runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Per Dalgaard (DF), 2004-03-16:
Vil fru Line Barfod ikke være enig i, at en fængselspræsts snak med den indsatte er bedre end ingenting, og at en fængselspræst måske qua sin uddannelse og sin teologiske, præstelige indstilling ville være et fortrinligt menneske at snakke med for en indsat, og at den anger, den indsatte selvfølgelig af den årsag må formodes at have, også kan bringes videre mundtligt af den givne præst til et offer?
Gudrun Laub (V), 2004-03-16:
Men i de få tilfælde af mægling, der har været foretaget, som er evalueret her, og som er refereret i bemærkningerne til beslutningsforslaget,
så er der - selv om det er frivilligt og parterne har været klar over, hvad de gik ind til - alligevel 5 pct., der har ment, at det var mislykket.
Jeg vil spørge fru Elisabeth Arnold, om man vil afvente et større antal, og om man ikke ønsker at få foretaget en nærmere efterevaluering af de tilfælde, hvor mæglingen har været mislykket trods alle de positive indstillinger fra alle sider på forhånd; om man på nogen måde kunne have undgået at bringe nogen i en situation, hvor mæglingsforsøg mislykkes.
Jeg vil gerne spørge fru Elisabeth Arnold, om man ikke kunne forvente en succesrate på 100, når det er særlig udvalgte sager med særlig udvalgte parter, som oven i købet har sagt ja og er gået ind på det; så burde der jo ikke rigtig være nogle tilfælde, hvor mægling mislykkes.
Kan vi ikke også her sige, at et tilfælde er et for meget, hvis det har ubehagelige bivirkninger?
Elisabeth Arnold (RV), 2004-03-16:
Vi kan selvfølgelig altid diskutere, hvem der oprindelig har fået ideen til konfliktråd, men det er rigtigt, at Norge har nogle fine traditioner for at gennemføre konfliktråd meget systematisk, og Det Radikale Venstre har i hvert fald siden slutningen af 1980'erne været meget interesseret i, at vi også skulle få det gennemført som forsøgsordning i Danmark.
Det har vi jo haft i nogle år, og erfaringerne har været overvejende positive.
Vi ville selvfølgelig gerne have haft det gennemført, hvis vi havde været med i forliget, men det har også været ærgerligt, at regeringen ikke selv prioriterede det så højt, at man kunne få det gennemført.
Vi synes, det var et beskedent beløb, og at der var nogle måske meget vidtrækkende og spændende signaler fremover.
Det handler jo først og fremmest om, at mægling er et redskab i kriminalforsorgen, dels til rehabilitering eller resocialisering af den indsatte, dels til rehabilitering af offeret; en vigtig del af den behandling, man kan give
den indsatte, for at vedkommende måske kommer på bedre tanker og begår mindre kriminalitet i fremtiden, og en vigtig del i genoprettelsen af selvfølelsen og det at komme over ydmygelsen fra offerets side.
Jeg synes, det er en glimrende effekt af debatten her i dag, at vi ved hjælp af korte bemærkninger og spørgsmål faktisk har fået alle partier til at sige, at der kan være noget positivt i denne her ordning.
Det vigtigste for dansk retspleje er, at vi holder fast i de forsøg, der allerede er i gang nu, og at vi så forhåbentligt meget snart får udvidet ordningen til at være landsdækkende.
Vi er ikke så naive, at vi tror, at det her er sesam-ordet, eller at det er midlet, som betyder, at nu bliver alt i kriminalforsorgen lyserødt og fremgangsrigt og succesfuldt fremover, men det er bare en del af de ting, der skal være i værktøjskassen, at konfliktråd også skal være en mulighed.
Det kan være utrolig gavnligt både for ofre og for gerningsmænd at komme igennem dette, og det er et godt redskab at have, og derfor synes vi, at vi skal arbejde for at få det permanent.
Men debatten synes jeg har været opløftende, og vi går trøstigt videre med det i udvalget.
Helge Adam Møller (KF), 2004-03-16:
Jo, det hørte jeg.
Jeg hørte endda to-tre gange, tror jeg, at hr. Per Dalgaard meget klart og tydeligt sagde, at hvis det viser sig, at de fortsatte forsøg giver noget, som også efter Dansk Folkepartis opfattelse er en klar positiv effekt, altså at færre falder tilbage til kriminalitet, så vil Dansk Folkeparti være klart positivt.
