Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-07:
Magthaverne skal rette sig efter loven og ikke udøve vilkårlighed.
Den lov er fra 1241, og så fortsætter Jyske Lovs fædre utroligt, næsten uhyggeligt forudseende: »Loven skal være klar, så hver mand forstår, hvad der står i loven.«
Hvis vi bare kunne leve op til det herinde, så ville meget være nået.
Det er jo gået lige stik modsat.
Det er et demokratisk problem; vi har for mange love, de er ikke til at overskue for borgerne.
Derfor skal jeg tilslutte mig den taknemlighed, der er udtrykt over for forslagsstillerne, fordi vi nu kan få en diskussion, give den igangværende diskussion om lovkvalitet og regelforenkling et skub i den rigtige retning.
I Venstre er vi meget optaget af afregulering.
Vi mener, der er alt for mange regler.
Borgernes adfærd reguleres alt for meget, forholdet mellem stat og borgere er gået i den helt forkerte retning.
Vi ønsker færre love til fordel for borgeren, således at statens magt begrænses, og således at borgerens adfærd ikke reguleres så meget.
Spørgsmålet er så, hvor meget dette lovforslag hjælper på dét.
Der er, som den forrige ordfører og også justitsministeren var inde på, formentlig regler, der kan ophæves, og som betyder en afregulering.
Men at ophæve love, som i forvejen er udløbet eller har tjent deres formål, det vil være at lave flere love, end der er i dag.
Og det er jo den diskussion, vi skal tage.
Hvordan skal vi lovgive i fremtiden?
Det er jo mere interessant end fortiden, selv om det af retshistoriske grunde er utrolig interessant både at læse forslaget og høre justitsministerens udlægning af kongeloven og Danske Lov.
Jeg kan jo sige, at som præstedatter ved jeg fra Danske Lov, at jeg skal klæde mig sømmeligen og tarveligen, og det vil altså ikke hjælpe på min påklædning, om man ophæver Danske Lov på det punkt.
Og det viser altså også, at den er udløbet for flere hundrede år siden, og der er ikke grund til at ophæve den én gang til.
Det, det drejer sig om, er for os, hvad man gør i fremtiden, og altså tage diskussion: Jamen, en formel ophævelse af love, der er udløbet, hvad hjælper det?
Men vi vil godt se på, om der er nogle alternativer.
Vi har nogle gange i Venstres folketingsgruppe drøftet det, vi kalder solnedgangsbestemmelser.
Man kunne også sige udløbsdato ligesom på mælkekartonen.
Det vil givet være en fordel.
Der ligger jo masser af ældgamle anlægslove, hvor der i dag kan rejses tvivl om, hvorvidt lokalbefolkningen i virkeligheden ville kunne støtte ret.
En sådan retstvivl var jo rar at få ud af billedet, og derfor er dette lovforslag et utroligt nyttigt redskab til at få den diskussion.
Det vil være helt naturligt, at vi prøver at koordinere de to ting, specielt med henblik på den fremtidige lovgivningsform.
Der er jo spørgsmålet om, hvordan vi skal udarbejde ændringslove, hvordan vi skal udarbejde ikrafttrædelsesdato.
Er der ikke mulighed for med det nye Retsinformation at foretage en datasammenskrivning, så gældende ret bliver mere overskuelig?
Men at ophæve, hvad der allerede er udløbet, ser vi ikke det helt store formål med.
Det er, som om man tror, at de love, der engang har været vedtaget, kan forsvinde helt væk fra nethinden.
Det kan de jo ikke.
Og i moderne lovsamlinger vil udgiverne netop kun tage de love med, som er gældende ret, og der vil man så være nødt til i fremtiden også at tage ophævelseslovene med.
Det frygter jeg ligesom justitsministeren kunne blive mere besværligt.
Det, der er helt afgørende for os, er altså at få ophævet love, der virkelig betyder noget, men som ikke burde være der, fordi de regulerer borgernes adfærd for meget.
Og så gælder det om at få udformet lovene - og det kan vi jo altså ved edb's hjælp i dag - på en sådan måde, at de er lettere for myndigheder og domstole og borgere at overskue.
Vi har i årevis været meget optaget af lovkvalitet, og derfor er jeg også nødt til at sige, at den diskussion skal jo også foregå på et solidt grundlag, sådan at vi ikke nu gør os skyldige i lovsjusk.
Vi ser frem til nogle spændende drøftelser i Retsudvalget.