runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
Efter Kristeligt Folkepartis opfattelse kan der nok være noget om det; vi er i hvert fald villige til at overveje det element positivt.
For det andet indeholder lovforslaget ligeledes en afskaffelse af den statslige støtte til beboerrådgivningen, som har hjemmel i almenboligloven.
Regeringen vil dog igangsætte drøftelser med Landsbyggefonden om en eventuel forlængelse af ordningen ud over 2002, bl.a. med henblik på at inddrage andre interessenter i finansieringen af ordningen.
Efter Kristeligt Folkepartis opfattelse har beboerrådgivningen haft stor betydning ikke mindst i de såkaldte samspilsramte områder, hvor der bor en del alkoholikere, flygtninge og indvandrere m.fl.
Derfor beklager vi meget, at støtten til beboerrådgivningen fjernes.
Erfaringen er jo, at beboerrådgiverne i en række udsatte almene boligområder har medvirket til at få boligområderne til at fungere bedre med mere tryghed, lavere kriminalitet osv., og det fjernes altså med et pennestrøg med det fremsatte lovforslag.
Vi frygter, at det initiativ i sidste ende vil komme til at koste både stat, amter og kommuner langt mere end det, der nu foreslås sparet gennem bortfald af den forebyggende indsats.
Så det punkt i regeringens lovforslag er vi stærkt utilfredse med.
Endelig afskaffes for det tredje tilskudsordningerne i almenboligloven til henholdsvis forsøgsbyggeri og forsøg med alternative boliger til unge, fordi der har været ganske få og meget ukonkrete ansøgninger.
Det bemærkes i lovforslaget, at der stadig kan ydes tilskud til forsøg med etablering af nye boligtyper til særligt udsatte grupper.
Vi kan fra Kristeligt Folkepartis side tilslutte os den bemærkning, som Dansk Ungdoms Fællesråd er kommet med i et høringssvar om, at regeringen bør tage initiativ til, at der skabes en varig helhedsløsning på unges boligproblemer, og det er altså ikke det, vi finder der sker med det fremsatte lovforslag.
Alt i alt er lovforslag nr. L 120 et lidt blandet tre i et-forslag, som vi fra Kristeligt Folkepartis side ikke er særlig tilfredse med. I virkeligheden ville vi ønske, at forslaget var opdelt, fordi vi så også kunne få lejlighed til at tilkendegive i hvert fald det ene punkt, som jeg har nævnt vi finder positivt, nemlig omkring Byggeriets Udviklingsråd, idet vi finder, at opgaven kan varetages af andre råd og nævn. Men under alle omstændigheder vil vi under udvalgsarbejdet kigge lidt nærmere på de forskellige elementer, og så vil vi på baggrund af udvalgsarbejdet og de svar, som ministeren måtte kunne give i den forbindelse, overveje vores endelige stillingtagen til lovforslaget.
Carina Christensen (KF), 2002-03-21:
Jeg vil slå det fast en gang for alle: Ordningen løber til udgangen af i år, hvor det kan finansieres af Landsbyggefonden.
Herefter er det op til Landsbyggefonden, om de vil køre den videre.
Det bliver tilbudt kommunerne.
Regeringen indgår nu i en dialog med kommunerne, om de er interesseret i at gå ind og medfinansiere ordningen.
Hvis de nu synes, at det her har været en fantastisk ordning, så kan det jo være, at de ønsker at køre den videre.
Lad os nu afvente og høre deres melding, inden vi står her fra talerstolen og tager for givet, hvad deres svar vil være.
Men jeg synes ikke, at det som udgangspunkt behøver være lejerne.
Jeg håber da, at man kan finde nogle, der er interesseret i at medfinansiere, hvis man synes, det er en god idé.
Rikke Hvilshøj (V), 2002-03-21:
Jeg har skam læst høringssvarene meget tæt og har også bemærket de ting.
Jeg har læst høringssvarene, og det er rigtigt, at der er kommet nogle bemærkninger, som vi udmærket kan dyrke i udvalget.
