runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hanne Severinsen (V), 2000-11-24:
Der er jo mange lag af indflydelse, og når det gælder studiernes udformning, så er det jo netop dér, at de studerende skal have indflydelse, og jeg går ud fra, at det vil de stadig væk få.
Det er jo ikke det samme som at være fedtet ind i nogle kæmpe beslutningsprocesser om, hvor man skal prioritere. Det er nogle af de beslutningsprocesser, som nu vil blive nemmere.
Men det er selvfølgelig klart, at de beslutninger, der skal tages, jo allerede er diskuteret bl.a. i konsistoriet.
Så jeg tror faktisk, at det her bliver langt klarere og langt mere demokratisk på den måde, at man får indflydelse på det, som vedrører én selv, og det synes jeg er langt bedre, end at vi har sådan noget vældig bureaukratisk fedten hinanden ind i alt muligt, hvor der alligevel ikke bliver taget nogen beslutninger.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Jamen så kunne jeg jo passende spørge fru Hanne Severinsen, om fru Hanne Severinsen vil være med til et ændringsforslag til dette her lovforslag.
O.k., det der i toppen er vi uenige om, men jeg forstår på en måde fru Hanne Severinsen sådan, at det er vigtigt, at i hvert fald studienævnene ikke får indskrænket, men måske endda udvidet kompetence.
Det er jo dér, folk er flest.
De bevæger sig.
Vi kan ikke blive enige om toppen, men så kunne det jo være, vi kunne blive enige om bunden.
Er det korrekt opfattet: Ja tak til at studienævnene får en egentlig indflydelse, mindst som de har i dag?
Er det sådan i De Konservatives univers - der åbenbart nu er identisk med Socialdemokratiets univers - at god forskning bygger på og har som succeskriterium effektivitet
og tempoopskruning
Det er det ene.
Er det vigtigste at få informationer fra folk ude i byen, der tilhører samme ledelseslag som én selv, eller er det at få det eventuelt fra de faktiske forskere, som bedriver nogen grundforskning?
Derfor kunne det være interessant at høre, om De Konservative mener, at vi skal gå videre i retning af afskaffelse af demokratiet, som det her forslag lægger op til.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-24:
Nu er demokrati jo altid et helligt udtryk, og det er meget blasfemisk overhovedet at diskutere demokrati, specielt fra Folketingets talerstol.
Men se, hvis man vil have effektive universiteter, og det er jo et mål i sig selv - effektivitet betyder bedre forskning, bedre undervisningsmiljøer, bedre kvalitet - så kræver det altså også, at man har en fornuftig beslutningsgang, og at man vælger nogle ledere, eller ansætter nogle ledere, som også er ledere.
Altså ledere, som sørger for, at de store virksomheder, som universiteter nu engang er, bliver drevet på en ordentlig måde.
Det er målet for konservativ uddannelsespolitik og konservativ forskningspolitik.
Dér er vi sikre på, at det her forslag er med til at bibringe DTU nogle fantastiske instrumenter og nogle gode redskaber.
Et universitet som DTU skal jo ikke lukke sig inde i sin egen lille kerne og sin egen lille skal, for forskningen bliver drevet på et ekstremt højt niveau i eksempelvis andre lande og på omkringliggende virksomheder, og dér er det vigtigt at hente inspiration.
I de lande, som vi kan lære noget af i Danmark - lad os tage USA som eksempel, hvor man har forskning på et meget højt niveau - drives det på den her måde, og der fungerer det.
Ole Sohn (SF), 2000-11-24:
Processen forud for det foreliggende lovforslag gør os
bestemt ikke mindre betænkelige.
Det kan undre, at ministeren ikke har fremsat blot et væsentligt mindre detaljeret forslag med det ene formål at gøre DTU til en selvejende institution, selvfølgelig under respekt for de betingelser, der er knyttet til universitetslovens undtagelsesparagraf.
Men nærværende lovforslag er så detaljeret, at selv relativt små ændringer i DTU i fremtiden skal gøres til genstand for behandling af Folketinget.
Det finder SF ikke hensigtsmæssigt og slet ikke foreneligt med universiteternes ellers højt besungne selvstyre.
