runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Det, der jo er situationen i det øjeblik, at ingen har kendskab til, hvor medlemmerne er henne og der ikke er den nødvendige kontakt, er jo, at nogle kan blive tabt i det system, og vi har altså ikke noget ønske om, at der er nogen, der skal blive tabt, fordi man ikke har en så nær tilknytning som overhovedet muligt.
Så længe arbejdsgiveren har retten til at kunne afskedige på grund af mangel på arbejde, er det vores pligt at sikre, at den arbejdskraft i hvert fald kommer ind igen på arbejdspladsen, og det er arbejdsgiverens pligt at leve op til det.
I det øjeblik, de er delt ud på masser af tværfaglige kasser, så er der ikke det tryghedssystem, må jeg sige til hr. Ole M. Nielsen, men hvis man har den forestilling, at det tror man, jamen så er der jo ikke noget at gøre ved det.
Vi tror bare på, at forankringen omkring det fagspecifikke er det væsentlige for, at vi kan have det system, som vi har.
Anders Samuelsen (RV), 2000-03-21:
Det er som nævnt en gammel kending, som vi endnu en gang har fornøjelsen af at diskutere her i dag, og jeg vil også starte med at sige, at Det Radikale Venstre ligesom ved de tidligere behandlinger heller ikke denne gang støtter forslaget.
Der er simpelt hen ikke dukket noget nyt op, som kan ændre vores holdning til spørgsmålet.
I Det Radikale Venstre mener vi ikke, at tværfaglige a-kasser er en universalløsning på de problemer, som findes i det nuværende a-kassesystem.
Vi mener ikke, at tværfaglige a-kasser i nævneværdig grad vil kunne øge den faglige mobilitet, som forslagsstillerne hævder.
Det skyldes, at sådan en a-kasse ikke har det samme kendskab til det enkelte medlems faglige kvalifikationer, som en fagspecifik a-kasse traditionelt har. Der er heller ikke grund til at tro, at tværfaglige a-kasser skulle være så meget bedre til at give deres ledige medlemmer tilbud, der ligger uden for deres oprindelige fagområde, især ikke hvis der er tale om en relativt lille tværfaglig a-kasse.
På baggrund af det og med henvisning til de ordførertaler, jeg tidligere har holdt på området, skal jeg sige, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-21:
Enhedslisten er stadig af den faste overbevisning, at faglige a-kasser med direkte direkte tilknytning til fagforeningerne er et gode for medlemmerne, sådan som vi var det i 1996, i 1998, som vi var det før, som vi er det efter, og som vi har været det indimellem.
Fagligt kendskab til området giver de bedste muligheder for ordentlig vejledning, og forslag til beskæftigelsesinitiativer kommer bedre frem den vej, det giver mulighed for en hurtig og kvalificeret behandling af f.eks. overenskomstforhold, fyringsvarsler og den slags ting, som knytter a-kassesystemet til det faglige system, og det giver ikke mindst mulighed for en demokratisk medindflydelse på gulvniveau.
Den mulighed er det så til gengæld vigtigt, at medlemmerne bruger, f.eks. ved generalforsamlingernes diskussion om, hvordan man bruger pengene
Det er der da heldigvis også mange der gør.
Over for den styrke, som ligger i de faglige a-kasser, opstiller forslagsstillerne et perspektiv om øget konkurrence.
Der er ikke nogen fordel ved at frembringe en situation, hvor der kan opstå konkurrence mellem a-kasser, sådan som forslagsstillerne udtrykker det.
Jeg kan f.eks. forestille mig en grim situation, hvor a-kasser reelt vil kunne sortere medlemmer efter ledighedsrisiko, hvorefter man jo sagtens kan konkurrere på billig administration og deraf følgende lave kontingenter.
Jeg er ikke i tvivl om, at de borgerlige vil ønske sådan en konkurrence på ledighedsrisiko, men Enhedslisten foretrækker altså klare, faglige afgrænsninger.
Når der i dag kan findes eksempler på, at a-kasser ikke altid giver deres medlemmer den bedste service og støtte, så skal årsagen findes et helt andet sted end i strukturen.