Det, jeg siger, og som jeg også sagde i min ordførertale, er, at jeg er ikke så skeptisk, da det bl.a. for advokater og arkitekter fungerer udmærket med én instans, hvor revisorerne i stedet for af en eller anden årsag har to instanser.
Til det her med uensartetheden i forhold til de registrerede revisorer og de statsautoriserede revisorer: De to disciplinære instanser har den samme formand, hvilket også står i kommentarerne til høringssvarene, og dér er der dog en vis sikkerhed for, at de kan følge samme linje.
Men jeg mener helt klart, at der er nogle ting, som vi måske kan få en nærmere afklaring af under udvalgsarbejdet.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-21:
Vi kan jo på et hvilket som helst tidspunkt diskutere, om lovgivningen her i landet virker, og det gælder også denne her lov.
Karen J. Klint (S), 2002-03-21:
Jeg må jo tage til efterretning, at jeg får en sang fra de varme lande om fortiden.
Vi har faktisk i dag under integrationsministerens sager vedkendt os, at der er nogle problemer, der ikke blev løst under den tidligere regering.
Så vi har ikke malet noget gyldent billede op her, men vedkender os et medansvar for den situation, der er.
Jeg vil så prøve med et nyt spørgsmål, som er lidt relevant at få svar på her i dag.
Vi har først fået høringssvarene nu her i dag, men i et af høringssvarene er der faktisk et meget kraftigt råd til regeringen om at overveje at indsætte en evalueringsfrist i loven, sådan at vi kan få loven evalueret for at se, hvordan den virker om X antal måneder.
Jeg vil så spørge ministeren, om ministeren er indstillet på at kommet med sådan et ændringsforslag.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-21:
Jeg synes, vi skal vende tilbage til besvarelsen af de spørgsmål i udvalget.
Jeg stiller beredvilligt op med forklaringer og vurderinger af tidligere og nuværende initiativer.
Men jeg kan ikke lade være med at sige, at det jo næsten er ligegyldigt, hvad denne her regering foreslår, så synes Socialdemokratiet, at det var bedre før.
Det gælder barselorloven, at folk kan få 12 måneders barselorlov.
Det gælder valgfrihed til de ældre.
Det gælder valgfrihed på hospitalsområdet.
Det gælder alting.
Så det er jo næsten svært at tage seriøst, at den tilstand, der var under den tidligere regering, som har været i 9 år, skulle være en bedre tilstand end de initiativer, vi prøver at tage for at forbedre vilkårene i Danmark.
Men jeg giver tilsagn om fuldt samarbejde under udvalgsbehandlingen.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-21:
egentlig også, at jeg fik svar på et andet spørgsmål end det, jeg stillede.
Fru Karen Klint siger - det er jeg enig med fru Karen Klint i - at der helt sikkert er nogle, der vil gå på arbejde, hvis der er et arbejde, uanset om det kan betale sig økonomisk, simpelt hen fordi man gerne vil have et arbejde.
Men det spurgte jeg sådan set ikke om, men jeg er enig i synspunktet.
Og hvis det er tilfældet, vil man så gøre noget ved det?
For jeg formoder, at fru Karen Klint vil være enig med mig i, at selv om der er nogle, der har det som beskrevet, at de gerne vil have et arbejde, næsten uanset om det kan betale sig eller ej, så er der også nogle, der ikke vil have et arbejde, hvis det er således, at det bedre kan betale sig at forblive på kontanthjælp.
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Jeg vil nødig være pedantisk, men jeg ved ikke, om fru Karen Klint opfattede, hvad jeg spurgte om.
Jeg synes altså, at når man taler om borgere i Danmark, taler man ikke om folk, der er kommet i år eller forrige år.
Så taler man om dem, der har borgerskab i Danmark, dvs. har statsborgerskab.
Er der ikke lagt op til en afgørende misforståelse, når man uden videre siger borgere om alle, også de sidst ankomne?
Det er så et spørgsmål om statsborgerskab: Borger er man, når man har indfødsret eller statsborgerskab.
Derfor synes jeg, at man ender i en grundlæggende forvirring, hvis ikke man holder begreberne ude fra hinanden.
