runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Men jeg kunne godt tænke mig at tage fat et andet sted, når det nu er, det er til diskussion.
Lovforslaget har jo været sendt ud i høring, og høringssvarene siger stort set alle sammen, at der er noget galt med tonen i den her erklæring.
Ministeren siger så, at det er der ikke, man kunne jo beskylde ministeren for at være tonedøv, men gør det ikke indtryk, at så mange høringssvar siger, at det her sådan set godt kunne bruges til noget positivt og noget rigtigt, men at man kunne lave tonen om.
Man kunne altså opnå nøjagtig det samme formål med den her informationsindsats, som ministeren taler så smukt om, og som jeg sådan set er enig i, ved at lave om på erklæringen, ordlyden og den tone, der er i den.
Var det da for søren ikke værd at overveje det?
John Dyrby (S), 2005-12-15:
Jeg vil gerne starte med at sige til fru Henriette Kjær, at vi jo ikke har denne debat om erklæringen om aktivt medborgerskab, fordi den er for præcis, men fordi en del af den er noget vrøvl – for at sige det lige ud.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge til den passus i erklæringen, som er med i lovforslaget, og som siger, at både mænd og kvinder har pligt til at uddanne sig, arbejde og betale skat.
Hvordan fortolker fru Henriette Kjær den?
Eller er det Dansk Folkepartis fortolkning, som vi hørte før, der er den rigtige?
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Altså, jeg er ked af at måtte sige det, men det var jo ikke svar på det, jeg spurgte om.
fttm032.fm Page 2304
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
En del af de danske værdier ifølge det her papir og det, som man skal skrive under på, er følgende: Både mænd og kvinder har således pligt til at uddanne sig, arbejde – og en hel masse andre ting.
Hvorfor skal folk, der kommer til landet, så skrive under på det?
Hvorfor skal de skrive under på noget, som ikke er en del af det danske samfunds normer?
Hvorfor skal de skrive under på, at man har ret til at deltage i demokratiske processer, når det ikke indebærer noget så simpelt, som at man har en grundlæggende ret til at stemme f.eks. til det danske folketingsvalg?
Hvorfor skal man skrive under på ting, der er forkerte?
Jeg forstår det ikke.
Martin Lidegaard (RV), 2005-12-15:
Jeg tror sådan set, det er bred enighed om, at vi gerne vil have folk ud på arbejdsmarkedet, men vi ved jo bare, at loftet over kontanthjælpen og starthjælpen ikke er noget, der virker.
Det er en pisk, der svinges over folk, der i forvejen ligger ned.
Der er bare den forskel, at her går man så langt, at man faktisk kommer på kant med de internationale konventioner.
Danmark bevæger sig langt, langt ned under den fattigdomsgrænse, som Den europæiske komité om sociale rettigheder arbejder med.
Man går altså langt videre, end vi nogen sinde er gået tidligere i dette land, man er parat til at give folk en tilværelse, hvor de ikke har til det mest basale, og det tror vi altså ikke er et bedre udgangspunkt for integration, for at børnene komme ud at lege med andre børn, og for at man i det hele taget kan få fodfæste i det danske samfund.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at De Konservative uden at blinke tror, at det er noget, der vil fremme den sociale udvikling og integrationen i Danmark.
fttm032.fm
Page 2313
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Til det allerførste om den, der overhovedet ikke kan arbejde, simpelt hen ikke er i stand til det, og som befinder sig i matchgruppe 4,
vil jeg, som statsministeren sagde forleden dag, sige, at han bare er fejlplaceret.
Han skulle være i matchgruppe 5.
Og nok om det.
Så vil jeg sige, at jeg tror, at hr. Thomas Adelskov åbenbart ikke har været i salen, da det med den hvide hjemmehjælp kom op.
Efter fru Irene Simonsens ordførertale enedes jeg med hende om en dyb afsky for folk, der kan finde på fttm032.fm Page 2302
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM at bruge et renlivet racistisk ord som hvid hjemmehjælp eller som hr. Kamal Qureshi at inddele danskerne i hvide og brune danskere.
