runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-12:
Jeg skal så blot spørge ministeren: Jeg tror, jeg hørte det på den måde, at regeringen altså ingen planer har om at gå hen og fremsætte nogen som helst lovgivning, som kan komme til at sænke niveauet i forhold til den diskussion, der nu foregår i EU.
Det synes jeg da er en god oplysning at få i den her debat.
Jeg har i øvrigt ikke sagt, at det var ministeren, der havde været hysterisk, men jeg nævnte et eksempel, nemlig hr. Anders Fogh Rasmussen; men jeg vil gerne give tilsagn om, at jeg i hvert fald i Folketingets Europaudvalg gerne vil være med til, at vi går ind i en saglig og konstruktiv diskussion af det her, for jeg mener, der har været et hysteri, og jeg mener, det ville være utrolig nyttigt, hvis vi kunne få det over på et mere sagligt spor.
Og så håber jeg bare, jeg kan fortolke ministerens udsagn sådan, at ministeren ikke vil være med til at vedtage
noget som helst her i Folketinget, som kan sætte Danmark i skammekrogen internationalt bagefter.
Søren Søndergaard (EL), 2000-01-12:
Jeg vil bare spørge ministeren: Når nu erklæringen fra Tampere bruger formuleringer som, at tredjelandes statsborgere skal være omfattet af princippet om ikkeforskelsbehandling i forhold til opholdsstatens borgere, så betyder det faktisk, at de fleste af de forslag, der har været fremme - og så behøver vi ikke at sætte navn på, hvem der er kommet med de konkrete forslag, men stort set alle de forslag, der har været fremme i løbet af julen - vil være umuliggjort, hvis man opfatter det her papir, som regeringen har underskrevet, som noget, man vil arbejde efter, og ikke kun noget, der mere er til festtaler og festlige lejligheder.
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Jeg sagde for et øjeblik siden, at jeg vil komme med nogle forslag omkring udlændingeloven, men de er ikke færdigudarbejdet, og jeg mener ikke, de kommer til at berøre noget, der kan karakterisere os som et dårligt land i forhold til dem, vi ønsker at lovgive om.
Det var det, jeg sagde, og mere vil jeg ikke sige i dag om det punkt, for så starter vi en helt ny sag, og det vil jeg ikke.
Søren Søndergaard (EL), 2000-01-12:
Nej, men ministeren kan vel bekræfte, at de forslag, ministeren vil komme med, vil være efter det princip, at at der ikke bør være en forskelsbehandling af tredjelandes statsborgeres retsstilling i forhold til opholdsstatens borgere.
Det kan ministeren vel bekræfte?
For det er jo det, regeringen sådan set har skrevet under på i topmødeerklæringen fra Tampere.
Eller er det bare sådan et festdokument?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-12:
Tak for svaret!
Ministeren siger, at hvis EU laver noget fornuftigt, vil ministeren og regeringen tiltræde det, men hovedproblemet her er jo, at vi er drønende uenige om, hvad der er fornuftigt at gennemføre.
Det er jo derfor, det er godt, at vi har et forbehold, der sikrer, at vi kan tage den her udlændingediskussion her i Danmark og finde ud af, hvad der er opbakning til at gennemføre i den danske befolkning.
Derfor vil jeg gerne gentage det spørgsmål, jeg stillede
før til indenrigsministeren, om det ikke er hele forbeholdets væsen, at vi selv træffer de afgørelser på det retlige område, som vi ønsker, så længe forbeholdet består. Dernæst vil jeg spørge indenrigsministeren, om indenrigsministeren mener, det vil være fornuftigt at ville tiltræde noget, der vil udvide retten til familiesammenføringer til Danmark, for sådan kunne man i hvert fald godt tolke det svar, indenrigsministeren gav hr. Keld Albrechtsen for et øjeblik siden.
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Statsministeren og udenrigsministeren deltog i mødet i Tampere og har skrevet under på de erklæringer.
Det vil jeg ikke gøre her.
Det vil være mægtig uklogt at gøre.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-12:
Jeg vil gerne takke indenrigsministeren for det meget klare svar og spørge, om indenrigsministeren er bekendt med, om det dækker samtlige omkostninger i forbindelse med konferencen, eller om der er andre bidragydere.