Det hørte jeg også.
Men der er jo nogle i denne her sal, der, når Dansk Folkeparti siger noget, intet positivt vil høre.
Den holdning har jeg ikke, men det er der andre der har.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-16:
På basis af det spørgsmål, fru Elisabeth Arnold stillede hr. Helge Adam Møller, hvor hun udtrykte, at Dansk Folkeparti var negativ over for konfliktråd, vil jeg spørge hr. Helge Adam
Møller, om han ikke hørte, at jeg sagde, at vi var skeptiske, og at hvis det virkelig viste sig, at der var nogle positive elementer i det, så ville vi da selvfølgelig se på det.
Elisabeth Arnold (RV), 2004-03-16:
Jo, men ofrene siger jo selv ja.
Det er en frivillig ordning, der gælder både ofre og gerningsmænd.
Begge parter skal sige ja til at deltage, og det er under behørig ledelse af folk, der er trænet i den slags ting.
Det er altså ikke et krav til offeret om, at man skal sige ja.
Et offer må gerne sige nej, hvis offeret ikke bryder sig om at møde gerningsmanden.
Der er jo det ved mægling, at man ikke får noget ud af at bringe parterne sammen, tvinge dem sammen og sige, at nu skal de blive gode venner, eller nu skal de forstå hinanden.
Det får
man ikke noget godt ud af.
Man får noget godt ud af det, hvis parterne frivilligt siger, o.k., det vil vi prøve, måske kommer der noget godt ud af det.
Per Dalgaard (DF), 2004-03-16:
Alle er interesseret i at få en hurtigere sagsbehandlingstid,
specielt i forbindelse med ungdomskriminaliteten
Det gælder for undertegnede, og det gælder selvfølgelig også for resten af medlemmerne af Dansk Folkeparti.
I forbindelse med det indgåede politiforlig har jeg vurderet, at de tiltag, der egentlig er nødvendige, for en stor dels vedkommende er på plads, men naturligvis kan der sættes yderligere ting i gang, som kan nedsætte sagsbehandlingstiden.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Det er rigtigt, at forslaget har givet anledning til lidt debat i offentligheden, og vi ved jo alle sammen, at Dansk Folkeparti har for vane at flyve med en gang imellem.
Det kan godt være, det er mig, der er noget i vejen med, men jeg har utrolig svært ved at forstå Dansk Folkepartis strategi.
Hvad er årsagen til, at næstformanden, hr. Peter Skaarup, siger, at man kan støtte det, mens retsordføreren nu siger, at man ikke kan støtte det? Hvad mener Dansk Folkeparti i grunden om indsatsen for at få systemerne til at arbejde bedre sammen, når det gælder
de unge kriminelle, så vi sikrer, at de ikke begår ny kriminalitet?
Hvad mener man i Dansk Folkeparti?
Per Dalgaard (DF), 2004-03-16:
Alle ønsker en hurtigere sagsbehandling i retssystemet, også af kriminelle unge, og derfor er der også i det politiforlig, Dansk Folkeparti har indgået med regeringen, indført en række tiltag, der vil medføre, at dette sker.
Det gælder f.eks. flere politianklagere, 12 i alt, der skal optræde som en slags rejsehold, når indsatsen skal finde sted de steder, hvor der er flaskehalsproblemer. Når Socialdemokratiet skriver, at der er tegn på, at voldskriminaliteten blandt unge 15-17-årige er steget i de sidste 10-20 år, er det en forsimpling af sagen, for den er steget ganske markant fra 207 til 548 sager om vold og fra 19 til 81 sager om grov vold inden for de sidste 10 år.
Det fremgår endda af den tabel, som Socialdemokratiet så venligt har ladet printe i beslutningsforslaget, så hvorfor egentlig skjule det og hvorfor også skjule, at kriminaliteten er steget specielt voldsomt blandt unge af fremmed herkomst?
Også det ved Socialdemokratiet udmærket, men det vil man helst ikke nævne, og jeg gad vide, om det skyldes, at man måske erkender, at man har et kæmpe ansvar for, at det er kommet så vidt.
Der er mange led i sagsbehandlingsprocessen, der skal fungere ordentligt, før man kan sige, at nu foregår tingene hurtigere.
