runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Jeg er såmænd vant til, at det hagler ned over mig, så det tager jeg ikke så tungt.
Det er jo en del af det her job, og det er selvfølgelig i orden, og det giver mig endnu en gang mulighed for, når det hagler ned over mig, at belyse, hvad vores politik er, netop at vi vil børnene det godt, men at vi vil have forældrene hjem.
Med hensyn til det med maden på Avnstrup kan jeg bekræfte det.
Det er rigtigt, at på Avnstrup er det sådan, at der er mulighed for, at de nu selv kan lave mad, fordi der åbenbart er nogle faciliteter, der gør, at det kan lade sig gøre, men de har ikke kontanter.
Det skal stadig væk være sådan, at det, vi kalder de motivationsfremmende foranstaltninger for at rejse hjem, også skal være til stede.
Der skal være forskel på dem, der vil samarbejde, og dem, der ikke vil.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-18:
Det hagler jo ned over fru Irene Simonsen med byger af spørgsmål, som til dels bygger på ren uvidenhed bl.a. om, at det med at lave en tvangshjemsendelsesaftale med Irak bare er noget, man kan gøre over night.
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Jeg kender ikke – det må jeg sige igen – de enkelte detaljer i planen, men hvis jeg skulle komme med et personligt ønske, så skulle den forskønnelse og det, der skal bruges på bygninger her, gerne tilgodese børnene.
Jeg vil ikke gå i detaljer, for det er Dansk Røde Kors og andre aktører, der står for det, og derfor er det dem, der skal prioritere, hvordan pengene skal bruges på forskønnelse.
Jeg forventer, at det er noget, der kommer børnene til gode, for der skal ikke herske tvivl om, at i Venstre, nu gentager jeg det en gang til, har vi ét mål: De familier skal hjem hurtigst muligt, for det er ikke optimalt at vælge at bo med sine børn på et center i 7 år, så det skal aldrig blive attraktivt at sidde der længe.
Det kunne det blive, hvis vi sagde, at efter en vis periode i et center, kunne man få ophold.
Så ville man typisk blive siddende i den periode.
Ole Glahn (RV), 2006-05-18:
Det, jeg spurgte om, var, om man garanterede et årligt tilsyn, og det vil jeg gerne have at vi kunne præcisere i lovgivningen, sådan at vi var sikre på, at der blev fulgt op på det en gang om året.
Derefter er der mulighed for at gøre det hvert andet år eller hvert tredje år.
Så vil jeg gerne gentage det spørgsmål, som fru Charlotte Fischer stillede før, og som vi ikke fik svar på, nemlig:
Hvad er begrundelsen for at prioritere udsmykningen af bygningerne og bygningernes tilgængelighed frem for børnenes forhold, altså at børnene f.eks. kunne få lejlighed til at se forældrene lave mad, og de var sammen med forældrene, og børnene i det hele taget fik bedre forhold?
Hvorfor prioriteres bygningernes udseende frem for børnene?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Det er faktisk sådan i dag, at kommunerne der, hvor centrene ligger, har en tilsynspligt.
For kort tid siden kunne vi i øvrigt også læse i pressen, at det desværre har været nødvendigt at tvangsfjerne nogle børn fra forældrene og også fjerne nogle i samarbejde med forældrene, så i princippet gælder samme lov som i det øvrige samfund.
Kommunerne har tilsynspligten og udøver den også.
Ole Glahn (RV), 2006-05-18:
Nu har vi hørt fra fru Irene Simonsen og også fra ministeren, at forholdene i flygtningecentrene sådan set er udmærkede for børnene, og at der ikke er behov for de store forandringer.
Alligevel kommer man med 37 mio. kr. ekstra, fordi man efter den her debat synes, at der er behov for en ekstra indsats, og det må vi jo hilse med tilfredshed.
Men jeg vil gerne spørge fru Irene Simonsen helt konkret: Ville det så ikke være en god idé, at kommunerne fik mulighed for at føre tilsyn med, hvordan børnenes vilkår var på disse asylcentre, sådan at vi kunne få en løbende kontrol f.eks. en gang om året, hvor kommunerne kunne komme og føre tilsyn med forholdene på asylcentrene?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Jeg kan fristes til at referere fra en artikel i Politiken, hvor Jørgen Chemnitz blev interviewet, og hvor han klart sagde: Og der er i de senere år sket store forbedringer i vilkårene på centrene.
