runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Som jeg tidligere har svaret, er de penge, altså de 300 mio. kr., vi her taler om, til en genopbygningsindsats i Irak taget fra en konto, der er afsat til den type ekstraordinære indsatser.
Det er altså ikke penge, der på forhånd er disponeret over til andre formål end netop sådan nogle akutte situationer.
Derfor bliver de nu brugt efter deres formål.
Der er altså ikke allerede besluttede eller planlagte projekter, der bliver udskudt på grund af det her.
Pengene er afsat til det formål, og derfor synes jeg, det er rimeligt at bruge dem.
Som jeg sagde før, er det klart, at regeringen selvfølgelig nøje holder det her under observation og selvfølgelig også vil sikre, at de midler er til rådighed, der skal bruges bl.a. til genopbygningen af Irak.
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-25:
Jeg synes slet ikke, statsministerens svar er tilfredsstillende.
Derfor synes jeg i virkeligheden, at statsministeren lukker øjnene for det faktum, at dette beløb, der allerede i dag er afsat på en reserve, og det er jeg selvfølgelig enig i, alene forslår til det, man umiddelbart kunne forestille sig, før en Irakkrig blev iværksat.
Jeg synes også, at statsministeren helt ser bort fra, at VK-regeringen jo allerede har skåret drastisk på ulandsbistanden, så derfor taler vi i virkeligheden om, at vi nu i dag har færre reserver til ekstraordinær humanitær indsats, end vi f.eks. havde, da Kosovokrigen brød ud.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Som hr. Jann Sjursen ved, er der jo ikke skåret på ulandsbistanden i 2003 i forhold til 2002.
Men jeg kan ikke føje så meget mere til end det, jeg allerede har sagt, nemlig at der hvert år på ulandsrammen er afsat sådan en reserve, netop for at man skal kunne gå ind, hvis der pludselig opstår en eller anden situation. Her står vi med en sådan situation, og så synes jeg også, det eneste rigtige er, at vi så bruger de penge.
Så må vi selvfølgelig undervejs se, hvordan det samlede regnskab kommer til at se ud, men det er vores bedste bedømmelse af, hvad der er brug for, og det er også, hvad der er plads til.
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-25:
Jeg bliver så nødt til at spørge statsministeren direkte:
Mener statsministeren, at verden er blevet mere fredelig og mindre konfliktfyldt med Irakkrigen, end den var før, og at der er udsigt til i 2003, efter at Irakkrigen nu er gået i gang, at vi samlet set som verdenssamfund og altså også Danmark skal bruge færre midler til humanitære indsatser?
Er det virkelig regeringens, og er det virkelig statsministerens opfattelse?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Jeg forstår ikke, at en krigsførende nation vælger at sige, at der skal sættes humanitært ind, men at vi i øvrigt ikke vil bevilge én eneste ny bistandskrone.
Det forstår jeg ikke, men jeg må så tage til efterretning, at regeringens holdning er: Ingen nye penge til at finansiere humanitære indsatser, uanset at verden ikke er blevet fredeligere, efter at Irakkrigen er brudt ud.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Situationen er altså, at der står 300 mio. kr., der ikke er disponeret over på forhånd.
De står parat til den type formål, som vi snakker om her, og nu bliver de så brugt til formålet.
Mon ikke alle her i Folketinget er enige om, at hvis der så på et eller andet senere tidspunkt her i år opstår en eller anden forfærdelig katastrofal situation et eller andet sted, som kræver en akut indsats, jamen så plejer vi jo også at finde pengene til det, sådan har vi jo altid haft det.
Der er altså inden for de eksisterende rammer afsat en reserve til sådan nogle akut opståede situationer, og nu er der sådan en situation, og så bruger vi pengene.
Det synes jeg er at bruge pengene fuldstændig, som de var tænkt.
Jann Sjursen (KRF), 2003-03-25:
Plejer, må jeg sige til statsministeren, i denne her sammenhæng er lige præcis det, jeg sagde tidligere, nemlig at Folketinget nok beslutter sig for på forslag fra regeringen, at der skal findes flere penge til humanitær bistand, det så vi f.eks. i forbindelse med Kosovokrigen, men at pengene bliver fundet inden for den samlede ulandsramme, og at man så netop tager pengene fra andre konti, herunder også fra konti, som skulle gå til mere langsigtet bistand.
Det er realiteterne, og det er det, Folketinget og regeringen plejer, og derfor er mit spørgsmål: Burde vi ikke gøre op med »plejer« i denne her forbindelse?
Burde Danmark ikke som krigsførende nation sige: Vi er også villige til at yde nye penge til den nødvendige humanitære bistand, så vi kan påtage os de indsatser, som er til at forudse skal til i Afghanistan, på Afrikas Horn og mange andre steder i år, sådan som verden desværre ser ud?
Den er ikke blevet bedre, efter at Irakkrigen er brudt ud.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Det Kosovoeksempel, som hr. Jann Sjursen nævner, er jo fra den tidligere regerings tid.
Jeg vil blot sige til hr. Jann Sjursen, at jeg synes, hr. Jann Sjursen tager sorgerne på forskud, for de beslutninger, der er truffet her, går altså ikke ud over ulandsprojekter eller humanitært arbejde andre steder.
Der tages penge fra en reserve, der netop er afsat til humanitær indsats, til genopbygningsindsats og lignende, så pengene bliver brugt efter deres formål. Så synes jeg, at det er at tage sorgerne på forskud allerede nu at begynde at spekulere på, hvad der så sker på et eller andet tidspunkt senere i år, hvis der nu pludselig opstår nye akutte situationer andre steder.
Så var det bare, at jeg svarede: Lad os dog ikke nu tage sorgerne på forskud, lad os tage stilling til det, hvis det opstår, og der er da en tradition for i Folketinget, at hvis der opstår akutte nødsituationer rundtomkring i verden, så plejer vi altså også at kunne finde penge til at hjælpe i sådan en situation.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-03-25:
Jeg vil godt tilbage til den irakiske hærchef, for også Dansk Folkeparti mener, at der er noget her, som ikke har været kørt særlig smidigt eller ordentligt fra regeringens side.
Jeg er ganske enig med statsministeren, når han tidligere i dag udtalte, at det er SR-regeringen, der havde ansvaret for, at den irakiske hærchef overhovedet kom ind i landet, at det var nogle umulige udlændingeregler, som gjorde, at det overhovedet kunne lade sig gøre.
Men der, hvor jeg synes, der er et problem, er jo, at der i regeringsgrundlaget står: »Krigsforbrydere og andre på tålt ophold skal undersøges af politiet.
Disse skal sættes i den aflukkede del af Sandholmlejren eller et andet egnet sted, indtil det er afgjort, om de skal retsforfølges eller ej.«
Der er slet ingen tvivl om, at den del af regeringsgrundlaget primært var møntet på den irakiske hærchef, og vi havde jo en stor debat om det også under folketingsvalgkampen.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Jeg kan da også sige til fru Pia Kjærsgaard, at selvfølgelig giver det, vi har set med hærchefens pludselige forsvinden, anledning til overvejelser om, hvorledes man skal forholde sig i den type sager.
Nu er det jo heldigvis ikke så mange af lige præcis den type sager, vi har, men naturligvis må det give anledning til nogle overvejelser.
Regeringsgrundlaget er meget klart, og regeringen agter selvfølgelig at leve op til regeringsgrundlaget.
Samtidig er der naturligvis også retssikkerhedsmæssige hensyn og andre hensyn, man må tage, når man så skal bedømme, under hvilke omstændigheder man skal holde disse personer under opsyn, og som jeg nævnte tidligere under debatten her i dag, er det jo altså en domstolsafgørelse, der har ført til de konkrete omstændigheder, hvorunder hærchefen blev holdt under opsyn i Sorø.
Jamen der ligger jo allerede i det, jeg har sagt, at regeringen naturligvis vil søge klarlagt omstændighederne ved hærchefens forsvinden og søge opklaret, hvor manden er.
For det er klart utilfredsstillende, at sådan noget kan ske.
Så også for at forebygge noget lignende, hvis man skulle komme i en lignende situation i fremtiden, må man selvfølgelig se at få klarlagt, hvad der er sket.
Må jeg så sige, at der i øjeblikket tilsyneladende er rum til alle mulige teorier og spekulationer og fantasifulde historier om, hvad der måtte være sket med hærchefen.
