runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2001-09-06:
Både hr. Jan Petersen og ifølge dagspressen også økonomiministeren har været vældig bekymret for, om nu pengene kan række.
Og det er også fornuftigt nok at kigge på, at der selvfølgelig skal være dækning for de udgifter, men jeg synes nu, at vi hellere skulle bruge tiden i denne her debat på at diskutere, hvilke opgaver der rent faktisk skal løftes, således at der kommer noget politisk fremadrettet, nogle visioner på det.
Og der kunne det godt være lidt traurigt at høre på alle disse betænkeligheder omkring pengekassen. Derfor vil jeg godt spørge Socialdemokratiets ordfører: Er man i Socialdemokratiet indstillet på at sikre, at vi her i Danmark omlægger til økologisk landbrug i mindst samme takt, som man nu har sagt fra den tyske regerings side at man vil gøre i Tyskland, nemlig at man i løbet af 10 år vil sikre, at mindst 20 pct. af landbrugsarealet bliver dyrket økologisk? Det er en flot målsætning, det er noget, der flytter noget, og vi risikerer altså her i Danmark at få baghjul fra tysk side på økologiområdet, hvis ikke der sker en virkelig indsats i den her finanslov.
Derfor vil jeg gerne spørge Socialdemokratiets ordfører, om man vil være med til at sikre, at vi får mindst lige så meget økologi og damp på her i Danmark, som man har i Tyskland.
Egil Møller (DF), 2001-09-06:
Regeringen har mishandlet de unges mulighed for at få en passende bolig i nærheden af deres uddannelsessted.
Regeringen pakker flygtninge ind i vat og bomuld, når det gælder en bolig, mens vore danske unge og vore ældre misrøgtes i deres muligheder for netop en passende bolig.
Det er et faktum, vil jeg sige til hr. Jan Petersen.
Jørgen Winther (V), 2001-09-06:
Jeg lyttede meget til hr. Jan Petersens ord om sundhedsvæsenet.
Sagen er, at ventetiderne for kirurgiske patienter er vokset og vokset år for år i den tid, den socialdemokratiske/radikale regering har eksisteret.
Jeg kan sige, at »Sundhedssektoren i tal - 2000/2001«, som er fra Sundhedsministeriet og udgivet i marts måned, på side 45 viser, at ventetiderne er steget med ca. 1-1,5 pct. hvert eneste år fra 1993 til nu.
Statsminister Poul Nyrup Rasmussen har omtalt ventetiderne hvert eneste år - også i den første åbningstale.
Dér sagde statsministeren, at ingen skal vente i mere end 3 måneder på behandling i det danske sygehusvæsen.
Sagen er, at det siger man år efter år efter år, og ventetiderne for kirurgiske patienter stiger år for år for år.
Derfor tre små spørgsmål til hr. Jan Petersen: Er Socialdemokratiet stolt af sundhedsvæsenet?
Er Socialdemokratiet stolt af, at ventetiderne for kirurgiske patienter vokser med ca. 1 pct. for hvert år, man sidder i regering?
Er man stolt af de dårlige resultater på kræftområdet?
Jan Petersen (S), 2001-09-06:
Må jeg først sige til hr. Aage Frandsen, at vi også godt kan se Nordsøen. Vi kan også godt se, at der produceres store værdier derud; realistiske, økonomisk fornuftige og politisk mulige.
Ja, det kan man få enhver Socialdemokrat i tale på.
Men lad os nu studere, hvad der overhovedet er realistisk og politisk og økonomisk muligt på det korte sigt.
Det vil være mit svar i dag, og jeg mener, det er et emne, der er politisk grundigere studier værd.
Fru Gitte Lillelund Bech kunne ikke finde noget i finansloven om erhvervsskoler.
Jeg skal bare henvise til, at der på finansloven er en konto til nye initiativer på 1 mia. kr., hvori bl.a. dette nævnes.
Der er ikke noget nyt i, at regeringen afsætter en pulje til forhandlinger med partierne om nye initiativer og siger: Her har vi en række temaer, som vi synes er interessante at få gjort noget ved.
Er der nogen, der vil være med?
Så finder vi ud, hvad det er for midler, der er nødvendige, og hvad det så er for indtægter eller finansiering, vi har brug for for at få det hjem.
