runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Clausen (EL), 2006-11-23:
Jeg forstod på hr. Eyvind Vesselbo, at regeringens bæredygtige strategi ville bygge på den gamle fra 2002, og at der var kontinuitet og sammenhæng i regeringens bæredygtighedspolitik, og må vel også opfatte det på den måde, at hr. Eyvind Vesselbo dermed klart tilkendegiver, at den konservative ordførers udtalelser i et spørgsmål til hr. Steen Gade om, at der var sket et skift i regeringens miljøpolitik og bæredygtighedspolitik, intet har på sig.
Når hr. Steen Gade siger og tror, at der er sket et skift, som kan lokaliseres til, at miljøministeren blev skiftet ud, har det heller intet på sig.
Kendsgerningen er, at regeringen fører præcis den samme miljøpolitik og bæredygtighedspolitik, som den har gjort siden 2002 og for øvrigt som under den tidligere miljøminister.
Det er kun lyrikken, der er blevet ændret.
Det må hr. Eyvind Vesselbo vel være enig med mig i?
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Nej, det er ikke sikkert, jeg er enig i det, der blev sagt her, for jeg tror ikke, det er muligt at så splid imellem Venstre og Konservative overhovedet, hverken generelt eller i den her sag.
Det tror jeg godt hr. Per Clausen ved, men jeg forstår godt hr. Per Clausens problemer med at forstå det der med at udvikle politikken som en proces, hvori man også udvikler sig personligt og derved justerer sin politik hele tiden.
Det har Enhedslisten jo aldrig gjort, for det er den samme benhårde betonpolitik, man har fra start til mål.
Jeg ved ikke, hvor længe Enhedslisten vil have det, men i regeringen og i Venstre er vi af den opfattelse, at vi følger lidt med tiden og prøver at justere, så den politik, vi laver, også stemmer overens med den udvikling.
Per Clausen (EL), 2006-11-23:
Jeg vil nu ikke sige, at det lykkedes hr. Eyvind Vesselbo at skabe klarhed over, hvorvidt der var sket en reel udvikling og et reelt skift i regeringens politik.
Men det kan vel også være nødvendigt for at holde sammen på stumperne i regeringen og nødvendigt, når dens allierede, Dansk Folkeparti, har udtrykt sig uklart.
Så vil jeg stille et andet spørgsmål til hr. Eyvind Vesselbo.
Hr. Eyvind Vesselbo nævnte, at internationalt samarbejde er vigtigt.
Det er jeg enig med hr. Eyvind Vesselbo i.
Jeg vil bare spørge hr. Eyvind Vesselbo, om han mener, det er acceptabelt, at Danmark ikke overholder de internationale konventioner om beskyttelse af havmiljø, som vi har indgået.
Miljøministeren har her for nylig bekræftet, at det gør Danmark ikke.
Jeg vil jeg bare høre hr. Eyvind Vesselbo, om han mener, at det er acceptabelt, eller om han vil tage initiativ til at sikre, at vi fremover faktisk overholder de konventioner, vi skriver under på – i hvert fald når det handler om havmiljø.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Nu står jeg jo ikke her for at gøre hr. Per Clausen tilfreds med eller glad for mine svar.
Jeg står her for at prøve at svare ud fra Venstres politik.
Derfor kan jeg kun sige, at det, der vil ske – og det var egentlig hr. Per Clausens spørgsmål, selv om jeg godt ved, at hr. Per Clausen er meget interesseret i, om vi er uenige med De Konservative, og om der er sket et skift – og det, jeg her prøver at forklare hr. Per Clausen, er, at vores bæredygtighedsstrategi, der kommer i 2007, selvfølgelig vil bygge videre på de principper, der var i 2002.
Vi følger den udvikling, der er sket i samfundet og globalt, så vi kan justere de ting, som er sket inden for de sidste 5 år, og så vi kan gøre tingene bedre.
M022S14881543tojo.fm Page 1494 Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM
Torben Hansen (S), 2006-11-23:
Som jeg forstår hr. Dohrmann, er det udelukkende et spørgsmål om de ting, der i forvejen eksisterer inden for den offentlige sektor.
Hr. Dohrmann er bange for, at man giver sig til at kassere dem, fordi det vil give en større miljøbelastning.