Der tror jeg, det vil være en klog overvejelse, at man ikke lige hopper på enhver ny historie, der er i aviserne.
Til sidst siger hr. Frank Jensen, at jeg skulle have sagt, at hærchefen befandt sig under de samme forhold under den tidligere regering som under den nuværende.
Det har jeg overhovedet ikke udtalt mig om.
Jeg sagde bare, at hærchefen jo gik meget frit rundt under den tidligere regering, og derfor undrede jeg mig sådan lidt over den pludseligt opståede interesse.
Men vi deler den opfattelse, at det er
stærkt utilfredsstillende, at hærchefen er forsvundet.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-03-25:
Det ændrer stadig væk ikke ved, at der er en klar målsætning i regeringens handlingsprogram, som blev udmøntet ganske kort tid efter folketingsvalget.
Det bliver selvfølgelig også yderligere forstærket, når den konservative leder, hr. Bendt Bendtsen, under valgkampen udtaler, at hærchefen vil blive anbragt på Flakfortet eller i et asylcenter, i samme sekund
Der har det i hvert fald ikke skortet på velvilje fra Dansk Folkepartis side.
Det er også rigtigt, når statsministeren siger, at der nok ikke er mange af den slags sager, men det burde jo så netop medvirke til, at man tog hånd om de sager, der var, og specielt i forhold til den irakiske hærchef, hvor det jo er særdeles angribeligt, hvad der er foregået.
Jeg vil så blot bede statsministeren om at fortælle, hvad man agter at gøre nu.
Statsministeren siger, at der skal lovhjemmel til, og så må det også helt klart understreges, hvem det er, der har ansvaret for denne her fadæse.
Det mener jeg er landets justitsminister.
Frank Jensen (S), 2003-03-25:
Jeg skal bede statsministeren om at bekræfte, at der under den tidligere regering blev afsat betydelige ressourcer til bevogtning af hærchefens bolig, sådan at der i tilfælde af, at hærchefen enten skulle blive udsat for bortførelse eller selv flygte, var mulighed for at foretage en anholdelse og fremstille den pågældende med påstand om varetægtsfængsling.
Det skal jeg blot bede statsministeren om at bekræfte.
Statsministeren har brugt urigtige oplysninger om, at der var
de samme forhold under den tidligere regering.
Så har statsministeren sagt, at nu anstrenger regeringen sig for at få oplysninger om, hvor hærchefen opholder sig.
Så vil jeg spørge statsministeren, om også statsministeren vil sikre sig, at der bliver iværksat en undersøgelse af, under hvilke omstændigheder hærchefen er flygtet fra Danmark.
Der verserer både i den internationale presse og den danske presse rygter om, at udenlandske efterretningsfolk har bistået med planlægningen, og jeg vil bare bede statsministeren om at bekræfte over for Folketinget, at det selvfølgelig ikke kan være påstande, der får lov at stå i den danske offentlighed; der må en undersøgelse til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Mig bekendt har fru Sandy Brinck og andre haft rig lejlighed
til at drøfte den sag med justitsministeren, og jeg har faktisk ikke mere at tilføje.
Jeg har sagt, hvad jeg mener om den sag, og jeg gentager det gerne her, nemlig at det selvfølgelig er klart utilfredsstillende, at hærchefen er forsvundet, og at de relevante danske myndigheder nu gør alt, hvad de kan, for at søge opklaret, hvor han er.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-25:
Det har ikke været så let at få statsministeren til at deltage i nogen som helst type af debat, efter at Danmark deltager i den ulovlige angrebskrig mod Irak, og derfor vil jeg benytte lejligheden i dag.
Det, der blev meldt ud fra diverse både danske og udenlandske deltagere i debatten, inden krigen startede, var, at det her ville blive en relativt let krig, for styret ville falde sammen, så snart man kom i gang med det, og man ville ikke møde nogen voldsom modstand.
Nu ser vi det modsatte billede.
Vi ser det billede, at selv i syd, der er befolket af shiamuslimer, som har et modsætningsforhold, det største modsætningsforhold, til styret, er der en indædt modstand.
Derfor synes jeg, vi i et offentligt forum som Folketinget har behov for at få statsministerens vurdering.
Hvordan synes statsministeren, den ulovlige krig forløber?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Først må jeg naturligvis sige til hr. Villy Søvndal, at der ikke er tale om nogen ulovlig krig.
