Peter Skaarup (DF), 1998-06-24:
Jeg siger tak til statsministeren for besvarelsen, som var meget udførlig og interessant.
I Dansk Folkeparti har vi interesseret os for dette her i et stykke tid.
Vi har mærket os, at det nu er 50-året for hjemmestyrets indførelse på Færøerne, der trådte i kraft den 1. april 1948, og derfor er det også tid til eftertanke, specielt selvfølgelig efter den koalition, som opstod efter valget på Færøerne, nemlig en koalition bestående af 18 medlemmer af Lagtinget, der, kan vi i hvert fald godt sige, nu ønsker en løsere tilknytning til rigsfællesskabet.
Det er sådan, at der kunne nedsættes et nævn, der skulle afklare kompetencestridigheder mellem rigsfællesskabets parter.
Det har ikke på noget tidspunkt været indkaldt.
Man har haft en liste a, der var visse områder, som Færøerne selv kunne tage sig af, og der var andre områder på liste b, som man havde en løsere mulighed for at beskæftige sig med på Færøerne.
Der har ikke på noget tidspunkt i nogen særlig grad været behov for at revidere de ting, men det er klart, at med den koalitionsaftale, der blev fremlagt den 9. maj i år, står
vi i en ny situation.
I koalitionsaftalen siger man f.eks., at færingerne er et folk, og Færøerne er et land, og at koalitionens politik vil være at fremme iværksættelsen af denne suverænitet.
Man siger videre, at Lagtinget er bemyndiget til at indgå en overenskomst med den danske regering om den statsretlige stilling, og at Lagtinget har bemyndigelse til at opsige overenskomsten.
Man siger, at det kun er gennem sin demokratiske repræsentation, Færøernes Lagting, det færøske folk kan sætte en grundlov i kraft på Færøerne.
Man siger også, at der skal nedsættes en grundlovskommission, der skal fremsætte forslag til en færøsk grundlov.
Når grundloven er vedtaget af Lagtinget, går den ud
til folkeafstemning, senest i år 2000.
Altså kan vi forvente, at Færøerne på et givet tidspunkt inden for det næste par år kommer og siger til Danmark: Nu vil vi være selvstændige, vi vil gerne have opløst rigsfællesskabet.
Dansk Folkeparti skal understrege, at vi er tilhængere af at bevare rigsfællesskabet.
Vi ønsker ikke, at Danmark, Færøerne og Grønland skal skilles i hverken vrede eller tilfredshed.
Vi ønsker faktisk, at man bevarer rigsfællesskabet for at bevare det samlede rige.
Men det er også klart, at regeringen og Folketinget nu er nødt til at gøre sig helt klart, på hvilken måde man skal agere, i det øjeblik - og det er jo sikkert, at det øjeblik kommer - Færøerne kommer og siger: Nu vil vi have vores selvstyre, nu vil vi have vores suverænitet.
Derfor er det Dansk Folkepartis opfattelse, at Folketinget og regeringen skal nedsætte en uvildig undersøgelse af det her, altså nedsætte et udvalg, der kan komme med en hvidbog, der kan beskrive mulighederne og konsekvenserne af de ønsker, som ligger i koalitionsaftalen.
Professor i statsret ved Københavns Universitet, dr.jur. Henning Koch, er f.eks. citeret i Jyllands-Posten den 13. maj
for, at det er klart, at ønsker Færøerne fuldstændig suverænitet i juridisk forstand, kræver det en grundlovsændring.
Han peger på, at der er flere steder i grundloven, man må lave ændringer.
I Dansk Folkeparti har vi i hvert fald hæftet os ved tre steder, det er § 28, § 42 og § 86, hvor ændringer vil blive påkrævet, hvis man tager koalitionsaftalen for gode varer, og derfor er det altså nødvendigt, at vi her i Danmark ser på, hvordan vores muligheder fremover er, hvis Færøerne kræver selvstyre.
Statsministeren - og det hæftede jeg mig ved - var inde på, at man på Grønland havde opført sig vældig fornuftigt. Han glædede sig i sin tale over, hvor fornuftige de var.
Det er vi måske ikke så enige i.
Vi synes faktisk, at Grønland især i de seneste dage har markeret en noget mere brovtende og hård facon i sin attitude til Danmark. F.eks. udtaler Jonathan Motzfeldt i Berlingske Tidende i dag: »Folketinget skal lade være at blande sig i interne grønlandske forhold. Vi forhandler med regeringen om bloktilskud hvert tredje år, og vi forhandler om udbygningen
af hjemmestyret, så vi kan overtage flere områder.« Hvis det er sådan, at Grønland også ønsker en løsere tilknytning til rigsfællesskabet, er det efter vores opfattelse klart, at så er det ikke en måde at udtale sig på.
Der bør man være lidt mere rimelig i sine udtalelser, ligesom vi egentlig synes, at færingerne har båret sig fornuftigt ad.
Afslutningsvis vil jeg ud fra de ting, der er fremkommet, fremsætte et forslag til vedtagelse, og det lyder som følge af det indlæg, der har været her, nu sådan: