runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bertel Haarder (V), 2006-03-28:
Jeg synes næsten, fru Margrethe Vestager nærmer sig det hjerteløse.
Hvis man nu ved hjælp af disse test finder frem til, at der er et fag på en skole, som er nødlidende, så er det da godt, at kommunalbestyrelsen iværksætter en handlingsplan for at få rettet dette nødlidende fag op.
At man så i forbindelse med den beslutning kan gætte sig til, at der nok er nogle problemer på den skole,
er da ubestrideligt.
Hvordan skulle man ellers nogen sinde i en kommunalbestyrelse kunne beslutte at sætte ind imod problemer i skolen?
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Ministerens indlæg, for et svar på mit spørgsmål var det ikke, rejser en række nye spørgsmål.
Ministeren nævnte en hel række aktører inden for skolepolitik og skoleadministration, som har adgang til de her testresultater, og det gør, at man efter ministerens mening kan dokumentere god praksis.
Det vil jo også sige, at folketingspolitikere så skal sige, at der er dokumentation for god praksis, dokumentationen er bare hemmelig.
Det, der er kernen i det, er, at vi ikke kan komme til at diskutere, hvad det er, der ligger til grund for, at noget bliver fremhævet som god praksis.
Det er det ene.
Det andet er, at de test, som L 101 indfører, skal gøres til genstand for kommunens kvalitetsvurdering.
Kommunens kvalitetsvurdering skal foregå inden for en central ramme.
Hvis kommunen vurderer, at kvaliteten, altså skolens kvalitet, er dårlig, skal der laves en handlingsplan.
Det vil sige, at man af kvalitetsrapporten må kunne se, hvilken kvalitet skolen har.
Den kan være god, den kan være mindre god, den kan være dårlig.
Hvordan vil ministeren hindre, at det bliver til en kommunal rangordning af skolerne med den hemmelige test som udgangspunkt med stort hemmelighedskræmmeri om vurderingsparametrene til følge?
Det kan umuligt være noget, som ministeren vægter som positivt i et demokrati.
Bertel Haarder (V), 2006-03-28:
Man kan ikke offentliggøre rangordninger af hverken elever eller skoler, man kan ikke sætte navne på og sætte dem i avisen; det vil være forbudt og strafbart som så meget andet, man ikke må sætte i avisen.
Det er et af mine vigtigste formål med disse nationalobligatoriske test, at de kan give os dokumentation for den fortræffelige praksis, som findes rundtomkring, og som vi i dag har svært ved at dokumentere.
Der er hemmelighed som med så mange andre sager, men naturligvis kan man bruge det som et ledelsesredskab.
Det er jo bl.a. derfor, vi indfører det.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Jeg tror, det er vigtigt for at forstå, hvorfor vi bruger så lang tid på det her ved andenbehandlingen, at se det, der indføres med L 101, i lyset af L 170.
Det er jo korrekt, at der i lovforslaget står, at der er fortrolighed om testresultaterne, men testresultaterne skal være en central vurderingsparameter i den kvalitetsrapport, som kommunen skal lave efter statslige retningslinjer.
Den kvalitetsrapport skal sige, hvad kommunen mener om skolens kvalitet.
Hvordan vil ministeren undgå, at de kvalitetsrapporter kommer til at blive meget centrale for borgernes, lærernes, omgivelsernes vurdering af skolen, uden at man – for det første – ved, hvilken rolle testresultatet har spillet i kvalitetsvurderingen?
Og vil – for det andet – de kvalitetsrapporter med den indsats, der skal gøres, og den ramme, der er lagt ned over dem, ikke betyde, at der indirekte siges endog særdeles tydeligt, hvilke af kommunens skoler der er gode, mindre gode og decideret dårlige?
Bertel Haarder (V), 2006-03-28:
Da jeg en enkelt gang har brugt udtrykket ædel kappestrid, og da det også er blevet citeret i dag, vil jeg gerne præcisere følgende: Først og fremmest er resultaterne af disse test hemmelige, også når de behandles i kommunalbestyrelsen, og deri er der intet usædvanligt, intet usædvanligt, fordi kommunalbestyrelser nu engang behandler masser af sager, som er hemmelige.