Det mener den mangeårige leder af asylafdelingen i Dansk Røde Kors, Jørgen Chemnitz.
Det er, hvad der står i Politiken.
Det, at der er blevet et ekstra medicinforbrug, hænger også sammen med, at der er nogle, der ikke vil samarbejde, der ikke vil rejse hjem, men som tilsyneladende stadig væk tror på, at jo mere de modarbejder, og jo mere de sætter sig imod det samarbejde, vi fra Danmarks side tilbyder dem om at skabe en god tilværelse, når de kommer hjem, jo større chancer har de for at blive her.
Og hvis de får ret i det, så bliver de her jo.
Det er bare ikke den politik, Venstre vil føre.
Venstre vil det godt for børnene i deres hverdag, og derfor skal der sættes ekstra penge af til børnenes aktiviteter.
Charlotte Fischer (RV), 2006-05-18:
Man kan da roligt sige, at jeg ikke fik noget svar på det her med, hvad det egentlig var, der lå i Venstres ordførers bemærkning om, at nogle penge skulle gå til forskønnelse af bygninger.
Jeg vil godt spørge en gang til: Hvad ligger der i det, og hvorfor vil man lige præcis bruge pengene på forskønnelse af bygningerne og ikke på et ekstra rum, når det er det, som mange peger på er det egentlige behov?
Så har jeg et andet spørgsmål: Venstres ordfører siger igen og igen, at der i den grad er tale om en forbedring over de sidste mange år.
Så er det, jeg kigger på de nøgne tal, der bl.a. siger, at der er sket en tredobling af selvmordene fra 2000 til 2004, og at medicinudgifterne er steget med 64 pct. fra 2002 til 2004.
Jeg har meget svært ved at matche de to ting, nemlig at der skulle være tale om voldsomt bedre forhold, når antallet af selvmord og medicinforbrug samtidig stiger og stiger.
Hvordan passer de ting sammen?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Jeg er sådan set ikke i tvivl om, hvad de familier ville sætte mest pris på, hvis jeg spurgte de voksne først og fremmest.
For så ville de sige: Bare De Radikale regerede alene, for så kunne vi alle sammen invadere Danmark og få lov at bo her for tid og evighed.
Det er jeg nødt til at sige, for det er sådan, det ser ud, og det er det, De Radikale vil.
Hvis vi skal tage den seriøse vinkel på det her, nemlig hvad vi gerne vil gøre for børnene, så er det ikke mere plads, men mere rum til at de børn kan få det godt.
Det er det, der er vigtigt.
Men det skal ikke forhindre, at forældrene skal være klar over, at det her handler om hjemsendelse.
Og det kunne jo gøres uklart, hvis de pludselig fik alt det, som De Radikale synes de skulle have.
Som jeg tidligere har sagt, har jeg ingen mulighed for at svare på de mere detaljerede ting, da jeg ikke kender alle detaljer i det her.
Jeg kender de overordnede retningslinjer og ved, hvad det er, man vil gå efter, nemlig at sørge for, at der kommer mere på repatrieringssiden og flere aktiviteter til børnene.
Jeg er, bl.a. fordi jeg specielt har spurgt til det, blevet oplyst detaljeret om, at der bliver en større klubaktivitet for børnene og for de unge mennesker, hvilket jeg synes er meget væsentligt.
I øvrigt synes jeg, det var dejligt, hvis hr. Bjørn Medom Nielsen f.eks. ville sætte sig lidt ind i – hvad jeg da tror hr. Bjørn Medom Nielsen har gjort – og måske også tænke mere over hele den problematik, der tidligere var med hensyn til Afghanistan.
Det er sådan noget, der hedder godt samarbejde, og noget, der kan lykkes, og det er, fordi regeringen arbejder seriøst med repatriering.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-05-18:
Jeg skal lige gøre fru Irene Simonsen opmærksom på, at efter den tur var jeg ikke ude i medierne, jeg var med på hele turen.
Til gengæld meddelte jeg min ordfører ganske kort tid bagefter, at de ting, som vi havde beskrevet i notatet om flygtningelejrene, om asylcentrene og børnenes forhold, præcis svarede til det, jeg havde set.
Så den vil jeg gerne frabede mig at have hængende på mig.
Ministeren gjorde opmærksom på, at der også var tale om en række initiativer til repatriering.
Alle de initiativer, som ministeren gav udtryk for, var nogle, jeg har hørt før, hvor vi har talt om, at mennesker skal vende tilbage til deres hjemland som afviste asylansøgere, eller man prøver på at få dem til det.