Det var proceduren sidste år, og det bliver proceduren også i år, hvis vi kan få lov at bestemme det, og det håber vi at vi kan.
Så der står noget i finansloven om det, og der er også mulighed for at få indflydelse på det, hvis man er i stand til at sidde ved et bord, hvor man kan få indtægter og udgifter til at hænge sammen.
Så mener hr. Ole M. Nielsen, at det ikke er lykkedes regeringen at få vendt den gode udvikling.
Nej, man må jo sige, at hr. Ole M. Nielsens parti, Kristeligt Folkeparti, har et vist medansvar for, at i hvert fald den udvikling fik en god start, og det har vi så formået at holde fast i siden, og vi har også sørget for, at det blev så god en start, at den gav en også langsigtet solid udvikling.
Derfor vil jeg appellere til, at vi holder fast nu.
Det tror jeg ikke vi er uenige om.
Jeg mener ikke, vi har et specielt svigt på samvittigheden over for selvstændige.
Jeg er ikke forberedt på at gå ind i en detaljeret diskussion om administrative øvelser, men jeg ved, at det har høj prioritering også i Erhvervsministeriet at bekæmpe unødigt bureaukrati, unødige belastninger.
Der er også en arbejdsløshedskassediskussion, det er jeg helt fortrolig med.
Det er en meget detaljeret diskussion, som jeg ikke vil gå dybere ind i nu. Men jeg vil godt sige én ting: Jeg tror
, at det, der også er svært for mindre selvstændige, ikke nødvendigvis er et konkurrenceproblem med samfundet, det er konkonkurrenceproblemet med de store kæder, de store virksomheder.
De stores tryk på de små i dette marked.
Og der er visse grænser for, hvad samfundet her kan gøre.
Men jeg er i og for sig enig i, at det er et problem, som vi ikke skal være uopmærksomme på.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-09-06:
Hr. Jan Petersen spurgte ganske tidligt i sit indlæg: Er det rigtigt, at vi har det dårligt i det her land?
Nej, jeg må da medgive, at regeringen ikke har været i stand til at forhindre en god udvikling.
Sagt lidt mere venligt, så har den da også været i stand til at styre nogle ting, men der er et enkelt område, hvor jeg synes man svigter socialt og menneskeligt, og det er de selvstændige erhvervsdrivende. Det er jo rigtigt, at man har en ganske visionær erhvervspolitik, og det er også rigtigt, at hvor man fører en visionær erhvervspolitik og kører et erhvervsliv på markedsøkonomiske vilkår, bliver der også nogle, der sakker bagud.
Det er helt naturligt.
Og de har det faktisk ikke for godt.
i detailhandel, håndværk, landbrug osv. døjer med stadig nye krav: administrative byrder, strengere krav til indbetaling og manglende konkurrenceevne, som det er helt naturligt i den alder. Der synes jeg faktisk, vores system svigter.
Der er rigtig mange af de mennesker, der føler sig klemt og trykket, og når de så endelig skal over på dagpenge eller på efterløn, må vi jo konstatere, at så har de ikke samme rettigheder i de systemer, som lønmodtagere har. Og helt galt er det, når det gælder ægtefælle-udtræden osv.
Der synes jeg, vi har nogle svigt.
Er det noget, som regeringen vil tage på sig og kigge lidt på?
Knud Erik Hansen (SF), 2001-09-06:
Jeg fik to svar på mit spørgsmål om bolig.
Det ene var, at hr. Thor Pedersen sandelig også kendte mennesker, som ikke havde høje indkomster, som sparede op. Det gør jeg også.
Men det er jo ikke det, der er svaret.
Det, der er svaret på problemet, er, at generelt, når man satser på opsparing som det, der skal hjælpe folk, jamen så er det klart, at det er dem, der har de bedste økonomiske midler, der klarer sig bedst, og det er dem, der får det største tilskud.
Tilsvarende også, når Venstre snakker om valgmuligheder.
Det er jo meget ensidigt så bare at sige, at så klares det jo med boligsikringen.
Jeg har ikke set nogen boligsikringsordning, som for almindelige mennesker udjævner, således at man får lige muligheder.
Det er jo dér, Venstres forslag halter.
Man snakker om valgmuligheder, men det bliver ulige valgmuligheder.
Det er dér, problemet ligger i hele boligforslaget.
Det er ensidig satsning på, at de, der faktisk har pengene, også får bedre muligheder.
