runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Auken (S), 2001-05-23:
Lad mig starte med at præcisere, at vi i EU-samarbejdet har forpligtet os til at beskytte typer af natur, dyr og planter, som er sjældne, som er truede eller er karakteristiske i Fællesskabet.
At udpege habitatområder er en del af denne forpligtelse, og der er næppe nogen i Folketinget, der kan være uenig i, at der er behov for at beskytte vores trængte natur.
I 1998 afleverede vi et dansk forslag til habitatområder til Europa-Kommissionen, som jeg også har orienteret Folketinget om.
Næsten samtidig skrev jeg en bekendtgørelse
for at beskytte de områder, som vi sendte i forslag til Kommissionen i 1998.
Kommissionen har kritiseret det danske oplæg, ligesom man har kritiseret oplæg fra andre lande,
for, at det ikke var vidtgående nok.
Derfor har Skov- og Naturstyrelsen i april i år offentliggjort et forslag til supplerende udpegning, og formålet er at rette op på de mangler, der var i forslaget fra 1998.
Det nye forslag er blevet til på baggrund af oplysninger fra Danmarks Miljøundersøgelser og de enkelte amter med deres særlige lokalkendskab.
Formelt udpeger jeg habitatområder efter planloven som et landsplandirektiv.
Det sker i form af en bekendtgørelse.
Der gælder ingen særlige regler om offentliggørelse af forslag til landsplandirektiver.
Alligevel har vi i Miljø- og Energiministeriet valgt at offentliggøre forslaget til nye habitatområder, så det ligger tættere op ad de regler, der gælder for offentliggørelse af planforslag.
Der er sendt pressemeddelelse til danske medier, hvilket har givet en god lokal pressedækning.
Høringsperioden er 8 uger, der svarer til planlovens regler for planforslag.
Det giver for mig at se alle interesserede, også lokalbefolkningen, rige muligheder for at kommentere forslaget.
Mit ministerium vil naturligvis vurdere alle de indkomne kommentarer og indsigelser og tager hensyn til det ved den endelige udpegning.
Jeg kan i øvrigt oplyse, at udpegningen af habitatområder ikke i sig selv har en direkte retsvirkning for borgerne.
Det er myndighederne, der bliver underkastet begrænsninger.
Det væsentligste formål med områderne er som sagt at beskytte natur af europæisk standard.
Skal der ske noget i forhold til borgerne, vil det naturligvis ske på en sådan måde, at de lokale lodsejere direkte bliver inddraget i processen.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-23:
Jeg har jo forstået på den postgang, der har været, at det simpelt hen har været nødvendigt for ministeren at udpege yderligere habitatområder.
Men det, som jeg synes er meget vigtigt heri, er sådan set ikke alene spørgsmålet om at udpege habitatområderne, men at sikre, at befolkningen får indflydelse.
Man må jo sige, at tidligere har man jo i hvert fald ved andre lejligheder sagt, bl.a. i forbindelse med Århuskonventionen, at det er meget vigtigt, at befolkningen har mulighed for at få indflydelse på de sager, der arbejdes med på miljøområdet.
Derfor er spørgsmålet stillet.
»Hvorledes har ministeren sikret lokalbefolkningens indflydelse på, hvilke områder der er blevet udpeget til nye habitatområder, og hvorledes vil ministeren sikre lokalbefolkningens indflydelse på det endelige reviderede forslag til habitatområder?«
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Det er nu nok bedre, at det er mig, der svarer på det i stedet for miljø- og energiministeren.
Jeg er enig med hr. Frank Dahlgaard.
For en gangs skyld er jeg enig.
Så dette være sagt i al fredsommelighed.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Nej, det gør det ikke.
Jeg skal heller ikke være negativ i karakteristikken af ministeren.
Tværtimod er jeg enig og kan tilslutte mig det, ministeren sagde før, om, at ministeren og jeg har haft ganske mange onsdagsspørgsmål og -svar sammen, og at vi havde en indholdsdebat om euroen, lang tid før journalisterne opdagede det.
Jeg tror aldrig, at de opdagede det.
Pressen svigtede.
Ministeren snakker om demokratiet, men pressen svigtede og talte om: Hvornår kommer debatten i gang?
Og vi havde den faktisk her i Folketinget bl.a. med mig og med ministeren.
Vi var så uenige, men vi kom ganske langt.
Før meningsmålingerne viste, at nu ville kronen vinde over euroen, og før der gik alt for meget polemik i det, havde vi faktisk en virkelig god demokratisk og fornuftig debat om disse ting.
Vil ministeren medgive mig, at det faktisk er lidt trist?
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Jeg vil ikke gå længere ind i den artikel, som jeg ikke selv har læst.
Derfor vil jeg nøjes med at sige, at jeg heller ikke har tilkendegivet, at de, der har stemt nej, skal karakteriseres på en eller anden negativ facon.
Det er hver vælgers ret at sætte sit kryds, hvor man finder, det skal sættes.
Det kunne jeg ikke drømme om at anfægte.
Men jeg vil heller ikke afstå fra at kæmpe for det, jeg finder er rigtigt, nøjagtig som hr. Frank Dahlgaard arbejder og kæmper for det, hr. Frank Dahlgaard finder er rigtigt.
Det er nu engang demokratiets kerne, hjerteslag, hvad man vil kalde det - det er den politiske opgave.
Sådan er det, og det må vi respektere uden at være negative i karakteristikken af hinanden. For det tjener i hvert fald ikke noget formål.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Det var da i hvert fald et klart svar på et klart spørgsmål: Hr. Asger Aamund står alene med sine ekstreme synspunkter om, at det forhold, at Danmark har valgt positivt at sige ja til at holde fast i sin gode gamle krone og sin selvstændige økonomi, ikke er noget, der bringer dansk velstand eller økonomi eller beskæftigelse i fare.
Det har den store investering fra Biogen og andre da også vist.
Så jeg kan forstå på ministeren, at ud fra økonomiske og beskæftigelsesmæssige
betragtninger er man ikke nejpadder eller dumme padder, fordi man har stemt nej.
Det er da i hvert fald ikke en opfattelse, de amerikanske investorer har.
Afslutningsvis skal jeg spørge, om ministeren også vil tage afstand fra det, Asger Aamund har skrevet i sin artikel, nemlig at han betragter det danske folkestyre efter nejet til euroen som en slags bodegademokrati.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Jeg har noteret mig, at der er mange, der i læserbreve har reageret mod den.
Derfor vil jeg heller ikke forholde mig til den.
Men ordet frilandsmuseum er sat i citationstegn her, og derfor går jeg ud fra, at det er brugt, og at det er taget fra artiklen.
Og så vil jeg sige, at jeg ikke er enig i, at Danmark bliver et frilandsmuseum ved at være uden for euroen.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Det er jo lidt videre i samme emnekreds.
Den ansete, jeg ved ikke hvorfor, bestyrelsesformand for det, der hedder NeuroSearch, som er inden for biologiteknologien, Asger Aamund, skrev for vistnok 14 dage siden en stor artikel i Berlingske Tidende, »Tilbage til fortiden«, hvor han beskrev
en situation som følge af det danske nej til euroen, hvor investeringer, produktion og beskæftigelse vil dampe af sted til andre lande, og hvor Danmark vil blive fattigere.
Det er baggrunden for spørgsmålet: Er det en opfattelse, som regeringen deler?
»Er regeringen enig med bestyrelsesformand for NeuroSearch, Asger Aamund, som for nylig har fastslået, at det danske euronej vil gøre Danmark til en slags »frilandsmuseum«, fordi kapital, investeringer og produktion vil søge andre steder hen?«
Skriftlig begrundelse
I Berlingske Tidende den 29. april 2001 skriver bestyrelsesformand for NeuroSearch, Asger Aamund, i en stor artikel med overskriften »Tilbage til fortiden«, at det danske nej til euroen vil få udviklingen til at gå uden om Danmark.
Asger Aamund er en anset dansk erhvervsmand, hvis vurdering må tages alvorligt.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Det er mit indtryk, at hr. Frank Dahlgaard gør, hvad han kan for at skabe et billede, der gør, at flere og flere kan sige, at det nok er rigtigt.
Men én fjer bliver altså ikke til fem høns i virkeligheden, hvis man holder sig til det faktuelle.
