runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Espersen (DF), 2006-01-26:
Jeg synes, det er glimrende, at hr. Villy Søvndal citerer fra Forsvarets Efterretningstjenestes trusselsvurdering.
Han kunne måske også have citeret følgende: Situationen i Irak vil sandsynligvis eskalere til en egentlig borgerkrig, hvis koalitionen forlader Irak, før de irakiske sikkerhedsstyrker er i stand til at opretholde sikkerheden.
Hvorfor citerede hr. Villy Søvndal ikke den sentens?
Villy Søvndal (SF), 2006-01-26:
Det er i de her dage godt 3 år siden, at Irakkrigen blev indledt.
Om ganske kort tid er det 3 år siden, at USA's præsident, George W. Bush, stod på et hangarskib og sagde: Mission completed.
Vi skal i dag under den her forespørgselsdebat ikke diskutere, hvorfor vi gik i krig, om det var rigtigt eller ej.
Det har vi diskuteret.
Vi skal i dag diskutere: Hvordan er situationen for den irakiske civilbefolkning?
Det er det, vi ønsker fokus på med den her forespørgselsdebat.
Der var en artikel i Politiken mandag den 23. januar med overskriften: »Mod bedre vidende: Status i Irak: Operationen lykkedes men patienten døde«.
Den er skrevet af en konservativ folketingskandidat.
Jeg tillader mig bare ganske kort at citere: »Regeringen taler mod bedre vidende, når den siger, det går fremad i Irak.
Danskerne ved ikke, hvad der foregår og orker ikke at sætte sig ind i de kaotiske forhold.
I virkeligheden bidrager regeringen til kolonisering og udnyttelse af Iraks ressourcer.
Udenrigsminister Per Stig Møller fremhæver, at Danmark nu er lovligt til stede i Irak, inviteret af FN og Iraks regering.
Danskerne bør spørge sig selv, hvorfor udenrigsministeren er så ivrig efter at følge FN's henstillinger.
Da Danmark for snart tre år siden gik i krig, skete det på trods af FN's advarsler.«
Den debat, der er om Irak, blev meget godt repræsenteret af Danmarks Radios Horisont mandag den 16. januar.
Irakerne, der medvirkede i udsendelsen, sagde enstemmigt: Det går rigtig dårligt for den irakiske civilbefolkning.
Den danske ambassadør lavede en tale under overskriften: Det bliver værre og værre.
Kigger man på irakernes situation, kan man på hjemmesiden Iraq Body Count – det er den, der tæller, hvor mange dræbte der er – se, at der er ca. 30.000 civile irakere, der er døde.
Men den amerikanske general Tommy Franks har gjort sig berømt ved at udtale: Vi tæller ikke de døde.
Det anerkendte tidsskrift The Lancet nåede for godt et år siden frem til at anslå tabstallet til omkring 100.000 i overdødelighed.
Vi ved det ikke.
Der tælles ikke døde.
Vi ved til gengæld, at der er stadig flere børn, der lider af vitaminmangel; vi ved, at sikkerhedssituationen er katastrofal; vi ved, at forsyningerne med el og andre basale fornødenheder ikke virker; vi ved, at vi står tilbage med kæmpe miljøproblemer efter en krig, hvor der også er anvendt uran; vi ved, at kvindernes vilkår i Irak er under et voldsomt pres, og vi ved, at genopbygningen halter meget bagefter.
Derfor er vi meget spændt på regeringens svar i dag.
Jeg vil anmode om, at regeringen i stedet for at beskæftige sig med det, vi har diskuteret før, holder sig strikt til det, der er spurgt om, nemlig situationen for den civile irakiske befolkning.
Helge Adam Møller (KF), 2006-01-26:
Den konservative ordfører på denne sag, fru Pia Christmas-Møller, er desværre forhindret i at være til stede, da der er andre end SAS, der ikke flyver.
Hun hænger forgæves i et fly fra Air France nede i Strasbourg.
Men det gør ingen forskel i den konservative holdning.
Jeg vil godt sige her ved denne lejlighed, at vi er glade for den meget store tilslutning, der er i Folketinget, til at vedtage den her beslutning om at fortsætte det danske engagement i den sydlige del af Irak nede i Basraregionen.
Jeg synes også, det ville være underligt, ja, nærmest uforståeligt, hvis der ikke var den samme store tilslutning, som der har været de sidste par år, nemlig blandt fem partier: Dansk Folkeparti, Radikale, Socialdemokratiet, Venstre og Konservative.
