runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Dorte Bennedsen (S), 2000-12-14:
Jeg forstår, at det er hændt for hr. Peter Duetoft, at han har fået en bøde for at køre for stærkt, men er hr. Peter Duetoft ikke enig med mig i, at hverken han, jeg eller nogen som helst andre får bøder takket være den automatiske hastighedskontrol, forudsat at vi overholder landets love og regler?
Og kan hr. Peter Duetoft også bekræfte, at for høj hastighed er en af de fire faktorer, faktisk hovedfaktoren, som er skyld i, at vi på landets landeveje har godt og vel 500 dødsfald om året, og at målet med bøder for at køre for stærkt via den automatiske kontrol derfor ikke er at skaffe penge i kassen, men at det lykkelige ville være, at der ikke kom en krone i den bødekasse, fordi det ville betyde, at hastighederne blev sat ned?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Først lige for at forebygge en misforståelse: Dansk Folkeparti stemte i går for et par ændringsforslag, som gik på kriminalitetsbekæmpelse hos udlændinge i Danmark.
Så det er bare lige for fuldstændighedens skyld. Men så vil jeg sige til hr. Peter Duetoft, at for os at se er der ikke tale om to vidt forskellige situationer, når vi på den ene side diskuterer, hvor mange der kommer til det danske samfund pr. år, 16.000-20.000 mennesker normalt, og på den anden side integrationsindsatsen.
De står jo med ansvaret måske med analfabeter fra Somalia, som de skal prøve at få uddannet og få ud på arbejdsmarkedet, de står med kæmpe problemer.
Samtidig med at de så prøver at løse dem, oplever de, at de så lige får en ny portion anvist til kommunen, som de også lige skal sørge for.
Og det gør altså, at man jo ikke kan nå at få de folk integreret, og derfor bliver man nødt til, hvis man vil snakke integrationsbestræbelser for udlændinge i det danske samfund, også at diskutere, hvor mange der kan komme til det danske samfund pr. år, og vil man ikke have den diskussion, jamen så er det efter vores opfattelse halsløs gerning.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-12-14:
Jeg vil gerne sige til hr. Duetoft, at det er rigtigt, at der er et par af de besparelser på kulturområdet, som gælder ting, vi ikke mener er nødvendige.
Vi mener ikke, det er nødvendigt med et nyt skuespilhus; det er korrekt.
Vi mener også om den store ekstrabevilling, som Det Radikale Venstre kæmpede så meget for for et par år siden, at der kunne vi godt ligge på niveauet fra for 2 år siden.
Jeg mener, at netop som den danske film klarer sig så flot internationalt, så behøver vi da ikke yderligere at begynde at subsidiere den.
Jeg tror faktisk, den er så godt kørende, at dér behøver vi ikke subsidier.
Så var der en række andre besparelser.
De var led i de prioriteringer, jeg nævnte.
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Jamen det er jeg da enig i.
Det er jo netop i sådan nogle sager, jeg har sloges med en Venstrekommunalbestyrelse i det nordjyske for at få dem til at acceptere, at man kunne flytte fra Ribe og Varde og andre steder og op, fordi ens børn bor der, og det har man afvist.
Det er da ikke lovgivningen.
Hr. Thor Pedersen siger jo selv, at lovgivningsmæssigt er det muligt.
Det viser bare, hvor meget blålys der er i det, for det viser sig jo, at selv om man gennemfører det frie valg, så løser det ikke alle de problemer.
Så ved jeg ikke, om hr. Thor Pedersen vil vælte en masse penge ud til en masse byggerier, men det må vi jo så snakke om.
Men jeg er enig i, at man skal have lov til at vælge.
Lad være med at fremstille det, som om jeg ikke er det.
Så var jeg jo aldrig gået ind i de sager og havde forsøgt at presse de kommunalbestyrelser så meget, jeg så kunne, til at skifte nogle holdninger på det her område, selv om det var Venstrefolk. Så vil jeg godt sige til hr. Frank Dahlgaard: Jamen finanserne er i vores øjne strammere.
Det kan man se af vores
afstemning
Der er massevis af ting, som vi gerne ville have gjort, som vi i går enten stemte gult eller rødt til, fordi vi tog konsekvensen og sagde, at under en normal finanslovforhandling ville vi turde gøre sådan og sådan, men vi turde ikke denne gang.
Jeg siger ikke noget om den generelle finanslov, for som sagt har vi ansvaret for 1,3 mia. kr. ud af 420 mia. kr., men der var massevis af forslag i går - prøv at se dem efter - hvortil vi normalt ville have stemt for, men hvor vi jo netop sagde: Vi tager konsekvensen.
Og så til hr. Svend Heiselberg: Jeg holder meget af bilister, og jeg elsker at køre bil selv.
Men man må meget undskylde, jeg troede også, at vi var lov og orden-partier. Altså at folk vil rende rundt og overskride hastighedsgrænserne må de da tage konsekvensen af.
De skal da ikke pakkes ind.
Hvis jeg får en fartbøde, hvad jeg da en gang imellem gør, så må jeg da sige: Jamen det er mit ansvar, at jeg gør det.
Det har da ikke noget med automatisk hastighedskontrol, eller hvad ved jeg, at gøre.
Vi har et løfte fra regeringen om, at hastighedskontrollerne bliver koncentreret om steder, der er specielt farlige, ved skoler osv., og så har jeg antydet, at det ville være passende, at man heller ikke havde den nord for Randers, men det er så noget andet.
Men i al fald er der jo løfter om, at landskabet ikke bare skal plastres til.
De skal laves de steder, hvor det vitterlig er farligt.
Men at komme med en argumentation om, at bilisterne kommer ud for en bøderegn, hvis vi indfører en hastighedskontrol, der må man altså meget undskylde.
Det kunne altså godt være, at det var deres egen skyld, hvis de får de bøder.
Thor Pedersen (V), 2000-12-14:
Jeg vil godt lige korrigere det svar, som jeg jo fik af hr. Peter Duetoft om, at der i dag var frit valg til, at man kunne vælge et andet plejehjem.
Sådan er loven ikke.
Så er der ganske få kommuner, der har etableret en samarbejdsaftale.
Det fremgår af en pjece fra Finansministeriet fra maj 1999, at det er ganske få.
Jeg synes, at det er mindst lige så vigtigt, at ældre mennesker har en ret til at vælge, hvor de vil tilbringe deres sidste tid, som at man kan vælge en anden skole end den, man har fået i det kommunale system.
Det synes jeg man skylder respekt.
Jeg kan ikke forstå, at CD ikke vil støtte, at man giver de muligheder til, at man kan vælge og bestemme meget mere selv, når vi taler om noget, der ikke koster mere, end det gør i forvejen.
Det er uantageligt, at vi ikke er kommet længere i Danmark.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-12-14:
Svaret fra hr. Duetoft var vel mere soft end groft, men det var lidt arrogant, som så ofte fra den kant.
Og så lad mig tilføje i prosa: Nej, CD kom ikke med noget budskab om dommedag, hvis det blev et nej.
Men CD's leder sad 4 dage før afstemningen på et pressemøde og signalerede, at blev det et nej, så måtte man regne med, at finanslovforslaget, som var bygget på et ja, blev strammet.
Det blev et nej, og finanslovforslaget er svækket.
Og derfor er der stadig behov for et sagligt svar på det spørgsmål.
Svend Heiselberg (V), 2000-12-14:
Nu ved vi jo, at CD har haft stor indflydelse i forbindelse
med finanslovaftalen, og et af de områder, hvor man godt kan undre sig over, at CD har gjort så meget ud af at få indflydelse, er bl.a. i forbindelse med de automatiske fartmålere, som jeg forstår, at hele landet skal overbeplantes med, og som skal indbringe et par hundrede millioner kroner i statskassen, henholdsvis 200 mio. kr. i 2001 og et tilsvarende beløb i 2002.
De erfaringer, som man har, viser, for at bruge trafikministerens egne tal, at det har nedsat hastigheden med 1,2 km i timen.
CD har jo tidligere gjort meget ud af at ville være bilejernes parti.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2000-12-14:
Jeg skal starte med at komme med en beklagelse, for jeg tror
kun, jeg roste hr. Duetoft for to afsnit i ordførertalen.
Nu kan jeg så rose for et tredje, nemlig det om farten og hastighedsbegrænsningen osv. og automatisk fartkontrol.
Så vil jeg godt sige, at det måske ikke er pænt at fremdrage hr. Peter Duetoft som eksempel.
Men nu var det heldigvis hr. Peter Duetoft selv, der gjorde det, og han har vel egentlig også givet svaret: Hvis man bliver skrevet tilstrækkelig mange gange, har det vel en præventiv virkning. Er det ikke hr. Peter Duetofts opfattelse, at det også for hr. Peter Duetofts eget vedkommende vil have en voldsom indvirkning på hastigheden fremover, hvis han bliver skrevet tilstrækkelig mange gange?
