runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kamal Qureshi (SF), 2003-01-28:
Nu kan man sige, at mine udtalelser jo ikke var mere gratis end Venstres udtalelser om, at de synes, at de skulle være positive over for det her.
De var jo lige så gratis, for det medførte ikke nogen som helst form for forpligtelser for regeringen; de siger bare, at de er positivt indstillet over
for et beslutningsforslag.
I forhold til de eksempler, som beslutningsforslaget lægger op til, vil jeg sige, at det jo ikke er mit beslutningsforslag.
Det er jo Dansk Folkeparti, man skal stille det spørgsmål til.
Det, jeg lægger op til, er, at for så vidt angår behandlinger, som har en effekt - vi ved, at der er en række af de her behandlinger, der har en effekt - er det da i orden at gå ind og sige
: Det, der er afgørende for patienten, er ikke nødvendigvis at få en kunstig hofte, som i dag kan fås inden for 2 måneder, det kan være lige så hensigtsmæssigt at få smertebehandling eller få kiropraktorbehandling eller få fysioterapi eller en anden behandling.
Der er det bare sådan, at Venstre har sagt: Man kan få kunstige hofter inden for 2 måneder, men alt det andet dér må man vente på.
Der er det, at vi går ind og siger: Vi vil gerne have, at der er reel behandlingsfrihed, ikke på det offentliges præmisser, men på patienternes præmisser.
Det interessante er selvfølgelig, at Venstre i dag, når de sidder i regering, mener, at alle de her ting slet ikke kan lade sig gøre.
Men hvor er optimismen henne, hvor er glæden henne?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Jeg forstod på hr. Kamal Qureshi i en bemærkning til Venstres ordfører, at det nærmest var at lefle for vælgerne, at man ville være med til at bringe orden i det store område, der hedder alternative behandlinger.
Når det er et lefle for vælgerne at ville bringe orden i det, hvad er det så at tilbyde det kvit og frit til alle og enhver, der kan blive hjulpet af det, eller som tror, de kan blive hjulpet af det?
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-28:
Jeg anerkender fuldt ud et topstyret partis ret til at frasige sig sit ordførerskab og gå ind i den almindelige ordførerrække, men normalvis kan man da forlange at få svar på de spørgsmål, der bliver stillet heroppe fra talerstolen.
Det kan være, man har besluttet, at man ikke vil svare, men man bliver nødt til at svare på det enkle spørgsmål: Når man
Hvis svaret er bekræftende, synes jeg, det er underligt, at Dansk Folkeparti i de tidligere sager, som partiet har taget del i herinde i Folketinget, har støttet afskaffelse af eksklusivbestemmelser.
Hvordan hænger det sammen?
Jens Christian Larsen (V), 2003-01-28:
Jeg vil gerne spørge fru Lone Møller, om fru Lone Møller er bekendt med, at der har været sager om skader som følge af behandling hos en bandagist.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Jeg mener faktisk, det er væsentligt, at det er dem, der beder om at få autorisationen, der skal argumentere for, at der skal være en autorisation, og ikke os, som ikke går ind for det, der skal argumentere for, at den ikke skal være der.
Det er faggruppen, der skal bede om den, det er ikke patienter, som er usikre eller bliver fejlbehandlet eller noget andet.
Det er et spørgsmål om, hvorvidt der er behov for det, og noget af det, der gør forskellen, er den meget lille og helt afgrænsede gruppe erhvervsudøvere, der er tale om i dette tilfælde.
Lone Møller (S), 2003-01-28:
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen, om hun mener, at vi i dette Folketing kun skal tage forslag op, når patienterne kommer og beder os om det.
Jeg hørte, at fru Else Theill Sørensen sagde, at det var kun, hvis patienterne kom og bad om det, vi skulle gøre det,
men jeg håber ikke, det er dét, der er argumentationen.
Her er et sagligt velfunderet forslag, som hviler på en indstilling fra Sundhedsstyrelsen, og det vil sige, at fru Else Theill Sørensen heller ikke synes, at det, Sundhedsstyrelsen anbefaler, er noget, vi behøver at rette os efter i dette Folketing.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Jo, jeg synes godt, vi kan gøre noget for patienterne, uden at der er nogle patienter, der beder om det.
Men jeg synes, det er lidt væsentligt, at der her ikke er nogen, der har lidt skade, og der er ikke nogen tegn på, at der sker nogen forkerte behandlinger, fordi der ikke er en autorisation.
