runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2004-05-12:
Det, jeg efterlyser, er også sådan bare en rent principiel holdningstilkendegivelse om, om det er rimeligt, at der er borgere, der betaler skat to gange af de samme penge så at sige.
Så mit spørgsmål var i første række et principielt spørgsmål om, hvorvidt det her er rimeligt eller ej, og i anden række et spørgsmål til statsministeren om, om statsministeren er enig i, at såfremt det ikke er muligt at løse det pågældende problem inden for eksisterende lovgivning, så er det nødvendigt - uden at lægge os fast på nogen som helst form for metode - at få ændret lovgivningen sådan, at man ikke kommer til at betale skat af de samme penge to gange?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Det synes jeg heller ikke er rimeligt.
Det må hr. Morten Homann
ligesom hr. Jens Peter Vernersen drøfte med skatteministeren.
Det må man altså drøfte med skatteministeren.
Morten Homann (SF), 2004-05-12:
Jeg har fuld forståelse for, at statsministeren naturligvis ikke kan gå dybt ind i substansen af det her og forholde sig til det spørgsmål, som også primært vedrører skatteministerens ressort.
Men jeg synes, det kunne være gavnligt at få det afklaret helt principielt og få et soleklart svar fra statsministeren.
Er det rimeligt, at de her skatteydere, de her familier, som er blevet berørt af det her, dybest set kommer til at betale renterne af den her skat to gange til to forskellige lande?
Er det en rimelig situation, eller er det en urimelig situation?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg skal da ikke lægge skjul på, at jeg synes, den sag bør finde en fornuftig løsning inden for kortest mulig tid.
Men igen må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at de skattetekniske sider af det må hr. Jens Peter Vernersen altså drøfte med skatteministeren.
Hr. Jens Peter Vernersen henviste til et bestemt svar, som er givet fra skatteministeren vedrørende skatteydernes mulighed for at forebygge et rentekrav.
Skatteministeren har over for mig oplyst, at det ikke var hensigten med det svar at give det indtryk, at de berørte skatteydere i denne sag blot skulle indbetale den danske skat nu og her.
Hensigten var alene at nævne en principiel mulighed.
Der kan jeg i øvrigt henvise til de bemærkninger, skatteministeren er kommet med om det i sit svar på spørgsmål nr. S 452.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Når jeg alligevel rejser spørgsmålet over for statsministeren, er det jo, fordi skatteministeren i sine svar udviser en ganske forfærdelig arrogance. Skatteministeren skriver f.eks. i et svar: Det er ikke muligt at give forhåndsafkald på rentekravet.
Så skriver skatteministeren videre, at man kan undgå renteproblemet ved at betale skatten.
Når jeg ser på, hvad statsministeren har sagt tidligere, om mennesket frem for systemet, og: Jeg vil se på skat fra borgerens synspunkt, som er et citat fra Jyllands-Posten fra lige efter at den nuværende statsminister var blevet skatteminister, så er det her jo et helt andet syn.
Her lader man altså 25 borgere i stikken på det spørgsmål om renter, som man kunne give afkald på. Hvis det er sådan, at lovgivningen ikke giver adgang til det, så er der jo mulighed for at ændre loven, og det har vi bedt skatteministeren hjælpe med.
Det afviser skatteministeren.
Det er sådan helt principielt.
Er det rimeligt over for borgerne?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Allerførst må jeg sige til hr. Jens Peter Vernersen, at jeg ikke kender detaljerne i denne her sag, det må hr. Jens Peter Vernersen afklare med skatteministeren.
Jeg kan sagtens sætte mig ind i, at det er en utilfredsstillende situation for de berørte familier, og jeg forstår, at den konkrete sag har været drøftet her i Folketinget siden august sidste år.
Hr. Jens Peter Vernersen har modtaget en lang række svar, både skriftligt og mundtligt
Jeg forstår i øvrigt også, at Socialdemokraterne har fremsat et beslutningsforslag, som har tilknytning til denne sag, og det er jo et forslag, som blev førstebehandlet her i Folketinget den 28. april i år.
