runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Stavad (S), 2004-02-20:
Jeg må sige, at hr. Jørn Dohrmann virkelig har fundet en anden melodi.
Man viser ansvar, siger hr. Jørn Dohrmann, og det gør man ved at kaste ansvaret over på nogle andre.
Efter at man selv har sagt, at staten bør fortsætte, siger man nu, at hvis nogle andre vil overtage det, er det fint, og det ansvar, man påtager sig, er at sige, at det vil man ikke forhindre. Der er i øvrigt ikke nogen, der får serveret noget på et sølvfad i Brovst.
Hvis hr. Jørn Dohrmann havde fulgt en lille smule med, ville han vide, at der faktisk gøres en ret stor indsats deroppe for at se, om man kan få det til at lykkes, men det er hr. Jørn Dohrmann, der er ret afgørende for, om noget kommer til at lykkes, og derfor synes jeg, at hr. Jørn Dohrmann skulle svare mig på det, jeg spurgte om: Vil han sikre, at der bliver tilsået?
Vil han sikre, at i forbindelse med de forhandlinger, der pågår, vil ministeren blive forpligtet til at give et grundlag for en videreførelse, og at det, hvis det er muligt, ikke må være ringere end det, Skov- og Naturstyrelsen har i øjeblikket, nemlig en langtidskontrakt, der også giver grundlag for at føre driften videre?
Hr. Jørn Dohrmann er kommet med mærkelige påstande om, at der bliver en masse overskud, hvis nogle andre får langt ringere vilkår end dem, der ejer skolen i dag, har.
Men hr. Jørn Dohrmann har selv påstået i hele forløbet, at han også mener, der er et overskud, og derfor forstår jeg ikke, hvorfor han vil fjerne det overskud fra miljøministeren.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-20:
Jeg er da sikker på, at hvis hr. Ole Stavad nærlæser den vedtagelse fra regeringen og Dansk Folkeparti, som hr. Eyvind Vesselbo netop har læst op, vil han se, at der skal foreligge en principaftale.
Når man har fastlagt principperne, kan man også gøre lige nøjagtig det, hr. Ole Stavad ønsker, altså at føre planteskolen videre, så den ikke ligesom falder i et hul.
Det har været afgørende for os, og derfor er det kun at tage hjem til Brovst og sige: Vi skal trække i arbejdstøjet, vi skal ikke læne os tilbage og vente på, at vi får det hele serveret på et sølvfad.
Nu skal vi også selv i gang, vi skal ikke kun være afventende.
Jeg mener, det er utrolig vigtigt, og derfor kan jeg ikke forstå, når hr. Ole Stavad siger, at vi gør det modsatte af, hvad vi hele tiden har sagt.
Vi har i hvert fald vist i handling, at her kan der ske noget, hvis man virkelig ønsker det.
Det er jo spørgsmålet, og vi får at se frem til den 1. april, om man virkelig ønsker at overtage planteskolen.
Ole Stavad (S), 2004-02-20:
Vi er altså forundrede.
Når man hører hr. Jørn Dohrmann nu, og når man læser i Nordjyske Stiftstidende, hvad hr. Jørn Dohrmann er citeret for i en række omgange, siger hr. Jørn Dohrmann nu det lodret modsatte af alt, hvad han har sagt hidtil, så hvis hr. Jørn Dohrmann bliver rundtosset, er det til at forstå, for det hænger ikke sammen.
Derfor er Dansk Folkeparti nu ved at tage ansvaret for det modsatte af, hvad man har lovet fra hr. Jørn Dohrmanns side, og derfor må jeg indrømme, at jeg er dybt forundret og temmelig skuffet over hr. Jørn Dohrmann, der jo ikke har de samme bindinger som hr. Eyvind Vesselbo til regeringen.
Hr. Jørn Dohrmann har hele tiden sagt, at han ikke er bundet af nogen finanslov på dette punkt, men jeg vil godt spørge: Når nu hr. Jørn Dohrmann siger, at der er nogle muligheder, betyder det så, at han vil give sikkerhed for, at der bliver tilsået med både løv- og nåletræer her i foråret? Vil hr. Jørn Dohrmann give sikkerhed
for, at som led i forhandlinger, der pågår i øjeblikket, vil ministeren sikre, at der kan indgås en langtidsaftale om at aftage planter på samme måde, som det skete, mens Skov- og Naturstyrelsen stod for driften, så det grundlag, andre skal overtage skolen på, ikke bliver anderledes, end hvis Skov- og Naturstyrelsen selv fortsatte driften?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-20:
Nu er det sådan, at jeg ikke har rejst rundt i Nordjylland og talt om planteskole eller noget andet.
