Kurt Kirkegaard (V), 2005-11-22:
Regeringen har vendt den negative udvikling i antallet af praktikpladser under SR-regeringen.
Skolepraktikken er begrænset, og der arbejdes nu mere aktivt på at skabe rigtige praktikpladser for elever, skoler og virksomheder.
Det er i alles interesse, at unge får rigtige praktikpladser i virksomhederne.
Skolepraktikken er kun den næstbedste løsning, som skal sikre, at alle, der ikke får virksomhedspraktik, får en uddannelse, og derfor må skolepraktikken aldrig blive mere attraktiv end virksomhedspraktikken, og skolepraktikken må ikke uddanne folk til arbejdsløshed.
Socialdemokratiet hævder, at uden skolepraktikken lades tusindvis af unge i stikken, og M019S12481321KAJE.FM Page 1278 Tuesday, January 31, 2006 1:20 PM at den såkaldte uddannelsesgaranti er væk.
Det er forkert.
Skolepraktikken på de danske erhvervsskoler har været et populært tilbud, som flere og flere har brugt, men tilbuddet giver problemer.
For det første har skolepraktikken betydet, at nogle uddannelser frakoblede arbejdsmarkedet.
Antallet af praktikpladser påvirkede nemlig ikke optaget, og resultatet var, at der på mange områder blev uddannet til arbejdsløshed.
Det gavner imidlertid hverken den unge eller samfundet, hvis man fastholder eleverne i en flerårig skolepraktik, vel vidende at chancerne for job er små – og ikke nok med det: På mange områder giver skolepraktikken også arbejdsgiverne en forkert adfærd.
Hvorfor skal en mindre virksomhed f.eks. investere i uddannelsen af unge, når den kan lade erhvervsskolerne uddanne rigeligt med unge i skolepraktikken?
Endelig er mange unge blevet tiltrukket af skolepraktikken, fordi der ikke har været økonomisk tilskyndelse til at få en rigtig praktikplads.
Endvidere er kravene til de unges fleksibilitet ikke blevet håndhævet tilstrækkelig strengt.
Derfor har det ikke været attraktivt at søge over i andre studieretninger eller andre geografiske områder, også selv om der har været ledige – i gåseøjne – rigtige praktikpladser her.
Med fase 2-aftalen om erhvervsskolerne blev der skabt bedre økonomiske vilkår for skolerne og et mere fleksibelt system for både de unge og virksomhederne.
Samtidig blev ydelsen for skolepraktikken nedsat til samme niveau som produktionsskolerne, og dermed fik eleverne et langt større incitament til at tage en praktikplads.
Reformen har virket.
I 2004 er der skabt over 1.800 praktikpladser mere end i 2003, og for første gang i 6 år er udviklingen i antallet af praktikpladser positiv.
Der er dog stadig unge, som ikke har fået praktikpladser inden for deres ønskefag.
Erhvervslivets efterspørgsel er en naturlig adgangsbegrænsning på erhvervsuddannelserne.
Unge på mange videregående uddannelser oplever også adgangsbegrænsninger.
Erhvervsskolerne skal derfor sørge for, at disse unge vejledes til beslægtede uddannelser eller praktikpladser i andre landsdele.
En anden mulighed er de mange nye uddannelsestilbud, som blev indført fra årsskiftet.
Fra den 1. januar 2005 er der blevet udbudt 28 nye erhvervsuddannelser, som er blevet til efter forslag fra arbejdsmarkedets parter.
Det vil give nye uddannelsesmuligheder og derved nye praktikpladser for de unge.
Derudover vil forslagsstillerne indføre en ordning, så virksomheder, der tager elever i praktik, får en økonomisk præmie, som betales af de virksomheder, som ikke har praktikanter.
Men forslagsstillerne foreslår en ny skat til virksomhederne.
Ordningen er uretfærdig, og den løser ikke problemet, men skaber mere administrativt bøvl.
Venstre kan derfor ikke støtte beslutningsforslaget.
Det er jo fortsat sådan, at de faglige udvalg har deres indflydelse på undervisningen på skolerne, men også skal godkende lærestederne til at have de unge mennesker i lære.
Man har, som jeg sagde før, muligheden for at have kontakten til skolerne, eleven og virksomheden for at lave en planlægning af det uddannelsesforløb, det unge menneske i den pågældende situation skal gennemløbe, og den uddannelse kan være individuel fra person til person.