Hvorfor ville det have været underligt, hvis der ikke var den store tilslutning?
Det ville det jo, fordi vi kan konstatere her, at der er et fuldstændig enigt Sikkerhedsråd med 15 lande, som ikke alene anbefaler, men klart beder alle verdens lande om at deltage i at sikre et fredeligt og demokratisk Irak.
Så det er altså en klar opfordring fra 15 lande i enighed, Sikkerhedsrådet.
Det andet er, at den irakiske regering også beder, ja, nærmest trygler om, at man hjælper dem.
Vi kunne se, at selv de irakere, der har boet i Danmark i mange år, brugte en dag og nogle af dem to dage, de kunne nemlig kun stemme ét sted, nemlig i Tåstrup.
Så de tog fra Skagen og Esbjerg og Oksbøl over og lod sig registrere den ene søndag, og næste søndag kom de tilbage for for første gang i deres liv at deltage i et demokratisk valg.
Det er jo kedeligt at se, at SF fire gange har haft tilbuddet til at komme ned og se, hvad der foregår i Irak i den del, hvor vi har danske soldater, og hver gang har de systematisk som et af de få partier undladt at tage derned, både hr. Villy Søvndal og hr. Holger K. Nielsen.
Men jeg er altså en af dem, der har været der fire gange, og jeg skulle hilse og sige, at det område, de danske soldater er i, er på størrelse med Jylland i areal, og der bor 300.000-400.000 mennesker.
Vi har 530 soldater, og da vi var nede i det område første gang, var der ikke elektricitet, der var ikke vand, skolerne fungerede ikke.
I dag fungerer skolerne, både piger og drenge går i dem, de har haft frie valg til alle deres byråd, der er elektricitet det meste af døgnet, hospitalerne er begyndt at virke.
Så der er virkelig sket noget.
Vi gør en forskel, og derfor er det naturligt, at alle burde stemme for det, og vi gør det i hvert fald med stor glæde.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-26:
Hvis man kigger tilbage på den diskussion, der har været, og de spørgsmål, der har været stillet fra udvalget, siden vi havde førstebehandlingen af dette beslutningsforslag, må man jo sige, at der ikke er dukket så meget væsentligt op, som skulle gøre, at vi i dag skulle have en anden stillingtagen til det forslag, som der ligger konkret til folketingsbehandling her i dag.
Det er værd at understrege – hr. Helge Adam Møller var også inde på det før – at Danmark og de styrker, som er i Irak, altså er der på et mandat, at det er FN, der har anmodet os om det, og at de også er der på opfordring og anmodning af den lokale irakiske regering.
Og så længe opgaven ikke er fuldført, så længe der ikke er opnået en tilfredsstillende sikkerhedsmæssig situation i Irak; når de folk, som arbejder aktivt på at genoprette den civile del af opgaven, som da selvfølgelig også er den væsentligste i processen i Irak, ikke har tilendebragt deres opgave og man med sikkerhed kan sende folk af sted og hjælpe med at genopbygge Irak til et fornuftigt stadie, er det altså ikke særlig betryggende, at man skal opleve, at SF og Enhedslisten og andre synes, at det er tiden at kalde koalitionens styrker hjem.
Det vil, hvis det bliver vedtaget, jo være en utrolig risikofyldt situation, vi vil stå i.
Stabilitet efterspørges alle steder i Mellemøsten, og efterspørgslen vil så sandelig ikke blive mindre, hvis det bliver vedtaget, hvad SF og Enhedslisten foreslår.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-26:
Den 1. juli vil FN's demokratiseringsplan for Irak være gennemført, og vi har igennem de sidste 15 måneder forberedt regeringen på, at vi ikke agter at støtte vores tilstedeværelse efter den 1. juli.
En række lande har trukket sig ud.
Flere er på vej, Polen, Italien.
I både USA og Storbritannien foregår der en intens debat om tilbagetrækning.
Den er motiveret af to hovedsyn.
Tilhængerne af tilbagetrækningen siger for det første, at sikkerheden i Irak kun kan betrygges af irakerne selv, at de fremmede troppers tilstedeværelse i sig selv er med til at øge modsætningerne, og at det er en god begrundelse for at trække sig ud, når demokratiseringsplanen er gennemført.
Det andet argument er lidt mere overraskende, men kommer fra militære kredse både i USA og i Storbritannien, hvor man peger på, at de militære styrker – både de amerikanske og de britiske – er meget hårdt belastede af tilstedeværelsen.