Der er tale om en militær aktion, igangsat på basis af eksisterende FN-resolutioner.
Så det folkeretlige grundlag for den militære aktion er i orden.
Dernæst må jeg sige, at efter alle de informationer, vi har, forløber den militære aktion, som den skal.
Der er ingen grund til at skjule, at den kan gå hen og få en vis varighed, bl.a. fordi det er meget vigtigt for den internationale koalition at sikre, at tabene bliver så begrænsede som muligt.
Det kan selvfølgelig gøre, at det kan trække ud.
Men aktionen skrider fremad.
Jeg er heller ikke i tvivl om, at resultatet bliver nået, nemlig afvæbning af Saddam Hussein og befrielse af den irakiske befolkning.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-25:
Jeg synes ikke, statsministeren svarede på mit spørgsmål, nemlig om aktionen skrider frem som forventet.
Det er jo rigtigt, det er jo indlysende, at en militær magt, der har en 300 gange så stor økonomi som den part, man angriber, selvfølgelig kan vinde en angrebskrig.
Det er der jo næppe tvivl om.
Sådan er billedet jo ikke.
Billedet er, at der ydes indædt modstand i byer, hvor man ikke havde regnet med modstand.
Så undrer det mig i øvrigt, at statsministeren ikke kan få ordet krig over sine læber, men anvender udtrykket, at det her er en militær aktion, en kampagne bliver det også kaldt nogle gange.
Jeg må spørge statsministeren: Er vi ikke i krig?
Og hvorfor ikke nævne tingene ved deres rette navn?
En krig, der betyder, at fuldstændig uskyldige mennesker bliver lemlæstede, bliver slået ihjel, ser deres huse ødelagt, er det mon én af grundene til, at de ikke elsker den her krig så højt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Om hr. Villy Søvndal kalder det det ene eller det andet eller det tredje, vil jeg ikke blande mig i.
Det er jo ligegyldigt.
Realiteten er den samme.
Jeg kan sige, at aktionen går fremad, som den skal.
Under krigshandlinger vil der jo altid kunne opstå uventede ting, som ingen kan forudse på forhånd.
Jeg er bare ikke i tvivl om, hvad resultatet bliver, nemlig - naturligvis - afvæbning af Saddam Hussein og befrielse af den irakiske befolkning.
Og det er jo det, der er formålet med det hele, nemlig at skabe grundlag for, at der kan opbygges et nyt, frit, demokratisk Irak, der lever i fredeligt samarbejde med sine naboer.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-25:
Jeg noterer mig, at statsministeren ikke kan få ordet krig over sine læber.
Det pynter måske ikke så meget.
Jeg ved ikke hvorfor, for jeg synes, den er helt underlig, den her leg med ord.
Men statsministeren siger, at det går, som det skal.
Jeg vil så spørge lidt til den humanitære del af krigen.
Alle de humanitære organisationer melder ud i dag om Basra, som er en by med 1,7 millioner indbyggere, at vi står over for en humanitær katastrofe, fordi elektriciteten er sat ud af kraft, fordi drikkevandet ikke kan renses, fordi folk er begyndt at drikke af overfladevandet.
Dermed får de alle de sygdomme lige ind, som er konsekvensen af at drikke vand, der er så beskidt.
Danmark er en krigsførende nation.
Kofi Annan understregede i sin tale i sidste uge, at de krigsførende nationer har et direkte ansvar for den humanitære situation.
Det vil sige: Danmark har et direkte ansvar, ikke alene for
24 millioner irakere, men for de 1,7 millioner i Basra, der formentlig begynder at dø, ikke på grund af krigshandlinger, men på grund af mangel på mad og først og fremmest på grund af forgiftning af vand
Synes statsministeren virkelig, at det går, som det skal?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Jeg er vidende om, at de allierede styrker uden for Basra har nødhjælp parat til at hjælpe befolkningen i Basra, straks der bliver mulighed for det.
Men desværre ser vi jo her et eksempel på, at det irakiske regime tager befolkningen som gidsel, bruger den i propagandaøjemed og derfor ikke giver mulighed for, at de allierede styrker kan komme ind med den nødhjælp til Basras befolkning, som der sandsynligvis er behov for.