Så vil jeg stadig sige, at der er tale om noget, vi ligesom har overblik over.
Nogle af de andre autorisationer, vi har taget op, er på områder, hvor der er virkelig mange udøvere.
Men lad os diskutere videre i udvalgsbehandlingen, så vi ikke behøver at køre videre med det her og nu. Jeg vil også sige, at selv om Sundhedsstyrelsen har nogle argumenter for eller anbefaler noget, er det jo forhåbentligt ikke ensbetydende med, at vi ikke skal tage stilling til noget, men bare skal sige, at så er det i orden, og så gør vi sådan.
Det må jo være sådan, at vi kan tage stilling, og vores stilling er altså, at i dette tilfælde går vi ikke ind for autorisation.
Lene Garsdal (SF), 2003-01-28:
Fru Else Theill Sørensen siger i sin argumentation, at der kun er meget få, men jeg kan altså ikke se, at det, at der kun er få, skulle være en begrundelse. Jeg kan se, det måske er billigere for samfundet, men hvad med den enkelte patient, der kommer ud for en skade?
Hvordan skal det så kunne være en begrundelse, at de ikke er så mange?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Jamen kom så med den enkelte patient, der er kommet ud for en skade.
Det er jo det, der er med i begrundelsen.
Det er jo ikke alene det lille antal, det er kombinationen af de to ting.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2003-01-28:
Med frygt for at gentage, hvad fru Lone Møller sagde før: Det er jo sådan, at man rent faktisk heller ikke har hørt om patientskader fra kunder hos diætister, som er autoriserede, og radiografer, som også er autoriserede, så argumentet falder lidt fra hinanden, synes jeg.
En anden ting er, at med ikkeautoriserede grupper er det jo heller ikke sådan, at man som patient kan klage til Patientklagenævnet og derved få rejst en sag om, at man mener, man er blevet fejlbehandlet i et konkret tilfælde, hvor en bandagist er involveret.
Det er jo rent faktisk ikke muligt, hvis man har været behandlet i privat regi og af en ikkeautoriseret bandagist,
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Det er alligevel besynderligt, at man ikke kan komme med ét eneste eksempel på, at nogen har fået en behandling, der har skadet dem, uanset om det er noget, der kræver civilt søgsmål.
Men med fare for at blive beskyldt for ikke at ville eller kunne svare, eller hvad det nu hedder, synes jeg, vi skal diskutere de spørgsmål færdig i udvalgsbehandlingen.
Sådan som det er nu, kan vi ikke gå ind for autorisationsordningen.
Lone Møller (S), 2003-01-28:
Jeg vil gerne spørge fru Else Theill Sørensen, om fru Else Theill Sørensen kan give mig nogle argumenter; hvad begrundelsen var for Det Konservative Folkeparti for at stemme for autorisationsordninger for diætister og radiografer, og hvad vi nu har givet autorisation inden for det sidste år.
Hvad er forskellen mellem de autorisationer, man har stemt for, og så denne her?
Der er også nogle af de andre grupper, der er forholdsvis små, optikere bl.a., men her har Det Konservative Folkeparti også stemt for, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvad er den faglige og sundhedsmæssige begrundelse for, at man nu har skiftet holdning til det spørgsmål?
Pernille Falcon (EL), 2003-01-28:
Jeg skal først sige fra Det Radikale Venstre, at de støtter forslaget, men at ordføreren ikke har mulighed for at være til stede.
Enhedslisten støtter forslaget, og det kommer lidt bag på mig, at det kan rejse den store diskussion, for jeg synes, det er et relativt oplagt forslag.
Det kan undre, at principperne om fri konkurrence på bekostning af patienterne bliver værdsat så meget, og det kan undre, at noget, der ser ud til at være så enkelt og så nemt administrerbart som at autorisere bandagisterne, ikke bare kan glide glat igennem. Jeg kan ikke se, at der er nogen former for argumenter imod det.
Jeg synes ikke, det kan være rimeligt, man skal vente på, at der sker skader på folk, og at man skal dokumentere retssager, før der bliver vedtaget en sådan autorisationsordning.
Det må være relativt indlysende, at der er brug for den samme patientsikkerhed, som der er på andre områder, så Enhedslisten kan støtte forslaget.
Lone Møller (S), 2003-01-28:
Jeg skal takke for debatten, men jeg må sige, at jeg selvfølgelig er noget skuffet over den holdning, som visse partier har til dette forslag.