Senest her til morgen er der rapporter om, at man i amerikanske militærkredse er bekymret for hærens tilstand.
Man er nødt til at sende folk ud i lange perioder og gentagne perioder, og det belaster.
Det har også betydning for rekrutteringen til den amerikanske hær, at der er hyppige udsendelser af lang varighed.
Fra britisk side har der endda fra militære sagkyndige været tale om, at man skulle påbegynde tilbagetrækningen fra Basraområdet allerede i løbet af foråret.
Der er altså en stor debat om tilbagetrækning i gang, og vi har meldt klart ud, at vi mener, at Danmark skal trække sig tilbage fra den 1. juli af de grunde, som jeg her har nævnt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-26:
Jeg vil da gerne takke for ordførerens ordførertale vedrørende dagsordenspunktet, men jeg vil så også tillade mig at stille et par spørgsmål.
Ligeledes vil jeg spørge ordføreren, om han mener, at de irakiske sikkerhedsstyrker er kommet på et anstændigt fagligt niveau generelt til at kunne varetage den opgave, det vil blive, hvis koalitionens styrker trækkes ud, hvor det så er klart, at der jo vil være en lang, lang række opgaver, som vil skulle løses af irakiske styrker i stedet for.
Der ligger i hvert fald en klar opgave, og den mener jeg ikke man er klar til at kunne overdrage fuldt ud, men det kan ordføreren måske åbne vores øjne for.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-26:
Der blev stillet spørgsmål til mig om, hvornår vi vurderer at irakiske sikkerhedsstyrker og politi er klar til at tage over.
Vores bud er, at vores opgave er færdig pr. 1. juli.
Til den tid er hele den demokratiske proces gennemført, og jeg tror ikke, at sikkerhedssituationen i Irak vil blive forringet af, at vi trækker os ud.
Det er meget enkelt.
Det er også sådan, at politiet især i Basraområdet er meget stærkt infiltreret af militser, og det er noget af det mest bekymrende i det øjeblikkelige billede, synes jeg.
Derfor er sikkerhedssituationen også præget af, at styrkerne, selv om vi er der, er infiltreret med militser, og af, at der endda er rapporter om, at politi, folk i uniform begår betydelig kriminalitet; bortførelser og mord.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Mine rygevaner synes jeg ikke vedkommer den her sag.
Det, jeg siger, er bare, at hr. Morten Bødskov er lidt firkantet i sit hoved.
Han er fuldstændig fantasiløs med hensyn til at håndtere de nye udfordringer.
Alt skal være, som det altid har været.
Det er socialdemokratisk konservatisme par excellence, så det er da ikke noget, jeg bliver ophidset over.
Jeg konstaterer bare, at det tilsyneladende er fuldstændig umuligt at få Socialdemokraterne til at være bare en lillebitte smule åbne over for, at med det nye trusselsbillede, der er, kunne det godt være relevant at se på, hvordan man organiserer efterretningstjenesten.
Modsat De Radikale, som jeg synes har en stor åbenhed, når det drejer sig om at diskutere de her ting, er Socialdemokraterne fuldstændig låst fast i ren konservatisme og systemtænkning.
Det konstaterer jeg bare.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-26:
Nej, jeg mener bestemt ikke, at Irak er problemfrit den 1. juli, tværtimod vil Irak forblive et problem i mange, mange år.
Jeg har ingen illusioner om en hurtig opbygning af Irak som et demokratisk land.
I øvrigt, hvad angår de store investeringer, synes jeg, at man skal lægge meget mærke til – det har ordføreren åbenbart ikke noteret sig – at f.eks. elektricitetsforsyningen og olieforsyningen i dag er ringere, end den var for et par år siden.
Ifølge mine oplysninger er elektricitetsforsyningen meget, meget dårlig, og det samme gælder den samlede olieproduktion, som er lavere nu, end den var for 1 år siden.
De store investeringer har altså ikke vist sig at have den virkning for befolkningen, som man egentlig gerne havde ønsket sig.
Helge Adam Møller (KF), 2006-01-26:
Vi Konservative diskuterer gerne ligesom alle andre: Hvad skal kriterierne være for, hvor længe man skal blive i Irak?
Den diskussion har vi jo haft lang tid.
Vores holdning er helt klart, at vi skal blive der, så længe FN beder om det, så længe den irakiske regering beder om det, og så længe vi gør en positiv forskel.