Det, som Dansk Folkepartis ordfører, fru Pia Kristensen har sagt, er, at der må være en vis fleksibilitet fra kommunens side.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
Det, vi her forsøger at etablere fra oppositionens side, er jo en eller anden form for forståelse af, om den her erklæring om integration, om aktivt medborgerskab i det danske samfund, er en erklæring, som indeholder en lang række punkter, som nydanskere skal overholde, men som åbenbart ikke skal gælde for gammeldanskere og da slet ikke for medlemmer af Dansk Folkeparti.
Det er jo der, vi forsøger at finde ud af, om der reelt er tale om et rigtig eklatant eksempel på hykleri og dobbeltmoral.
Derfor synes jeg også, at hr. Jesper Langballe skal fortælle mig, om han, i lyset af det han lige har sagt om hjemmehjælperne, synes, at det således er i orden, at tre ud af fire kommuner accepterer at sende etniske danske, eller hvad vi skal kalde dem for nu ikke at støde hr. Jesper Langballe, ud til borgerne, hvis de beder om det, selv om kommunerne på den måde er med til at fremme en diskrimination af mennesker med anden etnisk herkomst.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg ved ikke rigtig: Var det ikke bare en gentagelse af det spørgsmål, jeg lige har svaret på?
Jeg mener, at det er rigtigt, som jeg prøvede at sige til hr. Thomas Adelskov, at man, når gamle mennesker ytrer et eller andet ønske, skal lade være med at gøre dem til ofre for et eller andet ideologisk principrytteri.
Så skal man prøve på at imødekomme det ønske.
Hvis der er en, der gerne vil have en hjemmehjælp og måske ikke rigtig forstår folk, der taler gebrokkent, og derfor gerne vil have en dansk hjemmehjælp, som taler sproget, så den gamle forstår det, synes jeg, at man skal imødekomme det.
Hvis der er en gammel muslimsk dame, der ikke vil vaskes af en mand, så synes jeg, man skal imødekomme det.
Elisabeth Geday (RV), 2005-12-15:
For så er vi efterhånden ved at have etableret det her faktum, at der altså mindst er tre punkter i den her integrationskontrakt, som i hvert tilfælde ikke ville kunne underskrives af hr. Jesper Langballe, nemlig det her med, at både mænd og kvinder har pligt til at uddanne sig, arbejde etc. etc.; det her med, at det er en god idé at lade være med at slå sine børn; eller det her med, at man skal undlade at diskriminere på grund af køn eller hudfarve.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg må sige, at de følgeslutninger er fuldstændig ude i hampen.
Jeg kan overhovedet ikke følge dem.
Jeg ved ikke, hvad det er for noget.
Jeg kan skrive under på hele den erklæring der, det har jeg ikke spor problemer med.
Vi vil ikke have diskrimination her i landet, vi bryder os ikke om, og vi vil under ingen omstændigheder finde os i, at man på grund af etnisk oprindelse eller hudfarve, eller hvad det nu kan være, så ikke skulle være lige for loven.
Sådan er det.
Men det er da noget andet, end at der sidder et gammelt menneske og siger til kommunen: Kunne jeg ikke godt, næste gang I sender en hjemmehjælp, få en, som jeg kan snakke med?
Og det kan jo gå begge veje.
Altså, hvad er det dog for en kynisk principryttertankegang, at de gamle skal bruges som prøveklud for sådan et ideologisk skoleridt?
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
Jeg vil gerne spørge ordføreren, om hr. Jesper Langballe ligesom sin partifælle hr. Søren Krarup mener, at det er et godt redskab i børneopdragelse at slå sine børn.
fttm032.fm Page 2303 Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
Nej, det at arbejde er ikke en straf, men det er det at tage kontanthjælpen fra mennesker, som ikke selv kan finde et arbejde, ikke er i stand til at få eller varetage et arbejde.
Når man tager kontanthjælpen fra de borgere, bliver de straffet.
De bliver straffet af Dansk Folkeparti og regeringspartierne, fordi de er for svage.
Jeg vil så godt spørge Dansk Folkepartis ordfører om noget andet.
Nu har Dansk Folkeparti jo været med til at fjerne skolepraktikordningen, som rent faktisk var en ordning, der betød, at mange indvandrerunge fik en faglært uddannelse.
Vi kan så læse i dagens aviser, at man nu også begrænser indvandrergruppen i forhold til en stor del af arbejdsmarkedet, i og med at man nu mener, at det skal være muligt med såkaldt hvid hjemmehjælp i den offentlige sektor.
