runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Nej, det er faktisk det modsatte, der skal gøre sig gældende.
Vi har konstateret, at de tre bestyrelsesmedlemmer, som den borgerlige kulturminister har udpeget til DR, alle er erklæret borgerlige.
Vi føler os sådan set overbevist om, at den til enhver tid siddende kulturminister i Danmark kan finde kompetente medlemmer til at sidde i den bestyrelse, selv om de ikke nødvendigvis er af samme politiske observans som han selv, så nej, jeg vil ikke opstille en hverken positiv eller negativ afgrænsning af, hvad bestyrelsesmedlemmer i DR skal mene eller ikke mene noget om.
Men jeg mener, at en kulturminister til enhver tid har en helt særlig forpligtelse i forbindelse med sine udpegninger til DR's bestyrelse, nemlig at sørge for, at den er så bredt sammensat, som det er nødvendigt at den er.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Allerførst vil jeg sige til fru Mette Frederiksen, at jeg lagde mærke til, at Socialdemokratiet talte meget positivt om DR og om, at vi skal have stærke public service-medier, og jeg vil bare lige understrege, at det tror jeg sådan set ikke nogen partier er uenige i.
Vi ønsker alle sammen stærke public service-medier, og det er sådan set også understreget med det sidste medieforlig, men det er da godt, at vi ved, at Socialdemokratiet også er enig i det.
Der er fremsat et forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet er medforslagsstiller til, og her står der, at de af kulturministeren udpegede bestyrelsesmedlemmer skal bidrage til at sikre holdningsmæssig, kompetencemæssig og kønsmæssig bredde.
Det lyder jo meget interessant, men jeg vil gerne høre, hvordan Socialdemokratiet definerer holdningsmæssig bredde.
Har man lagt sig fast på, at partibogen skal være i orden, så alle partier skal være repræsenteret på en eller anden måde, eller hvordan skal denne holdningsmæssige bredde sikres?
Man siger jo samtidig, at den politiske uafhængighed er nødvendig, men skal der være politisk uafhængighed, eller skal der være holdningsmæssig bredde, som måske kræver, at partibogen er i orden?
Hvordan hænger det sammen?
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Men udgangspunktet må stadig være, at vi begrænser det, der skal være diskvalificerende for medlemskab af bestyrelsen, så meget som muligt.
den grænseflade, der hedder kandidater og kandidater til hvad, er jeg lidt tvivlende.
Jeg har delvis sympati for tankegangen, men jeg kan ikke helt gennemskue konsekvenserne af den, og derfor er jeg endnu ikke færdig med at vende spørgsmålet og har ikke afgjort, hvor jeg skal lægge mit lod.
Men jeg er meget lydhør og åben for diskussion af spørgsmålet, og når jeg er færdig med mine egne overvejelser, vil jeg tage det op og diskutere det i Venstres gruppe, og så må vi træffe afgørelsen her.
Men man er altid velkommen til at prøve med gode argumenter, det er meget bedre og meget mere konstruktivt end at snakke om Søren Espersen og Karsten Madsen.
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Jeg ville aldrig anbefale det her Folketing at benytte sig af en vedtagelse, hvor ordene »holdningsmæssig bredde« indgik, hvis det ikke var, fordi vi i de foregående år har oplevet en politisering af Danmarks Radio, som mange af os troede var noget der hørte fortiden til.
Der har jo været et bredt politisk flertal i Danmark for at forlade den strategi, visse partier og visse politikere har benyttet tidligere for Danmarks Radio.
Vi har faktisk mig bekendt været enige om det et godt stykke tid i de foregående år netop for at have en uafhængig Danmarks Radio.
Vi har også på tværs af de politiske partier været enige om ikke at udpege bestyrelsesmedlemmer til DR med det formål, at de kunne bruge det som en personlig platform.
Det har der været et bredt politisk flertal for.
, er, at medieforligets tekst gør, at i hvert fald enkelte af de udpegede hidtidige bestyrelsesmedlemmer i DR har kunnet bruge deres medlemskab af DR's bestyrelse til at diskutere politik, i stedet for, som hr. Jens Rohde selv har lagt op til, at kere sig om Danmarks Radio.
Det er ikke det, de har gjort.
