Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
I anledning af at det i dag er den 5. april, har jeg besluttet mig for at være meget positiv over for forslagene fra beskæftigelsesministeren.
Når det handler om det her forslag, skal der ikke herske tvivl om, at Enhedslisten støtter forslaget.
Det er et forslag, som sikrer, at de mennesker, der har været så uheldige at få anmeldt en erhvervssygdom i 2004, får, hvad de er berettiget til, både hvad angår erstatning, og hvad angår betaling af nødvendige behandlingsudgifter.
Jeg synes, det er positivt, at ministeren også i denne her sag viser, at han har forståelse for forbedringer for de arbejdsskadede, en forståelse, som der også i fremtiden vil være brug for, da der jo uanset arbejdsskadereformen i 2003 stadig er brug for en række forbedringer med tre klare mål: For det første skal vi tættere på den situation, hvor arbejdsskader faktisk anerkendes som arbejdsskader.
Når det handler om ulykker, betød arbejdsskadereformen et klokkeklart fremskridt.
Der er derimod noget, der tyder på, at reformen ikke i sig selv sikrer klarhed for de mennesker, der rammes af en erhvervssygdom.
Det arbejde, der foregår i Erhvervssygdomsudvalget, og som skal sikre, at flere erhvervssygdomme anerkendes, foregår, så vidt jeg ved, meget langsomt, bl.a. fordi arbejdsgiverne er noget bagstræberiske i det arbejde.
Det gamle ordsprog om, at man kan trække hesten til truget, men ikke tvinge den til at drikke, er tilsyneladende på sin plads i denne sag.
Jeg håber, at vi i den kommende tid kan få beskæftigelsesministeren til ligesom at skubbe på udviklingen på erhvervssygdomsområdet ud fra intentionerne i arbejdsskadereformen.
For det andet er der stadig brug for forbedringer, når det handler om erstatninger for tab af erhvervsevne.
Jeg ved, at ministeren har et forslag på vej på det område, men desværre er de foreløbige meldinger, at forslaget udelukkende vil dreje sig om sager med såkaldt overkompensation.
Vi står i den groteske situation, at erstatninger for erhvervsevnetab er langt mindre for folk, der kommer til skade på arbejdet, end for folk, der f.eks. kommer til skade i trafikken.
FTTM018.fm Page 1447
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
For det tredje mangler vi jo stadig at forbedre den ellers meget logiske kobling mellem arbejdsskade- og arbejdsmiljølovgivningen, hvor regeringen desværre har fjernet nogle af incitamenterne til forebyggelse af arbejdsskader ude på arbejdspladserne.
Til sidst vil jeg blot lige henvise til nogle af høringssvarene, som også den socialdemokratiske ordfører gjorde, og sige, at høringssvarene udtrykker en vis portion skepsis over for forsikringsselskabernes og erhvervssygdomssikringens evne til vurdering af behandlingsudgifter.
Ifølge høringsnotatet vil Arbejdsskadestyrelsen prøve at løse problemet gennem en bekendtgørelse og andet vejledningsmateriale.
I den positive ånd vil jeg vælge at tro på, at systemet kan fungere til de arbejdsskadedes tilfredshed, men jeg tror samtidig, at vi skal følge praksis for at se, om der opstår problemer, f.eks. fordi sagerne trækker unødigt ud.
Med de bemærkninger en støtte til lovforslaget.
Det var jo en stor reform, der medførte omfattende ændringer af den tidligere lov, og der kan erfaringsmæssigt opstå behov for efterfølgende justeringer.
Efter gennemførelse af reformen viste det sig beklageligvis, at ikrafttrædelsesbestemmelsen kunne fortolkes på en måde, som var i modstrid med hensigten i den politiske aftale bag reformen.
Selv om det naturligvis er beklageligt, at Folketinget endnu en gang skal tage stilling til en allerede vedtaget lov, har jeg fundet det nødvendigt at fremsætte dette ændringslovforslag.
Jeg ser frem til et konstruktivt arbejde i Folketingets Arbejdsmarkedsudvalg og vil herved give tilsagn om, at alle spørgsmål besvares hurtigt.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning