Aage Frandsen (SF), 2002-03-19:
Det er en mærkedag i folkeoplysningens historie, en mærkedag i retning af, at man nu bringer folkeoplysningen mange år tilbage.
Vi skal mange år tilbage for at finde en situation, hvor folkeoplysningen har haft så ringe vilkår, som den vil få i de kommende år.
Med en forøgelse af brugerbetalingen på op til det dobbelte i forhold til det, vi kender i øjeblikket, vil det betyde, at en række mennesker, som netop har glæde af folkeoplysningen, i fremtiden ikke vil have råd til det.
Ikke mindst i yderområder i Danmark vil der ikke være mulighed for at oprette aftenskoler, og det vil sige, at så vil der være mennesker, som ikke engang får tilbuddet - det er ikke bare det, at de ikke har råd til det, men de får ikke engang tilbuddet.
Men der er jo under alle omstændigheder tale om, at man også fordobler eller næsten fordobler prisen for deres vedkommende. Derfor er det, der sker med vedtagelsen af dette lovforslag om folkeoplysning, at vi ikke længere kan genkende den måde, vi har kendt folkeoplysning på gennem årtier.
Med de ændringer, der sker på daghøjskoleområdet, vil man givetvis i løbet af meget kort tid se en udvikling i retning af, at mange daghøjskoler, ikke mindst de daghøjskoler, som har haft specielle tilbud til forskellige grupper af mennesker, må lukke, fordi kommunerne i fremtiden vil være nødt til at vurdere, om de har råd til at have det tilbud, som daghøjskolerne er, eller om det i stedet for er muligt at tilbyde nogle bestemte beskæftigelsesprojekter.
Og mange kommuner vil af økonomiske grunde og ikke ud fra nogle uddannelsesmæssige grunde vælge den billigste løsning.
Derfor vil vi se, at kommunerne - det vil formentlig yderligere blive understreget, når man har gennemført kommuneforhandlingerne om et par måneder - ikke længere har råd til det, og derfor vil vi se, at masser af daghøjskoler vil lukke, og at det indhold, der vil være i daghøjskolerne, intet har at gøre med det, der var ideen med daghøjskolerne, nemlig at det er højskoler, som underviser om dagen.
Endelig vil det sidste element, nemlig det med den fri ungdomsuddannelse, betyde, at en række unge mennesker, som har valgt den fri ungdomsuddannelse, fordi den fri ungdomsuddannelse giver mulighed for ved selvvalg at finde den måde, de gerne vil have sin uddannelse på, ved at de selv strikker den sammen, ikke mere kan vælge dette.
Og i en tid, hvor man taler om, at det er vigtigt, at unge mennesker tager ansvar for deres egen uddannelse, er det jo grotesk, at den fri ungdomsuddannelse skal lukke - den fri ungdomsuddannelse, som er en uddannelse, der i langt højere grad end andre ungdomsuddannelser netop giver mulighed for, at unge selv tager stilling til, hvilke elementer der skal ligge i deres uddannelse.
Det er en uddannelse, hvor man kombinerer forskellige ting, kreative, boglige og praktiske ting, ud fra den enkeltes ønsker og muligheder.
I forbindelse med regeringens 100-dages-jubilæum udgav man et lille skrift, hvor man fremhævede, at det havde man så gennemført i de 100 dage.
Denne lov er ikke med i
100-dages-kataloget.
Den var heller ikke med, da man kom med programmet for de første 100 dage, og så er den selvfølgelig heller ikke med nu.
Så kunne man også have haft dem på pralelisten, når man skulle sige, hvad man havde gennemført.
Det ville da være meget logisk, for man har jo fremsat forslagene.
Derfor synes jeg, det er relevant at få at vide: Hvorfor var de ikke med i 100-dages-programmet, når en række andre ting, småt og stort, som regeringen er kommet med, var med?
Det håber jeg Venstres ordfører vil svare på.
Som sagt, vi afviser forslaget.