runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-30:
Jeg ved ikke, om hr. Helge Adam Møller har været i salen hele tiden, men jeg tror sådan set, at formanden kan bekræfte, at jeg faktisk havde ordet som ordfører.
Jeg havde det godt nok ikke i rækkefølgen, men jeg havde rent faktisk ordet som ordfører.
Jeg vil godt sige, at Socialdemokratiet ikke er modstander af, at der skal stilles krav til danskkundskaber.
Socialdemokratiet er ikke modstander af, at der skal føres en skærpet tone eller politik over for folk, der begår kriminelle handlinger.
Socialdemokratiet er heller ikke modstander af, at der skal indføres en eller anden form for prøve, eller hvad man nu kunne sige, for at opnå dansk statsborgerskab.
Det, Socialdemokratiet er afgørende imod, er, at man eksempelvis ikke kan give dansk statsborgerskab til mennesker, som af forskellige årsager ikke har mulighed for at lære at tale dansk.
Det kan være folk, der er kommet til landet og aldrig har haft skolegang i deres hjemland; folk, der i øvrigt ellers bor og fungerer i det danske samfund, men som ikke kan blive danske statsborgere, fordi de ikke kan lære at tale dansk, idet de eventuelt er analfabeter, eller fordi de er døve eller har en hjerneskade, er torturofre, eller hvad det nu kunne være.
Det er vi modstander af, og det er den politik, som regeringen og Dansk Folkeparti står for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-30:
Jeg vender tilbage til det her med viden om danske forhold.
Jeg er stadig væk interesseret i at høre, ligesom jeg har været det under tidligere debatter, om det så gør sig gældende på den måde, at ingen dansker, ikke én eneste nuværende dansk statsborger, skal kunne dumpe i den prøve.
For jeg kan da høre på de spørgsmål, hr. Helge Adam Møller kommer med her, at der er jeg da ikke engang sikker i mine svar.
Der ville da være et eller to af de spørgsmål, jeg ikke ville være et hundrede procent sikker på.
Jeg vil da gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om det så betyder, at jeg skulle kunne frakendes mit danske statsborgerskab, for det er jo det, vi i realiteten taler om nu.
Vi taler om, at man for at få dansk statsborgerskab skal kunne bestå en prøve.
Det betyder altså, at hvis man ikke lige bestod sin geografi i 8. klasse, eller hvad ved jeg, så skulle man ikke kunne blive dansk statsborger, eller hvad?
Det er det der med 20 spørgsmål til professoren, og så sidder man og er smaddernervøs og kan ikke lige, fordi man ved, at ens fremtid står på spil i forhold til den test, og så får man ikke svaret ordentligt på spørgsmålene, dumper og kan så ikke blive dansk statsborger. Det er den slags tilstande, man ønsker at indføre, og den type vilkårlighed synes jeg simpelt hen, at de borgerlige partier burde finde sig for gode til.
Kamal Qureshi (SF), 2002-05-30:
Jeg vil egentlig bare nævne nogle af de eksempler, hr. Helge Adam Møller måske efterlyser.
Vi har modtaget borgere i det her samfund, der kom hertil som arbejdskraft på et tidspunkt, hvor vi manglede deres arbejdskraft, og i den periode fik de ikke nogen som helst form for undervisning, men de blev rent faktisk det, som De Konservative godt kan lide, nemlig selvforsørgende.
Kl. 9.55
Det er nogle af de mennesker, som jeg f.eks. møder, og som ikke har haft lejlighed til at tilegne sig viden, eller nogle af de mennesker, der faldt ud af arbejdsmarkedet på det tidspunkt, hvor arbejdsløsheden steg, og har været uden kontakt til den del af arbejdsmarkedet, hvor man taler dansk, eller hvor man tilegner sig sprogkvalifikationerne.
De mennesker har jo ikke kunnet få tilbud om danskundervisning.
Det er jo en realitet.
Og det er de personer, vi rent faktisk nu går ind og straffer, efter at de har brugt 20-30 år af deres bedste år på at arbejde i det her samfund for at bidrage til det her samfund, for at skabe en del af den velfærd, som vi andre nyder godt af.
Til dem siger man: Venner, I er ikke gode nok til at blive en del af det her fællesskab.
