runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Hvis hr. Per Dalgaard kan bruge min tro til noget som helst, så vil jeg sige, at min umiddelbare fornemmelse er, at omfanget ikke er voldsomt, hverken når vi taler om personer eller penge.
Men da også det udtryk, jeg bruger, er relativt, og det, der er voldsomt for den ene, måske ikke er det for den anden, så giver det jo ikke hr. Per Dalgaard noget tilfredsstillende svar.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-04:
Når jeg spørger til et stort omfang, er det sådan set bare et bud - kan man sige - på, om det er mange mennesker, det handler om, der nu udøver illegal arbejdskraft, eller om det er det beløbsmæssige, der er tale om.
Det kan være, at jeg skal vente med at stille spørgsmålet, til vi får forslagsstillerne på banen, for det må de egentlig have en idé om.
Men det kunne være, at hr. Freddy Dam har en idé om, hvorvidt det beløbsmæssigt er voldsomt, eller om det er menneskene i et voldsomt antal, der udøver de her illegale aktiviteter.
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Nu har jeg ikke lavet nogen efterforskning på det omfang, som man kan forestille sig illegalt arbejde foregår i.
Det følger næsten af sagens natur, at al den stund det jo er illegalt, er en væsentlig del af det formentlig heller ikke umiddelbart synligt.
Jeg synes ikke, at jeg her vil give mig i kast med at gætte på, om omfanget af illegalt entreprenørarbejde er større eller mindre end svindelen i kiosker
, uanset om det nu er udlændinge eller danskere.
Det synes jeg sådan set er en lidt håbløs opgave.
Per Dalgaard (DF), 2004-05-04:
Hr. Freddy Dam har flere gange talt om proportionalitet, og han nævnte begrebet i stort omfang.
Jeg kunne godt tænke mig at vide: Hvor stort er egentlig det omfang, vi taler om med hensyn til den her illegale arbejdskraft, som skal reparere en villa eller en carport i Whiskybæltet?
Jeg kan forstå, at nogle opfatter det her lovforslag som værende rettet imod danske arbejdsgivere.
Hvor stort er egentlig omfanget i forhold til al den svindel, der foregår i indvandrermiljøernes kiosker og pizzeriaer?
Har hr. Freddy Dam et bud på det?
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Jeg vil godt starte igen på min ordførertale, men måske i en lidt anden udgave, for der er altså ikke nogen, der kan vide
overhovedet, om det her problem accelererer eller måske decelererer. Vi ved, at der findes illegalt arbejde i øjeblikket.
Vi er enige om, at illegalt arbejde skal bekæmpes.
Vi har været enige om at aftale, at politi og arbejdsmarkedets parter og Told og Skat og andre gode folk skal udfolde væsentlige bestræbelser for at komme dette uvæsen til livs, og jeg synes jo ikke, at man kan fortænke Venstre i at have den opfattelse, at når der nu er iværksat en række tiltag, og når nu først det var forleden dag, altså den 1. maj, at de 10 nye lande kom ind i Fællesskabet, så er det vel ikke helt ved siden af godt lige at ville se, hvordan det virker, inden vi griber til mere og mere og mere straf. Til sidst har vi jo ikke mere straf i posen, om jeg så må sige.
Det er jo ret uheldigt.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Jamen det er frem for alt noget, der er på længere sigt.
Det kan vi vel blive enige om.
Økonomien i Polen og Ungarn og Tjekkiet osv. forbedres jo hverken i morgen eller i overmorgen eller næste år eller næste år igen på grund af EU-udvidelsen.
Der går i hvert fald nogle år i bedste fald.
Så hvis vi kigger på det her og nu, så kan man sige, at det, der vil ske rent konkret, jo er, at flere end i dag vil få lovligt ophold i Danmark.
Så vil de, der bliver fyret, få lov til at opholde sig 6 måneder i Danmark, mens de søger andet arbejde, uden nogen indtægt.
Kan hr. Freddy Dam give et bud på, hvad de vil forsøge at leve af?
Det er sådan set relativt oplagt.
Og når der så er danskere f.eks. i Whiskybæltet, der skal have ombygget millionvillaen, og som er villige til at ansætte dem, så har vi miseren.
Hvad gør man i forhold til det?
Det er jo det, der er det interessante, og der synes jeg, at Venstres holdning, når man ser samlet på det, er meget tilbagelænet, og jeg kan ikke lade være med at få den opfattelse, at det er, fordi det er vennerne i Whiskybæltet, det går ud over.