Det handler jo om, at såvel de tidligere som den nuværende regering har strammet, strammet og strammet reglerne for de arbejdsløses ret til dagpenge, og at reglerne efterhånden er blevet så indviklede og sammensatte, at fejl næsten ikke er til at undgå. Hvis man virkelig er interesseret i, at a-kassesystemet skal være en effektiv hjælp for de medlemmer, som bliver arbejdsløse, og hvis man vil begrænse administrationsudgifterne, så er det arbejdsløshedslovgivningen, der skal tages hul på, men desværre er et flertal i det her Folketing jo af den faste overbevisning, at arbejdsløse skal piskes rundt i aktiveringsmanegen med trusler om at ryge helt ud af dagpengesystemet hængende over hovedet.
Med disse bemærkninger må det være klart, at Enhedslisten absolut ikke støtter forslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-21:
Jeg kan sige med det samme, at Kristeligt Folkeparti tilslutter sig det forslag her, fordi vi går ind for frihed på arbejdsmarkedet, også med hensyn til, hvordan man vil organisere sig i arbejdsløshedskasser.
Det var SF's ordfører, hr. Ole Sohn, der i sin ordførertale sagde, at vi jo godt kunne have taget en ideologisk debat, men at det nok var unødvendigt, for vi vidste vel nogenlunde, hvor vi havde hinanden.
To forskellige ordførere har sagt til mig, at vi vel gik imod det forslag her, fordi det jo fjerner det monopol, som den kristelige fagbevægelse har, men jeg vil gerne sige, at vi støtter hverken kristelige eller andre monopoler.
Vi går ind for frihed, vi går ikke ind for eksklusivitet, så den kristelige fagbevægelse, som har fået en særstilling ved den dispensationsbestemmelse, der er i loven nu, må selvfølgelig finde sig i at få konkurrence.
Det er da ikke sikkert, den er så vild med det, det er der jo ikke mange af os der er vilde med, hvis vi har en særstilling, men jeg tror, at den vil være i stand til at stå sig i den konkurrence.
Den er nu i stand til at støtte sine medlemmer på en faglig og en ganske udmærket måde, så det må den leve med. Vi har brug for de tværfaglige arbejdsløshedskasser, og jeg er helt enig med hr. Kirkegaard i, at dem får vi på et tidspunkt. Den indretning, som vi har på arbejdsmarkedet med arbejdsløshedskasserne, er jo historisk bestemt.
Hr. Ole Vagn Christensen mener, at det er snildt for arbejdsgiverne at kunne ringe til en bestemt arbejdsløshedskasse, fordi de ved, at den har det faglige speciale.
Der er selvfølgelig eksempler på, at det kunne være smart, men der også eksempler på, at det ikke finder sted.
F.eks. vil jeg tro, at inden for det fag, som hr. Ole Vagn Christensen kommer fra, slagteriarbejderne, rekrutterer man typisk folk fra andre fag.
Det er jo typisk ikkefaglærte, som man rekrutterer, og som så nu må flytte over i en anden arbejdsløshedskasse.
Der er det jo ikke sådan, at
slagterierne, og de er jo gerne den eneste arbejdsplads, der er i et lokaleområde, hvis de ekspanderer og får brug for flere folk, eller fordi nogle falder fra, så kan rekruttere folk fra deres egen arbejdsløshedskasse.
De må jo typisk ud
og have dem andre steder fra, så jeg er helt sikker på, at den fordel, som det skulle være at have faglige arbejdsløshedskasser, altså ikke gælder i alle tilfælde. Jeg er helt sikker på, at tværfaglige arbejdsløshedskasser vil fremme arbejdsanvisningen i en positiv retning og vil fremme den faglige mobilitet, og det er det, vi har brug for i et dynamisk samfund. Så vi støtter det forslag her.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Det er rigtigt, som hr. Ole M. Nielsen siger, og det har jeg jo været med til igennem mange, mange, mange år, men det har alligevel ikke en helt rigtig vinkel, fordi det, der sker på slagterierne, er sådan set mange gange, at folk ikke kommer fra de lediges rækker, men kommer fra de beskæftigedes rækker.
en stor arbejdsløshed, hvor de sådan set søgte hen fra andre job, som de havde valgt at tage i mellemtiden.
