runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2001-05-04:
Hr. Ole Løvig fremhævede klarhed og åbenhed som en god ting.
Og jeg vil også sige, at uanset hvad man mener om kongehuset - nogle er for, nogle er imod - tror jeg, at det må være i alles interesse, at der er helt klarhed om, hvilke spilleregler der gælder.
Nu har vi altså fået bekræftet - sådan forstod jeg runden med statsministeren - at man f.eks. har refunderet moms fra 1968-69 og til 1996 uden lovhjemmel.
Det er jo til skade for kongehusets omdømme, at der er sådan noget rod, for det må man med et mildt ord kalde det, når der udbetales penge, uden at der er lovligt grundlag til at gøre det.
Derfor er mit spørgsmål til den socialdemokratiske ordfører: Ville det ikke være en god idé at få iværksat en undersøgelse, hvor man kommer hele området rundt og får sikret sig, at det, der sker, har en klar lovhjemmel?
Aage Frandsen (SF), 2001-05-04:
Der var en enkelt ting, som den socialdemokratiske ordfører ikke berørte, som jeg godt vil spørge efter.
Det er de bestemmelser, som vedrører undtagelsen i forhold til kildeskatteloven, de bestemmelser, som vedrører
Hvordan har den socialdemokratiske ordfører det med, at det nu stadfæstes endeligt, at dér er de fritaget?
Ét er, at man har nogle særlige ordninger, som jeg kan forstå den socialdemokratiske ordfører lægger vægt på, hvor man siger: Kongehuset er en del af staten.
Men når det drejer sig om deres private formuer, hvad så?
Er det så en del af staten?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-04:
Jeg er også lidt forbavset over, at det her skal gøres til en teknisk diskussion.
I det aktstykke fra 1996 henviser man til § 45, stk. 2, i momsloven.
Og hvad står der i § 45, stk. 2?
Der står: »Der ydes godtgørelse af afgift, som fremmede staters herværende ambassader m.v., internationale organisationer samt tilknyttet personale har betalt ved indkøb af varer og ydelser her i landet.
Og derfor må jeg bede statsministeren om at prøve igen.
Ole Løvig Simonsen (S), 2001-05-04:
Først til hr. Aage Frandsen: Jeg sagde i indledningen af min ordføretale, at vi ikke blander os i, hvad kongehuset bruger sine midler til, og jeg var hverken inde på spørgsmål om ejendomsskat eller nogen som helst andre ting.
Jeg kender udmærket godt spørgsmålene, der er stillet til Finansudvalget.
Derfor er det lovforslag, som ligger i dag, og som vi støtter, de grænser, som vi mener vi vil være med til.
Derfor har jeg også svaret på hr. Aage Frandsens spørgsmål.
Hr. Aage Frandsen behøver slet ikke stille spørgsmål, for han kender jo svarene på forhånd. Og det drejer sig jo selvfølgelig også om de andre ting, som er i spørgsmålet om den lovhjemmel, som hr. Frank Aaen gerne vil have undersøgt.
Det, det drejer sig om med alle de svar, man har fået, er, at med det, der sker i dag, bliver den lovhjemmel bragt på plads.
Det må man være tilfreds med.
Så kan man for øvrigt gå tilbage til alle de andre svar, som vi andre jo også har fået.
Sådan er det i hvert fald.
Det bunder også i, at i nogle af de svar, man har fået, viser
det sig, at den er neutral for øjeblikket.
Men man kan ikke afvise, at den bliver dyrere på lidt længere sigt.
Men det er der jo ikke nogen der kan svare helt nøjagtigt på, heller ikke hr. Søren Søndergaard.
Men tak for spørgsmålet.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Både til hr. Søren Kolstrup og til fru Vibeke Peschardt
Men som ejer af en privat virksomhed - godt nok andelseje - må jeg sige, at jeg jo må tro på, at min bestyrelse har det bedste overblik over, hvad der er mest økonomisk for landmændene her.
Hvis afstanden til en større virksomhed bliver for stor, bliver det uøkonomisk, og så vil vi få flere afdelinger; sådan er det.
Men der var jo indlagt, at der skulle sælges virksomheder fra.
Jeg kan, og fru Vibeke Peschardt kan starte
et gårdmejeri, hvis fru Vibeke Peschardt ønsker det; det kan lade sig gøre.