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-12:
»Finder ministeren det foreneligt med regeringens erklærede politik om, at Danmark ikke skal være et multietnisk samfund, at Indenrigsministeriet har givet støtte til en konference arrangeret af Nævnet for Etnisk Ligestilling, hvor temaerne bl.a. drejer sig om »Kompetence, læring og udvikling i et multietnisk samfund«, »Værdigrundlaget i et multietnisk samfund«, »Kompetence og læring i et multietnisk samfund«, »Videnstiltrækning og erfaringsudveksling i et multietnisk samfund«, »Demokrati, magt og rettigheder i et multietnisk samfund« samt »Planlægning og organisering i et multietnisk samfund«?
Skriftlig begrundelse
Der henvises til indbydelsen til konferencen og til statsministerens udtalelser om, at Danmark ikke skal være et multietnisk samfund.
Det fremgår af materialet til den nævnte konference, som vi også har diskuteret i det foregående spørgsmål, at man skal diskutere værdigrundlag, kompetence og læring osv. i et multietnisk samfund.
Jeg vil gerne spørge ministeren - og det er det, der ligger i spørgsmålet, som vi skal tage fat på her - hvad den dybere baggrund er for, at man skal finde ud af, hvordan tingene skal være i et multietnisk samfund, al den stund jeg kan gå ud fra, at regeringen fortsat har det synspunkt, at Danmark ikke skal være et multietnisk samfund.
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Jeg har ikke været med til at fastsætte, hvilket emne
dette nævn skal drøfte, men jeg vil gerne sige, at jeg aldrig bruger udtrykket multietnisk samfund.
Men jeg kan oplyse lidt om, hvad der findes af andre etniske grupper i Danmark, som måske kan forklare lidt om, hvornår man når en eller anden grænse: I 1980 var der 3 pct. af befolkningen, som var indvandrere og efterkommere, og nu her sidste år var det vist steget til 6,8 pct., og ifølge Danmarks Statistik - den er fra sidste år, det indrømmer jeg, og den bygger på 1997 - vil det i år 2020 nærmest være oppe i nærheden af 9,5 pct. eller noget i den retning.
Men det sidste er alt sammen statistik.
Om det er et multietnisk samfund, vil jeg ikke være dommer over, men der er i alt fald forskellige etniske grupper, der opererer i Danmark, og nogle steder er der flere af dem end andre steder.
Så derfor er det jo meget fornuftigt, især hvor man har 22 pct., at drøfte, hvordan man skal tackle en sådan situation.
Det finder jeg helt i orden.
Jens Rohde (V), 2000-01-12:
Ministeren siger, at hun gerne havde set, at TV 3 havde fulgt den indstilling, der lå fra Konkurrencestyrelsen, og at det er det, der er hensigten med loven.
Vil det sige, at den danske regering går ind for, at man med hensyn til sportsrettigheder kan foretage ekspropriation?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-12:
Har regeringen ændret politik på det område?
Hvis det er sådan, at Danmark ikke skal være et multietnisk samfund, men at de fremmede, der kommer hertil, bliver integreret i det danske samfund og kommer til at leve
efter danske normer og præmisser, hvad er så baggrunden for, at man her skal bruge 600.000 kr. på én konference for 650 deltagere til at diskutere »værdigrundlaget i et multietnisk samfund«, »kompetence og læring i et multietnisk samfund«, »videnstiltrækning og erfaringsudveksling i et multietnisk samfund«, »demokrati, magt og rettigheder i et multietnisk samfund« osv. osv.?
Hvad er ideen i det
, hvis ikke det, man i virkeligheden sigter til med regeringens støtte, er, at Danmark skal omdannes til et multietnisk samfund?
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Hvor stor støtten fra Indenrigsministeriet har været i forbindelse med den konference, som har betegnelsen »Kompetence, læring og udvikling«, som Nævnet for Etnisk Ligestilling med støtte fra Indenrigsministeriet skal afholde den 28. februar i år?
Det er meget nemt at besvare det spørgsmål, og det er ganske kort: Indenrigsministeriet vil yde et tilskud på 600.000 kr. til den omtalte konference.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-12:
Jeg kan nu forstå, at regeringen i hvert fald vil støtte de hovedintentioner, der lå, og det er jo bl.a. den hovedintention, at indvandrere skal sikres rettigheder så tæt som overhovedet muligt på de rettigheder, som vi andre i samfundet har, og det forstår jeg, at regeringen så vil arbejde ud fra.