Men hvad nu, hvis vi her i Folketinget fremlægger en politik, som siger, at det offentlige, som køber for 140 mia. kr. om året, vil gå forrest med en markant grøn indkøbspolitik og sikre bæredygtighed i indkøb, sikre at transporten er o.k. osv., men at alt først skal indfases på det tidspunkt, hvor allerede eksisterende produkter inden for den offentlige sektor bliver udfaset?
Skal jeg forstå hr. Dohrmann sådan, at hr. Dohrmann er parat til at gå ind for en markant grøn offentlig indkøbspolitik, hvis indfasningen sker, samtidig med at de eksisterende produkter bliver udfaset?
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Lad mig hellere give et eksempel, for jeg har den ære også at sidde i kommunalbestyrelsen i Vamdrup Kommune, som nu bliver lagt ind under Kolding.
Der fremsatte jeg selv et forslag, fordi vi syntes det kunne være interessant at se, hvad de andre partier ville med hensyn til bæredygtigt træ.
Når vi udbyder nogle ting, der skal laves i kommunen, skal de være baseret på bæredygtigt træ og ikke bare på illegalt importeret træ.
Det endte med, at hele venstrefløjen stemte imod det her forslag, fordi de sagde, at det godt kunne gå hen og blive lidt dyrere for kommunen.
Altså, det vil sige, en ting er, hvad man siger og gør her i Folketingssalen, en anden ting er så, hvad man gør ude i kommunerne.
Var det ikke en idé, at hr. Torben Hansen og de andre på venstrefløjen prøvede at bruge deres kræfter ude i kommunerne på at få dem til at forstå, hvad partiet egentlig vil på området her?
For vi synes, det er vigtigt, at man også selv har initiativretten ude i kommunerne til at bestemme, hvad det er, man gerne vil.
Steen Gade (SF), 2006-11-23:
Jo, når hr. Christian Wedell-Neergaard vil lade være med at være taljonglør.
Der er ikke noget land i verden, der har skåret så meget ned på sin ulandsbistand som Danmark: fra 1 pct. til 0,8 pct. Så siger hr. WedellNeergaard: Jamen der er da flere kroner.
Ja, men det er da en nedskæring.
Det ville have været på et helt andet niveau, hvis vi havde fastholdt den ene procent, og det ved hr. Christian WedellNeergaard.
Det samme gælder jo de andre tal, jeg har nævnt, de er fuldstændig korrekte.
Det anerkender jeg da.
Det er jo det, jeg vil hjælpe på vej, og det er jo sådan set derfor, vi har forespørgslen.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Vi gør jo det i Dansk Folkeparti, at vi sammen med regeringen giver den her milliard bl.a. til miljøet.
Det er noget, som de tre partier har fundet frem til, at det var det, der skulle bruges ekstra på miljøområdet.
Og det er jo et reelt løft til naturområdet.
Så det billede, som De Radikale gerne vil tegne her, vil jeg betegne som rent radikal politik, som ikke rigtig giver noget ude i naturen.
Men vi giver altså et reelt løft til naturen på 1 mia. kr., hvor vi siger, at vi også ønsker naturparker og den slags ting.
Vi synes, det er vigtigt udeomkring, at man reelt får flere, man kan kalde det vådområder og den slags ting for at give naturen et reelt løft og ikke kun skubbe rundt med nogle penge, som kun er til gavn for nogle folk, som sidder på nogle kontorer og får noget tid til at gå.
Vi går ud og hjælper ude i naturen på den rigtige måde.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Venstre finder, at den offentlige sektor, som jo har et meget stort indkøbsvolumen, har et betydeligt ansvar for at bidrage til at mindske miljøbelastningen.
Derfor har regeringen taget en række initiativer for at fremme offentlige grønne indkøb, som også vil være et af elementerne i regeringens redegørelse om en national strategi for bæredygtig udvikling, som vi netop har været igennem her i formiddag.
Venstre er således enig med forslagsstillerne i sigtet med beslutningsforslaget, men vi finder ikke, at mål og tidsfrister, som er fastsat ved lovgivning, vil være hensigtsmæssige i alle tilfælde.
Vi tror på initiativer ad frivillighedens vej.
Det er vigtigt, at de folk, som skal deltage i den miljømæssige udvikling, føler, at de har et medejerskab til en miljørigtig adfærd, og det vil jo ikke være tilfældet, hvis regeringen trækker alt for mange love og regler ned over hovedet på kommunerne.
Så vil man måske gøre tingene i trods og ikke, fordi man selv mener, at det er fornuftigt at gøre en indsats på miljøområdet.
