runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Jeg skal gøre det forholdsvis kort, for jeg kan jo kun glæde mig meget over den brede tilslutning, der er.
Jeg glædede mig specielt over, at hr. Bloch Jespersen bekræftede, at det var vigtigt, at når DONG fik mulighed for på lige fod med andre på et kommercielt grundlag at komme ud i markedet, så kræver det også af DONG, og vi forventer af DONG i den sammenhæng, at dér, hvor der stadig væk hænger monopol tilbage, vil man bestræbe sig på at agere på en sådan måde, at det ligger så tæt på et reelt marked som muligt. Vi har i meget stor og bred enighed i Folketinget fået fastslået, at infrastrukturen er et fælles samfundseje; infrastrukturen er helt neutral, hvilket gør, at man så kan åbne et marked for gassen, uden at forbrugerne kommer i klemme i et monopol hos nogen, der opkøber osv.
Så bekymringen er ikke længere til stede i samme grad, som den har været, nemlig for, om nogen har solgt den natten over.
Det, at vi så bredt har vedtaget her i Folketinget, at nettet er et samfundseje, en totalt neutral infrastruktur,
er vel nok en af de vigtigste sejre i dag.
Og så endelig det, som jeg til slut skal understrege,
nemlig at vi også har givet DONG helt kommercielle muligheder
for at varetage sine egne interesser og sikre sine gaskunder, som ellers kunne blive konkurreret ud af andre udefra. Det at konkurrencen er vendt tilbage, også for små og mellemstore virksomheder, som f.eks. bliver presset af specielle priser i Europa, synes jeg også er en af de helt store sejre i dag.
Jeg siger mange tak for ordførernes positive måde at behandle denne sag på.
Den ligger tæt på fremsættelsen af et lovforslag, det er jeg klar over nu, men det var jeg ikke på det tidspunkt, da jeg bad om denne forespørgsel, og jeg synes, det har været vigtigt at få slået de meget væsentlige principper i dansk naturgaspolitik fast i dag.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-08:
Da vores ordfører på lovforslaget, hr. Erik Mortensen, ikke har mulighed for at være til stede i salen i dag, skal jeg på hr. Erik Mortensens vegne læse hans ordførertale op.
Dette er en sag, som rent forståelsesmæssigt nok rettere havde hørt hjemme lidt tidligere på dagsordenen, idet den jo har direkte relation til bl.a. forespørgsel nr. F 51.
I Socialdemokratiet er vi indforstået med, at man skal respektere gældende EU-regler, og kan vi i samme omgang være forberedt på kommende retningslinjer, er det o.k.
Men vi er heller ikke blinde for, at energisektoren og måske i særdeleshed gassektoren i flere EU-lande er forbundet med endog særdeles stærke økonomiske og nationale interesser, og derfor vil Socialdemokratiet være meget optaget af, at direktiverne bliver fulgt i alle lande og dermed er med til at skabe den ønskede åbning på lige og reelle vilkår af markederne. En selskabsmæssig adskillelse af de naturlige aktiviteter inden for såvel DONG som de regionale selskaber er ikke en fremmed tanke for Socialdemokratiet.
Vi kender jo i store træk modellen fra elsektoren.
I Socialdemokratiet tager vi til efterretning, at Kommissionen sætter spørgsmålstegn ved liberaliseringsgraden, når vi taler om bl.a. de såkaldte bindende videresalgspriser mellem DONG, elværkerne og de regionale selskaber.
At der i det kommende direktiv lægges op til en hurtig markedsåbning for alle kundetyper, kan vi i Socialdemokratiet også acceptere, vel vidende at det kan skabe en ny afsætningssituation for DONG i forhold til de eksisterende take and pay-kontrakter.
Denne situation kan imidlertid også åbne for nye muligheder på nye markeder.
Socialdemokratiet støtter det fremsatte lovforslag, men vi forudsætter, at regeringen i de kommende forhandlinger er meget opmærksom på, at den justering af EU's gasdirektiv, som jeg nævnte indledningsvis, sikrer åbenhed og reelle og fair konkurrencevilkår.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
På baggrund af den debat, vi allerede har haft, er der ikke mange nye kommentarer at knytte til lovforslaget, måske lige bortset fra at gentage og tydeliggøre - og det kan vi nok også få ministeren til at bekræfte - at vi i øjeblikket ligger i en forhandling om denne sag.
Jeg vil ikke begynde at bringe alle elementerne op, men min overordnede mening og mit synspunkt er, at vi er på vej i den rigtige retning, selv om jeg som tidligere sagt gerne havde set, at det var gået lidt stærkere.
Vi forventer, at der ikke bliver lavet noget lovforslag færdigt, før de partier, som er med i forligskredsen på gasområdet, har nikket godkendende, og det er vi som sagt i al beskedenhed faktisk ikke rigtig i stand til at gøre på nuværende tidspunkt her ved førstebehandlingen, så sagen ligger i en slags åben forhandling, indtil den er på plads.
Det håber jeg ministeren kan bekræfte.
Eva Møller (KF), 2001-05-08:
Jeg kan sige i fortsættelse af det, som den forrige ordfører sagde, at det er vanskeligt at sige ret meget om dette forslag på baggrund af den debat, vi netop har haft, og på baggrund af de løbende forhandlinger, vi har med ministeren om en opfølgning på reformaftalen af den 22. marts.
Jeg vil dog gerne sige, at Det Konservative Folkeparti er helt indstillet på, at de aftaler, vi indgår på dette område, selvfølgelig skal være i overensstemmelse med det, man mener i Europa-Kommissionen, og derfor har vi noteret os, at en del af baggrunden for dette ændringslovforslag er, at Europa-Kommissionen er bekymret for, om naturgasforsyningslovens bestemmelser om bindende videresalgspriser er i overensstemmelse med EU's konkurrenceregler.
Vi vil naturligvis gerne medvirke til, at de er det, og vi er også helt indstillet på, at den øgede gennemsigtighed, som ministeren taler om i forslaget, kommer frem.
De høringssvar, der er kommet allerede, har jeg først fået i hånden i dag og har derfor ikke kunnet sætte mig grundigt ind i dem, og det er klart, at som medlem af et oppositionsparti har det
selvfølgelig en vis betydning for ens stillingtagen, om der er lydhørhed hos ministeren over for de høringssvar, som man synes indeholder relevante bemærkninger.
Men overordnet mener jeg dog, at lovforslaget ser fornuftigt ud og lever op til de intentioner, vi har, og jeg har forstået på ministeren, at vi i hvert fald fortsat forhandler om aftalen i forligskredsen.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Ja, jeg forstår da godt, vil jeg sige til hr. Peter Hansen-Nord, at det sådan er for nuværende.
Men det er jo også en fremtidsting, vi diskuterer i denne forespørgsel.
Hvordan skal selskaberne se ud, og hvordan skal det hele se ud før den privatisering, som hr. Peter Hansen-Nord så tit har været ude med?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-08:
Vi har jo allerede haft en lang debat om naturgassen, og derfor vil jeg også gøre det relativt kort og blot sige, at baggrunden for det forslag, vi her behandler, jo bl.a. er, at der er kommet henvendelser fra EU.
Det bekræfter vel i og for sig, at den markedsåbning, som nogle opfatter som en kæmpeåbning, er en minimumsåbning, og at aftaleparterne faktisk har været enige om, at markedet skulle være stærkt reguleret.
Derudover vil jeg gerne igen tilkendegive, at SF mener, det er vigtigt, at naturgasnet og -lagre forbliver i offentligt eje, og at det bedst kan sikres ved en opdeling.
I øvrigt er vi klare tilhængere af, at også alle de resterende DONG-aktiviter forbliver i offentligt eje.
Det skal der ikke være nogen tvivl om.
Derudover mener vi, at Energitilsynet og dets sekretariat bør være uafhængigt.
Det fremgår af fremsættelsestalen, at der er forhandlinger om det, og at de ikke er afsluttet, men vi håber da, at de forhandlinger kan afsluttes med, at der bliver mulighed for at få et uafhængigt energitilsyn.
SF er i øvrigt enig i, at loven vedrørende bindende videresalgspriser bør ændres.
SF er positiv over for forslaget, men vi vil naturligvis, da vi er i en forhandlingssituation, drøfte enkeltheder i forslaget og også de områder, som er knyttet til naturgasområdet i det hele taget.
Derfor vil vores endelige stillingtagen til forslaget afhænge af udfaldet af disse drøftelser og forhandlinger.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-05-08:
Det har jo været en interessant debat her i eftermiddag og forleden dag, hvor vi behandlede eller førstebehandlede, kunne man sige, sagen om Kyoto-protokollen.