Hvilke jobtyper mener Dansk Folkeparti at vores indvandrere i det her land rent faktisk kan bestride eller skal have lov at bestride?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Altså, fra formandsstolen lød der lige før en henstilling om, at man kom tilbage til at diskutere de lovforslag, der er til behandling.
Jeg synes simpelt hen, at spørgsmålenes lødighed bliver lavere og lavere.
Og det spørgsmål om revselsesret og børneopdragelse har jeg svaret på.
Jeg kan ikke blive ved.
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
Hr. Jesper Langballe har ikke svaret konkret på mit spørgsmål om, hvorvidt han synes, at det er en del af en god børneopdragelse, at forældre har lov til at slå deres børn.
Jeg kan forstå på hr. Søren Krarups udtalelser i Politiken, at han mener, at det er et godt redskab.
Og så er jeg bare i tvivl om, hvad Dansk Folkepartis holdning er til området, og har svært ved at forstå, hvordan det hænger sammen med lige netop det, der står i lovforslaget om, at man skal skrive under på, at det er forbudt at slå sine børn.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Jeg kan sige kort, som jeg har sagt, at jeg ikke mener, at det er staten, der skal stå for børneopdragelsen.
Jeg mener ikke, at forældrene skal være statens opdragelsesfunktionærer, og jeg mener ikke, at staten skal udstikke retningslinjer for, hvordan man opdrager.
Det er det, jeg har sagt.
Mit synspunkt kom i mindretal her i Folketingssalen for adskillige år siden med 1 stemme, og derfor gælder den retstilstand nu i dag, at det ifølge loven er forbudt at slå sine børn.
Det konstateres i den erklæring, og det er da en nyttig oplysning, det synes jeg da nok det er, og den skal da stå der.
Især når der er tale om kulturer, hvor revselse af børn måske nok kan have en voldsom karakter, som heller ikke jeg vil acceptere.
Det står der så, og det er jo rigtigt, hvad der står, og det har jeg ingen problemer med.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-15:
Nu hørte jeg godt nok lidt til min overraskelse hr. Jesper Langballe sige, at han er imod diskrimination.
Nu er det jo sådan, at når det gælder flygtninge og indvandrere, så betyder det, at man bl.a. skal have været selvforsørgende i 4 ud af 5 år for at have ret til at deltage i den demokratiske proces at stemme til et folketingsvalg.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det er Dansk Folkepartis mening, at det også skal gælde for danskere.
Tilsvarende med hensyn til pligter står der her: Både mænd og kvinder har således pligt til at uddanne sig og arbejde osv.
Jeg kunne godt tænke mig at høre, om det efter hr. Jesper Langballes mening også skal gælde for danskere, at vi skal have pligt til at arbejde, det vil sige, at også overklassefruen i Whiskybæltet skal til at arbejde.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Altså, det sidste var retorik.
Vi har jo ikke arbejdspligt, sådan som man havde i det sovjetiske system, som måske politisk og ideologisk står hr. Arbo-Bæhr mere nær end det danske.
Der havde man arbejdspligt, der fik folk bare en kost i hånden, og så kunne de stå med den, og så kunne man sige, at der var fuld beskæftigelse.
I den forstand har vi jo ikke arbejdspligt.
Men vi har en stor gruppe, som vi har siddende på passiv forsørgelse, og vi kan simpelt hen ikke være bekendt ikke at gøre noget ved det.
Vi kan ikke være det bekendt over for dem, og vi kan ikke være det bekendt over for landet.
Det er fuldstændig ødelæggende.
Derfor beslutter vi: Ja, de skal simpelt hen tvinges ud at arbejde – ja, tvinges eller tvinges, der er jo ikke nogen, der tager førergreb på dem og trækker dem ud, men de kan altså ikke blive ved med at hæve kontanthjælp, hvis de ikke vil bestille noget.
Sidsel Homann (SF), 2005-12-15:
Men du har ikke svaret konkret ...
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Det med pligten til at uddanne sig og arbejde udsætter hr. Arbo-Bæhr altså for sådan en hårfin fortolkning, hvor jeg da godt kan se, at man kan læse det sådan, at det jo ikke dækker den virkelighed og den retstilstand, der er i landet.
