runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mogens Jensen (S), 2006-05-24:
Kan hr. Jakob Axel Nielsen ikke helt klart her fra Folketingets talerstol bekræfte, at han under førstebehandlingen af lovforslaget her slog til lyd for, at man skulle søge at fremme en teknologineutral løsning, forstået sådan at der ikke skal lægges afgift på forskellige typer af apparater?
For hvis hr. Jakob Axel Nielsen ikke kan det, så kan jeg citere fra båndudskriften fra Folketingets forhandlinger, hvoraf det helt klart fremgår, at ordføreren rent faktisk har ønsket en teknologineutral løsning.
Hvorfor står Det Konservative Folkeparti ikke her i dag og tilkendegiver, at vi bør lave en sådan løsning i stedet for at stemme for et forslag, som rent faktisk ikke er teknologineutralt?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-05-24:
Det er en kort bemærkning til det af hr. Mogens Jensen fremførte, som ikke handlede om det, som lovforslaget handler om.
Lovforslaget handler udelukkende om dvd-delen.
Der bliver altså tilført ca. 18 mio. kr. til dvd-delen, som er faste penge, teknologineutralt på hele dvddelen.
Det er det, sagen handler om.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Nu synes jeg måske, hr. Thomas Krog kører en lille smule i karrusel.
Der ligger et lovforslag, som går ud på at afsætte 1 mia. kr. på børneområdet til takstnedsættelser, og vi foreslår, at de penge skal kommunerne i stedet have lov til at vælge at bruge til bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Vi synes, det er så meget vigtigere, at hvis kommunerne ikke får lov til det, vil vi ikke afsætte 1 mia. kr. alene til takstnedsættelser, og derfor stemmer vi imod lovforslaget, hvis vores ændringsforslag ikke bliver vedtaget.
Det er rimelig logisk og konsekvent.
Jeg skal ikke genere hr. Thomas Krog, for det har allerede været en lang debat, og han får jo en tur som ordfører lige om lidt.
Men jeg forstår ikke, at man kan være så inderligt imod at binde kommunerne på denne måde og alligevel ender med at stemme for det samlede forslag, som tvinger kommunerne til at bruge pengene på at nedsætte taksterne.
Det synes jeg måske hænger mindre sammen end at melde rent ud og sige: Hvis vi ikke kan få valget lagt ud til kommunerne, vil vi altså ikke støtte forslaget.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Ændringsforslaget støtter vi som sagt, så den debat behøver vi ikke at tage.
Men med hensyn til om man stemmer nej til ændringsforslaget eller til det samlede lovforslag, vil jeg bare sige, at hvis forslaget nu bliver stemt ned, får De Radikale faktisk deres vilje.
Hvis forslaget bliver stemt ned, bliver taksterne ikke lavere, men hvad sker der så med de penge?
Er det ikke målet for denne regering, at der for alle de nedskæringer, som generelt sker i det offentlige og bl.a. rammer børnefamilier og alle folk, der har brug for sociale ydelser, skal gives skattelettelser til nogle mennesker, som har penge nok i forvejen?
Er det ikke væsentlig bedre, at vi faktisk bruger pengene til nogle børnefamilier, end at vi bruger dem til skattelettelser, bl.a. til de rige boligejere?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2006-05-24:
Jamen hr. Mogens Jensen taler jo om alt muligt andet end det, det her lovforslag handler om.
Hr. Mogens Jensen taler om cd-rom, gamle bånd; lovforslaget her handler om dvd.
Der tilføres en sum penge til dvd, og den sum penge er teknologineutral, for det er finanslovkroner; det er et fast beløb, der er fuldstændig uafhængigt.
Så det er sådan set teknologineutralt, for så vidt angår dvd-delen.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Ja, fra SF’s side støtter vi ændringsforslaget af de grunde, som har været fremført her i debatten.
Men jeg har nu lyst til at spørge den radikale ordfører: Ændringsforslaget bliver jo, som debatten viser, nedstemt – man kan være nok så forundret over det – men jeg vil gerne høre, om De Radikale virkelig mener, at det så er forkert at bruge pengene på at sænke taksterne.
Det er så usikkert, som det kan være, at det alle steder vil være det bedste at sænke taksterne, men hvordan kan den radikale ordfører være lige så sikker på, at det alle steder vil være det bedste at forbedre kvaliteten, sådan som forældrene og kommunerne ønsker?
Kan man ikke sige: O.k., når vi nu ikke kunne få det bedste, så hellere give nogle børnefamilier nogle penge end at bruge dem til skattelettelser, eller hvad regeringen ellers kan finde på?
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Vi opfatter det sådan, at forslaget knytter sig til den familiemæssige del, som vedrører, hvordan man som småbørnsfamilie kan have en hverdag med en sund og fornuftig økonomi.
Familierne er hårdt presset på økonomien, en af de helt store poster på deres budgetter er udgifterne til børnepasning, og det ville betyde rigtig meget for børnefamilierne, hvis de blev lettet for den store udgift.
Så siger jeg samtidig, at for os betyder det meget, at takstlettelsen ikke kommer til at gå ud over kvaliteten i dagpasningstilbuddene, og jeg synes, man skal være så ambitiøs, at begge dele skal kunne lade sig gøre.
Vi skal kunne tilgodese forældrene ved at give dem en bedre økonomi i deres hverdag, så de dermed får nogle nye muligheder, og vi skal samtidig være opmærksomme på, at kvaliteten i daginstitutionerne skal vokse.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Fru Lise von Seelen siger, at kvalitet i daginstitutionerne og takster ikke hænger sammen, at børnepolitik og familiepolitik ikke hænger sammen.
Det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Jeg sy nes, at børnepolitik og familiepolitik hænger fuldstændig sammen, og det er præcis grunden til, at vi har stillet det ændringsforslag, hvor vi siger til kommunerne: Vi vil gerne styrke børneområdet og familieområdet, og vi tror, I bedst ved, hvordan det kan gøres.
Regeringen har nu afsat en ramme på 1 mia. kr. om året, og det er vi med på, men I skal selv afgøre, om det er kvalitet eller takster eller en kombination, der skal prioriteres.
Nu forstod jeg, at SF vil støtte vores ændringsforslag, og det er vi glade for.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Lovforslaget her, som jo primært handler om nedsættelse af forældretaksterne, er et lovforslag, som vi kan støtte.
Vi opfatter forslaget som et godt familieinitiativ.
De tilbagemeldinger, vi får, går på, at unge børnefamilier er hårdt pressede på økonomien, og vi har tidligere formuleret en politik, der siger, at vi synes, forældretaksterne er for høje.
Vi ser gerne, at de bliver noget lavere, det er det, der er hovedformålet med lovforslaget, og derfor vil vi støtte den del af det.
Vi har stillet et ændringsforslag, der handler om, at vi gerne ønsker lovforslaget delt, og det har vi gjort, fordi lovforslaget jo er stykket sammen, dels af hovedforslaget om nedsættelse af forældretaksterne, dels af nogle redaktionelle ændringer som følge af lov nr. 399.
Vi synes, det ser rodet ud, at de to ting hænger sammen.
Lovgivningsmæssigt havde det set meget smukkere ud, hvis de havde stået i hver sit forslag, og derfor ser vi faktisk meget gerne, at lovforslaget bliver delt.
Vi synes simpelt hen, det rent lovgivningsmæssigt ville være et langt bedre arbejde, og det ville også være god kutyme ikke at pulje lovforslag på den måde, for de to ting har jo i virkeligheden ikke ret meget med hinanden at gøre.
Så vil jeg godt sige, at jeg synes, debatten måske bliver lidt mudret af, at nedsættelse af forældretaksterne, som jo er et familiepolitisk initiativ, der letter børnefamiliernes hverdag, vedvarende bliver blandet sammen med hævelse af kvaliteten i daginstitutionerne.
For os Socialdemokrater at se
hænger de to ting ikke sammen.
Vi er meget optaget af, at nedsættelse af forældretaksterne ikke kommer til at gå ud over kvaliteten i børnehaverne.
Vi vil begge dele, og derfor er vi måske overraskede over, hvorfor det er nødvendigt at blande de to ting på den måde, for det er uambitiøst.
Vi vil begge dele, der er råd til begge dele, som vi sagde også under debatten om det tidligere lovforslag, og det vil vi sådan set gerne holde fast i.
Derfor vil vi støtte forslaget om nedsættelse af forældretaksterne, men vi beder om at få lovforslaget delt.
Hans Andersen (V), 2006-05-24:
Men det forventer jeg at SF ønsker, og det er så en del af diskussionen.
