Jan Trøjborg (S), 1998-11-24:
Det er jo værd at fejre, når der sker noget nyt her i salen, og det skal jeg endelig erindre mig.
Og ved en anden lejlighed vil jeg minde om den dag, den 24. november, da jeg fik ros fra Enhedslisten.
Jeg synes nu også, rosen er ganske fortjent, for der gøres et ganske fremragende arbejde både i År 2000 Forum og i År 2000 Sekretariatet, og det er jeg glad for at mange af ordførerne har bemærket, og det er jo således, at vi har forøget midlerne til År 2000 Sekretariatet. Man kan altid diskutere, om det er en tilstrækkelig forøgelse; det er jeg helt med på, for generelt kan man jo sige, at der aldrig er penge nok.
Dertil kommer nok det væsentlige, at informationen om, hvad den offentlige sektor gør, jo ikke er så dramatisk tilrettelagt i Danmark som en række andre steder.
I den offentlige sektor anvender vi - som et slag på tasken - ca. 5 mia. kr. til IT-investeringer om året.
Og det er klart, at disse kontinuerlige investeringer gør systemerne mere up to date og dermed i stand til også at klare årtusindskifteproblemet.
For det er klart, at nogle ganske få års investeringer medfører, at vi har investeret ganske spektakulære beløb.
Og hvis vi så gjorde det sådan, som man gør i andre lande, og sagde, at nu er regeringens investering i år 2000-paratheden så og så mange milliarder, hvis man tager det samlede beløb, vi har investeret i IT-sektoren, ville det jo se imponerende ud, men det er jo ikke det, der er vores opgave.
Vores opgave er naturligvis at sørge for, at vi klarer årtusindskiftet på en ordentlig måde.
Og som hr. Kim Behnke var inde på, er der jo ikke nogen ros for succes her; der er kun kritik, hvis noget går galt.
Men jeg mener faktisk ikke, at regeringen fører nogen tilbagetrukken rolle, og jeg mener heller ikke, at vi skal føre en tilbagetrukken rolle af den grund, at vi ikke får ros for at gøre et godt stykke arbejde med år 2000-problematikken.
Faktisk er det sådan, at dér, hvor vi har erfaret, at der kan være tale om svage led, har vi gjort en særlig indsats.
Og flere af ordførerne har nævnt, at der gøres en særlig indsats for så vidt angår hele forsyningssektorområdet, at der gøres en særlig indsats på hele sundhedsområdet, og at der gøres en særlig indsats på hele trafikområdet, men at vi i meget høj grad skal følge indsatsen op med at informere om, at det er ledelsens ansvar at få de enkelte institutioners systemer til at fungere.
Men i dag er det jo også en sygehusledelses ansvar, at elektronikken til nødstrømsforsyningsanlægget fungerer, og sådan er det også ved årsskiftet til år 2000, sådan er det også på det tidspunkt.
Og det er vigtigt at holde sig for øje, for det er jo fuldstændig umuligt at tro - og det ville være forkert at bilde sig det ind - at forskningsministeren eller centraladministrationen ville kunne tjekke alle systemerne i vandforsyningen i X-købing.
Det er simpelt hen umuligt, det er uladsiggørligt. Derfor er det nødvendigt, at vi har en filosofi på området, der bygger på det, jeg kalder den omvendte ligning, altså at kontrol er godt nok, men tillid er bedre i den sammenhæng.
For tillid til, at vort meget decentralt organiserede samfund fungerer og tager opgaverne alvorligt, er naturligvis det bedste udgangspunkt.
Og derfor er der en meget stærk kampagne og en meget stærk synliggørelse af ledelsernes ansvar i de institutioner, som leverer meget vigtige ydelser til samfundet.
Men hvad nu, hvis det ikke virker, som hr. Kim Behnke fornuftigvis spørger.
Ja, det er klart, at hvis der er noget, der svigter - og man kan bestemt ikke udelukke, at der er ting, der svigter i forbindelse med år 2000-skiftet - så er det utrolig vigtigt, at vi har et beredskab, der også i den situation fungerer.
Og derfor er der en særlig kontakt fra mit ministeriums side til Indenrigsministeriet og til Beredskabsstyrelsen, der skal forsøge at informere om, hvordan man i givet fald, som Beredskabsstyrelsen nu er tilrettelagt, decentralt skal klare opgaven, og selvfølgelig også, hvorledes man skal klare opgaven på centralt plan.
Så der er en særlig opmærksomhed også på dette område. Dernæst spørger hr. Kim Behnke om virksomhedernes beredskab, især Tele Danmarks.