Det var også initiativer, som skulle være nye.
Er der i virkeligheden tale om, at vi genbruger nogle penge og genbruger nogle forslag og ikke ret meget andet end det, og at det, som man forsøger fra partiet Venstres side og for den sags skyld også fra integrationsministerens side, er at sige til os, at vi sådan set genbruger en række forslag og ikke andet end det?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Lige præcis i forbindelse med L 94 blev det også nævnt i teksten, at der senere ville komme initiativer i forbindelse med de børn, der befinder sig på asylcentrene, så hvis hr. Bjørn Medom Nielsen havde læst teksten, så havde hr. Bjørn Medom Nielsen nemlig også været klar over, at der slet ikke var nogen grund til at tage sådan på vej, som nogle gjorde, for der var allerede sat noget i gang.
Ministeren på området var ansvarlig og havde set, at der var brug for noget ekstra.
Det hænger bare ikke sammen med lovforslaget, for det var noget helt andet, det handlede om.
Men det var faktisk skrevet ind i teksterne i forbindelse med lovforslaget, at der ville komme yderligere tiltag i forbindelse med børnene på asylcentrene.
Men der var nogle, der åbenbart havde behov for at komme ud i medierne og få sig en personlig omtale, og hvad ved jeg, for at stå som de frelsende engle og så ikke lade ministeren gøre et ansvarligt arbejde.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-05-18:
Der blev sagt lige før fra Venstres ordførers side, at Venstre ved man hvor man har henne.
Nu har vi jo haft den her debat – fru Irene Simonsen kan jo gå langt tilbage – siden den 31. marts, hvor vi var på fælles tur sammen.
I den debat har Venstre hele tiden bakket op om integrationsministeren og været fast i kødet med hensyn til, at det, vi gjorde med L 94, var det og ikke mere end det.
Så vil jeg gerne spørge: Hvad er det, der er sket, siden partiet Venstre nu senere hen i det her forløb er indstillet på, at der skal gives 37 mio. kr.?
Hvad er det, partiet Venstre har opdaget i forbindelse med de børn, der er i flygtningecentrene, der gør, at der skal sættes ekstra ind?
Hvad er det for nogle argumenter, der har gjort, at man har ladet sig overbevise eller synes, at nu skal der gøres noget mere, end man har syntes for bare en måned eller halvanden siden?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Det kan de lige præcis, indtil de bliver hjemsendt, for det, regeringen prioriterer, og som vi i Venstre støtter op om, er, at vi får hjemsendelserne sat i sving.
Det kommer tættere på for hver eneste dag, der går.
Det er jo også tæt på, hvad angår Kosovo.
Nu må jeg ikke stille spørgsmål herfra til hr. John Dyrby, men det kan jeg så glæde mig til at få mulighed for, for det er virkelig en sjov og underlig indstilling at have at sige, at kristne irakere ikke kan rejse hjem, at de er forfulgte.
Flygtningenævnet har været inde at behandle hver enkelt sag og har sagt, at de ikke er flygtninge, at der ikke er noget asylstatus her, så det vil sige, at hr. John Dyrby er langt klogere end dommerstanden med hensyn til at bedømme det her.
Det synes jeg er fantastisk, så har man store tanker om sig selv.
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Ja, det var så et studium i overhovedet ikke at svare på det, der blev spurgt om.
Det er jo egentlig rystende, men nu har vi set det nogle gange.
Lad mig kommentere det på den måde, at det jo er underligt, at det ikke er gået op for fru Irene Simonsen, der har været med i dansk politik så lang tid, at det efterhånden nærmer sig 15 år, at den udvikling, der er sket, i virkeligheden har betydet, at vi har væsentlig færre asylansøgere, og derfor er sagsbehandlingstiden også blevet væsentlig kortere.
Vi har til gengæld væsentlig flere asylansøgere, der er lang tid i centrene, og det er jo det, vi snakker om hele tiden.
Det er jo forholdene for de mennesker, der opholder sig lang tid i centrene, og specielt børnene.
Men det er, som om fru Irene Simonsen fuldstændig skøjter over det problem.
Med hensyn til de 37 mio. kr., der er givet – og det kan jeg godt kvittere for, det synes jeg er glædeligt – forstod jeg, at de 12 mio. kr., der er sat af til fysiske rammer, skal gå til forskønnelser i centrene.
