runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Bødskov (S), 2006-05-30:
Jeg kan bekræfte de synspunkter, som fru Birthe Rønn Hornbech har lagt for dagen her med hensyn til den proces, som vi har været igennem i Folketinget med udarbejdelsen af den her reform.
Det er jo, kan man roligt sige, en meget lang proces, der ligger bag, at vi nu får et tilsyneladende meget bredt flertal bag vedtagelsen af både en politi- og en domstolsreform.
Udgangspunktet blev jo faktisk allerede taget tilbage i den tidligere SR-regerings tid i 1998, hvor sigtelinjerne for det, der ligger i dag, blev lagt.
Vi mener, at når det handler om strukturændringer, ledelse og ikke mindst kompetenceløft både til efterforskningen i politiet og til retternes behandling af sager, er koncentrationen af større byretter den helt rigtige vej at gå, når man ser på, hvordan kriminalitetsudviklingen er i Danmark, og ikke mindst hvilken service vi som borgere forventer, når vi henvender os til politiet med sager eller skal have sager behandlet ved domstolene.
Vi deler, som det også fremgår af betænkningsbidraget og vores øvrige deltagelse i arbejdet, fuldstændig de grundlæggende principper, som har været gældende for arbejdet her.
Vi er meget glade for, at der i processen er sket en række præciseringer, særlig på politireformdelen, når det handler om den lokale forankring af politiet, sikringen af en stærkere lokal beslutningskraft og en langt mere konsistent lokal tilstedeværelse i politiet, når det handler om det kriminalitetsforebyggende og det kriminalitetsbekæmpende arbejde i lokalsamfundene.
Det mener vi er vigtigt, og det har været en vigtig prioritet for Socialdemokraterne at få det slået fast.
Vi synes, at ideen om at skabe større enheder, løfte kompetencerne og altså sikre en bedre koncentration af retterne og deres behandling af sagerne er helt rigtig.
Så samlet set er det et tilfreds Socialdemokrati, der kan konstatere, at der står et meget bredt flertal bag det her – det er en vigtig pointe – og vi ser frem til den opfølgning, som justitsministeren også har tilkendegivet vil finde sted i en særlig opfølgningsgruppe, når det handler om opfølgning af den samlede reform.
Men det er jo også klart, at der, efter at forløbet har været bragt til ende og præciseringerne særlig vedrørende de døgnåbne stationer har været bragt i spil, har været henvendelser til os alle vel, og vi får i morgen i Retsudvalget henvendelser fra byer, som pænt sagt ikke føler sig særlig godt behandlet.
Det drejer sig om Fredericia, og der har også været henvendelser fra Middelfart, Køge og andre, og jeg synes, det vil være på sin plads, at justitsministeren benytter lejligheden i dag til at præcisere, hvad det er for principper, der for byer af den her størrelse kan være gældende, hvis der altså viser sig at være et behov for døgnbetjening i de her lokalområder.
Det fortjener de her byer, fordi der selvfølgelig er en berettiget forventning om, at de får et svar på den henvendelse, de har rettet til Retsudvalget.
Men som sagt: Socialdemokraterne tilslutter sig med de præciseringer og de ændringer, der er lagt op til, lovforslaget og vil også gerne takke de øvrige partier for et rigtig godt samarbejde om den her reform.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2006-05-30:
Der er jo i betænkningen en lang række ændringsforslag, som vi ikke stemmer om.
De ser meget omfangsrige ud, men er det i mindre grad.
Til gengæld er selve lovforslaget jo så omfangsrigt, og vi får så travlt under tredjebehandlingen, at man næsten ikke kan lade være at tage ordet i dag.
Vi gennemfører nu den største rets- og politireform i flere menneskealdre, og det vil jeg godt kvittere for.
Når man ser lovforslaget, vil jeg godt først kvittere over for de embedsmænd, som vi regeringsordførere har haft med- og modspil med mere eller mindre højrøstet, når vi ikke var enige, men jo ikke mindst over for mine politiske kollegaer, som takket være justitsministerens store arbejde med møder morgen, middag og aften ikke blot stemmer for forslaget, men jo altså også er med i et større fælles betænkningsbidrag.
