runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-20:
Det er jo en fortsættelse af det spørgsmål, som jeg stillede den 21. januar i år, og som tog udgangspunkt i, at regeringen ønsker en udvidet brug af private sygehuse i forbindelse med nedbringelse af ventelisterne i den tro, at det hjælper.
Det svar, jeg fik på spørgsmålet den 21. januar, var, at hvis patienten bliver overført til det offentlige sygehusvæsen, kan det offentlige sygehusvæsen ikke kræve betaling fra det private sygehus, der har modtaget et eller andet beløb fra patienten.
Mit spørgsmål til indenrigsministeren er: I betragtning af, at regeringen ønsker en udvidet brug af private sygehuse, ville det da ikke være rimeligt, at der blev fastsat regler på området, der sikrer patienterne nogle ordentlige rettigheder og sikrer, at de private sygehuse ikke på en eller anden måde kan hente penge ud af systemet, men at hensynet stadig er at behandle patienterne?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Nu skifter vi jo boldgade, så jeg skal lige have det rigtige talepapir og være sikker på, at jeg svarer på det rigtige spørgsmål.
Spørgsmålet går på, om jeg kan oplyse, om patienter, der har betalt for privat sygdomsbehandling og uanset årsagen bliver overført til et offentligt sygehus med henblik på færdigbehandling, kan forlange deres penge tilbage.
Det spørgsmål kan jeg ikke svare generelt på, for der er jo sådan set tale om et privatretligt anliggende mellem patienten og det private sygehus.
Jeg har fra Sammenslutningen af privathospitaler fået oplyst, at der ikke foreligger standardaftaler vedrørende tilbagebetaling, når patienter overføres til et offentligt sygehus.
Derfor beror det altså på den konkrete aftale, som patienten og sygehuset måtte indgå, om patienten kan få sine penge tilbage, hvis han eller hun bliver overført til færdigbehandling på et offentligt sygehus.
Hvis parterne ikke har aftalt det på en sikker måde og således ikke kan blive enige om tilbagebetaling, kan patienten naturligvis lægge sag an ved domstolene som civilt søgsmål, og så er det jo op til domstolene at afgøre, om patienten er berettiget til tilbagebetaling. I øvrigt har jeg fået oplyst af Sammenslutningen af privathospitaler, at overførsel af patienter fra private sygehuse til færdigbehandling på offentlige sygehuse er noget, der sker meget, meget sjældent.
Når det sker, sker det typisk ikke med henblik på færdigbehandling, men fordi der f.eks. i forbindelse med et kirurgisk indgreb på en ældre patient tilstøder en blodprop.
Overførslen finder altså sted, fordi der er tilstødt en komplikation, og ikke fordi det i sig selv er nødvendigt at færdigbehandle i offentligt regi.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-20:
»Vil ministeren oplyse, om patienter, der har betalt for privat sygdomsbehandling, og som uanset årsagen bliver overført til et offentligt sygehus med henblik på færdigbehandling, kan forlange deres penge tilbage?«
»Vil regeringen som øverste kommunale tilsynsmyndighed sørge for en politimæssig undersøgelse af de påståede uregelmæssigheder i Farum Kommune?«
Begrundelse
Ifølge det i dagbladet BT den 6. og 7. februar 2002 oplyste,
er der fremstillet forfalskede bilag vedrørende borgmesterens forbrug, angiveligt for at tilsløre dettes art og omfang.
Der kan således være tale om, at Farum Kommune har afholdt udgifter, der rettelig burde være afholdt af borgmesteren selv og/eller af Farum Boldklub.
Borgmesteren i Farum Kommune har flere gange udtrykt sin manglende respekt for og uvillighed til at samarbejde med tilsynsrådet og trukket besvarelse af tilsynsrådets henvendelser i langdrag.
Som overordnet tilsynsmyndighed bør Indenrigs- og Sundhedsministeriet sikre en hurtig og effektiv undersøgelse
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg svarer beredvilligt: Ja, det ligger sådan set i sagens natur.
Tilsynsrådet har orienteret mit ministerium om, at det er opmærksom på de problemstillinger vedrørende habilitetsspørgsmål, sagen rejser, og at sagen følges nøje med henblik på at iværksætte de fornødne foranstaltninger, og deri ligger egentlig også svaret på det, der bliver spurgt om. Men det er ikke Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt, der fastlægger vilkårene for den undersøgelse, der skal finde sted i Farum Kommune.
Det er jo Farums kommunalbestyrelse, og det er et vigtigt udgangspunkt, som vi skal holde fast i.
Godt nok er Farum Kommune i går sat under administration i relation til økonomien og kassekreditreglen, men den er jo en fuldt funktionsdygtig kommune, som har ansvaret for at træffe sine egne beslutninger, herunder tilrettelægge den undersøgelse, der skal finde sted, på en sådan måde, at man ikke kan anfægte dens uvildighed.
Bolden er på Farum Kommunes banehalvdel, Tilsynsrådet har bedt om at få løbende indblik i, hvordan bolden bliver spillet, og hvis Tilsynsrådet føler, at bolden bliver spillet urent, vil det blive påtalt.
Det er klart, at ligesom der er et hensyn at tage med hensyn til habiliteten for byrådsmedlemmer og andre, der er impliceret, som skal undersøges, så de ikke undersøger sig selv, siger det selvfølgelig også sig selv, at man heller ikke skal udnævne folk til undersøgere, hvis de kunne have en potentiel interesse i, hvordan undersøgelsen falder ud.
Det er der taget højde for, men det er Farum Kommunes kommunalbestyrelse, der har et ansvar.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Torben Hansen (S), 2002-02-20:
Jeg er meget tilfreds med, at indenrigsministeren nu gør opmærksom på, at indenrigsministeren bliver løbende orienteret af Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt.
I den løbende orientering fra Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt har rådet gjort opmærksom på, at der kan opstå visse habilitetsproblemer, i og med at der er forbindelse med konstruktionerne omkring Farum Boldklubs sponsorater.
Der er allerede nogle firmaer, som har meldt fra, og det er jo ikke normalt, at man bare betaler 9 mio. kr. tilbage.
Mit spørgsmål går på: Angående udvælgelsen af de advokater og revisorer, der skal forestå undersøgelsen i Farum Kommune, har Tilsynsrådet så over for dig gjort opmærksom på, at det skal være med til at sikre, at de advokater og revisorer ikke samtidig har nogle af de pågældende firmaer med forbindelse til Farum Boldklub som klienter?
Ole Stavad (S), 2002-02-20:
Tiden løb jo lidt.
Når man har sager af så alvorlig karakter som denne til debat, bør hele kommunalbestyrelsen inddrages, og efter min opfattelse bør den derfor også være et punkt på den åbne dagsorden, så offentligheden, befolkningen i den pågældende kommune, får en maksimal mulighed for at kunne følge med i, hvad der er sket. Derfor vil jeg godt bede indenrigs- og sundhedsministeren bekræfte, at vi er enige om, at sager som denne bør være på den åbne dagsorden, når der er kommunalbestyrelsesmedlemmer, som synes, det er vigtigt, også selv om et snævert flertal skulle være enige om at sige, at det behøver den ikke at være.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Jeg vil først sige til hr. Torben Hansen, at vi skal nok lige præcisere - og det var det korte svar, jeg gav - hvad det er, der skal holdes et vågent øje med.
Det er sådan, at tilsynet med landets kommuner udføres af de regionale tilsynsråd, og derfor er det også Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt, der i første række er den institution, der skal have indseende i, hvordan tingene kan gribes an i Farum Kommune.
Det har Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt også taget skridt til ved den 8. februar indeværende år at anmode byrådet om at blive holdt løbende orienteret om de beslutninger, byrådet træffer for at sikre, at forholdene bliver undersøgt forsvarligt og tilbundsgående, om den nærmere tilrettelæggelse af undersøgelserne m.v.
Jeg fremlægger gerne og vil også gerne, hvis der er et ønske om det, oplæse hele indholdet af den skrivelse, som Tilsynsrådet sendte til Farum Kommune den 8. februar, og som i øvrigt er fulgt op af en henvendelse af den 13. februar.
Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt har altså taget skridt
til at sikre det nødvendige indseende i den måde, Farum Kommune håndterer sagen på, således at Tilsynsrådet får adgang til at agere og reagere med afstemte instrumenter
, hvis der er et og andet i den måde, kommunalbestyrelsen håndterer sagen på, som ikke er tilfredsstillende.
Det er i Tilsynsrådet, opgaven ligger, og jeg følger tæt med i arbejdet, og ministeriet bliver løbende orienteret om Tilsynsrådets arbejde i sagen.
Det er jo netop det, der giver mig mulighed for at pålægge tilsynsmyndigheden, altså Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt, at gribe ind, hvis der er spørgsmål, som ikke tages op ex officio, og som jeg vurderer burde være taget op.
Med hensyn til det helt grundlæggende om uvildighed og habilitet har statsamtmanden i Frederiksborg Amt for flere dage siden over for ministeriet tilkendegivet, at han i sin egenskab af formand for Tilsynsrådet er meget opmærksom på habilitetsspørgsmålet og vil følge netop det spørgsmål meget tæt.
Det er sådan set det, der samlet set betrygger mig i, at vi har et tilsyn, som har den rækkevidde og den karakter og også de værktøjer, der skal til for at sikre det.
Ole Stavad (S), 2002-02-20:
Jeg er ikke uenig med indenrigs- og sundhedsministeren i, at ikke mindst når man ved så meget, som man ved nu, påhviler der også det enkelte kommunalbestyrelsesmedlem et betydeligt ansvar for at følge op, også på den undersøgelse, som er besluttet i kommunen.
Men derfor undrer det mig også meget - jeg ved ikke, om indenrigs- og sundhedsministeren vil give en kommentar til det - at som jeg har forstået den offentlige omtale, fjernede borgmesteren faktisk nogle punkter, bl.a. punktet om undersøgelsen, fra kommunalbestyrelsens dagsorden til det mødet i går.
Det skabte betydelig utilfredshed hos medlemmer af kommunalbestyrelsen, og hvis det er sådan, at de informationer og de oplysninger, vi har fået, er rigtige, bliver det jo meget svært for det enkelte kommunalbestyrelsesmedlem at løse sin opgave.
Torben Hansen (S), 2002-02-20:
Jeg takker ministeren for svaret.
Det var altså det korte svar, og så ved jeg ikke, om vi skal have det lange bagefter.
Ministeren sagde til indledning, at ministeren vil holde et vågent øje med både Tilsynsrådet og kommunalbestyrelsen i Farum Kommune, og vi er enige om, at kommunalbestyrelsen selvfølgelig ikke kan skubbe det fælles ansvar bort.
Men hvis indenrigsministerens vågne øje kan se, at der er nogle ting inden for de rammer, der er lagt, som ikke lægger op til, at undersøgelsen er uvildig,
hvordan vil indenrigsministeren så helt konkret gribe ind og kontakte både Tilsynsrådet og kommunalbestyrelsen i Farum Kommune?
Vi må jo sige, at indenrigsministeren også har været impliceret, i og med at indenrigsministeren indtil for 14 dage siden somme tider skrev hyldestsange eller i hvert fald hyldestbreve til Farum Kommunes pris.
Hvordan kan det sikres, at indenrigsministeren vil gå ind i sagen som en uvildig person?
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Det korte svar på spørgsmålet er, at det vil jeg sikre ved at holde et vågent øje med dem, der har opgaven at sikre det, og det er jo i første række i min position Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt, som er den institution, der fører tilsyn med kommunen.
I anden række er det, kan man sige, via Tilsynsrådet kommunalbestyrelsen selv, for jeg vil gerne understrege, som jeg også har gjort det ved tidligere lejligheder, at der påhviler det enkelte kommunalbestyrelsesmedlem et tungt ansvar i retning af at sikre, at undersøgelsen tilrettelægges på en sådan måde, at man ikke kan sætte spørgsmålstegn ved uvildighed og habilitet.
