runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-05-18:
Der har jo allerede været sagt en del om det lovforslag, som Dansk Folkeparti har fremsat, men jeg kan begynde med at meddele, at Kristendemokraterne kan støtte forslaget.
Så er man da fri for at sidde i spænding til det sidste. Vi synes, der er god grund til, at aldersgrænsen bliver sænket fra 67 til 65 år.
Pensionsalderen er jo blevet sænket for nogle år siden, så forslaget falder helt fint i tråd med det.
Vi har også den indstilling, at 3 år er en ganske udmærket grænse.
Det er jo ikke alle, der har lige god mulighed for at have både en helårsbeboelse og et sommerhus
, så også økonomisk kan det være med til at flytte nogle midler og give større muligheder for en større gruppe pensionister. Vi er ikke bange for, at det skal blive sådan, at store sommerhusområder bliver omdannet til parcelhuskvarterer.
Det er jo sådan, at selv om man fremover kan bo i sommerhusene i længere tid, er der allerede i dag en del sommerhuse, der kan bebos i ganske lang tid og også bliver det på grund af udlejning.
Derfor bliver den tid, man kan bo i sommerhuset, sådan set reelt kun udvidet med nogle få uger, måske 12-14 uger.
Derudover er det jo sådan, at de, der flytter ud i sommerhusene, skal kende de spilleregler, der er for sommerhusområdet.
Det er ikke sådan, at status pludselig bliver ændret, og alene det, at sommerhusgrunde i almindelighed er langt større end parcelhusgrunde og der i hvert fald er et fællesareal for sommerhusgrundene, gør jo, at der er luft og også plads til de mere rekreative aktiviteter.
Uden at jeg skal forsvare Dansk Folkepartis forslag til skyhøjde, er det også sådan - det er i hvert fald Kristendemokraternes holdning - at de ekstra omkostninger, der måtte være, naturligvis skal afholdes af dem, der bruger sommerhusene.
Det kan f.eks. gælde veje og den udvidede renovation, som er nødvendig, når et hus benyttes helårs og ikke kun i sommerperioden.
Der er selvfølgelig nogle ekstra udgifter, som må påhvile dem, der vælger at flytte ud.
Vi tror faktisk også, at forslaget kan hjælpe med til at nedbringe kriminaliteten i sommerhusområderne.
Vi ved, at tyverier er et stort problem, men hvis der bor lidt flere derude, er der altså lys flere steder, og det kan modvirke tyveri.
Derudover tror vi, at forslaget kan give et lille lift til yderområderne.
Det vælter ikke alting i yderområderne, men vil alligevel få betydning.
Alt i alt synes vi, at det er et godt forslag fra Dansk Folkeparti, og vi vil gerne støtte det.
Gudrun Laub (V), 2004-05-18:
Der er mange pensionister, som er glade for at være i deres sommerhuse, og der er selvfølgelig også mange, som vil være glade for det her forslag om at kunne bruge sommerhuset hele året.
Når de har været vant til at bo i det sommerhus om sommeren og kender forholdene og er glade for det,
så kan de jo også med tiden få lyst til at slippe deres faste vinterophold, som de jo i dag efter reglerne skal have et andet sted, indtil det med, at de skal have ejet huset i 8 år og være kommet op på en alder på 67 år, kan komme ind i reglerne, som de ligger i dag.
Men der er jo det særlige ved EU-undtagelsen, som vi har for Danmark, at kun danskere kan eje sommerhuse, og det er i hvert fald meget betænkeligt, hvis vi sætter det på spil.
Så Venstre kan ikke støtte forslaget her.
Vi vil meget gerne afvente den udtalelse, som miljøministeren har bedt kammeradvokaten om at komme med, så vi kan få en vurdering af, om det betyder noget for sommerhusprotokollen.
At ændre 67 år til 65 år tror jeg ikke kan give problemer.
Det vil vi jo selvfølgelig få med dér, men det vil jo være helt naturligt, når man tænker på, at alderen for folkepension er sat ned til 65 år.
Men med hensyn til en nedsættelse fra 8 år til 3 år er vi noget usikre på, om det kan give os problemer.
Derfor vil vi gerne afvente erklæringen, og så kan vi jo vende tilbage til det, når vi har kammeradvokatens udtalelse.