Jeg må indrømme, at jeg har undret mig en lille smule over, hvorfor CD stillede den her forespørgsel, for vi har jo lige bagefter et meget omfangsrigt lovforslag, som faktisk handler om stort set det samme, som vi har diskuteret her.
Men det skader måske ikke at gøre det to gange.
Jeg skal gøre det meget, meget kort og sige, at vi kan støtte det fremsatte forslag til vedtagelse.
Kim Behnke (UP), 2001-05-08:
Som en, der tidligere har stillet forslag i Folketinget om, at DONG skulle privatiseres, er det jo med glæde, at jeg konstaterer, at nogle af frøene ikke er faldet i gold jord.
I den redegørelse, vi netop under det foregående punkt har haft til diskussion, fremgår det jo på side 8, at der nu vil blive tale om en selskabsmæssig adskillelse. Og det er jo et godt og fornuftigt skridt i den rigtige retning.
Dengang det var på tale at adskille og opdele den danske elsektor, brugte ministeren et meget klogt udtryk over for elsektoren.
Ministeren sagde: Det er ikke nok, I bare flytter lidt længere ned ad den samme gang.
Vi vil have jer adskilt i helt nye selskaber.
Præcis det samme argument må jo gøre sig gældende, når det gælder vores gassektor.
Jeg synes i den forbindelse, at når vi skal finde frem til en form for ejerskabet, for så vidt angår rørnettet og lagrene og ikke mindst også gasbehandlingsanlægget i Nybro, ja, så er den metode, vi har set i Eltra, jo nem at kopiere og virker jo til alles tilfredshed.
At der på et tidspunkt kommer til at ske det, at den kommercielle del af DONG vil blive udskilt og vil blive privatiseret, er jeg ikke i tvivl om.
Han har også i den forbindelse fortalt, at hans vurdering er, at man ville kunne sælge DONG for minimum 30 mia. kr. Og alene udsigten til at få de penge i statskassen gør jo, at enhver finansminister vil se frem til det tidspunkt, hvor man kan sælge aktier og på den måde opnå en betragtelig indtægt til statskassen. For mig er det ikke et spørgsmål om kun at få indtægter til statskassen.
Det er også et spørgsmål om, at den måde, vi har tingene organiseret på i dag, ikke er tilfredsstillende.
Det sker alt for ofte, at der bliver rejst tvivl om, hvorvidt DONG internt sammenblander interesserne.
Det er en tvivl, der er blevet rejst specielt af de små og mellemstore gaskunder, som gang på gang har følt, at selskabet havde en fastlagt dagsorden og ikke kunne gå ud og foretage kommercielle afvejninger og rigtige kommercielle beslutninger.
Noget, som ingen andre har været inde på, men som jeg synes anledningen kræver at man nævner, er de ejerskaber eller medejerskaber, DONG har til forskellige gasaftaler på Nordsøen. Der vil det være sådan, at jeg for mit eget vedkommende ikke heller har noget at indvende, hvis de bliver solgt til private, sådan at staten kommer ud af det engagement. I forhold til det fremlagte forslag til vedtagelse skal jeg meddele, at det forslag, der er fremsat af et flertal af partier, Socialdemokratiet, Venstre osv., er et forslag, jeg også kan støtte.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Kan den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at i processen hen mod fuld markedsåbning er Danmark med blandt de lande, der går i front, og ikke i den klub af lande, der siger, at samfundsudviklingen også kunne gå i en helt anden retning, og at man i den forstand tager den liberalistiske førertrøje?
Også jeg har registreret, at man offentligt vil eje til infrastrukturen, men det er så en anden side af sagen.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-08:
Der er åbenbart lang tid til, at man forventer - og det kan jeg kun bifalde - at skulle sidde i en regeringsposition.
I den forbindelse vil jeg godt bede hr. Peter Hansen-Nord om at bekræfte, at hvis vi tager de statsinvesteringer, de offentlige investeringer, der har været i sin tid i naturgassystemet, så beløber det sig med renters rente, hvis vi fremskriver det, til ca. 7 mia. kr.
Så i et år, hvor der er virkelig flotte overskud, er det rimeligt og led i et almindeligt forretningsmæssigt statsligt godt købmandskab, at man sørger for at få de forrentninger hjem, som rent faktisk er investeret.