Det er vel ikke kun sådan, at det er de mennesker, der har rødder tilbage til vikingerne, som er med til at skabe den velfærd, vi lever af?
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-30:
Nej, det er ikke kun dem, der har rødder tilbage til vikingerne, men det er også dem, der har rødder i Vietnam, i Sydamerika, forskellige steder i de arabiske lande,
under én forudsætning: at de selv aktivt ønsker at yde en indsats for at blive borgere i dette land.
Jeg ville synes, at det var helt naturligt, hvis jeg skulle immigrere til et andet land og havde boet der i 10, 20 eller 30 år, at jeg også ydede en indsats for at kende dets kultur og dets historie og kunne snakke dets sprog, ellers synes jeg ikke, at jeg skulle belønnes med statsborgerskab. Fru Pernille Rosenkrantz-Theil frister mig næsten over evne, for jeg kunne forstå, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil heller ikke rigtig kendte svarene på de spørgsmål.
Nu stillede jeg kun ét konkret spørgsmål, og det var, at det var rimeligt at vide, om Limfjorden var et vandløb mellem Nord- og Midtjylland eller et diskotek inde på Strøget, dette er så til oplysning.
Og så spørger fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Hvis jeg nu ikke ved det, skal jeg så ikke blive dansk statsborger?
Det er selvfølgelig en charmerende tanke.
Men nej.
Bertel Haarder (V), 2002-05-30:
Folketingets debatter ville blive lange, hvis hr. Kramer Mikkelsen havde ret i, at man tilslutter sig alt det
, man ikke tager afstand fra her i salen.
Det er helt i grundlovens ånd, at regeringen og ministeren holder sig i baggrunden, når det vedrører indfødsretslovgivningen.
Den har en helt særlig karakter.
De ekstra krav, der nu stilles, vedrører, at der skal gå 10 år fra straffens udståelse, til man kan få indfødsret, såfremt straffen har været på over 6 måneders ubetinget fængsel.
Endvidere er der skærpede krav til danskkundskaber helt i lighed med en stribe andre lande, og der er udtrykkeligt en undtagelse for mennesker, som ikke kan lære dansk.
Jeg vil gerne ønske Folketingets nye Indfødsretsudvalg, som nedsættes i oktober, al mulig held og lykke med at finde et fortsat bredt samarbejde om tildeling af indfødsret i Danmark, og at dette samarbejde har mulighed for også at omfatte Dansk Folkeparti, ser jeg i enhver henseende som en fordel.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-30:
Det er muligt, at jeg ikke forstod ministeren korrekt, men så ser jeg frem til, at ministeren gentager det.
Men sådan som jeg forstod hr. Søren Krarup, var der nu lavet en aftale
mellem regeringen og Dansk Folkeparti om de fremtidige retningslinjer for indfødsret, og det er jo kun at ønske dem, der har fået mest ud af det, tillykke med det
Enhedslisten er fuldstændig uenig, men det er jo sådan set ligegyldigt.
Men når det så er sagt, går hr. Søren Krarup herop og siger: Men i øvrigt er det ikke sikkert, at Dansk Folkeparti vil stemme for resultaterne af den aftale, altså når den aftale bliver omsat i praktisk politik.
Derfor vil jeg godt spørge integrationsministeren: Er det en del af den aftale, at Dansk Folkeparti stemmer for resultaterne af den aftale, eller ligger det ligesom åbent for Dansk Folkeparti, om de kan stemme for resultaterne af den aftale, og i så fald, hvor er det så, regeringen forventer, at regeringen får sit flertal for sine lovforslag på det her område fremover?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-05-30:
Man har indgået en aftale med Dansk Folkeparti, men man har indgået en aftale med et parti, som i øvrigt ikke vil give løfter om at stemme for loven fremover.
Og det jo bliver interessant at se, hvordan regeringen vil løse det problem.
Fra Socialdemokratiets side er kravet om danskkundskaber i forhold til dansk indfødsret vigtigt.
Vi anerkender, at de krav skal stilles, men vi mener samtidig også, det er nødvendigt, at der er nogle dispensationsmuligheder, således at det ikke skal være, som eksempelvis Dansk Folkeparti mener, at ældre mennesker med afasi, hjerneskade eller døvhed eller hvad det nu kunne være, ikke kan opnå dansk statsborgerskab, fordi de ikke kan lære at tale dansk.