Den anden del af diskussionen er: Hvordan forbedrer vi så kvaliteten i daginstitutionerne?
Her må jeg bare konstatere, at i første omgang er vi i gang med at udmønte de første 400 mio. kr., og de næste 1,6 mia. kr. skal udmøntes senere.
De skal ud i kommunerne og arbejde der.
Men vi skal jo være sikre på, at de blive anvendt bedst muligt og specielt med fokus på at bryde den negative sociale arv, og det håber jeg SF vil bakke op.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
SF har her fra talerstolen adskillige gange prøvet at sige, at når vi laver nogle børnemiljøvurderinger, er det faktisk vigtigt, at kommunerne også får økonomi til at sætte ind, så der bliver rettet op på de værste vilkår de steder, hvor børnene bliver angrebet af kemikalier og pesticider, hvor børnene ikke har plads til at få normal motion og motorisk træning, og hvor der er for meget støj, så vilkårene faktisk hæmmer børnene.
Der er behov for at få rettet op, men kommunerne er pressede, og institutionerne er pressede.
Det ved man alle steder.
Man behøver ikke engang at sammenligne tal, man kan bare gå en tur ud i virkeligheden, og derfor synes vi, at når der som her faktisk er nogle penge, skal man da lade kommunerne selv afgøre, om de faktisk ønsker at forbedre miljøet på baggrund af bl.a. børnemiljøvurderinger eller sætte taksterne ned.
Det kunne godt være både-og, det kunne godt være sådan, at kommunerne fik lov til at sige: O.k., vi sænker taksterne lidt, og så bruger vi nogle af pengene til at forbedre vilkårene for børnene.
Hans Andersen (V), 2006-05-24:
Angående de 2 mia. kr., som vi ønsker skal gå til bedre kvalitet i daginstitutionerne, kan man sige, at de første 400 mio. kr. er ved at blive konkret udmøntet, og halvdelen af dem går faktisk til helt konkrete projekter, der handler om at bryde den negative sociale arv og få etableret flere skovbørnehaver.
Derfor har jeg ikke oplevelsen af, at det er særlig centralistisk, eller at det er en særlig dårlig eller uhensigtsmæssig måde at anvende disse midler på.
De går specifikt til at lave forsøg på at bryde den negative sociale arv, og jeg er da ked af, hvis SF er imod, at vi skal arbejde målrettet for at bryde den negative sociale arv.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Det må ikke gå ud over kvaliteten, siger fru Lise von Seelen, men vi ved jo fra det tidligere lovforslag, der omhandlede vuggestuerne, at i omkring 150 kommuner førte det til en direkte nettonedgang, fordi kompensationen fra staten rammer skævt og altså går direkte ud over kvaliteten i omkring 150 kommuner.
Fru Lise von Seelen siger også, at børnefamilierne er trængt.
Ja, men de 25 pct. fattigste børnefamilier har heldigvis en friplads, og hvad er de andre trængt af?
De er trængt af tiden, mor og far arbejder, og vi ved, at når de afleverer deres børn, prioriterer de, at de kan være sikre på, at børnene har det godt.
Jeg tror, at hvis man vil hjælpe børnefamilierne, skal man sætte ind der, hvor forældrene selv ønsker at sætte ind, nemlig at børnene skal have det godt.
Hvis man ikke vil det, kunne man i det mindste give kommunerne og børnefamilierne lov til selv at prioritere midlerne, i stedet for at vi skal diktere, at de skal gå til takstnedsættelser for de 75 pct. rigeste danskere.
Hans Andersen (V), 2006-05-24:
Nu er det ikke således, at sænkelsen af daginstitutionstaksterne kun kommer de rigeste til gode.
Alle de familier, der betaler daginstitutionstakst, uanset om det er delvis eller fuld daginstitutionstakst, vil opleve en reduktion i deres forældrebetaling.
Det glæder jeg mig over, og jeg glæder mig også over, at vi ud over det kan sige, at de kommende år styrker vi indsatsen for kvalitet i daginstitutionerne.
Vi har allerede aftalt, hvordan de første 400 mio. kr. skal udmøntes, og med hensyn til de kommende 1,6 mia. kr. skal det efterfølgende drøftes og diskuteres, hvordan vi specifikt kan øge kvaliteten i daginstitutionerne, for kvaliteten i daginstitutionerne skal øges.