Det er vigtigt, at en reform, der er så indgribende og har så stor betydning for politiets arbejde, for retsvæsenet, for lokalsamfundene bakkes op af så stort et flertal, som tilfældet er.
Det er jo en reform, som skal kunne bære.
Det mener vi også i Venstre at den kan.
Vi får ikke bare en ny struktur, for så vidt angår landkortet, vi får i politiet en hel ny ledelsesstruktur, og vi får for retterne også, ligesom hos politiet, en helt ny kompetencefordeling.
Det er noget, der efter vores opfattelse er fremtidssikret, ikke bare fordi det store er det gode, for det er det bestemt ikke altid, men fordi det jo altså giver nogle muligheder for både retterne og politiet for at udnytte ressourcerne bedre, mere effektivt og mere fleksibelt.
I en tid, hvor Folketinget jo ikke just sørger for færre love, er det også nødvendigt, at det faglige miljø, specielt i retterne, styrkes.
Også af den grund, og når vi ser på de sager, der er i pressen om politiet i denne tid, er det med tilfredshed, at vi i Venstre kan konstatere, at anklagemyndigheden styrkes.
Vi havde gerne set, at den i endnu højere grad var styrket, men det er dog blevet fremhævet, hvor vigtigt legalitetskontrollen er.
Endelig er vi meget optaget af den ledelse, vi nu har sat op sådan, at alle direktørerne er med i den samlede ledelse.
Det betyder jo, at man i hver enkelt kreds ikke blot har ansvaret for sin egen lokale kreds, men nu altså også skal se ud over de nye og mere vidtgående kredsgrænser og se på, hvad der er til gavn for dansk politi.
Vi tror, at den koncernledelsesmodel, som Visionsudvalget skabte, vil vise sig at have utrolig mange fordele med henblik på det fremtidige politiarbejde.
Vi er heller ikke i tvivl om, at det bliver en god arbejdsplads, og vi ser nu frem til at skulle forhandle med justitsministeren om, hvordan vi får tilrettelagt det bedst mulige kommissions- eller udvalgsarbejde for en politiuddannelse, som også bliver fremtidssikret.
Med disse ganske få bemærkninger vil jeg bare sige tak til mine folketingskollegaer, til justitsministeren og til embedsmændene for den, jeg vil ikke altid sige fordragelige ånd, for det har jeg såmænd ikke altid bidraget til, men i hvert fald den konstruktive ånd, som det hele trods alt er foregået i.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-30:
Jamen det var da rart.
Der er jo ikke givet nogen tilbud, og altså har der ikke været noget at forhandle om.
Det har været alt eller intet.
Jeg tror, de fleste kan forstå, at den måde opnår man ikke enighed på, men det har heller ikke været Venstres mening.
Det har været meningen at skabe mest mulig ballade.
Med hensyn til at man har lyttet til vælgerne, vil jeg blot sige, at man i hvert fald ikke har lyttet til vælgerne i Randers.
Der er flere høringssvar fra Randers, som peger på ordningen i lovforslaget, end der er svar, som peger på en anden løsning, men nu har de i hvert fald fået en, som de under ingen omstændigheder bør kunne leve med.
Så skylder jeg vel i virkeligheden hr. Poul Nødgaard at sige, at jeg trygt vil møde mine århusianske partifæller.
Selv om vi ikke på alle stræk har været enige, har vi en gensidig respekt for hinandens synspunkter.
Vi ved, hvorfor vi hver især har dem, vi ved, hvad vi har arbejdet for, og vi har en gensidig respekt for hinandens roller og saglighed.
Jeg tror, jeg trygt kan vise mig også i Århus, og det vil jeg i øvrigt glæde mig til.
Hermed sluttede forhandlingen.
Ændringsforslag nr. 1 vedtoges med 68 stemmer mod 41.
Ændringsforslag nr. 2 og 3-12 vedtoges uden afstemning.
Ændringsforslag nr. 13 vedtoges med 68 stemmer mod 40; 2 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 14 vedtoges med 70 stemmer mod 40; 2 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 15 vedtoges med 69 stemmer mod 41; 1 stemte hverken for eller imod.
Ændringsforslag nr. 16 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Det er fuldstændig rigtigt, at fra Venstres side ønsker vi at tage hensyn til alle vælgerne og til hele landet og ikke kun til nogle få.