Men vore informationer er altså, at allierede styrker står klar med nødhjælp til øjeblikkelig indsættelse i samme øjeblik, der bliver mulighed for det.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-25:
Undskyld mig, der må selv i den her debat være en grænse for naiviteten.
Forventer statsministeren, at man i en krigssituation åbner byen, som der er kamp om, op for de allierede styrker?
Var det det, statsministeren sagde?
Er det virkelig en diskussion på så naivt et grundlag, der er baggrund for regeringens beslutning?
Pointen er jo den modsatte, at Danmark er med til at angribe et land sammen med fire andre lande, der deltager i angrebsstyrken.
Kofi Annan har understreget, at når man gør det, er det de angribende magter, der har forpligtelsen over for befolkningen.
Det er FN's generalsekretærs synspunkt.
Derfor nytter det ikke at smide ansvaret fra sig.
Den danske stat og de, der har taget beslutningen om det, har et direkte ansvar, et ansvar direkte placeret af FN's generalsekretær, for de humanitære katastrofer, den her krig udløser.
Det har statsministeren også.
Og det ville jo pynte på statsministeren at påtage sig det ansvar.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Men jeg tror da, hr. Villy Søvndal er naiv, hvis hr. Villy Søvndal tror, man kan komme ind med nødhjælp, hvis der ligger krigere inde i Basra, som forhindrer nødhjælpen i at komme frem.
Så er det da hr. Villy Søvndal, der er naiv.
Det bedste, der kunne ske, var jo, at det irakiske regime indså, at spillet er tabt, overgav sig og sørgede for, at afvæbningen af Irak herefter kunne foregå på fredelig vis.
Anne Baastrup (SF), 2003-03-25:
Nu deltog statsministeren jo ikke i den langvarige debat, vi
havde både onsdag og fredag.
Jeg synes, det kunne være interessant at høre, hvad statsministeren mener om det forhold, at man snupper 300 mio. kr. fra den humanitære bistand.
Der fik jeg et halvt tilsagn fra Venstres politiske ordfører om, at regeringen ville se på mulighederne for at forøge antallet af de her midler til støtte for genopbyggelsen af Irak.
Jeg vil i den forbindelse godt høre: Støtter statsministeren sin politiske ordfører, og hvor skal pengene komme fra?
Og mener statsministeren, at det er en god idé, at man tager dem fra den humanitære bistand, som jo derved halveres?
Frank Jensen (S), 2003-03-25:
Statsministeren siger, at den igangværende krig er inden for rammerne af folkeretten.
Jeg skal bede statsministeren om at bekræfte, at som udgangspunkt er militær magtanvendelse forbudt efter folkeretten og efter FN-pagten.
Der er kun to undtagelser, den ene er selvforsvar, og den anden er, hvis militær magtanvendelse finder sted efter bemyndigelse fra FN's Sikkerhedsråd.
Hvornår har den bemyndigelse fundet sted fra FN's Sikkerhedsråd?
Er det ikke korrekt, at der i FN's Sikkerhedsråd sidste mandag var et markeret flertal, stemmerne blev ikke talt op, men efterfølgende kunne man jo læse i den internationale presse, at der var et stort flertal imod at bemyndige til militær magtanvendelse i den nuværende situation?
Kan statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Nej, det kan jeg ikke bekræfte.
Og jeg må gentage, at den militæraktion, der er sat i gang i Irak, hviler på et folkeretligt grundlag, som ligger i de resolutioner, der allerede er vedtaget i FN's Sikkerhedsråd, akkurat som i 1998.
Da besluttede den daværende socialdemokratisk-radikale regering, at Danmark skulle tage del i en sådan militær aktion på basis af to gamle FN-resolutioner, 678 og 687, og fandt, at der på det grundlag var anledning til, at Danmark kunne deltage i en militær aktion.
Det, der er sket siden 1998, er faktisk, at situationen er blevet endnu klarere, at der er et sådant grundlag.
For det, der er sket siden 1998, er, at FN's Sikkerhedsråd i enstemmighed i november sidste år besluttede, at Irak groft og vedvarende har brudt FN's resolutioner.