Jeg er godt tilfreds med, at det er det principielle udgangspunkt, men derfor må det så også være muligt for regeringen at gå lidt mere ned i detaljerne og f.eks. melde ud, om man også vil arbejde for, at nogle af de forbedringer, der ligger i EU-forslaget, f.eks. om, at man får ret til familiesammenføring efter 1 år, er noget, den danske regering vil bakke op.
Jeg vil også godt spørge, om det dermed også ligger klart fra den danske regerings side, at man selvfølgelig ikke her i Folketinget kan medvirke til at vedtage nogen som helst lovgivning, som kommer til at ligge under de bestemmelser, der arbejdes med i EU.
Det går jeg ud fra at regeringen også kan garantere, for det vil jo være helt forrykt, hvis man arbejder ud fra en positiv hovedlinje i EU-diskussionen, men så samtidig her i Folketinget vedtager noget, som er på et lavere niveau.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-01-12:
»Vil ministeren oplyse, hvor stor støtten fra Indenrigsministeriet har været i forbindelse med den konference om »Kompetence, læring og udvikling«, som Nævnet for Etnisk Ligestilling med støtte fra Indenrigsministeriet afholder den 28. februar 2000?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til indbydelsen til konferencen, der er sendt til Folketingets medlemmer.
Jeg tror altså, det er en historisk dag i dag, og det skal man jo somme tider lige markere.
Jeg tror i hvert fald, det er første gang i min folketingskarriere - selv om den kun er ca. 5 år gammel - at Enhedslisten har præsenteret et ønske over for en minister om at få nogle fælles EU-regler, der kan knægte Danmarks ret til at handle selv på et område.
Men sådan er der jo så meget. Det, jeg ville spørge ministeren om, er, om ikke ministeren er enig i, at det er hele forbeholdets væsen på det retlige område, at Danmark bestemmer selv, altså at vi ikke kan indgå nogen aftaler, som knægter vores ret til at fastsætte de regler i Danmark, som vi ønsker at have her i landet.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-01-12:
Som jeg tidligere har svaret på dette spørgsmål, har TV 3 naturligvis ikke brudt de danske regler.
De danske regler omfatter som bekendt ikke TV 3, der er placeret i Storbritannien.
Jens Rohde (V), 2000-01-12:
»Vil ministeren venligst påvise, at der i sagen om TV 3 og fodboldkampen Israel-Danmark er tale om, at man har brudt de danske regler?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 887.
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Først til hr. Keld Albrechtsen: Når jeg siger, vi går positivt ind, så er det klart under hensyntagen til det mandat, jeg har.
Det er helt sikkert.
Positivt betyder også, at jeg vil deltage i forhandlingerne og tale med om det, og selvfølgelig går jeg efter de hovedintentioner, som hr. Keld Albrechtsen nævner.
Det er jo helt klart.
Men der kan være detaljer i selve forslaget.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl vil jeg sige, at når vi har de forbehold, så kan vi selvfølgelig - havde jeg nær sagt - vedtage nogenlunde, hvad vi vil, bare vi overholder internationale konventioner af anden art, som vi er forpligtet til. Men jeg har nu nok den generelle holdning, at hvis EU laver noget fornuftigt på det her område, så vil jeg følge det.
Ole Donner (DF), 2000-01-12:
Jeg takker for ministerens meget klare svar om, at TV 3 ikke har brudt lovgivningen, men det hænger jo ikke rigtig sammen med, at ministeren så tidligere har udtalt, at TV 3 ikke har nogen skrupler med at bryde dansk lovgivning.
Hvordan kan ministeren vide, at man ikke har skrupler med det, når ministeren nu siger, at TV 3 ikke har brudt dansk lovgivning?
