runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-27:
Nu skal jeg ikke ind i en diskussion om ikkebestrålet nukleart materiale, men der er ingen tvivl om, at der er strenge regler på det her område.
Men det kan jeg besvare skriftligt, hvis det er sådan, man ønsker et indgående svar på det område.
Carina Christensen (KF), 2004-05-27:
Med det her beslutningsforslag ønsker forslagsstillerne at gøre bevillingsnævn obligatoriske i alle landets kommuner ud fra den begrundelse, at der skulle være behov for i langt højere grad at koordinere den lokale indsats imod alkoholmisbrug.
Som noget nyt ønsker man også, at bevillingsnævnene skal tage sig af både forebyggende og bevillingsmæssige opgaver på området.
Hvis noget skal laves om, må det være, fordi man mener, at der er problemer med den måde, hvorpå tingene fungerer i dag.
Det mener vi i Det Konservative Folkeparti ikke at der er.
De gældende regler om bevillingsnævn giver kommunerne og politiet et rigtig godt redskab til at regulere branchen og til at føre en bevillingspolitik, hvor der også tages hensyn til forebyggelse.
Er der ikke et bevillingsnævn, tager kommunalbestyrelsen stilling til, om der kan gives en bevilling.
Men uanset om det er et nævn, eller det er kommunalbestyrelsen selv, der tager stilling, så er man altid forpligtet til at iagttage ædruelighedsmæssige, samfundsmæssige og ordensmæssige hensyn.
Som det også fremgår af beslutningsforslaget, er det faktisk en del af restaurationsloven.
Jeg tror godt, at man i den enkelte kommune kan vurdere, om der i kommunen er behov for et bevillingsnævn.
Vi er dog enige med forslagsstillerne i, at det naturligvis er vigtigt at gøre en aktiv indsats for at forebygge alkoholmisbrug og følgerne heraf.
Derfor er vi også tilfredse med, at regeringen prioriterer det her område meget højt. Som ministeren også var inde på, har regeringen taget en række gode initiativer, herunder hævelse af aldersgrænsen for butikssalg af alkohol til unge til 16 år, forbud mod at servere alkohol til unge under 18 år ved lukkede fester på diskoteker og lignende, krav om uddannelse og autorisation for dørmænd samt stramning af restaurationsloven, således at det er blevet nemmere at tage bevillingen fra bevillingshavere, som ikke overholder loven. Vi mener, at reglerne i restaurationsloven er gode, og at de udgør et godt redskab for både kommunerne og politiet, og mange steder har man allerede etableret samarbejde mellem kommunen, politiet og restauratørerne.
Det behøver ikke at være obligatorisk for at fungere.
Af disse årsager kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-27:
Jeg spurgte sådan set til almindelige radioaktive materialer, og det er jo ikke det samme som det, ministeren hentydede til.
Jeg mener at have læst et eller andet sted, at der faktisk ikke findes særlige krav til de skibe.
Det var bare det, jeg gerne ville have opklaret.
Jeg synes, det med transporter med radioaktive materialer i starten af ministerens tale stod lidt uklart, og her vil jeg spørge ministeren: Vil det sige, at alle skibe, der sejler med almindelige radioaktive materialer, er underlagt særlige krav til de transporter? Og så vil jeg også godt spørge lidt til det med spiritussejlads.
Jeg forstod det sådan, at ministeren også syntes, at det var et af de problemer, der skulle gøres noget ved.
Er det alle skibe, altså også lystbåde, ministeren hentyder til, som man vil tage med i den drøftelse, så de også skal involveres i det med spiritussejlads?
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-27:
Jeg kan sige, at der i dag allerede er meget strenge internationale regler for de transporter, som spørgeren henviser til.
Og jeg kan sige, at kravene til skibe, der transporterer bestrålet nukleart brændsel, plutonium og højradioaktivt affald, findes i en særlig international kode.
Det er INF-koden.
INF-koden er internationalt bindende.
Inden et skib faktisk kan opnå tilladelse til at transportere INF-koden, skal de underkastes et særligt syn, og efter at synet er udført og skibet fundet i orden, bliver der udstedt det certifikat.
Så jeg mener faktisk, vi har gode regler på området.
Og med hensyn til alkoholgrænsen: Nej, jeg mener ikke, at fritidssejlere skal være omfattet af promillegrænsen.
