runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Nu ligger det klart, at Danmark ikke tilslutter sig euroen.
Er det ikke korrekt?
Så vil finansmarkederne reagere øjeblikkelig med kurser, som jo afspejler fremtiden, fremtidsforventningerne i de kommende måneder og de kommende år med aktier, med rente, med obligationer, og hvis der pludselig foreligger en ny situation, fordi danskerne stemte nej til euroen, så vil forventningerne dér til de mange år frem i tiden da afspejle sig i kurserne her og nu.
Men det har de ikke gjort, og er det ikke udtryk for, at der er en tillid i finansmarkederne og i økonomien i det hele taget til, at det står helt fint til med dansk økonomi, også selv om vi holder fast i kronen?
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Jeg skal ikke gøre mig klog på Den Danske Banks analyser
, men jeg kan i hvert fald sige én ting: Der var jo ikke nogen, der drømte om, at et ja eller nej ville give nogle reaktioner af den størrelsesorden fra den ene dag til den anden.
Hverken i regeringens vurdering i den meget tykke analyse om Danmark og euroen, i vismændenes vurdering, i Det Europæiske Råds udvalgs vurdering eller Hoffmeyerudvalgets vurdering
er der nogen økonomer, der har forudset, at der skal komme reaktioner fra den ene dag til den anden. Jeg har stået her i salen og svaret på spørgsmål fra Dansk Folkepartis ordfører, bl.a. også om jeg vurderede, at et nej ville give sig udslag i et pres på kronen eller ikke, og jeg har sagt, at der kunne komme en lille krusning eller mindre bevægelser, men jeg var bare fuldstændig overbevist om, at vi kunne håndtere det. Dansk økonomi er sund og har været det i adskillige år. Den er bygget op igennem mange, mange år.
Danmark kan klare sig uden for euroen, det er aldrig blevet afvist af regeringen.
Vi har set nogle klare fordele for Europas fremtid ved at være med økonomisk og ikke mindst politisk.
Det er det, det handler om, og ikke, hvordan rentespændet en bestemt dato i november måned 2000 er i forhold til, hvad det var den 28. september.
Det er helt ude af proportioner i forhold til, hvad folkeafstemningen handlede om.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Jo, der var en serie spørgsmål her i løbet af sommeren op til folkeafstemningen om det her, bl.a. på baggrund af Den Danske Banks vurdering af, at huspriserne ville falde med 100 mia. kr. i tilfælde af et nej, og at aktiekurserne ville falde, hvilket ville give et formuetab på 50 mia. kr. I alt ville et nej koste 150 mia. kr. på formuen.
Det var der spørgsmål om, og regeringen benyttede
overhovedet ikke lejligheden til at tage afstand fra denne beregning, som i kommentarerne fremstod som meget sandsynlig, det kunne meget vel ske.
Nu er vi i en situation, hvor vi har fået et nej.
Ministeren bruger anledningen til at sige i en rapport, at huspriserne er for høje og pas på.
Det kører altså fint, og alligevel vil ministeren ikke erkende, at det er en overraskende situation, at det altså går utrolig godt for dansk økonomi på alle områder.
Jamen jeg synes, det er mærkeligt, og jeg synes, vi mangler disse forklaringer.
De forklaringer, som ministeren er kommet med nu, vil ministeren ikke her medgive, at dem, kunne man lige så godt have fremlagt før folkeafstemningen, for der er ikke noget nyt i dem.
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Nu vil det altså undre mig meget, hvis aktiekurserne ikke er gode i Sverige og andre lande.
Jeg har ikke læst den der artikel, men jeg stiller gerne op næste onsdag eller svarer på skriftlige spørgsmål, hvis det er nødvendigt eller ønsket.
Det, jeg udtalte mig om for 10 dage siden, er om en analyse, der hedder »Familie og Indkomster - November 2000«, som Økonomiministeriet laver en gang om året, hvor et af kapitlerne drejer sig om en vurdering af pinsepakkens effekter.
Her er det korrekt, men det har ikke noget med folkeafstemningen eller forudsigelser i forbindelse med folkeafstemningen at gøre, at vurderingen i regeringen i juni 1998 i forbindelse med pinsepakken - ændringer af værdien af rentefradraget - betød, at vi forudså, at der ville være en opbremsning i stigningen på huspriserne, og det var bl.a. det, vi gik efter.