Så Venstre kan ikke støtte lovforslaget, som det ligger her.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Jo, det kan jeg nu nemt, bl.a. Kristendemokraterne og Enhedslisten.
Så vidt jeg ved, så er Enhedslisten jo for første gang blevet inviteret med til forhandlingerne om vandmiljøplan III.
Så jeg er sikker på, at hr. Keld Albrechtsen vil være fuld af fortrøstning over, at denne her regering trods alt inviterer Enhedslisten med til forhandlingerne. Til det andet spørgsmål vil jeg kun sige, at nu ser vi på, hvad kammeradvokaten svarer, og så ser vi, om det er en mulig løsning.
Det er kammeradvokaten, der skal være ledestjernen her, for at vi kan se, om det kan lade sig gøre.
Med hensyn til de nye sommerhuse, der måtte komme, gør hr. Keld Albrechtsen den lille fejl, og jeg er sikker på, at det er en fortalelse - det tror jeg da i hvert fald - nemlig at det skulle være, fordi der manglede sommerhuse.
Nej, det er, fordi yderområderne har behov for også at få en lille smule vækst, og der er jo en stribe af regler, som skal være indfriet, bl.a. at man kan dokumentere, at sommerhusene ligger bag ved eksisterende sommerhusområder, og bl.a. at sommerhusene ikke på nogen måde skal genere naturen og miljøet.
Det er under de forudsætninger, at lovforslaget er fremsat, og det tror jeg faktisk også at hr. Keld Albrechtsen vil blive tilfreds med.
Jeg håber det i hvert fald.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Det er jeg da også enig i.
Men jeg havde forstået det sådan, at ministeren mente, at der var mangel på sommerhuse, og at ministeren derfor bl.a. har stillet forskellige forslag om at åbne op for byggeri af flere sommerhuse.
Men det harmonerer vel ikke ret godt med det synspunkt, at der er mangel på sommerhuse, at man så begynder at trække sommerhuse ud af sommerhussektoren og lave dem til helårsboliger, og det er vel sådan set også i modstrid med ministerens målsætning om, at vi skal fremskaffe flere sommerhuse.
Så bare lige til den bemærkning om, at regeringen samarbejder med mange partier: Det er altså ikke noget, vi har mærket noget til i de sidste måneder, vil jeg sige.
Det er rigtigt, at regeringen samarbejder tæt med Dansk Folkeparti, men jeg ved ikke, om miljøministeren kan nævne eksempler på andre partier, som han samarbejder tæt med.
Det har jeg ikke kendskab til, men det kan jo være, at der er nogle gedulgte forhandlinger, som vi ikke kender.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Jo, nu har regeringen jo et tæt samarbejde med mange partier, faktisk alle de partier, som gerne vil naturen og miljøet det godt.
Jeg synes ikke, det tilkommer mig at vejlede
Dansk Folkeparti om, hvilket lovforslag de skal fremsætte
Derimod synes jeg, det tilkommer mig på regeringens vegne at sige, hvori vores bekymringer ligger, og sørge for, at den reaktion, vi så har på lovforslaget, afspejler det.
Nu har jeg jo ved gentagne lejligheder kunnet forstå på Dansk Folkeparti, at de er lige så meget optaget af den særlige sommerhusprotokolregel, som gør, at det er danskere, der er forbeholdt at kunne købe sommerhuse i Danmark, og jeg tror nu, at man er enig i, at det netop er det afgørende. Nu får vi kammeradvokatens vurdering.
Den har vi så i september, og så må vi se derfra, hvad der så skal ske.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg kan jo forstå på ministeren, at han har en bekymring for den danske protokol på det her område, den undtagelse, der gør, at vi kan beholde vores sommerhuse på danske hænder.
Finder ministeren ikke, at det er noget af et hasardspil fra Dansk Folkepartis side at bringe det her forslag frem på et tidspunkt, hvor Dansk Folkeparti jo udmærket godt ved, at der er en risiko for, at deres forslag kan bringe den danske sommerhusundtagelse i fare, og så lige nøjagtig på et tidspunkt, hvor vi er i den afsluttende fase om den nye forfatningstraktat, som denne sommerhusregel jo skal føres med over i?
Nu ved jeg jo, at ministeren har et meget, meget tæt samarbejde med Dansk Folkeparti, beklagelig tæt i nogle sammenhænge, ville jeg nok mene, men det har han jo, og det kunne han så måske bruge til at overbevise Dansk Folkeparti
om, at det altså ikke er tidspunktet at spille hasard med den danske sommerhusregel.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Det er sådan, at vi netop har et samarbejde med en række sommerhuskommuner.
Vi har mødtes med, jeg tror, det er 10 af de største sommerhuskommuner, og har diskuteret helårsbeboelse generelt, og der er en stribe af synspunkter, der er fremme dér, som også vil være indeholdt i den afrapportering, som jeg kommer med til Folketinget.
Det er bl.a. rigtigt, det kan jeg bekræfte, at en af fordelene ved, at man har helårsbeboelse - nu tænker jeg altså ikke kun på pensionistreglen, men også generelt på antallet af helårsbeboede sommerhuse - jo klart er, som også hr. Jørn Dohrmann nævner, bl.a. et spørgsmål omkring indbrud.
Men det er jo altså med i den afrapportering, som vil ske til Folketinget fra min side.
Deri vil også medgå de synspunkter, der findes blandt de sommerhuskommuner, som har helårsbeboelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Jeg vil da også godt spørge ind til, om ministeren så på nuværende tidspunkt, idet jeg også ved, at ministeren har været meget optaget af den her sag, ikke har spurgt de kommuner og de borgmestre, som har udtrykt ønske om, at de også kan få lov til at give deres borgere ret til at bo i sommerhusene, på grund af at det vil give en anden effekt, altså med f.eks. mindre indbrud og den slags ting.
Er det noget, ministeren har taget med i sine vurderinger, når det er, at man har udtalt sig positivt over for det her forslag også før i tiden?
Vi kan jo også se, at ministerens kollega, hr. Eyvind Vesselbo, har slået til lyd for det her i lang tid, kan man sige.
Så det vil jeg godt lige bede ministeren om at komme ind på.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
For det første kan jeg sige omkring det med de 67 og 65 år, at jeg ikke skal kunne afgøre, om det er en teknisk fejl.
Jeg er enig med hr. Jørn Dohrmann i, at det jo er noget, der i hvert fald naturligt skal rettes, og det får vi så gjort her.
Omkring det andet forhold kan jeg sige, som jeg sagde i min indledning, at jeg i marts har bedt kammeradvokaten om at give en redegørelse og en vurdering af sagen.
Man kan godt diskutere, om man tidligere skulle have været inde i sagen. Nu er det i hvert fald sket, og det er nu, man kommer ind.
Det er sket i marts, at jeg har bedt kammeradvokaten om at gøre det.
Kammeradvokaten har jo tidligere været inde at vurdere det.
Men vi finder altså her og er dermed også enig med forslagsstillerne, at det er en sag, som klart bør undersøges, og det er så også det, vi gør.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Hvorfor er der ikke sket mere i den her sag indtil nu?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-18:
Jeg er som udgangspunkt positiv over for ideen i lovforslaget om at nedsætte ejertidskravet i planloven, således at en pensionist meget tidligere får mulighed for at bo helårs i sit sommerhus.
Det er ikke rimeligt med et krav om 8 års ejerskab, før man som pensionist kan vælge at bo helårs i sit sommerhus.
Det bør være lettere for pensionister at nyde deres otium i sommerhuset.
Når arbejdslivet er afsluttet, bør det være muligt at flytte væk fra bylivet og tilbringe alderdommen under mere rolige og fredelige forhold.
Danmark har imidlertid fået lov til at opretholde den særregel i EU, sommerhusprotokollen, der betyder, at det som udgangspunkt kun er danskere, der kan erhverve sommerhuse i Danmark.
Det er meget vigtigt både for mig og for resten af regeringen, at denne særregel ikke bringes i fare.
Planlovens regler om anvendelse af sommerhuse supplerer de regler, der direkte er omfattet af sommerhusprotokollen, og skal bl.a. være med til at sikre, at lovgivningen om, at udlændinge ikke kan erhverve danske sommerhuse, ikke omgås.
Jeg har derfor allerede i marts bedt kammeradvokaten om en redegørelse, hvor det skal vurderes, hvilken betydning det vil have for udlændinges muligheder for at erhverve fast ejendom i Danmark, hvis ejertidskravet i planlovens § 41 nedsættes, sagt med andre ord, om sommerhusprotokollen vil kunne komme i fare ved en lovændring.
Dette svar foreligger endnu ikke, men forventes i september.