Prøv lige at tænke på, hvad det er for grupper, vi har med at gøre.
Det er jo ikke mindst kvinder, der holdes hjemme af deres mænd, og som ikke under nogen omstændigheder må komme ud og tilegne sig nogen som helst form for viden, som mændene ikke putter ind i hovedet på dem.
Fordi de er i Danmark, som er et frit land, skal de have lov at have den frihed at komme ud og få en uddannelse, træffe andre mennesker og få lov til at arbejde, hvis det er det, de vil.
Jeg synes, at jeg har bemærket, at der har været et fælles træk mellem det, hr. Thomas Adelskov har sagt, og det, hr. Morten Østergaard har sagt, nemlig det ligesom grundlæggende synspunkt, at det at arbejde bliver betragtet som en straf, som noget ondt, man tilføjer mennesker.
Med hensyn til de mennesker i matchgruppe 4, som har en meget begrænset arbejdsevne, synes jeg, jævnfør det, jeg har sagt om integrationslovgivningen her, at det er et udtryk for respekt for det enkelte menneske, at man stiller krav til det.
Skulle man så tage dem i matchgruppe 4, som kun har en begrænset arbejdsevne, og sige: Jer gider vi slet ikke regne med, I er håbløse, I kan godt blive udenfor?
Det vil for mig at se ikke være respekt for det enkelte menneske.
Thomas Adelskov (S), 2005-12-15:
I integrationslovforslaget her undtager man kun den såkaldte matchgruppe 5 fra kravet om beskæftigelse i 300 timer.
Jeg skal spørge hr. Jesper Langballe, som repræsenterer et parti, der i hvert fald tit i Folketinget siger, at de gerne vil forsvare nogle af de svageste borgere i det her samfund, om han synes, det er rimeligt at tage kontanthjælpen fra borgere, som har følgende karakteristik: Den ledige har så væsentlige begrænsninger i kompetence og ressourcer, at den ledige umiddelbart ikke vil kunne indgå i jobfunktioner på det ordinære arbejdsmarked.
Er det rimeligt, at mennesker, der er så dårlige, får frataget deres kontanthjælp, fordi de ikke kan leve op til et beskæftigelseskrav, som stilles med det her lovforslag?
Morten Østergaard (RV), 2005-12-15:
Jeg synes, beskæftigelsesministeren burde vise os det minimum af respekt at undgå bevidste misforståelser.
Vi sagde allerede i forbindelse med forhandlingerne om forliget i forsommeren, at vi ikke ønsker, at folk skal have kontanthjælp, hvis de frivilligt vælger at være hjemmegående og ikke stå til rådighed for arbejdsmarkedet.
Det sagde vi dengang, det sagde jeg i min ordførertale, og det siger jeg igen nu, bare for at få det slået fuldstændig fast.
Derfor synes vi også, det er fint, at forklædetillægget bliver afskaffet.
Men så kommer vi til det interessante.
For det første sagde ministeren i svaret til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at forslaget kun gælder for ægtefæller, og det er egentlig meget interessant.
Samlevende, som vi normalt prøver at sidestille med ægtepar, er altså ikke omfattet af forslaget, må jeg gå ud fra, og det må altså være udtryk for denne nye familiepolitik, der går ud på, at man ikke ønsker, at folk skal være gift, selv om de bor sammen.
For det andet ...
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Lutter onde mennesker, og fttm032.fm Page 2299
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM
deroppe står den allerallerondeste på talerstolen.
Sikken en indflydelse jeg må have.
Jeg synes, hr. Villy Søvndal skulle tage og diskutere i stedet for alle de der moraliserende floskler, skulle tage at diskutere, hvad det er, der står i den indfødsretsaftale, hvor vi siger: Jamen hvad i alverden skal man med indfødsret, hvis ikke man kan læse en avis?
At man har vist god vilje er i og for sig i den forbindelse ligegyldigt.
Det afgørende er, om man kan dansk.
Ole Sohn (SF), 2005-12-15:
Det kan så diskuteres, om det er anstændigt eller ej, men i hvert fald er det et menneskesyn, som er mig så inderligt imod, at man oven i købet med hr. Jesper Langballes ansigtsudtryk kan glæde sig over, at folk i den yderste nød skal være statsløse for evigt, og at vi overhovedet ikke skal hjælpe dem.