Dette ansvar påhviler hvert enkelt kommunalbestyrelsesmedlem, og dermed påhviler det i virkeligheden også kommunalbestyrelsen som kollektivt organ at sørge for, at der er det sæt retningslinjer for borgmesterens udøvelse af sit hverv, som kommunalbestyrelsen ud fra en konkret afvejning finder er nødvendigt, for at man også på den front kan være tryg ved, at tingene sker på en ordentlig måde.
Samlet set er det min vurdering, at vi med den eksisterende lovgivning, som er meget præcis med hensyn til, hvad der er kommunalbestyrelsesmedlemmernes ansvar, kombineret med det regionale tilsyn, altså Tilsynsrådet, og med de værktøjer, det har i retning af at give pålæg og idømme tvangsbøder m.v., sådan set har et samlet institut, der gør, at arbejdet kan tilrettelægges på en måde, som alle bør kunne nære fuld tillid til.
Torben Hansen (S), 2002-02-20:
Nu er det jo i de seneste par dage blevet klarlagt, at alle er interesseret i, at borgerne i Farum Kommune, offentligheden og politikerne får en troværdig undersøgelse ud af det her.
Derfor er mit spørgsmål til indenrigs- og sundhedsministeren: Hvordan vil ministeren som den øverst ansvarlige for tilsynet med kommunernes virksomhed sikre, at de undersøgelser, der nu iværksættes om forholdene i Farum Kommune, bliver tilrettelagt, således at der ikke efterlades et indtryk af, at Venstre undersøger sig selv?
»Hvordan vil ministeren som den øverste ansvarlige for tilsynet med kommunernes virksomhed sikre, at de undersøgelser, der nu iværksættes om forholdene i Farum Kommune, bliver tilrettelagt således, at der ikke efterlades et indtryk af, at Venstre undersøger sig selv?«
Skriftlig begrundelse
Allerede valget af en midlertidig borgmester ud af Venstres byrådsgruppes midte i stedet for den konservative 1. viceborgmester efterlod et indtryk af forsøg på styring af rammerne for undersøgelserne.
Senere fulgte fjernelsen af en række dokumenter fra et kontor på Farum Rådhus og senest accepten af borgmester Peter Brixtoftes aflysning af sygeorlov og genindtræden som borgmester.
Spørgeren vil gerne have fuld klarhed over, hvordan ministeren vil råde og handle i den fulde afdækning af forholdene, så både borgmester, byrådsmedlemmer og ansatte samt kommunens borgere og den samlede offentlighed bliver behandlet og informeret korrekt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Så må jeg selvfølgelig stoppe her og respektere reglerne, ligesom man også skal gøre det ude i kommunerne.
Peter Skaarup (DF), 2002-02-20:
Jeg har selvfølgelig forståelse for, at der kan være forhold her, der gør, at man ikke kan oplyse identiteten på den pågældende.
Men jeg må nok sige, at når vi nu har set en periode her på næsten 1 måned siden den 22. januar, så synes jeg, at det vil være rimeligt, at man over for Folketinget kan oplyse, hvad den pågældende er anholdt for, altså hvad den pågældende har gjort, som gør, at han bliver anholdt og nu opholder sig på Guantánamobasen. Er der nogen mulige netværk i Danmark, som den pågældende har, og som man undersøger i øjeblikket?
Sådan nogle spørgsmål tror jeg det vil være rimeligt at regeringen fremkommer med oplysninger om.
Derfor skal jeg for at forstå ministerens svar rigtigt høre: Hvad er det for nogle oplysninger, der af efterretningsmæssige årsager ikke kan fortælles, og hvad er
det for nogle oplysninger, som man rent faktisk ikke er klar over her
Altså er man slet ikke klar over, hvad den pågældende har gjort, eller har man prøvet på at finde ud af, hvad den pågældende har gjort?
Er man slet ikke klar over, hvor den pågældende er blevet anholdt henne?
Jeg savner ministerens vurdering af, hvad er det, man ikke vil fortælle, og hvad er det, man slet ikke ved.
Altså hvad er det for nogle ting, man godt ved, men ikke vil fortælle, og hvad er det for nogle ting, man ikke ved, og altså heller ikke vil fortælle?