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Nå ja.
Det er den røde lampe der?
Mette Frederiksen (S), 2004-12-16:
Jeg tror nok, at der er grund til at erindre, at DR's direktion i den konkrete sag, som hr. Nødgaard nævner, faktisk var hurtigere på aftrækkeren end bestyrelsen og tog afstand fra de metoder, der var benyttet, og det har sikkert været både ret og rimeligt.
Nej, det, jeg tænkte på, er jo eksemplerne, hvor Søren Espersen har blandet sig i enkelte journalisters arbejde, herunder i forbindelse med dækning af Mellemøstenkonflikten.
Når vi er så optaget af det her spørgsmål fra oppositionens side, så er det, fordi hvis vi skal have en public service-station i Danmark og gerne flere på offentlige hænder, så bliver vi nødt til fra Folketingets side at garantere, at der er en politisk uafhængighed.
For hvis den uafhængighed ryger, eller der sættes spørgsmålstegn ved den, så kan seerne jo ikke vide, hvad det er for et produkt, de får, og så kan seerne jo ikke være sikre på, at journalisterne har den frihed, der skal til, for at man som enkeltborger i det her land kan stole på, at det, der bliver sagt, faktisk også er rigtigt.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Vi har jo simpelt hen ikke det samlede overblik over, hvordan straffen i dag praktiseres.
Det er jo det, der er udgangspunktet, altså at den straf, der i dag praktiseres, jo rammer i flæng, og i særdeleshed rammer yderområderne.
Vi har ikke et overblik over, hvordan den rammer.
Og det fremgår heller ikke af det socialdemokratiske indlæg.
Det, der er udgangspunktet her, er, at vi fastholder det måltal, vi har haft hidtil.
Vi fastholder det måltal, der var for aktiviteten på produktionsskolerne, også under den tidligere regering.
Vi fastholder frit optag.
Og vi giver de unge mennesker nogle gode muligheder for lokalt at få noget uddannelse, uanset om den foregår i en produktionsskole, i et produktionsskolemiljø, eller om den foregår på den lokale erhvervsskole, hvor, som jeg jo er nødt til at gentage, vi har lavet nogle nye tilbud, som Socialdemokraterne ikke bør afvise som uinteressante.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2004-12-16:
Det forslag, vi behandler nu, er et ud af en lang række forslag, som bliver eller er blevet fremsat som led i genopretningen af problemramte almene boligområder.
Dette forslag er efter vores mening et af de vigtigste, fordi det medvirker til, at bl.a. beboersammensætningen styrkes, således at områdernes samlede ressourcer forstærkes.
Dernæst giver forslaget også kommunerne mulighed for at tilbyde ressourcesvage personer en bolig i stærkere områder, ved at de pågældende kommuner får mulighed for at forhøje anvisningsretten generelt.
Endelig forbedres mulighederne for, at kommunerne kan indgå aftaler med private udlejere om råderet over boliger.
Denne forbedring anser vi for at være et vigtigt redskab i bestræbelserne på, at alle boligområder blandes til gavn for de svageste i vores samfund.
Der har i forbindelse med dette forslag været kritik af, at man kan afvises som lejer til en tom bolig, fordi man er på kontanthjælp, starthjælp eller introduktionsydelse.
Denne kritik mener jeg ikke er rimelig, idet det overordnede mål med dette forslag er at styrke belastede områder, og idet de afviste lejere som hovedregel vil blive tilbudt en anden bolig inden for 6 måneder.
Det er vigtigt, vi nu tager fat om nældens rod og ikke stikker hovedet i busken, fordi vi ikke tør tale om de meget synlige og omsiggribende problemer, vi ser i de pågældende områder.
Endelig vil jeg slå fast, at den kritik, der i forbindelse med forslaget har været af, at personer, der står på en venteliste, kan komme i den situation, at de må vente lidt længere, er reel nok, men at det endelige mål er at styrke de svage boligområder.
Det mener vi er en meget vigtig hensigt, og at den derfor legitimerer, at ressourcestærke personer kan få et boligtilbud i svage områder og samlet set styrke ghettoområderne.
