runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2003-09-09:
Det er hul snak, tom snak, når man hører Venstres ordfører stå her i dag og gøre sig til talsmand for det internationale miljøsamarbejde, når han samtidig er talsmand for en regering, der har brudt hele Mifresta-forliget og skåret hele rammen væk.
Må vi ikke blive fri for hykleriet, så man i det mindste tager ansvar for de gerninger, man udfører? Der er blevet talt meget om miljøet her, men i virkeligheden kunne man også godt tale om de andre politikområder, hvor miljøet har en meget central betydning. Man kunne tale om trafikområdet, hvor man vælger at prioritere penge til at lave motorvej gennem Gudenådalen, samtidig med at taksterne i den kollektive trafik stiger markant voldsomt til ugunst for de fattigste i vores samfund.
Man kunne tale om energipolitikken, hvor man sætter hele landets fremtid over styr, ikke bare på grund af miljøet, men på grund af forsyningssikkerheden, idet man med systematisk detaljeringsgrad har skåret alt, der lugter af udvikling og demonstration af vedvarende energi, væk, og man kunne tale om fødevareområdet, hvor der ingen ambitioner er, hverken med hensyn til pesticider eller kvælstof.
Det er en gennemgående linje, at denne regering ikke prioriterer miljøet, men ligesom i den økonomiske politik sender regningen videre til næste generation for at spare ganske lidt på kort sigt.
Derfor bliver jeg nødt til at spørge Venstres ordfører: Hvad er meningen?
hr. Kristian Jensen, om han kan bekræfte, at Mifresta-rammen handler eller rettere sagt handlede om andet og langt mere end Øststøtten, at der også var andre lande, der fik glæde af den, at rammen som sådan stod til strategisk at kunne udvikles til at blive et globalt instrument i danskernes hænder, og at det ikke skortede på vilje fra oppositionen, i hvert fald ikke fra Det Radikale Venstre, til at forhandle rammens fremtid, men at det, der var tale om, var et regulært forligsbrud, hvor regeringen - og også Dansk Folkeparti - ensidigt valgte simpelt hen at slette rammen fra finansloven
Det vil jeg gerne have bekræftet.
Det er rigtigt, dem har vi jo tilkæmpet os i kampens hede, skulle jeg hilse og sige, og vi har da fået en lille smule med som en del af et større forlig
på energiområdet, men det er jo peanuts. Så det andet, jeg godt kunne tænke mig at få hr. Kristian Jensen til at bekræfte, er, at alle de her nedskæringer - for det er det eneste, der giver mening - kun sker af én eneste grund, nemlig at man fattes penge til det skattestop, som i øvrigt blokerer hele den danske økonomiske politik.
Line Barfod (EL), 2003-09-09:
Ligegyldigt hvor meget hr. Kristian Jensen prøver at tale udenom, er det ret nemt for de fleste andre at se, at regeringen og Dansk Folkeparti har skåret og skåret og skåret på miljøområdet, siden man kom til magten.
Nu skærer man også den målrettede udvikling af renere teknologi, selv om vi tidligere har set med f.eks. støtten
til vindmølleteknologien, hvad en målrettet udvikling kan betyde.
Vi har set, hvad det betød for miljøet, for beskæftigelsen, for erhvervslivet og for velfærden, at man her målrettet støttede udviklingen af en renere teknologi, og vi ville kunne se det samme på en lang række andre områder, hvis ikke regeringen og Dansk Folkeparti beskar støtten på de områder.
Desværre vil regeringen og Dansk Folkeparti hellere holde fast i deres ideologiske kamp for at vende tilbage til fortiden.
Kunne hr. Kristian Jensen ikke kort fortælle, hvad det egentlig er for et miljø, man gerne vil tilbage til, og hvad det er, man synes, man vil gøre på miljøområdet?
Grete Schødts (S), 2003-09-09:
Alle ved, hvad Venstre lovede borgerne før valget og især de ældre.
De blev lovet bedre hjemmehjælp, de blev lovet frit leverandørvalg, og det skulle blive åh, så godt.
Stregkodetyranniet skulle høre op osv. osv.
Og det betragter Venstres ordfører i dag som en kæmpe succes, at man har fået et frit valg.
Når man så ser på, hvad pengene er brugt til, ja, så er de brugt til visitatorer ansat i kommunerne, så jeg kan bekræfte, at det er rigtigt, at der er ansat flere i den offentlige sektor - visitatorer.
Høvdingene og indianerne er der sparet på. Jeg vil godt give ét eksempel på regeringens bragende succes: En kommune med 2.500 brugere kunne opnå et tilbud fra private leverandører.
Der var 12, der kunne yde.
Der var 8 brugere, der var interesseret i det private leverandørvalg.
Og så glemmer man fuldstændig, at når det her ikke blev en succes, så er det, fordi man har med svage og syge og ældre at gøre, og det, fru Hansen, Jensen og Pedersen helst vil have, er mere tid og ikke et spørgsmål om privat leverandørvalg.
Det er en fiasko.
Jørn Pedersen (S), 2003-09-09:
Man må jo sige, at underholdningsværdien er ret så høj, når man lytter til hr. Kristian Jensen, for hvis vi nu går
tilbage til familien i Hammerum, så kan jeg forstå, at det er sådan, at Venstres holdning er som følger: Familien i Hammerum må selv bestemme, hvor børnene skal passes, om det skal være i Ikast eller Herning.
Men bedstemor, der skal have hjemmehjælp, må ikke selv bestemme, om hun vil have den fra Herning Kommune eller Ikast Kommune.
Hun må vælge imellem den ene kommune eller et privat valg.
Når det drejer sig om børn, må kommunerne gerne konkurrere indbyrdes, men når det drejer sig om de ældre, dem hr. Kristian Jensen er så optaget af kan få det frie valg, så de kan være personligheder og frie mennesker osv., må de altså ikke vælge mellem to kommuner.
Tænk et eksempel, hvor en ældre siger: Jeg vil hellere have fra nabokommunen, fordi de er så gode.
Der siger Venstre: Det skal I ikke have lov til.
Så formynderiske er vi.
Det er ikke godt for jer.
Carsten Hansen (S), 2003-09-09:
Jeg lyttede opmærksomt efter, hvad hr. Kristian Jensen sagde i sin ordførertale, og man kan jo lige så godt mærke sig det, der ikke bliver sagt.
Kigger man på uddannelsesområdet, er det bedste, man kan sige om det, at der er mere brugerbetaling og mindre uddannelse.
Man sparer samlet på uddannelsesområdet 141 mio. kr., og det er i en tid, hvor der er brug for det modsatte
, Hvis man så tager afsæt i det der berømte noget for noget-princip, vil jeg spørge hr. Kristian Jensen: Hvad skal produktionsskoleeleverne gøre?
Mange af dem er faldet ud af en ungdomsuddannelse, det gælder for 70-80 pct.s vedkommende.
De skal nu sættes ned i skoleydelse, således at de under 18 år intet får; de over 18 år får kun 725 kr.
Det er ganske interessant, at de, der vil gøre en indsats og komme i gang og hjælpes videre, skal belønnes efter noget for noget-princippet ved at blive sat voldsomt ned i ydelse.
Er det på den måde, Venstre vil sikre, at alle unge mennesker får en kompetencegivende uddannelse?
at høre, om det er vejen frem.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Jeg sætter stor pris på hr. Jens Vibjerg; vi har kontor tæt på hinanden.
Hr. Jens Vibjerg er jo arbejdsmarkedspolitisk ordfører for Venstre, og derfor er jeg også noget forundret over, at hr. Jens Vibjerg ikke har opdaget, at Socialdemokratiet er kommet med en jobplan, der faktisk her og nu vil give 15.000 flere job og på lang sigt mange flere.
Det kan måske skyldes, at hr. Jens Vibjerg har haft travlt med at finde ud af, hvad Venstres jobplan gik ud på, og da den forduftede, kan det jo have smittet af på hr. Jens Vibjergs syn på Socialdemokratiet.
Det må man altså finde ud af internt i Venstre.
Hvad vil man gøre for de her mennesker?
Man siger, hvad man ikke vil gøre, men vi hører ikke et ord om, hvad man har tænkt sig at gøre.