Vi har to gange her i Folketinget inden for de senere år diskuteret det her, men har vist åbenhed, når vi taler om erhvervsmæssig sejlads.
Jeg vil gerne sige til hr. Morten Homann, at det er klart, at hvis en kommune i et område benytter sig af retten til at gå fra 25 til 50 pct., så er der nogle, der står på den pågældende venteliste, der vil blive sprunget over til nøjagtig den boligafdeling, som de har været skrevet op til et stykke tid.
Jeg bliver så afkrævet et svar på, om jeg vil garantere noget som helst i den retning.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-27:
Jeg vil blot bede udenrigsministeren hjælpe mig med en politisk vurdering.
Hvis Danmark nu yderligere nedsætter udviklingsbistanden med en halv promille f.eks., vil vi stadig væk ligge blandt de lande i verden, der giver mest.
Det vil vi stadig væk gøre.
Mener udenrigsministeren, at det i den situation vil være lettere for Danmark at overtale andre til at sætte deres udviklingsbistand op, eller mener udenrigsministeren, at det i den situation vil være sværere at overbevise andre lande om at sætte deres udviklingsbistand op?
Det er et rent politisk vurderingsspørgsmål.
Bendt Bendtsen (KF), 2004-05-27:
Jeg vil gerne sige, at tankegangen jo er ens i de to forslag.
Det er også tilkendegivet fra Boligselskabernes Landsforenings side og mange andre steder fra, at anvisningsregler alene ikke gør det. Der har også været en del kritik i pressen de seneste døgn, netop fordi man kun har fokuseret på anvisningsregler.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-27:
Det er bare for lige at få afklaret den sætning, der siger, at man internationalt set går ind for - kræver står der oven i købet - en højere ulandsbistand.
Er det noget, hr. Troels Lund Poulsen føler får konsekvenser for Venstres politik i det danske Folketing?
Forstået på den måde: Mener hr. Troels Lund Poulsen, det vil betyde, at Venstre f.eks. i de kommende finanslovforhandlinger vil gå ind for en højere bistand?
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Overraskende nok er jeg fuldstændig uenig med fru Pia Christmas-Møller.
Der står i vores forslag, at hvis vi skal opfylde år 2000-målsætningerne, ikke mindst i Afrika, kræver det internationalt set en højere udviklingsbistand.
Det er fuldstændig velkendt, at den danske regering har skåret i udviklingsbistanden og ikke vil øge den, og det er også fuldstændig velkendt, at Socialdemokratiet og andre partier i opposition vil have en højere ulandsbistand og vil tilbage igen på 1-procent-målsætningen. Forudsætningen for, at vi når 2015-målene, er, at der kommer en højere bistand, og det er da mangel på politisk lederskab, også hos fru Pia Christmas-Møllers parti, at man skærer i udviklingsbistanden, samtidig med at man siger, at man vil opfylde målsætningerne.
Den danske regering skærer i bistanden.
Det synes jeg er ærgerligt, det er et velkendt konfliktpunkt, og hvis Socialdemokratiet kommer i regering, vil bistanden blive øget.
Vores målsætning er, at vi skal tilbage på 1 pct. af bruttonationalindkomsten.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-05-27:
Så forstår jeg jo bedre, jeg tror, det var hr. Holger K. Nielsens udlægning af vedtagelsens punkt vedrørende den internationale bistands procent.
Det er jo glædeligt, at Socialdemokratiet på den måde faktisk har set realiteterne i øjnene.
Jeg forstår det sådan - jeg forlanger ikke, vi skal få en klar kvittering i dag - at dette er det første formelle skridt, Socialdemokratiet har taget forud for valgkampen, hvorefter man ikke vil gå ud og love, at der skal føjes
flere milliarder til ulandsbistanden, hvis Socialdemokraterne får magt, som de har agt, på en kommende folketingsvalgdag herhjemme.
Så jeg må give hr. Holger K. Nielsen ret.
Tak for det.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Det er jo en bred forespørgsel i dag.
Så jeg vil sige, det er en meget bred dagsorden. Min opfattelse er helt klart, at hvis man vil styrke FN, så nytter det ikke noget at skære i den danske ulandsbistand.
Det er et synspunkt, som Socialdemokratiet har.
Der synes vi, vi skal bakke op, ikke mindst om FN-årtusindmålsætningerne, nemlig om halvering af fattigdommen i år 2015 osv.