Vi støtter forslaget varmt og ser frem til, at kommunerne nu får endnu flere og bedre redskaber til brug i bestræbelserne på at dæmme op for ghettoproblemerne.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-12-16:
Det har været en interessant debat, som i hvert fald har afsløret en ting, og det er, at der er en almen tværpolitisk interesse for et styrket Danmarks Radio på et public service-grundlag uden politisk indblanding.
En interesse fra hele Folketingets side for, at Danmarks Radio får nogle vilkår, som passer til en stærk kulturinstitution i en global verden, hvor vi konstant bliver udsat for kulturpåvirkninger fra alle sider.
Så jeg kan her kun konstatere, at det er glædeligt, at hele Folketinget bakker op om regeringens arbejde med at styrke Danmarks Radio som kulturinstitution, og at hele Folketinget bakker op om regeringens arbejde med at sikre, at Danmarks Radio får nogle fornuftige arbejdsvilkår, så Danmarks Radio hele tiden kan udvikle sig til at være alle danskeres radio og tv.
På den led var det en interessant og god og givtig debat i dag.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Men jeg går ud fra, at når man udpeger bestyrelsesmedlemmer, har man kendskab til deres faglige viden, professionelle viden, både i forhold til økonomi og også i forhold til medierne.
Men jeg går ud fra, at man har kendskab til dem, man udpeger, og deres virke og deres erhvervsmæssige og faglige baggrund, man udpeger jo ikke i blinde.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
Hvordan vil man så tjekke denne holdningsmæssige bredde?
Vil man tjekke, om folk er medlem af et bestemt parti, eller vil man udlevere et spørgeskema, inden de træder ind ad døren hos Danmarks Radio, hvor der står »Bestyrelsesmedlemmer«, og så skal de skrive under på, at de har den holdning til dét og den holdning til dét, eller hvad?
Hvor seriøst mener man det her med »holdningsmæssig bredde«?
Jeg synes, at i et forslag til vedtagelse, der skal vedtages her i Folketinget, er det vigtigt, at man kan definere helt nøjagtig, hvor konkret man vil være, når man stiller krav om holdningsmæssig bredde i sådan en bestyrelse.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Selvfølgelig skal Danmarks Radios bestyrelsesmedlemmer ikke være politiserende.
Fordi enkelte medlemmer har brugt platformen som politisk kampplads, skal det ikke være sådan i fremtiden.
Det er det, der menes med det.
Carina Christensen (KF), 2004-12-16:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget optagede af, at DR's bestyrelse ikke skal politisere.
Det skal ikke være en politisk bestyrelse, det skal være en uafhængig bestyrelse, og de skal have ledelsesmæssige, mediemæssige og økonomiske kompetencer.
Jeg vil gerne høre, om Det Radikale Venstre er enig i, at Danmarks Radios bestyrelse ikke skal være politiserende.
Hvis Det Radikale Venstre er enig i det, vil jeg gerne høre, hvordan Det Radikale Venstre definerer »holdningsmæssig bredde«, for jeg kunne forstå på hr. Naser Khader, at man er meget glad for det her forslag til vedtagelse, og der står jo, at de af kulturministeren udpegede bestyrelsesmedlemmer skal bidrage til at sikre en holdningsmæssig bredde.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Hr. Poul Nødgaard var ikke med til vores gruppemøde, da vi besluttede os for ikke at være med i medieforliget, så det ved hr. Poul Nødgaard ikke noget om.
Med hensyn til vedtagelsen og det med en bestemt politisk holdning: Det er ikke noget problem, at folk er medlem af et politisk parti.
Det er godt, at der er flere, der melder sig ind, og jeg synes, der er for få, der er medlem af et politisk parti.
Det skal ikke diskvalificere folk at være medlem.
Det, der er problemet, er, når man er opstillet og benytter bestyrelsesposten som platform til at fremme ens politiske karriere, og det er det, vi synes er dybt problematisk, og det er det, som både Søren Espersen og Karsten Madsen benyttede sig af.
De var de mest professionelle mediemæssigt, men de var de mest uprofessionelle bestyrelsesmæssigt.
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Man må jo ikke sige, at der tales usandt fra Folketingets talerstol, men det er ikke sandheden bag, hvorfor Det Radikale Venstre gik, for man var sådan set indstillet på den privatisering af TV 2.