Det har ikke helt fulgt det forløb, som regeringen havde håbet på og forudset eller analyseret sig til.
Og noget af det, der har bidraget til, at det ikke helt har fulgt det forløb, er måske - det er der noget der tyder på - brugen af flekslån, som gør, at ydelserne bliver lavere, end hvis man har fast forrentede lange lån.
Dette betyder, at der er en risiko eller sandsynlighed for, at man sætter sig til et højere prisniveau, fordi ydelserne reduceres ved hjælp af rentetilpasningslånene.
Det er i den sammenhæng, jeg har sagt til nye husejere, de unge, at de skal passe på ikke at sætte sig for stramt, for der er selvfølgelig en vis risiko ved den type belåning.
Det har ikke noget at gøre med folkeafstemningen, og jeg mindes ikke, at jeg har udtalt mig særlig meget om huspriserne i forbindelse med kampagnen op til folkeafstemningen.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Tak for svaret.
Det er jo klart, at jeg ikke kender huspriserne, for statistikken skal jo først samles ind, men vi har den til og med tredje kvartal, dvs. til begyndelsen af oktober måned 2000.
Men det er jo ikke anderledes, end at ministeren var ude, jeg tror, det var for en uge eller 10 dage siden, og tale om, at huspriserne var kommet så højt op, at ministeren i fjernsynet sagde til kommende huskøbere: Pas på, I skal ikke betale så meget for husene.
Havde ministeren overhovedet forestillet sig, at man kunne være i sådan en situation i Danmark efter et nej til euroen?
Med hensyn til aktiekurserne, hvor ministeren siger, at det har ministeren ikke kendskab til, vil ministeren så se i det sidste nummer af Børsens Nyhedsmagasin fra den 5. november 2000, hvor der står, at Danmark er det eneste lyspunkt med hensyn til aktiekurserne, aktiekurserne bevæger sig dårligt i alle andre lande end i netop Danmark?
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Jeg kan ikke bekræfte det.
Altså jeg tør ikke stå her med ministeransvarlighedsloven i ryggen, om jeg så må sige, og bekræfte en lang række ting, som jeg ikke har været forberedt på at skulle svare på, så derfor kan jeg ikke svare på det med aktiekurserne i Danmark i forhold til andre lande.
Jeg vil hverken bekræfte eller afkræfte det, som hr. Frank Dahlgaard siger netop om det spørgsmål.
Endelig må jeg sige, at jeg synes, hr. Frank Dahlgaard
skal besinde sig en lillebitte smule med hensyn til huspriserne, for de seneste tal, vi har, er altså fra tredje kvartal i forhold til andet kvartal, og det er med udløbet af september måned 2000.
Jeg håber meget, at pinsepakken kommer til at virke, så vi får dæmpet husprisernes stigning.
Vi har i dag en situation, hvor det er 10 pct. billigere at bygge et nyt hus i forhold til at købe et tilsvarende brugt, og det siger noget om, at danske huspriser er for høje i forhold til et naturligt balancepunkt, sådan kan man vist kalde det.
Men ændringer af den type er ikke noget, der sker fra den ene dag til den anden, og jeg står ikke og forudser et fald på 10 pct. - nu skal det ikke udlægges på den måde.
Jeg tror, der er en stagnation på vej i prisstigningstakten på huspriserne, som i øvrigt er meget forskellig fra landsdel til landsdel, men det er affødt af pinsepakken.
Det har været et mål med pinsepakken at dæmpe prisstigningstakten på husene, og det er den sammenhæng, jeg udtalte mig om forleden dag.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Tak for svaret, men det efterlader alligevel sådan en underlig fornemmelse hos mig og givetvis hos mange andre, for det var jo helt andre toner, der kom fra regeringen før folkeafstemningen.
Da sagde man ikke, at aktiekurserne ville stige, og at de ville stige mere i Danmark end i andre lande, og når de så falder, så falder de mindre end i andre lande.
Kan ministeren bekræfte, at de danske aktiekurser og aktier har klaret sig bedre i forhold til alle andre lande i tiden efter folkeafstemningen?
Med hensyn til huspriserne kom der en vurdering i dagbladet Børsen - jeg tror, det var den 30. maj, det blev slået stort op og brugt politisk, og regeringen tog ikke afstand fra det - af muligheden for voldsomme formuetab i tilfælde af et nej til euroen, som følge af fald i aktiekurserne og fald i ejendomspriserne.