Så er man meget optaget af retssikkerheden, og så er man meget optaget af, at straffen ikke må være for streng osv.
Men når det er nogle flygtninge eller et eller andet, er det en helt anden holdning, som man har fra Venstres side.
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Nu har jeg ikke fået fornemmelse af, at det her forslag primært retter sig mod folk i Whiskybæltet.
Jeg er klar over, at der findes folk i Whiskybæltet, der faktisk har betjent sig af illegalt arbejde og også i stort omfang, og det er selvfølgelig ikke særlig tilfredsstillende.
Men det her forslag retter sig nok så meget mod små håndværksmestre, som måske i en eller anden form for misforstået ønske om at overleve eller klare konkurrencen føler, at de er nødt til at begå de ulovligheder, som det jo er at beskæftige illegale arbejdere.
Det er nu den ene side af sagen.
Så har jeg ikke entydigt sagt, at det er sådan, at incitamentet svækkes derved, at udlændinge nu lovligt kan komme til landet og arbejde.
Det fremgår af min tale.
Det vil jo kunne ses i referatet om et øjeblik, at jeg faktisk sagde: Incitamentet til at drage udenlands og søge arbejde i de gamle EU-lande vil måske nok blive mindre, al den stund at vi jo forventer, at økonomien i deres hjemlande faktisk bedres fra dag et, hvor de kommer ind i EU. Jeg medgiver, at det også er et tankeeksperiment, men dog en tanke værd efter min opfattelse.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Hvis hr. Freddy Dam vil undlade at sige det til nogen, vil jeg i virkeligheden godt udtrykke stor respekt for det, hr. Freddy Dam siger.
Jeg er fuldstændig enig i, at opdagelsesrisikoen er meget mere vigtig end straffens længde.
Det, der så kan undre sådan en som mig, er, at det lige præcis er, når det er noget, der går ud over folk i Whiskybæltet, at Venstre kommer til den erkendelse.
Men det er så en anden ting.
Men der var noget, jeg ikke syntes var så klart, og det er, når hr. Freddy Dam siger, at vi må forvente, at problemet bliver mindre, fordi incitamentet bliver mindre, når østarbejdere kan komme hertil legalt.
Jamen der er da et eller andet, der halter med logikken der.
Det er jo klart, at østarbejdere har et incitament til at komme hertil og arbejde på den måde, de nu kan komme hertil og arbejde på.
Men de, som har det store incitament til at udnytte illegal arbejdskraft, er jo lige præcis folkene i Whiskybæltet, der skal have lavet deres villa til et par millioner om og kan få det gjort til en tredjedel eller en fjerdedel af prisen.
Deres incitament vil jo ikke blive mindre.
De vil have præcis det samme incitament til at snyde den danske statskasse, som de hele tiden har haft.
Er hr. Freddy Dam ikke enig i det?
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Nu har fartbøder jo ikke så voldsomt meget med lige den her sag at gøre, men jeg kan da godt bekræfte, at jeg faktisk har været med til at stemme for, at fartbøderne skulle sættes op i sammenhæng med, at man også satte hastigheden op.
Det er altså en filosofi, der går på, at hvis man giver borgerne noget, må borgerne også i højere grad rette sig efter reglerne.
Men det er jo en anden diskussion.
Jeg er også helt enig i, at på det teoretiske plan er det selvfølgelig korrekt, at større bøder alt andet lige vil afholde nogle fra at blive fristet.
Det ville jo være umuligt at påstå det modsatte.
Men jeg vil stadig væk godt minde om - og jeg vil bede hr. Jan Petersen om selv at lave de nødvendige tankeeksperimenter - at det, tror jeg nok, er rigtigt, hvad jeg siger, nemlig at det er vigtigere, at opdagelsesrisikoen er høj, end at bøden er høj.
Jeg ved, at han selv kan tænke sig til resultatet.
Jan Petersen (S), 2004-05-04:
Det er jo muligt, at vi bedømmer forskelligt, hvad der er nødvendigt at straffe og hvor hårdt.
Det går jeg da ud fra ikke alene skyldes et behov for at få flere penge i statskassen, men også et behov for, at folk lader være med at gøre det her.
I øjeblikket kan man sige, at de sådan set tjener på det.
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Det er klart, at jeg kan svare bekræftende på, at en illegal arbejder naturligvis er en illegal arbejder for meget.