Hvad i alverden er det da for noget?
Må jeg ikke godt spørge igen: Hvor lang tid forestiller fru Irene Simonsen sig at folk kan bo i de her centre?
Er det 30-40 år eller hvad?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Jeg må jo sige med hensyn til hele den debat, der har kørt det sidste stykke tid om det her med asylcentrene – hr. John Dyrby er lidt undskyldt, for hr. John Dyrby har ikke været med på udlændingeområdet som ordfører så lang tid – at udviklingen i centrene har været, at forholdene løbende er forbedret.
Hvis hr. John Dyrby havde været med mig på besøg i asylcentrene helt tilbage i 1993, da det var hr. John Dyrbys parti, der sad i regering, så gad jeg vide, hvad hr. John Dyrby ville have sagt på det tidspunkt, for der er i den grad sket en forbedring, samtidig med – og det er jo ikke uvæsentligt – at sagsbehandlingstiden for asylsøgere er forkortet væsentligt.
Gennemsnitstiden for en sag, der skal afgøres, er 7 måneder, så reelt, hvis man var samarbejdsvillig og ville rejse hjem, ville man kun have en opholdstid på gennemsnitligt 7 måneder i et center.
Det er jo en noget anderledes situation, end der var, da hr. John Dyrbys parti havde regeringsmagten.
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Nu forstod jeg på ordføreren, at det er et meget stort problem, hvis man gør forholdene i asylcentrene bedre, for så åbner vi jo grænserne for både det ene og det andet.
Tror fru Irene Simonsen virkelig, at vi åbner landets grænser for en masse asylansøgere, ved at vi giver hver enkelt familie et toilet?
Det er den ene side af sagen.
Den anden side af sagen er, at en stor del af de her afviste asylansøgere jo er irakere, som vi ved, og en del af de her irakere er kristne.
Kristne afviste asylansøgere frygter at rejse hjem, for de frygter religiøs forfølgelse i deres hjemland – med god ret synes jeg.
Hvor længe skal disse familier, forestiller ordføreren sig, opholde sig i danske asylcentre, hvis de ikke tør rejse hjem og den danske regering ikke kan hjælpe dem til at rejse hjem eller tvangshjemsende dem?
Skal de så sidde der i 30-40 år eller hvad?
Irene Simonsen (V), 2006-05-18:
Det, der er meget vigtigt for Venstre, er, at de børn på bedst mulig måde bliver klædt på til at kunne skabe sig et godt liv i hjemlandet.
Jeg er ikke enig i, at det ikke er en ændring af udlændingeloven, for det er jo det, der er sket tidligere.
Det er jo det, vi har set i den tidligere regering.
Hvad var det, der skete?
Fordi man var under pres og der var en hetz, gav man et midlertidigt ophold, og hvor er det endt henne?
Det endte jo faktisk sådan, at den danske befolkning stemte imod med fødderne og hænderne, og de sagde: Nu gider vi ikke længere finde os i, at vi sådan bliver snydt, at man siger, at nu er det her kun midlertidigt og det så bliver varigt.
Det er jo derfor, at den her regering også kunne komme igennem med sin udlændingepolitik.
Det er jo, fordi man nu ved, hvor man har politikken henne, og hvilken retning det kører i.
Det vidste man jo ikke før.
Det skal man også vide fremover.
Hvis vi ændrer på det her, har vi også lukket op for menneskesmuglere igen.
Margrethe Vestager (RV), 2006-05-18:
Jeg kan så forstå, at det, fru Henriette Kjær gerne ville efter besøget, var at rejse en diskussion, en diskussion om bedre forhold på asylcentrene med ekstra plads.
Dernæst er der en diskussion om en øvre grænse for opholdstiden på asylcentrene, sådan at man ikke oplever, at familier kan være på centrene i op til 7 år.
Den diskussion har fru Henriette Kjær også tabt, fordi fru Henriette Kjær har diskuteret det med Venstre og Dansk Folkeparti.
Hvad har fru Henriette Kjær fået andet end hr. Søren Krarups meninger?
For jeg kan forstå, at nu mener Det Konservative Folkeparti fuldstændig det samme som Dansk Folkeparti, nemlig at så længe det er forældrenes egen skyld, så kan børnene ligge præcis, som forældrene har redt.
Hvad er det, fru Henriette Kjær har fået?
