runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Jeg forstår simpelt hen ikke denne her fokus på, hvad der står øverst på brevpapiret.
For mig at se
Det er ikke så vigtigt, om der står kommune eller amt øverst på brevpapiret.
Men derudover er det jo også sådan, at kommunen skal dokumentere, at man kan drive denne her institution, så dermed har de andre kommuner sikkerhed.
Jeg synes, at det væsentlige i den her debat må være, hvordan vi bedst muligt sikrer, at vi får en struktur, hvor der er en enstrenget indgang til det offentlige for den enkelte borger, og hvor den borger kan stole på, at der, når man henvender sig dette ene sted, er adgang til en ordentlig viden.
Vi skal så i øvrigt sikre nogle rammer, hvor de virkelig gode institutioner, vi har rundtomkring i vores land, rent faktisk kan komme til at fortsætte.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
Men det er rent faktisk, når det drejer sig om disse specialiserede institutioner, at man har besluttet, at udgangspunktet skal være i regionen.
Det drejer sig om borgere, der er på de her institutioner, der kommer fra andre kommuner.
Hvorfor må de kommuner ikke være med i beslutningen om, hvorvidt det er det rigtige?
Det kan de jo ikke, i og med at rammeafgørelsen bliver der først truffet beslutning om om efteråret, efter at kommunen har truffet beslutning om, at de simpelt hen bare vælger at overtage den institution, uanset om det er nabokommunen, som måske har leveret de fleste af institutionens brugere, uanset om det er nabokommunens borgere, der rent faktisk mest udnytter denne her institution.
Hvorfor må den nabokommune ikke være med?
Hvorfor må den ikke være med til at sige: Vi vil ikke være med til, at denne her institution overtages, for vi tror ikke på, at denne her kommune med 30.000 indbyggere kan håndtere det; vi tror simpelt hen, at det bliver afspecialiseret; vi tror simpelt hen, at denne her kommune overtager bygningerne, men ikke opgaverne?
Charlotte Dyremose (KF), 2005-06-16:
Den 15. februar er det tidspunkt, hvor processen bliver startet, men der er jo ikke noget til hinder for, at man kan gøre det senere.
Men det er klart, at vi har brug for at få processen i gang.
Så blev jeg spurgt: Hvorfor er det så den kommune, der skal overtage tilbuddet, der skal vurdere, om den kan det?
Jamen det synes jeg sådan set er meget naturligt.
Det er jo altså en kommune, der skal stå med et ansvar for nogle mennesker, med nogle menneskers tilværelse i hænderne.
Der mener jeg faktisk, det er ret vigtigt, at det er den kommune, der så træffer den beslutning og vurderer, at det ansvar kan man godt tage på sig.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
Under den forrige debat med Dansk Folkepartis ordfører diskuterede vi spørgsmålet om rammeaftalen.
Vi diskuterede spørgsmålet om, hvorvidt de specialiserede institutioner rent faktisk blev i regionerne, hvilket lovforslaget nu lægger op til, eller om ideologien om, at det skulle ud i kommunerne med det samme, blev gennemført.
I den forbindelse rejste vi spørgsmålet
: Hvad er grunden til, at man fastholder, at den 15. feM053S47324871subh.fm Page 4813 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM bruar er det tidspunkt, hvorefter kommunerne så, hvis de meddeler det inden, kan overtage institutionen med virkning fra den 1. januar 2007?
Hvad er grunden til det hastværk?
Hvad er årsagen til, at de andre kommuner og regionen ikke må være med til at hitte ud af: Er det den rigtige beslutning, beliggenhedskommunen træffer?
For den kommer jo ikke ind i rammeafgørelsen.
Hvad er grunden til, at denne her kommunale beslutning ikke må komme ind i rammeafgørelsen?
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Det er sådan, at det jo faktisk er frivilligt, om kommunerne vil overtage nogle institutioner.
Hvis en kommune ikke føler, at den kan magte opgaven, så står regionen stadig væk for den, og det har været baggrunden for vores tilslutning til det her, nemlig at vi synes, at det er en rigtig god idé.
Ole Glahn (RV), 2005-06-16:
Jamen jeg synes ikke, jeg fik noget svar på mit spørgsmål.
Problemstillingen – det, vi har diskuteret i de forhandlinger, der har været – er jo, hvorfor man med djævlens vold og magt vil stå fast på denne 15. februar.