Og så skal jeg minde om alle de gange, hr. Frank Dahlgaard i denne sal har rost mine svar på onsdagsspørgsmål efter onsdagsspørgsmål om økonomiske forhold i forbindelse med euroen og dansk deltagelse.
Vi har stort set været enige, undtagen om én ting: Hvorvidt vi kunne anbefale et ja, henholdsvis et nej.
Så vil jeg bare til sidst understrege, at der altså er 12 lande i Europa, der har set, at der har været fordele ved at være med, og som er med, herunder Grækenland, som har en græsk valuta, der hedder drakmen, som er over to tusind år gammel.
Grækenland har alligevel valgt at være med i et solidarisk fællesskab for at skabe en stabil udvikling i Europa, som Danmark kan drage stor nytte af, selv om vi ikke er med.
Jeg så jo helst, at Danmark var med solidarisk med de andre lande i Europa, men sådan skal det ikke være.
Det har jeg noteret mig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Jeg tror ikke, at jeg er den eneste, der har fået den opfattelse, at signalet var, at det ville være alvorligt for dansk økonomi, hvis vi stemte nej til euroen.
Det var vi så et flertal, der gjorde, og dansk økonomi og beskæftigelse har aldrig nogen sinde i historisk tid haft det bedre, og de internationale investeringer vælter ind til Danmark.
Det var ikke det billede, vi fik.
Ministeren kalder mig nejsiger.
Nu er jeg konservativ, i hvert fald af sind, og jeg har svært ved at se, at det er negativt, og at det er særlig nejagtigt at sige ja til den danske krone og ja til en selvstændig økonomi, som har vist sig at være en stor succes, og som altså giver den fremgang og den positive fremtid, der ligger i kortene og senest også i den økonomiske vismandsrapport.
Er det ministerens opfattelse, at jeg står alene med det indtryk, at ministeren har signaleret en alvorlig situation i tilfælde af et nej?
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Det er i virkeligheden et sisyfosarbejde at forholde sig til hr. Frank Dahlgaards indlæg.
Det er jo meget, meget subjektivt at sige, at »ministeren signalerede, at«, og så bliver jeg skudt i skoene at være en dreven politiker - tak for det - som ikke er grebet i at sige noget i citationstegn af den karakter, som hr. Frank Dahlgaard mener at ministeren signalerede. Hvad skal vi egentlig bruge det til?
Hvad skal vi dog bruge det til?
O.k., det er i orden.
Jeg har nogle helt andre synspunkter, men så lad os dog holde os til sagen, i stedet for noget, som hr. Frank Dahlgaard mener at ministeren har signaleret.
Jeg foretrækker altså, at vi holder os til det faktuelle i stedet for at skabe myter, som ikke har noget som helst hold i virkeligheden, og jeg har aldrig nogen sinde tilkendegivet, at et nej til euroen ville føre til underskud på betalingsbalancen.
Tværtimod har jeg her onsdag efter onsdag i hele folkeafstemningskampagneperioden bekræftet, at dansk økonomi er sund, og at et nej ikke vælter dansk økonomi.
Og jeg har understreget, at et ja vil give Danmark nogle fordele, som vi ikke får ved et nej, og de fordele har jeg forsøgt at sandsynliggøre. Så kan hr. Frank Dahlgaard være uenig med mig i det, jeg har sagt, men lad os holde os til fakta i stedet for hr. Frank Dahlgaards drømmeforestilling om, hvad jeg angiveligt skulle have signaleret.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Ministeren er jo en dreven politiker og kan derfor ikke fanges med direkte citater.
Ministeren kan jo heller ikke komme med citater fra den langvarige og meget voldsomme kampagne sidste år, hvor ministeren sagde, at det med euroen er helt underordnet i forhold til en lang række andre ting, eller udtalelser om, at vi meget vel kan forestille os i løbet af et år, at vi får nogle store investeringer i højteknologi fra USA, hvor vi vinder over eurolande som f.eks. Holland og Tyskland og Irland.
Det sagde ministeren ikke, og andre ting sagde ministeren ikke.
Ministeren sagde heller ikke, at næste år, det er så i år, 2001, vil Danmark have et overskud på vare-/tjenestebalancen på 83 mia. kr. som udtryk for en kanonstærk dansk konkurrenceevne uden for euroen.
Det sagde
ministeren ikke.