Jeg er selv af den opfattelse, at jeg mener, det burde være oplagt, når vi taler så meget om patientsikkerhed og taler så meget om, at vi skal sikre borgerne, at man netop på det område, hvor der træffes virkelig store, alvorlige beslutninger, som bandagisterne i nogle tilfælde står alene med, ikke vil sikre, at borgerne har en fornemmelse af, hvem der er ordentligt uddannet til at tage vare på tingene.
Men jeg kan da håbe, at vi måske kan få en lidt længere debat om det i udvalget.
Det kunne jo godt se ud, som om der kunne tegne sig et flertal for det, og det kunne jo også være, at ministeren måske kom på lidt bedre tanker.
Der er i hvert fald ingen tvivl om, at det er utrolig vigtigt for borgerne at være underlagt patientforsikringssystemet og have adgang til Patientklagenævnet, og netop nu drøfter vi jo, hvordan vi skal sikre borgerne på det område.
Som det ser ud nu, ser det jo ikke ud til, at bandagisterne får mulighed for at blive autoriserede, men jeg håber da i hvert fald, at man som ansvarlig sundhedspolitiker også vil tage stilling til det.
Jeg ser frem til en hurtig behandling i Sundhedsudvalget af dette forslag, så vi kan få en afgørelse, og det kunne jo være, man skulle overveje at sætte en annonce i avisen og søge efter folk, som er blevet fejlbehandlet af en bandagist: »Fejlbehandlede søges, da V og K og Dansk Folkeparti måske først vil støtte, når vi har fundet ud af, om der er borgere, der er kommet rigtig galt af sted.«
Jeg synes ikke, det ville være helt godt, men man kunne da godt fristes lidt til det.
Jeg håber, vi får en god debat i udvalget, og håber selvfølgelig også, at man kan ende med at stemme for dette forslag.
Kamal Qureshi (SF), 2003-01-28:
Nu er ministeren selvfølgelig tilfreds med, at forslaget, som det foreligger, mere ligner det, som regeringen støtter.
Jeg vil meget gerne spørge, hvorfor ministeren er imod, at man kan få tilskud til behandling af eksempelvis hovedpine, hvis der er andre end de offentlige smerteklinikker, som er i stand til at give den behandling.
Hvorfor skal de alternative behandlere ikke kunne komme ind
og blive en del af det tilbud, det offentlige kan give
, hvis de rent faktisk er i stand til at behandle patienten?
For patienten gælder det altså om at komme af med hovedpinen.
Lene Garsdal (SF), 2003-01-28:
For ikke længe siden besluttede Folketinget, at radiografer og bioanalytikere skulle autoriseres på linje med andre sundhedsprofessioner.
Det var klogt og betryggende for patienterne, og på tilsvarende måde bør bandagister efter SF's mening autoriseres, så patientsikkerheden styrkes, og bandagister får pligt til at udvise omhu og samvittighedsfuldhed i deres virke.
Vi havde, som fru Lone Møller også var inde på, en dag en deputation af bandagister i Sundhedsudvalget og blev præsenteret for et udsnit af de arbejdsopgaver, bandagisterne har, og jeg er fuldstændig enig med fru Lone Møller i, at vi var mange, der var forbavsede over, at de ikke allerede er autoriserede med de typer arbejdsopgaver, de har.
Sker der fejlbehandling, er patienterne henvist til at rejse civilt søgsmål ved domstolene, og det er ikke tilfredsstillende.
Bliver de autoriserede, vil patienterne blive omfattet af Sundhedsvæsenets Patientklagenævn, og det finder vi i SF er meget vigtigt.
Selv om der måske ikke har været nogen sager, kunne der jo komme nogle, og så er patientens sikkerhed jo virkelig i klemme.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Det Konservative Folkeparti kan ikke støtte
dette beslutningsforslag om en autorisationsordning for danske bandagister
Der er i Danmark meget få, under 100, bandagister, og der uddannes ca. fem nye om året.
Det er altså en meget lille og afgrænset gruppe, som er velreguleret gennem deres uddannelse, og dertil kommer, at der - mig bekendt i hvert fald, og det er vistnok også bekræftet her - ikke er sager om skader som følge af bandagisters erhvervsudøvelse.
Jeg finder heller ikke andre tungtvejende grunde til en autorisation, og derfor mener vi ikke i Det Konservative Folkeparti, at det er påkrævet at lave en sådan autorisationsordning.