Hvorfor vil man på disse højt specialiserede institutioners område overlade det til nogle kommuner, som faktisk ikke har forudsætningen for at administrere det her på en ordentlig måde?
Hvorfor vil man gøre det, før man har været igennem den proces, der hedder rammeaftalen, hvor man får et grundlag for at diskutere det serviceniveau, der skal være, og den ekspertise, der skal være?
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Jeg vil kort sige til hr. Ole Glahn, at vi selvfølgelig er optaget af den decentralisering, vi er optaget af, at kommunerne får det ansvar, som vi lægger op til, og at vi ikke skal have den der glidende decentralisering, som hr. Ole Glahn sikkert gerne vil have.
Standarden skal selvfølgelig være i orden, og vi udsætter ikke nogen af vores handicapgrupper og andre, der kommer ind under den ordning, for nogen utilsigtede ting.
M053S47324871subh.fm Page 4811
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM
Ole Glahn (RV), 2005-06-16:
Jeg forstår jo ikke, at fru Birthe Skaarup kan stå her på talerstolen og sige, at hun og Dansk Folkeparti er meget optaget af at sikre standarden på det her område, hvor vi har med nogle grupper at gøre, som er meget udsatte, og som repræsenterer så specielle handicap, at det kræver en særlig ekspertise.
Jeg vil godt høre, hvad fru Birthe Skaarup har som argument for, at vi i den diskussion, vi har haft i denne her proces, har fået nej til at udsætte den frist, der hedder den 15. februar, hvor kommunerne kan overtage det.
Hvad er begrundelsen for det hastværk?
Hvorfor kunne man ikke sige, at det her område, som i princippet på et stort felt er specielt for kommunerne, som kommunerne faktisk ikke har nogen forudsætninger for at arbejde med, fordi det har været i amterne, kunne man lade ligge i regionerne i en periode og så lade denne her proces ske gradvis?
Hvad er årsagen til det her hastværk?
Har der været en eller anden ideologisk begrundelse for, at der overhovedet ikke måtte ligge noget tilbage til disse regioner, fordi man var imod det?
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Det er sådan, at der ikke er nogen, der skal have økonomiske fordele ved at overtage en af institutionerne, og det er jo det, der ligger til grund for alt det her.
Lad være med at få det ned på et plan, hvor det ikke hører hjemme.
Endnu en gang: Vi laver denne her reform for at sikre, at de handicappede og svage medborgere, der har behov for et tilbud nær deres bopæl, får det.
Lad være med at lave problemer ud af det her.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
I den gennemgang, som Amtsrådsforeningen lavede, var der jo amter, der sagde, at kommunerne havde været ude at kigge på deres fine nye bygninger, der var rettet mod en ganske bestemt gruppe meget handicappede mennesker.
De var ikke optaget af indholdet, de var optaget af bygningerne.
Det har jo bl.a. i forhandlinger været oppe, at man skulle vente, således at samtlige kommuner i regionen havde mulighed for at gå ind og spørge: Er den her kommune kompetent til overhovedet at drive den her institution?
Men man har holdt fast i, at det er beliggenhedskommunen og kun beliggenhedskommunen, der kan træffe beslutningen om, hvorvidt den kan finde ud af at drive institutionen.
Det er afspecialisering, vi kan risikere.
Jeg synes faktisk, det er meget, meget alvorligt, at Dansk Folkeparti slet ikke engang er klar over, at det er sådan, det kommer til at hænge sammen.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Vi ved jo alle sammen, at det er rammeaftalen, der er garantien for at udvikle et tilbud.
Institutionen skal jo være med i sådan et tilbud.
Der er da ikke nogen i denne her sal, der på nogen måde har lyst til at forringe tilbuddet til M053S47324871subh.fm Page 4810 Tuesday, November 8, 2005
4:36 PM
de handicappede.
Det lyder nøjagtig, som om denne her kommunalreform går ud på at forringe tilbuddene for de handicappede.
Hvad er det for noget?
Det er jo slet ikke det, der er meningen.
Dansk Folkeparti er også med i denne her kommunalreform for at gøre tilbuddene bedre, hvad enten det er en del af en rammeaftale, eller det er en del af, at en institution kommer til at ligge i regionalt regi.