Det, vi ikke kan forstå, er, at man kan fastsætte en fast dato.
Lad mig nævne et eksempel for hr. Niels Helveg Petersen: Amerikanerne gik jo som bekendt ind i anden verdenskrig i begyndelsen af december 1941 efter Pearl Harbor.
Tænk, hvis den amerikanske kongres dengang havde besluttet, at de gik ind i krigen, og ville trække sig ud, hvis de ikke havde vundet den efter nøjagtig 3 år den 1. december 1944.
Så havde det jo betydet, at alle amerikanerne skulle have trukket sig ud, et halvt år før man endelig vandt anden verdenskrig.
Derfor kan man ikke fastsætte en fixed dato.
Niels Helveg Petersen (RV), 2006-01-26:
Det Radikale Venstres politiske vurdering er, at det er fuldt forsvarligt, at vi trækker os tilbage den 1. juli, og at det er det rigtige at gøre det.
Vi skal ikke hænge fast i Irak til evig tid, om jeg så må sige.
Jeg mener, at det er vigtigt at gøre sig forestillinger om tilbagetrækning.
Vores politiske vurdering har altså ført til, at vi mener, at det både er forsvarligt og rigtigt, at Danmark trækker sig ud den 1. juli.
En række lande har allerede gjort det, uden at man af den grund kan påstå om dem, at de bidrager til kaos i Irak.
Man må jo huske på, at invasionen i Irak i sig selv har været med til at skabe mere uro og større modsætninger, end der nogen sinde før har været, og at invasionen ikke har bidraget til en varig, skal vi sige fredeliggørelse af Irak.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-26:
Jeg vil da gerne takke for ordførerens indlæg, som ikke indeholder ret meget nyt set i forhold til den første debat, vi havde.
Hr. Holger K. Nielsen nævnte bl.a. noget med, at der havde været anvendt en fejlagtig strategi.
Jeg vil gerne spørge ordføreren: Var den fejlagtige strategi de mange år, hvor vi prøvede via FN's diplomati og den gode vilje?
Eller var den de mange år med FN-sanktioner, efterfølgende våbeninspektioner osv. – var det den manglende strategi?
Var det samarbejdet og dialogen, som vi gennemførte i mange år, der var den manglende eller fejlagtige strategi, som ordføreren spørger til?
Så vil jeg da også gerne spørge ordføreren: Kan ordføreren bekræfte, at der ikke er tale om en besættelsesstyrke?
Nu nævnte ordføreren jo flere gange i sit indlæg det med en besættelse; en besættelse – ja, det er nærmest en besættelse for ordføreren, lader det til.
Men er det ikke korrekt, at man er der på anmodning fra FN?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Dansk Folkeparti forsøger at spille det kort, der hedder: Jamen SF ville jo bare have, at Saddam Hussein skulle fortsætte.
Ordføreren ved jo udmærket godt, at der var en stor diskussion om våbeninspektørernes arbejde i 1993.
Han kunne da også godt forholde sig en smule til et af de spørgsmål, der har været stillet i Forsvarsudvalget, hvor man siger, at Joseph Stiglitz, den amerikanske økonom, har beregnet, at den her krig har kostet 2 billioner dollar, 2.000 mia. dollar.
Regeringen nægter at svare på, hvad det kunne have betydet, hvis man nu tænkte sig, at de penge kunne være brugt til at støtte oppositionen i Irak i sin tid, men det kunne jo være, at hr. Hans Kristian Skibby i stedet for kunne gøre sig nogle intellektuelle overvejelser over, hvad det kunne have betydet.
Og så til det med, hvorvidt det er en besættelsesstyrke: Det afgørende her er jo, hvad irakerne selv mener at det er.
Det afgørende, når man skal have stabilitet i et land, er jo, om det er muligt at få skabt et tillidsforhold til den lokale befolkning, og om den lokale befolkning oplever overgreb i fængsler, overgreb på civilbefolkningen, drab på civile.
Tror hr. Skibby så, at der kan skabes den tillid?
Man skal altså have to hoveder at tage sig til i denne diskussion, når man hører Venstre argumentere, for det er jo fuldstændig fantastisk, at Venstre bliver ved med at køre den samme argumentation, vel vidende at regeringen var fuldstændig ligeglad med FN i 2003, og vel vidende at denne regering på intet tidspunkt automatisk vil gøre det, FN beder om.
Aldrig har I gjort det, og aldrig vil I gøre det.