Den politik er vi ikke enig i i Socialdemokratiet.
Vi mener, at der skal være nogle dispensationsmuligheder.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-30:
Det er fuldstændig korrekt.
Vi ønsker at opretholde det de facto-begreb, vi har i Danmark, og som går lidt videre end det beskyttelsesbegreb, man nu lægger ind.
Det hensyn, vi har lagt vægt på, og som regeringen beskriver,
er jo, at den eneste grund til at ændre på de facto-begrebet er, at færre kan få asyl i Danmark.
Men vi er ikke enige i, at det skal være målet. Derudover vil jeg om tilstrømning sige, at hr. Peter Skaarup jo blander tingene fuldstændig sammen.
Han siger, at tilstrømning har noget at gøre med, hvor mange flygtninge og det ene og det andet, og så begynder han pludselig at snakke om familiesammenføring oven i det hele.
Som sagt: Socialdemokratiet ønsker at opretholde de facto-begrebet, men vi støtter, at man indfører en aldersgrænse på 24 år ved familiesammenføringer.
Hvad er Dansk Folkepartis svar på det, vi kalder integration?
Det har vi nemlig ikke hørt endnu.
Jens Rohde (V), 2002-05-30:
Jeg hørte tre ord, som jeg studsede meget over i hr. Mogens Lykketofts tale.
Det var i hvert fald ikke det, der karakteriserede hr. Mogens Lykketofts tale heroppefra.
Den var sur, tvær og gammel.
Og jeg må sige, jeg er fuld af forundring over, at det overhovedet lykkes socialdemokrater at kæmpe sig op på den her talerstol gang på gang med det tungsind, som de udviser.
Det er en præstation.
Hr. Mogens Lykketoft kritiserer vores udsigtsløse skattestop.
Så må det være naturligt at spørge: Hvis Socialdemokratiet får magt, som de har agt, vil man så ophæve skattestoppet?
Vil man sikre, at afgifterne igen kan stige og stige og stige, således at man igen rammer de svageste?
Og er Socialdemokratiet på vej væk i fuldt firspring fra den aftale, som den tidligere regering indgik med kommuner og amter?
I så fald: Hvad er der egentlig galt med den aftale, som man indgik?
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Det er, så vidt jeg ved, oppositionens fornemste rolle, og det er jo ikke så lidt, der er at orientere om.
Det har jeg inden for den taletid, der var udstukket i dag, prøvet at yde et bidrag til, men jeg er grundlæggende et optimistisk menneske.
Jeg tror faktisk, de har opdaget det derude.
Med hensyn til skattestoppet - det såkaldte skattestop - så skal det erstattes af reelle skattelettelser for dem, der tjener mindst og arbejder hårdest, og der skal ikke være skattestop for spekulanter og plattenslagere.
Der skal lukkes huller dér, hvor der er blevet åbnet huller, akkurat som dengang den daværende skatteminister hed Anders Fogh Rasmussen.
Det skal stoppes, så vi kan få en ordentlig fordeling.
Det er jo ikke interessant at snakke skattestop for hele befolkningen, når der er nogle, der slipper for at deltage i finansieringen af fællesskabet, og nogle, der betaler for meget.
Det er vi meget optaget af.
Jens Rohde (V), 2002-05-30:
Jo, det er jo fair nok at sige, at man er uenig i den politik, som regeringen fører.
Sådan må det nødvendigvis være, det er jo også det, vi er her for.
Det, jeg bare finder interessant, er, at der ikke kommer ét eneste positivt ladet, selvstændigt bidrag om, hvad Socialdemokratiet egentlig vil.
Intet.
Man bruger hele sin taletid på kritik, kritik, kritik.
Det er svært at opfatte det som andet, og navnlig også med den udførelse, som vi får heroppefra, at opfatte det som andet end mavesurt.
Men jeg takker for svaret.
Jeg takker for, at vi nu får at vide, at skattestoppet skal ophæves.
Så ved danskerne ganske udmærket godt, hvad udsigterne vil blive, nemlig at skatter og afgifter stiger og stiger, og at vi dermed kan blive ved med at skulle betale til statskassen, indtil vi når de 100 pct.
