runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Det forslag, der er til behandling her, lægger op til et mere effektivt og smidigt pant- og retursystem, og det synes vi er en udmærket idé på baggrund af den udvikling, der har været, med flere og flere typer af emballage i handlen.
Vi synes også, det er godt, at detailhandelen og producenter af øl og sodavand har kunnet gå sammen om at finde en ordning, som alle parter forpligter sig til.
Så vi er grundlæggende positive over for forslaget. Men vi synes stadig væk, at det er vigtigt at holde fast i, at det er et grundlæggende problem, at der er kommet så utrolig mange forskellige emballagetyper, og man derfor er nødt til at indrette systemet, så det kan håndtere dem.
Og man burde, samtidig med at vi vedtager det her mere effektive system, gøre en indsats fra myndighedernes side for at nedbringe antallet af emballagetyper.
Det er altså ikke ud fra et forbrugersynspunkt nødvendigt at have i hundredvis af forskellige emballagetyper.
Vi kan godt klare os med færre.
Jeg synes også, det er vigtigt, at bemærkningerne i lovforslaget om, at forbrugerne skal have mindst den samme service, som man har i dag med hensyn til at kunne aflevere sin brugte emballage, bliver opfattet på den måde, at det er en forpligtelse til, at man fra Miljøministeriets side arbejder for, at man kan komme af med alle sine typer af emballage på ét sted.
Det er helt urimeligt, at forbrugerne skal holde styr på, hvilke typer emballage der kun kan afleveres i én butik, og hvilke typer emballage der kun kan afleveres i en anden butik.
Det er et stort irritationsmoment for forbrugerne, og det er selvfølgelig også en trussel mod returprocenten, at man ikke har sikkerhed for, at man kan komme af med alle typer emballage på ét enkelt sted.
Vi lægger selvfølgelig også vægt på, at det her forslag ikke får den konsekvens - om end utilsigtet - at der bliver etableret en urimelig barriere for import af øl og sodavand fra udlandet.
Vi mener godt, at det problem kan håndteres, men vil bare sikre os, at det også bliver det.
Og endelig er det selvfølgelig vigtigt for SF at sige, at det her lovforslag på ingen måde tager stilling til diskussionen om tilladelse til dåser.
Det er en verserende retssag, der kører, og vi må afvente udfaldet af den.
For os er det helt afgørende, at uanset hvordan retssagen ender, skal vi arbejde for, at vi får et system, der er mindst lige
så miljøvenligt som det, vi har i dag
Det er selvfølgelig det, der er diskussionen.
Kan man lave dåsetilladelser, som har den samme miljøeffekt som vores nuværende retursystem?
Det er langtfra givet, at man kan det, og det afhænger i høj grad af, hvordan retssagen falder ud.
Så den diskussion har vi til gode i forbindelse med en opfølgning på et udfald af retssagen.
Så vi kan støtte det nuværende forslag og vil forfølge de målsætninger, som jeg har nævnt.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-02-22:
Der skal gives større beføjelser til ministeren, større bemyndigelser både med hensyn til priser og i det hele taget sammensætningen af det selskab, som nu skal ind og styre det her problem.
Vi har fra Dansk Folkeparti flere gange her fra talerstolen sagt, at vi godt kunne tænke os et større producentansvar.
Det kan vi også godt flette ind i den her sag, at det er der jo tilbøjeligheder til, og det er sådan set også med i lovforslaget.
Dåseforbudet er allerede blevet diskuteret fra talerstolen i dag, og det er da helt klart - også med den lovgivning, vi foretager i dag - at vi selvfølgelig gør os klar til dåser.
Det er ikke sådan, at vi fra Dansk Folkeparti vil være med til at forbyde flasker under alle omstændigheder, men der skal være frit valg, og så må man se, hvad forbrugerne ønsker.
Om de ønsker den lettere eller den tunge.
Vi følger stærkt med i Affald 21, og det her er sådan set også opdateret i Affald 21, og hensigterne er helt reelle.
Med et sådant system opnår man en sikker og forsvarlig behandling af alle flasker og dåsetyper, så man i videst muligt omfang undgår henkastning i naturen eller ressourcespild, fordi emballagen ikke bliver indsamlet, genbrugt eller destrueret forsvarligt.