Ministeren signalerede det modsatte.
Kan ministeren bekræfte, at virksomheden Biogen overhovedet ikke i sin meddelelse om, at man vil placere sig i Danmark, har nævnt forholdet om euroen?
Det har den
overhovedet ikke.
Og kan ministeren bekræfte, at de økonomiske vismænd, som i dag er kommet med deres rapport, heller ikke med ét eneste ord nævner euromedlemskab eller ikkeeuromedlemskab?
For det er totalt underordnet for dansk økonomi og beskæftigelse.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Jeg vil meget gerne bede hr. Frank Dahlgaard, og det behøver ikke at være her i spørgetiden, for det kan man ikke forlange af praktiske grunde, efterfølgende finde citater, hvor jeg inden for citationstegn har sagt det, som hr. Frank Dahlgaard beskriver.
Det vil jeg meget gerne have.
Og jeg vil meget gerne stå til regnskab for det her under spørgetiden eller ved anden lejlighed.
Indtil da må jeg afvise påstanden.
Dernæst skal jeg korrigere og sige, at efter min opfattelse er euroen ikke af underordnet betydning.
For nogle virksomheder er den af væsentlig betydning, for andre virksomheder er den af mindre betydning.
Man kan ikke generalisere fra én virksomhed til alle virksomheder.
Det er helt forskelligt, hvad det er, der bliver de afgørende faktorer, når virksomheder vælger at placere sig det ene eller det andet sted
I øvrigt har virksomheden Biogen, som hr. Frank Dahlgaard henviser til, haft sit nordiske kontor i København gennem længere tid, og derfor er der jo et naturligt tilhørsforhold.
Men det er heller ikke afgørende.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-05-23:
Jamen tak for svaret.
Jeg er da godt klar over, at på side 127 i rapporten - jeg havde da også forventet, det var det, ministeren ville trække frem - har man helgarderet sig ved at sige, at der alligevel er mange andre forhold, der spiller en rolle. Jeg går ud fra, at det er økonomerne ovre i Økonomiministeriet, der har forlangt, at det kom med, men det var ikke det, der blev betonet. Og ministeren må jo medgive, at den investering, der nu er foretaget, er kolossal stor, er fremtidsorienteret, og indebærer - er det ikke korrekt - at Biogen, den store internationale medicinkoncern, har vurderet Danmark ud fra langsigtede perspektiver? Fabrikken skal bygges nu, men der går et par år, før produktionen kommer i gang, og fra den, fra Danmark uden for euroen, skal hele Europa forsynes.
Er det ikke korrekt, at man har vurderet, at det var det bedste sted at lægge den virksomhed?
Jamen hvis det var almindelig viden også før folkeafstemningen, hvorfor sagde ministeren det så ikke og understregede, at euroen er helt underordnet i forhold til en lang række andre faktorer, sådan som de økonomiske vismænd jo sagde sidste år?
Marianne Jelved (RV), 2001-05-23:
Jeg skal gerne gentage den midterste sætning i det citat jeg kom med lige før, og som hr. Frank Dahlgaard henviser til, og jeg citerer: »En position uden for euroen kan bevirke, at virksomheder uden for EU også af placeringsmæssige årsager vælger eurolande, fordi de derved får lettere adgang til hele euroområdet.«
At mange, mange norske virksomheder - og det ved hr. Frank Dahlgaard i særdeleshed udmærket - investerer i Danmark for at have markedsadgangen til EU, det indre marked, den direkte.
Det er rent faktuelt.
Men der står også, at mange andre forhold gør sig gældende, når en virksomhed vælger at placere sig i et specifikt land.
Der er ikke noget nyt i det.
Der er ingen af regeringens ministre, der op til eurokampagnen har sagt andet.
I øvrigt er det ikke kun regeringen, der ræsonnerer sig til det her.
Det er også historiske kendsgerninger.
Og derfor er det udmærket at skrive, at »det kan bevirke at ...«.
Det er helt korrekt.
Og så kan jeg i øvrigt bekræfte, at det pågældende firma har besøgt forskellige lande for at finde ud af, hvor de ville investere.
Og der er mange andre forhold, der gør sig gældende end direkte medlemskab af et euroområde.
Heri er der intet nyt.
Intet.