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Når hr. Jens Rohde ikke syntes, at han havde hørt noget om, hvad Socialdemokratiet mener, så kunne jeg jo være bange for, at han tilhørte den femtedel, han nævnte før, der ikke havde lært at læse, for det har der været rig lejlighed til at sætte sig ind i både før dette møde og i den tale, jeg holdt for et øjeblik siden. Men det er klart, at vi er meget uenige med regeringens politik.
Det er klart, vi ikke synes, at det er fair, at folk, der har, om man så må sige, levet på udskudt skat under gode, favorable regler som erhvervsdrivende, skal slippe for at betale regningen, når de forlader erhvervslivet.
Det har intet som helst med en progressiv erhvervspolitik at gøre.
Generelle byrdelettelser og svækkelse af arbejdsmiljøregler osv., som man nu har begunstiget erhvervslivet med, har heller ikke noget med progressiv erhvervspolitik at gøre.
Jeg er faktisk helt enig med, hvad Det Radikale Venstre har sagt.
Det er væsentligt vigtigere at få lettet skatten for virksomhedens medarbejdere end at dele lettelser ud med vilkårlig og rund hånd, sådan som regeringen har gjort og dermed afskåret sig fra at indfri løftet om en rigtig skattereform, der letter skatten på arbejde for almindelige mennesker.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-30:
Nu er det jo ikke, fordi Socialdemokratiet er dem, der skal stå allermest for skud i dag.
Måske ønsker jeg blot at opretholde en illusion om, at det stadig var socialdemokraterne, der var ved magten.
Men jeg kan alligevel ikke lade være med at komme herop
og spørge hr. Lykketoft, om det ikke ærgrer Socialdemokratiet, at man på en række områder selv var med til at skabe en glidebane, som Venstre og De Konservative i dag rutsjer ned ad.
Et af de områder, jeg tænker på, er selvfølgelig, at man indførte halve dagpenge for unge under 25 år.
Den nuværende regering udvider så den ordning til 30 år på præcis samme præmisser som Socialdemokratiet.
Og ærgrer det ikke også hr. Mogens Lykketoft, som bruger tid heroppe på at sige, vi ikke skal have andenklasses borgere, at man i sin regeringsperiode ønskede at indføre den såkaldte integrationsydelse, der så senere blev fjernet igen efter massiv international kritik?
Den snoede sig altså ikke lige så elegant omkring international lov, som den lovgivning, den nye regering vil indføre, der ganske rigtigt skaber andenklasses borgere.
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Jeg kunne ikke rigtig finde ud af, hvad det var, fru Pia Kjærsgaard stod og tilbød os heroppefra.
Men det kan da være interessant at efterprøve, hvor selvstændig fru Pia Kjærsgaard er i forhold til regeringen. Så er jeg nødt til at sige til fru Pia Kjærsgaard, at man jo ikke i det lange løb kan bedrage befolkningen ved at lave sådan nogle små puljer og så kalde det sociale forbedringer, hvis man samtidig er det parlamentariske grundlag, der gennem opbakning til det såkaldte skattestop og en lås på udgifterne forhindrer de lokalpolitikere, der skal levere den sociale omsorg, der skal levere ældreomsorgen, i faktisk at udføre deres arbejde. Det er jo der, den rigtige prøve kommer.
Det synes jeg vi skulle tale nærmere om.
Nu vil jeg sige til det første spørgsmål
, at når man laver noget, som er rimeligt i forhold til en aldersgruppe, hvor de fleste faktisk får en lavere ydelse og er ved at uddanne sig, så er det jo ikke noget argument for at udstrække det vilkårligt til andre aldersgrupper og folk i en helt anden familiesituation. Med hensyn til integrationsydelsen vil jeg meget medgive fru Rosenkrantz-Theil, at det var en fejltagelse, som vi lavede om.
Og jeg vil godt sige for mit eget vedkommende, at den væsentligste begrundelse for, at vi lavede det om var, at kloge kommunale folk kom og sagde til os: Det er for lidt til, at folk kan leve anstændigt.
Og det her betyder enten, at de bliver alt for klemt i deres hverdag, eller - og det er det, der er ved at ske - at vi er nødt til at opstille et stort bureaukrati ude i kommunerne for at dække regninger i langt større omfang oven i den her ydelse.