Nej, det er regeringen, der tager gidsler ved at sige: Vi kan i de første 4-5 år finansiere det her over finansloven, og så skal der for resten fra 2005 opkræves en ekstra afgift fra bykraftværkerne, og en afgift, som vi jo slet ikke ved om der er behov for på det tidspunkt.
Det er jo sagen i en nøddeskal, vil jeg gerne sige til hr. Ebbe Kalnæs;
det er regeringen.
De kan bare gå i gang.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-04:
Jeg vil gerne sige til hr. Jens Kirk, at jeg skal prøve helt præcist at sige, hvad jeg mener.
Og så vil jeg se, om jeg kan få et svar på mit spørgsmål: Hvorfor lægger danske landmænd via deres ejerskab i Arla Foods, som er en andelsvirksomhed, hindringer i vejen for, at små mejerier kan genopstå, ved i klausulen, når de har nedlagt dem, at skrive, at her må aldrig drives mejeridrift mere? Kan det forstås på anden måde, end at Arla ikke ønsker konkurrence selv fra meget små andelsmejerier på landet, små mejerier, som Danmark jo tidligere har været dækket af?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-04:
Jeg er enig i, at denne her debat nødig skulle blive til en debat om udligning mellem central og decentral kraftvarme, men når man går ind i den alligevel, er man nødt til at holde sig lidt til sagen.
Det, det handler om, er, at de centrale byer har betalt to tredjedele af afgiften i forhold til, hvad andre har betalt over en længere periode.
Det forsøgte man at lave en udligning på.
Jeg vil kun spørge hr. Jens Kirk - for andet kan jeg jo ikke: Er det ikke ærgerligt, når store partier og partiledere, der skal profilere sig og skal have lavet noget vraggods til en valgkamp, kommer til at tage gidsler i denne her sammenhæng, nemlig de yderområder, som har vanskeligheder med deres varme, og som kunne have klaret det her?
For skulle vi udligne det her umiddelbart, så alle var lige, uden at lave udligningen, hvor man regulerede mellem dem, ville det koste omkring et par milliarder, og det er ganske vanskeligt, hvis man samtidig skal have det til at passe sammen med et skattestop.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Det vil jeg stærkt vende mig imod, og det er en meget farlig udvikling miljømæssigt og socialt.
Men jeg bed også mærke i, at hr. Jens Kirk vil give et bidrag til at ophjælpe de små mejerier osv., og jeg glæder mig til at holde hr. Jens Kirk fast på denne støtte, når Enhedslisten fremsætter et forslag til, hvordan man kan fjerne enhver form for lovgivningsmæssig barriere for et sådant arbejde.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Når hr. Holger Graversen igen kommer ind på det manglende varmeforlig, så kan man jo sige, at vi vel ikke allerede nu skal begynde at vedtage noget om det, når der måske er et helt nyt Folketing om 5 år.
Det er vel rigtigt, at det er dem, der til den tid vedtager, hvis der er nogen, der skal svare ekstra afgift på det tidspunkt.
Det er vel ikke nu, vi skal fastlægge sådan noget og sige, at vi skal have en ny pinsepakke, som vel først er ved at være trådt i kraft nu, så vi kan mærke det hele vejen.
Det er jo en ekstra afgift på det tidspunkt.
Vi finder nu en måde at finansiere barmarksværkerne på - en udligning til dem, så de får noget - og de decentrale kraftværker.
Og det er uomtvisteligt, at hr. Stavad har indkrævet 1,2 mia. kr. pr. cirkulære i 1998.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole M. Nielsen, at jeg jo ikke er skoleordfører eller finansordfører i Venstre, og jeg kan allerede nu regne ud, at det vil blive dyrt.
Men det er da en sympatisk tanke, som jeg absolut kun vil tage positivt imod og vil overveje.
Jeg er altså hverken finans- eller skoleordfører, men det er sympatisk.
Til fru Vibeke Peschardt: Det er jo sådan, at enhver kan få lov til at oprette både gårdmejerier og mindre mejerier.
Og jeg synes, at hvis ikke fru Vibeke Peschardt så tv i går aftes, hvor fødevareministeren var i fjernsynet, skulle fru Vibeke Peschardt gå ind og se det indslag, hvor fødevareministeren siger, at nødvendigheden jo har tvunget erhvervet til at have lidt større enheder, at koncentrere sig.
Det var en nødvendighed, for ellers kan vi ikke honorere forbrugernes krav om billige fødevarer; så kan vi ikke følge med, og så bliver der en alt for stor import.