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-20:
Selv om det bliver pakket ind, afviser ministeren jo ikke, at der i givet fald kan blive tale om en udvidet brug af private sygehuse, og det synes jeg rejser to principielle spørgsmål.
Det ene er, om regeringen i lyset af det vil sikre patienternes retsstilling over for de private sygehuse, specielt i de tilfælde, hvor operationen af en eller anden grund ikke bliver foretaget eller færdigforetaget på det private sygehus, men patienten overføres til det offentlige sygehus.
Det andet er, at når patienten eller patientens forsikring har betalt for behandlingen på det private sygehus, og patienten overføres til det offentlige sygehus, må det offentlige sygehus møde op og få et baggrundsberedskab for at kunne klare den slags ting.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Nu skal vi passe på, at vi ikke kommer til at blande tingene sammen, når der bliver talt om, at patienten eller patientens forsikringsselskab kommer til at betale.
Den ordning, der indføres pr. 1. juli, er en ordning, hvorefter patienter, der må opleve, at de skal vente mere end 2 måneder, har adkomst til at søge ud i den private sektor, til sygehuse og klinikker, der har indgået aftale med den offentlige sektor. Man kan sige det på den måde, at efter 2 måneder vil patienten opleve, at den offentlige sygehuskapacitet udvides med de private sygehuse, der måtte have indgået aftaler.
Men den måde, den enkelte patient vil opleve det på, når det gælder økonomi, vil være fuldstændig analog med det, patienten i dag oplever i det offentlige sygehusvæsen, også hvis patienten gør brug af det interne frie valg i det offentlige sygehusvæsen.
Her kan det jo også ske, at man vælger at lade sig indlægge på ét offentligt sygehus, og så tilstøder der en komplikation, og så bliver man overført til et centralsygehus.
Det samme kan ske, hvis man vælger den supplerende private sygehuskapacitet, men der knytter sig ikke nogen anderledes økonomi til det.
Når vi taler om den øvrige patientgruppe - altså den patientgruppe, der enten selv betaler eller er dækket ind via private forsikringer, de selv har tegnet - er det jo op til den enkelte selv at tage stilling til, om man på det grundlag, der nu engang foreligger, vil lade sig indlægge privat eller ej.
Derfor er det altså et aftalemæssigt mellemværende mellem den pågældende og sygehuset, fuldstændig analogt til alle mulige andre former for tjenesteydelseskøb eller varekøb: hvis man ikke har fået det, man har bestilt og betalt for, har man alt andet lige en fordring på sin modpart, hvis man ellers kan gøre den gældende og løfte bevisbyrden.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-20:
Ja, men nu er det jo sådan, at i det øjeblik, der er tale om, at man køber en vare, er der et klagenævn, en bestemt procedure og en praksis for, hvordan man tager stilling til sagen, hvordan man kan klage osv., og det er nøje reguleret i lovgivningen.
Hvorfor skal der ikke være noget tilsvarende for patienter, der bruger private sygehuse?
Så svarede ministeren ikke på spørgsmålet om betalingen.
Jeg ved godt, at han meget nødig vil ind på det spørgsmål, og han vævede også rundt om det forrige gang, vi havde det oppe.
Men når et privat sygehus skal tjene penge på at have patienter og derefter overfører dem til det offentlige sygehusvæsen, er det da ikke urimeligt, at det offentlige sygehusvæsen på en eller anden måde kan sende en regning til det private sygehusvæsen.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-20:
Vi var jo netop inde på det sidste gang, og det er grundlæggende et spørgsmål om den fri og lige adgang til det danske sundhedsvæsen.
Vi taler jo om patienter, der som udgangspunkt har ret til gratis behandling i det offentlige sygehusvæsen, og der er altså ikke nogen rimelighed i, at hvis man lader sig indlægge privat, eventuelt for sine egne penge, for at få en hofteoperation, og der i forbindelse med operationen tilstøder en blodprop, skal der pludselig betales for at opnå behandling i det offentlige sygehusvæsen.