Jeg vil da også kvittere for et par af afsnittene i hr. Duetofts indlæg: det ene afsnit omkring integration og det andet omkring fritvalgordningen, som jeg i øvrigt deler.
Men der, hvor man jo i virkeligheden kan sige, at vandene skilles i en sag som den her, er, at i Socialdemokratiet har vi på mange måder et ønske om integration af de indvandrere, som vi optager som danske statsborgere.
Vi har et ønske, som det er min klare opfattelse, at vi deler med Centrum-Demokraterne, om, at integration skal ske i forbindelse med det, man vel kan kalde sunde danske principper om rettigheder og pligter.
Men hr. Duetoft var forundret over, kunne jeg forstå af hans indlæg, at Dansk Folkeparti havde de holdninger, som de havde.
Og der vil jeg da så sige, at den forundring kan jeg måske ikke helt forstå at hr. Duetoft har, og så vil jeg godt spørge: Er det ikke, fordi man i virkeligheden i Centrum-Demokraterne har en eller anden fornemmelse af, at man kan overtale Dansk Folkeparti til at arbejde for integration af indvandrere i det her land, og tror hr. Duetoft på, at det overhovedet kan lade sig gøre?
Peter Duetoft (CD), 2000-12-14:
Jeg er nødt til lige at understrege over for hr. Kramer Mikkelsen, for at der ikke skal være for mange myter, at jeg altså ikke er på vej i Vestre Fængsel, og jeg vil også kunne klare et klippekort, selv om jeg for ikke så længe siden fik en bøde og selvfølgelig på et helt urimeligt sted.
Jeg fik også en for 6 år siden, så værre er det ikke.
Men hvorom alting er: Jeg vil også lige rette noget andet, for det var altså ikke mig, der i min ordførertale sagde noget om hastighedskontrol; jeg tror, det var hr. Heiselberg, der kom rendende med det. Jeg vil godt starte med spørgsmålet, om man kan bruge det display.
Jeg er ikke bundet til én bestemt ting.
Jeg mener, man skal have flere ting, men jeg mener også, fartkontrollen har en god effekt.
Jeg synes, det er en god ting, og så er det ellers ligegyldigt, hvad man siger.
Man kan sige, hvad man vil, fordi det ændrer ikke min holdning.
Men så vil jeg også bare sige, at jeg simpelt hen ikke fatter Venstre og De Konservative.
Man må meget undskylde, men jeg fatter det ikke.
Nu er det næsten blevet ligesom amerikanernes ret til at bære våben: Hvis ikke bilister har fri ret til at overskride hastighedsgrænserne, uden der sker
en dyt, er det indgreb i den personlige frihed.
Og det kommer fra lov og orden-partier - jamen nu må man da holde op!
I al stilfærdighed synes jeg, det er rimeligt, at hvis mennesker overtræder en lovgivning, har det også en effekt.
Hvis man, når regnskabslovgivningen bliver overtrådt, er nødt til at have en revisor for at afsløre folk, der overtræder regnskabslovgivningen, får man fat i en revisor, og hvis man er nødt til at have en automatisk fartfælde for at bevise, at folk overskrider hastighedsgrænserne, anskaffer man en automatisk hastighedsfælde.
Så hold dog op med det pjat!
Man står jo i virkeligheden og forsvarer friheden til at overtræde loven, og hvornår i alverden har det været god borgerlig politik?
Der var engang, hvor man sagde, at lov er lov, og lov skal holdes, og jeg hørte også hr. Thor Pedersen sige, at sådan er det stadig.
Men det princip gælder altså åbenbart ikke, hvis man vil fræse landet rundt og køre folk ihjel, og det undrer mig.
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-14:
Jeg skal sørge for, at det bliver mit sidste indlæg, men jeg bliver altså nødt til at spørge hr. Peter Duetoft, om meningen med, at vi har en hastighedslovgivning, ikke er at begrænse antallet af ulykker.
Og hvis man skal begrænse antallet af ulykker, skal man så ikke bruge de midler, der er bedst egnet til at begrænse antallet af ulykker og reducere hastigheden?
Ifølge Trafikministeriets notat fra 11. december 2000 er det allerallerbedst at anvende bump, der reducerer hastigheden med 15 km/t. Hastighedsviseren reducerer med 4 km/t, og den automatiske hastighedskontrol reducerer kun med 1,2 km/t. Trafikministeriet har regnet ud, hvordan man simpelt hen kan formindske antallet af personskader, og de er kommet frem til, at bumpene er det bedste, hastighedsviserne det næstbedste og den automatiske hastighedskontrol kun det tredjebedste middel.