Det er utrolig vigtigt, at der er troværdighed omkring den danske politik på det område her. Så jeg er ikke helt enig i, at det ikke handler om ulandsbistand.
Det handler også om ulandsbistand, men det handler også om en masse andre ting, og det er derfor, vi har lavet en bred vedtagelse med en række principper, som vi synes er meget vigtige for Danmarks engagement, Danmarks FN-politik og kommende medlemskab af FN's Sikkerhedsråd.
Pia Christmas-Møller (KF), 2004-05-27:
Jeg vil godt spørge den socialdemokratiske ordfører, som jo er medunderskriver på denne forespørgsel, om det ikke var meningen med forespørgslen, at vi skulle diskutere, hvad Danmark ville bruge sit mandat til i Sikkerhedsrådet, dersom vi får held til at blive valgt ind i Sikkerhedsrådet. Og er det ikke rigtigt forstået, at det faktisk ikke er et sikkerhedsrådsanliggende at diskutere den danske ulandsbistands størrelse, og at det derfor faktisk er hr. Jeppe Kofods kolleger, der svigter den debat, de selv har været med til at rejse, når de forsøger at gøre debatten i dag til et spørgsmål om, hvilken procent den danske ulandsbistand skal have?
Det er faktisk sagen uvedkommende.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Jeg synes, det er en meget vigtig diskussion.
Problemet i dag er jo, at i mange spørgsmål har man ikke nogen fælles EU-holdning, fordi det kræver konsensus, det kræver, at alle 25 lande er fuldstændig enige om det.
Jeg tror, det kunne være effektivt, at man i flere sager havde en fælles EU-holdning, f.eks. når det gælder vanskelige spørgsmål som Den Internationale Straffedomstol eller torturkonventionen og andre ting, hvor det er vigtigt, at EU er med til at fremme en international retsorden.
Så det er helt klart vores synspunkt, at vi i videst muligt omfang skal tale med én stemme fra EU's side, hvis vi skal betyde noget i verden. EU er jo ikke en ligegyldig størrelse i dag.
Jeg tror, vi udgør en fjerdedel af den globale økonomi.
Vi har efterhånden jo 450 millioner indbyggere i EU.
Vi har den største handel med tredjeverdenslande.
Vi har den største bistand til udviklingslandene.
Så hvis EU kan samarbejde, har vi altså også muligheden for, at de principper, vi har skrevet ned i vores vedtagelse, kan blive virkeliggjort.
Derfor er det så vigtigt med et stærkt og fælles EU.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-27:
Jeg kan godt forstå, at det er en skøn målsætning, hvis det kunne lade sig gøre, at EU talte med én stemme, og at alle landene var enige.
Men som det sikkert er hr. Jeppe Kofod bekendt, er der mange historiske og kulturelle forskelle mellem landene, der betyder, at man har mange forskellige interesser fra de forskellige landes side.
Og hvis vi kigger på Irakkrigen, var der meget, meget stor uenighed mellem de europæiske lande, i forhold til om man skulle det ene eller det andet.
Ud fra det synes jeg, det kan være en meget farlig vej.
Og mit spørgsmål til hr. Jeppe Kofod er: Er det ikke en meget farlig vej, hvis man siger til de europæiske lande, at de ikke må kritisere f.eks. menneskerettighederne i Kina, fordi EU har besluttet, at det må de ikke?
De må ikke mene det om en Irakkrig, som de gerne vil, fordi EU med et flertal har besluttet, at det må de ikke.
Det er der, jeg ser problemet, og jeg tror egentlig også, at hr. Jeppe Kofod kan se, at det er et problem, at det måske kan skabe flere konflikter blandt de europæiske lande, hvis man tvinger dem til at gå ind for noget, de faktisk ikke går ind for.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Det, der meget klart menes, er, at hvis vi overhovedet skal have mulighed for at skabe en mere fredelig og sikker verden, så er det vigtigt, at Europa i højere grad taler med én stemme, at EU i højere grad bliver stærk i forhold til at fremme en international retsorden med bekæmpelse af nye trusler osv.
Det gør man altså efter min opfattelse ved at koordinere udenrigs- og sikkerhedspolitikken i EU og få så mange fællesbeslutninger som overhovedet muligt.