Skatteudvalget har efterfølgende efter det, jeg har fået oplyst, stillet 14 spørgsmål i tilknytning til beslutningsforslaget, og skatteministeren har svaret på disse spørgsmål.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Det spørgsmål, jeg har stillet, er helt principielt.
Der er en uoverensstemmelse mellem Danmark og Tyskland om beskatning af en række fiskere.
Tyskland har beskattet fiskernes indtægt siden 1998 med ca. 50 pct., fordi man har arbejdet på en tysk indregistreret kutter.
Det anerkender
den danske stat ikke her i 2003, altså efter 5 år.
Nu forlanger Danmark også skat, også ca. 50 pct., fordi Danmark nu mener, at man har beskatningsretten.
Men spørgsmålet er ikke afklaret med Tyskland. Skatteministeren har, efter at jeg rejste sagen sidste år i august, meddelt, at der gives henstand med at betale skatten, indtil spørgsmålet er afklaret.
Men det, der ikke gives henstand med, og det er det principielle, er rentebeskatningen.
Danmark forlanger nemlig renter tilbage fra 1998, ca. 35 pct. eller over 100.000 kr. pr. borger.
Jeg vil godt høre, om statsministeren finder, at det er en rimelig behandling af danske borgere, at man på den måde ikke kan få oplyst, at man ser bort fra disse renter.
»Finder statsministeren det acceptabelt, at 25 familier i Thyborøn nu siden 1998 ikke har kunnet få afklaret af de danske skattemyndigheder, om beskatning skal ske til Tyskland eller til Danmark, og finder statsministeren det acceptabelt, at skatteministeren i et svar på spørgsmål nr. S 204 af 10. oktober 2003 har afvist at give forhåndsafkald på renter, såfremt Danmark får beskatningsretten, der samlet løber op i 35 pct. eller ca. 100.000 kr. modregnet eventuel rentegodtgørelse fra Tyskland, når der henses til, at borgerne løbende har betalt skat til Tyskland, samt at forholdsmæssigt tilsvarende skattekrav vil opstå for efterfølgende år?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til artiklen i Ekstra Bladet den 3. maj 2004 med omtale af borgere, der har et rentekrav hængende over hovedet som følge af uafklaret dobbeltbeskatningsforhandlinger mellem Tyskland og Danmark og derfor føler sig udsat for et forfærdeligt pres, når skattemyndighederne fortsat fremsender girokort med Danmarks krav om skat og renter, hvilket er langt fra statsministerens udtalelser ved tiltræden som skatteminister i 1987 om »Mennesket frem for systemet«.
Helge Adam Møller (KF), 2004-05-12:
Hvis man nu tænkte sig, at man udvidede det såkaldte Kontroludvalg, som jo ikke er et Kontroludvalg, for man kontrollerer ikke noget som helst, jævnfør loven for udvalget, til samtlige partier - vi ved jo, at vi indimellem har 10-11 partier, og det vil sige, at der så ville komme 10-11 medlemmer - kunne hr. Jann Sjursen så ikke frygte, at når man fik fortrolige oplysninger, som man gør indimellem, ville det blive lige så åbent som med de fortrolige oplysninger, der gives i Det Udenrigspolitiske Nævn, hvor skaren bare er lidt større end de 11?
Jeg siger det, fordi der udtrykkeligt står i loven, at fortroligheden er den samme, som gælder i Det Udenrigspolitiske Nævn.
Og det ved vi jo alle sammen er hullet som en si.
Der går 10 minutter, efter at der har været holdt møde dér, og så er det ude.
Ville det så ikke også blive sådan i Kontroludvalget, og så ville man ingen hemmeligheder få?
Jens Peter Vernersen (S), 2004-05-12:
Nu er det jo statsministeren, der gør spørgsmålet til noget konkret.
Det her er et helt principielt spørgsmål, om det er rimeligt set fra statsministerens side, at der skal betales renter 5 år tilbage, fordi den danske stat nu pludselig kommer i tanke om, at man har beskatningsretten, som hidtil har været udøvet af Tyskland.
Er det rimeligt, at 25 familier hver især har en gæld på over 100.000 kr.?
Det mener jeg godt at statsministeren kunne forholde sig til.