Det var vel også det svar, som hr. Jan Petersen ville have forventet.
Vi er jo ikke uenige om det mål, vi skal nå.
Vi er ikke uenige om, at illegalt arbejde skal forhindres, og hvis det i øvrigt finder sted, så skal det straffes.
Men det, vi er uenige om, og det nytter ikke at bortforklare det, er, at vi i Venstre ikke kan acceptere en hvilken som helst metode til at undgå illegalt arbejde.
Det ved jeg at hr. Jan Petersen selv kan se er helt ved siden af.
Nu er det måske, fordi det er fru Elisabeth Arnolds opfattelse, at jeg tidligere i dag har sagt, at et af de problemer, vi i Venstre har med det lovforslag her, er, at der efter vores opfattelse er en grel uoverensstemmelse med hensyn til proportionaliteten.
Jeg synes umiddelbart, at bødestørrelser på 100.000-150.000 kr. pr. mand pr. måned er store.
Det er mildt sagt, når integrationsministeren siger, at de forekommer ham voldsomme.
Jeg synes, at bødestørrelser i den størrelse forekommer mig fuldstændig eksorbitante og i strid med enhver form for proportionalitet.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-04:
Mener hr. Freddy Dam virkelig, at en bødestørrelse, som står i et grelt misforhold til den indvundne fortjeneste, vil være fuldstændig uden betydning, selv om opdagelsesrisikoen er høj?
Det må jo være sådan, at hvis en dansker eller et firma, der beskæftiger illegal arbejdskraft, har en meget stor risiko for at blive opdaget, så vil det være en fordel, hvis bødestørrelsen er lav.
Hvis det under alle omstændigheder er sådan, at konsekvenserne af at blive opdaget ikke er særlig alvorlige, så er det da fuldstændig lige meget, om opdagelsesrisikoen er høj eller lav. Så vil konsekvenserne for den, der beskæftiger illegal arbejdskraft, være til at overse, for det er under alle omstændigheder en lav bøde.
Freddy Dam (V), 2004-05-04:
Jeg er ikke et sekund i tvivl om, at motiveringen hos arbejdsgiveren for at anvende illegal arbejdskraft naturligvis er at tjene penge på ulovlig vis, ingen tvivl om det.
Jeg har også tidligere sagt i dag, at selvfølgelig har bødestørrelsen en eller anden betydning i den her sammenhæng.
Det er jo ikke ligegyldigt, om bøden er på 1.000 kr., eller den er på 10.000 kr., eller den er på 160.000 kr. Men det, jeg har gjort mig til talsmand for, er, at i forhold til bødestørrelsens betydning mener jeg i virkeligheden, at opdagelsesrisikoen har en endnu større betydning.
Derfor kunne man måske have den opfattelse - jeg har i hvert fald som udgangspunkt den opfattelse - at det ville være mere fornuftigt at skærpe, om jeg så må sige, indsatsen og forøge risikoen for opdagelse i stedet for at forøge bødernes størrelser, for det betyder i sig selv efter min opfattelse ikke noget.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-05-04:
Nej, det lyder ikke, som om hr. Freddy Dam er så forfærdelig bekymret, men jeg synes heller ikke, det lyder særlig logisk, at bødestørrelsen skulle være af så ringe betydning for incitamentet til at undgå illegalt arbejde.
Derfor forstår jeg simpelt hen ikke, at hr. Freddy Dam anser bødestørrelsen for ikke at have nogen som helst betydning.
Jesper Langballe (DF), 2004-05-04:
Jeg synes, at det første, hr. Jan Petersen siger, er temmelig meningsløst.
Det er ikke første gang i dag, vi har haft den debat i Folketingssalen.
Den udspandt sig også i spørgetimen, hvor hr. Kristian Thulesen Dahl stillede statsministeren det spørgsmål, hvad han ville gøre ved det tilfælde med den polske arbejdsgiver, der lønner sine medarbejdere efter polske satser.
Statsministeren, der jo ikke plejer at have uld i munden, gav et svar, som var så magert, at det var påfaldende - også på spørgsmålet om, hvad der så egentlig bliver tilbage af værn.
Skal det være sådan, at fagbevægelsen i hvert enkelt tilfælde selv skal være opsøgende og finde ud af det pågældende tilfælde og så lave en blokade?
Det er jo ikke værdigt, at regering og Folketing overlader det våben den mulighed, at det så er det eneste, der er tilbage, at man altså i sag for sag skal lave blokade.