Vi deltager utrolig gerne i de forhandlinger, vi nu skal have i Miljøudvalget, og vi vil fremme det her.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Om lovforslaget her om pant- og retursystemer vil jeg gerne på CD's vegne udtrykke, at det er et flot stykke arbejde.
Det er på mange måder fornuftigt, som man har grebet sagen an.
Det er en ros til ministerens værksteder.
Det er en ros til de parter, som har med det her at gøre i det daglige, altså dem der forhandler og distribuerer, at man har været i stand til sammen at lave det her.
Derudover skal jeg såmænd ikke sige så meget andet, end at jeg godt vil understrege endnu en gang, som jeg ofte gør, at vi i et land som Danmark med stort forbrug og stor rigdom har en mængde affald i størrelsesordenen 13 millioner t, som vi på alle måder må forsøge at minimere og på alle måder forsøge at håndtere.
Så skal jeg kun sige, at det her system også er forberedt til en situation, hvor der eventuelt kommer dåser.
Og i øvrigt vil jeg overhovedet ikke kommentere dåsesagen; den skal nok gå sin gang.
CD støtter varmt.
Anders Samuelsen (RV), 2001-02-22:
Lovforslaget her har til hensigt at samle op på nogle af de problemer, vi har i Danmark med det nuværende pantsystem på flasker.
Det system trænger til en modernisering, selv om det både miljø- og indsamlingsmæssigt har tjent os godt i mange år.
Udviklingen på emballage for øl og sodavand har imidlertid gjort, at vi får problemer, hvis vi ikke gør noget.
Derfor synes vi, at det er naturligt, at Miljø- og Planlægningsudvalget på baggrund af en beretning fra sidste sommer lægger op til den lovgivning, vi ser her.
Vi er derfor i Det Radikale Venstre glade for, at der med dette lovforslag fra miljø- og energiministeren hermed bliver taget skridt, der fremtidssikrer det danske pantsystem til forskellige emballagetyper.
Vi er glade for, at der fremover kan gives tilskud til returanlæg, der kan tage imod forskellige former for engangsemballage, herunder metallisk engangsemballage.
Selv om vi har haft en offentlig diskussion for og imod øldåser, vil jeg sige, at selv om vi ikke har ytringspligt, som der er blevet nævnt, i Danmark hverken for borgere eller folketingsmedlemmer eller ministre, så vil jeg på den anden side også sige, at man heller ikke har ytringsforbud i Danmark.
Og derfor er jeg glad for at kunne meddele, at Det Radikale Venstre naturligvis bakker op om dette forslag, som kan fremtidssikre vores system.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg troede jo netop, at vi havde en miljø- og energiminister, der hundrede procent ville slås mod dåserne, også selv om Danmark eventuelt måtte lide nederlag ved noget så udemokratisk som EF-Domstolen.
Vi betragter det som en nødlov, fremsat fordi regeringen reelt har opgivet kampen for at bevare det nuværende effektive danske retursystem.
Mange har forsøgt at sige, at et knæfald for EU's emballagedirektiv alene handler om for eller imod dåser som supplement til flasker.
Var det bare det, det handlede om,
så er skaden måske til at overse; men knæfald for emballagedirektivet betyder, at der nu bliver frit løb for alle mulige slags engangsemballager.
Denne nødlov forsøger at opbygge et system, som kan håndtere det virvar, det kaos, der vil opstå, og som vi vil stå over for, og hvor forbrugerprotester nok skal blive massive, når det går op for befolkningen, hvad følgerne er.
Den danske miljøminister har i årevis givet indtryk af at kæmpe for at bevare det effektive danske returflaskesystem.
Vi har været enige med miljøministeren i det princip; men vi må også konstatere, at kradser vi lidt i overfladen, er det bemærkelsesværdigt, at ministeren ikke har været indstillet på at modtage hjælp hertil.
Enhedslisten har for år tilbage, jeg tror i flere omgange, fremlagt en plan for, hvordan ministeren yderligere kunne styrke det danske miljøargument i sagen, altså, at vi fik raffineret og udbygget vores returflaskesystem, gjort det endnu mere elegant.
Jeg står i dag tilbage med et indtryk af, at vi også i denne sag ser et eksempel på regeringens Hollywood-politik.
Det handler om at få befolkningen til at tro, at vi kæmper for miljøet, mens regeringen reelt har accepteret, at over for EU vil man ikke kæmpe mere, end hvad der lige netop er nødvendigt.
Det skal stå
tindrende klart, at Enhedslisten selvfølgelig til hver en tid vil være med til at støtte en forbedring af det eksisterende pant- og retursystem.
Det skal der ikke herske tvivl om.
Flere uønskede kemikalier kan nævnes.
Det er svært at være konsekvent i miljøpolitik.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg var på et afgørende punkt meget forundret over miljøministerens indlæg.
Miljøministeren sagde, at undertegnede kædede denne her debat om engangsemballage sammen med diskussionen om dåsesagen.
Men det, der så står i fremsættelsestalen til lovforslaget, hvor man netop kæder det sammen og siger, at nu skal vi eventuelt forberede os på, at vi taber dåsesagen, er det formuleret af en fritløbende anarkistisk kontorist i Miljøministeriet?
Har ministeren overhovedet ikke været klar over, hvad der står i det her forslag?
Hvis det er tilfældet, må vi jo have annulleret forslaget. Så er det da muligt, at Enhedslisten kan støtte det, og vi vil gerne række hånd til ministeren, men så må ministeren jo ikke skrive defaitistiske ord i den her fremsættelsestale.
Det kan vi jo ikke have.
Så der er gået et eller andet, jeg kan forstå ikke politisk, men teknisk galt, og det må selvfølgelig rettes.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Miljøministeren brugte megen tid på at forklare, hvilket kaos der var ved at ske, og derfor havde man nu i 4 år arbejdet sammen om at finde et system, men jeg noterede mig jo alligevel, at midt i de 4 år fik vi en ny plastflaske.
Man kan vel godt sige, der har været kaos, men dog ikke mere, end at man lancerede en helt ny emballage, der slet ikke var blevet brugt før, og den havde man fundet tid til at lancere.
Det noterede jeg blot, så mere kaotisk kan det vel ikke have været.
Vi vil, som jeg sagde i min ordførertale, udvalgsbehandle det og kigge på et par forhold.
Jeg kan se og høre, hvor mange gange ministeren gentager igen og igen og igen, at det ikke handler om dåser.
Hvorfor skal det gentages så mange gange?
Det er jo næsten et argument for, at det gør det, og at forslaget er smækfyldt med netop dåser, og jeg er helt sikker på, at om føje tid vil vi se, at det kommer til at virke.
Dåserne får et system, hvorefter vi kan behandle dem, og skulle det være det tyske system, så kender vi det jo fra flaskerne.
Der fik de jo også pant på flaskerne nede i Tyskland, sådan at man kunne aflevere dem både i Danmark og i Tyskland.
Det vil sikkert også gå sådan med dåserne.
Villy Søvndal (SF), 2001-02-22:
Det var jo en stor tale, hr. Helge Adam Møller holdt.
Jeg skal slet ikke forsøge at overgå retorikken, jeg har kun et enkelt spørgsmål.
Hvor meget mener hr. Helge Adam Møller, at forsvarsbudgetterne skal stige for at leve op til det formål?
Svend Auken (S), 2001-02-22:
Nu skal vi jo ikke have debatten her på korte bemærkninger.
Jeg tror, at det står klart for enhver, at vores karakteristiske næringsfattige naturtyper er truet ikke mindst af luftbåren næring fra landbruget.
Det er det, der er formålet med vejledningen.
Og jeg håber naturligvis, at det får de konsekvenser, som hr. Jørn Jespersen efterlyser.
Men vi må jo indrømme, at det jo på det her område, som det er i øjeblikket, i meget høj grad
er en lokal forvaltning - der er nogle ting, man skal tage hensyn til.
Jeg har et klart ønske om at stramme op på fortolkningen af det her.
Det tror jeg også er i alles interesser.
Men vi kan jo ikke udelukke - og det har vi også set i forbindelse med andre natursager - at ét amt kan komme til et andet resultat end et andet amt.
Landbruget har klaget over det.
Og jeg er ud fra et naturmæssigt synspunkt også utilfreds med, at der kan være forskel fra amt til amt.
Men jeg kan altså ikke garantere, at det i alle amter i alle situationer bliver præcis sådan, for det er en afgørelse, som til syvende og sidst træffes af amtsrådene og ofte ud fra det partipolitiske styrkeforhold i det pågældende amt - det kan man jo ikke komme helt uden om.
Så jeg vil ikke bruge ordet garanti; det er vist i øvrigt noget, man skal være forsigtig med at bruge.