Tilsvarende også med privat udlejning.
Det er jo meget ideologisk betinget, som jeg ser det, at man satser så meget på privat udlejning.
Der står ikke ret meget om almene boliger, og det, der står om almene boliger, er, at man vil nedlægge 5.000 i første omgang.
Jeg vil godt høre Venstre, hvad de mener med »i første omgang«.
Vi er allerede ude i en meget alvorlig situation, hvor der er en skæv balance, hvor de, der har svært ved at skaffe bolig, ikke kan skaffe bolig.
Og hvis Venstre vil til at nedlægge flere almene boliger, så bliver det endnu værre.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-09-06:
Jeg noterede mig, at hr. Jan Petersen fremhævede, at Socialdemokratiet jo først sætter noget i værk, når man har pengene.
Det er et meget ansvarligt parti.
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Jan Petersen
: Præcis hvor mange penge har Socialdemokratiet tænkt sig at afsætte til at hjælpe erhvervsskolerne, og hvor er pengene henne? Jeg vil også gerne spørge hr. Jan Petersen: Præcis hvor mange penge har man tænkt sig for at sikre en styrket regional indsats inden for uddannelse og forskning, og hvor er pengene henne?
De står i hvert fald ikke beskrevet i den pågældende finanslov, som regeringen har fremsat.
Ole Sohn (SF), 2001-09-06:
Jeg synes, det er prisværdigt, at regeringen erkender, at de er mindretalsregering og dermed også er nødt til at skaffe et flertal sammen med andre partier.
Hr. Jan Petersen har jo bekendtgjort, at Socialdemokratiet og regeringen ikke ønsker at finansiere det kommende års finanslov ved nedskæring i ulandsbistand eller ved halvering af aktiveringen.
Helt enig.
Jeg vil gerne spørge hr. Jan Petersen: Vil Socialdemokratiet være med til at finansiere det kommende års finanslov ved fjernelse af børnepasningsorloven
, ved reduktion af reserverne til uforudsete udgifter til generelle driftsbesparelser i staten ud over det, der i forvejen ligger i finansloven, fjernelse af råd og nævn, puljer og fonde for 700 mio. kr., og vil man acceptere, at der gennemføres et skattestop, som dræner statskassen for mere end 1 mia. kr. om året?
Er det forslag, som Socialdemokratiet vil gå ind i forhandlinger om,
eller er det noget, man på forhånd kan afvise?
Det synes jeg er ret interessant at få afklaret
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Men problemet er, at der ikke er penge nok i systemet.
Vi indfører jo ikke blot en ret for den enkelte, uanset hvad amterne egentlig så måtte ønske selv, til at vælge sygehus.
Vi tilfører også 1,5 mia. kr., og jeg ved med sikkerhed, at hvis også Frederiksborg Amt får de penge, så er der frit valg inden for de vilkår, som vi har skitseret i vores forslag.
Sådan er det.
Men jeg erindrer, at sidste år ved finanslovafstemningerne stemte Socialdemokratiet imod, at der var brug for penge i sundhedssektoren.
De stemte imod de 1,5 mia. kr.
De var nemlig til afstemning.
Man ville ikke bevilge dem til sundhedsvæsenet.
Hr. Frank Aaen spørger, om vi vil ændre noget omkring dødepakken.
Sandheden er den, som jeg også gjorde opmærksom på i forbindelse med de urigtige påstande fra hr. Jørn Pedersen, at vi ønskede et politiforlig, og vi havde gedigne spareforslag, men af princip ønskede regeringen ikke at tage imod spareforslag.
Derfor brød forhandlingerne sammen og gik fra Justitsministeriet over i Finansministeriet.
Dér havde vi et tilsvarende møde, og det endte også i krise, og det var næsten nær et sammenbrud.
Så blev vi indkaldt igen, og så var meldingen fra regeringen, og der sad regeringen og regeringens repræsentanter og ordførerne fra regeringspartierne: Hvis I ikke vil acceptere afgiftsstigninger, så ligger der her en finansieringskilde, den, der nu hedder dødepakken.
Den er ikke til forhandling.
Regeringen har besluttet, at det er vilkårene.
Hvis I vil være med i politiforliget, så skal I købe den finansiering.
Da måtte vi melde time-out og tage en egentlig vurdering: Kan vi egentlig være med til det?