Det er klart, at det da skyldes, at man skulle være i front
med hensyn til at sige: Halleluja, arbejdskraftens frie bevægelighed her i Danmark fra dag et, ingen forbehold.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Ja, men man får lov til at blive her i 6 måneder uden løn og uden noget levegrundlag, og det er jo det, der er pointen, for hvad skal man så leve af?
Det er alle tiders, at EU-partierne har lavet en aftale, som går på, at en østarbejder, f.eks. en polsk arbejder, der er kommet hertil og har arbejdet 3 år og har betalt skat, bliver smidt ud af vagten og måske oven i købet på et usagligt grundlag, f.eks. fordi vedkommende ikke vil arbejde over, eller hvad ved jeg.
Den person kan få lov til at blive her i 6 måneder og søge andet arbejde, javel, men hvad skal vedkommende leve af?
Problemet med EU-partiernes aftale er lige præcis, at der ikke er noget, vedkommende kan leve af. Medmindre vedkommende får ordinært arbejde - og det kan være svært - er der kun to muligheder, enten sort arbejde eller ud af vagten.
Man kan sige, at det, man gør her - det er Socialdemokratiet med til, og det er al ære værd - er at stoppe et hul, der delvis er skabt af østaftalen, og det er vel at mærke et hul, der går ud over danske arbejdere, fordi de risikerer at blive underbudt, når legale arbejdere bliver til illegale arbejdere, men så sandelig også går ud over de østarbejdere, der bliver illegale arbejdere.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Det var spørgsmålet om den forskel mellem støtten til teatre ud fra abonnement, altså de solgte billetter, eller ud fra befolkningsunderlaget.
Hvis man følger hr. Søren Søndergaards og fru Jytte Andersens model og ændrer det her, så kan man altså komme til at give støtte til et teater, hvor der kommer meget, meget få publikummer, i modsætning til den måde det foregår på i øjeblikket, hvor man faktisk giver tilskud til dem, der kommer i teatret.
Er det ikke korrekt, sådan som jeg fremstiller det?
Er det Enhedslistens politik at give tilskud til teatre, hvor der stort set ikke kommer mennesker, i stedet for at give det til teatre, hvor publikum kommer?
Louise Frevert (DF), 2004-05-04:
Man må nok betegne Det Danske Teater for det fremmeste turnéteater i Danmark.
Det har et højt kunstnerisk niveau med stor alsidighed i sine teaterproduktioner.
Socialdemokraterne har i deres beslutningsforslag foreslået, at Det Danske Teater skal have et tilskud på 7,5 mio. kr. Nu er det ikke, fordi jeg har lyst til at gentage mig selv, men det er jo svært at lade være med blot at indskyde den fodnote, at her har vi igen et eksempel på, at Socialdemokraterne mener, at teatrene og kunsten i det hele taget i Danmark bare skal have tilført uanede midler for at kunne præstere kvalitet. Det Danske Teater har bevist, at det med et for så vidt rimeligt tilskud har været i stand til at præstere kvalitetsforestillinger, og vi er da også i Dansk Folkeparti enige med kulturministeren i, at det vil være på sin plads at forhøje Det Danske Teaters tilskud med 2,6 mio. kr. til en almindelig forestilling.
Vi skal også huske, at der gives et tilskud på 1,1 mio. kr. til en børneteaterforestilling
alt i alt er det et tilskud på 3,7 mio. kr., og med det tilskud vil Det Danske Teater kunne sætte yderligere to nye produktioner op.
Syv produktioner og en børneforestilling om året må siges at være i top.
Det Danske Teater udfylder en rolle, som er meget væsentlig i det danske teaterliv, nemlig turnéteatrets virke.
Selv om der er andre teatre, der har turnévirksomhed, er det jo ikke turnévirksomhed, som Det Danske Teater har, hvor det er baseret på at være et rigtigt turnéteater.
Alle danskere skal have mulighed for at se godt, gedigent teater selv i den yderste afkrog af Danmark, og det giver Det Danske Teater muligheden for.
Derfor er vi også enige i kulturministerens udspil om, at Det Danske Teater skal overgå til statsadministration i en ny struktur, men den diskussion tager vi op på et andet tidspunkt.
