Tove Videbæk (KD), 2004-02-25:
Udgangspunktet for dette beslutningsforslag er jo det samme som udgangspunktet for B 66 og B 16, nemlig en dansk undersøgelse, der blev foretaget i 1999, og som viser, at ca. 8 pct. af landets sygehuspatienter får en sygehusinfektion oven i den lidelse, der oprindelig var årsagen til deres indlæggelse.
I bemærkningerne til beslutningsforslaget nævnes det, at alene udgifterne til direkte behandlingsomkostninger beløber sig til mellem 1 og 2 mia. kr.
Dertil skal lægges udgifter til tabt arbejdsfortjeneste m.v. og naturligvis også tab af livskvalitet for den enkelte patient og familien samt
unødigt pres på ventelisterne.
Der har været skrevet en del om patienter, der er blevet smittet med hiv-virus og andre sygdomme under indlæggelse, tilsyneladende på grund af dårlig hygiejne fra personalets side.
Der har været skrevet om snavs på hospitalsgulvene og om mange snavsede fingre, og de gør faktisk mere skade end nullermænd under sengene.
Personalet på sygehusene vasker kun hænder halvt så ofte, som de bør, siger en professor i mikrobiologi.
Sidste gang, vi havde forslaget oppe, blev der faktisk nævnt et eksempel på et sygehus, der satte sig selv i karantæne, efter at hospitalet i flere dage havde været ramt af en mave-tarm-virus, der havde sendt en stor del af både patienterne og personalet på potten med voldsom diarré.
Al trafik mellem medicinske og kirurgiske afdelinger blev stoppet, nye patienter blev omdirigeret til andre sygehuse, og personalet fik indskærpet reglerne om hygiejne.
Kristendemokraterne er klar til at støtte forslaget om lovgivning for at få en bedre hygiejne på linje med forholdene i Norge, der har indført krav om styring af sygehushygiejnen, og standarderne, som skal bruges, ligger jo klar til brug.
Statens Serum Institut og Dansk Standard har med støtte fra Sundhedsministeriet arbejdet på et system til at udvikle hygiejnestandarder til de danske sygehuse, og over hundrede eksperter i sundhedsvæsenet har deltaget aktivt i arbejdet med at udvikle standarderne.
Det drejer sig om standarder, der skal få sygehusledelsen til at gennemgå hygiejnen, samt om standarder, der i detaljer stiller krav til den enkelte sygeplejerskes og læges arbejde.
Overlæge Ole Bent Jepsen fra Statens Serum Institut sagde for et par år siden i forbindelse med tidligere behandling af forslaget, at sygehusledelsen skal have et øje på hygiejnen, som en direktør har på møtrikker i sin virksomhed, og at de færreste sygehusledelser ved, hvad der sker på hygiejneområdet på deres sygehus.
Standarderne, som vi her taler om, ville være et godt redskab til at nå målet om en reduktion af infektioner med mindst 25 pct. over de næste 4 år.
I starten vil det måske koste ekstra tid og udgifter med hensyn til personale, men på længere sigt vil det helt sikkert give besparelser, afkorte ventelister og mindske patienternes indlæggelsestid og ikke mindst forbedre deres livskvalitet både under og efter indlæggelsen.
Fra min ordførertale til B 16 den 31. oktober 2002 kan
jeg se, at jeg sluttede med at sige, at jeg så meget positivt på de projekter, som sundhedsministeren omtalte, og jeg tror også, at der med tiden vil komme noget godt ud af det.
Sådan sagde jeg dengang.
Vi ser stadig væk positivt på det og håber stadig væk, at der kommer noget godt ud af det, om end vi har lidt undren, når vi nu har et fuldt færdigt værktøj liggende, som kan implementeres her og nu.