Karen J. Klint (S), 2002-03-21:
Til hr. Søren Krarup: Jeg tror, at jeg blev hørt anderledes, end det jeg sagde, for jeg sagde noget om, at alle borgere i Danmark skal bidrage positivt, og at alle har rettigheder og pligter.
Så jeg understregede faktisk også, at man har pligter uanset herkomst.
Så vi er enige i, at alle skal bidrage, og at ingen skal sidde på en loppetjans og nyde nogle forskellige ting.
Jeg kan være meget uenig med hr. Søren Krarup i, hvor stor en betydning det har at have dansk statsborgerskab, for vi har faktisk stadig væk nogle gæstearbejdere, der kom hertil i 1960'erne og 1970'erne.
De har valgt aldrig at blive danske statsborgere
, men de er da nogle gode danske skatteydere.
Så det handler jo ikke om statsborgerskabet isoleret.
Det handler om, hvordan man indgår i det danske fællesskab.
Hr. Flemming Oppfeldt siger, at alt kører, og at det bare går derudad.
Men hvad er vores bud på, hvordan vi får det stoppet?
For vi er jo enige i, at vi skal have folk i arbejde, også at vi skal have udlændinge i arbejde.
Der tror vi mere på kontraktmodellen, altså at man går ind og laver en plan: Hvad er det, du netop lige mangler, kære nye dansker, for at du kan komme videre i dit liv, og for at du kan blive en borger, der deltager på arbejdsmarkedet på lige fod med andre?
Til hr. Lars Barfoed, der taler om den høje kontanthjælp: Jamen der tror vi også på, at hvis arbejdspladserne er til stede, er der faktisk folk, der vælger at gå på arbejde frem for at have et passivt liv.
Jeg tror faktisk, at folk godt vil have et aktivt liv, hvis arbejdspladserne reelt er til stede.
Det kan vi se i den rapport, som lige er kommet fra Vestegnen, hvor både virksomhedsejere og andre siger, at det med at give tilskud til arbejde faktisk ikke er lykken.
Det, det handler om, er, at vi vænner os fra at se på de fremmedes liv som problematiske, men at vi ser på deres ressourcer.
Gør vi det, er motivationen til stede, og så vil arbejdspladserne også godt betale for deres arbejdskraft.
Jeg har rapporten dernede, så hr. Lars Barfoed kan meget vel få lov til at se de konklusioner, der er i rapporten.
Lars Barfoed (KF), 2002-03-21:
Jeg lyttede med interesse til fru Karen Klints indlæg og synes, at der på en række områder var åbninger i det i forhold til det, regeringen har foreslået.
Jeg er dog lidt i tvivl om, hvor oprigtigt disse åbninger var ment.
Derfor vil jeg gerne spørge helt konkret: Er Socialdemokratiet enig i, at det høje kontanthjælpsniveau i Danmark internationalt sammenlignet kan føre til, at nogle søger hertil af den grund?
Og hvis det er tilfældet, hvad er det så konkret, Socialdemokratiet vil gøre ved det? Og på samme måde: Er Socialdemokratiet enig i, at forholdet mellem kontanthjælp og arbejdsindkomst for nogle grupper gør det mere attraktivt at forblive på kontanthjælp?
Hvis Socialdemokratiet er enig i det, hvad vil Socialdemokratiet så gøre ved det?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Jeg vil godt spørge Socialdemokratiets ordfører: Hvad nu, hvis hele denne her værktøjskasse, som Socialdemokratiet går ind for, ikke fungerer?
Alle de her forslag til integration af udlændinge her i landet - stort set uden nogen pligter - som vi drøftede tidligere på dagen, hvad nu, hvis de er stillet til rådighed, hele projektindustrien kører, alle dem, der skriver rapporter, er med, og alt det der fungerer, men der ikke er nogen, der benytter sig af det?
Hvilket helt afgørende værktøj har Socialdemokratiet så for at få folk ind og bruge de her ordninger?
Det svar mangler.
Vi er kommet med et bud her i dag.
Det er fru Karen Klint ikke helt tilfreds med.
Men så kunne jeg godt tænke mig at høre: Hvilket alternativt værktøj har Socialdemokratiet?