Jeg er meget tilfreds med, at kulturministeren så klart svarer på, at TV 3 ikke har brudt dansk lovgivning.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-01-12:
Hvis TV 3 havde været en dansk virksomhed, så kunne man have gjort det, at i det øjeblik, TV 3 havde sagt, at det ikke ville sælge til den pris, som Konkurrencestyrelsen havde foreslået, som jo vel at mærke ikke er en politisk pris, men en pris, der er fastsat af en dansk myndighed, indgav man det til domstolene, og domstolene kunne så have taget stilling til, om TV 3 havde opfyldt den formulering, der er i direktivet »Tv uden grænser«.
Det vil sige, at der havde været en fase 2, i det øjeblik der havde været tale om en dansk station.
Men i og med at TV 3 ikke er en dansk station, har vi selvfølgelig ikke mulighed for at gå til de danske domstole og få sagen afgjort.
Ole Donner (DF), 2000-01-12:
Men TV 3 er ikke dansk, og synes ministeren så, at det er smart at gå ud og sige, at det nærmest er nogle dompapper, og at de har overtrådt dansk lovgivning, når TV 3 ikke er dansk og ikke har overtrådt lovgivningen?
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-01-12:
Jeg synes, det er lidt voldsomt, at folketingsmedlemmer anklager den danske Konkurrencestyrelse for at fastsætte politiske priser.
Jeg vil ikke selv udtale mig om prisen på en fodboldkamp, for jeg er fuldstændig sikker på, at det har jeg ikke forstand på, og det er netop derfor, vi har en Konkurrencestyrelse til at gå ind i sådan nogle sager.
Til hr. Ole Donner: Det er stadig væk min opfattelse, at det havde været et smukt træk af TV 3 at sælge til den pris, som Konkurrencestyrelsen havde fastsat.
Men endnu en gang: Der er ikke tale om, at TV 3 har brudt nogen som helst lovgivning.
TV 3 var i sin gode ret til at sige, at den ikke ville sælge den nævnte fodboldkamp for den pris, som var fastsat af Konkurrencestyrelsen.
Jens Rohde (V), 2000-01-12:
Tak for svaret så langt.
Vi fik bare ikke at vide, hvad en betydelig del af den danske befolkning er, og det vil jeg gerne høre ministerens vurdering af.
Jeg vil lige sige, at det jo er lidt pudsigt, at den pris, der blev fastsat af den danske myndighed på en såkaldt play off-kamp, lå lavere end den pris, som Konkurrencestyrelsen fastsatte på en gruppekamp mellem Wales og Danmark.
Det forekommer unægtelig meget mystisk og noget politisk.
Men så vil jeg godt spørge ministeren: Hvad er ifølge regeringens opfattelse en betydelig del af den danske befolkning?
Er det 60, 70, 90 pct.?
Det er der nok mange, der sådan generelt gerne vil vide også af dem, der ikke kan se DR 2 i Danmark.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-01-12:
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jens Rohde (V), 2000-01-12:
»Finder ministeren det fornuftigt og betimeligt gentagne gange at anklage private virksomheder for lovbrud
uden at have klar dokumentation herfor, og før en domstol har afgjort eventuelle tvistigheder, og er ministeren opmærksom på, at børsnoterede virksomheder er særdeles sårbare over for offentlige anklager om lovbrud, og vil ministeren trække sine udtalelser om TV 3 og lovbrud tilbage og beklage over for TV 3, at man har udtalt sig om lovbrud?« Skriftlig begrundelse Der henvises til begrundelsen for spørgsmål nr. S 887.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-12:
Jeg forstår, at regeringen vil deltage positivt i EU's diskussion, og det forstår jeg da godt at ministeren vil, for i den vedtagelse, Folketinget vedtog den 13. oktober 1999, står der jo, at regeringen skal sikre en aktiv dansk deltagelse i alle disse drøftelser.
Så det er regeringen jo forpligtet til efter Folketingets vedtagelse.
Det var så de principper, som Kommissionen nu er begyndt at udarbejde nogle mere konkrete forslag til.
Det kan være, der er noget af det, der ikke er helt i top, men det ser dog ud til at være langt bedre regler end dem, som en lang række danske politikere, der har været grebet af hysteri her omkring nytår, har været ude med om forringelser af indvandreres retsstilling i samfundet.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren, om det kan være rigtigt, at den danske regering ikke kan tage stilling nu og gå ind i EU's diskussioner ud fra en konkret stillingtagen.