Steen Gade (SF), 2006-05-18:
Tak for den indrømmelse, at det faktisk ikke er gode og rimelige forhold, hvis man i årevis bor med psykisk syge forældre på 8-12 m2 , uden at der er mulighed for at lave mad.
Men hvorfor har regeringen så ikke lagt op til, at vi faktisk skal have bedre boligforhold?
Hvorfor har regeringen så ikke lagt op til, at man laver en øvre grænse?
For det er jo ikke rigtigt, at man ikke kan lave en øvre grænse for, hvor længe folk kan være i disse lejre, uden at ændre regeringens flygtninge/indvandrerpolitik.
Det kan jo sagtens lade sig gøre.
Da Det Konservative Folkeparti vedtog den pressemeddelelse, som de sendte ud, var det da inden for rammerne af den eksisterende flygtningelov, og vores forslag til vedtagelse er da ikke i modstrid med det, som regeringen i øvrigt siger.
Det kan da sagtens lade sig gøre.
Det er bare et spørgsmål om at prioritere børnene over nogle andre ting.
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Nu kan jeg ikke se, at jeg har sagt noget som helst, der skulle modsige det – nærmest tværtimod.
Jeg har jo sagt, at vi er med på den politik, at vi støtter op om den.
Vi vil også gerne være med til at tvangshjemsende folk, hvis der er basis for det.
Men vi har altså nogle enkelte sager, hvor det ikke er muligt, og der siger vi, at der vil vi ikke stiltiende se til, at folk får det dårligere og dårligere og dårligere, så vi til sidst bliver nødt til at give dem humanitær opholdstilladelse.
Så er vi jo lige langt alligevel.
Vi ender bare med nogle folk, der er væsentligt dårligere, end da de kom.
Erling Bonnesen (V), 2006-05-18:
Nu er det efterhånden gjort klart, at det er det lange tidsmæssige forløb, der giver problemerne.
Så vil jeg gerne spørge ordføreren, når der så er sager, hvor der er truffet en klar afgørelse, og de pågældende ikke kan blive og anmodes om at respektere det og rejse hjem, om ordføreren så ikke er enig i, at de pågældende så burde respektere den afgørelse og rejse hjem.
Når man ellers har adskillige situationer, hvor det er fastslået, at man jo godt kan rejse hjem, er det så ikke blot at respektere det og gøre noget ved det, i stedet for at vi skal have de her årelange diskussioner?
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Jo, men det er jo netop udtryk for den indstilling, hvor det er så nemt at lukke øjnene for nogle mennesker, der i virkeligheden er forfulgte i deres hjemland, og sige til dem: I kan bare rejse hjem
Det tør de her mennesker ikke.
Og samtidig er vi jo ikke indstillet på at tvangshjemsende dem, for det tør vi heller ikke, fordi forholdene ikke er gode nok.
Så i princippet er vi jo enige om, at de afviste asylansøgere skal respektere det, men der er altså nogle grupper, som det ikke er fair at bede rejse hjem.
Det erkender myndighederne jo også, og det erkender regeringen også.
Problemet er bare, at der ikke bliver gjort noget ved de stadig forværrede forhold for de mennesker, der ikke tør rejse hjem.
Det er det, der er problemet.
Erling Bonnesen (V), 2006-05-18:
Nu bruger ordføreren også begrebet, at de ikke tør rejse hjem, selv om der er truffet en klar afgørelse.
Den afgørelse er jo baseret på den nøjagtige, konkrete, grundige sagsbehandling, der skal til, herunder også undersøgelser af, om der er muligheder for, at de kan rejse hjem.
Morten Østergaard (RV), 2006-05-18:
Hr. Søren Krarup gentog lige det, som ordføreren også ved tidligere lejligheder efter besøget har sagt, nemlig at det, der foregår i asylcentrene, må betegnes som børnemishandling.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge hr. Søren Krarup, som jeg antager må have været med i den aftale, som ministeren nu har forelagt i dag med de 37 mio. kr. osv.
: Løser den ifølge hr. Søren Krarup det problem?
Vil den investering, der nu foretages, for vores vedkommende ganske udmærket, løse det problem, som hr. Søren Krarup påpegede, da han sagde, at der her var tale om børnemishandling?
Vil der, når den er indfaset, ikke længere være tale om børnemishandling?
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Det synes jeg ærlig talt er en følgeslutning, der er helt forkert.
Jeg kan ikke finde noget belæg for den.
