jeg tror faktisk, at vi her i hvert fald på det visionære plan har noget tilfælles, og det kunne da være spændende, om vi kunne gøre brug af det i den kommende folketingssamling.
For os handler det om både kortsigtede og langsigtede initiativer.
Her handler det om at satse på et skattesystem, som belønner ekstra initiativer og det at løbe en risiko.
Det er det ene.
Det andet er nogle langsigtede initiativer.
Her har vi sat et meget stort mål op på integrationsområdet.
Vi vil meget gerne have, at 25.000 af de ledige, som har anden etnisk baggrund, i løbet af de kommende år får beskæftigelse.
Der er en lang række initiativer i gang, som skal løfte det beskæftigelsesbehov, som vi er fælles om.
Marianne Jelved (RV), 2005-02-24:
Den konservative ordfører talte meget om skolen, men det vil jeg afstå fra, for det er ikke til korte bemærkninger.
Jeg vil derfor vende tilbage til det spørgsmål, som jeg også stillede til hr. Jens Rohde, for vi i Det Radikale Venstre er meget optaget af beskæftigelsen.
Vi er jo enige i og har accepteret regeringens tal om de 60.000 ekstraordinært beskæftigede, der skal sørge for, at hele økonomien hænger sammen.
Derfor spørger jeg, om Det Konservative Folkeparti kunne løfte sløret for, hvordan regeringen skal nå det mål.
Jeg anerkender helt, at Det Konservative Folkeparti er i en form for opposition i regeringen, men derfor kunne det jo være, at der er nogle særlige konkrete forslag i Det Konservative Folkeparti.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-02-24:
Jeg lyttede med stor interesse til fru Pia Christmas-Møllers bemærkninger om folkeskolen.
Når man sådan hører det der konservative skolesyn blive udbasuneret, kan man jo godt forstå, at De Konservative var uden for stort set alle folkeskoleforlig i det 20. århundrede.
De var ikke en del af dansk skolepolitik, for det var ikke en skolepolitik, der blev tilrettelagt efter de principper, som blev fremlagt her i dag.
Jeg kan da godt forstå, at De Konservative er glade for, at de nu har medvirket til at få vendt hele folkeskolepolitikken og den måde, vi diskuterer skolepolitik på, så det nu kun handler om faglighed og fælles værdier.
Der er intet om sociale kompetencer, intet om kreative kompetencer, intet om, at børnene skal være hele mennesker.
Jeg vil godt spørge fru Pia Christmas-Møller, om det ikke gør en lille smule indtryk, at der er en række progressive erhvervsfolk, f.eks. Lars Kolind, der har gjort opmærksom på, at hvis børnene skal kunne fungere i fremtidens vidensamfund i en globaliseret verden, er det nødvendigt, at de også kan samarbejde, at de også er kreative, og at det er utilstrækkeligt med den snævre faglighed, som Det Konservative Folkeparti står for.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-02-24:
Jeg synes, den udlægning er ret spektakulær, for at sige det ligeud.
Det, der bliver citeret, er fuldstændig korrekt, men udlægningen er ejendommelig.
Jeg må sige meget klart og tydeligt til Enhedslisten og andre, der har angrebet og bliver ved med at angribe Dansk Folkeparti for vores udlændingepolitik: Det forholder sig nu engang sådan, at der er nogen, der har holdt festen, og så er der nogen, der skal tage opvasken, og dem, der tager opvasken, er Dansk Folkeparti, og ikke alle andre, som har været med til at holde festen i 15-20 år.
Det er det, der skal gøres, og det var derfor, at vi blev nødt til at indføre både tilknytningskrav og 24-års-regel for at begrænse det meget, meget store antal udlændinge, der kom til Danmark.
Det står jeg ved, det er jeg stolt af, og jeg vil gøre det igen, hvis det bliver nødvendigt.