Hvis det er det sidste, der kommer til at ske i konsekvens af regeringens politik, ja, så kan det bøde noget på den deklassering, der sker, men så bliver det til gengæld en grov ændring af byrdefordelingen til ugunst for de kommuner, der i forvejen har for stor en del af indvandringen
i Danmark
Jeg tror sådan set ikke, at fru Rosenkrantz-Theil og jeg kan vende flere argumenter omkring de unge, måske bortset fra at konstatere, at i kraft af den politik, der blev gennemført, da vi andre udgjorde et flertal, er Danmark måske det land i Vesteuropa, hvor der er færrest unge, der bliver hængende i arbejdsløshed, fordi vi har gjort en samlet indsats, hvor man kan være uenig i nogle af elementerne, men hvor man ikke kan sætte nogen form for spørgsmålstegn ved resultatet.
Vi har banket ungdomsarbejdsløsheden ned og dermed løst et af de alvorligste sociale problemer, vi havde fået skabt, sidste gang der var borgerlig regering i Danmark.
Vi vil gå op imod dem, vi vil prøve at påvirke dem, og vi vil kunne stå inde for holdningsmæssigt, hvad det er for en politik, vi skal føre frem.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Sjældent har man hørt en ordfører fra et parti, der - må man vel fortsat formode - betragter sig selv som et ledende oppositionsparti, levere et så ikke bare negativt og kritisk, men snarere følelsesmæssigt indebrændt og bittert indlæg, som det, vi lige har hørt fra hr. Mogens Lykketoft.
Man kunne næsten forfalde til at få ondt af det gamle parti, der et halvt år efter vælgernes knusende dom endnu ikke ved, hvilket ben partiet skal stå på.
Hr. Mogens Lykketoft var meget ked af ikke at have været nok med i praktisk politisk arbejde i det forgangne halve år.
Det forudsætter jo, at man har en politik at byde ind med, vil jeg gerne sige til hr. Mogens Lykketoft.
Vi vil fra konservativ side meget gerne have Socialdemokratiet med i en lang række ting, men hvad er det, Socialdemokratiet vil?
Hvad vil man på udlændingeområdet?
Vi har ikke kunnet blive klog på det. Vil man nu, hvor man stemmer imod udlændingepakken, true med at ophæve den, lige så snart man får magt, som man har agt?
Hvad vil man med skattepolitikken?
Kan vi forvente et skatteudspil fra hr. Mogens Lykketoft og hans parti?
Hvad med boligejerne, hvad skal de regne med?
Skal de regne med, at hvis Socialdemokratiet kommer tilbage til magten, ja, så vil ejendomsværdiskatten igen tage himmelflugten? Hvad kan vi regne med?
Hvad vil man byde ind på både på kort og på lang sigt?
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Jeg kunne have en fornemmelse af, at De Konservatives følelse af ikke rigtig at være med er næsten lige så stærk som Socialdemokratiets.
Jeg kunne have den fornemmelse, men nok om det.
Jeg tror såmænd også, at De Konservative gerne ville have et bredere samarbejde, og at de tror, de selv står sig bedre ved det.
Det er jo lidt for ynkeligt at høre fru Pia Christmas-Møller gentage de der floskler om, at man kunne jo ikke finde ud af, hvad vi mente, og vi ville jo ikke være med osv.
Udlændingepakken: Her i dag har jeg jo stået og sagt meget præcist, hvad vi var for, hvad vi var mod, og hvad vi derfor vil lave om.
Den eneste usikkerhed, der kan være med hensyn til den tekniske udformning, er den retsusikkerhed, som er skabt med tilknytningskravet: Hvordan vil det blive praktiseret?
Bliver det praktiseret sådan, som integrationsministeren siger, er der måske ikke så meget, der skal laves om.
Bliver det praktiseret sådan, som fru Pia Kjærsgaard og fru Mona Sahlin i øvrigt har sagt, er der meget, der skal laves om.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-30:
Her ville jeg være venlig at give Socialdemokratiet taletid,
så man kunne få lidt at vide om, hvad Socialdemokratiets politik egentlig går ud på, og så misbruges de få sekunder, ordføreren har til rådighed, med hånlige bemærkninger.
Hvad er det for noget?
Kan vi ikke få at vide, hvad Socialdemokratiet gerne vil lægge frem i det kommende folketingsår?
Kan vi ikke få at vide, hvor det konkret er, Socialdemokratiet gerne vil være med til at lave praktisk politik, der tæller for hr. og fru Jensen?