Tilsammen tror jeg at man forudsagde et formuetab i Danmark på 150 mia. kr.
Kan ministeren bekræfte, at dette formuetab ikke er kommet, men at huspriserne tværtimod fortsat stiger, og at aktiekurserne stiger?
Der er ikke tale om et tab, der er tale om en gevinst.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2000-11-15:
Jeg er selvfølgelig udmærket klar over, hvad jeg har skrevet i pressemeddelelsen af 29. marts, men jeg troede, at den her debat drejede sig om, hvad jeg har tilkendegivet over for TV 2 i brevet af 31. marts i år.
Pressemeddelelsen er ikke en del af korrespondancen med TV 2, men en hurtigt udarbejdet udmelding fra ministeriet om drøftelserne på mødet med TV 2 samme dag.
Jeg går gerne ind i en diskussion af ordlyden af pressemeddelelsen, men mit budskab er det samme.
Formuleringen i pressemeddelelsen dækker over en nervøsitet for, om TV 2 ville nedprioritere børneudsendelserne som følge af indtægtsudviklingen på reklamesiden.
Der står ikke i pressemeddelelsen - som påstået af hr. Jens Rohde - at pengene alene er afsat til at sikre, at TV 2 fortsat kan producere børne-tv på det nuværende niveau, selv om der kommer forbud mod børnereklamer omkring børneudsendelser.
Pengene er, som det fremgår af medieaftalen, og som jeg har sagt flere gange før, afsat til en styrkelse af TV 2's børneprogrammer.
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Regeringen har ikke før den 28. september kommenteret størrelsen af et givet formuetab i Danmark som følge af et nej til euroen.
Derimod har regeringen skønnet, at et nej betyder, at Danmark går glip af en fjernelse af rentespændet - det var, hvad vi talte om for et øjeblik siden - og vi har ment, at der ville være en forsikringspræmie, som betales for at beholde muligheden for en devaluering.
At renten ligger højere ved et nej end ved et ja medfører alt andet lige lavere aktiekurser og boligpriser.
Det er også fremgået af en lang række spørgsmål, skriftlige spørgsmål og svar, i månederne før afstemningen, bl.a. også stillet af hr. Frank Dahlgaard.
Boligpriserne er siden afstemningen fortsat med at stige.
Ja, altså de seneste tal, vi har, er fra tredje kvartal, og tredje kvartal er udløbet af september måned, og stigningen fra andet kvartal til tredje kvartal var i størrelsesordenen 1,4 pct., oplyst af Realkreditrådet.
Aktiekurserne er steget frem til slutningen af oktober, herefter har der været et fald i aktiekurserne, selv om niveauet stadig væk er højt.
Det skyldes i virkeligheden først og fremmest, at det går godt i Europa, og derfor går det også godt i Danmark, jf. eksporten fra Danmark til EU-området, og at virksomhederne derfor også tjener penge, og så stiger aktiekurserne altså.
Det er der ikke noget nyt i, og det er der heller ikke nogen overraskelse i.
Når rentespændet er mindre end ½ pct. lige nu, skal det også ses i sammenhæng med, at det går godt for dansk økonomi - som vi var enige om for få minutter siden - med overskud på de offentlige finanser og betalingsbalancen, hvilket også var tilfældet før afstemningen.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Skriftlig begrundelse
Jylland-Posten skriver den 3. november 2000, at »huspriserne sætter historisk rekord«.
Denne kendsgerning harmonerer imidlertid dårligt med Den Danske Banks vurdering forud for euroafstemningen, nemlig at de samlede ejendomsværdier i Danmark ville falde med ca. 50 milliarder kroner i tilfælde af et nej til euroen - en vurdering, som regeringen i hvert fald ikke tog afstand fra.
Siden nejet til euroen er både huspriserne og aktiekurserne steget.
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Jamen det var alle partier jo enige om, også før den 28. september.
Dansk økonomi ændrer sig jo ikke »over night«.
Det er der heller aldrig nogen der har tilkendegivet ville ske.
Det er slet ikke det, vi talte om.
Vi taler om: Kan man måle nogle forskelle ved et nej eller et ja?
Kan man forudsige nogle forskelle?
