Ester Larsen (V), 2004-01-23:
Den sprogpolitiske redegørelse, som vi skal behandle i dag, er karakteristisk for dansk politisk tænkning.
Regeringens mål er klart: Den ønsker at styrke vort modersmål.
Det er vigtigt, at vi viser vores sprog overordentlig stor opmærksomhed, hvis vi vil sikre, at vi også fremover har dansk som et komplet kultursprog og ikke kun som et familie- og spisebordssprog. I modsætning til en række andre lande ønsker vi imidlertid ikke at nå målet gennem etablering af en sprogprotektionistisk lovgivning med tilhørende sprogpoliti.
Vi tror mere på god undervisning, på anbefalinger og på opfordringer end på forbud og puristisk sprogrøgt.
Nogle lande ofrer stor energi på at udvikle afløsningsord for de indtrængende engelske gloser.
Det finder vi ikke påtrængende nødvendigt.
Det karakteristiske for regeringens sprogredegørelse er, at opmærksomheden rettes mod en række sammenhængende aktiviteter, der hver især har afgørende indflydelse på, hvordan sproget udvikles og bruges.
Den sproglige stimulation er af stor betydning for et barns udvikling.
Derfor skal det gennem læreplaner for dagtilbud for småbørn sikres, at der arbejdes bevidst med børns sprogudvikling gennem lege, samtaler, fortællinger, rim og sange.
Regeringen har endvidere sikret en særlig sprogstimulation for tosprogede børn fra 3-års-alderen; denne indsats blev igangsat den 1. januar 2003.
Tilsvarende har regeringen ved gennemførelse af bindende mål i folkeskolen sikret, at danskundervisningen får en klar kulturel forankring, og at litteraturlæsning, sproglig opmærksomhed og elementær grammatik styrkes.
Formålet er at gøre eleverne fortrolige med den kultur, de vokser op i.
Forudsætningen for, at den øgede sproglige indsats bærer frugt, er naturligvis, at pædagoger og lærere besidder de relevante kompetencer.
Også danskundervisningen i alle fire gymnasieuddannelser skal styrkes, og det sker i forbindelse med gymnasiereformen.
Regeringen lægger vægt på, at gymnasieungdommen får et solidt kendskab til centrale litterære værker og deres almene sprogforståelse styrkes, og også universiteterne skal være opmærksomme på deres forpligtelser over for det danske sprog.
De fleste studerende skal forberedes til at varetage væsentlige arbejdsopgaver i det danske samfund, mens en mindre del vil finde deres fremtid i en international forskningsverden.
Det kræver høj sproglig kompetence i både dansk og engelsk, og derfor er parallel sproglighed en nødvendighed på de videregående uddannelser.
At mange afhandlinger offentliggøres på engelsk er både naturligt og ønskeligt.
Men det er også nødvendigt, at dele af den avancerede forskning kan formidles på dansk.
Det ville være ulyksaligt, hvis formidling af viden hæmmes af mangel på et dansk fagsprog.
For at sikre dansk som videnskabssprog og dermed undgå domænetab ønsker regeringen derfor, at doktorafhandlinger og ph.d.-afhandlinger forfattet af danske forskere på engelsk eller et andet fremmedsprog skal ledsages af et dansk resumé.
Domænetab for dansk truer især i den akademiske verden og i erhvervslivet.
Vi ser, at virksomheder i stigende grad fravælger dansk til fordel for engelsk, men det kan også registreres, at det kan give ulemper, og derfor har flere firmaer indset nødvendigheden af parallelsproglighed.
Det ligger naturligvis totalt uden for Folketingets kompetence at blande sig i erhvervslivets sprogpolitik, men det må være tilladt at udtrykke et fromt ønske om, at virksomheder udarbejder en velovervejet sprogpolitik, og at man måske leflede lidt mindre for managementsproget og eksempelvis benyttede danske stillingsbetegnelser i annoncer i danske aviser efter danske medarbejdere.
Redegørelsen anbefaler, at myndigheder intensiverer den sproglige indsats og peger på en lang række initiativer.
Det fremhæves endvidere, at regeringen fortsat vil arbejde for, at EU-retsregler offentliggøres på dansk.
Regeringen har sikret en vifte af sammenhængende initiativer på uddannelsesfronten, men da sproget påvirkes og formes af mange faktorer, skal opmærksomheden også rettes mod andre kræfter.
Derfor har regeringen sikret, at medieforliget indeholder sprogkrav i de public service-kontrakter, der er indgået med DR og TV 2.
Her er det pålagt stationerne at føre en aktiv sprogpolitik, der medvirker til at bevare og udvikle det danske sprog, så lyttere og seere møder og oplever et korrekt og forståeligt dansk.
Da kravet er indskrevet i kontrakterne, er det et bestyrelsesansvar, at det respekteres, og det er glædeligt, at bestemmelsen allerede nu har resulteret i to spændende publikationer, der forhåbentlig vil inspirere og skærpe den sproglige opmærksomhed i medierne.
Under forespørgselsdebatten i foråret blev den ulyksalige situation med to konkurrerende kommasystemer ikke omtalt med ét eneste ord.
De kaotiske kommaregler førte til, at mange, både elever og voksne, helt opgav at interessere sig for korrekt kommasætning, men lykkeligvis har vi nu fået afsluttet den uværdige kommastrid.
Indgående diskussioner i dagspressen om de kaotiske forhold blev nemlig afsluttet med en fornuftig aftale med Dansk Sprognævn om, at der fremover kun skal være ét kommasystem, og jeg vil personlig gerne takke Sprognævnet for udvist smidighed i denne sag, som har ligget mig meget stærkt på sinde. I redegørelsen omtales også væsentlige sprogstøttende initiativer inden for film, litteratur, bibliotek og teater.
Der er her tale om dels videreførelse, dels forstærkelse af en tidligere politik.
Kunstrådet har med sin nye handlingsplan signaleret vilje til intensivering af støtte
til dansk sprogkultur.
Den helt afgørende fornyelse er dog den stærke vægtlægning på forbedring af den sproglige kompetence rækkende fra småbarnsalderen over grundskole og gymnasium til universiteternes verden.
Den basale forudsætning for, at dansk bevares som et fuldgyldigt kultursprog, er naturligvis, at vi bruger det overalt, hvor det er muligt; så enkelt forholder det sig.
Hvis alt for mange danskere finder, at de udsender særlig smarte signaler ved at spække deres sprog med amerikanske udtryk og managementjargon, forarmes og svækkes vort sprog, og man kunne godt ønske sig en holdningsændring, så det blev mere prestigegivende at benytte og udvikle et varieret og korrekt dansk.
Venstre ønsker med de initiativer, der er indeholdt i denne redegørelse, at give et konstruktivt bidrag til en god dansk sprogkultur.
Sprogets betydning for vores identitet, både som enkeltmennesker og som samfund, kan næppe overvurderes.
Det er sproget, der binder os sammen, sproget er både kultur og samfundsskabende, så der er mange gode grunde til at passe godt på det.