Men jeg er interesseret i, at det her bliver så klart et grundlag som muligt.
Og det er virkeligheden også det, der ligger i hr. Hans Christian Schmidts efterlysning, at det ikke bliver for uklart.
Og jeg vil bestræbe mig meget på at gøre det klart og så i øvrigt glæde mig over, at det under alle omstændigheder er sådan, at det hele kommer op til en samlet revurdering i forbindelse med afslutningen af Wilhjelmudvalgets arbejde.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Jeg forstår sådan set godt ministerens balancegang.
På side 2 i ændringsbekendtgørelse om afstandskrav til husdyrbrug skriver ministeren: »Det midlertidige udvidede afstandskrav betyder, at udvidelse og etableringer i nærheden af bygninger i samlede bebyggelser ikke kan ske uden videre.«
Det er jo i hvert fald overhovedet ikke noget med noget stop, og heldigvis for det.
Og længere nede lyder det: »Kommunen skal i den forbindelse« - altså når man anmelder byggeri -
»også vurdere, om der er tale om væsentlige eller uvæsentlige udvidelser.
Det er ikke hensigten med de skærpede afstandskrav, at eksisterende brug skal afskæres fra muligheden for at vedligeholde bygninger og inden for de eksisterende bygningsrammer at følge den tekniske udvikling.«
Jeg går ud fra, at det, ministeren har sagt, står til troende, at det her ikke er et spørgsmål om at stoppe hverken udvidelse eller nybyggeri.
Og jeg beder ministeren om at understrege det, for der hersker forvirring nok ude i kommunerne, som næsten tror, at det er et spørgsmål om byggestop.
Så der er en stor opgave for ministeren og ministeriet i at gøre det helt klart.
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Jeg vil gerne slå fast, at vi i SF er enige med miljøministeren i, at det ville være helt forkert at lave varige regler, som forudgriber Wilhjelmudvalgets arbejde.
Det, vi har talt om i vores forslag, er udelukkende nogle midlertidige ordninger, som forhindrer, at Wilhjelmudvalgets arbejde bliver undergravet af en udvikling, der finder sted, inden udvalgets anbefalinger kan være omsat til gældende regler og lov.
Så langt er vi enige.
Jeg forstår så også, at miljøministeren er enig med SF i, at vi skal forhindre, at udviklingen underminerer muligheden for at regulere efterfølgende efter Wilhjelmudvalgets arbejde.
Derfor vil jeg bede ministeren om at tilkendegive, om jeg har forstået det rigtigt, at den præciserende vejledning, som ministeren vil udsende, garanterer, at ingen i de lokale myndigheder kan være i tvivl om, at hvis der indkommer ansøgninger om nyetablering eller udvidelse af en svineproduktion, som fører til en yderligere belastning af naturområder, som de ikke kan tåle, vil det skulle indgå i vurderingen med den konsekvens, at man siger nej, fordi de følsomme naturområder ikke kan tåle det, og at vi derfor på den måde har foregrebet, at der bliver placeret produktioner på nogle steder, hvor vi ikke kan gøre det om, og hvor det derfor ville ødelægge Wilhjelmudvalgets arbejde.
Martin Glerup (S), 2001-02-22:
Verdens bedste retursystem for øl- og sodavandsemballager bliver endnu bedre, når Folketinget har vedtaget lovforslaget om pant- og retursystemer, som vi behandler nu.
Effektivisering, smidiggørelse samt bedre miljø og arbejdsmiljø er nøgleord.
Effektiviseringen opnås, fordi den meget store majoritet af bryggerier, læskedrikfabrikanter og repræsentanter for den danske detailhandel er gået sammen om en fælles løsning.
Den forudsætter, at alle producenter og alle importører får pligt til at være tilsluttet det fælles system og bidrage økonomisk til ordningen. Et producentejet selskab, Dansk Retursystem A/S, skal tage sig af samtlige opgaver med etablering og drift af pant- og retursystemet.
Effektiviseringen vil blive muliggjort via modernisering af butikkernes modtagefaciliteter.
Der gives tilskud til tiptopmoderne modtagerautomater og modtageanlæg til ca. 2000 butikker landet over.