Men, må jeg sige til hr. Ole M. Nielsen
, det, der er pointen ved det fagspecifikke system, er sådan set, at man er i stand til dér at have værn omkring de ledige og sørge for, at de ledige kommer ind, de ligger ikke gemt nogen andre steder, i andre systemer.
Det har man ikke med en tværfaglig a-kasse.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-03-21:
Jamen jeg anerkender da den erfaring, som hr. Ole Vagn Christensen har fra slagteriarbejderbranchen, og den gælder så selvfølgelig i den periode, men det vil sandsynligvis komme til at se anderledes ud i en anden periode.
Den tryghed, som hr. Ole Vagn Christensen siger at man kan give i de fagspecifikke arbejdsløshedskasser, mener jeg helt klart, at man også skal have i de tværfaglige arbejdsløshedskasser, og den må man selvfølgelig give medlemmerne, det er helt klart.
Men den største tryghed er selvfølgelig, at anvisningen af arbejde og mobiliteten fungerer.
Det er godt for de ledige, det er godt for hele samfundet, og det er det, jeg mener, vi opnår ved de tværfaglige arbejdsløshedskasser.
Ole Sohn (SF), 2000-03-21:
Man kunne naturligvis vælge sådan en mere ideologisk tilgang
til forslaget, og så kunne man jo få nogle muntre diskussioner.
Jeg tror, at partierne her i Folketinget kender hinandens ideologiske tilgang til forslaget, så derfor vil jeg undlade det og komme med nogle faglige, saglige argumenter for, hvorfor SF afviser forslaget.
Vi mener, det er særdeles væsentligt, at a-kasserne er fagligt funderede frem for at være tværfaglige, for en fagligt funderet arbejdsløshedskasse, hvor det er de uddannelsesmæssige og arbejdsmæssige forhold, der er afgrænsningen, giver man en væsentlig bedre mulighed for at rådgive, vejlede og ikke mindst formidle arbejde til dens medlemmer.
Det styrker også jobmulighederne, at virksomhederne kan kontakte en fagligt funderet a-kasse, der med indgående kendskab til sine medlemmer kan finde frem til den arbejdskraft, som virksomhederne søger.
Jeg vil også godt sige, at på baggrund af de erfaringer, jeg selv har gjort som formand for en a-kasse og en faglig organisation igennem 10 år, gør netop den sammenkobling, at man får et utrolig stort kendskab selvfølgelig både til medlemmerne og også til de virksomheder, der hører til inden for de fagområder, som er repræsenteret i medlemsskaren, og derved øges mulighederne for at kunne rådgive både medlemmer og virksomheder på en god og kvalificeret måde.
Det har jeg i øvrigt også bidt mærke i, at arbejdsformidlingschefen for Ringkjøbing Amt, Preben Buchholt, netop har påpeget i en kronik i Aktuelt.
Virkeligheden er jo, at mange virksomheder kontakter arbejdsløshedskasserne og de faglige organisationer, netop fordi de dér har kendskabet til de enkelte medlemmers kvalifikationer.
Hvis man laver en tværfaglig a-kasse, vil man komme i den situation, at virksomhederne skal kontakte flere forskellige a-kasser, hvilket vanskeliggør opgaven med at finde frem til de rette personer.
Der er således ikke umiddelbart faglige og saglige begrundelser for en tværfaglig a-kasse.
Afslutningsvis vil jeg sige, at selv om SF ikke er en stor ynder af den gældende arbejdsmarkedsreform, så indeholder den dog det positive element, at der gives mulighed for at udlicitere en del af grundregistreringen og en del af vejledningsopgaverne til a-kasserne, men skal den del af arbejdsmarkedsreformen kunne løftes på en forsvarlig og konstruktiv måde, ja, så er det af afgørende betydning, at de har et fagligt funderet kendskab til medlemmerne og dermed medlemmernes mulighed for beskæftigelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Det var en ordentlig svada, vi fik her, det skal jeg love for.
Nu vil jeg godt sige til hr. Tom Behnke, at jeg kan ikke huske, hvor mange år hr. Ole Sohn havde i ledelsen af en fagforening, men jeg kan sige, at på et af de tre slagterier, der er tilbage, har jeg virket i 18 år.
Jeg har set folk komme og gå, men jeg har også set, hvordan stabiliteten, hvordan udviklingen har kunnet foregå, hvordan man har kunnet tage vare på hinanden.