Det vil være en umyndiggørelse, som fortæller, at man har den opfattelse, at kommunerne ikke selv kan tage stilling til indsatsen på miljøområdet, og man må vel egentlig regne med – det går jeg i hvert fald ud fra – at også SF mener, at der stadig er noget, der skal hedde kommunalt selvstyre.
Vi kan i stedet for dette forslag henvise til iværksatte eller planlagte initiativer.
Miljøministeren var inde på nogle af dem, men jeg skal her nævne, at der er indarbejdet en række miljøog energiaspekter i Finansministeriets udbud af fælles indkøbsaftaler for staten, og at stadig flere produktområder vil blive omfattet fremover.
Et enigt Miljø- og Planlægningsudvalg finder, at miljøministerens nipunktsplan for køb af lovligt og bæredygtigt træ, som ministeren nævnte, er et skridt i den rigtige retning.
Og med finanslovaftalen er der afsat yderligere to gange 2 mio. kr. af miljømilliarden til at styrke indsatsen for at fremme offentlige grønne indkøb i 2008 og 2009.
Endelig er der med aftalen af 10. juni 2005 mellem regeringen og Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Socialistisk Folkeparti – altså næsten hele Folketinget – om den fremtidige energiindsats skabt bred politisk enighed om den fremtidige indsats på energibesparelsesområdet.
Venstre ønsker således at styrke indsatsen for at fremme offentlige grønne indkøb, men finder at forslaget går for vidt med hensyn til lovgivning.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Er det ikke lidt af et udtryk for dobbeltmoral, når hr. Bjørn Medom Nielsen siger, at nu skal der sandelig gøres noget, når vi ved, at rundtomkring i kommunerne er netop forslaget om bæredygtigt træ blevet stemt ned af hele venstrefløjen?
Er det ikke dobbeltmoralsk at stå her og sige, at nu skal vi sørge for, at kommunerne gør det absolut rigtige hver eneste gang?
Hvordan hænger det sammen, at man stemmer forslaget ned ude i kommunerne, men står her og taler for det?
På den måde sætter man jo også det kommunale selvstyre ud af kraft, og hvordan har Socialdemokratiet det med, at man nu vil fratage kommunerne selvbestemmelsesretten?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-11-23:
Nu har jeg ikke kendskab til den afstemning, som hr. Jørn Dohrmann henviser til, men den er sandsynligvis sket i et lokalt byråd i kongeriget.
Men i sammenligning med i hvert fald det tidligere forslag, som vi har arbejdet med, B 17 fra den forrige samling, er der jo en betydelig større bredde i forslaget her.
Samtidig er der en blødere formulering af, hvad regeringen skal gøre, og endelig er der jo indbygget en fremadrettethed i forslaget, fordi der skal foretages forskning og teknologiudvikling for at løse opgaverne.
Derfor mener jeg ikke, at man kan sammenligne de to forslag og påstå, at en afstemning i et lokalt byråd, som selvfølgelig er afhængig af en række forskellige ting, er afgørende.
Med hensyn til den kommunale sektor gør jeg opmærksom på, at jeg lige præcis gjorde opmærksom på i min ordførertale, at man skal kunne klare spørgsmålene ude i det yderste led i den kommunale verden, hvor det er institutionsledelserne, der skal løse opgaverne.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-11-23:
Jeg går da ud fra, at under forberedelsen til debatten har hr. Bjørn Medom Nielsen bl.a. undersøgt, hvad Socialdemokratiet har sagt før i tiden.
Her var bæredygtigt træ et meget vigtigt område for Socialdemokratiet, og derfor må jeg sige, at da det konkrete forslag, som jeg omtaler, blev sat til afstemning i byrådet i Vamdrup, stemte venstrefløjen, altså Socialdemokratiet, imod, at man skulle sørge for, at det var bæredygtigt produceret.
Jeg spørger bare: Hvordan hænger det sammen med, at der skal ses på hele området og stilles skrappere krav til de produkter, vi anvender?
Bæredygtigt træ er jo nævnt i forslaget, og så spørger vi bare: Hvordan kan det hænge det sammen med det, den socialdemokratiske ordfører nu siger fra talerstolen?
Et er, hvad man står og siger her, en anden ting er, hvad man gør M022S14881543tojo.fm Page 1515
Wednesday, February 7, 2007 12:44 PM ude i kommunerne.