Er det virkelig ministerens opfattelse, at Danmark skal sidde passivt i de diskussioner, på trods af den vedtagelse Folketinget traf i oktober, og ikke blande sig?
Det forstår jeg slet ikke.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-01-12:
Jeg har beklaget, hvis nogen har fået det indtryk, at jeg mente, at TV 3 overtrådte dansk lovgivning.
Det gjorde de selvsagt ikke, allerede fordi de er placeret i Storbritannien.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-12:
»Vil den danske regering - under respekt for den danske undtagelse - indgå en aftale med de øvrige EU-lande om fælles regler om mindsterettigheder for indvandrere?«
Skriftlig begrundelse
Den danske regering overvejer i øjeblikket indskrænkning af
indvandreres rettigheder i Danmark i forbindelse med familiesammenføring.
Europa-Kommissionen har samtidig udarbejdet et forslag, der i hovedretningen går den modsatte vej og peger i retning af, at indvandrere skal sikres samme rettigheder som statsborgere i EU-landene.
Nu er det næppe et pludseligt anfald af humanisme, der driver Europa-Kommissionen, men snarere hensynet til industriens og de offentlige institutioners behov for arbejdskraft i årene fremover.
Også her i Danmark får vi brug
for mere arbejdskraft, hvis vi skal kunne opretholde produktion og sociale ydelser.
F.eks. er der allerede nu stor mangel på ingeniører i Danmark.
Danmark har en undtagelse, der betyder, at kommende EU-regler ikke har virkning her i landet, medmindre Danmark indgår en særskilt aftale med EU herom.
Vi bør allerede nu sigte mod en sådan aftale, for det ville være pinligt og uanstændigt, hvis der i Danmark indføres regler, som giver indvandrere en dårligere stilling end i resten af EU.
Danmark er på vej til at blive et af verdens mest lukkede samfund, og det vil ikke være til at bære, hvis vi i udlandet får ry for at være et land, der ikke behandler indvandrere ordentligt.
Og på længere sigt vil det kunne true de sociale velfærdsordninger, fordi det vil kunne gøre det vanskeligt at tiltrække arbejdskraft til Danmark.
Thorkild Simonsen (S), 2000-01-12:
Jeg vil først svare på det spørgsmål, der er stillet til mig:
Her kan jeg oplyse, at Europa-Kommissionen på rådsmødet så sent som den 2. og 3. december 1999 blev præsenteret for et direktivforslag om familiesammenføring af tredjelandsstatsborgere.
Direktivforslaget er endnu ikke fremsendt til Rådet.
Forhandlingerne om forslaget er derfor ikke indledt, og jeg forventer, at det sker senere.
Direktivforslaget indeholder forslag til nærmere regler for, hvordan indvandrere, flygtninge osv., der ikke benytter sig af retten til fri bevægelse, skal få familiesammenføring med tredjelandsborgere.
Det er alt sammen kendt, tror jeg.
Direktivforslaget er også omfattet af det danske forbehold på dette område, og Danmark vil deltage positivt i forhandlingerne på det her område.
Men jeg tænker ikke, at det her forslag om indvandrere allerede nu i år bliver færdigt.
Jeg tror, der vil gå lang tid, inden man når frem til, hvilke holdninger man vil have, og til den tid synes jeg, Danmark skal tage stilling til sin holdning.
Keld Albrechtsen (EL), 2000-01-12:
Jeg vil godt spørge ministeren i tilknytning til den skriftlige formulering, om de konklusioner, der blev vedtaget på topmødet i Tammerfors i efteråret, de konklusioner, der gik ud på, at indvandrere i EU skal have samme rettigheder som staternes egne borgere, stadig væk er regeringens opfattelse, og om regeringen stadig væk vil arbejde ud fra de principper, der blev vedtaget på topmødet i Tammerfors.
Gyda Kongsted (V), 2000-01-13:
Venstre kan tilslutte sig de dele af ministerens lovforslag, der primært går ud på at overføre Stadslægeembedet i Københavns Kommune til staten, således at der for Københavns og Frederiksberg Kommuner oprettes en fælles embedslægeinstitution.
At Københavns Kommune indtil nu har haft sin egen stadslæge, hvorimod Frederiksberg har hørt under Københavns Amt og dettes stadslægeembede, virker ikke logisk hverken for borgeren eller i forhold til landets amtsopdeling.