Først når den redegørelse foreligger, vil jeg kunne vurdere, om et lovforslag, hvor ejertidskravet nedsættes, kan og bør støttes.
Den del af lovforslaget, hvor det foreslås, at pensionsalderen nedsættes fra 67 år til de 65 år, kan jeg tilslutte mig.
Jeg kan altså ikke på nuværende tidspunkt støtte det foreliggende lovforslag, selv om jeg også vil understrege, hvad jeg gjorde i indledningen, at jeg som udgangspunkt er positiv over for ideen i lovforslaget, men så skyldes det altså de forhold, som jeg lige har omtalt.
Per Stig Møller (KF), 2004-05-18:
Hr. Keld Albrechtsen kan finde på mange spidsfindige spørgsmål.
Jeg synes, han skal stille dem under udvalgsbehandlingen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-18:
Jeg vil så blot stille ministeren et rent teknisk spørgsmål, vi kan også vende tilbage til det i udvalget, hvis det skal være, men nu siger ministeren, at det handler om at dække luftrummet, og at der åbenbart er et hul i det.
Men er det så ikke sådan, at hvis man ser det i forhold til arealet, så vil der rent faktisk blive en væsentlig større jagerflydækning i det baltiske område end i det nordatlantiske område?
Jeg tror, det vil være sådan.
Og vil det så være tilfredsstillende, set fra det danske riges synspunkt?
Per Stig Møller (KF), 2004-05-18:
Jeg vil meget gerne takke for Folketingets brede tilslutning
til, at vi påtager os denne solidariske forpligtelse over for de nye lande i NATO, lande, som vi jo har drømt om i årevis at få med i vores NATO-fællesskab, og som jo blev medlemmer her i foråret. Jeg kommer ikke med noget håb om, uanset hvor høflig jeg er, at få Enhedslistens støtte, men vi klarer os også uden.
Det er forklaringen på, at man har ønsket vores tilstedeværelse.
Og det gælder altså også de senest tilkomne NATO-medlemmer.
Vi har jo hele tiden argumenteret for, at der ikke er noget, der hedder NATO-medlemsskab på anden klasse.
Balterne er også meget optagede af, at der ikke er NATO-medlemsskab på anden klasse.
Derfor er det også en solidaritetshandling over for lande, som vi har villet trække ind i vores fællesskab.
Alliancens luftrum skal rent faktisk være dækket.
Alle områder er lige meget værd i NATO.
Så skal jeg oplyse, at man i NATO i øjeblikket overvejer, hvordan en permanent løsning for NATO's kommende luftforsvarskoncept skal se ud.
Det er der endnu ikke truffet beslutning om, men fra dansk side har der bl.a. været fremlagt en model, hvorefter luftforsvaret i højere grad bliver situationsbestemt eller trusselsbaseret.
Men indtil en permanent løsning er vedtaget, er vi også fra dansk side forpligtet til på rotationsbasis at bidrage til, at NATO's retningslinjer for luftforsvaret bliver opretholdt også over Baltikum og derved markere over for vore baltiske venner, som vi er så glade for at have fået ind i vores fællesskab, at vi faktisk også er villige til at løfte opgaver for dem.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-18:
Jeg kan forstå på Enhedslistens ordfører, at dette beslutningsforslag fra regeringen i virkeligheden vedrører, om ministeren er høflig eller ej.
Og også ud fra den betragtning kan vi godt i denne sag støtte regeringens beslutningsforslag, men også fordi vi gerne vil meddele vort samtykke til, at danske militære styrker stilles til rådighed for NATO's håndhævelse af suveræniteten i luftrummet over Estland, Letland og Litauen som led i NATO's integrerede luftforsvar.
Vi synes, at beslutningsforslaget er en helt naturlig opfølgning på den bistand, som Danmark på forskellig vis også har ydet de baltiske lande siden deres uafhængighed.
Vi synes også, uanset hvor meget der nu skal kæmpes over det baltiske luftrum - det bliver jo forhåbentlig ikke meget, og derfor er styrkerne heller ikke i fare, som der står i beslutningsforslaget - at det er naturligt, at de nye NATO-medlemslande fra Baltikum også ønsker, at man som en del af det integrerede luftforsvar i NATO er i stand til med hjælp fra bl.a. Danmark at forestå suverænitetshåndhævelsen i nationalt luftrum.