Vi deltager meget gerne i en forhandling om at afvikle den vedtagelse, som aldrig har været vores ønske, og vi skal også anvise finansieringen.
Lissa Mathiasen (S), 2001-09-06:
Når så jeg sidder og skimmer det igennem, falder mit øje
bl.a. på punkt 11. Det er bypuljen.
Det er en pulje, der skal fremme lokale bæredygtige projekter.
Det er vores mindre byer, der skal have større muligheder for at styrke uddannelses- og erhvervstiltagene.
Det er vores landsbyer, som qua den her bypulje skal have en mulighed for at overleve, få erhverv til at være der.
Jeg vil godt spørge, om hr. Thor Pedersen og Venstre virkelig mener, at det er at gå ind og fjerne bureaukratiske ting, at gå ind og sende den hilsen til vores små byer, til vores landsbyer, som Venstre nemlig selv her siger: De projekter, der bliver prøvet af, er jo typisk af lokal karakter, og derfor kan de også løfte dem selv.
Er det virkelig Venstres politik og hilsen til vores meget små byer?
Frank Aaen (EL), 2001-09-06:
Venstre vil gerne være med til aftaler.
Det ville man også sidste år.
Da ville man så frygtelig gerne være med til en aftale om politiet, og man var så vild med at komme med i den aftale, at man gik med til at stjæle pensionen fra de efterladte i forbindelse med dødsfald.
Hvem skal så betale?
For nu har jeg hørt, at man skal til at forhandle om noget andet.
Man har fortrudt.
Hvem skal så betale den politiregning, hvis man vil give pensionisterne det, som de retmæssigt har krav på?
Man kan jo frygte det værste, for det er jo sådan helt normalt for Venstre at være med til at tage fra dem, der har mindst.
Og her tænker jeg på satspuljen, hvor man hvert år er med til at tage lidt.
Når man regner ud, hvor meget pensioner skulle stige, hvis de skulle følge lønudviklingen, så napper Venstre og en flok andre partier lige lidt.
For en almindelig folkepensionist, der er enlig, er det 2.500 kr. om året, der nu mistes.
Sådan er det for alle pensionister, arbejdsløse, dagpengemodtagere, uddannelsessøgende og syge, der napper man lige lidt.
Vil Venstre blive ved med det dér, lige at nappe lidt fra dem, der har mindst?
Lone Møller (S), 2001-09-06:
Ellers er alt ved det gamle, sagde hr. Thor Pedersen
mange gange, og det er jeg da sådan set enig i.
Det er det sådan set også for partiet Venstre.
Det er ikke så mange måneder siden, at vi fra Folketingets talerstol diskuterede nøjagtig de samme ting om frit valg og privathospitaler, og at pengene følger patienterne.
Det synes hr. Thor Pedersen egentlig talt også var noget underligt noget.
Hvis han nu var så fremsynet og så visionær, skulle man jo tro, at han så havde gjort noget ved det.
Men der er rent faktisk stadig væk ikke sket noget.
For ikke så lang tid siden har regeringen medsendt 10 mio. kr. til ekstra operationer, og de 10 mio. kr. er gået til Frederiksborg Amt.
Dér har partiet Venstre besluttet, at man ikke ønsker at nedbringe ventelister til f.eks. grå stær-operationer.
Kan jeg få et svar fra hr. Thor Pedersen på, hvordan man her fra Folketinget vil sikre, at man i Frederiksborg Amt får nedbragt ventelisterne, hvor der er sendt penge med fra staten?
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Den viser, hvordan økonomien er i Danmark under nogle givne forudsætninger, og en af de forudsætninger, der ligger i år 2010, er, at skatterne er i ro, altså at der ikke finder skattestigninger sted, men at der endda er plads til skattelettelser på 15 mia. kr. Sådan er det beskrevet.
Skatterne er i ro, og der er en rummelighed på 15 mia. kr. frem til år 2010.
Så siger regeringen: Vi følger den plan.
Fint, så er opgaven selvfølgelig for Venstre
, at dér, hvor vi egentlig bryder planen og kommer med ekstra udgifter, for det gør vi, så finansierer vi de udgifter krone for krone for det, der ligger ved siden af, som man ikke kunne forudse.
Og det er jo præcis det, vi gør.
Vi gør mere end at finansiere krone for krone.