Hvis man havde fået den alle andre steder end på operationsbordet på det private sygehus, ville man på fællesskabets regning blev kørt direkte ind på akutafsnittet, og derfor søger hr. Klaus Hækkerup at løse nogle problemer, som efter min bedste overbevisning ikke eksisterer i noget videre omfang. Hermed sluttede spørgsmålet.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-20:
For lige at følge det første spørgsmål op om, hvad der bliver gjort og kan gøres, vil jeg gerne gøre opmærksom på, at under Mål 2-programmet modtager Nordjylland i perioden fra 2000 til 2006 regionalfondsmidler for 422 mio. kr., socialfondsmidler for 150 mio. kr., og hertil kommer forventede statsmidler.
Så der er altså også penge til de her regionsmidler.
Så kan jeg sige til det supplerende spørgsmål, som hr. Ole Stavad stiller, at det er korrekt, at hvis man går ind og kigger på finansloven under § 8, punkt 3.5, er der mulighed for særlige bevillingsbestemmelser: »I forbindelse med afholdelse af udgifter til særlige og erhvervs- og beskæftigelsesmæssige foranstaltninger i forbindelse med afskedigelser i større omfang er der adgang til at overføre midler.« Så det er helt korrekt, hvad hr. Ole Stavad siger, at der er mulighed, men det vil så gå ud over den almindelige erhvervsfremme.
, uden at jeg skal omkring Finansudvalget. Jeg kan ikke stå her og give garantier på det her område, jeg kan blot sige, at der er en mulighed i finansloven, men det vil som sagt gå ud over de ordinære erhvervsfremmemidler, der ligger på en række områder, som jo er disponeret.
Men det er rigtigt, at der er 20 mio. kr. til regional erhvervspolitik, som på nuværende tidspunkt ikke er disponeret.
Jeg vil altså ikke give nogen garantier, men det er klart, at vi vil holde øje med, hvad der sker omkring os.
Ole Stavad (S), 2002-02-20:
Jeg vil gerne supplere hr. Bjarne Laustsens spørgsmål med, at som jeg læser den finanslov, vi behandler i øjeblikket, er det rigtigt nok, at der ikke konkret er afsat midler i Erhvervsministeriet på varslingspuljeområdet, men at - hvis jeg må sige det på den måde - maskinen opretholdes.
Derfor er mit spørgsmål til økonomi- og erhvervsministeren: Med en situation, som den, vi eksempelvis oplever i Frederikshavn i øjeblikket, vil økonomi- og erhvervsministeren så give et tilsagn om, at han inden for sit område vil være parat til at omdisponere, så det er muligt at stille varslingspuljemidler til rådighed, og hvis ikke han kan finde dem inden for sit område, så vil tage diskussionen med finansministeren om at finde pengene?
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-20:
Jeg kan desværre ikke takke den nuværende økonomi- og erhvervsminister for den hjælp, der blev givet i forbindelse
med Danyards lukning.
Den tak bliver jeg nødt til at rette til tidligere erhvervsministre, der gik ind her, men også havde nogle muligheder, fordi der bl.a. var varslingspuljemidler.
Nu siger regeringen, at det er der ikke behov for, men alene det forhold, som beskæftigelsesministeren ikke oplyste om, nemlig at Arbejdsmarkedsstyrelsen har fået varsling om, at 6.000 mennesker vil blive afskediget i 4. kvartal - det er jo altså mennesker, der ikke er fratrådt endnu - betyder, at der kommer mange senere hen.
Det står jo tilbage, hvad det er for en indsats, man ønsker.
Man siger, at der er mulighed i aktive midler.
Jeg spurgte direkte, om det så betød, at de metalarbejdere i Nordjylland, der blev ledige, kunne få omskoling, opkvalificering fra dag 1, så de ikke bare var omfattet af den almindelige 6-ugers-regel.
Det fik jeg ingen svar på.
Men det korte af det lange er altså, at det er 400 medarbejdere i et område, hvor ledigheden er markant højere end i den øvrige region og meget, meget højere end landsgennemsnittet, og derfor er der altså behov for, at der bliver gjort nogle ting.
Jeg havde meget håbet, at økonomi- og erhvervsministeren havde et forslag med til, hvad man har af muligheder, hvad man vil gøre, da man nu har aflyst denne her pakke.