Nej, årsagen til, at man gik – og det synes jeg at hr. Khader skal bekræfte – var ganske enkelt, at man følte en forpligtelse over for det Socialdemokrati, som man havde været i regering med i 10 år eller i 9 år, eller hvor meget det var; det var i øvrigt alt for mange år, men lad os glemme det hurtigst muligt.
Det forslag til vedtagelse, som hr. Khader er medforslagsstiller til, indeholder en bestemmelse om, at de af kulturministeren udpegede bestyrelsesmedlemmer bidrager til at sikre holdnings-, kompetence- og kønsmæssig bredde.
Jeg synes, det er en helt hysterisk fremstilling, som både De Radikale og Socialdemokratiet og for den sags skyld også SF giver af de her ting; man søger at bringe det op på et plan, hvor det slet ikke hører hjemme.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Hver gang vi har en mediedebat her, begynder hr. Poul Nødgaard at synge den samme sang: Hvorfor er Det Radikale Venstre ikke med i medieforliget?
Det ved hr. Poul Nødgaard godt.
Medieforliget handler altså ikke kun om Danmarks Radio og Danmarks Radios bestyrelse.
Men medieforliget handler om meget andet end Danmarks Radio, og hr. Poul Nødgaard ved godt, hvorfor vi sagde nej i sidste øjeblik.
Vi var med til det sidste, vi satte også vores fingeraftryk på medieforliget, men der var noget, der handlede om TV 2 og en eventuel privatisering, der var så afgørende, at det medførte, at vi alligevel sagde nej.
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Da jeg holdt min ordførertale for Dansk Folkeparti, havde hr. Khader et spørgsmål til mig om, hvorfor Dansk Folkeparti var så negativ over for Danmarks Radio.
Dette afviste jeg.
Jeg vil godt spørge med omvendt fortegn: Er det ikke Det Radikale Venstre, der har været negativ over for Danmarks Radio, når de ikke gik med i det medieforlig, som var så tæt på?
Jeg synes, det ville være passende ved den her lejlighed, når nu man har ønsket en debat om Danmarks Radio, at hr. Khader fortalte den undrende befolkning, hvorfor Det Radikale Venstre, der var meget positiv over for den medielov, der blev lagt frem, valgte at sige nej – at det var, fordi det store Socialdemokrati ikke ville være med.
Det er jo det, der er den historiske sandhed, og det synes jeg ville være godt at hr. Khader bekræftede over for den undrende danske offentlighed, for der er masser af seere, der sidder udeomkring i landet og følger både DR2-udsendelser og dk4.
Så kunne hr. Khader sige, at han i dag bittert har fortrudt, at Det Radikale Venstre ikke gjorde sig fri af at stå i skyggen af storebror, Socialdemokratiet.
Poul Nødgaard (DF), 2004-12-16:
Men jeg vil gerne have lov at sige, at ved det overordnede programansvar forstår jeg også, at hvis en bestyrelse f.eks. kan sidde aften efter aften og se en dækning af et område, der måske kører over en periode på 2-3-4-5 måneder, måske et halvt år – det kan være en stor krig eller noget andet – og man kan se, at mediedækningen er noget skævvredet, så synes jeg ikke, der vil være noget galt i, at man, uden at man går ind i den enkelte udsendelse, generelt siger: Vi synes, at her er tale om en skævvridning af dækningen af det pågældende område.
Det må seerne også kunne forlange.
Det må nærmest være en pligt at gøre.
Så vil jeg lige sige til sidst, da jeg har lidt ekstra taletid her, at der i det forslag til vedtagelse, som er fremsat af Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten, er så mange punkter, hvor vi vil vende tommelfingeren nedad.
Jeg synes, det kunne være positivt i dag, hvis vi sammen – alle partier – kunne have lavet et forslag, hvor vi skaber ro og fred omkring Danmarks Radio.
Men tilsyneladende ønsker oppositionen herinde, at der hele tiden skal stå blæst.
Det er oppositionen, der puster tingene op omkring Danmarks Radio, ikke Dansk Folkeparti.
Naser Khader (RV), 2004-12-16:
Jeg opfatter altså Karsten Madsen og Søren Espersen som centrale personer i forbindelse med den uro, der over sommeren har været om Danmarks Radio, og derfor også som personer, der vedrører forespørgslen.
Baggrunden for forespørgslen er jo al den uro, der har været i lø bet af sommeren, så jeg synes ikke, mit spørgsmål er forespørgselsdebatten uvedkommende.
Men hvad med den uro, der har været?
Giver den ikke grund til at ændre de grundlæggende regler?
Selvfølgelig skal det ikke diskvalificere folk, at de er medlemmer af et parti, men giver det, at de er opstillet som kandidater, ikke grund til at ændre reglerne, så det kan forhindres, at de pågældende bliver medlemmer af Danmarks Radios bestyrelse?
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Der står oppe på tavlen, at vi har en forespørgsel om Danmark Radio.
Der står ikke, at vi har en forespørgsel om Karsten Madsen eller Søren Espersen, og jeg har sagt det, der er at sige om den sag.
Aage Frandsen (SF), 2004-12-16:
Selvfølgelig er den overordnede ledelsesmæssige kompetence langt vigtigere.
Men virkeligheden siger jo også, at der er andre kriterier, der åbenbart spiller ind.
Og det skal ikke være nogen hemmelighed, at jeg her erstatter nogle bestemte partier med nogle andre partier i forhold til den aktuelle virkelighed.
Så vil jeg godt spørge om noget andet.
Synes man, det er i orden, at en kommende radikal kulturminister – og fru Carina Christensen vil jo ikke igen nævne, at det forventer hun ikke sker – udpeger en bestyrelse, som alene består af mennesker, der holdningsmæssigt har samme opfattelse som de to regeringspartier, dog med undtagelse af en enkelt, nemlig en tidligere borgmester, der måske repræsenterer Venstre, ellers er de alle sammen holdningsmæssigt ens.
Er det o.k.?
Jens Rohde (V), 2004-12-16:
Nej, det er jeg faktisk ikke enig med hr. Aage Frandsen i.
Vi har set masser af eksempler på forsøg på indblanding fra tidligere bestyrelser, men risikoen er ikke blevet større, efter at DR har fået den nye bestyrelse.
Der er måske nogle, der har råbt lidt højere ud ad vinduet, men det er jo ikke ensbetydende med, at forsøgene er blevet kraftigere.
Hvad angår det at debattere Danmarks Radio, skal alle kunne diskutere, hvor beslutningskompetencerne skal ligge, og jeg vil sige, at DR må altså finde sig i, når man nu har fået det privilegium at kunne komme ind i folks stuer, hvad enten det er gennem radio eller tv, at blive diskuteret og blive diskuteret ganske voldsomt, og det er DR i hvert fald blevet i al den tid, jeg kan huske.
Margrethe Vestager (RV), 2004-12-16:
Det handler om at udvikle ting i takt med, at man bliver klogere.
Jeg vil opfordre folk til at sætte et mærke i bogen, for det er en nyhed, at sådan kan man gøre.
Hvis man bliver opmærksom på ting, der ikke fungerer, som man havde håbet de ville fungere, hvis man bliver opmærksom på, at de løsninger, man har fundet, ikke er hensigtsmæssige, så sætter man sig ned og stiller de principper op, som man gerne vil have opfyldt, og så finder man ud af, hvordan det skal være.
Jeg tror, at fru Tina Nedergaard har al god vilje, vi hører jo ikke andet end gode ord om produktionsskolerne fra talerstolen.
Jeg tror også, at ministeren har al god vilje, vi hører ikke andet end gode ord fra talerstolen.
Venstre er jo et parti, der mener, at folk skal bedømmes på det, de siger, og det, de gør.
Derfor synes vi jo, at det ville være glædeligt og fremadrettet, hvis regeringen var optaget af, hvordan vi får et godt system i stedet for et nyt system, som vi ikke er tilfredse med.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Fru Margrethe Vestager synes ikke, at det system, vi har i dag, er godt.
Hun synes heller ikke, at det forslag, der er fremsat, er godt.
Faktisk synes hun, at det er så dårligt, at da hun selv havde fremsat det som undervisningsminister, valgte hun at trække det.
Så er mit spørgsmål blot: Det system, vi har, er ikke godt.