Ja, det kan man; det er bare for tidligt at drage nogen som helst konklusioner af, hvad det kommer til at koste.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Tak for svaret, for det var jo klart: Ministeren vil ikke erkende det.
Og også tak for det svar, at ministeren - sådan forstod jeg det - ikke vil afvise, at dansk økonomi i dag befinder sig i en bedre situation end nogen sinde før i danmarkshistorien.
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Svaret er nej, for jeg mener, det er helt letsindigt at betragte så isoleret en faktor som nejet og så rentespændet, den kobling, som årsagen til det her.
Der er andre ting, der spiller ind, hvilket hr. Frank Dahlgaard bekræftede for få minutter siden.
Eurokursen spiller også en central rolle i denne sag.
Og der er andre forhold, der spiller ind.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Jeg respekterer ministeren som én af de få politikere i denne Folketingssal - også når den er fuld af mennesker - som virkelig tror på europrojektet.
Statsministeren er vel den anden, og så ved jeg ikke, om der er så mange flere, når det kommer til stykket.
Så det respekterer jeg.
Men flere og flere herinde og også eksperter uden for siger jo: Den reaktion fra dansk økonomi og finansverdenen havde vi ikke regnet med, flere og flere, og senest i går i Berlingske Tidende.
Renten er faldet så meget, og den ligger
så lidt over den tyske, at det er helt utænkeligt, at den i tilfælde af et ja havde ligget 0,5 pct. lavere, for
så havde den i dag ligget under den tyske.
Og det er der vel ingen der kunne drømme om.
Så jeg vil bare bede ministeren svare klart på spørgsmålet, om hun vil erkende, at hun har taget afgørende fejl i bedømmelsen af konsekvenserne af folkeafstemningsnejet.
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Jeg ved ikke, om vi har det bedre, end vi nogen sinde før har haft det i danmarkshistorien; men vi har det godt.
Vi har et stort overskud på de offentlige finanser.
Vi har overskud på betalingsbalancen.
Eksporten går strygende.
Det gør den, fordi det går godt i Europa; det er dér, vi eksporterer den største del af vores eksport til.
Jeg kan bekræfte, at rentespændet er i størrelsesordenen 0,32 pct., som hr. Frank Dahlgaard refererer til. Jeg kan også bekræfte, at regeringen sammen med andre partier 4 dage før afstemningen, søndagen før, havde et pressemøde, hvor vi sagde, at det var helt alvorligt for Danmark, hvis det blev et nej.
Det mener jeg stadig væk er rigtigt.
Og jeg vil stadig væk advokere for et ja som det bedste for Europa og for Danmark.
Den diskussion er jo ikke aktuel lige nu, men mine synspunkter er ikke ændret, heller ikke på grund af et rentespænd, der i dag, dags dato, er 0,32.
Jeg kan jo ikke afvise de citater, hr. Frank Dahlgaard refererer til.
De står at læse i Politiken i dag.
Det, jeg vil fastholde, og som jeg sagde før afstemningen, er, at Danmark selvfølgelig kan klare sig uden at være med i euroen.
Der er bare efter regeringens opfattelse nogle klare fordele ved at være med.
Det er ikke en seriøs vurdering, eller det ville være lidt uansvarligt at gøre det.
Man kan ikke med sikkerhed sige noget om, hvordan renten vil udvikle sig.
Vi kan ikke sige noget om præcis, hvorvidt det rentespænd, vi har i dag, er det rentespænd, vi vil have fra nu af og så langt frem, 10-20 år frem.
Det kan ikke lade sig gøre.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Ja, tak for svaret.
Jeg er da fuldstændig enig med ministeren i, at det er det generelle, som er det vigtigste.
Det er jo ikke den samme debat, vi havde for 14 dage siden.
Der indkommer hele tiden nye tal, der viser, at dansk økonomi får det bedre og bedre.
Senest omtaltes på forsiden af Berlingske Tidende i går
et rentefald, der begunstiger husejerne.
Renten er faldet med en hel procent siden folkeafstemningen, og den ene ekspert efter den anden fra bankerne og finansverdenen står frem og siger: Dette her havde vi ikke regnet med.
Vil ministeren medgive mig, at også hendes egen partifælle, nemlig hr. Morten Helveg Petersen, så sent som i dag i Politiken siger, at han erkender, at ja-partierne i første omgang har taget fejl med hensyn til renteniveauet? Han erkender det.