Den dag, hvor vi kan sige, at vi virkelig kan få lært den danske forbruger at betale for kvalitet, ja, så tror jeg, vi vil se, at der kommer en underskov også af små virksomheder, og det hilser jeg da velkomment.
Men de har også mulighederne i dag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-04:
Jeg var selv i min ordførertale lidt inde på at favorisere små skoler i landsbyerne.
Kunne Venstre tænke sig at være med til, hvis vi engang
får et andet politisk flertal i denne her forsamling, at give en særlig støtte og favorisere kommuner, der opretholder små skoler i landsbysamfundene?
Det ville måske være noget af den allermest effektive støtte, der kunne gives til landdistrikterne, og måske være med til at trække nogle byfolk ud, som kunne ønske at få børn i små skoler, ikke bare i private skoler, men også i små offentlige skoler.
engang?
Holger Graversen (S), 2001-05-04:
Med hensyn til kraftvarmeværkforliget må jeg sige, at Venstres ordfører nok har misforstået meget - hvis man anlægger en positiv vinkel på sagen. Det, det drejer sig om, er jo ikke en ekstra afgift for dem, der bor i storbyområderne; det er en udligning af den eksisterende afgift.
Det skal holdes provenuneutralt.
Og så glemmer hr. Jens Kirk, at netop de store kommuner med de store kraftvarmeværker i mange år, før den daværende skatteminister, hr. Ole Stavad, greb ind, har lukreret på at have haft alt for billig varme i forhold til resten af landet på bekostning af en højere strømpris.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Til hr. Touborg vil jeg gerne sige: Den yderligere strukturudvikling tror jeg ikke vi hverken skubber eller hæmmer, hvis vi flytter disse bygninger ud af landsbyen.
Det er en kendsgerning, at der ligger nogle produktionsbygninger i nogle landsbyer, som alle erkender er uheldige.
Og hvis folk skal flytte derud og vi gerne vil have flere folk til at være med i vores foreningsarbejde eller andre ting og gerne vil have tilflyttere til vore skoler, er det nok hensigtsmæssigt at få disse produktionsbygninger med dyr i flyttet længere ud på marken. Man kan jo sige, at i løbet af nogle år skulle boligen så flyttes med, men hvis det hele skal gøres på én gang, er det en meget bekostelig affære.
Og i øjeblikket hindrer lovene jo sådan set, at vi flytter bygningerne ud.
Men nogle steder kunne det jo være, at miljøministerens stop ville betyde, at det måske kun var 150 m, de skulle flyttes ud. Andre steder var det måske 450 m, afhængigt af hvilken vindretning man ligger i.
Om medhjælperboliger: Jamen det er da nemt at sætte en servitut på, og det kan man selvfølgelig ikke; de skal ligge på samme matrikel, vil jeg gerne sige til hr. Touborg.
Om skoler i Venstreledede kommuner: Ja, det er korrekt.
Vi kan også sige, at hvis skolerne kommer ned på et niveau på måske 50 eller 40 elever, så kan man diskutere, om man kan give dem den rette undervisning
Jeg er ikke den rette til at svare på det.
Men jeg ser det som noget godt, det forlig, der er lavet med hensyn til, at man kan have noget fælles med hensyn til administration og skoleledelse
Jeg ser det som noget godt og positivt, at man kan være fælles om nogle ting.
Det kan måske hindre, at den udvikling går så stærkt, som det er sket førhen.
Endelig vil jeg sige til hr. Kolstrup: Jamen der er jo ingen, der forhindrer økologiske mejerier eller slagterier i at gå i gang.
Jeg tror da, at Venstre - det kan man gå ind og se i arkiverne - også har støttet de små slagtehuse i, at de har en berettigelse, en stor berettigelse til at være der som en modvægt til det andet, så de kan give os de varer, vi helt klart ønsker, hvilket måske er et problem, hvor der finder stor masseproduktion sted.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Vi kan ikke røre ved den ekstreme centralisering, som finder sted inden for dansk fødevareindustri, især inden for slagterierne.
Vi vil ikke røre ved Danish Crown, det var hr. Jens Kirks budskab. Men vil hr. Jens Kirk så være med til i hvert fald at fjerne de barrierer, der måtte være for, at man umiddelbart kan ophjælpe økologiske slagterier, mejerier osv., hvor det tidligere har vist sig, at der er kræfter, der gerne vil gå i gang med det, og som bl.a. har fået benspænd fra de store slagterier, benspænd fra de store mejerier?