Det system, der blev foreslået af den tidligere undervisningsminister, fru Margrethe Vestager, var ikke godt.
Hvorfor valgte den tidligere regering så ikke at fremsætte et helt tredje forslag, for så vidt et sådant eksisterer?
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Nu er det nok at skyde en lille smule over målet at sige, at nu bliver det mindre interessant at bosætte sig i landdistrikterne.
Jeg tror på, at mange mennesker også fremover modigt vil begive sig ud i landdistrikterne, for situationen er jo ikke den, at vi er ved at lukke produktionsskolerne.
Der bliver jo talt fra denne talerstol, som om vi er ved at lukke produktionsskolerne.
Det er vi ikke, tværtimod cementerer dette lovforslag altså, at vi har et måltal, som er fuldstændig identisk med det måltal, også den tidligere regering havde.
Den tidligere regering ville netop som denne bare sige, at der må være grænser for, i hvilket omfang produktionsskolerne bliver brugt.
Det er meget, meget vigtigt, at vores unge mennesker kommer i gang med kompetencegivende uddannelser.
Derfor fastholder vi måltallet.
Vi bruger bare nogle andre mekanismer til at nå det frem for en lidt tilfældig afstraffelse.
Med hensyn til kommunernes dårlige økonomi vil jeg sige, at jeg jo så heller ikke er kommunalordfører, men jeg vil da godt lige sige, når det nu bliver nævnt herfra, at det jo er sådan, at kommunerne samlet set aldrig, aldrig har haft mere at gøre godt med, end de har nu.
Margot Torp (S), 2004-12-16:
Det kan være meget rigtigt med de 23 nye uddannelser, men nu ved vi jo lige præcis, at produktionsskolerne er velegnede til de unge mennesker, som har brug for at blive klædt på til at tage uddannelser på teknisk skole og andre steder, og lige præcis de unge mennesker findes også i landdistriktsområderne.
Hvorfor skal der derude være et dårligere tilbud til de unge mennesker?
Til det sidste vil jeg sige, at Venstre har meget travlt med, at der skal være udvikling i landdistrikterne, men i virkeligheden vil den her lov jo være med til at gøre det mindre interessant at leve på landet.
Jeg synes, det er et meget godt eksempel på, at Venstre siger et, men i realiteten gør noget helt, helt andet.
Hvis det her lovforslag var kommet i en periode, hvor der var masser af god økonomi i kommunerne, så ville jeg ikke være så bekymret.
Så ville de sikkert gøre, som Venstres ærede ordfører siger.
Tina Nedergaard (V), 2004-12-16:
Det stemmer rigtig, rigtig godt overens med det frie valg, for vi fastholder jo det frie optag på produktionsskolerne.
Vi giver fortsat eleverne mulighed for at komme på produktionsskole.
Vi giver fortsat kommunerne mulighed for at have en produktionsskole.
Kort sagt ændrer vi sådan set ikke på mulighederne for eleverne.
Med hensyn til vores regionalpolitik er jeg ikke ordfører på det pågældende område, men vil da gerne nævne et par ting.
Det er jo sådan, at Venstre vil lægge stemmer til den kommunalreform, vi nu gennemfører.
Vores regionale politik går ud på, at de lokale enheder, altså kommunerne, skal være så store og stærke, at de kan tage et eget ansvar for borgere i deres kommune.
I forlængelse heraf er det jo meget, meget naturligt, at man i kommunerne, i disse styrkede kommuner, faktisk får ansvaret for også at vurdere, hvad det er for nogle uddannelsestilbud, vi ønsker at give vores unge mennesker, herunder gruppen af unge mennesker, som har vanskeligt ved en kompetencegivende uddannelse, men som vi jo – og jeg kan ikke lade være med at nævne det igen – har lavet 23 nye uddannelser til.
Margot Torp (S), 2004-12-16:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, i hvilket omfang hun synes, det her forslag stemmer overens med det der højtprofilerede tema i Venstre, der hedder det frie valg, som gerne skulle have så stor en vifte som overhovedet muligt.
I hvert fald da Venstre var i opposition, havde man en meget, meget høj profil i forhold til at sikre udvikling i yderområderne.
Hvordan stemmer det her forslag lige med de der to meget højt profilerede områder?