Vi havde således en regel, der hed, at man ikke kunne blive afskediget på grund af mangel på arbejde, medmindre man kom ind igen.
Hvordan skulle man kunne efterleve en sådan regel i det øjeblik, det hele var spredt ud på en lang, lang række a-kasser?
Jette Gottlieb (EL), 2000-03-21:
Så har jeg kun ét supplerende spørgsmål: Fremsætte eller gennemføre?
Margrethe Vestager (RV), 2000-03-21:
Nu vil jeg ikke vove at rådgive Folketinget om dets arbejdsplanlægning, men det vil være min forventning, at Folketinget vil kunne vedtage forslaget i den takt, man finder hensigtsmæssig.
Jeg bestræber mig på at få det fremsat og få det overgivet til Folketingets behandling, og så må Folketingets partier vurdere, hvornår det er mest hensigtsmæssigt at vedtage det - om man nu vil. Hermed sluttede forespørgslen.
Tom Behnke (FRI), 2000-03-21:
I øvrigt er der kun denne ene kommentar til hr. Ole Vagn
Christensen: Jeg kan forstå på hans erfaringer fra sit liv før Folketinget, at det var faktisk ikke dengang, hr. Ole Vagn Christensen blev valgt til Folketinget, at han så lyset og vidste, hvad der var bedst for alle.
Det startede allerede på et langt tidligere tidspunkt, men det gør jo ikke sagen bedre.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Det er femte gang, forslagsstillerne fremsætter deres forslag om adgang til at oprette tværfaglige arbejdsløshedskasser, og for femte gang skal jeg på Socialdemokratiets vegne så forklare, hvorfor vi synes, at det er en dårlig sag, Venstre Det Konservative Folkeparti, Dansk Folkeparti og Frihed 2000 insisterer på. Jeg skal kvittere for partiernes ihærdighed ved endnu en gang at fortælle, at det er Socialdemokratiets opfattelse, at den nuværende faglige organisering af arbejdsløshedskasserne
er en væsentlig del af forklaringen på, at vi i Danmark har et stabilt arbejdsmarked med lav ledighed.
Arbejdsløshedskassernes faglige organisering betyder, at a-kasserne kan opøve en faglig og branchespecifik viden om arbejdsmarkedets behov inden for deres område, hvilket alt andet lige øger kvaliteten af den vejledning og af den uddannelse, som de ledige får tilbudt.
Der er for Socialdemokratiet derfor ingen tvivl om, at de faglige a-kasser giver de ledige - det er vel dem, det handler om - de bedste muligheder for at komme i beskæftigelse, og for Socialdemokratiet er de lediges jobchancer altså vigtigere end de borgerlige partiers ideologiske korstog mod al faglig organisering.
Socialdemokratiet mener, at forslagsstillerne tager alvorligt fejl, hvis de tror, at små, tværfaglige a-kasser ville kunne løse problemet med strukturarbejdsløshed bedre end det nuværende a-kasse-system.
Det skyldes først og fremmest, at de nuværende a-kasser har langt, langt bedre kontakt til branchernes virksomheder, end en tværfaglig a-kasse ville kunne have.
Dernæst er der intet, der tyder på, at problemerne med at skifte a-kasse er årsagen til den manglende faglige mobilitet i den danske arbejdsstyrke.
Det er jo også derfor, arbejdsmarkedets parter bakker den nuværende model op.
På den baggrund skal jeg meddele, at Socialdemokratiet heller ikke denne gang, den femte gang, kan støtte forslaget.
Kristian Jensen (V), 2000-03-21:
Det er jo rigtigt, at det er femte gang, vi behandler lovforslaget, men desværre er de socialdemokratiske argumenter for at afvise forslaget ikke blevet bedre med tiden, tværtimod. Jeg synes, det er skræmmende, at Socialdemokratiet har så lidt tillid til de mennesker, der vælger at være medlemmer af en a-kasse, at de ikke ønsker at give dem valgfriheden til enten at være medlemmer af den faglige a-kasse eller af den tværfaglige a-kasse.
Tror Socialdemokratiet virkelig, at folk ville vælge en dårlig a-kasse til at varetage deres interesser, hvis de fik det frie valg?