Anne Baastrup (SF), 2005-06-16:
Det er fuldstændig korrekt, at de i efteråret 2007 kommer ind i rammeafgørelsen, men på det tidspunkt har kommunen jo allerede overtaget institutionen, forstået på den måde, at nærhedsprincippet, som Dansk Folkepartis ordfører går ind for, kompliceres fuldstændig af den specialisering, som man samtidig går ind for, når man så ikke er klar over, at samtlige institutioner kan blive kommunaliseret, og at det er regeringens og Dansk Folkepartis mål.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Fru Mette Frederiksen må vide, at der er mange af de her institutioner, der ikke indgår i rammeaftalen.
Det troede jeg at fru Mette Frederiksen vidste.
Så vil jeg gerne sige, at det er indholdet, der tæller.
Selvfølgelig er det indholdet, der tæller.
Vi ved jo godt, og det må fru Mette Frederiksen også vide, at eksempelvis til de hjerneskadede er der jo ikke ret mange institutioner.
Det er jo ikke engang hvert amt, der har en institution til hjerneskadede, og det er jo derfor, at det skal ligge i regionalt regi.
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Jamen fru Birthe Skaarup skal jo være opmærksom på, at også hvad angår hjerneskadede og de institutioner, de botilbud og de tilbud, der i øvrigt er på det område, kan de blive kommunale med den her aftale.
Man har jo ikke ønsket fra regeringens side og faktisk heller ikke fra Dansk Folkepartis side at sætte nogen hegnspæle op om de mest specialiserede områder og sige, at de bør være regionale, at der er områder, hvor specialiseringsgraden i sig selv sætter nogle begrænsninger for, hvad der kan kommunaliseres.
Det har ikke engang været ønsket af Dansk Folkeparti.
Sagen er jo den, må jeg sige til fru Birthe Skaarup, at hvis en kommune ønsker at hjemtage en institution for hjerneskadede voksne eller børn, så kan den gøre det.
Så kan den gøre det!
Der er ingen, der kan forhindre den i det.
Kommunerne kan gøre det, og de kan gøre det, ligegyldigt om der er fagligt belæg for beslutningen eller ej.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Jeg må indrømme, at det gør indtryk på mig, at fru Mette Frederiksen ikke ved, at de hjerneskadede har et specialiseret tilbud, der ligger i regionalt regi.
Det gør indtryk på mig, vil jeg sige.
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Jeg er selvfølgelig enig med formanden i, at når man er stedfortrædende ordfører, så er der grænser for, hvilke teknikaliteter og detaljer vi skal gå ind i.
Men vi kan jo se i Folketingssalen, at sådan er virkeligheden bare ikke.
Det er selvfølgelig derfor, at jeg også reagerer, når fru Birthe Skaarup siger, der er forskel på en operation, hvor man har behov for et højt specialiseringsniveau, og så på, at man har behov for social rådgivning, tror jeg oven i købet ordføreren sagde.
Altså, vi taler om børn og unge med alvorlige psykiatriske lidelser.
Vi taler om autisme og DAMP.
Vi taler om spiseforstyrrelser og hjerneskade.
Det er det, vi taler om i dag.
Gør det slet ikke indtryk på Dansk Folkeparti, at mange af de pårørende på dette område, ikke synes, at den her reform er ret god?
Gør det ikke indtryk, at de, der besidder den faglige viden på det her felt, ikke synes, at der er tilstrækkelig fokus på de mennesker, det handler om, og den kvalitet, de har behov for i deres hverdag?
Gør det ikke indtryk på Dansk Folkeparti, at de indsigelser er til stede over for den her reform?
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Det kan da godt være, man prøver på at få mig og Dansk Folkeparti lidt på glatis.
Det skal bare ikke lykkes, vil jeg så sige.
Selvfølgelig ønsker vi nærhed på de institutioner, der ikke er så specialiserede.
De specialiserede institutioner ligger, hvor de ligger.
De har det uddannede personale, de har den kompetence, der skal til for at hjælpe vores handicappede.
Endnu en gang vil jeg sige, at vi også har noget, der hedder tilbudsportalen, hvor man kan gå ind og se, hvorledes tilbuddene er, og det vil jeg henholde mig til.