Alle dise led, lige fra en kriminel handling udøves, til den unge kommer for en dommer og dømmes, og til der findes en ledig plads til vedkommende, danner en proces, hvor der desværre har været og stadig er en hel del berøringsangst, specielt hos de sociale myndigheder og især når de er nødt til at indtage en konsekvent holdning over for unge kriminelle af fremmed herkomst.
Videre i systemet har man haft det indtryk, at der nærmest er rabat hos dommerne, når der er tale om unge af fremmed herkomst.
Der skal ikke herske nogen tvivl om, at Dansk Folkeparti anser ungdomskriminaliteten for en af de største udfordringer i det kriminelle miljø i dagens Danmark, også når man ser, hvordan de fremmede topper enhver statistik på området.
Selv om de kun udgør en relativt lille procentdel af befolkningen, fylder de alt, alt for meget i statistikkerne, og specielt med hensyn til de unge er tallene i den statistik, vi har til rådighed, skræmmende og alt, alt for store. Som det tidligere er blevet nævnt, sker der en prioritering.
Regeringen har sammen med Dansk Folkeparti sammensat et politiforlig, hvorefter der kommer
Ligeledes styrker vi, som det også er nævnt, anklagemyndigheden, så sagsbehandlingen også kan gå hurtigere.
Det er beklageligt, at Socialdemokratiet af partitaktiske årsager ikke ville være med i det forlig, der blev indgået, men vi skal nok leve op til vores ansvar, når
det gælder om at styrke borgernes sikkerhed,
og vi lader os ikke dirigere af snævre partipolitiske interesser i den forbindelse.
Vi arbejder for borgernes sikkerhed uden hensyn til taburetterne, og man har indtryk af, at Socialdemokratiet måske også vil gøre i denne sag.
Men af de årsager, jeg har nævnt, altså indgåelsen af politiforliget og de ting, der allerede er sat i gang, har Dansk Folkeparti svært ved at støtte forslaget, som det ligger nu.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-16:
Det vil jeg gerne kvittere for, for jeg synes også, det er nogle af de mest væsentlige sager.
Får man bare stoppet én ung, som er på vej ind i kriminalitet, får man forhindret mange sager i fremtiden.
Det eneste, der skiller os ad, er de rigide tidsfrister, som jeg ved, det kan blive svært at overholde i enkelte sager, som ikke må tabes på gulvet.
Min ambition er, at gennemsnittet for sagsbehandlingstiden i sager mod unge kan nedsættes, for så er meget nået, men det gælder om at få langt de fleste sager med, og vi må ikke stirre os blinde på en sag, der måske ikke kan overholde en given tidsfrist.
Det kan der være en saglig begrundelse for, som jeg ikke skal komme ind på, men som jeg nævnte før, har nogle altså godt af, at der hænger en mørk sky over dem i længere tid.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Vi kan selvfølgelig godt gøre det til en polemik, hvis det skal være, men jeg håber, vi er enige om, at det er et problem, at nogle unge i ly af en ellers fin statistik begår meget grov og stadig mere omfangsrig kriminalitet, og at vi skal have dem ud af kriminaliteten.
Vi skal i hvert fald have dem stoppet, så de ikke begår yderligere kriminalitet eller, som vi også ofte ser, hiver deres brødre og andre med ind i kriminaliteten.
Man kunne tage forslaget op, og så kunne vi finpudse det i Retsudvalget.
Vi kunne måske blive enige om en beretning
, så vi fik lagt pres på vore i gåseøjne egne systemer om at samarbejde bedre, så det ikke er dem, der er årsag til, at unge begår mere og mere omfangsrig kriminalitet.
Karsten Nonbo (V), 2004-03-16:
Jeg tror, vi får meget svært ved at tale os fra hinanden, for det kan jeg godt være enig i, og jeg ved også, at når der er tale om den slags voldssager, slipper politiet alt, hvad de har i hænderne, og tager de sager først.
Men spørgsmålet er bare, hvor meget af det, politiet har i hænderne, de kan tillade sig at slippe, for der vil altid være nogle sager, der bliver nedprioriteret. Det er det, der er mit budskab.
Jeg kan dokumentere, at vi i og for sig er enige i hvert fald et stykke hen ad vejen, for jeg var ordfører på et beslutningsforslag, da vi sad i opposition, og det forslag gik netop ud på at indføre noget, der hed straksdomme og straksafsoning, over for unge, altså en opprioritering af sagerne.