Så jeg vil gerne bede hr. Peter Hansen-Nord bekræfte, at det faktisk er et beløb på 7 mia. kr. fremskrevet med renter.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Auken-æraen i dansk miljø- og energipolitik må jo få en afslutning på et eller andet tidspunkt, og hvis vi nu antager, at den slutter i 2008 - jeg synes, det er en meget venlig krystalkugle, jeg har - kan man tænke sig, at når energiministeren skal foretage sine overdragelsesforretninger, står han i én af to situationer. Man kan forestille sig, at han står i den situation, at man har pumpet Nordsøens olie og gas op så hurtigt som muligt for at få profit, og i 2008, når ministeren står og skal overdrage og gøre boet op, siger han: Ja, vi har nogle udækkede behov.
Vi har et hul, for vi gik efter den kortsigtede løsning, og jeg tog hovedet under armen, men det er der ikke noget at gøre ved.
Hvis man følger den linje, har man et så stort udækket behov, at hvis man vil nå sine mål, skal man speede den vedvarende energi op med mindst 83 pct. ekstra over 10 år.
Man kunne jo også tænke sig en anden linje, og man kunne tænke sig en anden overdragelsesforretning.
Man kunne tænke sig, at miljø- og energiministeren sagde
: I Socialdemokratiet, i regeringen tænker vi langsigtet.
Vi tænker bæredygtigt, vi tænker på vores børn, og vi vil strække ressourcerne så langt som muligt.
Når jeg skal lave mine overdragelsesforretninger som minister, vil jeg have sikret, at vi har fået udbygget den vedvarende energi så stærkt, at Danmark ikke behøver at være nettoimportør, og derfor vil vi allerede nu tage initiativer til at frembringe redskaber og metoder, der sikrer en bæredygtig udvikling. Mit spørgsmål til ministeren og til regeringen lyder: Hvad er det for nogle initiativer, ministeren vil tage nu for at sikre, at han kan lave en ordentlig booverdragelse i 2008, når han går fra borde? Vil ministeren sikre den mest bæredygtige udvikling og tage små og store initiativer for at sikre, at vi handler fornuftigt og tænker langsigtet, at vi ikke går efter jo hurtigere jo bedre, men strækker ressourcerne?
Kunne ministeren forestille sig, at han ville anvende bæredygtighedsprincippet, eller vil han ikke løbe bort fra den hr. Auken, der tænker bæredygtighedsmæssigt og siger: Hovedet under armen.
Jo hurtigere jo bedre, mere profit, mere profit.
Svend Auken (S), 2001-05-08:
I 1981 lavede Folketingets flertal under meget stærke protester en lovgivning, der satte bevillingshaveren under pres for at øge sin indsats i Nordsøen og udføre mere arbejde.
Vi mente simpelt hen, at der skulle gøres mere derude for at finde olie og gas, og det har vist sig efterfølgende, at det var en god politik, og den stod hr. Kolstrups politiske aner bag, sådan som jeg husker det.
Det er rigtigt, som han siger, at vi nu har fået en meget stor produktion, og at meget kan tale for, at vi prøver at strække ressourcerne, samtidig med at vi opbygger vores vedvarende energi.
Men vi har indgået en aftale, og aftaler skal helt klart holdes.
I den dialog, vi har i øjeblikket med bevillingshaveren om, hvornår det er det rigtige tidspunkt at optage forhandlinger med henblik på, hvad der skal ske efter 2012, skal vi selvfølgelig have afdækket og undersøgt alle tingene grundigt.
Jeg ved slet ikke, om det overhovedet sker inden det kommende valg.
Men inden vi går i gang med egentlige forhandlinger med bevillingshaveren, vil vi selvfølgelig inddrage Folketinget på normal måde i dette arbejde, og her vil hr. Kolstrups og mine fælles synspunkter om at holde hus med ressourcerne osv. naturligvis spille en ikke ubetydelig rolle.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Ministeren fremdrager historiske erfaringer, og jeg skal fremdrage to.
Det er tidligere blevet nævnt i denne debat, at svære beslutninger somme tider er upopulære, men kan blive populære i anden omgang, og ministeren nævner erfaringerne fra 1981, hvor man viste politisk vilje og bød magthaverne trods.
Vi har ikke tidligere hørt det i debatten, men nu hører vi for første gang ministeren sige, at det kan være fornuftigt at strække ressourcerne, men der er lige den lille hage ved det, at der er nogle aftaler, der skal holdes.