Det samlede investeringsbehov ved udbygning af modtagefaciliteterne i butikkerne vurderes af bryggerierne og dagligvarehandelen at være ca. 250 mio. kr. Lovforslaget giver mulighed for, at dagligvarebutikkerne kan få økonomisk godtgørelse for den indsats, der ligger i at håndtere emballagerne. Det er ud fra såvel forureneren betaler-princippet som producentansvarsprincippet korrekt, at producenter og importører er økonomisk ansvarlige for håndtering og genanvendelse af emballagerne i forhold til de omkostninger, som producenten eller importøren belaster systemet med.
Samtidig har samfundet af hensyn til miljø- og naturressourcer interesse i, at der sker så stor genanvendelse og dermed fremkommer så få affaldsmængder som muligt.
Omkostningerne til sortering af flasker vil falde, og de mange, som til daglig arbejder i butikkernes flaskeafdelinger, vil få bedre arbejdsbetingelser, og de vil få et bedre arbejdsmiljø.
Butikkerne kan som omtalt få økonomisk godtgørelse for deres sorteringsarbejde, og der kan opkræves gebyrer for alle emballager til øl og læskedrikke, som sælges på det danske marked.
Gebyret går direkte til effektivisering af det nuværende pant- og retursystem og kan finansiere et nyt pant- og retursystem for engangsemballager.
Aktørerne på området, altså en altovervejende del af bryggerier og læskedrikfabrikanter samt dagligvarehandelen repræsenteret ved FDB, Dansk Supermarked og De Samvirkende Købmænd, har nu en berettiget forventning om, at Folketinget vedtager det her lovforslag, som der blev lagt op til, da Miljø- og Planlægningsudvalget den 16. juni sidste år afgav beretning om etablering af et nyt retursystem for emballage til øl og sodavand.
Vi finder i Socialdemokratiet, at dette forslag fortjener en mindst lige så bred opbakning her i Folketinget, som det har fået uden for Christiansborgs tykke mure.
Anders Samuelsen (RV), 2001-02-22:
Ja, det kan godt være, at undertegnede er ny på det her område.
Til gengæld må jeg så sige, at miljø- og energiministeren jo er ikkeeksisterende på skatteområdet, og det er faktisk det, der fik mig ind i debatten her.
Der blev konstateret et klart flertal i Folketinget for, at man skulle gøre noget ved grænsehandelsproblematikken, og der blev så peget på, at det skulle man gøre ved at bruge det skatte- og afgiftspolitiske instrument, nemlig ved at sænke afgifterne.
Og dér konstaterede jeg så bare som skattepolitisk ordfører, at det koster os 120 mio. kr. ifølge grænsehandelsrapporten.
Derfor er det så, at man må stille spørgsmålet, når det kommer ind.
Det piller ikke ved, at Det Radikale Venstre stadig væk er meget begejstret for vores returflaskesystemer osv.
Men når man sætter den nye forudsætning op, at man vil gøre noget på det her område, så er der de to veje at gå: enten at åbne op for dåserne eller at nedsætte afgifterne.
Jyder er ikke dummere, end at de kan finde ud af at transportere dem tilbage, så de kan få panten.
Dermed løser man selvfølgelig stadig væk ikke grænsehandelsproblematikken.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg skal takke hr. Anders Samuelsen, fordi han så klart tydeliggjorde, at det her forslag netop handler om at kunne forberede til et eventuelt nederlag ved domstolen, men det bringer mig så frem til et spørgsmål til ministeren.
Jamen, der er vel under ingen omstændigheder behov for at foruddiskontere det nederlag.
Statsministeren har sagt, at af miljømæssige grunde holder vi fast ved kampen mod dåserne. Miljøministeren har sagt det, og hvis så EF-Domstolen skulle gå Danmark imod, så lyder spørgsmålet: Ja, og hvad så?
Der findes jo andre udtalelser om, hvad der skal ske i den situation.
Vi har Højesteret, som i forbindelse med Maastricht har fastslået, at Danmark i en sådan situation kan tilsidesætte en sådan afgørelse fra EF-Domstolen.
Så miljøministeren behøver jo overhovedet ikke lytte til hr. Anders Samuelsen.
Miljøministeren kan vel formodentlig ganske roligt slette nogle af de her bemærkninger, som står i fremsættelsespapiret.
Men i øvrigt vil jeg gerne gentage hr. Ole M. Nielsens spørgsmål.