Pia Gjellerup (S), 2006-05-30:
Når man skal referere, er det altså klogt at referere korrekt.
Hr. Flemming Damgaard Larsen og højresiden i Kommunaludvalget har ikke tilbudt en eneste løsning – ikke én eneste løsning.
Man har bedt Socialdemokratiet og andre i Kommunaludvalget om at være totalt enige i det, regeringen havde givet som sit bud.
Man har villet køre alt igennem, og fra sidste uge kan jeg huske, at det endda blev udtrykt sådan, at det var alt eller intet.
Jeg kan også huske, at vi svarede, at det måske ikke var den rigtige måde at varetage interesser på, for det kan jo ikke være sådan, at de siger i Roskilde, at de under ingen omstændigheder vil have løst deres problem, hvis man ikke også kan få løst et problem i Horsens.
Det har de selvfølgelig ikke sagt.
Det har været alt eller intet, og jeg vil gerne bede hr. Flemming Damgaard Larsen bekræfte, at fra Venstres side har der ikke været givet et eneste bud på nogen som helst mellemløsninger og ikke et eneste tilbud om, at Venstre ville rykke sig fra det synspunkt, man havde: Alt eller intet.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Vi forsøgte mange gange, vi forsøgte i meget lang tid, men Socialdemokratiet ville ikke tale med os og ville ikke flytte et komma i det, der var fremme.
Det er den ene ting.
Den anden ting er, at når der skal ændres noget, ønsker vi fra Venstres side at tage hensyn til alle vælgerne, og vi ønsker også at tage hensyn til de foreninger, som har sendt noget ind til os.
Det er det, vi gør med de ændringsforslag, vi har stillet, som fjerner alle kommunebruddene.
Det er ikke bare et eller to, det er alle kommunebruddene, der fjernes, så vi får et helt danmarkskort ud af det.
Sådan ligger landet.
Line Barfod (EL), 2006-05-30:
Det, der står meget klart, er, at man har bedt professor Jørgen Elklit om at lave en beregning af konsekvenserne af en eventuel indførelse af den d’Hondtske valgmåde – en eventuel indførelse.
Den beregning er blevet lavet, og vi har haft debatten.
Den enighed troede vi var opnået i onsdags, og derfor sagde vi: Ja, vi vil gerne stemme for ændringsforslaget, fordi alle partier lover at sikre, at der ikke bliver risiko for overrepræsentation.
Men jeg kan forstå, at Venstre intet har imod, at Venstre eller andre store partier har chance for at få flere mandater i Folketinget, end de egentlig har stemmer til.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Jeg vil gerne have, at fru Line Barfod viser mig, hvor i beretningen det står, at der skulle være enighed om at lave en modificeret regel om den d’Hondtske valgmåde.
Line Barfod (EL), 2006-05-30:
Hvis hr. Flemming Damgaard Larsen læser hele aftalen – hvad jeg går ud fra at hr. Flemming Damgaard Larsen har gjort, da han jo selv er en del af den – vil han kunne se, at det bl.a. fremgår, at man ønskede at sikre sig mod overrepræsentation, hvis man gik over til den d’Hondtske valgmåde, og derfor fik man professor Elklit til at lave en lang række gennemregninger.
Der skulle være enighed om, hvilken metode man skulle gå over til.
I onsdags troede vi, at den enighed var opnået, og derfor sagde vi i onsdags, at i overensstemmelse med den aftale, vi havde indgået, ville vi gerne være med til at stemme for ændringsforslaget, fordi der samtidig kom et enigt betænkningsbidrag om, at der skulle findes en metode til at undgå overrepræsentation.
Men den enighed vil Venstre ikke længere være en del af.
Venstre ønsker at bryde aftalen, og derfor vil Enhedslisten selvfølgelig ikke stemme for den ændring af den aftale, der foreligger.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Hvis vi nu tager udgangspunkt i det, fru Line Barfod siger, altså at der er indgået en aftale, hvorfor kan man så ikke stole på Enhedslisten?
Det er således, at i den beretning, der er afgivet, er der opstillet to modeller for at forhindre, at betingelserne for at få kredsmandater forrykkes.