Det overgår min fantasi, at man kan have den form for holdning, men det kan man. Jeg vil også sige til hr. Jesper Langballe, at det er svært at diskutere substansen i forslaget.
Der er faktisk stillet et meget konkret forslag af fru Margrethe Vestager, som gerne vil ind til kernen af, hvordan man kan skabe en fornuftig integration.
Og første gang, der bliver stillet et spørgsmål om, hvordan man kan skabe en fornuftig integration, som kan få nogle af dem med svage danskkundskaber ind i samfundet, siger Dansk Folkepartis ordfører: Beklager, det ved jeg ikke noget om.
Det er da en falliterklæring, men det viser jo, at det her intet har med integration at gøre.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Altså, jeg ved ikke, hvad jeg skal sige.
Jeg synes, det er den mest ustrukturerede og meningsløse debat, jeg nogen sinde har oplevet – den, jeg oplever lige i øjeblikket.
Jeg ved ikke, om hr. Ole Sohn selv var klar over, hvad det var, han stod og sagde.
Han konstaterede endnu en gang, at jeg var en glad mand, men det har jeg sagt at jeg er, fordi jeg synes, det er dejligt, at vi har fået den integrationsaftale igennem – regeringspartierne og Dansk Folkeparti.
Vi venter os rigtig meget af den, og derfor er jeg en glad mand.
Nu bliver det så pludselig til, at jeg er glad for, at der er nogle torturofre, der bliver udstødt, noget, som overhovedet ikke har noget med virkeligheden at gøre, altså sådan nogle fuldkommen vilde påstande, som løber ud og ind mellem hinanden, og som der ikke rigtig er nogen relevans i.
Det kan jeg altså ikke forholde mig til, vil jeg sige til hr. Ole Sohn.
Ole Sohn (SF), 2005-12-15:
Det var sådan set heller ikke meningen, at hr. Jesper Langballe skulle forholde sig til det, for det var ikke et spørgsmål.
Det var bare en konstatering af, at det er mig inderligt imod.
Altså, jeg har det ubehageligt, når jeg ser et menneske stå og smile på talerstolen og tale glædestrålende om, at statsløse folk, som har været udsat for tortur, skal leve for evigt i landflygtighed, og at der ikke er hjerterum i et af verdens rigeste land som det danske.
Det er ikke et spørgsmål, og hr. Jesper Langballe behøver ikke svare, for det gør kun ondt værre.
Det, jeg konstaterede, var, at når der endelig kom et spørgsmål, som vedrører substansen i det at skabe en bedre integration, må både Venstres ordfører og nu Dansk Folkepartis ordfører melde hus forbi, fordi de ikke har forstand på det.
Det er da himmelråbende, at vi er i en situation, hvor man laver en aftale, hvor man fjerner al borgerlig anstændighed fra Venstre og De Konservative, og når man så kommer ind i substansen, aner Dansk Folkeparti ikke, hvad man skal svare på, hvordan man kan give folk, der har svage danskkundskaber, hjælp, og der kom et forslag fra fru Margrethe Vestager.
Det er fattigt.
fttm032.fm Page 2300
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Hr. Ole Sohn har altså set mig smile lykkeligt over, at der var mennesker, der led ondt.
Altså, sådan nogle vilde påstande får stå for hr. Ole Sohns egen regning.
Jeg vil sige, at hr. Ole Sohn kan stille op i godhedskonkurrencen med hr. Villy Søvndal, og så kan de kappes om at pudse deres glorier.
Efter alle de ubehageligheder, hr. Ole Sohn har sagt, vil jeg godt sige, at der ikke er noget værre hykleri end at høre en gammel formand for DKP, en mand, der har skrevet under på og sagt god for det mest monstrøse tortursystem, vi har set i nyere historie, bortset fra nazismen, som det kan konkurrere med,
stiller sig pludselig op på den måde og pudser glorie og tillægger andre nogle fuldstændig frit opfundne glædesudbrud over, at der skulle ske et eller ondt med torturofre.
Jeg synes, det er det værste hykleri, jeg nogen sinde har været ude for, og jeg synes, hr. Ole Sohn skulle skamme sig.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-15:
Jeg skal da meget gerne prøve at stille spørgsmål til det, der konkret ligger til debat her i dag.