Vi er kommet med et konkret forslag; vi har sagt, det er et debatoplæg; vi siger ikke, det er columbusægget, men vi siger, at vi vil gøre noget, og hvis andre har bedre ideer, så er vi meget parate til at lytte - og lytte til alle partier i det her Folketing.
Til hr. Kim Andersen vil jeg sige, at jeg tror, det er almindeligt kendt, at denne her regering ikke er nær så ambitiøs på miljø- og energiområdet som den tidligere regering.
Det koster arbejdspladser, det koster viden, og det koster en førerposition i international og dansk politik, hvor jeg tror, hr. Kim Andersen i sit inderste også ville ønske, at vi var i forreste linje, som vi var engang.
Jeg håber, at hr. Kim Andersen kan overbevise sit parti om, at det vil være en god idé også for Venstre.
Peter Christensen (V), 2003-09-09:
Jeg vil tage fat i samme emne, for det var med en vis overraskelse, jeg lyttede til ordførertalen.
Det var måske ikke så overraskende, at Socialdemokratiet fastholder, at Danmark sådan var et vidunderland før 2001 - den fordrejning af historieskrivningen har vi hørt før fra Socialdemokratiet, også på det seneste - nej, det, der var overraskende, var noget at det konkrete indhold i finanslovforslaget, nemlig at man ville give bøder til arbejdsgivere, som afskediger mennesker over 55 år.
For vel blev det fyret af i sommer som en prøveballon, men jeg troede, det var en prøveballon.
Nu er det alvor, selv LO blev overrasket; LO's Harald Børsting udtaler, at nu vil det være umuligt at få ansat folk under 55 år. Er hr. Nicolai Wammen enig med LO i, at det vil blive et problem, altså at Socialdemokratiet i og for sig aldersdiskriminerer: Partiet vil gerne hjælpe folk over 55 år, hvis de er på arbejdsmarkedet, men ser sådan set stort på dem, der er under 55 år og uden for arbejdsmarkedet?
Jens Vibjerg (V), 2003-09-09:
Det er beskæmmende, at det eneste, det tidligere arbejderparti Socialdemokratiet kan diske op med for at styrke beskæftigelsen, er at give en bøde til de virksomheder, der vil fyre medarbejdere over 55 år.
Tror hr. Nicolai Wammen, at det bliver lettere at få job, hvis man er 55 år eller derover, hvis arbejdsgiveren risikerer at skulle betale en bøde på 50.000 kr., fordi der pludselig ikke er ordrer i bogen?
Ja, tror hr. Nicolai Wammen, at det bliver lettere at få job, når man er over 50 år - i hvert fald få et fast job?
Vil man så ikke komme ind i nogle vikariater, som sikrer, at arbejdsgiveren kan komme af med én, så arbejdsgiveren undgår at komme i den situation?
Vi må sige, at når det er det eneste bud, Socialdemokratiet har, så er det jo heldigt for det danske arbejdsmarked, at Socialdemokratiet er i opposition.
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Til fru Lillelund Bech, der spurgte, hvordan det kan være, at man i nogle socialdemokratiske kommuner skal betale 2.000 kr. om måneden for en daginstitutionsplads
Sådan er dét.
Vores forslag går selvfølgelig også ud på at give kommunerne de økonomiske rammer, der gør, at man kan nedsætte taksterne.
Sådan er dét jo.
Derfor er jeg lidt uforstående over for fru Lillelund Bechs forslag.
Hr. Lars Barfoed sagde, at vi havde prøvet at skjule vores forslag for offentligheden.
Her skal der gøres en særlig indsats.
Vi er kommet med ét bud.
Til gengæld har vi ikke hørt noget som helst bud fra hverken regeringen, Venstre eller De Konservative.
Vi har hørt en beskæftigelsesminister, der har sagt, at der skal gøres noget ved det, men når han bliver spurgt, hvad det så konkret skal være, så er der ikke noget svar. Det eneste
svar, vi har fået fra regeringen, er den personalepolitik, man bruger herinde, nemlig i staten, og dér har man fyret flere over 50 år end ellers, og derfor er det et problem.
Til fru Charlotte Dyremose: Vi vil gerne satse på et sundt dansk erhvervsliv, der har nogle veluddannede mennesker, og som investerer i forskning.