Der kunne det jo være interessant, om Venstre vil blande sig i den strid og klart vælge side til fordel for landsbysamfundet, de små samfund.
Christian H. Hansen (DF), 2001-05-04:
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk om en rød tråd, for jeg synes, det er flot at høre, at Venstre har
sådan et glødende varmt hjerte for landsbysamfundene og landdistrikterne, når debatten foregår fra Folketingets talerstol.
Nu var ministeren inde på noget om udviklingsprogrammer
vedrørende skoler
Kan hr. Jens Kirk oplyse, hvorfor det så går, som det går ude i landet, hvor man ser, at ganske mange Venstreledede kommuner simpelt hen lukker landsbyskolerne?
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Jeg har to spørgsmål til hr. Jens Kirk.
Det ene drejer sig om hr. Jens Kirks udsagn om, at de sidste gårde skal flyttes ud af landsbyerne.
Om det er sådan, at det er Venstres hensigt, at vi bare skal have store industribygninger ude i det åbne land, og så skal stuehusene i øvrigt blive liggende inde i landsbyerne?
Jeg er meget spændt på at høre, hvad det egentlig er, der er Venstres hensigt her, for med den udvikling, vi har i øjeblikket med mængder af nedlæggelser af landbrug, kan vi jo se, hvad vej det går med den helt store centralisering.
Og det vil det her, så vidt jeg kan se, yderligere medvirke til.
Det andet, jeg godt vil spørge om, er medhjælperboligen.
Det er vel sådan, at hvis der er behov for en medhjælper på en gård, kan man få lov til at bygge en medhjælperbolig, og derfor skulle der jo i det i sig selv ikke være noget problem.
Men det store problem er vel i virkeligheden, når der bliver givet afslag med hensyn til boliger, at man ønsker at få dem udstykket på et senere tidspunkt.
Og det skal man selvfølgelig ikke kunne, for så er det jo kun i spekulationsøjemed.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Til hr. Søren Kolstrup kan jeg sige, at jeg jo ikke kan forhindre Danish Crown i at fusionere nogle af sine virksomheder, men det er en kendt sag, at selv om der bliver én virksomhed, selv om det skulle ende med én virksomhed, så vil der nok fortsat være flere afdelinger.
at den udvikling fra noget mindre til noget større jo har været nødvendig for at eksistere, ligesom det har været det for alle andre erhverv.
Men man kunne jo også spørge hr. Søren Kolstrup - det kan jeg gøre senere, hvis jeg vil - om det hele skulle være statseje. Til fru Vibeke Peschardt: »De sidste gårde ud af landsbyen«, dermed mener jeg, at der fortsat ligger nogle produktionsgårde inden for landsbyens grænse.
Og det går måske godt, så længe der er 30 eller 40 grise eller køer.
Nu er det jo sådan, at stuehus og bolig og avlsbygninger skal ligge sammen. Om varmeforliget: Ja, det kan regeringen jo klare med et knips med fingrene.
De kan jo bare se bort fra den afgift, der skal komme om 4-5 år.
Det er faktisk fantastisk, at vi på finansloven nu om disse barmarksværker og decentrale kraftvarmeværker tør sige: Vi kan finansiere det hele nu i de første 4-5 år, men så kan vi for resten ikke fra 2005.
Venstre vil ikke betragte det som forligsbrud, hvis regeringen gik videre nu og sagde: Vi vedtager det, som det er.
Men det er jo faktisk fantastisk, at i 1998 lavede
den daværende skatteminister, hr. Ole Stavad, et cirkulære.
Han tog 1,2 mia. kr. fra de centrale kraftvarmeværker bare ved en cirkulæreændring.
De 1,2 mia. kr. kunne han jo passende have brugt...
Men så sagde han for resten: Dermed mener jeg, at vi så så langt, så præcist, som vi overhovedet har mulighed for det, har sikret, at vi kan opretholde et uændret afgiftniveau, også efter elliberaliseringen.
Sagt af den daværende skatteminister i 1998.
Holger Graversen (S), 2001-05-04:
Jeg troede på, at vi fik en meget afslappet og fredelig debat i dag, indtil hr. Jens Kirk kom på talerstolen.
Der var sådan en lidt negativ brod vendt imod regeringen, og det synes jeg er ubegrundet.
hårdt til Venstre, selv om der - guderne skal vide det - var gode grunde til det. Men nu, jeg er her, vil jeg da godt spørge hr. Jens Kirk direkte: Man siger noget og gør noget andet.
Hvordan var det med det her kraftvarmeværksforlig, hvorefter tusindvis af landboere skulle have 1.500 kr. i lettelser for deres varme?
Hvordan er det med presset for at liberalisere apotekerloven?
Jeg håber ikke, at det kommer til at gå ud over nogle af de små udsalgssteder på landet, men jeg frygter, at det kan gøre det.
Hvordan var det med lukkeloven, som Venstre var klar til helt at skrotte?
Jeg må spørge hr. Jens Kirk: Hvordan var det med planloven omkring lavprisvarehuse?
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-04:
Jeg kan jo desværre ikke tage korte bemærkninger til hr. Søren Kolstrup nu.
Men jeg vil i øvrigt sige til hr. Jens Kirk, at det var et meget fornemt og gennemarbejdet udsagn, der kom fra Venstre her.
Der var noget, jeg gerne ville spørge om.
Hvad mener
Venstre helt præcist med »de sidste gårde ud af landsbyen«?
Jeg vil gerne høre, om det er planloven, der skal ændres, om det er miljøbeskyttelsesloven, eller hvad menes der egentlig med det?
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-04:
Hr. Kirk talte pænt om udkantsområderne.
Hr. Kirk talte pænt om foreningsliv, decentralisering.
Stop for denne vanvittige centralisering, kan vi få Venstres støtte til det?
Og vil Venstre være med til aktivt at styrke de små slagterier, mejerier?
Det indebærer på nogle punkter en ændring af lovgivningen, men også efter mine begreber støtte, og gerne støtte til lokalt andelseje, hvor der netop er høj samhørighed mellem de forskellige, altså både leverandører og aktører, omkring vores mejeri, vores slagteri?
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Jeg har hæftet mig ved en interessant ting i hr. Jens Kirks indlæg.
Men interessant er det da, at Venstre fører fødevareministeren som sandhedsvidne.
Jeg vil gerne spørge hr. Jens Kirk omkring nedlagte slagterier og mejerier, og jeg vil gøre det meget konkret - jeg synes, hr. Jens Kirk svarer udenom, når fru Vibeke Peschardt spørger: Vil hr. Jens Kirk gå ind for, at de slagterier, som Danish Crown nedlægger i disse år, kan sælges som slagterier til anden side?
Så enkelt er spørgsmålet.
Jeg vil godt konkretisere det og gøre det nærværende og så f.eks. sige Struer og Lemvig.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-04:
Det er da rigtigt, at vi godt kunne tage dem over finansloven, og CD ville da for den sags skyld gerne hjælpe til med det.
Situationen er bare den, at vi har arbejdet med det her i 2 år, og der er ikke politisk flertal i det her Folketing for at sætte de afgifter ned.
Jeg er enig i, at det der langt ude i fremtiden og over to Folketing og sådan noget er håbløst.
Dér er det så et spørgsmål, om man skal tage den situation op, om man skal gøre det.
Når partiledere i almindelighed for tiden er mere optaget af, hvad man laver af analyser i Børsen og i B.T. om troværdighed, og om man står fast og er fast i tandkødet og alt det der, så er det, jeg siger, at der bliver nogle gidsler i den sidste ende, og det er det, jeg synes er ærgerligt.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Hr. Kristen Touborg siger, at undertegnede bruger fødevareministeren som sandhedsvidne.
Nu er det jo sjældent, jeg roser fødevareministeren, men det synes jeg sådan set der var grund til i går, for fødevareministeren sagde jo, hvordan virkeligheden var.
Bestyrelsen skal tage sig af det; vi har jo et repræsentativt demokrati, og vi kan som medlemmer gå ind og sige: Jeg ønsker ikke den udvikling.
Når hr. Touborg så begynder at komme ind på slagterierne i Lemvig og Struer, må jeg nok sige, at jeg ikke tror, det er særlig attraktivt at drive slagteri inde midt i Lemvig by og inde midt i Struer by med støj om natten.
Jeg tror faktisk, at de ad åre ville blive nødt til at flytte på grund af støj og andre ting, da det jo er døgnarbejde. Hr. Ebbe Kalnæs' spørgsmål ledte jeg i grunden længe efter; jeg kunne ikke rigtig se, at der var noget spøgsmål i indlægget.
Men jeg kan i hvert fald se, at det er regeringen, der tager gidsler.
Et varmeforlig kunne gennemføres på 5 minutter, hvis det skulle være,
og så kunne vi vurdere om 4-5 år, om der er behov for noget mere; det ved vi ikke i dag.
Endelig kan jeg da sige til oplysning for hr. Ebbe Kalnæs - han ved det sikkert godt - at der på energi allerede i øjeblikket er afgifter på 67 pct., der går i statskassen.
Så der er nok på den side af sagen i forvejen.
Jens Kirk (V), 2001-05-04:
Til hr. Touborg kunne man næsten være så næsvis at spørge, om ikke statsministeren har ophavsret på sin nytårstale.
Jeg synes jo sådan set, at det er fantastisk, at det her skulle være en landbrugstale.
Jeg troede, at det var en landdistriktsdebat, vi havde.
Det her var en stor skældud på landbruget, og jeg ved, at hr. Touborg gerne vil kalde sig selv bonde.
Jeg kunne også være så næsvis at spørge: Hvis hr. Touborg går hjem i sit eget regnskab og specificerer, hvad der kommer fra landbruget og ikke kommer fra landbruget, er det så helt levedygtigt, uanset hvad man gør, uanset hvilke størrelser man har?
Heden.
Vel, ammoniakdampe kan være årsagen til det, men kan hr. Touborg bekræfte, at det jo også kunne være biller og manglende pleje?
Vi kan jo bl.a. se oppe på Hjerl Hede, at plejen kan gøre en masse.
Og jeg vil gerne spørge hr. Touborg: Kan man sådan lige pludselig bare jævne og nedlægge en ejendom?
Skal stuehuset ikke fortsat bebos?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-05-04:
Til hr. Holger Graversen, som i nogen grad synes at lide af begrebsforvirring omkring det med bosætning i landdistrikterne - nu hævder han, at jeg har givet udtryk for, at jeg vil sprede en stor del af befolkningen ud i landdistrikterne: Hr. Holger K. Graversen - undskyld, nu skulle uskikken jo nødig brede sig - men til hr. Holger Graversen vil jeg sige, at det jo ikke er det, det drejer sig om.
Det drejer sig eksempelvis om, at vi har nogle nedlagte landbrugsejendomme i landdistrikterne.
Hvis der er mulighed for en fortsat udnyttelse og lidt udvikling omkring disse landbrugsejendomme, så er det efter vores opfattelse til gavn for landdistrikterne, til gavn for de landsbyer, hvor børnene kommer til at gå i skole, og det kan sagtens lade sig gøre, uden at det belaster naturen, uden at det belaster miljøet.
Så til hr. Kristen Touborg, som godt vil holde hånden lidt over reglerne.
Hr. Kristen Touborg mener, at bare man har nogle fleksible administrationer rundtomkring i amterne, så går det nok alt sammen, og i Ringkjøbing Amt var der i hvert fald ikke nogen problemer, forstod jeg. Jeg må så her henvise til beslutningsforslag nr. B 90, som blev fremsat af en række fornuftige partier for nogle måneder siden, og som handler om at opføre eller indrette en
yderligere bolig på en landbrugsejendom, når det sker som led i et generationsskifte eller til brug for en medhjælper.
Der er der fire konkrete eksempler på problemstillingen, og jeg må med beklagelse sige, at de to af eksemplerne er fra Ringkjøbing Amt.
Kristen Touborg (SF), 2001-05-04:
Det er i forlængelse af mit spørgsmål før vedrørende administration af planlovene.
Jeg vil nødig være årsag til, at det kommer til at se ud, som om Ringkjøbing Amt administrerer uden for loven og bøjer loven, som man måske kunne få indtryk af, når hr. Knud Erik Kirkegaard kommer med svaret.
Det mener jeg ikke er tilfældet.
Jeg mener ikke, det er tilfældet, at amterne bøjer loven eller tilnærmer den, for hvis det var sådan, ville ministerierne jo være pligtige til at gribe ind og stoppe den form for administration.
Så jeg har nok den opfattelse, at der er et bånd, hvorunder man kan administrere loven, og det gøres så forskelligt i de forskellige amter, og det er vel i grunden slet ikke så galt.