Og ja: Det langsigtede mål må da være, at EU på et tidspunkt taler med én stemme i FN's Sikkerhedsråd, og jeg synes helt klart og naturligt, at det bør vi kunne gøre.
Så skal vi have effektiviseret vores egen beslutningsproces i EU, som hr. Peter Skaarup var inde på, og det er det, som konventet arbejder med.
Det bliver for omfattende at komme ind på den diskussion, men det er selvfølgelig en forudsætning for, at vi i fremtiden kan tale med én stemme fra europæisk side.
Peter Skaarup (DF), 2004-05-27:
Det er til forståelsen af den vedtagelse, som Socialdemokraterne, kan jeg forstå, er med på. Der står i den sidste pind en sætning, som jeg lige skal være helt sikker på, hvordan den egentlig kan udlægges eller skal forstås.
Der står, at man skal arbejde for, at EU taler med én stemme i FN's Sikkerhedsråd.
Som det sikkert er hr. Jeppe Kofod bekendt, er man i EU-konventet kommet med et forslag, der betyder, at EU skal være en juridisk person, hvilket også betyder, at landene ikke fremover har deres egen stemme i Sikkerhedsrådet, men det skal være EU, der afgiver den stemme. Er det det, der menes, er det det, Socialdemokraterne tager hul på her, eller hvad er det, der menes med den del af det?
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Jeg vil gerne takke hr. Jann Sjursen for forslaget til vedtagelse.
Jeg vil dog sige, at det har en væsentlig mangel, nemlig alle de andre vigtige principper, som vi slår fast i vores egen vedtagelse, f.eks. at man skal styrke FN i forhold til at fremme arbejdet for en international retsorden.
Vi synes, det er helt afgørende, at de principper slås fast bredt i Folketinget, hvis vi skal have succes også med vores arbejde med at reformere og effektivisere FN.
Så jeg synes, at det er nogle gode ting, som står i vedtagelsen, men de er ikke så fyldestgørende, og jeg synes faktisk, at vores vedtagelse er langt mere omfattende.
Det er nødvendigt, at man ikke kun forholder sig til én problemstilling, ulandsbistanden, men forholder sig til mange andre ting, som jo er vigtige, når Danmark skal være medlem af FN's Sikkerhedsråd.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-27:
Så må jeg bare konstatere, at det må være tiden at give Socialdemokraterne et tilbud, også på baggrund af det, hr. Jeppe Kofod lige har sagt, som man dårligt kan afslå med de holdninger, som Socialdemokraterne ønsker at fremdrage, men som jo i hvert fald ikke afspejles i det forslag til vedtagelse, som hr. Jeppe Kofod har fremsat på en række partiers vegne.
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Jeg vil gerne sige til hr. Jann Sjursen: Ja, vi deler jo fuldstændig opfattelsen af, at Danmark skal øge sin udviklingsbistand.
Det er jo også derfor, at Socialdemokratiet har stillet ændringsforslag til regeringens finanslov, hvor vi vil øge bistanden med 1 mia. kr. om året, alene udviklingsbistanden.
Så vi synes også, at regeringens argumentation på det her punkt ikke hænger sammen.
Som jeg tidligere nævnte over for hr. Søren Søndergaard, giver det jo ikke mening, at man på den ene side siger, at globalt set er der behov for større bistand for at nå år 2015-målsætningerne om en halvering af fattigdommen, grundskole til alle børn, stop for den forfærdelige hiv/aids-epidemi, hvor 40 millioner mennesker globalt er smittet, hvilket underminerer mange afrikanske landes mulighed for at udvikle sig, og erklærer sig som tilhænger af de her principper og målsætninger og siger, at der er behov for øget udviklingsbistand - faktisk har Verdensbanken jo beregnet, at der er behov for at fordoble udviklingsbistanden globalt fra 50 mia. dollar om året til 100 mia. dollar om året for at nå de målsætninger - og på den anden side har en dansk regering, der skærer ned i den danske udviklingsbistand.
Det hænger efter vores opfattelse ikke sammen.
Det er jo derfor, at Socialdemokratiet går ind for at øge bistanden, så vi igen kommer tilbage på 1 pct. af bruttonationalindkomsten, som vi havde i hele vores regeringsperiode.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-27:
Jeg synes ikke helt, hr. Jeppe Kofods argumentation hænger sammen i forhold til forslaget til vedtagelse og så det, han her sidst siger om, at vi skal understrege konfliktpunkterne i forhold til regeringen i den her debat.