Hvordan vil man sikre, at det ikke sker i fremtiden?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-11-23:
Det er jo således, at forslaget netop indebærer, at kommunerne ikke skal tage debatten.
Det er jo fremhævet i bemærkningerne til forslaget, at netop det, at der indgås centrale aftaler på området, gør, at man udeomkring ikke skal begynde at formulere og måske blande en række andre forhold ind i de gode hensigter, som kan gøre, at afstemningerne tilsyneladende kan udlægges på den måde, hr. Jørn Dohrmann gør.
Så skal jeg lige sige, at i min research i denne sammenhæng er jeg ikke nået ud til Vamdrups socialdemokratiske gruppes forhandlinger, og jeg tror heller ikke, man forventer, at vi når det.
Derfor må jeg sige, at vi stadig støtter forslaget og absolut mener, at det har mening, også for den kommunale sektor.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Nu er det jo ikke ligefrem et plusord at være medløber, men jeg kan forstå, at hr. Medom Nielsen gerne vil være medløber, for han giver den jo fuldt medløb her.
Nu er det jo sådan, at hvis man skal være en rigtig medløber, skal man virkelig løbe med.
Men jeg forstod, at hr. Bjørn Medom Nielsen slet ikke er enig i forslaget, og det er altså lidt svært at være medløber, når man ikke engang selv er enig i det forslag, som man siger man er medløber på.
Det er en ting.
En anden ting er, at jeg godt kunne tænke mig at vide: Når man nu alligevel er positivt indstillet over for det og siger, at man er medløber på det, hvorfor foretog den socialdemokratiske regering så ikke offentlige miljøindkøb i de 8 år, den havde magten?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-11-23:
Den første del af hr. Eyvind Vesselbos indlæg må jeg betragte som en påstand, der er mere polemisk end indholdsrig.
Jeg mener bestemt, at vi er i overensstemmelse med det forslag, som vi gerne vil give medløb til, som jeg sagde.
Med hensyn til den socialdemokratiske regerings initiativer for 8 år siden er jeg – for at sige det ligeud – ikke i stand til at gengive argumenterne fra dengang.
Men det er jo sådan, at der fokuseres anderledes, og at teknologien har udviklet sig.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-11-23:
Nu kan jeg forstå, at i 1990'erne var det ikke nødvendigt med en miljørigtig offentlig indkøbspolitik.
O.k., det er da et klart svar.
Så spørger jeg: Er det sådan, at socialdemokratiske borgmestre landet over er så miljøfjendske, at de ikke selv kan finde ud af at købe miljørigtigt ind?
Jeg mener, at hr. Bjørn Medom Nielsen sagde, at hvis det skal klares – det var lidt uklart – skal der DUT'es.
Betyder det, at der skal ske en skattestigning?
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-11-23:
Til det sidste spørgsmål: Jeg fremhævede, at forslaget lægger op til, at den merudgift, man argumenterer for, skal være forholdsvis begrænset, netop for ikke at presse kommunerne, der har det hårdt nok i forvejen.
Det handler om, hvorledes forhandlingerne mellem KL, organisationerne, regeringen og Folketinget forløber, og hvordan aftalerne om udligningen kommer til at se ud.
Med hensyn til borgmestrene er jeg overbevist om, at de ikke er miljøfjendske.
Til det allerførste, som hr. Eyvind Vesselbo antydede, nemlig at den socialdemokratiske regering ikke skulle have taget det alvorligt, vil jeg sige, at jeg er overbevist om, at den gjorde det.
Jeg er også sikker på, at vi i forbindelse med diverse beslutninger kan finde argumenter for, at den gjorde det.
M022S14881543tojo.fm Page 1516
Men når det er nævnt, at der skal gives en kompensation i denne sammenhæng, er det jo netop, fordi luften skal tages ud af den økonomiske diskussion.
Hvis man virkelig vil noget, ved vi godt, at der også er økonomi til at løse opgaven.
Jeg synes, det er utrolig vigtigt, at der kommer et samarbejde med KL og Danske Regioner.
Det er i hvert fald med KL, spørgsmålet skal forhandles, for det er jo netop ude i kommunerne, tingene skal foregå, og vi skal være opmærksomme på, at vi får deres synspunkter med i billedet.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Er det ikke et usundt princip bare at overføre pengene, så indkøbspolitikken dermed betales af staten?