Det må være nogle andre, der har rejst rundt deroppe.
Men når vi siger, at vi gerne vil flytte statslige institutioner ud fra København, skyldes det, at vi stadig mener, at mange af de ting, som ligger i København, godt kunne flyttes ud.
Så blev det sagt, at selv om en planteskole giver underskud, skal man bare beholde den.
Det kan godt være, at det er De Radikales politik, men vi siger: Hvis det er sådan, at den giver overskud, kan det lige så godt være private, der overtager den, hvis staten stadig kan købe planterne til samme pris og på de samme betingelser for levering.
Det er da fair konkurrence, og det er jo også det, den statslige institution skal leve op til. Hvis De Radikale eller Socialdemokratiet eller andre kan skabe flertal for det i Brovst, jamen så lad dem da købe planteskolen.
Vi har lagt vægt på i vedtagelsen, at folk skal have mulighed for det, men vi har ikke fået én eneste tilkendegivelse fra Socialdemokratiet eller De Radikale om, hvorvidt de vil sponsorere nogle penge til det, eller om de kun vil se sådan på det, at nu skal det hele lukkes.
Vi arbejder for, at arbejdspladserne skal bevares, og det har vi gjort konstruktivt ved at lave denne vedtagelse, som vi håber alle vil støtte.
Men det ser jo ikke ud til, at De Radikale vil det.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
I Nordjylland har man et ordsprog, der siger, at det gælder om at være et mulehår foran.
Så kan god markedsføring få det til at virke som en hel hestelængde, og det er det, jeg synes har kendetegnet ordførerne fra Venstre og Dansk Folkeparti i denne sammenhæng.
Man har lavet markedsføring ad Pommern til, men man har overhovedet ikke haft hold i noget som helst.
Man har snakket og snakket, især når man var i Nordjylland, men når det så kommer til stykket, er man ikke parat til at gøre noget som helst.
Mit spørgsmål er: Hvad mener Dansk Folkeparti egentlig, når de snakker om, at de gerne vil have flere statsinstitutioner i udkantsområderne?
Hvad er det, man mener med det?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-20:
Jeg vil sige, at vi hele tiden har været meget optaget af at bevare de arbejdspladser, der nu engang er i Nordjylland, og derfor har vi også sagt, at med vedtagelsen er der åbnet mulighed for, at der kan komme en privat aktør på banen og overtage planteskolen.
Jeg var jo netop inde på i starten, at det er ligesom et guldæg, når planteskolen giver overskud, og så bør der være mange aktører, der er interesseret i at få fingre i den.
Man siger, at der står, at planteskolen skal lukkes, men til det vil jeg bare sige, at der overhovedet ikke står noget om, at planteskolen skal lukkes; de ord kan man ikke finde.
Men når man kommer med den påstand, at Fosdal Planteskole eller andre giver overskud, må man også give mulighed for, at andre kan overtage virksomheden, og det skal selvfølgelig også gælde for Humlebæk. Den skal også have lov til at blive overtaget af andre, så det ikke besluttes, at den skal nedlægges, så derfor gælder det om at åbne for så mange muligheder som overhovedet muligt, inden man beslutter sig.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Det er oven i købet sådan, at hr. Jørn Dohrmann hundser lidt rundt med hr. Eyvind Vesselbo, i hvert fald i Nordjyske Stiftstidende, ved at sige, at han finder det besynderligt, at hr. Eyvind Vesselbo vil tage helt til Brovst for at drøfte, hvilke muligheder der er for at redde planteskolen, hvis finanslovforliget indebærer, at skolen ikke skal lukkes. Hr. Jørn Dohrmann har hele tiden tilkendegivet, at skolen ikke skal lukkes, og er oven i købet kommet med gode forslag til, hvordan den kan reddes, og så er det, jeg spørger mig selv: Hvad er det, der har gjort, at hr. Jørn Dohrmann igen er kommet på bedre tanker - altså for mig at se dårlige tanker, men for folketingsflertallets vedkommende åbenbart bedre tanker?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-20:
Jeg synes, man skal spørge Brovst eller de andre kommuner, der gerne vil gå ind i det, hvad det ligner.