Nu taler vi jo om samfundets bærende værdier, og jeg går ud fra, at hr. Jesper Langballe også er enig i, at en af samfundets bærende værdier er det enkelte menneskes ret til frihed og det enkelte menneskes, altså individets, ret til at bestemme over sit eget liv.
Jeg går ud fra, at hr. Jesper Langballes indvendinger mod statens indblanding i individets frihed også gælder andre punkter end det, vi har talt om med hensyn til revselsesretten.
Folk skal tvinges til at uddanne sig ifølge det lovforslag, der ligger her.
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Må jeg lige få lov til indledende i al stilfærdighed at sige, at under sådan nogle korte bemærkninger er det jo spørgeren, der angiver, hvad der skal tales om.
Den, der svarer, ordføreren, er jo i den forstand kun et ekko af det, der bliver spurgt om.
Men så til fru Pernille Vigsø Bagge.
Jeg har hørt fru Pernille Vigsø Bagge stille det spørgsmål før i dag, og jeg har undret mig.
Alle børn skal undervises, det er en tvang.
Heldigvis har vi ikke skolepligt, for der var engang, hvor vi havde en viden om, at børnene ikke tilhører staten, men forældrene.
Det har fru Lone Dybkjær og andre fået spoleret siden hen.
Men vi har undervisningspligt.
Jeg vil så sige om den uddannelsestvang, der er her, at jeg ikke tror, at jeg ville bryde mig om den, hvis den var til bare for sin egen skyld.
Men den er til for at løse nogle helt uhyggelig store problemer med folk, der ingen kompetencer har til at komme ud på arbejdsmarkedet.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-15:
Jeg vil takke ordføreren meget for oplysningerne om, at vi har undervisningspligt i det her land.
Men nu taler vi ikke om børn i det her lovforslag, vi taler om voksne mennesker over 18 år, nemlig de mennesker, der kommer hertil, som er mellem 18 og 25 år, og som skal tage en uddannelse.
Hvordan harmonerer det med den bærende samfundsværdi, vi har, som er det enkelte menneskes personlige frihed, og som hr. Jesper Langballe jo selv anerkender som en vigtig bærende værdi?
Jesper Langballe (DF), 2005-12-15:
Lad mig lige først sige, at den der skelnen mellem, om det er børn eller voksne, ikke er relevant, fordi børnene jo er under en voksen myndighed.
Det vil sige, at det, når man tvinger børnene, jo i virkeligheden er deres forældre, man fttm032.fm Page 2301
Wednesday, March 8, 2006 1:51 PM tvinger til at lade deres børn undervise.
Men lad nu det ligge.
Så vil jeg sige, at jeg tror, at uenigheden hænger sammen med, at fru Pernille Vigsø Bagge og jeg har et forskelligt frihedsbegreb.
Jeg mener ikke, at frihed bare sådan er frihed ud i den blå luft.
Jeg mener, at frihed altid er bundet sammen med en fordring.
Mennesket er på en gang bundet og frit, og det at være et frit menneske medfører efter mine begreber ikke, at man ikke er under tvang.
Jeg mener f.eks. ikke, at det er nogen krænkelse af den enkelte danskers frihed, at han skal aftjene sin værnepligt.
Henriette Kjær (KF), 2005-12-15:
Jamen det tror jeg faktisk.
Jeg må sige, at jeg tror, kvinderne er nøglen til god integration, og det kan vi i øvrigt også se i udviklingslandene, hvor det ofte er kvinderne, der er med i de programmer, der bliver lavet, og bl.a. er med til at udvikle deres egne landsbyer i Afrika.
Det samme ser vi i Danmark, når det gælder integration.
Vi ved fra undersøgelser, at det er kvinderne, der er nøglen til god integration for hele familien, og nu får de mulighed for at komme ud på arbejdsmarkedet.
Vi kan se af den undersøgelse, der blev lavet for Integrationsministeriet, at ofte var kvindens argumentation for, at hun ikke var på arbejdsmarkedet, at manden forventede, at hun gik derhjemme.
Det var en forventning, som hun ikke følte, hun kunne gøre til skamme, men det laver vi altså om på nu.
Vi har som samfund en forventning om, at hun kommer ud på arbejdsmarkedet, og det synes jeg er godt.