Søren Krarup (DF), 2002-03-21:
Det er et spørgsmål til fru Karen Klint, da det er muligt, at jeg ikke har hørt ordentligt efter.
Men jeg synes, at fru Karen Klint sagde som sin forudsætning eller indledning, at der skal gælde lige regler for alle borgere i Danmark.
Men er hele essensen i det her lovforslag ikke, at selvfølgelig er flygtninge og indvandrere ikke borgere i Danmark, før de har fået dansk statsborgerskab? Kan man uden videre se væk fra, at det er den afgørende forskel, der betinger dette forslag?
Har jeg ikke hørt ordentligt efter, eller har fru Karen Klint ikke sondret mellem borgere i Danmark og flygtninge og indvandrere?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Til hr. Jann Sjursen vil jeg sige, og det skal jeg gøre kort: Der er en lille forskel på at sende et signal af sted til dem, der bor her i landet, og til dem, der bor langt væk.
For hvis vi opererer med specielle satser, så er dem, der bor her i landet, vidende om det.
De bor her nu engang, og de begynder ikke at rejse væk fra Danmark.
Men det signal, jeg talte om indledningsvis, var tiltænkt de folk, der nu skal finde ud af, hvordan vort land er skruet sammen, om de skal tage hertil osv., for så kunne der være en vis idé i at sende et signal af sted til dem.
På den måde er der en forskel på dem, der bor her i landet, og dem, der kommer udefra.
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
Jeg er enig i, at lovgivningen godt må sende det signal, at vi ikke bare er et rettighedssamfund, men at vi også er et pligtsamfund.
Det tror jeg faktisk vi er enige om, vil jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt.
Men netop det, at man nu graduerer kontanthjælpen i form af en introduktionsydelse til især udlændinge, får mig i virkeligheden til at gentage spørgsmålet fra før: Hvorfor skal der så ikke gælde de samme rettigheder og pligter for almindelige danskere, der er på kontanthjælp, og som med en lavere kontanthjælp - ud fra regeringens holdning til, at det jo i virkeligheden er en motivationsydelse - faktisk ville kunne få bedre fodfæste på arbejdet, end de i dag kan med deres »høje« kontanthjælp?
Jeg synes ikke, at der er sammenhæng i den argumentation, Venstre og regeringen bruger for sit forslag.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Jeg vil spørge fru Karen Klint: Hvis den kontrakt, der ligger til den handlingsplan, som Socialdemokratiet omtaler i sit beslutningsforslag - det er den jeg går ud fra ordføreren henviser til - ikke bliver overholdt af i det her tilfælde borgeren, vil det så have nogen særlig konsekvens?
Vil der blive stillet en anden ydelse til rådighed?
Vil ydelsen blive lukket?
Det er det ene spørgsmål. Så til det andet spørgsmål, der er mere politisk overordnet: Hvis vi i det kommende arbejde kan sandsynliggøre, at vi kan skaffe de her jobåbninger, som vores forslag sigter på, har Socialdemokratiet så en lidt anden attitude til det her forslag under dén forudsætning?
Hvis vi kan skaffe jobåbninger, og hvis vi kan sandsynliggøre, at vi kan få indvandrerne i virksomhedsbeskæftigelse, vil det ændre på Socialdemokratiets umiddelbare indstilling til det her forslag?
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
Jeg forstår, at introduktionsydelsen ikke bare er en introduktionsydelse, men i virkeligheden en motivationsydelse, hvis man lytter til det, hr. Flemming Oppfeldt siger.
Derfor vil jeg godt gentage mit spørgsmål fra før: Hvorfor er det så ikke alle kontanthjælpsmodtagere, der skal sættes ned i ydelse?
Det ville jo motivere ikke bare udlændinge, som forslaget primært retter sig imod - selv om det også vedrører danskere for en dels vedkommende - men alle til at komme i arbejde, sådan som hr. Flemming Oppfeldt argumenterer.
Så vil jeg godt spørge endnu en gang til de danskere, som har været udenlands f.eks. i et arbejde for en humanitær organisation, og som altså også mærker konsekvenserne af det her forslag: Synes hr. Flemming Oppfeldt og Venstre virkelig, at det er rimeligt, at man faktisk straffer folk for at påtage sig sådanne arbejdsopgaver?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Jeg vil sige, at hovedsigtet med det her stadig væk er at lave en ydelse, der gør, at vi kan fremme motivationen.