I det hele taget er usikkerheden omkring Irak jo vokset siden 1998, så når der var et grundlag i 1998, er det blevet endnu stærkere i 2003.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-25:
Jeg synes, det hører med i billedet, når hr. Villy Søvndal rejser spørgsmål her i Folketingets spørgetime, at det gentagne gange er blevet bekræftet her i Folketingssalen, at der ikke er tale om nogen illegal eller ulovlig krig.
Jeg vil godt bede statsministeren svare på, om ikke statsministeren finder det en smule irriterende, at der er folketingsmedlemmer, der, selv om Udenrigsministeriets Juridiske Tjeneste har skåret ud i pap, at der ikke er tale om illegal krig, stadig væk hævder det modsatte.
Så vil jeg også bede statsministeren bekræfte, at Saddam Hussein i høj grad har ønsket, at hans egne statsborgere skulle forblive i Bagdad eller området omkring Bagdad netop på grund af en strategi om, at han ikke vil hjælpe de flygtninge, der eventuelt måtte ønske at forlade området, og at man derfor kan have problemer, selv om der er afsat tilstrækkelige midler - også fra den danske regering, 300 mio. kr. - med at hjælpe de flygtninge, som man egentlig gerne vil hjælpe, og at det alene er Saddam Husseins og Iraks egen skyld, hvis man måtte få sådanne problemer.
Endelig vil jeg i forhold til hr. Villy Søvndals betragtninger om, at krigen ikke går, som den skal, bede statsministeren bekræfte, at de forlydender, vi får, er, at de amerikanske styrker, engelske styrker og andre styrker nu står ca. 80 km fra Bagdad.
Det kan man vel ikke sige er særlig dårligt set i lyset af, at krigen har varet mindre end 1 uge.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Det er derfor kun en understregning af, at det irakiske styre burde indse, at spillet er tabt, overgive sig og derved skåne det irakiske samfund for flere lidelser.
Så spørger hr. Peter Skaarup endelig, om ikke jeg finder det irriterende, at man skal gentage ting gang på gang over for hr. Villy Søvndal.
Nej, jeg vil ikke bruge ordet irriterende, for jeg har efterhånden vænnet mig til det.
Hr. Villy Søvndal lader sig overhovedet ikke distrahere af kendsgerninger.
Jesper Langballe (DF), 2003-03-25:
Det er til det, der var grundlaget for hr. Villy Søvndals spørgsmål, nemlig spørgsmålet om, hvilken krig man havde forventet.
Der vil jeg gerne spørge statsministeren, om statsministeren har nogen erindring om nogen som helst krig, der er gået præcis, som man havde planlagt det eller på forhånd forventet det.
Mit andet spørgsmål er lidt mere konkret: Har det nogen sinde i den beslutningsproces, der førte frem til folketingsbeslutningen i fredags, fra regeringens side været stillet i udsigt, at krigen skulle have en bestemt nemhedsgrad eller en bestemt varighed som betingelse for, at man indledte den?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Jeg kan sige til hr. Jesper Langballe, at jeg har ingen erindring om, at nogen krig i verdenshistorien er gået som forventet eller som planlagt.
Tværtimod tror jeg, man kan sige, at reglen er, at man under krigshandlinger hele tiden kommer ud for det mest uventede, og at den største opgave i virkeligheden er hurtigt at kunne indrette sig på ændrede vilkår for at begrænse tab mest muligt.
Sandy Brinck (S), 2003-03-25:
Som politiker er det altid en glæde, når man finder nogle, der er enige med én.
Det er jo den måde, man kan flytte ting på i den politiske verden.
Derfor har det været en stor glæde i dag at læse Berlingske Tidende, hvor statsministeren er citeret for i sagen om den irakiske hærchef at sige: »Sagen er et eksempel på, at man skal udvise rettidig omhu, og at det altså ikke er sket i dette tilfælde.«
Så vil jeg godt spørge statsministeren: Hvem er »man«?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-25:
Jo, det er naturligvis de relevante myndigheder, der skal sikre, når en person er i de offentlige myndigheders varetægt, hvad enten det er på den ene eller den anden eller den tredje måde, at vedkommende så fortsat befinder sig der og ikke slipper ud af den varetægt, sådan som det er sket her.
Men regeringen og de relevante myndigheder vil selvfølgelig gøre alt, hvad der er muligt, for at søge opklaret, hvor han er.