Lise von Seelen (S), 2005-06-16:
Når jeg taler om et højt specialiseret personale, som skal hjælpe mennesker med funktionsnedsættelser i hverdagen, så kan VISO komme ind som rådgiver, men fra VISO kan vi ikke sende folk ud, som skal være med i det praktiske arbejde der, hvor tingene foregår, og det savner vi altså.
Jeg hørte fru Birthe Skaarup sige lige før, at det her var et spørgsmål om et nærhedsprincip.
Som medlem af Socialudvalget har fru Birthe Skaarup jo ligesom alle os andre kunnet iagttage, at der netop har været bekymring blandt pårørende og blandt interesseorganisationer for, hvordan man kunne fastholde den høje faglighed for de mennesker, som har brug for den mest specialiserede indsats for at kunne have et aktivt liv.
Det er jo den gruppe, som giver anledning til den største bekymring.
Fru Birthe Skaarup sagde lige før, at det her også handlede om et nærhedsprincip.
Så vil jeg spørge, hvordan fru Birthe Skaarup ville have det, hvis hun havde et livsvilkår, hvor hun var fuldstændig afhængig af, at der var personer omkring hende, der forstod det handicap, hun havde, eller den funktionsnedsættelse, hun havde.
Ville fru Birthe Skaarup så vælge et tilbud efter et nærhedsprincip, eller ville fru Birthe Skaarup vælge et tilbud, som havde den allerhøjeste kompetence, for at hun kunne have et aktivt liv?
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-16:
Der er jo ikke nogen, der betvivler, at tilbuddet koster det samme.
Spørgsmålet er, hvem der skal betale tilbuddet.
Det er jo sådan set det eneste, det drejer sig om.
Jeg er helt enig i og ved godt, at man har sagt, at det kan man nok se på.
Kommunerne refunderes jo under et, og det er problemet.
Det er de samlede kommuner, det er ikke den enkelte kommune.
Den enkelte kommune kan godt belastes hårdere og bliver belastet hårdere end i dag, og alt det her med, at kommunerne bliver dobbelt så store, holder jo ikke i denne sammenhæng, for der bliver jo ikke færre handicappede.
Birthe Skaarup (DF), 2005-06-16:
Jamen der er en regional rammeaftale, og tilbuddene består jo stadig væk.
Det er jo sådan, at vi har nogle grupper i det her samfund, der er meget, meget afhængige af det offentlige, de vandretliggende eksempelvis, og de kan jo stadig væk være i institutioner i regionalt regi.
Vi har jo også set efter de forhandlinger, der har været, og jeg har læst mig til, at der er nogle institutioner, der er overført til regionalt regi.
Jeg må henholde mig til, at man så måske er blevet lidt klogere her, men som sagt har vi jo stadig væk VISO, der også kan gå ind og hjælpe på det her område.
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Lad os da endelig lade seriøsiteten være omdrejningspunktet for diskussionen i dag, for hvordan i alverden skulle vi kunne lægge stemmer til en reform på det sociale område, som ikke leverer den kvalitet, den faglige fundering og den tilstrækkelige økonomi, der skal til, for at vi kan være sikre på, at der er de tilbud til de handicappede, der er brug for?
Seriøsiteten i forhandlingerne bør jo netop bestå i, at Folketinget tager ansvar på det her område og ikke alene forledes til at tro, ønske og håbe, men til at vide og til at ville noget på det her område.
Vi så meget gerne en bred aftale på det her felt, men en bred aftale på det sociale område forudsætter, at vi som Folketing tager ansvar for de mennesker, at vi ikke gambler med det her område og udsætter det for den usikkerhed, vi mener der er indeholdt i det her forlig.
Britta Schall Holberg (V), 2005-06-16:
Det kan ikke være rigtigt, at det skal være enkeltpersoner herinde, der skal afgøre Socialdemokratiets stillingtagen til disse meget svage mennesker, som fru Mette Frederiksen så malende omtalte i sin ordførertale.
Det kan simpelt hen ikke være rigtigt; det er ikke seriøs politik.
til at konstatere, at man hermed har svigtet netop dem, som Socialdemokratiet så varmt giver udtryk for at man gerne vil beskytte, og så er der overhovedet ikke hold i den omsorg.
Mette Frederiksen (S), 2005-06-16:
Jeg synes jo faktisk, at fru Britta Schall Holberg selv har givet svaret.