Men det skal jo ikke afholde os fra også at sænke daginstitutionstaksterne, for det betyder faktisk noget for rigtig mange familier, hvad de skal betale hver måned for at få passet deres børn.
Venstre kan ikke støtte De Radikales ændringsforslag, for det handler ikke om enten-eller.
Det handler om, at vi vil sætte forældrebetalingen markant ned.
I år har det faktisk været sådan, at forældre, der har børn under 3 år, har oplevet, at forældrebetalingen er reduceret markant, og næste år er det forældre, der har børn fra 3 år og op til skolealderen, der vil opleve en markant sænkning.
Ud over det handler det om, at regeringen har afsat 2 mia. kr., som den ønsker at bruge på bedre kvalitet i dagsinstitutionerne, så det handler altså om både-og og ikke om enteneller.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Det Radikale Venstre har jo stillet et ændringsforslag, hvor vi foreslår, at kommunerne og forældrene selv kan vælge, om de vil bruge de penge til at nedsætte taksterne eller til at skabe bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Det har vi gjort, fordi vi ved, at Venstre jo er et frihedselskende parti, der gerne vil fremme frit valg helt ned på forældre- og kommuneniveau, og derfor har vi ikke fantasi til at forestille os, at når Venstre ved, at forældrene hellere vil have bedre kvalitet, vil de tvinge forældrene til at bruge de penge til at nedsætte taksterne, altså til takstnedsættelser, som de ikke ønsker.
Vil Venstre stemme for vores ændringsforslag?
Hans Andersen (V), 2006-05-24:
Dette lovforslag skal være med til at forbedre vilkårene for børnefamilierne.
Der er mange børnefamilier, som har en trængt økonomi, hvor især børnepasningsudgiften vejer tungt, og med forslaget her, som nedsætter den maksimale forældrebetaling fra 33 pct. til 25 pct., er der faktisk mange familier, der vil opleve at kunne spare netto 400 kr. om måneden.
Det må siges at være mange penge for mange familier, og jeg er glad for, at vi nu gennemfører dette lovforslag, så vi kan være med til at sætte forældrebetalingen ned.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-24:
Det er de nedskæringer, som rammer, og som gør, at vi får de beskrivelser fra virkelighedens verden.
Det er dem, der betyder, at forslaget her kun er et lillebitte plaster på såret, men et lille plaster er altså bedre end intet plaster, og vi stemmer for den mindste forbedring, uanset om den som her kun er meget lille.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Vi synes, at den debat, vi har haft om dette forslag, har vist, at der er en ret dyb politisk forskel på, hvordan partierne her i dette Folketing prioriterer, og den forskel vil vi ikke udviske eller, om jeg så må sige, skabe tvivl om ved at stemme for et forslag, som vi dybest set synes er en forkert prioritering.
Derfor vil vi bl.a. gå til valg på at give kommunerne den frihed, som Folketinget ikke vil give dem i dag, og derfor kan vi naturligvis heller ikke støtte forslaget.
Martin Henriksen (DF), 2006-05-24:
Jeg vil bare takke hr. Jørgen Arbo-Bæhr for at erkende, at forslaget er et fremskridt i forhold til det, der findes i dag.
Det er jo altid interessant, når man kan få Enhedslisten til at erkende, at der reelt sker fremskridt, det er også ganske udmærket, og det er jo nærliggende at tro, at der i realiteten er tale om et fremskridt, når vi kan se, at stort set samtlige partier i Folketinget bakker op om lovforslaget.
Det er naturligvis tilfredsstillende.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-24:
Det sidste først: Ja, det er rigtigt.
Vi stemmer for det forslag, som går ud på at lave en lille lap, en lillebitte lap, som i mange daginstitutioner ikke vil være synlig overhovedet, men det er bedre end ingenting.
Det er ikke det samme som Enhedslistens forslag på det her område, som langt mere vidtgående betyder, at børnene rent faktisk får det bedre generelt set i daginstitutionerne.
Jeg vil blive ved med at fastholde, at det altså ikke bare er sådan, at fordi man afsætter et vist beløb, så løser det de problemer, som afspejles i, at pædagoger bliver slidt ned og børnene har det dårligt i daginstitutionerne.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Regeringen afsætter 1 mia. kr. hvert år til evig tid til at nedsætte taksterne for de 75 pct. rigeste danskere, og så afsætter den – siger den, den har altså ikke gjort det endnu – 500 mio. kr. hvert år i en 4-årig periode til lidt forsøg og lidt forskning og lidt forskellige ting, og så er det slut.