Hvorfor vil hr. Peter Duetoft så ikke indrømme, at den automatiske hastighedskontrol og aftalen om den alene er en fiskal foranstaltning for at få penge i statskassen, men intet har at gøre med trafiksikkerheden?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Først til fru Gitte Lillelund Bech omkring IT og uddannelse
: Lad mig nævne, at IT jo var et af de otte prioriterede indsatsområder i forbindelse med aftalen på uddannelsesområdet. Lad mig nævne Center for Anvendt Informationsteknologi.
Lad mig nævne tværgående forskningsgrupper i regi af .dk21.
Der er masser, hvad angår IT på uddannelsesområdet.
Man kan altid diskutere, særlig når det drejer sig om IT, om det er nok, om det er hurtigt nok, om det ikke skulle være gjort i går, osv. osv.
Fair nok.
Regulær diskussion.
Men - og jeg skal ikke citere direktøren for IT-brancheforeningen igen - at sige, at der ikke er noget IT i det her, det er altså en fejl; det er en tilsnigelse. Til hr. Hovmand om momsregnskab: Det, der sker ved finansloven, er jo, at vi nedbringer denne her kredittid på momsen, som hr. Hovmand har fat i.
Og man skulle efterhånden tro, så mange gange som det instrument har været brugt, at virksomhederne snart skal til at betale forud.
Det er dog ikke tilfældet.
Faktisk fremrykkes det ikke mere, end at vi er nede på et EU-gennemsnit på det her felt.
Så inden man gør et stort, overvældende drama ud af det her, må man tage i betragtning, at det her er vilkår, som der leves med i landene omkring os.
Og i den forstand er det vel ikke så forfærdelig skidt endda. Til hr. Thulesen Dahl: Altså jeg må sige, at det at diskutere offentlige udgifter og skattepolitik med Dansk Folkeparti er noget, der minder om en joke, for det indebærer prioriteringer. Og de prioriteringer, som Dansk Folkeparti står for, er prioriteringer, vi som oftest vil finde helt forkerte i Det Radikale Venstre. Derfor, lad mig gentage det: Det Radikale Venstre vil gerne sænke skat på arbejdskraft.
Det skal være socialt, og hvis vi skal have skattenedsættelser, må det ikke medføre, at vi slækker på ambitionen om at få gælden ned.
Det er radikal skattepolitik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-12-14:
Det er med hr. Morten Helveg Petersen som med et stykke våd sæbe: Det smutter hele tiden mellem hænderne på én.
Og det står jo ganske tydeligt, når vi diskuterer skat og forsøger at finde ud af, hvad Det Radikale Venstre egentlig mener.
Jeg var også med til en diskussion her i Folketingssalen for nogle måneder siden på baggrund af en forside på Børsen, hvor den radikale skatteordfører pludselig kom med nogle skattetanker, som vi syntes kunne være interessante at diskutere.
Så prøvede vi at få en debat her i salen omkring det og fik at vide, at det var bare sådan et idéoplæg, som man i den radikale gruppe kunne diskutere på et tidspunkt.
Nu har der så igen været nogle tanker omkring topskatten.
Så forsøger vi at få en debat med den radikale ordfører om: Hvad er det lige præcis, den radikale skattepolitik går ud på?
Og så får vi at vide, at man vil gerne diskutere både topskat og mellemskat og omlægninger og grønne afgifter, og det må ikke gå ud over nogen, og så skal vi betale gælden af.
Jamen det er jo ikke noget svar, må jeg sige til hr. Morten Helveg Petersen.
Vi må da kunne få at vide
helt håndfast: Er det en radikal prioritering at få topskatten begrænset eller nedsat eller fjernet, og hvordan skal det i givet fald så finansieres?
Svend Erik Hovmand (V), 2000-12-14:
Jeg ved, at hensynet til de mindre og mellemstore virksomheder ligger den radikale ordfører meget på sinde.
Jeg fik i går en henvendelse fra en af dem, en detailvirksomhed, som har en omsætning på 10 mio. kr., og som sagde: Hvordan skal vi klare vores momsregnskab i fremtiden?
Vi har en dame som bogholder, der laver vores momsregnskab; men hvis vi skal afkorte momsperioden fra 40 dage til 25, hvordan klarer vi det så i ferieprioderne, hvis vi skal have de lovbestemte 3 ugers sammenhængende ferie?