Ifølge undtagelsesparagraffen er det en forudsætning for ministerens dispensation, at de studerendes og de ansattes indflydelse sikres.
Det kan desværre ikke siges at være tilfældet på DTU.
Tværtimod har der været et massivt demokratisk underskud i hele processen, hvor både de studerende og de ansatte har været koblet af og været sat uden for reel indflydelse. Dette fremgår også af forskellige høringssvar.
I DTU's udviklingskontrakt er det et klokkeklart mål, at år 2000 skulle bruges til en bred og dermed også demokratisk debat om DTU's fremtidige styring og organisering.
Dette er bare ikke sket.
Hvis lovforslaget vedtages, efterlader det demokratiet
på DTU i en sørgelig forfatning; f.eks. skal institutleder udpeges af rektor og ikke vælges på demokratisk vis, som det er tilfældet med institutioner under universitetsloven. Studienævnene ser heller ikke for godt ud i lovforslaget; de fratages deres vigtigste kompetence, og desuden kan uddannelsesdekanerne gå imod et flertal i studienævnet med hensyn til studieevaluering.
Endelig undrer det SF, at man i realiteten vælger at se gennem fingre med en overtrædelse af universitetsloven, som DTU fortsat hører under.
I dispensationsansøgningen fra ledelsen på DTU
anføres det, at man af praktiske grunde og i forventning om dispensation allerede har udpeget institutledere i stedet for at lade dem vælge via demokratiske valg på de enkelte institutter.
Man kan derfor spørge, om det er blevet tilladt og acceptabelt at bryde loven på forventet efterbevilling. Alt i alt mener SF, at lovforslaget er et dårligt forslag, ikke mindst fordi forslaget ikke kan betragtes som andet end et angreb på den demokratiske ånd i universitetsloven.
Derfor er det med en meget kritisk indstilling, vi går til det kommende udvalgsarbejde, og som det ser ud nu, kan SF ikke lægge stemmer til lovforslaget.
Egil Møller (DF), 2000-11-24:
Dansk Folkeparti er enig i lovforslagets bemærkninger om, at DTU er et erhvervsrettet universitet.
Et hovedmål for universitetet er at levere sit bidrag til, at dansk erhvervsliv kan være i front i en verden, som er under hastig forandring, idet viden og innovation spiller en stadig stigende rolle.
For at tiltrække tilstrækkeligt med studerende er det tidens krav, at der skabes tiltrækkende studentermiljøer.
Den danske velfærd er betinget af, at forskningen har og får optimale forhold, og Dansk Folkeparti støtter derfor, at lovforslaget giver mulighed for, at DTU overgår til at være et selvejet universitet med egen bestyrelse på syv medlemmer, hvoraf de fire er eksterne medlemmer, som udpeges i kraft af deres personlige kvalifikationer.
Kunne jeg få ministerens tilsagn om, at de to eksterne medlemmer udpeges efter indstilling fra Dansk Industri?
Med hensyn til rektors ansættelse i tidsbegrænset stilling ser jeg det som en klar fordel, hvis denne post bestrides af en person med høje kvalifikationer fra sit hidtidige virke i såvel offentlig stilling som det private erhvervsliv.
Overgangen til en selvejende institution vil give mulighed for en tiltrængt modernisering af DTU's bygninger og apparatur.
Skal vi have konkurrencedygtige resultater fra de teknisk-naturvidenskabelige fagområder, skal studiemiljøerne være optimale på alle områder.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Det var jo interessant at høre fru Hanne Severinsen, der var meget positiv over for det her forslag og den her meget gennemgående afdemokratisering, som er i forslaget.
Men det kunne være interessant at høre, om den model, vi ser her, er Venstres perspektiv.
Har jeg opfattet det korrekt, at fru Hanne Severinsen gerne ser, at det her bliver en model til efterfølgelse andre steder?
Det er det ene.
Og som det andet: Kan man tænke sig, at vi, når den såkaldte pionerånd breder sig til andre universiteter, får
en ny universitetslov med udgangspunkt i DTU?