Tror Socialdemokratiet virkelig, at folk ville vælge en a-kasse, der ikke kunne få dem i arbejde, hvis de fik valgfrihed?
Hvad er det egentlig, Socialdemokratiet er bange for?
Vi ønsker jo ikke at ødelægge en organisering, vi ønsker at give frihed, og hvis det at give frihed til at vælge en tværfaglig a-kasse kan ødelægge den faglige organisering, er der noget i vejen med de tilbud, der er i øjeblikket.
Valgfriheden vil da ikke give mulighed for at ødelægge det, men vil give muligheden for at vælge frit.
Og hvis de tilbud, a-kasserne har i øjeblikket, er så stærke, som hr. Ole Vagn Christensen tror på, så er der ikke nogen, der vil vælge de tværfaglige.
Så hvad er det egentlig, hr. Ole Vagn Christensen er nervøs for?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Det, jeg er nervøs for - man kan ikke kalde det at være nervøs, men det, jeg er betænkelig ved, er sådan set, at det her skal være en legeplads og ikke være det bedst kvalificerede sted.
Og for mig er det ikke bevist, at de tværfaglige a-kasser er i stand til at løse deres opgaver
bedre.
Det må hr. Kristian Jensen jo umiddelbart have sat sig ind i, når han vil skabe en situation, hvor han vil prøve på at beskrive, at i det område, hvor beskæftigelsen er allerbedst i landet, kan man se, hvad en tværfaglig a-kasse har betydet for dette område. For mig er det her ikke et spørgsmål, om det er det ene eller det andet, men om det er det bedste, og jeg er endnu ikke blevet overbevist om, og det er mit parti heller ikke, at det er bedre at lave en ringere rådgivning for medlemmerne end den, man kan få, når det er nært knyttet til det, man arbejder med.
Kristian Jensen (V), 2000-03-21:
Spørgsmålet er, om vi tør lade folk vælge selv.
Tør vi lade folk vælge selv, hvilken a-kasse de vil være medlemmer af?
Jeg står da ikke og fortæller folk, om de skal købe en Ford eller en Citroën, og jeg fortæller dem ikke, om de skal handle i Netto eller i Fakta.
Jeg giver dem valgmuligheden, og så er jeg sikker på, at hvis de får muligheden, vil de også vælge det rigtige; så vil de vælge det, som for deres situation er det rigtige valg.
Og hvis de så vælger at være medlemmer af en a-kasse, der giver dem et dårligt råd, betyder det jo, at de selv ender i en dårlig situation, og derfor lærer de af deres eventuelle fejl og vælger en anden.
Det er den valgmulighed, vi ønsker at give folk, den valgmulighed, hvor vi i Venstre og i de partier, der står bag det her lovforslag, siger: Vi tror på dig, vi tør give dig valgmuligheden.
Hvorfor tør Socialdemokratiet ikke?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Jeg tror godt, jeg ved, hvorfor hr. Jens Kristian Jensen ikke vil svare på mit helt konkrete spørgsmål om, hvordan det ser
ud i Ringkøbing Amt.
Det er, fordi tallene er negative for hr. Jens Kristian Jensen.
For mig drejer det sig om, at vi får det mest effektive system, og det troede jeg faktisk også var det, Venstre stod for.
Og det mest effektive system må være det system, der er forankret omkring a-kasserne i det fagspecifikke, således at arbejdsgiveren ved, at den arbejdskraft, han får tildelt, også har den nødvendige viden, har de nødvendige kvalifikationer, og at det er nogle, som han kan regne med.
For jeg går jo ind for, at arbejdsgiveren skal have lov til at afskedige folk, at der skal være et fleksibelt arbejdsmarked.
Så derfor må jeg sige til hr. Jens Kristian Jensen: Jeg kan ikke både blæse og have mel i munden; derfor må jeg også tage vare på den ledige.
Kristian Jensen (V), 2000-03-21:
Jeg har konsulteret min dåbsattest.
Det første Jens er forkert, Jensen er rigtigt, men Kristian Jensen skulle gøre det herfra. Det er jo sådan, at vi i Venstre går ind for det mest effektive system, men vi tror rent faktisk på, at folks frie valg giver den største effektivitet, og vi tror på, at konkurrence giver effektivitet.