Så forholdene omkring denne fortrolighed er fuldstændig som forholdene omkring de masser af andre fortrolige forhold og sager, som kommunalbestyrelser og udvalg beskæftiger sig med.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Jeg har ikke noget imod at sige, at for Dansk Folkeparti er det indholdet, der er det vigtigste.
Det handler om, at indholdet lever op til vores forventninger, og hvis kommunerne ikke er i stand til at gøre det, som vi forventer af kommunerne, så har jeg ikke noget imod at sige, at Dansk Folkeparti så vil arbejde for en statsskole, for så må staten tage sig af det.
Men det er jo ikke det, der ligger her.
Der skal jeg da også være ærlig og sige, at det er det da ikke.
Det er jo stadig væk kommunernes ansvar fremover.
Det, vi bare siger, er, at nu forpligter vi kommunerne til en gang om året at lave en kvalitetsrapport, hvor de skal se på, hvordan det går i deres lokale skoler.
Hvorfor er det forfærdeligt?
Jeg forstår det simpelt hen ikke.
Hvorfor er det forfærdeligt?
Hvorfor er det det?
Det forstår jeg ikke.
Det er mig simpelt hen ubegribeligt, hvorfor det skulle være forfærdeligt, og der er altså lærere, som er for det her.
Danmarks Lærerforening har kørt en massiv kampagne, som de har kørt ganske udmærket, det skal jeg da ikke benægte, men det ændrer jo ikke ved, at der også er folk, som er for.
Det ændrer ikke ved, at der også er forældreorganisationer, som er for, som synes, det er godt, som synes, det er fornuftigt, og det ændrer ikke ved, at der er en lang række internationale rapporter, som peger på, at Danmark ikke gør det godt nok.
Nu forsøger vi at gøre det godt nok, og vi mangler stadig et klart svar fra oppositionens side: Hvad er det oppositionen vil?
Oppositionen siger bare, at det fra Dansk Folkepartis, fra regeringens, fra Socialdemokratiets side er dårligt, men vi mangler et klart alternativ.
Hvorfor kommer alternativet ikke?
Man siger bare, at vi skal overlade det hele til lærerne.
Jo, jo, selvfølgelig skal vi da også overlade noget til lærerne, men vi må nu også lige sikre, at det går i den retning, som vi forventer, og som vi ønsker det skal gå.
Det er da ikke for meget at forlange, men det mener SF måske.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Det er jo en meget interessant argumentationsrække.
Her indfører flertallet nogle nye ting i folkeskolen, som lærerne, eksperterne, vender sig imod og siger, at det her ikke er løsningen, at det ikke er den løsning, vi skal have, at vi skal bruge nogle andre redskaber.
Til de mennesker siger man så: Nu skal I få det her til at virke.
Med de redskaber, som I selv har advaret imod, skal I få det til at virke, ellers laver vi bare en statsskole.
Altså, er det måden, man motiverer på?
Er det måden, man viser tillid på, som Dansk Folkepartis ordfører snakkede om før?
Den måde, man så skal få det til at virke på, er netop ved at få de her testresultater til at blive så gode som overhovedet muligt.
Der må jeg sige, at den her ensretning, vi har snakket om før, bliver jo virkelig voldsomt øget, når truslen igen er, at der siges: Hvis ikke I kan finde ud af at håndtere de her testresultater, så er det bare statsskole, vi snakker om.
Nu er det sagt.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Så vidt jeg husker, sagde ministeren i Berlingske Tidende, at hvis ikke folkeskolen formåede at løfte det faglige niveau i forbindelse med folkeskoleforliget, så vil der være kræfter, som vil arbejde på en statsskole.
Så følte jeg mig kaldet til at sige, at det vil Dansk Folkeparti sådan set godt være med til.
Hvis det her folkeskoleforlig ikke viser sig at virke, hvis de forpligtelser, som vi f.eks. siger kommunen har for at kvalitetssikre folkeskolen, ikke opfyldes godt nok, hvis kommunerne eksempelvis ikke sikrer, at der er de rigtige lærere til de rigtige fag, at historielæreren underviser i historie, hvis de ikke kan finde ud af at sikre så dan nogle helt elementære ting, jamen så prøver vi under staten, og så må vi sørge for, at det bliver gjort.
Hvad skal vi så bruge testene til?
Vi skal bruge dem til at blive bedre til at evaluere.