Fru Hanne Severinsen taler om pionerånd.
eller skal det være noget, der er forankret dér, hvor folk er flest - de studerende, de ansatte?
Svend Erik Hovmand (V), 2000-11-24:
Vi er tilhængere af den størst mulige udbredelse af edb og moderne systemer.
Absolut, ingen diskussion om det.
Derfor er vi også voldsomt kede af, at regeringen nu har ændret på straksafskrivninger og en række andre gode skattemæssige muligheder for, at den enkelte virksomhed selv kunne etablere disse ting. Vi er ligesom erhvervslivet modstandere af, at der skal opbygges nye, store tilskudsordninger osv., specielt når de skal finansieres ved, at man stjæler pengene fra de mindste virksomheder til sådanne ordninger.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-11-24:
Da den konservative ordfører, fru Pernille Sams, ikke kan være til stede, skal jeg fremsige følgende på folketingsgruppens vegne: Det er rart at se, i hvert fald som konservativ, at det her forslag nu omsider er havnet på Folketingets bord, denne gang med regeringen som positiv afsender. Det har ellers været noget af en lang proces, fra vi første gang sammen med Venstre fremsatte vores beslutningsforslag om samme tema, ikke med samme indhold, og frem til nu.
Men bedre sent end aldrig, og dejligt at regeringen endelig er blevet overbevist om mulighederne heri.
Vi er således tilfredse med, at regeringen trods udpræget skeptisk holdning har arbejdet videre på ideen og fået et fornuftigt lovforslag ud af det.
Vi er også tilfredse med, at forslaget gør det frivilligt for foreningerne at anvende systemet.
For os ser det rent faktisk ud til, at dette kan blive fundamentet og rammen om en god ordning, som kan blive en reel lettelse for virksomhederne.
Derfor bakker vi lovforslaget fuldt op og anmoder samtidig om, at Erhvervsudvalget må blive holdt orienteret om, hvorledes projektet rent faktisk skrider frem efter vedtagelsen af forslaget.
Derfor vil det også være vigtigt at få hele processen i gang hurtigst muligt. Et forhold, vi finder vigtigt at præcisere ved denne lejlighed, er, at selv om det nu på længere sigt bliver meget lettere for virksomhederne at administrere alle mulige forskellige ordninger, betalingsterminer, udregning m.v., så må regeringen ikke falde for fristelsen til at udvide antallet af enkeltposter, der skal administreres.
Vi finder, det fortsat må prioriteres højt, at det skal være lettere at være virksomhed i Danmark, at reglerne forenkles, og at der bliver færre regler i stedet for flere.
Det fremgår, at det er Told og Skat, der skal administrere ordningen.
Vi kan ikke se andet, end at den lige så vel kunne administreres af en privat virksomhed, og derfor vil vi gerne spørge ministeren, hvorfor der ikke er åbnet op for denne mulighed i lovforslaget.
Men alt i alt er vi glade for, at ministeren nu har fremsat forslaget, og vi vil med glæde støtte det.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-24:
Jeg ved ikke, om Kristeligt Folkepartis ordfører hørte, at jeg i min ordførertale netop kom ind på, hvem det er, som disse 35 mio. kr. penge gives til.
Det er til dem, som får en meget, meget høj uddannelse, og som efter uddannelsen kan gå ud og få lønnede job til 400.000 til 500.000 kr. om året, og som eventuelt kan gå hen og tage sig et lån.
Dansk Folkeparti er jo meget fokuseret på, at de samme rettigheder skal gives for håndens som for åndens arbejde.
Vil fru Tove Videbæk også på en eller anden måde kanalisere 35 mio. kr. ud til dem, der er under uddannelse til håndens arbejde?
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-24:
I Kristeligt Folkeparti sorterer vi ikke i håndens arbejde og i åndens arbejde.
Vi har lige stor respekt for håndens arbejde og åndens arbejde.
Derfor har vi også i et forslag, som vi er kommet med i år, taget med, at lærlinge under uddannelse også skal have tilskud.
Det er noget, som vi er med i.
Jeg vil da også stadig væk sige, at de studerende, som har børn, er blandt de allerfattigste, og det er de faktisk i rigtig mange år, for hvis man får børn, så bliver ens studietid ofte skubbet lidt, sådan at det tager flere år.