Lone Møller (S), 2003-01-28:
Det er jo sådan i dag, at den enkelte selv betaler for at opnå en autorisation, en beskyttelse af sit fagområde.
Det er klart, at der vil være nogen administration i Sundhedsstyrelsen, men den vil helt klart ligge på de samme ordninger, hvor der i dag er autorisation, så der er ikke noget, der vil koste samfundet de store penge.
Med hensyn til om det er meningen med forslaget, at man kun skal kunne købe støttestrømper og deslige hos autoriserede bandagister: Jeg har hørt mange skægge eksempler på, hvad man ikke kunne købe, og at der kommer monopol, men det er slet ikke det, der er formålet med forslaget.
Formålet er at give en beskyttelse af faget, så patienterne - som jeg jo hørte under det sidste forslag, at Dansk Folkeparti er meget optaget af - kan være sikrede og kan vide, hvem der er de gode, og hvem der er de dårlige.
Formålet med forslaget er en ganske almindelig autorisationsordning, så borgerne kan se, hvem der har en beskyttet titel, og hvem der ikke har.
Men fremover vil man kunne købe støttestrømper i både Matas og på apoteket, og man kan gå til alle dem, der kalder sig bandagister, hvis man har lyst.
Jette Jespersen (DF), 2003-01-28:
Dansk Folkeparti kan se nogle store fordele ved en autorisation af bandagister.
Der er ingen tvivl om, at det vil være til gavn for brugere, patienter. For det første må behandlingen alt andet lige være mere betryggende.
Det kan jo i visse behandlinger, bl.a. efter store operationer eller ved udformning af proteser, være altafgørende for patientens førlighed, at det er den bedste ekspertise, der udfører opgaven. Ligeledes får Sundhedsstyrelsen med en autorisationslov mulighed for at gribe ind over for bandagistens faglighed, og ikke mindst giver det brugeren klageadgang til Patientklagenævnet og ikke kun, som tilfældet er i dag, adgang til privat søgsmål, som i visse sager kan være en stor økonomisk belastning for den enkelte.
Dansk Folkeparti mener, at bandagister bør autoriseres på lige fod med andre sundhedsuddannelser, eksempelvis fysioterapeuter, jordemødre, radiografer, tandteknikere osv. osv.
At blive fuldt uddannet bandagist tager 5½ år, så det er ikke bare en uddannelse, man trækker i en automat henne om hjørnet.
Derimod er der i dag et stort, gråt marked, fordi det er tilladt at kalde sig bandagist, selv om man kun har en langt kortere uddannelse.
Vi mener i Dansk Folkeparti, at brugerne, patienterne, skal have mulighed for at vælge en bandagist, som har kompetencen i orden, og det samme gælder for så vidt også for amter og kommuner ved henvisning af patienter.
Som det er i dag, har ingen en kinamands chance for at gennemskue, hvilke kvaliteter der tilbydes.
Når det så er sagt, har vi i Dansk Folkeparti nogle spørgsmål, som vi ønsker belyst: Hvilke økonomiske konsekvenser har forslaget?
Hvilke opgraderinger har forslagsstillerne forestillet sig, at der skal ske af de bandagister, der ikke har en 5½-årig uddannelse i dag? Ligeledes må det vel også et eller andet sted komme ind, at ikke alt skal ind under bandagister, såsom støttestrømper og knæbind, og hvad ved jeg, som man får efter fodboldskader osv. For Dansk Folkeparti at se skal alt inden for sundhedsvæsenet være af allerhøjeste kvalitet, og med disse begrundelser vil vi se frem til udvalgsarbejdet.
Kamal Qureshi (SF), 2003-01-28:
Jeg har det lidt sådan, at jeg synes, fremtiden sådan set er nu, kan man sige.
Men hvorfor ikke bruge den situation, der er i Folketinget nu, hvis der er et flertal for at gennemføre det?
Jeg er fuldstændig enig med fru Birthe Skaarup i, at det her er efter fru Birthe Skaarups linje, det er et tiltag, som fru Birthe Skaarup mener åbner op for nogle muligheder.
Det er da muligt, at det gør det.
Det vil jeg da ikke udelukke.
Lad os da få afprøvet, om ikke det flertal har ændret sig, når nu Folketinget har ændret sig.
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-28:
Først til fru Grete Schødts om det med Told og Skat, og at de stiller nogle uddannelseskrav, såfremt man skal momsfritages.