Det er jo helt fundamentalt, at hvis et menneske ved, at det bliver hørt i noget, at det kan se frem til, at det på det her tidspunkt bliver hørt i noget, så vil det selvfølgelig også gøre sig ekstra umage.
Det er da også fuldstændig i overensstemmelse med, hvordan den virkelige verden ser ud rundtomkring, der bliver man jo også hørt i de ting, som man nu engang beskæftiger sig med.
Det er en sund udvikling, og der er intet problem i det.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg hørte godt Dansk Folkepartis ordfører remse op fra en række rapporter.
Det, som jeg ikke hørte ordføreren gøre rede for, er, hvad sammenhængen er mellem de rapporter og så de test, som vi snakker om i det lovforslag her.
Hvor er løsningerne?
Hvad er det, vi skal med folkeskolen ud over bare at teste?
Til gengæld har jeg læst i avisen, at Dansk Folkepartis ordfører var hurtig til at bakke ministeren op, da ministeren havde tanker om en statsskole.
Der kom pludselig nogle visioner frem om, at det er der, vi skal hen, og at vi skal styre det herfra.
Er det Dansk Folkepartis bud på en skole fremover, at det er i orden med nogle test nu, det betyder ikke så meget, for den egentlige vision er statsskolen?
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Nu startede fru Margrethe Vestager med at sige »den konservative ordfører«.
Jeg ved ikke, om det er, fordi Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti har skiftet plads.
Det mener vi i Dansk Folkeparti faktisk at vi har gjort på en lang række områder, hvor De Konservative ikke er så konservative mere, og hvor Dansk Folkeparti ligesom har overtaget den rolle, men det er jo nok en anden sag.
Jeg er ikke enig i, at det øger bureaukratiet.
Jeg har heller ikke forstået, at det har øget bureaukratiet i Sverige, hvor man har udviklingsplaner for den enkelte elev.
Jeg har ikke forstået det sådan, at det skulle være et problem der.
Jeg har heller ikke forstået det sådan, at det øger bureaukratiet for de skoler, der i dag har elevplaner.
Det har jeg ikke forstået.
Så vil jeg bare igen sige, at jeg har tillid til, at flertallet af danskerne opfører sig ordentligt og overholder lovgivninger og gør det så godt, de kan, men der skal stadig være et eller andet politi, der kontrollerer det, og hvis der er noget, der går galt, må de jo også kunne gribe ind.
Det er det samme, der er tilfældet her.
Jeg tror på, at lærerne kan gøre det godt, men der er da ikke noget galt i at kontrollere det og se, om det så går godt.
Der er ikke noget galt i, at kommunen får et redskab og hvert år laver en kvalitetsrapport.
Det er da fint nok.
Hvis det går galt, skal de lave en handlingsplan, og jeg kan ikke se, at det skulle være en dårlig ting.
Jeg synes faktisk, at det er en god ting.
Bertel Haarder (V), 2006-03-28:
Jeg har i dag været til en konference i Eigtveds Pakhus, hvor jeg fik den kæmpe oplevelse at se nogle fremragende lærere forelægge, dels hvordan de bruger disse såkaldte whiteboards, dels hvad det havde givet af resultater.
Vi fik minsandten også testresultater, og det fremgik tydeligt, at man havde fået andelen af børn, som ikke kan læse i de små klasser, ned fra omkring halvdelen og til 4 pct.
Der var stor applaus efter indlægget.
Gør det så meget?
Hvis man nu sidder i ledelsen og konstaterer, at der er andre steder, hvor der er alt for mange elever, der ikke får lært at læse, så kan man gøre noget ved det.
Derved er disse test så altså blevet brugt som led i en beslutningsproces, der kan forbedre undervisningen for nogle børn.
Hvad er problemet?
Jeg kan ikke se det.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Jeg remsede bare op fra nogle rapporter, hvor det siges, at der er nogle ting, vi skal rette op på, og der er nogle ting, der er gode.
Jeg synes da, det er fint, at folkeskolen uddanner eleverne til demokrati.
Hvordan kunne jeg da have noget imod det?
Hvis det skulle være en speciel blød værdi, så lad mig da være tilhænger af denne bløde værdi.
Det har jeg sådan set ikke noget imod.
