Tove Videbæk (KRF), 1999-03-24:
De skulle ikke spilde kostbar uddannelsestid i 10. klasse, og derfor skulle de motiveres til at springe over denne klasse.
Heldigvis er det ikke udgangspunktet i det her lovforslag. Der er da også i mellemtiden kommet analyser, der viser, at unge, der har taget 10. klasse med, klarer en videregående uddannelse hurtigere end elever, der kommer lige fra 9. klasse.
På den måde bliver det ekstra år i 10. klasse nemt også sparet senere hen.
Men værdien af 10. klasse skal i øvrigt ikke kun måles i kroner og øre.
10. klasse er en vigtig brobygger mellem folkeskolen og det øvrige uddannelsessystem, og i Kristeligt Folkeparti mener vi, at 10. klasse er et modnings- og afklaringsår, hvor de unge får undervisning og samtidig kan finde ud af, hvad de vil fremover. I dag findes der mange små skoler, som kun har få elever i 10. klasse, og her kan det være svært at lave en kvalificeret og inspirerende undervisning.
Dette kan medføre, at mange elever mister lysten til at gå i skole og måske endda til at læse videre senere hen.
Bl.a. også derfor måtte der en opstramning til.
Kristeligt Folkeparti er godt tilfreds med, at der stilles krav til eleverne, både til deres faglige og til deres personlige evner.
De 14 timer i tre obligatoriske fag er ikke alene klassetimer, men kan også være timer, der indgår i tværfaglige emner og projektorienterede forløb samt den tid, der afsættes til afvikling af de afsluttende prøver i de tre fag.
Derfor kan vi godt leve med disse obligatoriske fag.
Når den enkelte elev starter i 10. klasse, vil elevens personlige uddannelsesplan, som er udarbejdet allerede i 9. klasse, danne udgangspunkt for tilrettelæggelse af undervisningen for den enkelte elev i 10. klasse.
Dette tror vi også kan blive til stor nytte for den enkelte elev.
10.-klasse-eleverne skal også udføre en obligatorisk selvvalgt opgave, der har sammenhæng med uddannelsesplanen, og herudover er der en valgfri del. Brobygningen, som er indeholdt i denne del, tjener til at forberede det efterfølgende valg af uddannelse og er tilrettelagt med henblik på at opfylde den enkelte elevs behov.
Vi noterer med tilfredshed, at denne del er valgfri, idet det på mange fri- og efterskoler især i landdistrikterne kunne være et stort problem at få et brobygningsforløb til at fungere.
Nu kan de skoler, som ønsker det, tage det med og have glæde af det, og de, som ikke ønsker det, kan lade være.
Vi noterer også med tilfredshed, at lovforslaget via § 4, stk. 3, giver friskolerne og efterskolerne mulighed for at opretholde friheden i valg af metoder og fagkombinationer, så længe skolernes faglige niveau står mål med den obligatoriske undervisning i folkeskolens 10. klasse.
Vedrørende eksamen i 10. klasse er der dog, som jeg ser det, et spørgsmål, som måske kan afklares under udvalgsbehandlingen, og det er, om det kan lade sig gøre at tage enkeltfagseksamen i 10. klasse.
Der kan være elever, som har svært ved at klare en hel 10.-klasse-eksamen, men som er dygtige til nogle få fag, og disse elever kunne have stor glæde af eksamen i enkelte fag.
Det kunne give dem et skub i den rigtige retning både vedrørende det rent faglige og også med hensyn til selvtillid og lyst til at fortsætte i uddannelsessystemet.
Friskolerne har ikke umiddelbart en tilsvarende hjemmel ifølge dette lovforslag.
Det håber jeg at vi også kan se på under udvalgsarbejdet, så også friskoler får mulighed for samarbejde omkring 10. klasser.
Men i det hele taget mener vi, at dette lovforslag er rigtig godt. Hele samarbejdet omkring det har været godt og konstruktivt.
Tak til især undervisningsministeren for det.
Kristeligt Folkeparti støtter lovforslaget og ser frem til en god og grundig behandling i udvalget.