Jeg er enig med hr. Ole M. Nielsen i, at det da er vigtigt, at de små bryggerier, f.eks. Vestfyn, kommer med i den her brancheforening, og vi burde på dette lille delpunkt få brudt monopolet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Ja, jeg har bedt om en anden omgang, for jeg synes faktisk, at jeg har flere ting.
For det første misforstod ministeren det der med gebyret.
Det gebyr, jeg snakker om, er det engangsgebyr, man skal indbetale til selskabet, når man kommer med et nyt produkt.
Det er lidt uafklaret, hvor stort det skal være, men det rammer altså specielt den lille importør eller den lille fabrikant, og det begrænser på den måde konkurrencen, altså det forhindrer, at nye produkter kan komme ind.
Så er der en anden slags økonomi i systemet.
Det er de der 3,2 øre, som skal til for at betale omkostningerne i systemet ifølge forslaget, hvoraf de 0,5 øre går til returselskaber, og de 2,7 øre er til detailhandelens håndtering, og der skal de 2,7 øre ifølge den her plan med ind igennem retursystemet, hvor producenten i virkeligheden lige så godt kunne betale de 2,7 øre direkte til detailhandelen.
Det forstår jeg ikke rigtig.
Og når jeg snakker om, at det vender den tunge ende nedad, så har det ikke noget med forbrugerne at gøre, for det skal betales et eller andet sted, og det bliver vel også betalt i øjeblikket i det system, vi har nu.
Nej, det med den tunge ende var med hensyn til virksomhederne, altså de små importører og fabrikanter.
Det var den ene ting.
Det, der i øvrigt undrer mig, er, at det her lovforslag jo i høj grad går ud på at beskytte det monopol, de allerstørste har.
Et af de områder, hvor vi har det allerstærkeste monopol i dansk dagligvarehandel, er vel ølområdet, som jo netop er skyld i vores grænsehandel, fordi det gennem sine effektive reklamer har været med til at forklare folk, at Hof og Tuborg er bedre end alt andet.
Derfor kan det opretholde en alt for høj pris på øl.
Der er jo ikke nogen grund til at sænke afgifterne på øl i Danmark, når vi kan købe billigt øl hver eneste uge i et eller andet supermarked til 60 kr. kassen.
Det er jo en kunstig problemstilling, fordi det monopol har sikret, at danskere vil give alt for meget for deres øl. Og derfor er det også, at jeg ikke kan forstå, at det monopol skal sikres pladserne i selskabsbestyrelsen her.
At de små importører, de små fabrikanter, de, der står uden for bryggeriforeningen, ikke kan få en plads i den her bestyrelse.
Jeg ved godt, at det her ikke står i lovforslaget.
Det vil regeringen ikke lave regler for, men det vil jeg være med
til at lave regler for
Jeg vil have, at det skal stå heri, hvordan den bestyrelse skal sammensættes, de små skal tilgodeses.
Jeg kan ikke forstå, at en socialdemokratisk regering støtter monopoler.
Anders Samuelsen (RV), 2001-02-22:
Jeg vil, modsat hr. Søren Kolstrup, rose ministeren for, at der netop står, at man vil fremtidssikre systemet, så modtageanlæggene vil kunne indrettes til også at modtage forskellige typer af engangsemballage, f.eks. dåser.
Det synes jeg da netop er fornuftigt, fordi der verserer en sag, som ingen på forhånd kan vide, hvad udfaldet vil blive af.
Grunden til, at debatten poppede op for en uges tid siden, nu vi er kommet ind på den dåsedebat, var jo faktisk også, at der andetsteds fra i regeringen blev peget på, at det, man skulle gøre, var at sænke afgifterne for at komme grænsehandelen til livs.
Hvis man læser grænsehandelsrapporten, kan man helt tydeligt se, at der er to veje, man kan gå for at begrænse grænsehandelen.
Den ene vej er at sænke afgifterne, og den anden vej er at åbne for dåsesalg i Danmark.
Hvis man sænker afgifterne, koster det 720 mio. kr., og hvorfor købe noget, der koster 720 mio. kr. hvis man kan få det gratis?
Det er såmænd den eneste grund til det, og så kan man stadig væk - og det er vi også i Det Radikale Venstre - være meget glade og begejstrede for det returflaskesystem, vi har i dag, om ikke andet så af nostalgiske grunde, selv om man også en gang imellem kan blive helt nostalgisk ved tanken om en Faxe Fad på dåse.