Det er rigtigt nok, og det er flere år siden, det blev indført.
Der er her også nogle uddannelseskrav, for at man kan blive fritaget netop for told og moms.
Det ved jeg udmærket alt om.
Så kommer vi til hr. Bjarne Laustsen om vores topstyrede parti.
Det var dog utroligt, så interesseret hr. Bjarne Laustsen er i Dansk Folkeparti og topstyret parti og eksklusivaftaler.
Jamen altså der er da ikke noget, der er afgjort endnu med hensyn til de eksklusivaftaler.
Det er jo slet ikke det, forslaget her handler om overhovedet.
Det, at man er medlem af SiD, er jo en betingelse for at få et arbejde.
Al den sammenblanding, som hr. Bjarne Laustsen laver med det her forslag: Drop det, for det er overhovedet ikke det, jeg svarer på her i dag.
Lad os se, når eksklusivaftalerne kommer op.
Der er jo forhandling i gang endnu.
Så bare tag det roligt.
Fru Lone Møller hidser sig op, helt op under loftet her i Folketingssalen.
Det var dog forfærdeligt, at vi fremsætter sådan et forslag om brancheorganisationer.
Lad nu Sundhedsstyrelsen, lad nu dem, der skal behandle det her, gå ind at kigge på, hvordan vi kan få noget godt ud af det her forslag.
Det, det drejer sig om i dag, er, at vi får lavet sådan en brancheorganisation på en eller anden led.
Lad os se, hvordan det udmønter sig.
Jeg er helt tryg ved, at vi får Sundhedsstyrelsen til at gå ind og kigge på det her område.
Og så igen til hr. Kamal Qureshi: Jamen det er også det rene drilleri.
Vi har fremsat det forslag, og da var der jo ikke nogen, der ville være med.
Socialdemokratiet ville jo heller ikke være med.
Hvordan vil hr. Kamal Qureshi få flertal for sådan et forslag?
Det er noget, vi skal kigge på
i fremtiden.
Jeg er fuldstændig på linje med hr. Kamal Qureshi omkring mange af de behandlingsmæssige perspektiver, der er omkring alternativ behandling, for jeg regner med, at det er det, hr. Kamal Qureshi også er interesseret i.
Lad os kigge på det i fremtiden.
Lad os prøve at se, om vi ikke kan få det her igennem til gavn for de patienter, der benytter alternativ behandling, men også til gavn for dem, der behandler.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Jeg er en lille smule forvirret over den her diskussion om eksklusivbestemmelser, for i bemærkningerne til forslaget står der i punkt 5, sjette afsnit: »De to paraplyorganisationer LNS og SR har tidligere udarbejdet et oplæg«, og så står der noget om det oplæg, som de to organisationer har udarbejdet, og i det oplæg er det en betingelse for at benytte en beskyttet titel, at den alternative behandler er medlem af en brancheorganisation.
Jeg vil derfor gerne spørge fru Birthe Skaarup
, om det er Dansk Folkepartis bemærkninger, eller om det er disse to organisationers betingelser for at lave en ordning.
Bjarne Laustsen (S), 2003-01-28:
Jeg kunne aldrig drømme om at beskylde Dansk Folkeparti for noget som helst, hvis ikke der var grundlag for det.
Derfor vil jeg gerne give fru Birthe Skaarup en rose, hvis der er overensstemmelse mellem det forslag, vi behandler her i dag, B 47, og Dansk Folkepartis holdning til regeringens forslag
om eksklusivbestemmelser
Jeg har overhovedet ikke talt om nogen som helst andre organisationer, ikke én, vil jeg gerne sige til fru Birthe Skaarup.
Jeg har bare spurgt til en enkelt ting i forslaget her.
I sidste samling stemte man for et beslutningsforslag, hvor man var imod eksklusivaftaler, og så synes jeg, det er underligt, at man, når man selv fremsætter et forslag - jeg går ud fra, at man selv har skrevet det - så har skrevet en ny eksklusivbestemmelse ind i B 47.
Hvis det skulle været tilfældet, at man nu går ind for, at det er i orden, at der er eksklusivbestemmelser på området, så må det jo også betyde, at man afviser regeringens forslag på fredag, og hvis det er tilfældet, så skal fru Birthe Skaarup få en rød rose af undertegnede.