Men jeg synes da også bare, at når f.eks. PISA-undersøgelsen, som De Radikale tilmeldte os – det var, så vidt jeg ved, fru Margrethe Vestager – viser, at der er nogle problemer, så må vi selvfølgelig også tage det alvorligt, og så må vi selvfølgelig også komme med nogle bud på, hvordan vi kan løse de problemer.
Det er så det, vi forsøger at gøre her, og det gør vi altså ikke, fordi vi har noget imod lærerne eller noget i den stil.
Det vil da ikke blive godt modtaget, hvis jeg sagde det, i og med at halvdelen af min svigerfamilie er lærere.
Vi gør faktisk det her, fordi vi tror på, at lærerne kan løfte folkeskolen.
Vi vil godt give dem nogle redskaber til at løfte folkeskolen.
Det er det, vi gør her.
Det har jeg svært ved at se skulle være en dårlig ting.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Har det strejfet den konservative ordfører, at man kunne ændre folkeskolen på andre måder end ved statslig kontrol, at man kunne overveje, om der så at sige er mere i den redskabskasse i den måde, som man på landsplan kunne arbejde politisk på i forhold til skolen, ud over det at gøre det til en pligt at følge statens test og bruge statens metoder og lade sig kontrollere af kommunen og staten?
Dansk Folkeparti er jo traditionelt et parti, som slår sig op på at være imod bureaukrati og imod statslig overvågning af ting, som den enkelte i virkeligheden godt kan løse selv.
Derfor synes jeg, at det er meget tankevækkende, at de på den her måde bliver instrument for, at der kan ske en endog særdeles detaljeret statslig styring af folkeskolen, og at de på den måde også øger bureaukratiet i skolen ved at indføre tilbagemeldinger, elevplaner, kvalitetsrapporter, og hvad vi har, i et bureaukrati, som hæmmer folkeskolens mulighed for faktisk at bygge videre på de styrkesider, den har i dag.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Jeg synes jo, det kunne være rart, hvis man så var inddraget med hensyn til, hvordan de her test skulle bruges.
Der er nogle, der har haft den misforståelse, at SF har vendt sig imod test.
Det har ikke på noget tidspunkt været tilfældet.
Derfor synes jeg også, det er rart at have haft mulighed for at sige det klart her i dag.
Det primære problem, når hr. Kim Mortensen snakker her, er, at han ikke vil erkende, at det lovforslag, som ligger, L 170, lægger op til en rangordning.
Det er beskrevet herindefra mange gange, hvordan de her test skal være centrale elementer i kvalitetsvurderinger på den enkelte skole.
Det er kvalitetsvurderinger, som skolebestyrelsen skal se på, som skal bruges af kommunerne, og som jo åbenlyst, når en avis har lyst til, at de skal offentliggøres i ytringsfrihedens navn, også kan bruges i det åbne rum.
For det er jo kun dem, der er på skolerne, lærerne, og kommunalbestyrelsesmedlemmerne, der ikke må offentliggøre det, men forældre og andre må jo gerne have lov til at gøre det.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Jeg lagde mærke til, at SF’s ordfører, hr. Thomas Krog, indledte sin ordførertale med at sige, at SF er meget villig til at investere penge i folkeskolen – mange penge faktisk.
Men så efterlod det sådan et indtryk af, at SF stod meget alene med det ønske om at investere i folkeskolen.
Og så vil jeg høre, om hr. Thomas Krog vil komme herop og bekræfte, at regeringen rent faktisk på finansloven har afsat 680 mio. kr. til ekstra timer i dansk og historie, 175 mio. kr. til efteruddannelse af lærere og 105 mio. kr. til en ny national handlingsplan for læsning.
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Så står vi her og snakker om nationale test.
Der kommer senere i dag et andet lovforslag, som lægger op til, at vi skal ændre formålsparagraffen, at vi skal en helt ny vej med vores folkeskole.
Derfor synes vi i SF, at det er væsentligt at sige: Hvad er det, vi vil?
Hvad er det, der betyder noget at bruge pengene på?
Der er ingen tvivl om, at efteruddannelse er et utrolig vigtigt element, hvilket jeg også nævnte i min indledende tale.
Der er alt for mange lærere rundtomkring, som underviser i noget, de ikke er uddannet med linjefag i, eller som i hvert fald er uddannet for alt for mange år siden.