Jeg er helt sikker på, at hvis statsministeren forholder sig til det, vil det også blive lettere at få en afklaring med skatteministeren, som jo har været aldeles uvillig i den her sag til at løse problemet.
Vi har bedt om teknisk bistand.
Skatteministerens svar har været, at det kan han ikke bidrage med. Vi har fremsat et beslutningsforslag, som skulle få skatteministeren til at løse problemet.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Man må jo sige, at det er en stærk melding fra statsministeren, når statsministeren udtaler, at statsministeren opfatter det som en selvfølge, at koalitionen overholder Genèvekonventionen.
I den forbindelse er jeg selvfølgelig glad for, at statsministeren nu omsider er nået frem til den erkendelse, at det er fornuftigt at tage spørgsmålet om behandlingen af fangerne op over for George Bush. Så vil jeg bare spørge: Vil statsministeren også tage spørgsmålet om nedskydning af ukampdygtige irakere op over for George Bush, eller vil statsministeren undersøge, om der har fundet en sådan episode sted?
Det kan vel gøres relativt let ved en henvendelse til koalitionsmyndighederne, hvor man spørger, om de er vidende om, hvorvidt der har fundet en sådan episode sted.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Det er jeg glad for at statsministeren vil, for jeg tror, der er meget brug for det.
Det ene er som bekendt spørgsmålet om Den Internationale Straffedomstol, hvor USA, som statsministeren husker, jo lagde et voldsomt pres på de lande, der ville tilslutte sig, for ikke at tilslutte sig.
Vil statsministeren direkte opfordre den amerikanske præsident Bush til nu at opgive modstanden og tilslutte sig Den Internationale Straffedomstol?
Vil statsministeren på samme måde opfordre Bush til at tilslutte sig konventionen mod tortur og anden umenneskelig behandling, som amerikanerne jo også har nægtet at skrive under på?
Er det ikke afgørende, at den nuværende amerikanske administration nægter at være med i det gode selskab, som laver internationale regler for, hvordan man skal opføre sig? Og vil statsministeren holde en dundertale til sin bedste ven, præsident Bush?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Som jeg allerede har sagt, vil jeg faktisk rejse spørgsmålet om behandlingen af irakiske fanger over for præsident Bush, når jeg møder præsidenten.
Jeg gør det, uagtet at det påhviler hver enkelt partner i koalitionen at leve op til Genèvekonventionens regler og jeg selvfølgelig har en klar forventning om, at det også sker fra amerikansk side.
Jeg har ikke nogen som helst grund til at tro andet.
Men det, vi har fået præsenteret, er uhyrlige eksempler, og derfor føler jeg, det er berettiget, at vi som partner i koalitionen rejser sagen over for en koalitionspartner for at gøre opmærksom på - som jeg også sagde før - hvor stor vægt vi lægger på, at ledelsen af fængslerne i Irak ikke blot overholder de internationale konventioner om behandling af fanger, men også i det hele taget lever op til de allerhøjeste menneskelige og etiske standarder.
Det gælder selvfølgelig også generelt for den måde, tilstedeværelsen i Irak former sig på; det er naturligt at drøfte det partnerne imellem, og det er altså det, jeg vil gøre.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Det, jeg synes kan undre i statsministerens lidt vrede svar til hr. Søren Søndergaard - jeg forstår godt, at statsministeren synes, det er ubehageligt det her, det tror jeg vi alle synes - er, at statsministeren nu kun mener, at han skal interessere sig for forhold, han bliver spurgt om.
Jeg troede egentlig, at efter de sidste dage måtte statsministeren føle, at han som leder af en tidligere krigsførende nation og nu besættelsesnation har pligt til af egen drift at holde sig orienteret - ja, undskyld mig, hr. statsminister, men de uhyrligheder har pågået i et års tid. Omverdenen har vidst det, der er kommet rapport efter rapport efter rapport, men statsministeren siger: Jeg vidste ikke noget.
Nu beder vi statsministeren svare på nogle konkrete tildragelser, men statsministeren siger: Medmindre jeg bliver direkte spurgt om det, vil jeg ikke svare på det.