Vi har en overfinansiering på 1 mia. kr.
Der er ikke noget, vi mangler at finansiere.
Men regeringen havde lov til at komme og sige, at de ville have ekstraskatter på 4 mia. kr. eller 5 mia. kr. på trods af fremskrivningen i Danmark år 2010.
Ville man så også sige, at dem må Venstre finansiere?
Det er jo et frit område for regeringen så.
Sådan spiller klaveret ikke.
Vi finansierer krone for krone de forslag, vi selv kommer med.
Regeringen må selvfølgelig sørge for, at deres finansiering er på plads.
Fru Sandy Brinck spørger til det frie sygehusvalg.
Det er rigtigt, at det har ændret karakter.
For der er ikke beton.
Det er det, der hedder udvikling.
Det er rigtigt, at i den model vi har, er der overhovedet ingen penge.
For at man overhovedet kan forklare en socialdemokrat, hvordan man kan have et frit sygehusvalg, hvor der ikke er penge imellem patient og læge,
så er vores krav udmøntet i, at det sygehus, man vælger, skal have en aftale med f.eks. sygesikringen, altså med sygehusejerne, med amterne, således at man sikrer, at det beløb, de får, er den fulde betaling, så der ikke er penge mellem patient og læge.
Betalingen kommer fra det amtslige og det offentlige system.
Der er altså ikke tale om, at man skal betale noget som helst selv.
Til hr. Vernersens kommentarer om saglige oplysninger og at der mangler igen, altså med hensyn til skattegrundlag
Men det med IT-straksafskrivning er rigtigt.
Vi havde et ønske om straksafskrivning for IT, og der var rammen på 5 mia. kr.
Regeringen sagde, at det ikke er for 5 mia. kr., man vil købe, det er for mindst 12 mia. kr.
Og hvis man køber for 12 mia. kr., så er belastningen, det er rigtigt, 2,7 mia. kr. på DAU.
Men omkostningen - det er rentetabet - er 325 mio. kr., og det har vi indregnet.
Sådan regner regeringen selv.
Der er tale om en likviditetsforskydning, men omkostningen er 325 mio. kr., og den har vi indregnet.
Og må jeg endelig sige, at det er rimelig overvurderet.
I forvejen har man jo indført, at der er fuld afskrivning af restsaldoen på IT-anskaffelser, når det udskiftes.
Så det er jo i forvejen en byrde, der er blevet mindre, siden vi egentlig havde vores oprindelige forslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2001-09-06:
Jeg synes, at ved sådan en debat her er befolkningen bedst tjent med at få saglige oplysninger.
Det synes jeg hr. Thor Pedersen gør, når hr. Thor Pedersen redegør for Venstres finanslovoplæg.
Nu har der været spurgt flere gange til finansieringen af skattestoppet på de 1,8 mia. kr. Hr. Thor Pedersen har jo indrømmet i dag i Jyllands-Posten, at de ikke er finansieret, men det kunne man så i øvrigt bruge et overskud til, som man havde tryllet frem.
Men ved siden af dette er der jo også forslaget om, at straksafskrivninger på IT-området skal gennemføres til næste år.
Det betyder, at der til næste år - ikke noget med renter osv. - men til næste år mangles der 2,7 mia. kr. ekstra.
Det er derfor, man jo får det indtryk, at der mere er tale om at jonglere i stedet for at give befolkningen redelige og ordentlige oplysninger.
Sandy Brinck (S), 2001-09-06:
Jeg skal indrømme, at jeg er sådan lidt forvirret over Venstres model for frit sygehusvalg, den har jo ændret form hen ad vejen.
Først sagde Venstre, at patienterne skulle kunne tage 85 pct. med af det, en operation koster i det offentlige, til det private, og da det så stod klart for befolkningen, hvor meget af den reelle pris det faktisk levnede, så overbød
Venstre Venstre, nu er det 100 pct. af det, en operation koster i det offentlige, som en patient kan tage med.
Og da det så stod klart, at priserne i det private er højere end 100 pct. af den offentlige pris, ja, så er det faktisk nu - sådan som jeg må læse forslaget - sådan, at Venstre mener, at man betaler det hele, hele prisen af, hvad det koster på et privathospital, efter at der er indgået en aftale med det offentlige om, hvad prisen skal være.