Vi vil gerne styrke den regionale udvikling langt mere, end regeringen har lagt op til.
Med andre ord: Vi har et visionært alternativ til en regering, der er gået i stå, og det kan jeg da godt forstå at man er lidt træt af hos Venstre og Konservative.
Charlotte Dyremose (KF), 2003-09-09:
Hr. Nicolai Wammen siger, at han ikke har sagt, at det var ubetydeligt, det her beløb, der vil blive lagt på erhvervslivet, hvis Socialdemokratiet fik magt, som de har agt - gudskelov bliver det jo forhåbentlig ikke tilfældet foreløbig.
Det er sjovt, for jeg forstod også på Børsen, at hr. Nicolai Wammen havde udtalt, at det var et beskedent beløb, erhvervslivet nu skulle bidrage med.
Det, der jo så er så morsomt ved de her beskedne bidrag, er, at de i årevis er blevet lagt oven på hinanden.
Og når man lægger beskedne bidrag oven på hinanden, så bliver de pludselig meget, meget høje.
Så siger hr. Nicolai Wammen, at nu skal vi i fællesskab forsøge at sætte flere mennesker i arbejde, strække armene lidt ud, og det er jeg også glad for, men så kommer vi tilbage til det her med de klare forskelle i dansk politik, som hr. Nicolai Wammen også taler om, for problemet er jo - hvilket Socialdemokratiet også selv erkender i deres finanslovoplæg - at man ikke ønsker at føre en politik baseret på skattelettelser, en økonomisk vækst baseret på skattelettelser, nej, man vil hellere lægge øgede byrder på erhvervslivet og så styre med hård hånd fra det offentliges side. Mener hr. Nicolai Wammen, at vejen frem vitterlig er at lægge yderligere udgifter på det erhvervsliv, som jo skal skabe væksten, som skal skabe arbejdspladserne?
Lars Barfoed (KF), 2003-09-09:
Jeg blev ekstra opmærksom, da jeg hørte hr. Nicolai Wammen efterlyse en ny politik.
Jeg tænkte: Nu skal vi nok høre noget nyt og interessant.
Det kom der jo ikke ligefrem frem under gennemlæsningen af Socialdemokratiets udspil til ny finanslov, som man godt nok har holdt skjult for offentligheden og for Folketinget, sådan at vi ikke rigtig har haft mulighed for at sætte os ind i det før lige inden debatten her, men man kan jo ikke sige, at Socialdemokratiet med det oplæg eller med hr. Nicolai Wammens indlæg her i dag sådan ligefrem repræsenterer nogen fornyelse.
Det er jo gamle socialdemokratiske løsninger, der bliver hentet op af skuffen og støvet af og brugt én gang til.
Øgede offentlige udgifter, flere og øgede skatter og afgifter, ikke mindst på erhvervslivet, det er Socialdemokratiets udspil.
Det er udsigtsløst, og det er uden perspektiv. Der er mange ting, man kunne tage fat i, men lad mig bare tage fat i en af de ting, som jo samtidig også sagligt set slet ikke virker sådan, som man påstår det vil virke.
Man vil nu til, forstår jeg, at indføre en bøde på 50.000 kr., hvis en virksomhed siger en medarbejder op, som er fyldt 55 år.
Jeg går ud fra, at vi kan være enige om - for det siger alle statistikker - at problemet ikke er, at virksomhederne opsiger ældre medarbejdere i højere grad end andre.
Tværtimod så bliver de ikke opsagt i samme omfang som andre.
Problemet er, at hvis man først er ledig som f.eks. 55-årig, så er det meget sværere at få et job end for andre.
Tror hr. Nicolai Wammen, at det vil føre til, at der er flere i den alder, der bliver ansat i landets virksomheder?
Gitte Lillelund Bech (V), 2003-09-09:
Da jeg læste Socialdemokratiets finanslovoplæg, noterede jeg mig, at Socialdemokratiet ønsker at give et reelt frit valg, et reelt frit valg, hvor økonomien ikke skal tvinge forældre til at vælge mellem arbejde/karriere og barselorlov, og så foreslår Socialdemokratiet, at der skal indføres et loft på 1.000 kr. om måneden for enhver form for dagpasning.