Det er jo en klar prioritering.
Men spørgsmålet er: Hvem skal egentlig foretage den prioritering?
Det er da et ægte frit valg i stedet for det dåsefrivalg, forældrene nu får, hvor de kan vælge mellem forskellige daginstitutioner, som alle sammen har svært ved at få det til at løbe rundt.
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Det er jo rigtigt, at der er kommuner, som bliver berørt på deres økonomi, fordi der vil være en vis skævvridning, selv om der samlet set bliver kompenseret.
Det så vi, da man nedsatte taksterne for de helt små børn: Fordi der sker en generel beregning, vil der være nogle kommuner, som scorer på det, og andre, som ikke får dækket provenuet fuldstændigt.
Vi spurgte sidste gang, og vi har også denne gang spurgt familieministeren, om man kan regne det ud krone for krone, men det kan desværre ikke lade sig gøre; man har i hvert fald ikke tallene.
Det ærgrer vi os en lille smule over, og det havde vi gerne set, for hvis man kunne kompensere krone for krone, ville man jo ikke komme i den situation, som hr. Martin Lidegaard ganske rigtigt nævner, hvor der kan være kommuner, som ikke helt får dækket provenuet.
Derfor vil vi holde godt øje med udviklingen, og vi vil snakke med kommunerne om det, for selvfølgelig vil der være kommuner, som får det svært, i forbindelse med at de ikke får dækket provenuet fuldstændigt.
Men det er jo tanken, at den manglende forældrebetalingsindtægt skal dækkes.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Jeg skal bare spørge til Venstres syn på samfundet i det hele taget.
Man afsætter en pulje på 2 mia. kr., en central pulje, som kommunerne skal søge om tilskud fra, samtidig med at man ikke er villig til at lade institutionerne eller kommunerne selv afgøre, om der faktisk er mere behov for at ændre miljøet for børnene og forbedre børnenes vilkår end for at sænke daginstitutionstaksterne.
Jamen hvordan kan det være?
Er det den generelle centralistiske tankegang, der præger denne regering i øjeblikket, som også slår igennem her?
Lise von Seelen (S), 2006-05-24:
Det, at vi Socialdemokrater støtter det forslag, der ligger her, er jo et udtryk for, at vi faktisk læser virkeligheden, sådan som den er omkring os.
Vi førte en valgkamp, hvor vi ønskede lavere forældrebetalinger, men vi kan jo godt se, at tusindkronersforslaget ikke har nogen gangbar fremtid i dette Folketing.
Selv om man ikke får sin vilje fuldt ud, skulle man så ikke støtte ting, som bevæger sig i den rigtige retning?
Naturligvis gør vi det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
På baggrund af hr. Thomas Krogs indlæg skal jeg nok afholde mig fra at udtale mig om, hvor kloge vi er her i huset, men jeg vil dog sige, at jeg faktisk føler, der er et modsætningsforhold mellem det, hr. Thomas Krog siger om, at fra statens side skal vi helt klart regulere, hvordan man skal forholde sig til børnemiljø, men her skal vi ikke blande os.
Det vil sige, at noget skal vi blande os i, og noget skal vi ikke blande os i, og det vil igen sige, at der egentlig ingen konsekvens er i den argumentation, vi har hørt fra hr. Thomas Krog, hverken under den forrige debat eller under denne debat.
Men det, som jeg synes er væsentligt at pointere, er, at vi årligt bruger 29 mia. kr. – og det er rigtig mange penge – på daginstitutionerne, hvor der selvfølgelig også er kommunal frihed til at prioritere midlerne, herunder til børnemiljø.
Hvis det viser sig, at der er nogle ting, der ikke er hensigtsmæssige i vores pasningstilbud, er det jo og har altid været kommunernes opgave at få tingene rettet op med en offensiv familievenlig politik, og vi kan kun anbefale kommunerne, at de anlægger en sådan politik.
Jeg synes, det er flot, at Socialdemokratiet støtter regeringens ønsker om at lette hverdagen for børnefamilierne.