Man får jo en stærkt centraliseret indkøbspolitik, hvor smagsdommere og andre kan bestemme, hvad der skal foregå i de socialdemokratiske kommuner rundtomkring, og jeg kender flere socialdemokratiske borgmestre, som nok vil vægre sig imod, at deres indkøbspolitik skal fastsættes på den måde, som ligger i forslaget, så der sker en ansvarsforflygtigelse.
Bjørn Medom Nielsen (S), 2006-11-23:
Nu er det jo således, at det ligger fast, at hvis man fra centralt hold vedtager nogle forhold, der skal klares i kommunerne, kompenserer man også de udgifter, kommunerne vil få i den sammenhæng, så jeg ser ikke nogen modsætning.
Med hensyn til centraliseringen tror jeg, det vil være en fordel at tage luften ud af debatten om, hvad der nu er rigtigt, og hvad der nu er forkert i denne sammenhæng.
Jeg tror ikke, det bliver udtryk for smagsdommeri, jeg har tværtimod en fornemmelse af, at det vil være med til og skal være med til at støtte teknologiudviklingen og forskningen på området, så de nye ting, der kommer frem, både kan bruges de steder, hvor vi ønsker at gøre noget inden for nogle tidsgrænser, og de steder, hvor der i øvrigt sker noget.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
I Det Radikale Venstre er vi positive over for den tankegang, som vi ser ligger i forslaget, og vi mener, at forslaget med få justeringer og måske nogle mindre tilretninger, som vi vil kunne diskutere i det videre forløb, vil kunne vedtages.
Vi vil i hvert fald meget gerne gå ind i en nøjere vurdering også af konkrete og nye områder, hvor der kan stilles skærpede krav, og vi ser også et perspektiv i, at det offentlige udvikler indkøbsrollen på en veltilrettelagt og gennemtænkt måde.
Det er jo en videreførelse af det, der blev sat i gang i 1990'erne, da miljøministeren hed Svend Auken, og da der i samarbejdet med de øvrige offentlige instanser så at sige blev tænkt på muligheden for, at man var i stand til på den her måde også at fremme en positiv udvikling inden for miljøområdet.
Vi tror fra radikal side, at det er vigtigt, at man så at sige opjusterer sin viden på området og indarbejder krav, som man naturligvis vil være i stand til at honorere, og som i højere grad vil drive udviklingen fremad end det status quo, der sådan lidt er i øjeblikket.
Derfor er vi positive overfor at gå ind i den her debat.
Vi synes, der bør være en diskussion om, om ikke det bør foregå i et samarbejde direkte med kommuner og måske danske regioner, men hovedtrækkene i forslaget synes vi er fornuftige.
Og som nævnt er der selvfølgelig allerede sket en del, men der er mange gevinster at hente ved en mere offensiv indsats både på miljø- og energiområdet.
Som der også er gjort opmærksom på fra forslagsstillernes side, er der jo i øvrigt rigtig mange virksomheder i det her land – og sikkert også internationalt – som er klar til at målrette deres produkter mod nye krav.
De er klar til det, de vil sådan set også gerne have det, fordi de godt ved, at selv om det på kort sigt kan medføre, at de så at sige skal oppe sig rigtig meget i produktionen, så medfører det både på mellemlang og lang sigt konkurrencemæssige fordele, samtidig med at det altså driver den positive indholdsmæssige udvikling fremad.
Så derfor tror vi, at det er et forslag, som også, når det gribes rigtigt an, vil kunne få stor opbakning i brede dele af det danske erhvervsliv.
Vi synes så i øvrigt fra radikal side – vi ved godt, at det ikke er det dominerende i forslaget – at det ville være en god idé, hvis man tænkte en stærkere indsats og nye krav på det her felt sammen med en ny generation af grønne afgifter, som vi jo diskuterede i den forrige samling, og som vi synes også bør debatteres i den her samling, nemlig at man kombinerede den her tankegang med en ny generation af grønne afgifter, der på samme måde moderniserede de incitamenter, der ligger på det felt, sådan at vi både hver især og også virksomheder og offentlige indkøbere i alle sammenhænge tænker mere miljørigtigt og effektiviserer indsatsen på hele det felt.
Så ville der være meget at hente.
Vi er selvfølgelig godt klar over, at der er nogle partier her i Folketinget, som på det skattemæssige område har nogle blokeringer i øjeblikket over for den diskussion, men det kunne jo være, at vi også kunne få løst op for dem i en videre debat.