Vi var bare så uheldige, at den daværende regering sagde nej til forslaget.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Jeg vil gerne over for hr. Karsten Nonbo kvittere for den positive modtagelse af vores beslutningsforslag og benytte lejligheden til at gøre opmærksom på, at vi selvfølgelig godt er klar over, at der er sager - også sager, hvor unge er involveret i kriminalitet - som kræver en meget høj og grundig grad af efterforskning.
Hvis man læser beslutningsforslaget, vil man se, at det kan der også sagtens tages højde for.
Når der eksempelvis er tale om, at unge skal varetægtsfængsles, suspenderer man selvfølgelig tidsrammen.
Det giver sig selv, og det er også derfor, vi har skrevet beslutningsforslaget sådan, som vi har gjort.
Noget andet, jeg gerne vil pointere over for hr. Karsten Nonbo, er spørgsmålet, om der skal være et stående katastrofeberedskab.
Det er jo ikke tilfældet i dag, hvor der er sagsbehandlingstider på 30 dage for f.eks. voldskriminalitet.
Voldskriminaliteten er stigende i samfundet, men det har jo ikke betydet en kæmpe efterspørgsel efter nye sagsbehandlere eller politifolk eller ressourcer til domstolene.
Antallet af alvorlige sager er forholdsvis lille, men problemet med de få sager er, at de er meget omfangsrige, og hvis vi skal stoppe dem, skal de hurtigere igennem systemet, så gerningsmændene kan få den konsekvente straf, der tales om i forslaget.
Jann Sjursen (KD), 2004-03-16:
Kristendemokraterne støtter naturligvis beslutningsforslaget, som vi selv er medforslagsstillere til, og jeg synes, at flere at de partier, som vi er gået sammen med om dette forslag, allerede i forbindelse med deres ordførertaler har redegjort godt for, hvorfor det er vigtigt at få gennemført det her forslag om at gøre konfliktrådsordningen permanent og landsdækkende.
Jeg kan egentlig også forstå på det, justitsministeren har sagt her i dag, at det mener regeringen et eller andet sted også, men at man ikke økonomisk vil prioritere det her
forslag
Forslaget om at gøre konfliktrådsordningen permanent og landsdækkende var fremme under forhandlingerne om et nyt politiforlig, det var et af - med ministerens ord - tilbuddene på hylderne.
Vi vil gerne fra Kristendemokraternes side gøre det her til et permanent og landsdækkende tilbud til ofre og gerningsmænd.
Vi synes, det er synd og skam, hvis forslaget her alene skal blive noget, der i overført betydning får lov til at stå på hylden en rum tid endnu, inden det bliver gennemført.
Men der kan være behov for, synes jeg også, sådan som debatten har været her i dag, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen i Retsudvalget giver os tid til at se nærmere på, hvad en konfliktrådsordning dybest set er.
Jeg synes næppe, at der er nogen misforståelser med hensyn til, hvordan det skal foregå, eller hvad alternativet kan være.
For Kristendemokraterne er alternativet ikke, at vi f.eks. skal kræve flere fængselspræster i stedet for en konfliktrådsordning
De har en anden opgave, som kan være fuldt ud god nok, også i givet fald som mægler, men konfliktrådsordningen er noget helt andet end det, som f.eks. fængselspræsterne tager sig af.
Derfor håber jeg både, at vi kan komme tættere på den dag, hvor ordningen bliver permanent og landsdækkende, og også hvor vi i en debat her i Folketinget ikke kommer ud i en diskussion om fængselspræster og om, hvem der slår hvem oven i hovedet i forbindelse med konfliktrådsordningen, for det er slet ikke det, den ordning tager sigte på.
Det er helt andre ting, vi taler om, og det har tidligere ordførere i debatten redegjort på udmærket vis for.
Jeg skal blot endnu en gang understrege, at vi selvfølgelig støtter forslaget, og at vi går positivt ind i udvalgsarbejdet.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Der er selvfølgelig mange systemer, der brokker sig, når man begynder at opstille tidsfrister for dem, men jeg vil da minde justitsministeren om, at tidsfrister for sagsbehandlingstider ikke er et ukendt fænomen, heller ikke på retsområdet.