Det er faktisk også de toner, vi hører fra den mest moderate og den mest fremsynede og visionære del af regeringen og det regeringsparti, som hr. Ole Vagn Christensen plejer at være en del af.
Det er jo sådan, at når folk får lov til at vælge selv, bliver de ansvarlige for deres hverdag.
De bliver ansvarlige for, om de træffer det rigtige eller det forkerte valg.
Og i Venstre tror vi på, at folk bliver ansvarlige, når de får det frie valg.
Vi tror på, at de vælger det, som giver dem den bedste tilværelse og de bedste muligheder.
Hvis det tilbud, de kan få fra en tværfaglig a-kasse, er så dårligt, at de ikke kan få noget godt ud af det,
så vil de vælge det fra.
Folk er jo ikke dumme.
I Venstre tror vi ikke på, at folk skal pakkes ind i vat og passe på, så de ikke kommer til at støde sig på hårde kanter.
Vi tror faktisk på, at det er godt begavede mennesker, der kan vælge selv.
Derfor har jeg stadig væk ikke fået svar
på mit spørgsmål: Hvad er begrundelsen for, at Socialdemokratiet ikke tør give folk en valgmulighed?
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Hr. Kristian Jensen har meget med det dér med at tro, at tro på.
Jeg kan også sagtens gøre noget, når det er for andres penge.
Jeg vil gerne sige, at hvis det er sådan, at ledigheden er højere i den tværfaglige a-kasse i Ringkøbing Amt, så bruger man flere penge dér, end man bruger i de fagspecifikke kasser.
Og det er vel en urimelighed, hvis man skal se på det ud fra, hvad det får af konsekvenser for den øvrige del af befolkningen, at nogle bruger forholdsvis flere kroner til at klare deres situation for.
Så er det nemt at have valgfrihed.
Det må jeg sige.
Vi har helt klart den grundlæggende holdning, at vi går ind for de fagspecifikke kasser, fordi de har en forankring, og fordi de er i stand til at give arbejdsgiveren den bedste arbejdskraft.
Og vi tror også på, at hvis I prøvede at få jeres forslag lagt hen til arbejdsgiveren, så ville I også være i den situation, at så ville han også fortælle jer det.
Ole Sohn (SF), 2000-03-21:
Jeg kan forstå på hr. Knud Erik Kirkegaard, at der er en vis erkendelse af, at forslaget ikke bliver vedtaget i denne og i næste samling.
Så kunne vi måske have ønsket, at erkendelsen var nået så vidt, at man ventede med at fremsætte det, til der var en forventning om, at det kunne vedtages.
Men jeg har et par spørgsmål.
Det er
vedrørende den faglige mobilitet.
Kan det ikke beskrives lidt nærmere, hvordan man kan få en større faglig mobilitet, hvis man fjerner medlemmernes tilknytning til en fagligt funderet a-kasse?
Det er det ene.
Det andet er: Har jeg ikke forstået det korrekt, at Det Konservative Folkeparti var med til at gennemføre også tredje fase af arbejdsmarkedsreformen, hvori der bl.a. står - jeg ved ikke, om ordvalget er sådan, men hvorefter man kan udlicitere en del af AF's opgaver, eksempelvis omkring grundregistrering og vejledning, til a-kasserne?
Og skal der foretages en grundregistrering og en vejledning, ja, så er det vel ulige mere effektivt, hvis det bygger på en fagligt funderet a-kasse, som virksomhederne kan trække på.
Ole Vagn Christensen (S), 2000-03-21:
Jeg har også et par spørgsmål til hr. Knud Erik Kirkegaard.
Det er angående hurtigst mulig kontakt.
Vil hr. Knud Erik Kirkegaard benægte, at man har den hurtigst mulige kontakt mellem medlemmerne og arbejdsgiverne, når man har en fagspecifik a-kasse?
For hr. Knud Erik Kirkegaard kommer jo også fra Ringkøbing Amt, og derfor vil jeg godt stille hr. Knud Erik Kirkegaard dette spørgsmål: Den tværfaglige a-kasse, som man har i dette amt, kan den bevise resultaterne af en større mobilitet, end de fagspecifikke kasser kan?