Hr. Jeppe Kofod har netop understreget det paradoksale i, at regeringen argumenterer for, at internationalt skal man give mere i udviklingsbistand, men nationalt skærer man rent faktisk ned, og hvor hr. Jeppe Kofod siger, at vi bør leve op til vores eget ansvar.
Hvorfor burde Folketinget ikke her forud for et eventuelt dansk medlemskab af Sikkerhedsrådet netop understrege, hvilke forpligtelser vi vil påtage os, mere end at opregne nogle fornuftige principper, som det ville være svært for nogle overhovedet at blive uenige om? Hvorfor vil Socialdemokraterne ikke være med til i et forslag til vedtagelse også at understrege, at Danmark må yde sit, når det gælder bistand, og at vi igen kommer op på 1 pct. af bruttonationalindkomsten, som har været målsætningen tidligere?
Jeppe Kofod (S), 2004-05-27:
Nej, men jeg vil gerne sige til hr. Holger K. Nielsen
, at jeg ikke er enig i, at der her er en blåstempling hverken af regeringens nedskæringer på ulandsbistanden eller den danske deltagelse i Irakkrigen.
Jeg har i hvert fald meget svært ved at finde det.
Det kunne være, at hr. Holger K. Nielsen så må fortælle mig, hvor det står, for det fremgår ikke af det her papir, jeg har.
Tværtimod er vedtagelsen et udtryk for et ønske om at slå nogle vigtige principper fast for Danmarks deltagelse i FN's Sikkerhedsråd og opbakning til FN - det synes jeg er utrolig vigtigt at vi kan samles om i Folketinget - at vi selvfølgelig skal sætte ind i forhold til Afrika, hvor Afrika jo sakker bagud i forhold til 2015-målene.
Det går nærmest den forkerte vej i en række afrikanske lande, bl.a. fordi de rige lande har skåret i deres bistand til Afrika.
Uanset uenigheden mener jeg, at vi i debatten i dag skal bruge meget tid på at understrege de konfliktpunkter, vi har mellem regering og opposition.
Det tror jeg er vigtigt.
Så der ikke er nogen tvivl om, at vi er uenige om en række ting. Men når vi afslutter debatten, synes jeg, det er vigtigt, at vi samles om en vedtagelse bredt i Folketinget, som kan give opbakning til et dansk medlemskab af FN's Sikkerhedsråd.
Det tror jeg vi står os bedst ved.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-27:
Tak for det meget klare spørgsmål fra hr. Søren Søndergaard.
Jeg kan sige, at det, der står i vedtagelsen, er jo, at man internationalt set skal kræve en højere ulandsbistand.
Den danske regerings position har været meget klar.
Man ville skære 1,5 mia. kr. fra, det gik man til valg på, og det har man gennemført, men efter at man skar de 1,5 mia. kr. fra, har man fastholdt beløbet og opreguleret det.
Der ligger ikke i vedtagelsen, at Danmark skal sætte sin bistandsprocent op til 1 eller 1,5, hvis det er det, hr. Søren Søndergaard måtte være i tvivl om, men som jeg også sagde i min ordførertale, er Danmark et af de lande, der pr. indbygger bidrager mest til udviklingsbistanden.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-27:
Jeg takker det største parti bag dette forslag for fortolkningsbidraget.
Det er jo vigtigt at have det for at forstå, hvordan forslaget skal læses, og jeg forstår, det skal læses på den måde, at man har et ønske om, at alle andre forhøjer deres bistand, men at det altså ikke er noget, der gælder for Danmark.
Jeg siger bare tak for svaret.
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-27:
Jeg skulle måske sige til hr. Søren Søndergaard, at som jeg også sagde i min ordførertale, ligger Danmark allerede i dag i top tre, så det er jo ikke sådan, at vi skal skamme os over den udviklingsbistand, Danmark yder.
Jeg vil også sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg synes, det er meget, meget vigtigt, at vore kolleger i EU arbejder for EU-vedtagelsen, nemlig at også EU skal leve op til FN-målsætningen på 0,7 pct.
Her har vi et vigtigt arbejde at gøre.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-27:
Jeg takker også for det klare svar om udviklingsbistanden.