Det er jo det, der er tilfældet, og så skal vi bare lade de mennesker være, så skal vi bare lade de mennesker få det dårligere og dårligere, og det er jo dér, enigheden stopper.
Det er i virkeligheden ikke så mange mennesker, det drejer sig om, og det er i virkeligheden ikke ret mange penge, vi skulle investere for at gøre det lidt bedre.
Det er altså ikke noget, der vælter de danske grænser eller vælter det danske samfund på nogen måde overhovedet.
Inger Støjberg (V), 2006-05-18:
Det, hr. John Dyrby står her og bekræfter lige nu, er jo rent faktisk, at man fuldstændig undergraver det danske asylsystem med de regler, som hr. John Dyrby ønsker.
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Altså, nu er det jo ikke nogen dans på roser at sidde i et asylcenter med sin familie og slet ikke år efter år efter år, så jeg tror ikke, at den fare er så overhængende.
Det kan man måske ikke afvise at den er, men det er jo i virkeligheden det, der er humlen.
Hvis man har fået afslag på asyl, så lad os hjælpe de mennesker til at komme hjem eller tvangshjemsende dem.
Lad os da lade være med at have nogle forhold, hvor de får det værre og værre og værre, og hvor vi til sidst ender med at skulle give en del af dem humanitær opholdstilladelse, fordi de simpelt hen er blevet så syge.
Så ender vi med en bet for asylansøgerne og en bet for det danske samfund, og det kan jeg ikke forstå at vi skal.
Det er jo i virkeligheden den forkerte vej at gå.
Inger Støjberg (V), 2006-05-18:
Jeg vil gerne spørge hr. John Dyrby om, hvorfor man egentlig skulle rette sig efter en afgørelse fra Flygtningenævnet, når det er sådan, at man efter hr. John Dyrbys mening jo skal præmieres med en midlertidig opholdstilladelse, hvis bare man har holdt ud længe nok.
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Jo, jeg kan fuldstændig bekræfte, at vi i Danmark faktisk har afviste asylansøgere, der har fået lov til at blive her og netop med den begrundelse, at man ikke kan sende dem hjem, at de ikke kan vende tilbage til deres hjemland.
Det er jo netop det, der er hele kernen i det her.
Og med hensyn til børnekonventionen: Jo, det er jeg fuldstændig enig med spørgeren i, og der går jo en debat på, om vi nu overholder den eller ikke overholder den.
Og jeg er da spændt på at se, hvor vi lander i den debat, for det bliver da også spændende.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-18:
Jeg har fuld forståelse for, at Venstre nu har sendt sådan et helt hold på banen, som på bedste vis forsøger at snakke om noget andet end det, den her forespørgsel drejer sig om.
Men jeg synes alligevel, der er grund til, at vi får debatten tilbage på sporet, og derfor vil jeg godt spørge hr. John Dyrby, for det første: Er det ikke rigtigt, at der i Danmark i dag bor en række mennesker, som har opholdstilladelse i Danmark, som har fået den opholdstilladelse på forskellige vilkår og af forskellige grunde, selv om de har fået et afslag på asyl?
Bare sådan så alle er klar over, hvordan udlændingeloven er skruet sammen.
Det andet spørgsmål er: Er det ikke rigtigt, at den danske regering er forpligtet til og har givet tilsagn om at ville overholde børnekonventionen, som fastslår, at uanset forældrenes ageren har det danske samfund et ansvar for, at den ikke går ud over børnene?
Bare sådan så alle er klar over, hvad vi snakker om.
John Dyrby (S), 2006-05-18:
Jeg opfatter det ikke som det rene sludder.
Jeg opfatter det som en del af den virkelighed, der er, og fornuftigt nok, for forholdene i Irak er i virkeligheden ikke til det.
Derfor står der også på det danske Udenrigsministeriums hjemmeside, at man fraråder enhver indrejse i Irak, og man nævner, at i tre provinser oppe i det nordlige Irak kan der være en vis sikkerhed.
Det jo det, der er situationen.
Det er det, der er realiteten.
Og det er det, man er nødt til at forholde sig til.
Jesper Langballe (DF), 2006-05-18:
Hr. John Dyrby sagde udtrykkeligt, at danske myndigheder ikke turde sende de pågældende hjem på grund af forholdene i hjemlandet –
turde ikke.
Hr. John Dyrby skulle jo indrømme, at han simpelt hen på et fuldstændig afgørende punkt har været totalt fejlorienteret.