Uanset hvor mange gange hr. Frank Dahlgaard prøver - bl.a. onsdag efter onsdag - at skabe et billede af, hvad regeringen har sagt, det billede, som hr. Frank Dahlgaard også forsøger at skabe i dag, så bliver det billede ikke korrekt, og derfor vil det tjene hr. Frank Dahlgaard yderst meget og debatten og Folketingets tid, hvis hr. Frank Dahlgaard fremlagde dokumentation og citater for det, der bliver sagt.
I dag har jeg et citat med fra den meget udskældte, tykke rapport på over 500 sider, som Finansministeriet og Økonomiministeriet lavede, og som kom i april måned sidste år.
Titlen er: »Danmark og euroen«.
En position uden for euroen kan bevirke, at virksomheder uden for EU også af placeringsmæssige årsager vælger eurolande, fordi de derved får lettere adgang til hele euroområdet.
Det skal dog understreges«, jeg gentager: »Det skal dog understreges, at euroen ikke vil ændre radikalt på virksomhedernes analyse af, hvor de skal investere.
Der er mange andre forhold, der er afgørende for, hvor virksomheder ønsker at placere deres investeringer.«
Side 127 i »Danmark og euroen«.
John Vinther (KF), 2001-05-23:
I Danmarks Radios Nyhedsmagasin den 17. maj 2001 blev der bragt et indslag, der handlede om en række kommuner, der i deres iver for at afsløre socialt bedrageri gik ud over det, der følger af lovgivningens rammer for, hvad kommunen må.
Kommunerne må med lovhjemmel naturligvis bruge de oplysninger, kommunerne har i egne databaser.
Det er først og fremmest oplysninger af skattemæssig karakter, hvor man kan tjekke indkomsten.
Derudover må kommunerne også rette henvendelse til banker og andre for at få oplysninger omkring kontomæssige forhold.
Men en række kommuner går længere end det.
De laver decideret overvågning.
De fotograferer foran mistænktes bopæl, og de retter i en række tilfælde personlig henvendelse på bopælen.
Det er ulovhjemlet og derfor nødvendigvis ulovligt.
Henrik Sass Larsen (S), 2001-05-23:
Jeg synes, at det var en ejendommelig argumentation for Det Konservative Folkepartis vedkommende, at der ikke rigtig var stramninger i det her, og at det ikke rigtig battede noget.
Altså vi gentager: Vi tager en fupasylansøger, som kommer her til landet og laver kriminalitet.
Hvis vedkommende laver kriminalitet for over 500 kr., bliver vedkommende administrativt indespærret, indtil hans sag er afgjort.
Hvis vedkommende to gange efter hinanden går ned og stjæler en slikkepind kl. 10 og kl. 14, så er det samme behandling.
Og jeg kan simpelt hen ikke forstå, hvordan Det Konservative Folkeparti skal kunne klare den tur at tage ud til de mange små selvstændige og forklare dem, at den lovgivning her ikke blev til noget.
Det kan de blive ved med.
her ovre i Østeuropa, om, at de bare kan fortsætte trafikken. Det er jo det ansvar, man tager på sig, ved at man ikke vil stemme for det her forslag.
Så jeg tror, at der er sket det, at Det Konservative Folkeparti igen har fået at vide, at de ikke har prokura til at mene noget som helst, men at de skal rette ind under Venstre.
John Vinther (KF), 2001-05-23:
Jeg takker for svaret.
Jeg er sådan set ikke uenig i, at der selvfølgelig vil gå en tid, inden man får, om jeg så må sige, fastlagt, hvor grænserne går for, hvad kommunerne må gøre. Men forholdet er jo her, at en række kommuner - det blev påvist i den pågældende tv-udsendelse - går så langt, at man ligefrem går og laver arbejde, der vel i virkeligheden er af politimæssig karakter.
Altså når man begynder at lave overvågning ude foran en mistænkts bopæl, når man går op og ringer på for at komme ind og se, hvem der er til stede, så er det noget, der nødvendigvis hører under politiets beføjelser.