Vi har det i voldssager, hvor vi har 3 x 30-dages-reglen, og vi har det også inden for kriminalforsorgen, når det f.eks. vedrører samfundstjeneste.
Blot således, at det er med i baghovedet, at tidsfrister for sagsbehandlingen ikke er noget ukendt fænomen.
Det næste, justitsministeren skal have med i baghovedet, er, at jeg tror, at man vil se, at det faktisk heller ikke er så voldsomt mange sager, der her er tale om.
Alene det faktum, at den opfølgende handlingsplan, som kommunerne skal lave efter 7 dage, som der står i loven, ofte først kommer efter 3½ måned,
er årsag til, at der er unge, der begår mere kriminalitet.
Der er selvfølgelig nogle kommuner, der er bedre til det end andre, men 3½ måned!
Så min opfordring er, at udvalget kommer til at arbejde hurtigt, for vi skal have fat i de her unge, således at vi kan få dem ud af kriminaliteten hurtigst muligt.
Lene Espersen (KF), 2004-03-16:
Jeg vil sige til hr. Morten Bødskov, at jeg faktisk tror, at vi på det overordnede plan er fuldstændig enige, og den fremlægning, som hr. Morten Bødskov her kommer med, kan jeg fuldt ud tilslutte mig.
Det er også derfor, at arbejdsgruppen bliver nedsat.
Som jeg har redegjort for, bryder vi os altså ikke om den lidt rigide måde, det her beslutningsforslag er stillet op på, og jeg tror også, at hr. Morten Bødskov kan se, at der er nogle uhensigtsmæssigheder, hvis man behandler alle over en kam og på den samme måde, for sager er jo forskellige.
Men at gå ind og se på, om vi kan gøre sagsbehandlingstiden mere effektiv og ikke mindst sikre, at der hele tiden er en myndighed, der tager over og sikrer, at processen er i gang, er en tankegang, som jeg er fuldstændig enig med hr. Morten Bødskov i, og det er derfor, arbejdsgruppen bliver nedsat.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Jeg vil gerne takke ministeren særlig for det sidste, der blev sagt i ministerens tale, at man er positivt indstillet over for intentionerne i forslaget.
Problematikken er jo den, at selv om ungdomskriminaliteten generelt har udviklet sig meget positivt, det vil sige, at den er faldet markant over de seneste 20 år, så er der en hård kerne, der begår mere især voldskriminalitet og meget omfattende berigelseskriminalitet. Hvis det så bare var problemet, kunne vi håndtere det, men problemet er også, at fordi systemerne ikke arbejder godt nok sammen, altså at politiet ikke sørger for, at socialforvaltningen er der, når den unge bliver løsladt, således at vi løslader dem til gaden, ja, så begår de kriminalitet, mens de venter på, at en ny del af systemet skal tage fat i dem.
Der er ganske grelle eksempler, og jeg håber, at det her, som justitsministeren siger, er et tilsagn om, at man vil ruske op i systemerne, således at der eksempelvis ikke skal gå 4½ måned, før unge, der har begået meget kriminalitet, men ikke den alvorligste kriminalitet, kan få en ungdomskontrakt, som tilfældet er i dag.
Det er fuldstændig uacceptabelt, og det er helt uacceptabelt, at vi skal opleve, at unge begår gentagelseskriminalitet, fordi myndighederne ikke kan tage sig sammen og få fat i dem første gang.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Jeg vil gerne på vegne af forslagsstillerne takke for en god debat.
Det er glædeligt, at der er bred enighed om, at konfliktrådsordningen og særlig i øvrigt den forsøgsordning, man nu har igangsat, har været en succes.
Jeg tror heller ikke, jeg tager for store ord i munden, når jeg på vegne af forslagsstillerne også udtrykker stor tilfredshed med, at man fra justitsministerens side har valgt at forlænge den forsøgsordning, for det, der også er en af pointerne i evalueringen fra styregruppen bag forsøgsordningen, er jo, at hvis man helt havde fjernet ordningen, så ville vi have tabt værdifuld viden med henblik på på et eller andet tidspunkt at kunne udbrede det, der er det centrale, nemlig mægling, i strafferetsplejen.
Det har fra flere sider været diskuteret, om man har nok dokumentation for, om konfliktrådene er en succes eller ej.