Og det er rigtigt, der er mange, der er nødt til at hælde deres hoved til Tele Danmarks år 2000-beredthed, og det er rigtigt, at Tele Danmark investerer et meget stort beløb i at være år 2000-beredt.
Men vi er jo også nødt til at sige, at det er virksomhedens ansvar. Det, vi kan gøre, er, at vi klart gennem Telestyrelsen kan forsøge at få et overblik over virksomhedens år 2000-beredthed, men det er jo ikke menneskeligt muligt hverken for ministeriet eller for Telestyrelsen at kontrollere alle systemer.
Men en klar opmærksomhed og et pust i nakken, eller hvad man nu vil, over for de virksomheder, som har et stort samfundsmæssigt ansvar, vil det ikke skorte på.
Hr. Ole Hækkerup nævnte, at vi har en meget jordnær måde
at håndtere opgaven på
Og fru Henriette Kjær var inde på samme tema, men måske med omvendt dagsorden, nemlig det forhold, at i UK og USA har man en meget spektakulær måde at angribe problemstillingen på, for dér kører man ligefrem kampagner, hvor man viser, at samfundet går i sort, fordi forsyningsvirksomhederne ikke fungerer, osv., og dér har vi en mere jordnær måde at håndtere problemerne på.
Og vi tror ikke så meget på, at sådan en kampagne, hvor man truer med de alvorlige konsekvenser, er måden at holde virksomhederne til ilden på.
Og også de halvoffentlige forsyningsvirksomheder skal hele tiden gøres opmærksomme på deres store ansvar for området.
Hr. Kristian Jensen var inde på det samme, og jeg siger tak for rosen til År 2000 Sekretariatet og År 2000 Forum.
Og jeg synes også, de konferencer, der har været afholdt, har været rigtig gode konferencer, og jeg synes, de har været gode på den måde, at vi ikke blot havde nogle konferencer, hvor vi mødtes, men at det tværtimod var konferencer, hvor der kom noget nyt frem.
Og der kom det frem, at der er behov
for en særlig indsats og en særlig opmærksomhed, og vi er, som jeg sagde før, specielt opmærksomme.
Også til hr. Ebbe Kalnæs vil jeg gerne sige, at vi er specielt opmærksomme på forsyningssektoren.
Og dér er det jo således, at energiministeren og jeg har skrevet til ledelsen i de forskellige forsyningsvirksomheder og bedt om en status, som tilgår Energistyrelsen den 30. november, og hvor man helt konkret redegør for, hvor parat man er til år 2000, og hvilken handlingsplan man i givet fald vil levere. Jeg mener, at det er det, vi kan gøre.
Det, en ansvarlig myndighed kan gøre, er at gøre disse ledelser opmærksomme på, at de har et særligt ansvar for at gennemgå de meget vigtige forsyningsvirksomheders år 2000-parathed.
Jeg tror såmænd også, at skattemyndighedernes systemer nok skal være tjekkede og fungere.
Jeg tror ikke, man behøver at være så fantastisk bekymret, men ikke desto mindre er det meget vigtigt, at vi fra Forskningsministeriets side følger op.
Også skattemyndighederne må sørge for, at deres systemer fungerer og er tjekket i alle detaljer, så de er sikre på, at de kan løse den opgave, som samfundsmæssigt er meget nødvendig, og vi følger altså op fra Forskningsministeriets side og sørger for, at alle statsadministrationer er år 2000-parate.
Vi tager en særlig gennemgang i forbindelse med de indberetninger, vi får.
Til hr. Klaus Kjær fra Dansk Folkeparti vil jeg gerne sige, at hvis man prøver at læse finansloven, kan man se, at der er en særlig redegørelse for år 2000-problemstillingen, og i hvilket omfang opgaven er løst. Jeg skal meget gerne vende tilbage med yderligere detaljerede svar for så vidt angår spørgsmålet om leverandørerklæringer; det var hr. Kristian Jensen, der spurgte om det.
Nogle myndigheder lader sig nøje med leverandørerklæringer, andre kræver en mere udbygget dokumentation.
Imidlertid tager vi en særlig runde med alle ministerier.
Fru Henriette Kjær spurgte om sundhedssektoren, om det kun er de administrative systemer, der er på plads.
Her vil jeg sige, at vi om ganske kort tid inviterer til et pressemøde.
Et pressemøde er normalt ikke særlig interessant, men dette pressemøde bliver interessant på den måde, at her vil HS og Amternes Sygehusvæsen fremlægge meget detaljerede redegørelser for, hvorledes de arbejder med problemstillingen.
Det er utrolig vigtigt, at informationer kommer
frem til befolkningen, til offentligheden og til pressen og naturligvis også til Folketingets medlemmer.