De har jo selv meldt sig på banen og vil gerne overtage den, og jeg er noget overrasket over, at fru Elsebeth Gerner Nielsen ikke mener, der er basis for det.
Men pointen er jo netop, at hvis der er nogle, der mener, at en privat planteskole kan overtage produktionen og få det til at løbe rundt, er det selvfølgelig en fantastisk god idé, for så overlever planteskolen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Jeg vil godt holde fast i spørgsmålet, for jeg tror, det er rigtigt, at der er ingen privat planteskole, der rent umiddelbart vil være interesseret i at gå ind i arbejdet, fordi der intet som helst er gjort for at overføre den viden, der er på Fosdal Planteskole, til det private marked.
Der er ikke lavet formidlingsprojekter, der er ikke lavet uddannelsesprojekter, der er ikke lavet nogen af alle de ting, der skal til, for at private vil gå ind i arbejdet.
Der er kun én mulighed for Fosdal nu.
Det er at gå fra at være en statslig planteskole til at blive en kommunal planteskole, og jeg vil gerne vide, hvad forskellen er, selv om jeg selvfølgelig godt kender en del af svaret.
Nu er det ikke længere os alle sammen her i Danmark, der skal bære det økonomiske ansvar for Fosdal.
Det bliver en lille, fattig kommune i Nordjylland, og hvad ligner det?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-20:
Det, der er det interessante her, er jo slutmålet, endemålet, og det er netop den vedtagelse og den aftale, der er kommet i stand nu.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Det er utroligt, at det kan komme dertil, at det skal være en sejr, for så kan man lige så godt spørge sig selv: Hvorfor gik man overhovedet i gang med alt det her?
Man kan sige, at en af grundene til at lukke en statslig planteskole kunne være, at der var et privat udbud, som er lige så godt, så man med andre ord lægger det ud til private udbydere.
Men hr. Eyvind Vesselbo siger jo selv til Nordjyske Tidende sammen med fru Tina Nedergaard, at de betvivler, at private planteskoler vil være interesserede i at producere pesticidfrie træer, så med andre ord: Hvad er så grunden til privatiseringen?
Hvad er motivet til privatiseringen?
Eyvind Vesselbo (V), 2004-02-20:
Jeg mener slet ikke, der er tale om nogen kamp.
Der er ikke nogen, hverken ministeren eller mig, der har vundet eller tabt, for det er slet ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om at lave et stykke politisk arbejde og nå frem til en beslutning i en sag, som nogle lokale borgmestre og lokalbefolkningen er optaget af.
Så gør man det som politiker, at man tager fat i sagen, kigger på den og siger: Kan jeg gøre noget for at nå frem til en beslutning, så de mennesker, som er bekymrede og irriterede over, at planteskolen måske skal lukke, kan se, at vi prøver at finde en løsning?
Man tager kontakt til de mennesker, man tager op og kigger på skolen, man taler med folk deroppe, og man taler med journalister og giver udtryk for sit syn på sagen.
Det er den måde, jeg arbejder politisk på, og vi er nået frem til en løsning, så for mig at se er det ikke et spørgsmål om, hvem der har tabt eller vundet, miljøministeren eller mig.
Næh, det drejer sig om, at Fosdal måske har vundet, så den kan fortsætte.
Jørn Jespersen (SF), 2004-02-20:
Jeg har faktisk vældig respekt for det stykke realpolitiske arbejde, hr. Vesselbo forsøger at udføre, men jeg er godt klar over, at her har der været tale om divergerende synspunkter i Venstre.
Den giver overskud, den producerer pesticidfrie planter, der er investeret mange penge i ny viden osv., så der er ikke nogen rationel begrundelse for at lukke den.
Men det har været miljøministerens synspunkt.
Så har der været mere besindige medlemmer af Venstres folketingsgruppe, som har sagt: Det synes vi ikke.
Vi mener, den giver overskud, vi mener, det er en god produktion, vi mener, den ligger det sted, hvor den skal fortsætte med at ligge, og vi vil arbejde for at bevare den.