Det er selvfølgelig altid et nemt hjørnespark i en situation, hvor man ikke kan finde argumenter for, hvorfor man ellers ville afvise forslaget, at man gerne vil have mere viden på bordet.
Jeg vil bare henvise til det, der allerede ligger, altså at det fra styregruppens side bliver anbefalet, at man nu gør ordningen landsdækkende og permanent.
Det er ved at vinde fodfæste i Danmark, skriver styregruppen i deres evaluering, det har en helt central værdi som supplement til de almindelige straffesager, og der er ganske positive erfaringer, både hvad angår gerningsmænd og ofre i de her spørgsmål.
De positive erfaringer og evalueringer fra styregruppen af forsøgsordningen ligger jo fint i forlængelse af, hvad der også internationalt er i gang på det her område, som jeg også synes vi bør lytte til.
Det kunne være godt, hvis Danmark i det her spørgsmål blev foregangsland, og at vi tog fat på de anbefalinger, der er fra EU og også fra Europarådet om at udvide mæglingen som en del af strafferetsplejen.
Der er ganske positive erfaringer med det ikke mindst fra ofrene, som får mulighed - som vi tidligere har været inde på - for at udtrykke deres angst over for den situation, de befandt sig i, og gerningsmanden får mulighed for at give offeret, altså den overfaldne, en undskyldning.
Så synes jeg også, der er en anden pointe, som vi bør tage med, nemlig at konfliktråd også har vist sig at være ganske gode og anvendelige redskaber i sager, hvor politiet ofte ikke har andre redskaber at håndtere en konflikt med.
Det kan være nabostridigheder, eller det kan være husspektakler.
Det synes jeg også vi bør tage med ind, fordi det også tit er i de her sager, at tingene eskalerer.
Men summa summarum er, at vi er ganske godt tilfreds med den positive modtagelse, der har været af ordningen.
Vi er tilfreds med, at man fra justitsministerens side har valgt at forlænge forsøgsordningen.
Vi er skuffede over, at man ikke har turdet tage skridtet fuldt ud og gøre ordningen landsdækkende og permanent, men jeg tror med den meget massive opbakning, der alligevel er til forslaget - det er jo det størst mulige mindretal i Folketinget, der står bag det - at vi kan sige, at hvis det mindretal på et tidspunkt får flertal her i Folketinget, så bliver ordningen gjort både landsdækkende og permanent.
Lene Espersen (KF), 2004-03-16:
Jamen vi er ikke uenige om det, og som jeg også sagde i min første besvarelse til hr. Morten Bødskov, og som jeg også sagde i min indledende besvarelse, er det bl.a. hensigten med arbejdsgruppen, at den skal se på, om der er en mulighed for at opstille konkrete målsætninger for de typer sager, som er egnede til det.
Det er korrekt, at på nogle områder har vi valgt at sige, at der skal være en tidsfrist, men problemstillingen, der bliver rejst af det her beslutningsforslag, er jo, at man tager alle unge kriminelle og alle sager, og man kan sige, hele baggrunden.
Der tror jeg, at det, at vi prøver målrettet at sætte ind i nogle meget konkrete typer sager, kan være med til at løse problemet, uden at vi laver et bureaukrati, der skaber uhensigtsmæssigheder for de mange, hvor der måske ikke er det behov.
Så jeg tror ikke, at vi er meget uenige om målsætningerne, og det er klart, at jeg vil sørge for, at den arbejdsgruppe går i gang, så vi også hurtigt kan se resultater af deres bestræbelser.
Morten Bødskov (S), 2004-03-16:
Jeg er glad for det, jeg fornemmer mellem linjerne i hr. Helge Adam Møllers svar, nemlig at det her med, at landbetjentene nu skal have politihunde, heller ikke var en prioritering, der stod højt på den konservative dagsorden, og at pengene måske kunne have været brugt lidt anderledes, f.eks. på konfliktråd.
Men lad nu det ligge.
Det positive signal her er, at der er et meget bredt, faktisk det størst mulige, mindretal, som er klar til at indføre den her ordning, når - sådan som meningsmålingerne peger på lige i øjeblikket - der kommer et regeringsskifte inden længe.
Det sidste, jeg gerne vil spørge hr. Helge Adam Møller om, er den generelle holdning til mægling som en del af strafferetsplejen.