Johs. Poulsen (RV), 2006-11-23:
Jeg synes, vi i dag fra talerstolen har oplevet miljøministeren og Dansk Folkepartis ordfører, hr. Jørn Dohrmann, i et sjælden varmt favntag i et forsøg på at male et billede af, at der gøres en meget stor indsats i forbindelse med investeringerne på naturområdet.
Det har hr. Jørn Dohrmann været inde på i flere omgange.
Må jeg derfor stille det helt simple spørgsmål til hr. Jørn Dohrmann: Hvis hr. Jørn Dohrmann går ud og har 100 kr. i den ene hånd til at investere i bedre natur, og han så tager de 100 kr. og flytter over i den anden hånd, har hr. Jørn Dohrmann så fået flere penge at investere?
M022S14881543tojo.fm
Page 1502
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Kan hr. Bjørn Medom Nielsen ikke forklare, hvad den socialdemokratiske politik er?
Forslagsstillerne mener, at reglerne bør forhandles med KL og Danske Regioner, og at der derefter skal gælde for den offentlige sektor, at nettomerudgifterne DUT'es, altså betales af staten.
Hvor skal de penge komme fra?
Er de en del af Socialdemokratiets finanslovforslag?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-11-23:
Det her er jo et af de beslutningsforslag, hvor man kan have stor sympati med målet, men ikke samtykker med hensyn til midlerne.
Der er allerede en lang række forhold i gang vedrørende energieffektivitet og det, at vi prøver at undgå uønskede stoffer.
Der er miljømærkning, der er økologi i de offentlige kantiner, og der er også regler for indkøb af træ og for, hvordan kommunerne kan arbejde med disse emner.
Der er altså grænser for, hvad vi centralt fra skal pålægge kommuner og regioner.
Forslaget går efter vores mening for vidt med hensyn til, hvad der skal lovgives om, og det er ikke hensigtsmæssigt at regulere det offentlige indkøb på den måde.
Vi mener, at en række andre instrumenter i højere grad giver en mulighed for, at folk kan træffe deres egne beslutninger vedrørende indkøb.
Og så mener vi til sidst ikke, at det er rimeligt at pålægge virksomheder, som samarbejder med det offentlige, at de skal have en bestemt indkøbspolitik.
Det offentlige har en meget stor indkøbsvolumen.
Det har vi et ansvar for ikke er miljøbelastende og medvirker til at bringe grønne varer til markedet, herunder effektive husholdningsredskaber, som er med til at spare på el.
Derfor er der allerede taget disse mange initiativer, og dem vil jeg lige prøve at nævne.
For det første er det sådan, at Finansministeriet nu laver et udbud, og i det udbud er der indeholdt regler for, på hvilken måde produkterne skal være miljøvenlige og energibesparende.
Der er en meget stor succes med den ordning, og der viser sig at være ganske store besparelser ved at samle hele det offentlige indkøb under Finansministeriet.
De enkelte statslige institutioner kan jo således byde ind og dermed være med til at få deres varer billigere.
Det indkøb er jo en frivillig ordning, hvor de enkelte institutioner kan være med.
Mange kommuner har allerede en strategi for grønne indkøb, og jeg tror, at mange borgmestre helst er fri for, at vi herfra blander os i, hvordan deres indkøbsstrategi skal være.
Der er lavet et samarbejde med Københavns, Odense og Århus Kommuner, og der er igangsat et partnerskabsinitiativ.
Det initiativ er med til at opsætte en række konkrete mål, og målsætningen er jo, at det, som man nu får af erfaringer fra de tre store kommuner, også bredes ud, så det kommer til at gælde samtlige 98 kommuner i landet.
M022S14881543tojo.fm Page 1518
Derudover er det sådan, at vi i Miljøudvalget har bearbejdet indkøb af træ og fastsat en nipunktsplan, og denne nipunktsplan skal kommunerne også følge.
Der er afsat to gange 2 mio. kr. for at styrke indsatsen på det her område, og på den måde er der også skabt lidt økonomi til at forfølge disse mål.
Et bredt udsnit af Folketinget har vedtaget en plan for en fremtidig indsats på energispareområdet, og det er også med her.
Så jeg mener altså, at der i dag gøres ganske meget, og dermed er der skabt grundlag for, at der også i fremtiden vil blive købt grønt ind i det offentlige.