Der er lavet en model 1 og en model 2, som man kan vælge imellem, og det, vi gør i dag, er, at hvis vi siger ja til ændringsforslag nr. 2, indsætter vi den d’Hondtske valgmåde.
Men det siger Enhedslisten at man ikke vil stemme for, og i så fald bryder Enhedslisten en aftale.
Hvordan kan Enhedslisten tillade sig at stemme imod det pågældende ændringsforslag, hvis der er indgået en aftale?
Vil det så sige, at man ikke kan stole på Enhedslisten?
Anne Baastrup (SF), 2006-05-30:
Hr. Flemming Damgaard Larsen har været inde i de overvejelser tidligere.
Det er ikke tilfældigt, at fru Pia ChristmasMøller netop nævner, at vi ikke skal have nogen taberkredse, og det er heller ikke tilfældigt, at man har haft nogle meget, meget alvorlige diskussioner om Østjylland.
Man ønskede rent faktisk, at der også skulle være mulighed for at blive valgt andre steder end i Århus, Odder og Djursland, fordi de også bliver nogle meget store kredse.
Det, der simpelt han bare er problemet, er, at hr. Flemming Damgaard Larsen har fået en sag leveret direkte fra gruppeformanden: Du kører det her igennem i salen, uanset at der er indgået en aftale.
Man ved ikke, hvor man har Venstre, man kan ikke indgå aftaler med Venstre længere, det er jo slut.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Fru Anne Baastrup bliver ved med at påstå, at kredsene i Østjylland ikke kan forvalte deres kandidater, men det er jo fuldstændig ukorrekt.
Beregningerne viser, at i det geografiske område, som Østjyllands Storkreds i fremtiden kommer til at bestå af, har det hidtil været sådan, at det største parti har fået valgt enten 8 eller 9 mandater, men der bliver 11 kredse, og det vil sige, at i hvert fald 8 eller 9 af de 11 kredse altid vil give valg.
Jeg tror ikke på, at der altid vil være 2 gennemgående dumpekredse, for det skifter jo fra parti til parti.
I nogle kredse er det Venstre, der er det store parti, i andre kredse er det Socialdemokratiet, der er det store parti, og jeg er helt overbevist om, at det vil give valg til enten Venstre eller Socialdemokratiet de pågældende steder, så de 11 kredse i Østjyllands Storkreds skal nok blive accepteret.
Er fru Anne Baastrup ikke enig i, at hvis der bliver valgt 8 eller 9, vil 8 eller 9 af de 11 kandidater også opnå valg?
Anne Baastrup (SF), 2006-05-30:
Det, der er pinligt, er, at man ikke kan regne med, at når man har indgået en aftale med Venstre, holder den, og det, der også er pinligt, er, at selv om Folketingets formand sidder som formand for arbejdsgruppen, regner man ikke med det, Folketingets formand kommer frem til.
Det er en desavouering af Folketingets formand, og jeg skal hilse og sige, at han kommer fra Venstre.
Jeg vil godt lige gøre hr. Flemming Damgaard Larsen opmærksom på, at i bilag 16 har vi fået en henvendelse fra Socialdemokratiet og Venstre i Randers, der synes, at kommunebruddet er en rigtig, rigtig god idé, fordi Randers bevares som en relativt stor kreds.
Jeg gad nok høre, hvad Venstre og Socialdemokratiet vil sige, når konsekvenserne kommer frem: at man som almindelig folketingskandidat stort set ikke kan regne med at blive valgt i Randers.
Er hr. Flemming Damgaard Larsen ikke opmærksom på, at den diskussion, vi havde om Randers, var meget, meget fremtrædende under udvalgsarbejdet?
Vi fik at vide på høringen, at der intet nyt er kommet frem, alt er blevet diskuteret, alt er regnet igennem, og det er derfor, jeg synes, det er så pinligt og forfærdeligt.
Flemming Damgaard Larsen (V), 2006-05-30:
Fru Anne Baastrup siger, at det er pinligt for folkestyret.
Jeg vil spørge fru Anne Baastrup, om det er det forhold, at SF ikke vil være med til at se alvorligt på høringssvarene, fru Anne Baastrup mener er pinligt for folkestyret, for jeg kan kun se, at det kan være det, der overhovedet er pinligt.
