Kim Behnke (FRI), 2000-04-04:
Hvorfor fremsætter vi overhovedet det her forslag?
Er det blot, fordi vi gerne vil være kreative og spærre unge mennesker inde i containere, hvor de kan spille høj rockmusik og genere hinanden?
Nej, er svaret, formålet med det her forslag er at løse et problem, som politikere hvert efterår lover at de skal nok finde en løsning på.
Det er et problem, der hvert år udløses, når i tusindvis af unge flytter til de store uddannelsesbyer, primært Århus, København, Aalborg og Odense.
Ja, det er rent faktisk så attraktivt, at store, multinationale firmaer kappes om at få lov til at få de bedste pladser langs med Københavns Havn.
Vi synes bare ikke, at Københavns Havn kun skal være for dem, der har råd til at betale eksorbitant høje huslejer.
Vi synes også, at Københavns Havn gerne måtte være et sted, hvor unge mennesker kan få sig en bolig.
Hvorfor så havnen?
Hvorfor ikke blot i en gammel, nedlagt fabrik? Fordi der ikke er så mange gamle, nedlagte fabrikker i byernes midter længere
Til gengæld har vi nogle havnearealer, som jo i sagens natur ligger midt i byen, og det, der er brug for, er, at de unge mennesker, de studerende, er tæt ved deres uddannelsessted, men også ved det normale bymiljø.
I det omfang man flytter folk ud på en eller anden mark og bygger nogle velmente ungdomsboliger, ja, så er der alle problemerne med at kunne komme frem og tilbage, når busserne ikke kører længere.
Der bliver flere af de unge.
Der bliver mange flere i uddannelsesbyerne.
Vi så i den rapport, som ministeren var oppe og reklamere for og hr. Keld Albrechtsen gjorde opmærksom på, at - hvilket jo er fuldstændig rigtigt - i de kommende år vil antallet på videregående uddannelser stige fra 42 pct. af en årgang til 50 pct. af en årgang.
Så derfor bliver der et meget stort behov for at få nogle ekstra ungdomsboliger.
Godt, jamen så bygger vi bare nogle flere huse.
Men hvad nu, når antallet på videregående uddannelser aftager, fordi de små årgange kommer til?
Ja, så vil vi have bygget en masse kollegier, som vi så ikke ved hvad vi skal stille op med.
Derimod vil disse færgebyer kunne flyttes, de er mobile, og det vil sige, at hvis Københavns Kommune mod forventning skulle gå hen og løse sine kollegieproblemer, ja, så kan de flyttes til Odense, til Aalborg eller til Århus og gøre nytte dér. Så har det været fremført under debatten, at vi ikke kan være bekendt at genere Københavns Kommune, og SF's ordfører var så velorienteret at vide, at Venstres borgmester på Københavns Rådhus, Søren Pind, har skrevet til os, at han synes, det er en dårlig idé, men det er jo klart, for
det her er Søren Pinds ansvarsområde, og en erkendelse af, at det her forslag er et godt forslag, er det samme som at erkende egen utilstrækkelighed.
Og derfor er svaret, at når Københavns Kommune har afvist forslaget, eller når hr. Søren Pind har gjort det, så er det udelukkende et spørgsmål om, at Københavns Kommune ikke vil erkende, at den ikke løser opgaverne godt nok.
Og dem, der skulle være interesserede i at læse nærmere om lige præcis den problemstilling, kan jeg henvise til side 14 i dagens udgave af Ekstra Bladet, hvor man har en hel side, hvor man fortæller om, hvordan Københavns Kommune modsætter sig flere gode kollegiebyggerier i København.
Så er spørgsmålet selvfølgelig: Hvad gør vi så?
Ja, vi kan selvfølgelig vælge at læne os tilbage og sige, at det overlader vi til det kommunale selvstyre, og så håber vi på det bedste.
Mit handicap er, at jeg har været med i politik i så mange år, at jeg ikke længere tror på, at det er løsningen.
Derfor fik vi den idé, at man kunne overlade det til staten.
Fordi en gang imellem er det nødvendigt, at der er nogle, der tør iværksætte et forsøg.
Det er så dejlig dansk: Vi laver lige et forsøg og ser, om det virker.
Og det er fuldstændig korrekt opfattet af ministeren, at det her skulle være noget, der var spændende.
Det skulle være sådan, at man på dette havneområde fik etableret sådan en færgeby.
Hvorfor så færger?
Hvorfor ikke bare købe nogle luksusskibe, som Kristeligt Folkepartis ordfører foreslog?
Fordi færger kan bruges til formålet.
Det er så blevet hævdet, at de færger, der er tilbage, som Scandlines endnu ikke har solgt, er alt for dyre.
Men problemet ved at spørge Scandlines, hvad færger er værd, er, at vi ikke får den pris, som de reelt er værd.
Jeg kan give det eksempel, at færgen »Danmark«, simpelt hen den, der hed »Danmark«, havde Scandlines opført i sine lister til at have en værdi på 16 mio. kr.
Hvad blev den solgt for?
Den blev solgt for 860.000 kr.