Jamen det har vi da heller aldrig sagt at vi vil, men det fratager os da ikke nødvendigheden af og pligten til selvstændig stillingtagen, når der skal sendes tropper ud.
Hvad er formålet?
Hvad er farerne?
Hvad er ressourcerne?
Det er vi da nødt til at tænke over hele tiden af hensyn til de danske mænd, vi sender ud i krig.
Det skal gøres, alt andet ville være fuldstændig uansvarligt, og det gør vi jo også.
Det gør vi, det gør I, det gør vi alle sammen, så stop dog den demagogiske snak.
Vi er uenige i perspektiverne af den militære besættelse af Irak, og vi er uenige om Afghanistan, men hvis der er andre aktioner, vi er enige i, går vi med til det.
Det afgørende er, at et FNmandat er en nødvendig, men ikke nogen tilstrækkelig forudsætning.
Vi skal stadig tage selvstændig stilling i dette Folketing, og det burde hr. Troels Lund Poulsen også gøre.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-26:
Blot en forbrugeroplysning til hr. Holger K. Nielsen: Det, jeg gjorde i mit spørgsmål, var sådan set bare at konstatere, at SF jo altid lægger meget stor vægt på, at man skal leve op til det, som FN anbefaler.
Jeg tillod mig blot at gentage det, som jeg ved hr. Holger K. Nielsen har sagt tidligere i denne sag, nemlig vigtigheden af at leve op til de ting, som FN påbyder.
SF ønsker netop ikke at leve op til FN, FN er ikke den store verdensomspændende organisation, som hr. Holger K. Nielsen ellers hylder i store taler.
Det er ikke her, vi skal lægge vores indsats.
Lad mig nævne et andet eksempel, nemlig Afghanistan.
I Afghanistan ønsker man jo heller ikke at være med til at levere det, som FN beder om, og hvorfor gør man ikke det?
Én ting er Irak, en anden ting er Afghanistan, så hr. Holger K. Nielsens hulhed er enorm.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Det er jo fantastisk, at man igen skal høre det hykleri om FN fra regeringspartierne.
Man var fuldstændig ligeglad med FN i 2003, og nu siger hr. Troels Lund Poulsen, at vi skal følge alle FN-anmodninger om styrker.
Jamen det gør regeringen jo ikke.
Lige for øjeblikket vil FN gerne have styrker til Darfur, men vil regeringen sende dem derned?
Ikke mig bekendt.
Man er altid nødt til at vurdere helt konkret, om man skal følge anmodninger fra FN om at sende styrker ud.
Et FN-mandat er en nødvendig, men efter vores mening ikke tilstrækkelig forudsætning, og i 2003 var problemet, at man ikke engang levede op til et FN-mandat, men alligevel gik i krig.
Men det betyder ikke, at vi har fraskrevet os muligheden for at tage selvstændig stilling til de enkelte aktioner, og når vi navnlig er kritiske i dette tilfælde, skyldes det jo i høj grad, at der er tale om en videreførelse af den amerikanske krig, og at FN legitimerer den militære besættelse.
Det er selvfølgelig bedre, end hvis det kun var USA, der gjorde det, men der er jo stadig tale om en legitimering af en amerikansk krig, som vi hele tiden har været imod.
Troels Lund Poulsen (V), 2006-01-26:
Den konservative ordfører, hr. Helge Adam Møller, stillede et særdeles godt spørgsmål, som vi aldrig rigtig fik svar på fra hr. Holger K. Nielsen, nemlig om hulheden i SF's argumentation om at leve op til det, som FN påbyder medlemslandene.
Vi kan altså forstå, at nu vil SF gerne gradbøje, hvordan FN's bidrag skal gøres op.
Vi kan konstatere ud fra debatten, at SF ikke ønsker at leve op til det, som FN ønsker og beder os om, men jeg fandt aldrig rigtig ud af, på hvilken baggrund hr. Holger K. Nielsen nu mener, at man skal gradbøje Irak i forhold til andre FN-aktioner, som SF jo ellers lægger vægt på at leve op til.
Per Kaalund (S), 2006-01-26:
Det er altid rart at blive klogere, men jeg vil blot sige, at i denne sag føler vi, at vi har været meget kloge hele vejen igennem, at det er en klog stillingtagen, vi tager i dag, og at det er en klog stillingtagen, vi har taget i de forløbne 3 år.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-26:
Jeg synes på en måde, det er en lidt afdæmpet hr. Frank Aaen, vi har oplevet i diskussionen i dag.