Så jeg kan hermed meddele, at Kristendemokraterne kan tilslutte sig regeringens beslutningsforslag.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Så vil jeg da godt spørge fru Gudrun Laub, om det er korrekt forstået, at medmindre kammeradvokatens udtalelse, når den foreligger, rejser alvorlige juridiske indvendinger heroverfor, vil man så nedsætte ejertidskravet i henhold til planloven, som man beskriver den. Det kunne jeg godt tænke mig at spørge Venstres ordfører om, sådan at vi ligesom ved, hvor vi står, og om Venstre gerne vil arbejde for det her, som Dansk Folkeparti har fremsat, og som vi også kan læse på hr. Eyvind Vesselbos hjemmeside at han gør, som jeg har refereret til i forslaget her, men også fordi vi gerne vil tage hensyn til, at der er andre gode elementer i det her forslag, kan man sige.
Gudrun Laub (V), 2004-05-18:
Vi er positive over for den ændring, men vil ikke give noget bindende tilsagn her, for nu må vi lige vente og høre, hvad kammeradvokaten siger, og så få det gennemarbejdet, så vi får set tingene i sammenhæng med sommerhusreglerne.
Som sagt så mener jeg ikke, at jeg kan give noget tilsagn her i dag.
Jeg synes, vi skal afvente kammeradvokatens udtalelse, før vi tager endelig stilling til det, men vi er på forhånd positive, og hr. Jørn Dohrmann må lade sig nøje med det svar i dag.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-18:
I den ordførertale, jeg læste op, redegjorde jeg for og uddybede SF's holdning.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Jeg vil godt spørge hr. Villy Søvndal, hvordan det hænger sammen med, at venstrefløjen eller i hvert fald SF altid gerne vil tilgodese de ældre borgere.
Vi må ligesom se i øjnene, at allerede i dag har man et retskrav efter 8 år
, så hvorfor kan SF ikke tilgodese de ældre borgere ved at sænke overgrænsen fra 8 til 3 år? Som vi også har skrevet i forslaget, er der jo ikke noget med, at sommerhusprotokollen skal sættes under pres.
Vi har sagt, at hvis det kan lade sig gøre, vil vi gerne gøre dette tiltag, og derfor vil jeg gerne høre, hvordan SF stiller sig, hvis kammeradvokaten udtaler, at det godt kan lade sig gøre, eller han ikke rejser nogen alvorlige juridiske indvendinger: Kan SF så støtte forslaget?
Helle Sjelle (KF), 2004-05-18:
Jeg har jo allerede sagt, at som forslaget ligger på nuværende tidspunkt, har vi ikke mulighed for at støtte det, fordi vi ikke vil risikere, at sommerhusreglen eventuelt ikke kan holde længere.
Med hensyn til dispensationer har kommunerne jo mulighed for at give dispensationer i dag.
Jeg ser gerne, at der er så stor ensartethed som muligt i kommunerne landet over, men hvis der ellers er nogle problemer, synes jeg, hr. Jørn Dohrmann skal spørge miljøministeren.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Jamen så forstår jeg ikke helt, hvorfor der er så stor forskel.
Jeg må sige igen, at jeg ikke synes, det står særlig klart.
Men hvis kammeradvokatens udtalelse ikke rejser nogen alvorlige juridiske indvendinger imod bevarelsen af den sommerhusregel, vi har, må man da kunne svare ganske klart på, om man støtter lovforslaget her eller ikke støtter det.
Helle Sjelle (KF), 2004-05-18:
Jeg vil sige, at jeg jo allerede har svaret på en del af det spørgsmål, hr. Jørn Dohrmann rejser her, men jeg skal da gerne gentage det: Hvis de juridiske undersøgelser giver belæg for at nedsætte ventetiden for pensionister, der gerne vil flytte i sommerhus hele året, må der efter vores opfattelse også foretages en grundig vurdering af de miljømæssige konsekvenser.
Derudover vil jeg også gerne sige, at i øjeblikket har vi jo netop en regel, der fastsætter 8 år, så der er jo ens regler over hele landet, hvis bare kommunerne følger dem.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-18:
Jeg vil godt spørge den konservative ordfører: Når kammeradvokatens udtalelse foreligger, vil man da fra konservativ side støtte et forslag som det, der er fremsat her, medmindre den rejser nogle alvorlige juridiske indvendinger? Man skal også forholde sig til, at i dag har vi 8-års-reglen, men der er mange kommuner, der dispenserer fra den, så det kan være fra 8 og helt ned til 3 år.