Det her kommer kun til at fungere rigtigt, hvis vi får lavet et godt samarbejde med virksomhederne derude, og ved at vi, de steder, hvor man skal introducere indvandrere til virksomhederne, er meget mere målrettede, end man er i dag, og det skal være en målrettet beskæftigelse i privat produktion.
Jeg er stensikker på, at man kan gøre det på grundlag af en række af de forslag, som regeringen har foreslået.
Det er klart, at ydelsen ikke i sig selv laver jobåbninger, naturligvis ikke, men vi må angribe det, vi kalder for socialsagsbehandlerkulturen, altså det, at det automatisk skal være en social sag at være indvandrer.
Vi skal i stedet for sige, at det at mangle et arbejde er en sag, der skal løses, men det gør ikke borgerne til klienter.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-21:
Jeg må jo sige, at hr. Flemming Oppfeldt er lidt kreativ i sine formuleringer.
Nu blev der sagt noget om at kombinere, og der blev sagt noget om jobåbninger.
, hvis der er jobåbninger?
Der er dog trods alt en stor forskel på en kontanthjælpsydelse og det at få et stykke ordinært arbejde og få den timeløn, der hører dertil.
Derfor vil jeg sige til hr. Flemming Oppfeldt, at jeg synes, at det er en dårlig argumentation at sige: Jamen nu bliver der jobåbninger, fordi det bliver sat ned, og så bliver der masser af beskæftigelse.
Hvis det er så godt, at man har alle disse jobåbninger og man laver nogle ordninger, der kan kombineres dermed, vil det så ikke være rimeligt at lade være med at prøve på at lægge en integrationsydelse op, som giver ringere leveforhold, hvis det nu viser sig, at det eksperiment, som hr. Flemming Oppfeldt taler om, ikke kan lykkes?
Jann Sjursen (KRF), 2002-03-21:
Jeg synes, at der er sådan lidt mangel på logik bag det her forslag, for på den ene side argumenterer Venstre og regeringen jo for, at hvis man nedsætter kontanthjælpen eller omdanner den til en introduktionsydelse for udlændinge, vil det garanteret få flere i arbejde.
Så er mit spørgsmål: Hvorfor nedsætter man ikke kontanthjælpsniveauet generelt?
For det vil jo betyde, at folk bliver integreret på arbejdsmarkedet, såvel gammeldanskere som nydanskere.
Det skal være mit første spørgsmål til Venstres ordfører: Hvorfor nedsætter man ikke bare kontanthjælpsniveauet generelt, hvis det får flere i arbejde?
Det andet, jeg vil spørge om, er, om de evalueringer, der blev givet af den gamle integrationsydelse, i virkeligheden ikke gør indtryk på Venstres ordfører.
At det rent faktisk ikke fik flere i arbejde, at man fik integrationsydelsen, og at mange kommuner måtte konstatere, at integrationsydelsen faktisk modvirkede integrationen, fordi den blev til en isolationsydelse, idet man klientgjorde mange udlændinge, der måtte gå på kommunekontoret for at få tillægsydelser.
Endelig i forhold til de udsendte danskere: Er det ikke lidt kummerligt, at udsendte danskere f.eks. fra humanitære organisationer skal inddrage i deres overvejelser, når de tager ud og driver ulandsarbejde, om de nu har kontanthjælpen sikret?
Flemming Oppfeldt (V), 2002-03-21:
Faktisk sidder jeg og bliver mere og mere begejstret for det her forslag.
Hvorfor kan det lade sig gøre nu, når Socialdemokratiet ikke kunne få det til at fungere for et par år siden?
Det bliver jo en gentagelse, men sandheden har jo også kun én udgave, men jeg tror, at man skal kombinere det her forslag med forslag, der skal åbne en række job.
Regeringen har spillet ud med en virksomhedspraktikordning, og der kan laves andre modeller.
Hvis man kombinerer det, kan vi få lavet de her jobåbninger til de her folk, som vil kunne profitere af det.