Så kan jeg jo bare ikke lige sådan helt forstå, hvordan det så kan være, at man i gode socialdemokratiske kommuner som Brøndby og Gladsaxe betaler 2.000 kr. om måneden for at få passet sit barn i enten en dagpleje, en vuggestue eller en børnehave.
Derfor vil jeg spørge: Hvor troværdigt er det, når Socialdemokratiet herinde siger, at man kun skal betale 1.000 kr., når Socialdemokratiet ude i kommunerne samtidig vælger at gøre noget andet?
Nicolai Wammen (S), 2003-09-09:
Til hr. Henrik Vestergaard, som benyttede sin tid til at fyre en meget lang salve af, vil jeg sige, at det forslag, der ligger til finanslov fra Socialdemokratiets side, vil give langt bedre vilkår for de danske børnefamilier, bl.a. ved at nedsætte daginstitutionspriserne til 1.000 kr. pr. barn, noget, som virkelig vil kunne mærkes ude i den enkelte familie, noget, der vil kunne mærkes på en helt anden måde, end hvis man får 125 kr. i skattelettelse samtidig med, at daginstitutionspriserne stiger, og samtidig med, at det bliver dyrere at benytte kollektiv trafik.
Så børnefamilierne i det her land kan være helt trygge ved, at hvis Socialdemokratiet kommer igennem med det her, så vil de få en langt nemmere hverdag, i hvert fald hvad angår det økonomiske og forhåbentlig også på en lang række andre områder. Så spørger hr. Jepsen om erhvervslivet, og hvordan vi ser på det.
Vi ser sådan på det, at vi meget gerne vil investere i Danmarks fremtid, at vi vil investere i uddannelse og forskning, noget, erhvervslivet har efterspurgt, noget, vismændene har efterspurgt, noget, forskerne har efterspurgt, og noget, hvor regeringen har svigtet.
Og der beder vi erhvervslivet om at gå ind og bidrage.
Jeg har ikke sagt, at 1,1 mia. kr. er et lille beløb; jeg har sagt, at det, det vil betyde for den enkelte virksomhed, er et lille beløb, men derimod bliver de 1,1 mia. kr. til et stort beløb, som vi kan lave uddannelse for.
Så det var en forkert opfattelse, hr. Jepsen havde.
Til hr. Kristian Thulesen Dahl, som siger, at vi er den bedste livsforsikring for regeringen - eller rettere sagt for Dansk Folkeparti: Der er en klar forskel i dansk politik lige nu, der er ingen grund til at lægge skjul på det; regeringen har valgt at føre blokpolitik sammen med hr. Kristian Thulesen Dahl.
Vi har sagt, at vi er parate til at gå en anden vej end den, hr. Thulesen Dahl har lagt op til, hvis regeringen er klar.
Og regeringens resultater indtil nu burde gøre, at man skiftede med det samme.
I forhold til diskussionen om EU og den ... Det bliver jeg nødt til at svare på om et øjeblik.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-09-09:
Jeg bliver nødt til at takke hr. Nicolai Wammen, for den tale, han netop holdt, var da den bedste livsforsikring for fortsat indflydelse til Dansk Folkeparti.
Det var fantastisk at høre Socialdemokratiet i den grad gå i bakgear i forhold til mulig indflydelse over for regeringen, og det kan vi i Dansk Folkeparti jo kun glæde os overordentlig meget over. Jeg skal komme tilbage til, hvad vi så vil bruge indflydelsen til.
Det, der er mit spørgsmål til hr. Nicolai Wammen, er vedrørende de arbejdsløse, som jo er et meget stort problem, hver eneste en, der bliver ledig, men er det i virkeligheden udtryk for en rent taktisk overvejelse, at Socialdemokratiet nu er slået ind på det med de arbejdsløse - at det lige pludselig skulle betyde så meget for Socialdemokratiet?
Nu har vi jo altså i månedsvis diskuteret det forhold, at der fra 1. maj næste år bliver åbnet for østeuropæisk arbejdskraft til de danske arbejdspladser.
Da kan østeuropæerne fuldstændig frit tage til Danmark og byde sig til og udkonkurrere de danske arbejdere på de danske arbejdspladser, så det bliver endnu sværere for de ledige at komme ind på danske arbejdspladser.