Vi hører i en god, demokratisk proces befolkningen, vi hører dem, reformen vedrører, vi hører dem, der bliver berørt, men SF vil ikke være med til at varetage de interesser, som fremgår af de høringssvar, vi har fået.
Kim Christiansen (DF), 2006-05-30:
Fra Dansk Folkepartis side vil vi da også gerne takke for de gode og konstruktive forhandlinger, der har været, ikke mindst også fordi man har været meget lydhør over for de ønsker, som Dansk Folkeparti har haft om bl.a. at etablere flere retskredse.
Desværre fik vi ikke flere politikredse, det kunne vi godt have ønsket os, men vi må så leve med det, der er.
Til gengæld er det meget glædeligt, at der er kommet flere døgnbemandinger.
Ud over de 12 hovedstationer er der jo, som det er os alle bekendt, sikret døgnbemandinger i 10 af de største byer, og det er jo noget, man ligesom har set på – og det er måske også lidt et svar til hr. Morten Bødskov – ud fra befolkningsgrundlaget og graden af kriminalitet.
Der er også kommet et par retskredse mere, og det harmonerer ganske fint med Dansk Folkepartis ønsker om lidt mere borgernærhed.
Et andet positivt element er de 25 flere dommere, som helt klart er med til at højne kvaliteten i retterne rundtomkring.
Thomas Adelskov (S), 2006-05-30:
Jeg skal starte med at konstatere, at jeg godt ved, at den officielle tv-transmissionstid på DR 2 er ovre, og at det formodentlig er derfor, at der ikke er nogen ordfører for hverken Venstre eller Det Konservative Folkeparti, der har følt sig kaldet til at komme op på talerstolen og vise flaget.
Det kunne selvfølgelig også være, fordi man skammer sig over, at man i alle mulige sammenhænge har tilkendegivet, at man er indstillet på at finde en løsning på de to problemstillinger, som vi har drøftet her i dag, altså faldreglen for sygedagpengene eller det, at man kan miste sine sygedagpenge, hvis man bliver erklæret for delvis rask, når man er ledig.
Jeg synes, det er skammeligt, at hverken Venstres arbejdsmarkedsordfører eller Det Konservative Folkepartis arbejdsmarkedsordfører har villet tage del i debatten og forklare, hvorfor man ikke kan finde en løsning nu.
De to partier har jo desværre ret til at træffe det valg ikke at gå i dialog med os andre her i Folketingssalen, men jeg håber, at tilhørerne på tilhørerpladserne og de, der har kunnet se tv-transmissionen, har noteret sig foragten for og afvisningen af de mange mennesker, der faktisk bliver berørt og ramt af det her.
Her til sidst handlede en del af diskussionen om finansiering af eventuelle ændringer af sygedagpengelovgivningen.
Der er føget tal gennem luften, omkring 300 mio. kr. eller 200 mio. kr. skal der til for at løse problemet, og Dansk Folkeparti har tilkendegivet, at det hele jo handler om at finde pengene.
Vi må konstatere, at en del af lovforslaget betyder et direkte tilskud til arbejdsgiverne på 40 mio. kr., og her kunne man i hvert fald starte med at finde nogle af pengene.
Men hvis det ikke er nok, har vi et par gode bud til Dansk Folkeparti og hr. Bent Bøgsted.
Der er sådan set masser af penge til rådighed i samfundet, og der er også masser af penge, som vi godt ved hvor vi kunne hente i fællesskab.
Det hele er sådan set et spørgsmål om, hvorvidt man vil løse problemet for de 5.000 mennesker, der hvert eneste år kommer i den ulykkelige situation, at de bliver ramt af sygdom og falder ud af vores sygedagpengesystem, fordi vi har nogle rigide regler.
De er simpelt hen syge, og det er deres ulykke, at der ikke er mandater nok her i Folketinget til at gennemføre en lovgivning, der vil hjælpe dem.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-7 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-30:
Jeg bliver nødt til at sige til den første bemærkning, at den konservative ordfører, hr. Christian Wedell-Neergaard, aldrig behøver at frygte, hvad jeg siger.