Lone Møller (S), 2003-01-28:
Jeg vil gerne sige til fru Birthe Skaarup, at jeg ikke hidser mig særlig meget op - så skulle fru Birthe Skaarup høre, når jeg hidser mig op, så kan det høres - men det må da være rimeligt at kunne få et svar. Jeg mener, at vores ordfører på området, fru Grete Schødts, har givet positiv tilslutning til det her forslag.
Jeg går også kun ind i en del af forslaget, som jeg synes er meget interessant i relation til det forslag, der ligger på arbejdsmarkedsområdet.
Det er vel ikke helt skævt at bede om et svar på, hvilken holdning Dansk Folkeparti har til eksklusivaftaler.
Jeg kan godt se, at det er en paraplyorganisation, men hvis man så læser det sidste, vil jeg gerne sige til fru Else Theill Sørensen, så står der altså også, at der bør tages udgangspunkt i de retningslinjer.
I de år jeg har siddet i Folketinget og har lavet beslutningsforslag, har indholdet da været det, som jeg gerne ville have gennemført.
Derfor må det da være sådan bare det minimale at bede fru Birthe Skaarup om heroppefra at bekræfte, at Dansk Folkeparti går ind for, at man skal være medlem af en bestemt brancheorganisation for at kunne kalde sig registreret alternativ behandler.
Kamal Qureshi (SF), 2003-01-28:
På et eller andet plan vil jeg da gerne opfordre til, at man glemmer nederlagene fra den tidligere samling i Folketinget og de medlemmer, der var her på det tidspunkt, hvor fru Birthe Skaarup tilsyneladende har haft fremsat et meget godt forslag, som blev nedstemt.
Jeg håber, at fru Birthe Skaarup på et eller andet plan er villig til at glemme, at det forslag ikke blev vedtaget sidste gang, for det bliver altså meget svært at gå ud og forklare, når man er ude blandt folk, at det ikke blev stemt igennem i sidste samling, og siden folketingsvalget har vi ikke fremsat det, fordi det ikke blev stemt igennem sidste gang. Lad os da prøve at se, om stemningen har ændret sig.
Jeg vil da meget gerne fremsætte det.
Jeg hører, at fru Birthe Skaarup er meget positivt indstillet over for de tanker
Så jeg vil da prøve at fremsætte det, og så må vi jo se, om ikke stemningen i Folketinget har ændret sig.
Når nu Dansk Folkeparti er for, og jeg kan forstå, at Socialdemokraterne langt hen ad vejen er for, og SF er for, så er det da muligt, at vi har et flertal.
Birthe Skaarup (DF), 2003-01-28:
Til fru Else Theill Sørensen: Det er da rigtigt nok, at LNS og SR er dem, som faktisk tidligere har udarbejdet et oplæg omkring netop det her med målsætningen om at forbedre forbrugernes stilling over for de alternative behandlere, så det kan jeg da kun sige ja til.
Til både hr. Bjarne Laustsen og fru Lone Møller
Der skal vi have debat om eksklusivaftaler.
Det er det, jeg vil svare omkring det her drilleri, som vi i Dansk Folkeparti er udsat for lige i øjeblikket.
Til hr. Kamal Qureshi: Jamen altså jeg betragter det sådan set ikke som et nederlag dengang med autorisationen.
Det gør jeg ikke, for jeg har en intention om, at jeg gerne vil videre omkring alternative behandlere.
Jeg har en intention om, at på et eller andet tidspunkt sker der noget, og der er jo allerede sket noget i det her Folketing med hensyn til, at vi fik Videns- og Forskningscenter for Alternativ Behandling og med hensyn til, at alle partier faktisk har med i deres valgprogram, og at de på en eller anden led er positive over for det her.
Men lad os tage et skridt ad gangen; det er det, jeg gerne vil nu.
Hvis vi får denne her registreringsordning, som også er et ønske fra alternative behandlere, synes jeg, vi er kommet et step hen ad vejen.
Det er også en form for beskyttelse af dem, der modtager behandlingen, og jeg vil meget gerne have, at vi har borgeren i centrum netop med hensyn til en beskyttelse.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-28:
Nu er fru Birthe Skaarup jo nærmest blevet beskyldt for at ændre holdning og sådan noget, fordi hun ikke fremturer med et forslag, der ikke er flertal for, og så vil jeg spørge fru Birthe Skaarup om ikke hun kan bekræfte, at da forslaget blev fremsat, stemte SF imod.
Så der må være andre, der har skiftet holdning.