Foreløbig er vi meget tilfredse med, at Det Danske Teater har fået en saltvandsindsprøjtning og kan bevare et højt kunstnerisk niveau til glæde for hele Danmarks befolkning.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Nu er det jo svært, når hr. Søren Søndergaard stiller mig et spørgsmål, og jeg svarer på det, og hr. Søren Søndergaard så siger: Jamen hr. Vesselbo svarede på noget helt andet.
Hr. Søren Søndergaard udlægger mine svar på en helt anden måde end det, jeg svarede.
Da jeg repræsenterer Venstre, svarer jeg på den måde, som Venstre gerne vil have, og det kan vel ikke komme bag på hr. Søren Søndergaard.
99,9 pct. - jeg mener, at hr. Søren Søndergaard må have hørt det tal - af de penge, der bliver bevilget til danske teatre, bliver der ikke nødvendigvis stillet krav i forbindelse med.
Der stilles ikke krav om, hvilke forestillinger der skal spilles, og hvilke skuespillere der skal benyttes, så der er ikke nogen detailstyring overhovedet.
Men når man fremsætter to forslag som dem, vi nu er i gang med at diskutere her i aften, ville det da være rart at vide, hvorfor man pludselig kommer med forslagene, når man i øvrigt er med i et forlig om noget andet.
Det er da rart at vide, hvad de penge skal bruges til.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Hr. Vesselbo må have mig undskyldt, men hr. Vesselbo lyder altså fuldstændig som et ekko af den gamle regering i den katastrofale fase, hvor man sagde: Oh, vi giver mange penge uden at stille nogen krav til DIF og DGI.
Nu skal de have ekstra penge, men nu må vi i hvert fald bestemme,
Vi kan ikke bare give dem uden videre.
Jeg er sikker på, at den nuværende kulturminister deltog i den diskussion, og jeg er sikker på, at han kan huske argumentationen.
Vi var en del, der sagde: Nej, vi giver sådan set et beløb, fordi vi synes, organisationerne opfylder en vigtig funktion, og hvis vi ikke synes, de gør det længere, kan vi beskære tilskuddet.
Vi kan også give mere, hvis vi mener, tingene bliver gjort bedre, hvis vi gør det, og vi kan eventuelt helt fjerne det.
Jeg synes, at alt det, vi hører fra hr. Eyvind Vesselbo i dag, er den samme kontrolfreakmentalitet, som også prægede den gamle regering på det tidspunkt.
Man skal simpelt hen kontrollere, og jeg må indrømme, at jeg syntes ikke, det var godt dengang, og jeg synes heller ikke, det er godt nu.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Nej, det er ganske ukorrekt forstået.
Størstedelen af pengene, tæt på 99 pct. af beløbet til teatret, bliver ikke styret på nogen som helst måde.
Men jeg mener, at når man kommer efter at have indgået et 4-årigt forlig om 6 mio. kr. og foreslår, at der skal bruges flere penge på to områder, er det måske meget rart at vide, hvad man egentlig forestiller sig, at de penge skal bruges til.
Jeg mener ikke, at man nødvendigvis skal stille krav, og det gør vi jo heller ikke for 99,9 pct. af de penge, der gives til teaterområdet.
Men vi har nogle ideer, vi har en kulturpolitik, og jeg kan selvfølgelig godt se, det er et problem, for der er ikke mange andre her i salen, der har en kulturpolitik, som er målrettet og seriøs.
Vi har gjort os nogle tanker, inden vi sætter penge af, og det er her, forskellen mellem os findes.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-04:
Jeg synes i virkeligheden, det er en meget spændende diskussion, hr. Eyvind Vesselbo rejser.
Jeg kan huske, at vi også havde den under den tidligere regering, for da vi på et tidspunkt diskuterede tilskud til idrætsorganisationerne, altså DGI og DIF, havde vi en regering og en kulturminister, der ville opstille alle mulige konkrete betingelser for, at man kunne få tilskud.
Så skulle man lave noget for handicappede, så skulle man lave noget for indvandrere, og så skulle man lave noget for det ene og det andet.
Dengang sagde vi fra Enhedslisten, at det ville vi ikke være med til.
Så må man løse den, så godt man kan, og løser man den ikke godt nok, må vi overveje, om vi skal fjerne bloktilskuddet - lad os kalde det det - og hvis vi ønsker, at der skal gøres specielle tiltag for indvandrere eller handicappede, må der laves nogle puljer, som alle kan søge på lige vilkår.
Det er måske lidt af den samme opfattelse, vi har, når det gælder teatrene.