Han behøver heller ikke sidde med en forhåndsfrygt, der betyder, at han lægger tolkninger ind i det, jeg måtte sige, som der ikke er grundlag for.
Så er det jo elimineret fremover, og så behøver ordføreren ikke at bruge tid på det.
Med hensyn til spørgsmålet om antallet – en, to eller tre – da det jo er en nyskabelse: Jo, jo, det erkender jeg fuldt ud.
En ville også være en nyskabelse, to er en dobbelt så stor nyskabelse, og tre er en tre gange så stor nyskabelse som en, men spørgsmålet er, hvordan man lever op til det, der også ligger i redegørelsen, nemlig at de første nationalparker sammen danner et komplet billede af de vigtigste danske naturtyper.
Der tror jeg ikke, de nævnte eksempler vil kunne siges at kunne dække de vigtigste danske naturtyper, så jeg tror egentlig, at hvis vi graver os lidt ned i substansen, er der gode indholdsmæssige begrundelser for, at man måske skal lidt længere op.
Men lad os nu tale om det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-30:
Det var nok, fordi jeg sidder og frygter det så meget, at jeg næsten hørte, det blev sagt, selv om det ikke blev sagt.
Men det kan også være mig, der er ved at være udmattet her sent på aftenen.
Er det ikke rimeligt, at vi siger, at her har vi en nyskabelse, som skal danne grundlag, og tror hr. Johs. Poulsen ikke, at hvis man har Thy og Mols Bjerge og Vadehavet i hænderne, så har man hænderne fulde, om jeg så må sige?
Johs. Poulsen (RV), 2006-05-30:
Det, jeg egentlig har taget afsæt i, er ministerens egen redegørelse, og jeg har sagt, at det tror jeg er en udmærket model, så på et tidspunkt når det vel også den konservative ordfører, således at han vil kunne tilslutte sig det her.
Jeg er sikker på, at ordføreren er enig med ministeren i, at det er et godt afsæt.
Med hensyn til spørgsmålet om modulationsmidler mener jeg ikke, det er en afsporing.
Det, der ligger i redegørelsen, er jo rent faktisk, at et af de steder, hvor man kan finde relevante støtteordninger, er på landdistriktsmidlerne, og vi ved alle sammen, at det, der er tale om, er, at man kan flytte midler fra den direkte landbrugsstøtte til landdistriktsmidlerne og være med til at udvikle landdistriktsområderne på den måde.
Jeg synes ikke, det på nogen måde kan karakteriseres som en afsporing af debatten.
Man kan være uenig i, at det er en god idé, men jeg synes, det er en lidt besynderlig bagvendt argumentation, at man siger, at det bør vi generelt indføre i EU, før vi gør det i Danmark.
Det er jo med åbne øjne, man har gjort det.
Man har altså med andre ord sagt, at det her er der plads til inden for rammerne af, at der selvfølgelig også skal være rimelig ensartede konkurrencevilkår, men der er dog plads til inden for rammerne af det, at man kan lave en individuel modulation, så det er der god grund til også at gøre i Danmark, ikke mindst hvis vi vil opfylde de udmærkede formål med nationalparker, hvor vi kan komme længere, hvis vi i alle partierne er åbne over for at tage en principiel diskussion om det.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-05-30:
Det var lige en bemærkning til det med modulation.
Jeg synes, det er at afspore debatten lidt.
Men jeg skal lige gøre opmærksom på, at hvis man laver en individuel modulation i hvert af EU-landene, fjerner man begrebet om lige konkurrencevilkår, og derfor synes jeg, det er væsentlig bedre, at man opfordrer Kommissionen til at fremkomme med forslag til, at der laves en kollektiv modulation, det vil sige, at der overføres penge fra den direkte landbrugsstøtte til miljø- og landdistriktsmidler, men på en sådan måde, at det sker ens for alle EU-lande.
Men det, der fik mig op, var det med nationalparkråd.
Der fremgår jo ikke nationalparkråd af ministerens redegørelse, og derfor vil jeg da spørge: Hvor kom det lige fra, at vi skal have sådan et nationalparkråd?
Personligt mener jeg ikke, det er nødvendigt.
Jeg mener, man har en bestyrelse for hver nationalpark, og det må være nok.