Spørgsmålet er derfor, at selv om man selvfølgelig skal respektere, at man skal have fastlagt praksis i forbindelse med de klagesager, der er, så er der dog noget, der tyder på, at en række kommuner er gået så langt, at det må være tydeligt for enhver, at man er langt ude over, hvad der er lovmedholdeligt. Og mit spørgsmål er derfor: Agter indenrigsministeren at fremsende en vejledning til kommunerne om, hvad de i hvert fald ikke må?
John Vinther (KF), 2001-05-23:
Jamen skal vi så tage den én gang til for hr. Lars Kramer Mikkelsen.
Det Konservative Folkeparti har på et meget, meget tidligt tidspunkt meddelt, hvilke elementer i L 191 det er, vi ikke kan acceptere.
Derfor er jeg nødt til at vende spørgsmålet, når vi nu åbenbart er i gang med de politiske forhandlinger.
Er Socialdemokratiet, er regeringen indstillet på at stemme for de to ændringsforslag, som Det Konservative Folkeparti og Venstre har stillet?
Hvis ikke Socialdemokratiet er det, så har situationen ikke ændret sig i forhold til, hvad den var for 24 timer siden.
Så er der stadig elementer med i lovforslaget, der gør, at vi ikke kan støtte det. Jeg synes, vi savner en klar melding fra Socialdemokratiet om, hvorvidt man ønsker de forhandlinger.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Jamen så forstår jeg ikke, man tilkendegiver, at man ønsker
, det vil jeg godt sige stadig væk.
Det er jo dér, kæden hopper fuldstændig af i forhold til de tre partier. Jeg vil blot sige, at de stramninger, som hr. John Vinther siger ikke er til stede, eller som man ønsker, er præsenteret på et sølvfad i det her lovforslag for de borgerlige partier.
Det er simpelt hen det, man siger nej til fra de borgerlige partiers side.
Vi undrer os voldsomt i Socialdemokratiet, og jeg er sikker på, der også er folk ude i det ganske land, der undrer sig over den optræden, som de tre borgerlige partier stikker ud her.
Man ødelægger det for alle andre asylansøgere i det her land.
John Vinther (KF), 2001-05-23:
Det må vi jo så forsøge at overholde.
Jamen vi fortsætter så åbenbart de politiske forhandlinger her i salen, og det synes jeg i virkeligheden er fint.
Det er det, man kalder levende og åbent demokrati, det passer Det Konservative Folkeparti helt fint.
Jo, Det Konservative Folkeparti ønsker, at der skal være frihedsberøvelse af kriminelle asylsøgere.
Jo, vi ønsker, at der skal være frihedsberøvelse af mennesker, der ikke ønsker at medvirke til opklaring af deres egen sag.
Det er der sådan set ikke noget nyt i.
Det har Det Konservative Folkeparti sagt i mange, mange år, men situationen ændrer sig altså ikke.
Det Konservative Folkeparti har på et meget, meget tidligt tidspunkt meddelt, at der er elementer i det her lovforslag, vi ikke kan acceptere.
Socialdemokratiet og regeringen har vidst i meget, meget, meget lang tid, hvad det var, man skulle pille ud af det her forslag.
Det har man ikke ønsket at gøre.
Det er det, det handler om i dag.
Det er ikke alt muligt andet.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2001-05-23:
Ja, nu er det jo sådan, at hvis vi bare tager januar måned, så var der 80 asylansøgere, som blev sigtet for kriminalitet.
De 80 asylansøgere ville være røget ind under denne her lov.
Det er det, De Konservative nu siger nej til.
Det er den frihedsberøvelse, man kunne udsætte de her mennesker for, mens man behandlede deres sag.
Den siger De Konservative nej til.
Jeg vil godt spørge: Er det sådan, at Konservative ikke mener, at man skal frihedsberøve kriminelle asylansøgere?
Er det sådan, at Det Konservative Folkeparti mener, at man ikke skal frihedsberøve asylansøgere, som øver vold mod andre asylansøgere eller mod personale på asylcentrene?
Er det sådan, at man ikke skal frihedsberøve folk, der søger asyl, som ikke ønsker at belyse deres sag ved de samtaler med Udlændingestyrelsen, som skal pågå?
Det er det, Det Konservative Folkeparti stemmer nej til ved det her lovforslag.
Vi tror ikke, det kan være rigtigt, det vil jeg godt sige, og derfor ønsker vi selvfølgelig at få den her sag forhandlet.