Men at sundhedsministeren nu samtidig ønsker bemyndigelse til at bestemme, hvorvidt en embedslægeinstitution helt eller delvis kan varetage embedslægefunktionen i flere amtskredse samtidig, virker noget besynderligt i betragtning af det overordnede grundlag for selve lovændringen, og dette kan Venstre ikke støtte.
Når embedslægeembedet i dag netop følger amtsinddelingen i landet, er det jo især hensynet til det lokale kendskab, der gør sig gældende, og det vil ministeren nu fjerne.
Det virker inkonsekvent først at fjerne noget ulogisk i en lovgivning, gøre den mere sammenhængende og logisk, for derefter at gøre den ulogisk igen. Venstre vil gå positivt ind i det kommende udvalgsarbejdet, men kan ikke tilslutte sig lovforslaget, som det nu foreligger.
Tom Behnke (FRI), 2000-01-13:
Frihed 2000 støtter lovforslaget.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-01-13:
Baggrunden for lovforslaget er Opgavekommissionens betænkning om fordeling af opgaver i den offentlige sektor.
En vedtagelse af lovforslaget betyder først og fremmest, at Stadslægeembedet i Københavns Kommune sidestilles med de øvrige statslige embedslægeinstitutioner i Danmark, og det sker ved at overføre embedet til Sundhedsministeriet.
Det finder vi helt fornuftigt fra radikal side.
Vi kan støtte lovforslaget.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-01-13:
Det er i realiteten en normalisering af forholdene, da vi jo aldrig rigtig kom så langt med Københavnsområdet.
Vi ønskede jo at etablere noget andet, så det er vel meget naturligt, at man nu tager det med under embedslægeinstitutionerne, så det kommer på lige fod med andre i landet.
Den del af det er rent administrativt.
, at ministeren var fremme og vifte med et håndtag i sygehusloven med hensyn til, hvor man nu havde tænkt sig at tilrettelægge cancerbehandling, strålebehandling, så bemyndigelser er noget, man skal være lidt forsigtig med.
I det tilfælde var det jo noget, man plejer at vifte med, og jeg vil da håbe, det bare er en viften - og den er blevet set, skulle jeg så hilse og sige.
Jeg vil da også under udvalgsarbejdet gå ind i spørgsmålet om, hvad det så er for sammenlægninger, man kunne tænke sig, for rent umiddelbart ser det meget fornuftigt ud, at man kan sammenlægge eller vælge at specialisere et sted; det ville måske oven i købet være en meget fornuftig ting.
Men jeg synes godt, vi kunne drøfte det lidt nærmere med ministeren også i udvalget og få præciseret, hvad det er, for hvis det er fleksibilitet, man gerne vil have, så er det glimrende, men hvis det er, fordi man vil bruge det som en stokkemetode over for nogle, der ikke vil makke ret, så er man jo, når man er folketingsmedlem, lidt mere forsigtig.
Anni Svanholt (SF), 2000-01-13:
Med det lovforslag ligestilles Københavns Kommune med de øvrige kommuner i landet, så der bliver en egentlig statslig embedslægeinstitution for Københavns og Frederiksberg Kommuner, som også Opgavekommissionen har foreslået.
Det er naturligvis hensigtsmæssigt, at det så bliver på den måde, og det støtter vi klart i SF.
Der vil jeg bare spørge: Er det sådan, at med denne her lovændring gælder præcis de samme regler vedrørende plejehjemstilsyn, som der gælder for de øvrige kommuner?
Jeg synes, det er væsentligt at få fastslået, at det er sådan, også på baggrund af nogle af de sager, der har været debatteret om plejehjem og tilsyn, så det bliver helt klart, hvordan det herefter vil være.
Så et andet spørgsmål: Det drejer sig om indsatte i arresthuse, hvor der er en ændring her af § 6.
Der vil jeg bede sundhedsministeren om at uddybe og forklare, hvordan de indsatte i arresthusene vil blive behandlet, og hvordan den aftale, der er omtalt, vil blive forvaltet. Med de bemærkninger, og såfremt jeg får positive tilsagn om det her, støtter vi naturligvis lovforslaget.