Indebærer ministerens synspunkt, at på alle de områder, der ikke er aftaleafgrænsede, kan man forestille sig, at regeringen vil arbejde fuldt og helt for, at ressourcerne strækkes, og at Danmark f.eks. ikke bliver nettoimportør af energi i 2008?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
I løbet af dagen er der adskillige, der har spurgt mig, hvorfor vi i CD har taget DONG's rolle i dansk energipolitik, hele udviklingen og ikke mindst DONG's indtjening, op i en forespørgsel.
Jeg kan godt forstå spørgsmålet, for i mellemtiden er der jo sket det i aftalekredsen og med et lovforslag, at mange af de ting, som jeg har lagt megen vægt på skulle ske, i og for sig er sket.
Det, at vi får delt DONG op i selskaber, det, at vi får lavet en klar opdeling mellem handelsdelen og den kommercielle del i DONG og det samlede naturgasnet og infrastrukturen er et længe næret ønske fra CD, og vi har sådan set ønsket det hele vejen igennem.
Det, man lægger op til her, er en selskabsopdeling, som generelt skaber større prisgennemsigtighed på det danske naturgasmarked, og vi lægger som sagt overordentlig vægt på, at forsyningsdelen og handelsdelen bliver adskilt.
Jeg har vedvarende anklaget DONG for at sammenblande tingene og krydssubsidiere, uanset at der har været en aftale om, at det ikke skulle ske, og vi har vedholdende gjort opmærksom på, at DONG-konstruktionen og den måde, DONG fungerede på, ikke var særlig heldig for udviklingen.
Netop det, at det danske naturgasnet og lagrene bliver adskilt, gør også, at vi kan få fastslået i dag, at nettet, infrastrukturen og lagrene skal forblive i offentligt eje.
At få slået dette fast er overordentlig vigtigt.
Nu får DONG altså værktøjet til, at de f.eks. kan hjælpe gartnerne.
Det lægger vi overordentlig vægt på, og det vil jeg komme tilbage til senere.
Besvarelse
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-08:
Kan den socialdemokratiske ordfører bekræfte, at med det initiativ, man har taget omkring L 232, og med de bemærkninger til en hyldest til liberaliseringen, som den socialdemokratiske ordfører har, er Danmark på det her område faktisk et af de lande i EU, som virkelig lægger sig i spidsen for at få en hurtig liberalisering, og at den socialdemokratiske ordfører dermed tager afstand fra f.eks. det franske Socialistparti og Jospins linje, og at målet for det danske Socialdemokrati ikke er at gøre en forskel på det her område i EU, men derimod at vende ryggen til partikolleger f.eks. i Frankrig?
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-08:
Det er lidt et forståelsesspørgsmål.
Det er pind 3, hvor der står, at DONG på kommercielt grundlag får samme mulighed som sine konkurrenter.
Ligger der i det, at DONG skal gå ind og blive et stort energiselskab, som kan gå ind i mange former for energi?
Ligger der i det, at man med staten som 100 pct.s aktionær skal ud at konkurrere på samme vilkår?
Der står »på et kommercielt grundlag«, men hvordan kan det blive kommercielt, når staten ejer et selskab hundrede procent?
Det kan jeg ikke rigtig forstå.
Så er der den sidste pind, hvor der står: »således at den danske gassektor også fremover bidrager til Danmarks forsyningssikkerhed« - det kan jeg godt forstå - »og opfyldelsen af de miljøpolitiske målsætninger.«
Hvad ligger der i det?
Ligger der det i det, at DONG skal kunne gå ind i havvindmølleprojekterne og i vedvarende energi med de penge, man har som overskud fra gasproduktionen?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Lige til uddybning til hr. Bloch Jespersen vil jeg godt spørge, om der i den forsigtige markedsåbning, der er tale om - vi har jo stadig væk aftaler om hastigheden i markedsåbningen frem til 2003 med - og med den åbning for, at DONG på kommercielle vilkår kan brede sig, dvs. få samme vilkår som sine konkurrenter i Nordsøen og gå ind i nogle af de forskellige andre energisektorer, som fru Aase D. Madsen ganske rigtigt er inde på, ikke også ligger en forventning
om, at når markedet for gas langsomt bliver åbnet, så er det, fordi vi skal matche andre europæiske lande og ikke lukke op for en ladeport, så vi dermed taber i det spil.