Det er fair nok, at det må ende et eller andet sted med et kompromis.
Men jeg synes bare, meget tyder på, at det er miljøministeren, der har vundet, og at det er hr. Vesselbo, der har tabt, fordi hans garanti for, at planteskolen kan bevares, er så lille og tynd og ubegrundet, som den er, så det er derfor, jeg spørger: Er der nogen argumenter, der har overbevist hr. Vesselbo undervejs, eller har han bare tabt en magtkamp?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Selvfølgelig kan man fordoble Danmarks skovareal uden Fosdal.
Men spørgsmålet er, om man kan gøre det med økologiske planter, og det er det, jeg synes er afgørende.
Det kan vi, hvis Fosdal fortsætter.
Men det, regeringen og Dansk Folkeparti har sået meget stor tvivl om, er, om der overhovedet er en chance for, at Fosdal fortsætter.
Nu har Brovst Kommune så, fordi der jo er så store problemer med arbejdsløshed i Nordjylland, tilkendegivet en interesse i at gå ind og overtage planteskolen.
Men jeg kan bare ikke se, hvad det ud fra et samfundsmæssigt perspektiv skal nytte, at den her planteskole altså går fra at være en statsinstitution til at blive en kommunal institution.
Hvorfor er det Brovst Kommune, der skal løfte den opgave, som vi alle sammen som nation har en interesse i bliver løftet, nemlig at vi får så bæredygtig skovdrift som overhovedet muligt i Danmark?
Jørn Dohrmann (DF), 2004-02-20:
Jeg synes, der er så meget - hvad skal man sige - forvirring fra De Radikale, som der faktisk overhovedet kan blive her.
Jeg vil jo godt spørge fru Elsebeth Gerner Nielsen: Er det ikke korrekt, at selv om man nu måske nedlægger eller sælger Fosdal Planteskole, så kan man stadig væk have den målsætning, at man vil fordoble Danmarks skovareal?
Skulle det afhænge af, at lige nøjagtig Fosdal er eksisterende? Kunne man ikke købe planter andre steder fra?
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, hvordan fru Elsebeth Gerner Nielsen kan drage den konklusion, at man smider alle resultater over bord. Er det ikke sådan, at resultaterne også vil kunne bruges af den eventuelle nye ejer, som vi håber kan overtage den her planteskole? Behøver
man at smide hele det her ringbind direkte ned i skraldespanden og så lade dem starte forfra?
Jeg synes, det ville være meget fornuftigt, hvis man lod de her tiltag komme de kommende generationer af planter til gode.
Helle Sjelle (KF), 2004-02-20:
Det har jeg en forhåbning om at der er.
Og jeg vil sige, at hvis ikke det viser sig, at der er en efterspørgsel efter de her ting og man ikke kan matche det på det private marked, jamen så er der jo en ny situation, og så må vi selvfølgelig se på den, men det må vi jo så se på til den tid.
Jørn Jespersen (SF), 2004-02-20:
Nu håber jeg ikke, at fru Helle Sjelle bliver vred på mig over, at hun har en sag, der er sådan lidt svær at se logikken i.
Det er jo trods alt ikke mig, der har bedt Det Konservative Folkeparti om at indtage det der lidt vanskelige synspunkt.
Jeg skal bare i forlængelse af det foregående sige, at jeg godt kan forstå tankegangen om, at nu har det statslige niveau løst en udviklingsopgave, og nu kan den overtages af private.
Sådan kunne der være meget fornuft i at tænke, og vi er ret fordomsfri på det punkt.
Men er der så efter fru Helle Sjelles opfattelse nogen sikkerhed for, at den meget betydelige viden, der er opbygget på den her arbejdsplads med hensyn til pesticidfri produktion, bliver overtaget af det private, og at der vil være et udbud af tilsvarende giftfri planter på det private marked til en billigere eller samme pris?
Er der nogen som helst sikkerhed for det?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-20:
Sagen her handler jo om, at man faktisk har valgt at fokusere på, at udviklingen af de her produktionsmetoder til den her næsten pesticidfri drift er gennemført, og det er bl.a. årsagen til, at staten siger: Nu ønsker vi ikke mere at deltage i den her situation; der må være nogle private, der nu kan tage over.