Det lader sig simpelt hen ikke gøre.
Man gennemfører her en lovgivning, hvor man både pålægger virksomhederne en stor livkiditetsstramning og derudover gennemfører noget, som i praksis ikke lader sig gøre.
Jeg vil gerne spørge hr. Morten Helveg Petersen
: Hvad skal jeg egentlig svare denne erhvervsdrivende?
Gitte Lillelund Bech (V), 2000-12-14:
Det lød jo rigtig, rigtig flot i hr. Morten Helveg Petersens ordførertale: Det her er det største løft, der sker på uddannelsesområdet inden for nyere tid.
Denne finanslov er gennemsyret af IT, ny teknologi, den vil simpelt hen det hele.
Så må jeg jo bare spørge hr. Morten Helveg Petersen: Hvorfor vil den ikke det hele på uddannelsesområdet?
Hvorfor skal Center for IT-forskning rammes af lavere bevillinger?
Lige netop på uddannelsesområdet, lige netop på forskningsområdet vil man ingenting, stort set ingenting på IT-området.
Så jeg vil gerne vide: Hvorfor?
Når man tilsyneladende vil i erhvervslivet, hvorfor vil man så ikke i uddannelsessektoren?
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Først til hr. Jens Rohde, der opfatter økonomiministeren som en sej kvinde.
Det tager jeg som en kompliment på økonomiministerens vegne.
Hr. Jens Rohde hæfter sig ved, at finansloven er for lempelig.
Er den for lempelig? Og det er jo ikke nogen hemmelighed, at vi fra radikal side lægger vægt på ansvarligheden og også, at finanspolitikken er stram.
Men hvis vi skal have en diskussion om, hvorvidt finanspolitikken er for slap, eller om den er for stram, ja, så fordrer det jo også, at der er partier, der vil gå ind og være med til at stramme op.
Det er jeg ikke et sekund i tvivl om at Venstre havde gjort, havde det været tilbage i 1980'erne.
Det er lidt andre toner, vi har hørt i den her periode - i det her forgangne efterår.
Så kritikken af en finanspolitik, der er for lempelig, må vel også være en kritik af de partier, som i givet fald ikke indgår i forhandlingerne.
Fru Ulla Tørnæs spørger til ansvarlighed og spørgsmålet om venstrefløjen, Enhedslisten, der stemmer imod.
Det er jo venstrefløjens eller Enhedslistens egen afgørelse, hvordan de håndterer den situation i deres bagland.
Jeg kan kun sige, at det er noget, der er temmelig uradikalt forstået på den led, at vi ville have meget svært ved at indgå en aftale for så derefter at stemme imod den.
Det er ikke vores kop te.
Men det må Enhedslistens ordfører jo selv svare på. Til hr. Kristian Jensen: Diskussionen om skattetrykket er jo lang og bred og kort.
Skattetrykket har været stort set konstant de sidste 10-15 år, når vi kigger på de forskellige procenter.
Jeg ved godt, der har udfoldet sig en stor diskussion i dag omkring skattetrykket, om man skulle have skattestop.
Når man kigger på tallene, er det, man vel kan konstatere, at skattetrykket stort set er konstant og har været det i de sidste 10-12 år med bitte små udsving.
Endelig om hjemme-pc - jeg skal skynde mig: Det er jo sådan set den mindst ringe løsning, vi har fundet på det spørgsmål.
Lad mig holde fast i, at det fortsat er muligt for arbejdsgivere at stille computere til rådighed skattefrit.
Kristian Jensen (V), 2000-12-14:
Også jeg vil berøre den radikale skattepolitik lidt, for der har været mange radikale skattepolitikere fremme i medierne, og derfor er det rart at kunne nævne et par stykker her. Jeg skal spørge hr. Morten Helveg Petersen, om han er enig i den udtalelse, som Det Radikale Venstres skatteordfører, hr. Anders Samuelsen, kom med i Berlingske Tidende torsdag den 23. november 2000 gående ud på, at det såkaldte faktaskattetryk er steget i regeringens levetid fra 56,1 pct. til 57,2 pct., eller om hr. Morten Helveg Petersen derimod er enig med Socialdemokratiets skatteordfører, der påstår, at skattetrykket er faldet.
Det kan være rart at vide, hvad regeringen egentlig mener på området.
Og så må jeg sige, at jeg er skuffet over Det Radikale Venstre i spørgsmålet om skat på hjemme-pc'er.