Vi har jo foreslået - jeg har også set, at Socialdemokratiet har sådan et forslag - at den undervisning, man kan tilrettelægge for indvandrerne, kan man knytte tættere sammen med virksomhedernes praktik eller virksomhedernes arbejde.
Det vil sige, at vi kan lave noget, der er langt mere erhvervsrettet end det, man lavede for nogle år siden, hvor det i virkeligheden var passivsystemet, der blev fokuseret på.
Hr. Brix Møller spørger om det her med fødte danskere, der er ude en årrække: Jamen det er sundt nok, at man tager højde for, at man efter 20 år derude skal være forberedt på, at man skal have sparet et eller andet op eller man skal i hvert fald forberede sin hjemvendelse til Danmark på en ordentlig måde, således at man også skal bidrage til vort samfund, for pengene kan ikke bare hæves ved kasse 1.
Til fru Karen Klint med hensyn til SU
: Sammenligningen er udmærket, for de, der bliver omfattet af denne her ordning, som har et omfang som SU, har jo ikke en studieforpligtelse.
De har andre muligheder; de kan nemlig arbejde.
Derfor vil jeg faktisk sige, at den kan være mere generøs end en SU-ordning.
Christian Brix Møller (RV), 2002-03-21:
Hr. Kamal Qureshi spurgte om noget af det, jeg ville spørge om, så jeg vil egentlig koncentrere mig om en enkelt ting.
Det var hr. Flemming Oppfeldts bemærkninger om, at det her lovforslag har det sigte at introducere personer til det danske samfund, og derfor skal man på en særlig lav ydelse.
Så er mit spørgsmål til Venstres ordfører: Hvorfor søren gælder det også for danske statsborgere, som har været i udlandet og vender tilbage?
Hvorfor er der den 7- ud af 8-års-regel også for danske statsborgere?
Og hvorfor vil jeg kunne blive ramt af det, når jeg udmærket er blevet introduceret til det danske samfund gennem hele min opdragelse?
Karen J. Klint (S), 2002-03-21:
Så fik vi gentaget sammenligningen med SU, som de unge har.
Kamal Qureshi (SF), 2002-03-21:
Jeg synes altså, det er ærgerligt, at når Venstres ordfører har så godt et forslag, som han mener virkelig kan sætte folk i arbejde ved at skære ned på folks ydelse, at han så vil forbeholde det her forslag til kun de etniske minoriteter eller til udlændinge.
Jeg er ret sikker på, at der vil komme nogle fra Dansk Folkeparti efterfølgende og sige: Hvorfor er det nu, at det kun er indvandrerne, der skal have det her fantastiske tilbud, så de kan komme i arbejde?
Hvorfor skal vi ikke nedsætte ydelsen tilsvarende for alle danskere, så de også kan arbejde? Hvorfor er det nu, at den her ydelse er særlig egnet til udlændinge og ikke til andre svage grupper på det danske arbejdsmarked, som har svært ved at få fodfæste?
Kunne vi ikke få nogle bud på det?
Ole Vagn Christensen (S), 2002-03-21:
Jeg vil spørge hr. Flemming Oppfeldt: Er det ikke rigtigt, at vi har haft sådan en integrationsydelse, og at den nær havde slået bunden ud af de kommunale kasser?
Vi oplevede i hvert fald, at der var et stort oprør, fordi man ikke kunne eksistere.
Så er jeg også nødt til at stille et spørgsmål til hr. Flemming Oppfeldt.
Vi har haft ungdomsarbejdsløshed, og vi har haft ældrearbejdsløshed i rigtig stor målestok, også for de lidt ældre.
De situationer er vi nu på vej til at få løst, og det her er jo sådan set det svageste led i kæden for at få beskæftigelse.
Hvad er det for en beskæftigelse, man snakker om at man sådan set kan stille til rådighed for de her mennesker?
Jeg har lidt svært ved at høre, at der er andet end nedskæringer, og det vil sige, at man fører det over på kommunerne.
Jeg mener, at hr. Flemming Oppfeldt har en fortid i kommunalbestyrelsen og måske kan huske, hvordan det foregik.