Der har Socialdemokratiet jo været regeringen behjælpelig med at sikre et massivt flertal herinde i Folketinget for, at vi på den måde kan blive oversvømmet af østeuropæisk arbejdskraft. Er det på den baggrund ikke bare ret billigt og ret hyklerisk at bruge hele dagen i dag på at påstå, at man nu lige pludselig er så bekymret for de arbejdsløse?
Kristian Jensen (V), 2003-09-09:
Jeg er ked af, at fru Sandy Brinck ikke har læst finanslovforslaget godt nok til at have fundet indsatsen for den negative sociale arv, men den står jo bl.a. i den tabel 2.2., vi har i budgetoversigten, hvor der bl.a. er videreførelse af puljer til at bekæmpe den negative sociale arv i 2006 og 2007 og en restpulje, hvoraf vi mener der skal bruges en stor del til netop at bekæmpe den negative sociale arv.
Vi har ikke sat noget præcist tal på, fordi det som regel er en drøftelse med satspuljepartierne.
Men hvis Socialdemokratiet nu siger, at det bare er op til os i regeringen at komme med et forslag, så skal vi hurtigt levere det.
Vi tror på, at vi gennem bl.a. at bruge de erfaringer, der er fra Vojens og Høje Taastrup med forældrekontrakter, bl.a. ved at bruge de erfaringer, der er om at styrke børns kompetencer, allerede på daginstitutionsområdet kan lave en markant bedre indsats mod den negative sociale arv.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen: Det er jo sådan, at i dag er det faktisk kun 20 pct. af den byfornyelse, der sker, der er støttet af det offentlige.
De 80 pct. er den private ustøttede byfornyelse, og derfor er det stadig væk attraktivt for en lang række husejere, lejlighedsejere og ejendomsejere at gå ind i boligstøtteområdet, byfornyelsesområdet, og få en støtte til den byfornyelse, der skal til, også selv om vi laver en større grad af ejerbetaling.
Derfor er vi fuldt ud trygge ved, at der også vil være en meget høj aktivitet, og vi tror også på en uændret aktivitet på byfornyelsesområdet, selv om vi ændrer på, hvor meget staten betaler, og hvor meget ejerne betaler.
Til fru Grete Schødts: Jeg kan nævne andre eksempler på, at det har været en succes: Husmødrehjælpen i Tårnby har været ude at få 84 af de ældre som kunder hos lige netop deres virksomhed, fordi de ønskede at have et privat hjemmehjælpsfirma til at levere servicen i stedet for det offentlige.
Der kan vises snesevis af andre tilfælde, hvor det har været en succes.
Alt andet lige er det min opfattelse, at det frie valg i sig selv er med til at give en bedre livskvalitet, fordi det giver myndige borgere, der får lov til at træffe valg selv, i stedet for umyndige borgere, der bliver styret af, hvad de offentlige kasser måtte mene og gøre.
Og det er nok forskellen på Socialdemokratiet og på Venstre.
Vi tror på myndige borgere.
Socialdemokratiet tror på offentlig styring.
Christian Lund Jepsen (V), 2003-09-09:
Når man læser Socialdemokratiets forslag til finanslov, og når man også hører hr. Nicolai Wammen tale her, så kan man jo få det indtryk, at erhvervslivet ikke er noget, man interesserer sig for i Socialdemokratiet.
Man er tilbage i den gamle tone.
Erhvervslivet er noget, man malker og jagter i stedet for at betragte det som en væsentlig bidragyder til, at vi får gang i beskæftigelsen, og til, at vi kan bevare vores velfærdssamfund.
I dag i Jyllands-Posten er hr. Nicolai Wammen citeret for, at 1,1 mia. kr. er småpenge i den lønskat, man vil pålægge virksomhederne.
Det er måske slet ikke de arbejdsløse, det handler om.
Vi har jo set nu, hvordan man fra Socialdemokratiet bruger forkerte tal i forbindelse med fyringer i private virksomheder.
I stedet for skal vi have aktivering og flere offentligt ansatte.
Det er jo det, der er resultatet af Socialdemokratiets finanslov.
Måske er de arbejdsløse mere en del af en kampagne end en reel interesse?