Synes De Konservative, at det er rimeligt, at der er så store forskelle i Danmark, og vil man fra konservativ side arbejde for, at der bliver ens regler over hele landet?
Helle Sjelle (KF), 2004-05-18:
Lad mig starte med at understrege, at Det Konservative Folkeparti meget gerne vil være med til at finde en løsning, der giver mulighed for at flytte ind i et sommerhus og bruge det som helårsbolig efter et kortere ejerskab end de 8 år, der er fastsat i den nuværende lov.
Især vil jeg gerne fremhæve en skævhed ved det nuværende system, som vi finder uheldig og derfor gerne vil rydde af vejen, hvis det kan lade sig gøre.
Ikke særlig velstående pensionister, der eventuelt først sent i livet har fået råd til et sommerhus, skal vente i 8 år, inden de kan slippe af med udgifter til den ekstra bolig, nemlig helårshuset.
Omvendt forholder det sig med det velhavende ægtepar, som tidligt i livet har købt sommerhus.
De kan vælge at flytte derud på helårsbasis allerede dagen efter, at de har sagt farvel til deres arbejdsliv, fordi de for længst har opfyldt 8-års-reglen, og det synes vi er en forkert virkning af det nuværende system.
Ikke desto mindre er den lange ventetid måske en af forudsætningerne for, at vi kan beholde den særlige sommerhusregel, som Danmark fik ved sin indtræden i EF i 1973.
Vi er helt enige med regeringen i, at det er en regel, der skal opretholdes, og vi må håbe, at der fortsat vil være forståelse blandt EU's stats- og regeringschefer for bevarelse af netop den protokol.
Der er næppe nogen tvivl om, at den gennem nogle årtier har forhindret potentielt massive udenlandske opkøb i danske sommerhusområder.
Om der vil være nogen enorm efterspørgsel fremover, er ikke til at sige i dag.
De danske sommerhusprisers himmelflugt i de senere år og muligheden for køb i kystnære områder i de andre nordeuropæiske EU-lande, der er kommet til siden 1973, vil måske kølne interessen for Danmark noget, men det er nok alligevel sikrest at bevare reglen.
Jeg er sikker på, at Dansk Folkeparti også lægger meget stor vægt på, at udlændinge fra så fjerne lande som Tyskland og Frankrig ikke kan købe sommerbolig her hos os, og derfor forstår jeg heller ikke helt, at partiet er så ivrigt efter at fremsætte et lovforslag, der ser ud til at kunne bringe vores sommerhusregel i fare.
I Det Konservative Folkeparti deler vi fuldt ud regeringens opfattelse.
Der må en grundig juridisk undersøgelse til, før vi kan indlade os på en ændring af pensionisternes adgang til helårsbeboelse i sommerhus, og vi er glade for, at miljøministeren netop har bedt kammeradvokaten om en redegørelse.
Men vi kan naturligvis ikke på nuværende tidspunkt støtte det fremsatte lovforslag.
Hvis de juridiske undersøgelser giver belæg for at nedsætte ventetiden for pensionister, der gerne vil flytte i sommerhus hele året, må der efter vores opfattelse også foretages en grundig vurdering af de miljømæssige konsekvenser.
Det er klart, at nemmere adgang til at benytte sommerboligerne hele året vil medføre yderligere belastning
med f.eks. spildevand og affald
Bjørn Westh (S), 2004-05-18:
Man kan drøfte de spørgsmål, hvis man er sikker på, at de ikke vil underminere den gældende sommerhusregel.
Det er det afgørende.
Det er jo ikke sikkert, det er sjovt at have et sommerhus, hvis der ligger tre helårsbeboelser rundt omkring det.
Nogle mennesker har købt sommerhus i forventning om, at det var et særlig fredeligt område, og hvis det så bliver et område, hvor der er megen trafik, fordi nogle huse har skiftet karakter fra sommerhus til helårsbebyggelse, føler de mennesker sig snydt.
Det er den afvejning, der skal foregå, og den kan selvfølgelig bedst foregå i kommunerne, men de skal følge de regler, der er udstukket med hensyn til, hvor mange år man skal have ejet huset.