Omvendt kan det jo sagtens være, at hvis det var en fru Britta Schall Holberg, der forhandlede på vegne af Venstre, at vi havde kunnet indgå en aftale.
Vi forhandlede faktisk rigtig længe præcis på det her område.
Jeg vil ikke afvise, at med andre repræsentanter, nok især fra partiet Venstre, kunne det sagtens være, at vi havde kunnet indgå en aftale.
Men det kræver jo, at det, vi hele tiden har sat fokus på som det væsentligste, nemlig at der ikke gambles med de mest udsatte grupper i det her samfund, at der ikke gambles med vores handicappede, skulle indfries.
Det har der desværre ikke været noget ønske om fra regeringspartierne.
Det er derfor, at der ikke er indgået en M053S47324871subh.fm Page 4795
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM aftale på det her uhyre vigtige område, som faktisk fortjener meget brede politiske flertal.
Britta Schall Holberg (V), 2005-06-16:
Jeg lyttede med stor interesse til fru Mette Frederiksens ordførertale, men der er altså noget, der undrer mig utrolig meget.
Den nye socialdemokratiske formand har lagt vægt på, at Socialdemokratiet gik med i kommunalreformarbejdet.
Det var vi nogle der var utrolig glade for, fordi man dermed kunne få en større bredde i reformen.
Jeg lagde også mærke til, at den politiske ordfører i går var optaget af et samarbejde med regeringen – i den grad optaget af et samarbejde – og i dag giver fru Mette Frederiksen med malende bemærkninger udtryk for, hvor bekymret man er for de svageste.
Så bliver jeg altså nødt til at spørge, om Socialdemokratiets ordfører kan forklare mig, hvorfor i alverden man ikke er gået med i et forlig på det sociale område.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå, og jeg kan slet ikke forstå det efter fru Mette Frederiksens ordførertale her i dag.
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Nu får hr. Ole Stavad det jo til at lyde, som om vi næste år spoler det tilbage igen og etablerer amterne, men jeg vil bare berolige: Det gør vi ikke.
Kommunerne bliver nu større og mere bæredygtige, og regionerne bliver etableret.
Det, jeg tror hr. Ole Stavad henviser til, er det med refusionsordningen, og der synes jeg, det er meget fornuftigt, at den endelige fastlæggelse af refusionsniveauet afventer udligningsreformen, så vi får taget hånd om og får sikret, at alle kommuner har mulighed for at håndtere de nye opgaver, de nu får.
Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Som det allerede er fremgået af debatten, er det jo ikke sådan, at der er en opposition, der siger, at der ikke er noget i det her, som har nogle gode takter og duer, og hvor vi gerne ville være med til at prøve at få skabt en større entydighed og en større klarhed omkring myndighedsansvar osv.
Det har der jo – det har jeg lyttet mig til fra alle sider – været en åbenhed over for.
Regeringspartierne tilkendegiver selv sammen med Dansk Folkeparti, at når den her lovgivning senere i dag bliver vedtaget, så ved man ikke, om man overhovedet kan føre den ud i livet, fordi der mangler så meget i klarhed om økonomi i forhold til forarbejder, at man fra flertallets side forbeholder sig muligheden for at lave det hele om, inden det kommer til at virke pr. 1. januar 2007.
Det synes jeg da er et problem.
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Man kunne stille et spørgsmål, der hedder, om ikke det, der foregår i dag på det sociale område, er et eksperiment.
Der er i hvert fald nogle borgere, der ville bekræfte mig i, at de er trætte af ikke at kunne få nogen klare svar.
De render rundt mellem forskellige myndigheder, og der er ingen, der vil påtage sig et ansvar.
De er sådan set overordentlig glade for, at der nu bliver trukket en grænse og sagt, at der er én, der har det entydige ansvar for at løfte den sociale opgave i fremtiden, og det er kommunen.
M053S47324871subh.fm Page 4792
Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM Det synes jeg er rigtig godt.
Der er ikke tale om et eksperiment.
Der er tale om en reform, der skaber udvikling på det sociale område.