Til gengæld har vi også en forventning om, at DONG med nye og mindre stramme bånd vil agere på det danske marked, som om de var i en konkurrencesituation, og ikke benytte sig af den overgangsordning, hvor de måske kunne have monopoltendenser.
Peter Hansen-Nord (V), 2001-05-08:
Til fru Aase D. Madsen: Der er sådan set ikke ændret på det, der har været sagt tidligere vedrørende statsejede selskaber.
Vi har haft den klare politik, at vi naturligvis hele tiden har ønsket at sikre os, at i det regi, et sådant selskab end måtte befinde sig i, drejer det sig om at forøge værdierne og sørge for, at aktiverne bliver mere og mere værd.
Det er alt andet lige et samfundseje.
Så vores politik har jo gået på at hjælpe selv i den ejerstruktur, DONG har haft og stadig har, så det bliver gjort mere og mere værd.
Det er rigtig, at der nu bliver splittet op, og så er det da klart, at der på et tidspunkt kan komme en diskussion om, hvorvidt man vil sælge noget af det, eller man ikke vil.
I denne her ombæring er det langt vigtigere for mig og for Venstre, at vi får gennemsigtighed i markedet, at vi får det markedsorienteret og yderligere liberaliseret.
Til hr. Niels Bloch Jespersen vil jeg sige: Jamen der er brugt ufatteligt med milliarder i den her sektor, det er slet ikke det, der sådan set er problemet.
Nu er jeg meget beskeden og nævnte kun de 3,4 mia. kr.
De yderligere afledte effekter af mermoms og andet indgår slet ikke i det regnskab her.
Jeg vil tro, at koncernen og hele showet, som omsætter for over 12 mia. kr., har bevirket, at der i statskassen nok er kommet cirka det dobbelte ind.
6-7 mia. kr. er der kommet i statskassen ved DONG's aktiviteter i det forløbne år.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-08:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg konstatere, at det her ikke er en hyldest til liberaliseringen.
Det her drejer sig om at få en fornuftig udvikling i en europæisk sammenhæng.
For så vidt angår handelsdelen - kan jeg sige til fru Aase D. Madsen - så bliver den nu udskilt som en kommerciel virksomhed, og der vil markedet fungere, hvor det, staten sikrer, er transportsikkerheden, som selvfølgelig skal ske på fair og lige vilkår.
Til hr. Ebbe Kalnæs kan jeg da bekræfte, at det drejer sig om en forsigtig markedsåbning og ikke om at hylde liberalismen, som jeg har nævnt, men tværtimod konstatere virkeligheden og i den forbindelse sørge for, at vi netop får en udvikling, hvor vi sikrer den forsyningssikkerhed, som i virkeligheden har været fundamentet for hele udviklingen af naturgassystemet i Danmark.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-05-08:
Jeg vil gerne sige tak for svaret før, det var et meget tilfredsstillende svar, og føje endnu et spørgsmål til til den socialdemokratiske ordfører: Er hr. Bloch Jespersen enig i, at med den aftale, der ligger her, og med de bemærkninger, der er i lovforslaget, der kommer efterfølgende, har DONG nu det værktøj, der gør, at de kan det, som de hidtil ikke har kunnet, nemlig sikre deres kundesegment og gøre sig klart, at hvis de mister markedsandele og gassalg på grund af andre særlige forhold, så har de værktøjet til at kunne løse de individuelle situationer, hvor de er presset af konkurrenter i Europa, som ellers ville presse dele af dansk erhvervsliv ud?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-05-08:
Til fru Aase D. Madsen vil jeg bekræfte, at DONG skal drives på forretningsmæssige vilkår, ingen tvivl om det.
Til hr. Ebbe Kalnæs skal jeg sige, at vi jo ikke kan blive uenige om, at vilkårene skal være på forretningsmæssig basis, og jeg kan ikke se nogen problemer i det. Til hr. Søren Kolstrup om samfundsudviklingen: Der ved jeg ikke præcis, hvad det er for en revolution, hr. Søren Kolstrup arbejder for i øjeblikket, men det her handler ikke om at lave en ny samfundsorden.
Det handler om at sikre forsyningssikkerheden, fuldstændig som vi sikrer offentlige veje, og så i øvrigt accepterer, at der er et marked, hvor jeg tror på, at Danmark med de forudsætninger, vi har, netop ved at være med fra start kan sikre nogle gode vilkår for dansk naturgas.