Vil Venstres ordfører så ikke være rar at fortælle mig og borgerne, hvad den her nye fritvalgsmodel kan, som ikke kan lade sig gøre i den fritvalgsmodel, vi har i dag?
Henrik Sass Larsen (S), 2001-09-06:
... som ordføreren skal bevise hvor skal komme fra, for man kan da ikke første gang, man introducerer et skattestop, komme op og så sige: Vi kan ikke engang finansiere det.
Det er da pinligt for Venstre.
Enten kan man finde en finansiering på det, eller også er det, man reelt stiller op med her, at man rent faktisk i oplægget til finanslov har opgivet sit eget skattestop.
Det må være konklusionen.
Jeg synes ikke, man bare sådan kan slippe af pinden i forbindelse med det her skattestop med at sige: Nej, men det ligger i en eller anden redegørelse.
Så kunne man jo f.eks. spørge Det Konservative Folkeparti; de har taget det med og sagt, de ikke vil have denne her regulering af afgifterne, for de er jo blevet tvunget ind i Venstres skattestop.
Så nu har de da i hvert fald taget det seriøst, og de har taget det med, og så har de sagt: Vi vil finde besparelser nogle andre steder på de her 1,2 mia. kr. Men Venstre har det ikke med, det står ingen steder.
Og som De Radikales ordfører også siger på det her område, så er det 1,8 mia. kr. på afgifterne, og så har man jo også lovet oveni, at ejendomsskatterne heller ikke skal stige; der ligger 0,3 mia. dér.
Du er oppe på 2,1 mia. kr., som du er nødt til at vise hvor skal komme fra.
Det må vi have at vide
af Venstre ...
Thor Pedersen (V), 2001-09-06:
Til hr. Morten Helveg Petersen: Jeg går ud fra, at regeringen følger sin egen strategi om år 2010.
Det går jeg altså ud fra, og det er meldingerne.
Når man følger den strategi, er der 15 mia. kr., og regeringen har selv sagt, at det svarer til, at der er 1½ mia. kr. i mistet provenu pr. år, hvis man fastfryser afgifterne.
Sådan er det nu engang.
Det, vi skal finansiere, er selvfølgelig de ekstra byrder, vi kommer med på finansloven som følge af vores forslag, for hvis regeringen følger sin egen strategi, ja, så er opgaven for os at finansiere det, der så ikke kan være finansieret, for det hedder sig jo, at der er uændrede skatter i regeringens oplæg, skatterne er i ro, og der er endda tale om skattelettelser, der matcher vores lettelse på afgiftssiden, hvis de fastfryses.
Det er rimelig enkelt, og vi finansierer hvert eneste forslag krone for krone og har endda en overfinansiering på 1 mia. kr.; vi har endda løst det problem, regeringen har, med at finde 1 mia. kr. til IT-forskning, svage grupper og uddannelser, for det har vi finansieret, så det er alt sammen inden for rammen.
Hvis regeringen ikke følger sin egen strategi, skal de lade være med at sige, at det i virkeligheden er os, der skal finansiere det, de ikke selv kan følge i egen strategi, så må de selv tage fat.
Det kan ikke være rigtigt, at de siger, de følger en strategi, så gør de det ikke alligevel og vil have, at vi skal finansiere det, fordi vi måske kommer og siger, at vi bruger 1 eller 2 eller 3 mia. kr. mere i skattekilde, som jo ikke kan være nødvendig, for så passer 2010 ikke.
Det er enten eller. Så var der et spørgsmål til mig om, hvem man vil hjælpe, når det gælder at spare op.
Vores indstilling er den, at det altså er noget, der gælder alle.
Jeg kender familier, også med små indkomster, der gør en dyd af at spare op, som er nøjagtig den samme hjælp.
Så man skal ikke gå og tro, at
fordi folk måske har en lav indkomst, bruger de revl og krat, og at det er dem, der har en lidt høj indkomst, der sparer op.
Sådan er det tit ikke.
Så der er i virkeligheden her tale om, at de, der vil, får en lille præmie ved at sikre børn eller uddannelse eller bolig.
Til hr. Knud Erik Hansens bemærkning om, at boligudspillet sikrer de svage: Jamen det, vi ønsker, er jo at give et supplement til det boligmarked, vi har, for problemet er, at der er for få udlejningsejendomme, og vi ønsker et langt mere varieret udbud.