Er tidspunktet ikke inde til, at statsministeren af egen drift tager fat på de ting?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Det, jeg kan oplyse, er, at alle lande i koalitionen har tiltrådt Genèvekonventionerne, og det følger af Genèvekonventionerne, at det er de deltagende staters ansvar hver især at overholde og drage omsorg for overholdelsen af konventionerne.
Det går jeg selvfølgelig ud fra som en selvfølge sker.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Det er mærkeligt, at statsministeren så åbenbart kan kommentere alle mulige tv-klip og tv-billeder af, hvordan man torterer irakiske fanger, men det her ønsker statsministeren åbenbart ikke at forholde sig til.
Det forstår jeg ikke.
Men jeg vil godt spørge, om statsministeren, når der nu rent faktisk har været vist et tv-klip, og der har været omtalt en situation, hvor det hævdes, at besættelsesstyrker, som Danmark er en del af, har likvideret en såret person, der var gjort ukampdygtig af skud, så vil undersøge den sag hos vores allierede i USA, sådan at vi kan få en besvarelse.
Jeg skal ikke tvinge statsministeren til at se tv, hvis statsministeren ikke vil, men jeg vil bare høre, om statsministeren vil gøre det, jeg sådan set havde bedt om til i dag, hvilket ikke var, at statsministeren skulle se tv, men at bede statsministeren om at undersøge, om der var noget i den sag eller ej, eller om den kan afvises? Jeg er kun glad, når der er sager af denne her karakter, der kan afvises.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg er nødt til at sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg svarer på præcis de spørgsmål, der bliver stillet her i salen, og hr. Søren Søndergaard havde ikke indleveret noget spørgsmål til mig om henrettelsen eller hvilket udtryk, hr. Søren Søndergaard nu brugte, af en pige.
Der var ikke stillet spørgsmål.
Jeg svarer på de spørgsmål, der er stillet, og så må hr. Søren Søndergaard stille et andet spørgsmål, hvis han vil have svar på det.
Det gør jeg ikke.
Hr. Søren Søndergaard kan ikke tvinge mig til at se tv.
Jeg har ikke set det pågældende tv-klip og kan derfor ikke kommentere det.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
Hvorfor kommer statsministeren så uforberedt ned i salen, at statsministeren ikke kan forholde sig til de seneste anklager, som rejses i forbindelse med det spørgsmål, der netop bliver nævnt?
Men nok om det. Det næste spørgsmål handler om en konkret sag om nedskydning af en såret iraker - bevæbnet eller ej, det skal jeg ikke udtale mig om.
Jeg har bedt statsministeren om at undersøge den sag, om den har noget på sig, eller om det er ondsindet sladder, som heldigvis kan aflives, for vi håber selvfølgelig ikke, at det, man så, var rigtigt.
Jeg ser frem til at modtage statsministerens svar.
»Vil statsministeren - eventuelt efter henvendelse til de øvrige koalitionsstyrker - redegøre nærmere for de begivenheder i Irak, som blev omtalt i et RB-telegram den 5. maj kl. 2.33 og vist i TV-Avisen på DR samme aften, samt oplyse om koalitionsstyrkernes politik med hensyn til bevidst at likvidere sårede og ukampdygtige modstandere selv i situationer, hvor disse er fjendtlige kombattanter?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg synes, det er en meget grov beskyldning, når hr. Søren Søndergaard nu påstår, at jeg står og svarer noget andet her, end hvad der er sandheden.
Det, jeg har svaret, er, at jeg ikke personligt er i besiddelse af de oplysninger.
Om der er kommet oplysninger til et ministerium eller til Statsministeriet, skal jeg ikke kunne udtale mig om.
Jeg er ikke personligt i besiddelse af oplysninger, der giver mig nogen som helst mulighed for at svare på det spørgsmål, som hr. Søren Søndergaard stiller.
Det må hr. Søren Søndergaard altså stille sig tilfreds med.
Men det er da klart, at på den givne foranledning vil jeg selvfølgelig undersøge, om der ligger nogle informationer, som jeg bør kende.
Men jeg har svaret ud fra, hvad jeg ved på nuværende tidspunkt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Naturligvis er det vigtigt at sondre mellem væsentligt og uvæsentligt, og jeg føler mig overbevist om, at alle embedsmænd søger at leve op til, at væsentlige oplysninger når frem til de respektive ministre.
Jeg har ikke nogen som helst anledning til at tro noget som helst andet, vil jeg gerne sige til hr. Villy Søvndal.
Man skal sondre mellem væsentligt og uvæsentligt.
Jeg må sige, at det er klart, at det har berørt mig dybt, hvad vi har set.
Koalitionen er i Irak for at befri den irakiske befolkning fra Saddams bødler, og så gør det selvfølgelig megen skade, at den irakiske befolkning kan se, at nogle afstumpede soldater opfører sig på samme måde over for fangerne, som Saddams bødler gjorde.
Det er også grunden til, at jeg har fundet anledning til at tage den sag op med præsident Bush, når jeg mødes med ham i slutningen af denne måned.
Det er utålelige tilstande, og amerikanerne skal give det højere prioritet og give det højeste prioritet, vil jeg sige, at sørge for, at ledelsen af fængslerne lever op til ikke alene internationale konventioner, men også de allerhøjeste menneskelige og etiske standarder.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg forstår, at statsministerens principielle synspunkt er, at da ministerierne modtager så mange forskellige breve, kan man ikke sikre sig, at informationer når frem. Så vil jeg spørge, om det som statsminister ikke er vigtigt at skelne mellem væsentligt og uvæsentligt.
Og forekommer det ikke statsministeren at være et væsentligt spørgsmål, at et ukendt antal irakere er myrdet, er voldtaget, har været udsat for seksuelt krænkende behandling, har måttet blive udsat for seksuelt ydmygende behandling? Er det i stakken af breve, hvor det hedder, at der kommer så mange, og derfor nåede vi ikke lige dem her?
Derfor vil jeg også anmode statsministeren om at besvare mit sidste spørgsmål: Vil statsministeren fremover sikre, at den type af information når statsministeren?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
For det første vil jeg sige til hr. Villy Søvndal, at jeg ikke finder grundlag for at kritisere de respektive ministeriers skøn over, hvilke oplysninger der skulle gives videre.
Det er jo altid et skøn.
Der modtages mange oplysninger, og det er altså op til dem, der modtager dem, at skønne over, om de skal gives videre eller ej.
Jeg har ikke noget grundlag for at kritisere de skøn, der har været udøvet.
Når hr. Villy Søvndal så spørger, om ikke der påhviler Danmark som koalitionspartner et særligt ansvar, så vil jeg for det første sige, at Danmark som deltager i koalitionen ikke på nogen måde drages til ansvar for, hvad andre koalitionspartnere foretager sig.
Men naturligvis berører det os da dybt, hvad vi har set af billeder fra de irakiske fængsler.
Det er også grunden til, at jeg har meddelt, at det spørgsmål tager jeg op med præsident Bush, når jeg møder ham i slutningen af denne måned.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Er statsministeren af den opfattelse, at der påhviler Danmark og specielt statsministeren et særligt ansvar i den forbindelse, fordi Danmark som bekendt var med fra krigens start og under besættelsen, som også FN's generalsekretær, Kofi Annan, har understreget?
Og i forlængelse af det: Finder statsministeren det tilfredsstillende, at vi har en efterretningstjeneste, han har et helt ministerium, vi har et helt regeringssystem, som ikke informerer statsministeren, der altså sidder helt alene
Og hvad har statsministeren foretaget sig for fremover at sikre, at han bliver bedre informeret?
Jeg antager jo, at statsministeren synes, det er ganske utilfredsstillende at være leder af en krigsførende magt og ikke få oplysninger om noget, der er så vidtgående, og som der har været så meget fremme om i den offentlige debat.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har svaret.
Hr. Søren Søndergaard spørger, om ikke det ville være relevant i forhold til en vurdering af sikkerheden for de danske styrker i Irak.
Dertil kan jeg sige, at forsvarsministeren har meddelt, at den danske bataljon ikke føler, at de fremkomne oplysninger i pressen på nogen måde lægges de danske styrker til last.