Men jeg forstår, at den regering, vi har nu, meget lig den tidligere regering vil detailstyre og bestemme helt ned i detaljen, hvad pengene skal bruges til. Det ville den tidligere regering i hvert fald på det
Er det korrekt forstået?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Jeg er fuldstændig enig i, at teatret har brug for en stabil støtte over en årrække, men jeg mener ikke, det i sig selv er nok at sige: Vi finder 7,5 mio. kr., for det er nok det, teatret har brug for, og så kommer der nok også nogle flere tilskuere.
Det, regeringen har gjort i dette tilfælde, er selvfølgelig at analysere tingene og derefter definere,
Det er seriøst kulturpolitisk arbejde, og det er det, der er hele grundlaget for den måde, vi griber tingene an på.
Vi kaster ikke bare et eller andet tilfældigt tal ud, så vi bagefter skal diskutere sagen uden at vide, hvad der egentlig ligger inden for rammerne, for det er jo ikke bare en eller anden tilfældig beregningsmåde, vi taler om her.
Det drejer sig om 7,5 mio. kr., som Socialdemokratiet foreslår uden overhovedet at definere, hvad pengene skal bruges til, fordi Socialdemokratiet åbenbart ikke har nogen visioner på området.
Man bliver bare ved med at diskutere penge, vi står med to forslag, hvor der bare er nævnt nogle beløb, og jeg synes, hr. Naser Khader sagde det meget godt: Det er penge og ikke indhold, vi diskuterer her.
Jytte Andersen (S), 2004-05-04:
Nu afspejler tilskuernes interesse jo, om der er noget at komme efter: Om der er gode forestillinger, om der er nye forestillinger, om der er en mangfoldighed i repertoiret, og om Det Danske Teater når ud til folk med sine turnéforpligtelser, som medfører meget store udgifter.
Vi er faktisk meget optaget af, at Det Danske Teater når
så langt ud til den danske befolkning som muligt
, men man kan jo ikke stille det op på den facon, som hr. Eyvind Vesselbo gør.
Man er nødt til at sige: Skal vi have flere folk i teatret, skal vi sørge for, at vi har noget at byde på, og ikke bare lokke folk med ingenting.
Eyvind Vesselbo (V), 2004-05-04:
Ja, men når jeg nævner, at Socialdemokratiet fokuserer meget mere på tilskud end på publikum, er det vel ikke helt forkert, for det er faktisk det, der står i forslaget.
Der står, at man vil øge tilskuddet, men hvis Socialdemokratiet havde ønsket at øge publikumsinteressen, havde der stået, at man vil gøre en indsats for, at der kommer flere i teatret, og det er faktisk det, der ikke gør.
Fru Jytte Andersen siger, at man vil forøge tilskuddet i forhold til den indtægt, man får ved at sælge billetter, og det er her, vandene skilles.
Det er i hvert fald ikke den teaterpolitik, jeg går ind for.
Jeg mener, at vi skal have flere i teatret, så de kan nyde de oplevelser, der er her, og det får man nødvendigvis ikke ved at give mere i tilskud.
Lars Barfoed (KF), 2004-05-04:
Da den konservative kulturpolitiske ordfører, fru Carina Christensen, ikke kan være til stede i Folketinget i dag, skal jeg på hendes vegne sige følgende: Allerede under teaterforhandlingerne i efteråret tilkendegav kulturministeren, at han var villig til at se på Det Danske Teaters økonomi.
Der var bred enighed blandt partierne om, at teaterets økonomi er stram set i forhold til de ambitioner, som vi har for teateret.
Fra konservativ side glæder vi os derfor også meget over, at kulturministeren nu efter drøftelser med Det Danske Teater har besluttet at forhøje deres tilskud med 2,6 mio. kr.
Det ændrer jo ikke på rammens størrelse, at man fordeler det efter indbyggertal frem for efter et forbrugerprincip.
Det tror vi godt at amterne selv kan finde ud af at administrere.
Alle amter fører en aktiv kulturpolitik, hvor jeg bestemt ikke tror at målet er, at der ikke kommer nogen til forestillingerne.
Det Danske Teater gør et stort og godt arbejde og udfylder en væsentlig rolle som turnéteater i hele landet.
Vi Konservative glæder os derfor også over den aftale om en forbedret økonomi, der nu er indgået.
Det Konservative Folkeparti kan ud fra disse betragtninger ikke støtte dette forslag.