Det Radikale Venstre har udadtil svunget sig op til at være et IT-venligt parti, og alligevel er man nu her i morgen med til at blokere for den ordning, der har været med til at bringe pc'er ud i de danske hjem, og som på bedste vis har været med til at sikre, at der ikke kommer et A- og et B-hold.
Nu er man med
til at lukke for det.
Jeg synes, det er skuffende.
Ulla Tørnæs (V), 2000-12-14:
Hr. Morten Helveg Petersen havde i sin tale nogle betragtninger om ansvarlighed og om, hvilke partier i Folketinget der udviser størst ansvarlighed.
Jeg er godt klar over, at det ikke er noget nyt fænomen, at den nuværende regering indgår aftaler med venstrefløjen; det er måske nærmere reglen, end det er undtagelsen.
Men jeg har altid betragtet Det Radikale Venstre som et meget ansvarsbevidst parti, så jeg vil bare spørge den radikale ordfører, om det er udtryk for ansvarlighed, når den nuværende regering indgår en stor, forkromet aftale med gammelkommunisterne i Enhedslisten, hvorefter gammelkommunisterne så stemmer imod den finanslov, de selv er aftalepartner i.
Hvordan betragter hr. Morten Helveg Petersen det?
Er det udtryk for særlig ansvarlighed?
Jens Rohde (V), 2000-12-14:
... men måske kan hr. Morten Helveg Petersen hjælpe mig.
Jeg kan delagtiggøre Folketinget i en lille hemmelighed.
Jeg har det faktisk sådan, at jeg synes, at vores økonomiminister er en sej kvinde i ordets bedste betydning, og jeg tror faktisk mange gange på meget af det, økonomiministeren siger.
Men derfor kan jeg simpelt hen ikke forstå, at hr. Morten Helveg Petersen som ordfører kan stå her og tale om en stram og ansvarlig finanspolitik, når økonomiministeren flere gange her for nylig har sagt, at finansloven er for lempelig.
Jeg kan heller ikke forstå, hvordan man kan tale om en stram og ansvarlig finanspolitik, når vi gang på gang kan se, at det offentlige forbrug stiger cirka det dobbelte af, hvad man havde forventet, og når hr. Morten Helveg Petersen nævner kulturen, kan jeg heller ikke forstå, at man kan tale om en stram og ansvarlig politik, når man i licensforliget kan finde på årligt at putte 150 mio. kr. i digitaliseringen af det jordbaserede net uden overhovedet at have en forrentningsplan ...
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-12-14:
Debatten i går kørte på Det Radikale Venstres udtalelser
i forbindelse med topskatten, men hr. Flemming Hansen nævnte mellemskatten.
Jeg går ud fra, at det var topskatten, hr. Flemming Hansen hentydede til.
Nå, også mellemskatten.
Lad mig benytte lejligheden til at sige det klart og tydeligt: Vi vil gerne sænke skatten på arbejde, men det skal finansieres krone for krone.
Der skal være en social profil, og skattenedsættelser må ikke medføre, at vi slækker på ambitionen om at få statsgælden ned.
Det er vigtigt for os at sige det, og vi deltager med glæde i en diskussion om, hvordan man i givet fald skal prioritere.
Det er en diskussion, vi vil deltage i med glæde.
Så spørger hr. Flemming Kofod-Svendsen til skatten - om der bag diskussionen om topskatten skulle gemme sig spekulative motiver med hensyn til vælgere, osv., osv.
Jeg må rette en misforståelse.
Det er jo ikke sådan, og det vidner
vores alt for beskedne meningsmålinger også om, at Det Radikale Venstre lægger sig hårdt i selen for at finde populære standpunkter, i hvert fald ikke standpunkter, der gør, at vi kommer markant over 4 procent i meningsmålingerne.
Vi bestræber os faktisk på konstant at holde os nede på det niveau, så jeg må altså på det kraftigste dementere hr. Kofod-Svendsens udtalelser.
Hvis det var sådan, at det var noget, der var populært, var der grund til at være bekymret fra radikal side.
Til sidst til hr. Vibjerg
: At tale om løftebrud er en alvorlig anklage.
Det Radikale Venstre bryster sig af at være et parti, der står ved de aftaler, det indgår, og vi bryder os ikke om den anklage.
Vi mener ikke, at vi på nogen måde har begået forligsbrud.
Vi er et parti, der er vant til at lave aftaler, vi har gjort det i stort set hele vores levetid siden 1905, og at kunne gøre det er i høj grad afhængigt af, at man er en ordentlig samarbejdspartner, som vi også anser os selv for at være.