Og der har ikke på nogen måde været sporet en ændret holdning i Irak til den danske bataljon.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-12:
O.k., jeg forstår, at statsministeren nu meddeler, at han løbende har fået oplysninger fra pressen om det. Så er det bare, at jeg vil gå skridtet videre.
Når nu ingen i statsministerens omgangskreds oplyste statsministeren om de rapporter og om de her ting,
hvordan reagerede statsministeren så på de oplysninger fra pressen?
Var det ikke noget, statsministeren selv følte det var nødvendigt at få undersøgt?
Synes statsministeren ikke også, at det har en betydning for de danske soldaters sikkerhed, når der verserer anklager om, at englænderne, hvis kommando vi arbejder under, har foretaget grove overgreb på fanger og på civilbefolkningen? Statsministeren må da også anse det for at være en trussel mod de danske soldaters sikkerhed og må derfor have rejst det over for sit system, om det virkelig kunne være rigtigt, alle de rygter, der gik.
Er statsministeren ikke enig i, at det ville have været relevant at gøre?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Som tidligere oplyst har jeg alene haft kendskab til mishandlingen af irakiske fanger fra pressen.
Jeg bliver selvfølgelig løbende orienteret om situationen i Irak, herunder af Forsvarets Efterretningstjeneste, men jeg har ikke i den forbindelse fået oplysninger om overgreb på tilbageholdte eller tilfangetagne irakere.
Jeg er ikke i besiddelse af information om den pågældende sag.
Morten Homann (SF), 2004-05-12:
Jeg har fuld forståelse for, at skatteministeren selvfølgelig ikke kan kommentere på baggrund af den viden, han kan opnå som skatteminister og den indsigt, han kan have i konkrete skatteyderes forhold.
Det er sådan set heller ikke det, spørgsmålet beror på.
Spørgsmålet beror på det tænkte eksempel, at der findes en supermarkedskoncern, som har haft datterselskaber, som har ejet et skib for et beløb svarende til det, der er blevet refereret i Ekstra Bladets artikler.
Men skatteministeren må da i det mindste kunne kommentere den situation, hvor et fiktivt selskab ejer nogle skibe og udnytter den ladeport, som skatteministeren har lavet i forbindelse med tonnageskatteordningen, til at sælge skibene videre. Vil en sådan ordning foretaget af et vilkårligt selskab kunne give en gevinst på et trecifret millionbeløb?
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Ja, men jeg synes alligevel, at statsministeren som repræsentant for en af de tidligere krigsførende og i dag besættelsesnationer har pligt til at redegøre lidt nærmere for, hvad den danske position er.
Jeg forstod, at for så vidt angår den politiske del, vil statsministeren lægge vægt på, at der kommer en repræsentativ sammensætning, der også repræsenterer modstanderne af den nuværende udvikling, og det synes jeg er et demokratisk træk hos statsministeren.
Så vil jeg spørge videre om økonomien:
Er statsministeren enig i, at de tiltag, hvor USA har forsøgt at sætte sig på og dominere den irakiske økonomi, må ophøre til fordel for, at FN og irakerne genvinder den økonomiske kontrol med Irak, så alle mistanker om, at USA har økonomiske bagtanker, forstummer?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
Jeg forsøger egentlig at hjælpe skatteministeren.
Det er jo ret alvorligt, hvis man har misinformeret Folketinget. Det er ret alvorligt, hvis skatteministeren har ført Folketinget bag lyset i forbindelse med, at man tog stilling til noget konkret lovgivning. I den konkrete lovgivning vurderede ministeren, at det lovforslag, der blev vedtaget, var omtrent provenuneutralt. Det viser sig efterfølgende, at det ikke er omtrent provenuneutralt, med mindre man opererer med en margen, der hedder plus/minus 1 mia. kr., hvilket jeg nok vil skønne er lidt meget.
Derfor giver jeg ministeren anledning til at svare på, om ministeren trækker den vurdering tilbage, eller om ministeren har en ny vurdering?
Det, der kunne have stået i teksten, var jo, at vi ikke har kendskab til det konkrete provenutab, men vi kan konstatere, at der vil være et provenutab.
Det var ikke det, ministeren skrev.
Ministeren skrev, at ministeren vurderede, at det ville være omtrent provenuneutralt.