På den anden side set
er det selvfølgelig ikke kun kommunernes opgave at løse udkantsproblemerne, men i denne her situation har vi selvfølgelig en forståelse for, at der, selv om der er noget, staten ikke ønsker at beskæftige sig med mere, kan være en kommune, der siger: Vi synes, at det ville være skrækkeligt, hvis den her produktion lukker ned; det vil betyde noget for vores beskæftigelse, noget for vores udvikling, og vi er interesserede i at videreføre det her.
Og det er vi naturligvis interesserede i at vi så prøver at se om vi kan finde en løsning på.
Jørn Jespersen (SF), 2004-02-20:
Det vil altså sige, at Det Konservative Folkepartis politik i forhold til beskæftigelsen i udkantsområder er, at det må de kommuner, der ligger i udkantsområder, selv ligge og rode med; det er ikke et nationalt ansvar, det er ikke et folketingsansvar at sørge for, at der også findes beskæftigelse og arbejdspladser i udkantsområder.
Endvidere må det betyde, at Det Konservative Folkeparti har den holdning, at produktion af pesticidfri planter til skovrejsning m.v. er et kommunalt ansvar for én kommune og ikke et nationalt ansvar.
Er det også rigtigt opfattet?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-20:
Vi er i den situation, at fra statens side synes vi egentlig, og jeg synes som politiker, at det vil være bedst, hvis staten kommer ud af den her planteproduktion, men på den anden side er vi også opmærksomme på i Det Konservative Folkeparti, at det ikke er, fordi beskæftigelsen i området er væsentlig god, og af den grund er vi overbevist om, at det vil være en udmærket ide, hvis Brovst Kommune har en interesse, og vi kan godt forstå, at Brovst Kommune har en interesse i at ville videreføre planteskolen, og det er det, der får os til at sige: Jamen hvis det kan lade sig gøre, så synes vi, det er en god ide; vi ønsker ikke unødvendigt at sende folk ud i arbejdsløshed.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Jeg synes, fru Helle Sjelle modsiger sig selv.
På den ene side siger fru Helle Sjelle: Vi er modstandere af, at noget, der godt kan ligge i privat regi, ligger i offentligt regi.
Og derefter argumenterer fru Helle Sjelle for, at vi altså skal gøre en statsinstitution til en kommunal institution.
Hvordan hænger det sammen?
Hvad er fordelen ved, at det er en kommune, der skal stå for at producere de planter, som staten skal anvende, frem for at det er staten selv, der gør det?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-20:
Det er jo altid en afvejning af, som jeg sagde før,
I denne her konkrete situation er vi af den opfattelse, at det vil være hensigtsmæssigt, hvis Brovst Kommune får mulighed for at videreføre planteskolen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2004-02-20:
Jeg har noteret mig, at fru Helle Sjelle ikke har været ude at profilere sig i denne sag, såvidt jeg har kunnet konstatere.
Derfor vil jeg også holde mig til noget helt generelt, nemlig ud fra en interesse for Det Konservative Folkepartis politik.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre
: Hvad er status på den strategi for øjeblikket, og hvordan hænger den sammen med lukningen af en statsinstitution i Brovst?
Helle Sjelle (KF), 2004-02-20:
Jeg vil gerne slå fast, at Det Konservative Folkeparti er af den opfattelse, at det generelt ikke er statens opgave at drive virksomheder; det har vi det private erhvervsliv til, og den offentlige sektor har efter vores opfattelse mere end nok at lave. Når det så er sagt, så kan der være særlige situationer, hvor det er hensigtsmæssigt, at det offentlige træder til.
En af de situationer kan være udvikling af nye produktionsmetoder, hvilket bl.a. jo også har været hensigten med statens planteproduktion.
Vi er dog også af den opfattelse, at tiden nu er kommet til, at det er fornuftigt, at staten arbejder med, at der sker en udfasning af produktionen.
Vi har imidlertid forståelse for, at der kan være kommuner, der kan have en lokal interesse i at overtage en planteskole, frem for at den bliver lukket.
Derfor er vi også positive over for, at der, hvis det er både juridisk og økonomisk muligt, bliver lavet en aftale med Brovst Kommune om, at den kan overtage Fosdal Planteskole, naturligvis under forudsætning af, at det ikke belaster statens økonomi.
Jørn Jespersen (SF), 2004-02-20:
Igen vil jeg gerne have lov til at citere fra Nordjyske den 10. november 2003.
Der siger hr. Jørn Dohrmann, at Fosdal Planteskole intet har med finansloven at gøre, ikke er finanslovstof, og han siger yderligere, at hvis det viser sig, at den ikke giver underskud, så skal den ikke nedlægges. Ordret citat fra Nordjyske Stiftstidende den 10. november
Dermed har hr. Jørn Dohrmann da skabt en forventning om, at hvis ikke den giver underskud, så kan den bevares på statslige hænder.
Spørgsmålet er så: Gør den det?
Hvis hr. Jørn Dohrmann vil gøre sig den ulejlighed at kigge på bilag 97, alm. del, Miljø- og Planlægningsudvalget, tabel 4, så kan han finde tallene.
Og der viser det sig, at den eneste grund til, at man kan komme frem til, at Fosdal i 2002 har givet et underskud, er, at de er blevet pålagt at betale for opkøb af kontraktavl med et beløb af 1.075.000 kr., en bestilling, som kom fra Skov- og Naturstyrelsen, og som både hr. Vesselbo og hr. Dohrmann selv har sagt ikke med rette kan placeres på Fosdal Planteskole, fordi det er et beløb, der er en fejlkalkulation i styrelsen, og som man derefter kunstigt har pålagt planteskolen. Hr. Dohrmann har en ualmindelig dårlig sag, og enten må han forklare, hvorfor han ikke kan leve op til det, han har sagt, eller også bør han ændre linje og sikre, at det, han har sagt, rent faktisk bliver gennemført.
Louise Frevert (DF), 2004-02-20:
Desværre kan jeg ikke svare så kort med et enstavelsesord, som jeg kunne på hr. Søren Søndergaards første spørgsmål.
Så jeg kan slet ikke se, hvorfor der bliver skabt en så stor furore om det her.
Brian Mikkelsen (KF), 2004-02-20:
Det er der partier der bliver ved med at snakke om, og så er der partier, der praktiserer det.
Her handler det om, at man respekterer armslængdeprincippet.
Udgangspunktet for diskussionen har været, at man vil involvere DIF mere i Team Danmark med hensyn til en ligestilling.
Af respekt for foreningsfriheden, af respekt for uafhængigheden har man sagt, at der er en reel udpegningsret.
Det er den måde, det fungerer på.
Jeg kan tage paralleleksemplet med Lokale- og Anlægsfonden.
Der har nogle organisationer en udpegningsret til den bestyrelse.
Sådan må det selvfølgelig være.
Hvis man vil involvere en organisation, så må man have tiltro til demokratiet i den forening.
Der står også i bemærkningerne til lovforslaget, at vi skal sikre de forskellige kompetencer i bestyrelsen, og det er selvfølgelig pålagt både DIF og kulturministeren.
Det er ikke kompetencer på forskningsområdet.
Vi skal overholde ligestillingsloven, uddannelsesaspektet og alle de ting.
Det skal vi nok sikre.
Det er altså pålagt begge parter.
Louise Frevert (DF), 2004-02-20:
Jeg kan sige det meget koldt og klart: Nej.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2004-02-20:
Jamen det er da bestemt følelsesfuldt.
Men nu behøver man jo ikke at brøle til EU's formandskab, at vi støtter Østrigs initiativ.
Man kan jo sige til formandskabet: Det støtter vi.
Det er jo ret klart, hvad der står i forslaget.
Det er at sige, at her er der nogle, der også ønsker den traktat ændret, og så gå i gang med at arbejde for det.
Det er jo sådan set det, der står, og det er meget, meget klart. Men jeg kan godt høre, at der er lidt arbejde igen, før vi bliver helt enige om denne her del af forslaget, men vi er selvfølgelig indstillet på at arbejde videre med det, fordi det er en meget vigtig sag set med vores øjne, også at Danmark som det land, Danmark er, får gjort det klart for resten af Europa, at vejen frem ikke er den forældede a-kraft-teknologi.
Vejen frem er de nye, snilde, vedvarende energiteknologier og energibesparelser.
Det er jo også et led i at få Europa til at blive det, Europa kunne være, nemlig en frontløber for energiudvikling, hvor man tager hensyn til både energiforsyning og miljø.