Den Konservative ordfører, fru Gitte Seeberg,
indrømmer, at det ser ikke så dårligt ud, som de troede.
Er økonomiministeren den eneste i denne her sal, der godt kunne forudse, at det ville gå så godt for dansk økonomi, og i givet fald: Hvorfor sagde man så noget andet før folkeafstemningen?
Marianne Jelved (RV), 2000-11-15:
Ja, for at være helt nøjagtig, så er det 2 uger siden, vi havde en tilsvarende diskussion her i salen
om nøjagtig de samme temaer, hvor jeg tilkendegav, at jeg ville glad for at blive kaldt herind senere igen, for at vi kunne fortsætte debatten.
Det samme synspunkt og udgangspunkt var der for vismændene i deres rapport.
De lavede en modelberegning, der brugte en renteforskel på ½ pct.
Rådet for Europæisk Politik nedsatte et par udvalg - det ene blev kaldt Hoffmeyer-udvalget - som havde den samme vurdering.
En lang række andre økonomer har haft den tilsvarende vurdering.
Så ved jeg godt, at hr. Frank Dahlgaard også er økonom og ikke har haft den vurdering.
Det er i orden.
Der er gået i størrelsesordenen 6 uger.
Endelig vil jeg gøre opmærksom på, at historisk har det været sådan, at når dollaren steg over for D-marken, faldt vores rentespænd til Tyskland, og omvendt, når dollaren faldt over for D-marken, så steg vores rentespænd.
Så man skal passe meget på med at isolere ganske bestemte ting til en vurdering af den generelle økonomiske udvikling i Danmark.
Der er en lang række faktorer, der spiller ind.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Nu er der jo efterhånden gået halvanden måned, siden vi havde folkeafstemningen, om vi skulle beholde kronen eller erstatte den med euroen og afskaffe kronen.
Regeringen og også ministeren sagde forud for afstemningen, at det ville være en ganske alvorlig situation: Renten ville blive højere, kursen ville falde, vi ville få et hårdere økonomisk liv, og også for dansk erhvervsliv ville det se dårligere ud, hvis det blev et nej til euroen.
Det blev et nej til euroen, og dansk økonomi er i dag i topform på alle områder: Renten er lavere end nogen sinde.
Vi kan læse i Berlingske Tidende fra den 14. november 2000
, at der har været tale om et rentefald på 1 procentpoint siden folkeafstemningen.
Det kræver unægtelig en forklaring fra regeringen.
»Vil ministeren erkende, at hun har taget afgørende fejl i bedømmelse af konsekvenserne af et nej til euroen, og at eksempelvis rentespændet i forhold til Tyskland i dag er klart lavere, end europolitikerne havde drømt om?«
På et pressemøde den 21. september 2000 fremlagde økonomiministeren sammen med finansministeren et notat
»Større velfærd ved ØMU-deltagelse«, som bl.a. fastslog, at det var realistisk at regne med, at den danske rente ville ligge et halvt procentpoint over den tyske rente i tilfælde af et nej til euroen
Der blev som bekendt stemt nej til euroen, og i dag ligger den danske langfristede rente kun 0,32 procent over den tyske rente.
Det stemmer helt åbenlyst ikke med regeringens forudsigelser - medmindre man da havde forestillet sig en dansk rente under den tyske eurorente i tilfælde af et ja.
Arne Melchior (CD), 2000-11-15:
Da jeg i aftes kom hjem efter at have holdt foredrag om min deltagelse i Det Udenrigspolitiske Nævns rejse til Iran, satte jeg mig til at forberede mig på de her to lovforslag, jeg skulle være ordfører for i dag.
Som jeg før nævnte, havde jeg besvær med det forrige, og så opgav jeg faktisk, da jeg kom til begyndelsen af lovforslag nr. L 68, for der står dette her vidunderlige ord »jernbaneinfrastrukturforvaltning«.
Jeg hører, at der tidligere er nogle, der har klaget over de mange lix i dette ord, men det gør så måske mindre, for der er jo lange ord, som man godt kan forstå, men jeg kan ikke forstå dette ord; det må jeg indrømme.
Jeg kan da gætte mig til noget, men ved at have spurgt mig for har jeg bl.a. fået at vide, at der er nogle, der er omfattet af dette lovforslag, som jeg ikke selv havde fantasi til at forestille mig det gjaldt for.