Det kan jo tage op til 7-8-10 år at blive færdig, så når vi ser over et livsforløb, er de dér store lønninger, som man får, ikke noget at prale af.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-24:
Så vil jeg godt bede fru Tove Videbæk om at bekræfte, at det her lovforslag jo netop omfatter alle studerende, også alle erhvervsuddannelserne.
Det omfatter alle, der får uddannelser, der kan føre til optagelse i a-kasser, og det er stort set alle uddannelser, f.eks. smede, maskinarbejdere. Alle uddannelser af den type er også omfattet af dette lovforslag.
Det vil jeg gerne bede fru Tove Videbæk om at bekræfte.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-24:
Man skal være helt nede i uddannelsesreglerne, hvor man differentierer.
Men det er jeg meget glad for at høre.
Så vil jeg samtidig sige, at Dansk Folkeparti finder, at man skal give disse tilskud på andre måder.
Det her kan jo også betyde en forlængelse af uddannelsesforløbet, for der er jo ingen tidsbegrænsning på, hvor længe man kan få udbetalt disse 5.000 eller 10.000 kr. om året.
Og så er der vel også et samspilsproblem.
Er der så noget incitament til at tjene noget udover?
Det ved jeg ikke.
Jeg kender ikke skattereglerne som sådan.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-24:
Til fru Jette Gottlieb: Ja, jeg kan helt klart bekræfte, at forslaget her indbefatter de erhvervsrettede uddannelser.
Det synes vi netop gør, at det er meget positivt. Til fru Aase D. Madsen kan jeg sige: Jamen der er jo helt klare regler for, hvor mange år man kan få SU, og det ekstra tilskud vil jo følge denne SU-lovgivning.
Så der er helt klare regler for det.
Henrik Dam Kristensen (S), 2000-11-24:
Jeg har sådan set kun at sige tak til forligspartierne og Kristeligt Folkeparti for positiv modtagelse.
Tove Videbæk (KRF), 2000-11-24:
Studerende forældre er nogle af de allerfattigste i Danmark.
En forælder på SU har 19.000 kr. mindre om året end en person
på kontanthjælp
Derfor foreslog Kristeligt Folkeparti også i sidste folketingssamling, at der skulle gives 12.000 kr. ekstra til enlige uddannelsessøgende med børn og 19.000 pr. par med børn.
SU-rådets formand, Jakob Lange, udtalte her i foråret, at det både menneskeligt og samfundsøkonomisk ville være fornuftigt at sikre studerende med børn en bedre økonomi. Det, man ser i dag, er jo, at en del studerende, der bliver gravide, enten dropper deres uddannelse eller får abort, og begge dele synes vi i Kristeligt Folkeparti er meget bedrøveligt.
Det er blevet sagt, at de studerende jo blot kunne tage noget mere arbejde, men det er sådan i dag, at hvis en studerende får barn, får man lov til at arbejde for 18.000 kr., uden at det trækkes i SU, men det er jo ikke lige præcis mere arbejde, de studerende med børn har brug for.
De har brug for at kunne koncentrere sig om deres uddannelse og om deres børn.
Hvis man f.eks. siger til en enlig mor under uddannelse, at hun har lov til at arbejde mere, synes jeg, det ville være utrolig absurd.
Det er ikke mere arbejde, hun har brug for, hun har brug for at kunne tage sig af sit barn eller sine børn.
Selv om Kristeligt Folkeparti ikke er med i finanslovforliget, så synes vi, at forslaget her er et skridt
i den rigtige retning.
Det er kun et tilskud på 5.000 kr. årlig, det synes vi ikke er ret meget, men vi synes, det er et skridt i den rigtige retning, og derfor vil vi selvfølgelig støtte det.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-24:
Det er en rigtig god dag for vognmandserhvervet og også for miljøet.
Der er afsat en pulje på finansloven på 50 mio. kr. til det forslag.
Miljøet bliver jo kraftigt forbedret, når incitamentet bliver større til at skifte til den mere miljøvenlige vogntype.
Det er faktisk sådan, at i forhold til miljøet får
vi en reduktion på 6.000 t på partikeludslippet og 100 t i forhold til kvælstofoxyder.
For at undgå, at vi får den her konkurrenceforvridning i forhold til de vognmænd, der allerede har købt efter 1. januar 1999, så får de også muligheden for at få de 10.000 kr.
Det er også godt at se, at de forhandlinger, der har været ført imellem ministeren og erhvervet, har ført til, at Danmark er et af de lande i Europa, der ikke har haft blokader på det her område, og det har ministeren så i avisomtaler fået megen ros for.
Nu håber jeg ikke, det er gået for meget ud over skatteministerens omdømme, men ellers lever han nok med det for en enkelt gangs skyld.
Eva Møller (KF), 2000-11-24:
Det foreliggende lovforslag er set med konservative øjne et sympatisk lovforslag.
Der tales om, at der skal gives 10.000 kr. til vognmænd, som anskaffer miljørigtige biler på et tidligere tidspunkt, end de ellers ifølge EURO-normerne var forpligtet til.
Ifølge den opgørelse, ministeren her er kommet med i forbindelse med lovforslaget, betyder det, at vi får 1.400 miljørigtige lastbiler på et tidligere tidspunkt, end vi ellers ville have fået det, og ifølge beregningerne, som de ligger fra Risø, kan vi se, at Danmark samlet vil få en gevinst på den miljømæssige balance på 100 mio. kr., og vi kan også se af tallene, at ministeren gætter på, at det koster 50 mio. kr., som altså føres tilbage til det betrængte erhvervsliv.
Alt dette er baggrunden for, at vi fra konservativ side mener, at det er et sympatisk forslag.
Imidlertid er det således, at forslaget er en del af finanslovaftalen, og da Det Konservative Folkeparti ikke er med i finanslovaftalen og derfor heller ikke er med til at skaffe dækning for midlerne, så synes vi heller ikke, vi vil bidrage til at give dem ud.
Vi vil derfor undlade at stemme til lovforslaget.
Annette Jørgensen (DF), 2000-11-24:
Da hr. Kristian Thulesen Dahl desværre ikke kan være til stede, skal jeg på Dansk Folkepartis vegne meddele, at vi synes, det er et godt forslag og kan derfor støtte det.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-24:
Jeg skal på Det Radikale Venstres vegne sige, at vi kan støtte lovforslaget, og skal også hilse og sige, at det kan SF også.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-24:
Da vores ordfører på området ikke kan være til stede, så skal jeg tale for ham. For tre uger siden vedtog Folketinget en implementering af nye EU-regler om differentieret vejafgift på lastbiler.
Reelt var der tale om en udhuling af et gammelt EF-direktiv, der egentlig skulle have fastlagt, at vejafgifterne på lastbiler skulle stige.
Også i EU snakker man jo meget om, at det er mere miljørigtigt at fragte gods med tog og skib, men efterhånden som tiden gik, så undlod EU at indføre højere afgifter på lastbilerne, og i stedet foreslog EU en ændring af direktivet, og det var denne ændring, som Folketinget gennemførte her i Danmark for tre uger siden.
For langt den største del af lastbilflåden medførte denne ændring, at vejafgifterne på lastbilerne blev sat ned i forhold til det, der skulle betales efter det første direktiv, og den miljømæssigt bedste halvdel af lastbilerne fik et fald i afgifterne på omkring 15 pct. i forhold til, hvad der skulle have været betalt.
Med den tilskudsordning, vi behandler i dag, bliver den miljømæssigt bedste del, som altså i forvejen er blevet forkælet med en lavere afgift, reelt fritaget for afgiften og endda mere til.
Jeg vil bare konstatere, at såvel i EU som i regeringen er der meget langt mellem ord og handling, når talen falder på, at vi skal styrke godstransporten til søs og med tog.
Alle tiltag har det nemlig sjovt nok med at trække den anden vej.
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Erik Jacobsen (V), 2000-11-24:
Det er et ganske udmærket lovforslag, som Venstre kan støtte.
Det drejer sig om at tilbageføre 10.000 kr. pr. lastbil til de EURO 3-miljøvenlige lastbiler og lastbiler, som bruger mindre energi og er mindre støjende.