Vi får noget forblommet om, at man da godt vil lette skatten for de laveste indkomster.
Hvad er det konkret vi kan forvente os, og hvordan vil Socialdemokratiet finansiere det?
Med hensyn til Socialdemokratiets udlændingepolitik, så er det da vist to skridt frem og tre tilbaws.
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Jeg forstod, at fru Pia Christmas-Møller ikke havde flere spørgsmål til vores udlændingepolitik.
Hun havde fået svaret, og det vidste hun også godt. Med hensyn til hvad vi vil gøre vedrørende mangelen på arbejdskraft, tror jeg, man stilfærdigt må konstatere, at de redegørelser, fru Marianne Jelved og jeg i den forrige regerings tid fremlagde, var nok så konkrete i buddene på, hvad der skal gøres, som det, vi hidtil har set fra den nye regering.
Vi er jo enige i analysen.
Vi er enige om, at det også skal handle om, hvordan man gør det endnu mere attraktivt at blive på arbejdsmarkedet og gøre en ekstra indsats.
Det kan også komme til at handle om skat.
Det gjorde jeg nogle bemærkninger om - det ved jeg ikke om fru Pia Christmas-Møller lagde mærke til - og de bemærkninger vil vi jo selvfølgelig uddybe i den kommende folketingssamling på skatteområdet.
Så vil jeg i øvrigt sige, at det er muligt, fru Pia Christmas-Møller har haft travlt med andre ting, men som tekstbidrag til forståelse af, hvad Socialdemokratiet mener på forskellige områder, kunne man jo starte med at læse de 41 forslag, vi har fremsat i denne folketingssamling alene og sammen med andre partier.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-30:
Jeg vil gerne kvittere for, at Socialdemokratiet blev klogere på det område, og jeg er glad for, at vi også heroppefra kan få slået fast, at Socialdemokratiet ikke i fremtiden vil lade sig forføre af folkestemninger i befolkningen og indføre den slags tiltag. Så vil jeg blot kommentere det her med rimeligheden af, at unge under 25 år får det halve af, hvad andre unge får.
Det er jo ikke unge under uddannelse.
Det vil altså sige, at de ikke står i en situation, der nødvendigvis er spor anderledes.
En 25-årig står ikke nødvendigvis i en spor anderledes situation end en 26-årig.
Og det er jo også sådan, at folk mellem 20 og 25 år er i den fødedygtige alder, og derfor ved vi intet generelt om deres familiesituation.
Jeg ville ønske, Socialdemokratiet heroppefra havde kunnet love, at de ikke blot ville afskaffe den ordning, regeringen gennemfører nu, men at Socialdemokratiet også havde indset på baggrund af det, den nuværende regering laver, at man også skulle afskaffe de halve dagpenge for de 20-25-årige, men det lader det ikke til.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Heldigvis er der da nogle i den socialdemokratiske folketingsgruppe, som er knap så forbandede og knap så sure som hr. Mogens Lykketoft og det, hr. Mogens Lykketoft her giver udtryk for.
Fru Karen Jespersen siger faktisk til Berlingske Tidende i dag vedrørende det sociale område, og jeg vil godt have lov at citere, om et forslag, som Dansk Folkeparti var årsag til, et godt, socialt forslag, hvor man kunne dele en orlovsordning, hr. Mogens Lykketoft kender det givetvis: Det er et udtryk for, at Dansk Folkeparti tør bruge flertallet uden om regeringen.
Og det kan være med til at rykke regeringen, for den ønsker jo ikke at blive udstillet som et asocialt parti, siger fru Karen Jespersen.
Og senere siger fru Karen Jespersen, at sagen illustrerer, hvilken retning de politiske konstellationer bevæger sig i.
Dansk Folkeparti forsøger at være et parti til venstre for regeringen, og det kræver, at partiet tør bruge flertallet uden om regeringen.
Jeg ser det som en prøve i miniformat, som senere vil være i stort format.
Det er den tidligere socialminister, fru Karen Jespersen.
Er hr. Mogens Lykketoft enig i den fremlægning?
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Jeg vil ikke afvise, at et bredt samarbejde også kan omfatte Dansk Folkeparti, men bredt samarbejde kun med Dansk Folkeparti betragter jeg som en selvmodsigelse.