Så når Scandlines fortæller, at de to færger, der er tilbage, har en værdi, en listepris, på 87 mio. kr., så er det ikke et tal, der er lødigt. Jeg har allerede bedt om, at der via Boligudvalget bliver spurgt til, hvilken pris de færger indbragte, som man senest har solgt til brug for sejlads af folk, der skal på pilgrimsfærd; det tror jeg nok de seneste færger skal bruges til.
For dér er der altså i henhold til blade som »Søfart« og andre, der følger meget med i den slags, et betragteligt gab mellem den pris, som man har på listen, og så den, som man rent faktisk får ved en konkret handel.
Så hvad det angår, mener jeg, at udvalgsarbejdet vil være velegnet til at få det belyst.
Hvad så med disse containere?
Skal vi låse de unge mennesker ind i sådan en rusten gammel container, og så kan de bo derinde og fryse om natten og støje for hinanden?
Svaret er nej.
Moderne containere indrettes på den måde, at der naturligvis er dagslys.
Hver gavl på containeren placeres naturligvis ud mod færgens skot, som det hedder, og så er der hul igennem, hvortil der både er mulighed for frisk havluft og dagslys.
Containerne står altså som sildeben ned igennem færgedækket hver med en gavl ud mod skottet.
Døren ind til containeren er så ud imod de fælles områder.
Og det, der er hele ideen med at bruge en færge, er, at der er så mange andre fremragende områder på færgen, som kan bruges til fællesarealer.
Der kan indrettes tv-stuer og diskotekslignende områder, en bar, hvor man kan få en kold fadøl, hvis man har brug for det, osv. osv.
Alle disse fælllesfaciliteter kan bruges til spændende formål.
Men når man har brug for at fordybe sig i studierne og Archimedes' lov, så sætter man sig ned i sin 24 m2 container.
Hvad er det så for et sted?
Ja, for at citere ikke fra en salgsbrochure, men om den, som Hans Kongelige Højhed Prinsen i øjeblikket benytter, så er det en container, der er 8,40 m lang og 2,90 m bred, og som indeholder fire små rum: en lille entré, hvorfra der er adgang til de tre øvrige rum, et toilet med bad, et køkken med kogeplade og køleskab, bord og spiseplads til fire og et soveværelse - husets største rum - med plads til to senge.
Så selv den studerende, der gerne vil have sin bedstemor på besøg, eller hvem der ellers måtte komme forbi, kan altså invitere på en ekstra soveplads.
Er det her så noget, der overhovedet er realistisk?
Jeg er ked af at skulle lidt langt væk for at finde et stort eksempel, for jeg vil ikke bruge det eksempel, der har været på, at man har brugt containere til indretning af midlertidige flygtningebeboelser, for jeg synes, det var et dårligt eksempel.
Så jeg har fundet et eksempel, hvor man har indrettet 20- og 40-fods containere til 120 studerende; oven i købet har man også brugt containere til at indrette til fællesfaciliteterne.
Og rent faktisk er det sådan, at man det pågældende sted i øjeblikket har indlogeret omkring 500.000 mennesker i sådan nogle beboelsescontainere.
Hvor i alverden er det henne?
Ja, det er i Sydafrika.
Og det er altså ikke nogen slavelejr ved en kulmine, eller hvad man ellers kunne forestille sig, men absolut attraktive boliger, som opføres i stort tal, fordi man har brug for hurtigt at få masser af beboelsesmuligheder. Så der er ikke tale om, at folk ikke får dagslys; der er ikke tale om slum; der er heller ikke tale om, at folk kommer til at støje og genere hinanden.
Rent faktisk kan isoleringen af disse containere klare temperaturer helt ned til minus 40 grader.
De er elopvarmede, og der er fersk vand i hver eneste container osv., og hvad der er nok så vigtigt: De er også støjisolerede, for det skal moderne containere være, også selv om de kun bruges af bygningsentreprenører i forbindelse
med opførelsen af broer og lignende.
Så var der spørgsmålet om, hvorfor der er den konflikt
med Københavns Kommune
Når man tænker på, hvor mange år havnearealerne har ligget urørte hen, så er det vores opfattelse, at så burde det være muligt langs med disse havnearealer, uanset om det nu er staten, der ejer Københavns Havn, eller det er Københavns Kommune - det er et andet spørgsmål, som vi ikke skal have løst i dag, men som jeg kan forstå at domstolen kommer til at tage stilling til - så er det vores opfattelse, at netop Københavns Kommune ville være overordentlig velegnet til at gennemføre sådan et pilotprojekt.
Og hvis det nu skulle vise sig at blive en kæmpesucces, ja, så kunne man jo etablere lignende faciliteter i de andre større uddannelsesbyer.
Jeg vil opfordre Folketingets Boligudvalg til, at vi under udvalgsarbejdet får eksempler, men ikke nødvendigvis i 1:1, på, hvordan sådanne containere er indrettet, for jeg kan forstå, at mange af Boligudvalgets medlemmer slet ikke er bekendt med det.
Og jeg vil opfordre til, at vi bruger udvalgsarbejdet til at få undersøgt de nærmere omstændigheder omkring den faktiske pris på disse færger.
Så er jeg overbevist om, at når vi når bundlinjen, så er der er flertal i Folketinget, der kan se, at det her er en god idé, der ikke kun skal have moralsk støtte, men også skal have mere ergonomisk støtte i form af et tryk på den grønne knap.