Hvad skete det egentlig med det, og hvad er egentlig årsagen til, at man har droppet det?
Det var jo åbenbart bare valgflæsk, eller hvordan skal vi forstå det med maks. 1.000 kr., som vi fik tudet ørene fulde af?
Det var et forholdsvis ambitiøst ønske, og hvad er egentlig grunden til, at Socialdemokraterne har ændret holdning?
Så vil jeg godt lige knytte et par kommentarer til ønsket om at dele lovforslaget i to.
Her synes jeg, det er væsentligt at pointere, at den del, som ikke vedrører takstnedsættelserne, jo er nogle tekniske ændringer.
Thomas Krog (SF), 2006-05-24:
Den konservative ordfører har jo tidligere i dag formuleret meget uklart her fra talerstolen, hvordan man ønsker eller ikke ønsker at bruge 2 mia. kr. på at forbedre kvaliteten i daginstitutionerne, netop fordi han trods direkte spørgsmål ikke kunne sige noget klart om, hvorvidt nogle af de penge skal bruges til at rette op på de problemer, som børnemiljøvurderingerne har påvist.
Det har den konservative ordfører meget, meget oplagt undladt at svare på.
Mit spørgsmål er så: Nu står vi faktisk med nogle penge, som vi er enige om skal afsættes til børnene.
Mener den konservative ordfører virkelig, at flertallet her i salen, flertallet her i huset er klogere på, hvordan de penge skal bruges, end dem, der har skoene på i daginstitutionerne og i kommunerne?
Er vi virkelig så kloge her i huset?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-05-24:
Hvad er det vigtigste?
Hvad gør mest gavn?
Jeg kan godt forstå, at SF stiller mange spørgsmål her, for det er måske en tankegang, det kan være svært at sætte sig ind i for SF.
Men jeg vil da gerne gentage mig selv.
Ud over de 29 mia. kr., vi bruger årligt på daginstitutionerne, har vi øremærket 2 mia. kr. til at hæve kvaliteten med særlig fokus på de udsatte børn.
Vi mener også, det er rimeligt at give børnefamilierne mere luft i hverdagen ved at sænke priserne på børnepasning, og her skal man jo stadig huske, at vi har delvise fripladser.
Der er en helt, helt fornuftig social vægtning i alt det her, men for Det Konservative Folkeparti er det vigtigt, at børnefamilierne også får et økonomisk råderum, der kan give dem frihed til at prioritere deres hverdag, deres dagligdag.
Det er helt centralt.
Nu nævnte hr. Martin Lidegaard en række ting, som børnefamilierne ønsker, bl.a. mere kvalitet.
Det er netop derfor, vi har afsat 2 mia. kr. – det kan man læse i regeringsgrundlaget – til at hæve kvaliteten, og de er afsat oven i de 29 mia. kr., vi bruger på daginstitutionerne i forvejen.
Hr. Mar tin Lidegaard
nævnte de udsatte børn, og de første 400 mio. kr. af de 2 mia. kr. er udmøntet, netop med særlig fokus på de udsatte børn, så det ønske er imødekommet.
Jeg kan godt forstå, at Det Radikale Venstre måske har svært ved at forstå, at det kan lade sig gøre, men det kan altså lade sig gøre for denne regering; det er den i stand til.
Samtidig med, at vi hæver kvaliteten på netop de områder, hr. Martin Lidegaard nævner, vil vi også lette hverdagen for børnefamilierne ved at sænke taksterne.
Jeg kan godt forstå, at det er svært for en radikal at forstå, men det kan faktisk godt lade sig gøre, og det er det, denne regering gør.
Martin Lidegaard (RV), 2006-05-24:
Sjældent har 2 mia. kr. været brugt flere gange i dansk politik, vil jeg sige.
Lad mig bare nøjes med at sige her, at regeringen ønsker at give en håndsrækning til børnefamilierne.
Børnefamiliernes signal er entydigt: De ønsker kvalitet, de ønsker mere omsorg for børnene, og de ønsker fokus på de socialt udsatte, men hvorfor vil regeringen så stoppe den takstnedsættelse ned i halsen på dem?
Hvorfor kan børnefamilierne ikke få lov til at få det, de har brug for?
Vores ændringsforslag går ud på at lade forældrene og kommunerne selv vælge, hvad de vil, og hvorfor må de ikke det for regeringen?