Mange vognmænd har jo aldrig indtil nu investeret i de nye lastbiler, og det vil man nok gøre fremover.
Det er jo en branche, som er meget kapitalkrævende.
En arbejdsplads i transportbranchen er lig med en million kroner i investeringer, og det har jo bevirket, at transportbranchen er meget klemt rent økonomisk i øjeblikket.
Det vil sige, at man leaser eller lejer meget materiel.
Og vi skulle gerne undgå med det her lovforslag, at det bliver leasingfirmaer, der kommer til at få de 10.000 kr. returneret.
Så vores forslag er til ministeren under det kommende udvalgsarbejde, om vi kan sikre os, at det bliver sådan, at det bliver brugeren, dvs. vognmanden, der får tilført de 10.000 kr.
Det er da også muligt, ministeren allerede i dag, når jeg forventer, han kommer op på talerstolen, kan imødekomme Venstre i dette ønske.
Generelt er vi meget positive over for det lovforslag, og vi tror på, at vi nok skal kunne finde en fornuftig løsning.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-24:
Når jeg har været ude i terrænet og skullet forklare, hvor der ligger forbedringer i det her års finanslov, så er det her det enkeltpunkt, jeg har fået størst positiv respons på.
Studerende med børn har været en meget klemt gruppe.
For studerende på SU
har løsningen på de økonomiske problemer hidtil været, at de kunne få et ekstra, lad os sige, license to work, og det er jo ikke specielt smart for småbørnsfamilier eller enlige forældre både at skulle studere, arbejde og tage sig af børnene. For dem på erhvervsuddannelser
har valgmulighederne været endnu mere begrænsede: frivilligt overrarbejde eller endda sort arbejde.
Det er en økonomisk betrængt gruppe, der har fået et løft, og det er vi vældig tilfredse med.
Det kan selvfølgelig blive et administrativt problem for kommunerne, fordi løsningen lander lidt ved siden af de principper, der ellers gælder for børnetilskud; de følger normalt barnet og er ikke indtægtsregulerede.
Derfor er der også valgt en løsning, hvorefter de pågældende uddannelsessøgende selv skal søge om tilskuddet, og det rummer jo altid en fare for, at det fører til, at man ikke opnår den forbedring, og det udløser så et krav til ministeren om, at systematisk information skal sættes i værk.
Det mindste må være, at der tilgår et brev til hver enkelt SU-modtager, f.eks. i forbindelse med årsopgørelse, med et
informationsbrev om ordningen
For dem, der er under anden erhvervsuddannelse, må informationen så ske via de relevante fagforeninger på skolerne, og jeg kunne godt tænke mig, at ministeren her bekræftede, at noget sådant ville blive sat i værk.
Jeg kan stadig huske, da vi havde problemet, da fripladsgrænserne blev sat op, og hvor forældrene beklageligvis ikke var klar over det, med det resultat, at det første år var det kun 1/3 af de berettigede, der fik glæde af det.
Og så vil jeg bede enhver, der hører på denne debat, og som kender en uddannelsessøgende med børn, om at overbringe det glade budskab; det er jo altid dejligt at være positiv budbringer.
Enhedslisten ikke bare støtter forslaget, vi har arbejdet for det med arme og ben i flere år.
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-24:
Jeg vil bare gerne takke Venstres ordfører, hr. Erik Jacobsen, for tilslutningen til dette lovforslag.
Så det er dejligt, at Venstre kan være med til at støtte dette forslag. Det er jo også dejligt, når man kan være med til at dele penge ud, når det er andre, der har skaffet dem.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2000-11-24:
Lovforslaget er en del af et forlig, som CD ikke har medvirket til.
Centrum-Demokraterne har i år i finanslovforhandlingerne valgt et meget smalt område, men til gengæld et område, som vi prioriterede højt, og det var primært uddannelsesområdet.
Anders Samuelsen (RV), 2000-11-24:
Det Radikale Venstre er en del af hele finanslovaftalen og dermed også en del af denne her aftale.
Derfor kan vi støtte lovforslaget.