Nu gør vi os jo meget umage i Folketinget for tiden for at lave lovgivningen og også betænkningerne og hele arbejdet i forbindelse med lovgivningen så forståelig for menigmand som muligt, for det lægges jo ud på nettet, og mange mennesker kan læse med, og man arbejder meget på at få det gjort forståeligt for menigmand, og jeg tror altså ikke, at der er mange, der går videre med noget, der hedder jernbaneinfrastrukturforvaltning.
Så jeg vil foreslå, og det skal så blive det første spørgsmål fra udvalget, at vi kunne få en definition af, hvem der egentlig er omfattet af en lov, der gælder jernbaneinfrastrukturforvaltningen. Bortset fra det har jeg ikke meget at sige.
Jeg har kun skimmet det og må derfor vente med at komme med CD's stillingtagen, til vi har fået gennemgangen i Trafikudvalget, og da jeg forstår, at det her måske haster knap så meget som det forrige, skal der nok blive mulighed for at opklare tingene, således at vi bagefter kan tage en fornuftig stilling til forslaget.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Både huspriserne og aktiekurserne befinder sig på højt niveau, og ejendomspriserne ser ud til fortsat at stige, om end ikke så meget som før.
Det var helt andre forudsætninger og forudsigelser, regeringen og regeringens økonomer lagde til grund i tilfælde af et nej til euroen.
Nu fik vi nejet til euroen, og vi har aktiekurser, der klarer sig bedre end i alle andre lande, og vi har huspriser, der ligger så højt, at ministeren prøver på at sige til huskøberne: Lad være med at betale så meget for husene.
Hvordan hænger det sammen med det, som ministeren sagde før folkeafstemningen den 28. september?
Jens Rohde (V), 2000-11-15:
Selv om jeg har søgt aktindsigt i den her sag, burde det fremgå meget klart af spørgsmålet, at det ikke er korrespondancen mellem ministeriet og TV 2, som er interessant i den her sag.
Jeg har sådan set
kun søgt aktindsigt for at få dokumenteret, hvorledes sagen forholder sig.
Men det er jo et faktum, at kulturministeren over for Danmarks Radio og i en pressemeddelelse skriver, at »pengene er afsat til at sikre, at TV 2 fortsat kan producere børne-tv på det nuværende niveau, selv om der kommer forbud mod børnereklamer omkring børneudsendelser.«
Det er et faktum, at der efter medieforligets indgåelse er sendt et brev til TV 2's bestyrelsesformand, hvor der står: »Derimod blev det afklaret, at medieaftalen hverken pålægger TV 2 at bringe flere børneprogrammer i sendefladen eller at øge stationens udgifter til børneprogrammer med 60 mio. kr. i forhold til det nuværende niveau, og at der er tale om kompensation.«
Og så må jeg altså meddele ministeren, at TV 2's direktør, Cristina Lage, på Dansk Journalistforbunds FagFestival i Nyborg mandag den 6. november kl. 12.20 bekræftede aftalen, som jeg har omtalt her, og at den skulle være indgået den 29. marts, altså en aftale om, at pengene er afsat til at sikre, at man kan producere børne-tv på det nuværende niveau, selv om der kom det børnereklameforbud.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-11-15:
Nej, ingen kan jo forudsige fremtiden, men det gjorde regeringen jo alligevel for mere end 6 uger siden, nemlig før folkeafstemningen, hvor man helt klart på et pressemøde 4 dage før folkeafstemningen i slutningen af september tilkendegav, at et nej ville få ganske alvorlige og mærkbare følger for dansk økonomi og for erhvervslivet.
Så må man jo forvente, hvis der overhovedet er tiltro til det i økonomien og finansverdenen, at så overreagerer man og bliver bange, for nu kom det her forfærdelige nej; men det gør man ikke.
Tværtimod, kurserne stiger og renten falder.
Og i dag har vi et rentespænd - kan
ministeren medgive det? - som ligger 0,3 eller 0,32 pct. over den tyske.
Vi har dermed en rente, som er lavere end den, som man har i eurolandet Belgien, eurolandet Italien og eurolandet Portugal.
Er det ikke rigtigt?
Og er det ikke rigtigt, at dansk økonomi i dag har det bedre end nogen sinde før i Danmarks historie?