Der er alt for stort frafald af nyuddannede lærere, som kommer fra seminariet og ikke rigtig føler tilknytning, ikke rigtig får brugt teorien i praksis.
Så der er masser af steder, vi skal sætte ind.
Det vil SF gerne være med til at indgå i nogle forhandlinger om, for der er et stort, stort behov for, at vi kan gøre noget ved det.
Og det kan vi desværre ikke med de ting, som ligger i øjeblikket.
Carina Christensen (KF), 2006-03-28:
Jeg prøver bare lige en gang til, for jeg synes faktisk ikke, at SF’s ordfører svarede på mit spørgsmål.
Jeg vil gerne bede hr. Thomas Krog om at komme herop og bekræfte, at der faktisk er afsat rigtig, rigtig mange penge til den danske folkeskole: 680 mio. kr. til ekstra timer i dansk, 175 mio. kr. til efteruddannelse af lærere og 105 mio. kr. til en ny national handlingsplan for læsning.
Anerkender man ikke, at der er afsat utrolig mange midler?
Et mindre beløb?
Thomas Krog (SF), 2006-03-28:
Hvis man går i gang med at vurdere, hvad behovet er for efteruddannelse i folkeskolen – det er der faktisk nogle der har gjort sig umage med – kan man se, at alene halvdelen af de lærere, som i dag ønsker efteruddannelse, får et nej.
Det er jo en katastrofe.
At tænke sig, at de ønsker at øge fagligheden i den danske folkeskole!
Ethvert andet sted, hvor man ønsker at øge fagligheden, ønsker at øge niveauet, siger man: I skal på efteruddannelse.
Her kan man ikke engang give den efteruddannelse, som lærerne selv ønsker, som lærerne selv føler, at de har behov for.
SF går gerne skridtet videre.
Vi har gang på gang foreslået, at lærerne ikke alene skal have mulighed for at få efteruddannelse, de skal have en pligt til at tage efteruddannelse, og der batter de beløb til efteruddannelse, som fru Carina Christensen snakker om, som en skrædder et vist sted.
SF vil ganske rigtigt noget helt, helt andet med folkeskolen, ikke mindst når vi snakker om efteruddannelse.
Kim Mortensen (S), 2006-03-28:
Jeg går ud fra, at SF’s ordfører kan bekræfte, at det op til flere gange er blevet nævnt, at de her nationale test ikke kan bruges til at rangordne hverken skoler, klasser eller elever.
Og hvis man skal gøre ret meget mere end at skrive det i det lovforslag, der bliver vedtaget her i Folketinget, så kunne SF’s ordfører måske sige, hvor vi mere skal skrive det, for at SF er beroliget med hensyn til, at testene ikke kan bruges til rangordning, og at de dermed helt til forveksling kommer til at minde præcis om de test, som SF’s borgmester i København omtaler i det her interview i Politiken.
Martin Henriksen (DF), 2006-03-28:
Som jeg har sagt før, så støtter Dansk Folkeparti selvfølgelig det her forslag.
Jeg kunne godt tænke mig at opridse nogle eksempler på, hvorfor vi støtter det.
I PISA-undersøgelsen fra 2000 blev Danmark placeret i midten, når vi taler om læsning, lidt over gennemsnittet i matematik, og Danmark blev placeret under gennemsnittet, hvad angår naturfagene.
En sjettedel forlader folkeskolen uden de fornødne og relevante læsekundskaber.
Det er ikke tilfredsstillende, det er ikke godt nok.
En OECD-rapport fra 2004 siger, at den danske folkeskole har visse styrker.
Folkeskolen uddanner eleverne til demokrati.
Der er afsat betydelige ressourcer til uddannelsessystemet.
Det er jo positivt.
Det er jo også positivt.
Det vil sige, at der er et godt fundament for udvikling i folkeskolen.
Det fundament skal vi naturligvis bruge og videreudvikle.
OECD peger også på et utilstrækkeligt fagligt niveau, en manglende evalueringskultur og en utilstrækkelig indsats over for læseproblemer.
Det kan vi gøre bedre.
Det skal gøres bedre.
Nu forsøger vi at gøre det bedre.
En rapport fra Danmarks Evalueringsinstitut peger på, at kommunernes ansvar er uklart og bør præciseres.
Nu gør vi også det.
Det er altså derfor, at vi forsøger at løfte folkeskolen.
Det er ikke, fordi vi har mistillid til skolelærerne.
Vi løfter folkeskolen.
Når vi senere i dag behandler det næste lovforslag, som også er en udmøntning af folkeskoleforliget, vil de, der lytter til debatten, høre, at der faktisk er et flertal i Folketinget, som er engageret i folkeskolen, og som vil gøre noget for at løfte folkeskolen.
Margrethe Vestager (RV), 2006-03-28:
Jeg kan se, at ministeren ikke gør tilløb til at gå på talerstolen.
Jeg synes, at det på mange måder er meget præcist og godt set, at det ligesom er Dansk Folkeparti, der sætter dagsordenen i skolepolitikken i øjeblikket.
Ordførertalen kunne nemlig godt tyde på, at det, vi er ved at vedtage, sådan set ikke er noget særligt, at det er en ganske lille ting.
Jeg tror, at de blandt Dansk Folkepartis støtter og inspiratorer i kommissionen til forsvar for kundskaber vil blive svært skuffede, hvis de hører, at vi skal til at tale om den bløde folkeskole, om den alsidige personlige udvikling og om, hvor godt det går; der er nogle detaljer, der skal laves om på, og det fikser vi så med nogle statslige test, men at det i øvrigt er et positivt, konstruktivt skolesyn.
Så bare til bogen: Jeg tror, at de fleste, som har lyttet til debatten, vil finde, at alle partier i Folketinget er dybt optaget af folkeskolens udvikling.
Rasmus Prehn (S), 2006-03-29:
Jeg er glad for, at hr. Per Ørum Jørgensen fra De Konservative med sit spørgsmål giver mig anledning til at præcisere, hvis det er således, at jeg ikke har været klar i mælet i mit første indlæg.
Jeg mener ikke, det er sådan, at man nødvendigvis skal give færre ressourcer til de veletablerede virksomheder, jeg siger bare, at vi også skal tilgodese nogle af de mindre virksomheder og deres projekter.
Men hr. Per Ørum Jørgensen fra De Konservative har jo fuldstændig ret i, at det, det må handle om, er, hvilket forskningsprojekt det er.
Og der synes jeg, man må ind og kigge på, om der ikke er nogle steder, når vi samarbejder, hvor der rent faktisk er nogle gode projekter i nogle af de mindre virksomheder, som vi også kunne tage hånd om.
Der tror jeg, vi kunne få nogle gode resultater ud af det.
Så igen er det ikke et spørgsmål om enten-eller, men om både-og.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-03-29:
Jeg vil gerne allerførst kvittere for, at Socialdemokratiet tager afstand fra den betonagtige tilgang, som Enhedslisten afslører i dag med dette beslutningsforslag, til, hvad der er godt for både erhvervslivet og for universiteterne og dermed også for samfundet som sådan.
Det, jeg lige hæftede mig ved i ordførerens tale, var sådan set det med de veletablerede virksomheder, at de i mindre grad skal deltage i samarbejde med vores forskningsinstitutioner.
Det stiller jeg mig egentlig lidt undrende over for, og jeg vil egentlig gerne have det uddybet lidt.
For det må vel egentlig være det enkelte projekt, som afgør, om det her nu er relevant begge veje.
Jeg tænker altså på, at vidensdeling jo må være noget, som gavner i to retninger og ikke kun i en retning, så vores universiteter og vidensinstitutioner generelt bliver styrket også af de veletablerede virksomheder.
Torsten Schack Pedersen (V), 2006-03-29:
Det må stå enhver lysende klart, at Enhedslisten ønsker at begrænse samarbejde mellem erhvervsliv og danske forskningsinstitutioner, og jeg tror sådan set, at langt størstedelen af befolkningen er enig i, at det, vi har brug for, er et større samarbejde.
flest mulige til gavn, at vi styrker vidensniveauet, at vi styrker de kvaliteter, de kompetencer, som er afgørende for, at Danmark kan begå sig i en globaliseret verden.
Der er det blot, jeg konstaterer, at Enhedslistens forslag går fuldstændig imod de ønsker, som heldigvis et stort flertal står bag.