Ole Stavad (S), 2005-06-16:
Jeg vil godt spørge Venstres ordfører, om ikke også han synes, det er et problem, at man kaster sig ud i noget, der ligner et eksperiment i storskala for grupper af de allermest sårbare i vores samfund, når man nu fra Venstres, De Konservatives og Dansk Folkepartis side gennemfører en lovgivning her om et øjeblik, samtidig med at man siger, at man ikke ved, om man overhovedet kan gennemføre den lovgivning, som man her lægger op til, når den skal træde i kraft i 2007.
Derfor forbeholder man sig selv muligheden for engang i 2006 at lave det hele om igen, inden det overhovedet kommer til at virke.
Er det ikke et problem også for Venstre?
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Den korte forklaring er, at der er sket en fejl, og det kan jo ske med 356 udmærkede spørgsmål.
Nogle af dem er godt nok gentagelser, men alligevel.
Der er stillet 356 spørgsmål eller deromkring, og der er givet svar på dem alle sammen, og et af dem har været et forkert svar.
Det er blevet rettet, og så synes jeg sådan set, at sagen ikke er længere.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-06-16:
Men hvorfor, må jeg spørge Venstres ordfører, får vi så et så ukorrekt svar, og synes ordføreren selv, at det er gennemarbejdet?
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Det er jo heller ikke korrekt.
Hvis man læser samtlige svar på de 356 spørgsmål, der er stillet i denne sag, vil det også fremgå, hvilke to institutioner det her handler om.
Men ud over det skal det i rammeaftalen aftales, hvordan man udvikler det sociale område.
Så for alle institutioner skal man som kommune og region forholde sig til, hvordan man udvikler tilbuddet.
Så jeg synes sådan set, at det er meget fornuftigt.
Det er således, at den endelige fastsættelse af det her refusionsbeløb bliver fastsat, når vi har udligningsreformen på plads.
Finansieringsudvalget, som sidder og arbejder med det her i øjeM053S47324871subh.fm Page 4791 Tuesday, November 8, 2005 4:36 PM blikket, skal netop tage højde for, at vi nu foretager en decentralisering af sociale opgaver, og at kommunerne i fremtiden skal være mere bæredygtige.
Det er også med til at skabe en sikkerhed om, at vi lander på det endelige beløb.
Sandy Brinck (S), 2005-06-16:
Det er meget fint at beskrive modellen, men jeg fik bare ikke nogen argumenter for, hvorfor man var endt på 800.000 kr.
Men det der med at stikke fingeren i luften og sige, at vi lige fordobler beløbet – hvorfor ved vi ikke, men nu tror vi lige, at det går, og det prøver vi så – er altså farligt på et område, hvor vi har at gøre med de allersvageste borgere, som er dybt afhængige 24 timer i døgnet og for de flestes vedkommende hele livet af, at de får det rigtige tilbud.
Der skal der ikke gambles.
Hans Andersen (V), 2005-06-16:
Det står klart.
Med hensyn til det med refusionsordningen, som fru Sandy Brinck spørger til, er det således, at det er en udvikling og en opfølgning på grundtakstfinansieringen, som i dag ligger på et niveau af 400.000 kr., som kommunerne skal bidrage med for at få løst sociale opgaver og i dag i samfinansiering med amterne.
I fremtiden bliver det beløb hævet til 800.000 kr., og det bliver så udgangspunktet, men det er også således, at kommunerne jo bliver langt, langt større end i dag, hvor nogle kommuner er på 3.000 og 5.000 indbyggere.
Sandy Brinck (S), 2005-06-16:
Der er meget i dette lovforslag, som der er stor usikkerhed om, og meget virker fuldstændig tilfældigt, og det gælder desværre også for hele den økonomiske del af lovforslaget.
Ærlig talt ligner det mest af alt et eksperiment, hvor man vil komme til at se, at det desværre ikke er pengene, der kommer i klemme, men menneskene: Et tocifret milliardbeløb, som man bare kaster op i luften og ikke helt aner, hvor lander.
Vi har selvfølgelig under forhandlingerne gang på gang forsøgt at få noget, der bare lignede en beregning, som kunne skitsere konsekvenserne af den nye finansiering, som regeringen nu lægger op til.
Det har vi ikke kunnet få.
Vi har så prøvet, om vi kunne få bare antydningen af et fagligt argument for, hvorfor man lige er landet på den finansieringsmodel, som man er.
Det har vi heller ikke kunnet få.
Venstre har nu én gang til chancen for at forklare os: Hvorfor er man landet på den reform, som den ligger nu?