Det er selvfølgelig dybt beklageligt, og det er også rigtigt, at det er sket.
Men mit spørgsmål til ordføreren angår den rapport, vi har fået fra Forsvarets Efterretningstjeneste, og som indeholder en risikovurdering af situationen i Irak, såfremt styrkerne bliver trukket ud.
Jeg synes, det er værd at påpege, at rapporten netop siger, at hvis styrkerne trækkes ud, vil risikoen for, at der bliver borgerkrig i Irak, blive stærkt forøget, og derfor er mit spørgsmål til ordføreren: Hvis Enhedslisten fik flertal for sit forslag om at trække styrkerne ud, hvem skal så have ansvaret for, at det vil betyde, at flere vil blive dræbt?
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Jeg skal såmænd ikke polemisere.
Én omvendt synder er jo bedre end ti hellige, som det vist hedder, så derfor er jeg meget tilfreds med, at Socialdemokraterne nu er blevet klogere, og at de argumenterer, som hr. Per Kaalund gør, og som jeg synes er glimrende.
Men det centrale er jo netop, at Socialdemokraterne nu vender front mod regeringen i Irakspørgsmålet.
Det skulle være sket for længe siden, synes jeg, også i den seneste valgkamp burde man have indtaget en langt mere selvstændig holdning i Irakspørgsmålet, men som sagt: Bedre sent end aldrig.
Det er fuldstændig fantastisk at høre et regeringsparti, som i 2003 var flintrende ligeglade med FN, nu stå og skamrose, hvad FN går og gør.
Det er jo fuldstændig fantastisk.
Hr. Helge Adam Møller ved jo udmærket godt, at der var et flertal i Sikkerhedsrådet imod den militære besættelse.
Alligevel gik Danmark med.
Det, jeg så siger, er, at o.k., det var da fint nok, at Kofi Annan efterfølgende kom ind, men der er jo stadig væk tale om, at man legitimerer denne besættelse, der fulgte i kølvandet på den amerikanske krig.
Når hr. Helge Adam Møller så siger, at der næsten kun er tale om civile genopbygningsprojekter, så siger jeg, at den sag med Annemette Hommel jo præcis er udtryk for, at det er der ikke.
Man er i en helt, helt anderledes situation, hvor man også af den grund er nødt til at tage det her langt mere alvorligt, end den konservative ordfører gør.
Helge Adam Møller (KF), 2006-01-26:
Det er lige før, jeg bliver imponeret over hr. Holger K. Nielsens viden om, hvad de danske soldater dernede laver – jeg understreger igen, at hr. Holger K. Nielsen aldrig har været der, at hr. Villy Søvndal aldrig har været der.
Der har ikke været en eneste SF'er nede i det område, fordi alle de, der har siddet i Forsvarsudvalget, konsekvent har sagt nej tak.
Jeg har været der fire gange, og jeg ved, hvad de foretager sig, spejderne og andre.
De hjælper af al magt, og de lever op til det, som FN har bedt om.
Og det er ikke rigtigt, hvad hr. Holger K. Nielsen siger om FN.
Jeg vil godt læse, hvad der står i beslutningsforslaget, op; det er direkte skrevet af: FN appellerer til, at vi sender militære styrker og andre lande sender militære styrker derned for at bidrage til det irakiske folks behov for stabilitet og sikkerhed og for assistance til genopbygning af det irakiske samfund.
Det er det, FN appellerer om, og det er der, SF siger: Nej, vi vil ikke hjælpe den irakiske befolkning.
Det er legitimt, men vi andre siger ja.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-01-26:
Da man så efterfølgende gik ind og forsøgte at redde så mange af stumperne som muligt, er det rigtigt, at så legitimerede man den her militærbesættelse.
Men der er stadig væk kun tale om en legitimering, der er ikke tale om en egentlig FN-aktion i Irak, der er tale om en amerikansk ledet aktion.
Og igen vil jeg sige, at der stadig væk er tale om krig, sådan som man må forstå begrebet krig.
Når man oplever overgreb på civile, oplever militære kampe, militære aktioner, oplever en situation som her i efteråret ved politistationen i Basra, jamen så er det da det, man forstår ved krig.
Derfor kommer hr. Helge Adam Møller ikke godt af sted med at underbetone alvoren af det her engagement.
Der er ikke tale om nogle spejdere, der udelukkende er ude at bygge noget op.
Der er tale om soldater, der reelt er i en krigssituation.