Det er klart, at som medlem af FN's Sikkerhedsråd bliver Danmark selvfølgelig nødt til at tage stilling til en lang række spørgsmål, som hr. Troels Lund Poulsen også beskæftigede sig med i sin ordførertale.
Man kan naturligvis ikke alene beskæftige sig med spørgsmålet om udviklingsbistand, så når nogle partier alligevel har fremsat et forslag til vedtagelse, der går målrettet på det, er det ikke, fordi vi mener, at man skal lukke øjnene for alle andre spørgsmål, men fordi vi i virkeligheden mener, at det er her, Danmark kan være med til at gøre en forskel og selvfølgelig i særdeleshed, hvis vi vil gå foran - som hr. Troels Lund Poulsen sagde, da han var inde på andre områder - ved selv at hæve vores udviklingsbistand.
Den blev nævnt til allersidst i hr. Troels Lund Poulsens tale, og skal 2015-målsætningerne også være det allersidste for Danmark, hvis vi er medlem af FN's Sikkerhedsråd?
Så må man sige, at så er det ikke bare en diskussion om den danske ulandsbistands størrelse, men reelt en diskussion om, hvorvidt Danmark skal prioritere kampen for at gennemføre 2015-målene højt.
Søren Søndergaard (EL), 2004-05-27:
Det Radikale Venstre er jo kendt for at gå ind for en højere udviklingsbistand, end den nuværende regering giver, og jeg er sikker på, at hr. Morten Helveg Petersen kan gennemskue og klart forstår sammenhængen mellem Danmarks evne til at arbejde for højere bistand internationalt set og vores egen vilje til at gå foran.
Derfor vil jeg så godt spørge: Når nu hr. Morten Helveg Petersen under forhandlingerne, der har været omkring det her forslag til vedtagelse, fremlagde forslaget om, at der selvfølgelig også skulle være en pind om højere dansk udviklingsbistand for bedre at kunne kæmpe for højere international udviklingsbistand, hvad var så svaret fra de andre partier?
Hvad var grunden til, at Det Radikale Venstre ikke kom igennem med det forslag?
Holger K. Nielsen (SF), 2004-05-27:
Skal man have enighed for enhver pris?
Hvis det nu betyder, at det politiske indhold udvandes så meget, at det ikke giver mening, kan det så virkelig være tilfredsstillende for Socialdemokraterne?
Troels Lund Poulsen (V), 2004-05-27:
Jeg ved ikke, om det er dagen, hvor vi skal have en lang debat om Danmarks forhold til USA, men den kan vi da godt tage.
Jeg tror, hr. Holger K. Nielsen og jeg er meget uenige.
Venstre har en klar opfattelse af, hvordan og hvorledes vi bedst sikrer en tæt dialog til USA, hvor man selvfølgelig også påpeger de ting, som USA gør forkert.
Jeg synes, det siges meget klart i dag i både Politiken og Jyllands-Posten, og statsministeren har selvfølgelig også meget klare ting at sige til USA om den måde, USA agerer på internationalt.
Der skal selvfølgelig siges fra, når USA begår ting, som man ikke kan acceptere, men jeg synes også, det er meget vigtigt - som jeg også lagde vægt på i min tale - at man tager en diskussion om humanitær intervention og ser på, hvad man skal gøre i de tilfælde, hvor det er nødvendigt, og der ikke er hjemmel efter FN-pagten til at gribe ind.
Her skal man se på, hvad man kan gøre, så man ikke handlingslammer FN, for hvis det bliver konsekvensen, vil det være dødbringende for FN's levedygtighed.
Holger K. Nielsen (SF), 2004-05-27:
var det skam venligt ment.
Det var skam en ros, for det er da en meget stor ære at være sufflør for statsministeren, så det skal han ikke tage ilde op.
Spørgsmålet er vigtigt, for det handler jo om, at et af de største problemer for international lov og ret er USA's manglende efterlevelse af reglerne.
Verdens suverænt stærkeste magt, både økonomisk, politisk og militært, blæser på international lov og ret, hvis det tjener amerikanske interesser at gøre det, og derfor vil det da være ganske vigtigt, at Danmark i sin sikkerhedsrådspolitik forholder sig til spørgsmålet.
Hvis Sikkerhedsrådet skal have legitimitet, og hvis FN skal have legitimitet, forudsætter det jo netop en meget, meget klar tale imod det amerikanske anarki, når det gælder international lov og ret.