runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2006-11-08:
Jeg ønsker, at borgerne samtykker til, at man kan gå ind og kigge i deres profiler, hvad enten det drejer sig om den personlige elektroniske medicinprofil, eller det drejer sig om EPJ.
Det er borgernes personlige data, der er her, og dem skal vi værne meget om.
Men det er jo også Folketinget, der går ind og fortæller, hvem vi synes der skal have adgang til deres data, ud fra at de skal have en ordentlig behandling i det danske sundhedsvæsen, at der skal være sikkerhed for, at der er kvalitet i den behandling, de får, og at man ikke går ind og behandler dem for noget, som overhovedet ikke er nødvendigt.
Hvis der er en, der eksempelvis har brækket skulderen, må man kunne gå ind og se på, hvad den patient skal have af behandling, så vedkommende kommer videre i systemet.
Det er det, det handler om, også med de interne ventetider, altså at folk skal være i stand til at passe deres arbejde osv.
Per Clausen (EL), 2006-11-08:
Det er jeg sådan set heller ikke i tvivl om at de vil gøre.
Jeg spørger bare, om fru Birthe Skaarup mener, det er fornuftigt, en rigtig prioritering at bruge ressourcerne på det frem for at bruge de samme ressourcer på at nedbringe de indre ventetider.
Det kunne fru Birthe Skaarup godt have en holdning til, selv om der er lavet en aftale.
Det andet spørgsmål, jeg så vil stille, er: Jeg kan forstå på fru Birthe Skaarup, at hun er meget optaget af patienternes ret til de informationer, som er om dem i det elektroniske system, og jeg vil gerne spørge, om det betyder, at Dansk Folkeparti støtter det grundsynspunkt, at det faktisk er patienterne, borgerne, som har ejendomsretten til informationerne, og at det derfor altid må være sådan, at det er borgerne, der giver tilladelsen til, at andre får adgang til de informationer; altså ikke sådan, at man skal anmelde, at man ikke ønsker, at nogen skal have adgang.
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Jeg vil sige, at vi i høj grad også er optaget af borgernes tryghed med hensyn til, at man får den rigtige medicin.
Det er jo lægen, der udskriver recepten, så derfor har lægen mulighed for ved udskrivning af recepten, hvis han har kendskab til, at en patient ikke kan tåle en given medicin, at gøre opmærksom på det.
Noget andet er, at apotekerne også er pligtige til at vejlede patienten, når man står dernede og får nye medicinske præparater.
Så jeg håber, at apotekerne lever op til deres vejledningspligt.
Jeg er sådan set optaget af apotekernes indkøb, fordi vi, hvis vi ændrer på det her, faktisk kan give apotekerne et instrument til, at vi så er medvirkende til, at patientens medicin bliver dyrere, og det synes jeg også er et problem.
Morten Homann (SF), 2006-11-08:
Jeg undrer mig ærlig talt også lidt over, hvorfor det er så svært for videnskabsministeren at give en garanti på dette meget centrale og vigtige punkt.
Det ville mane al usikkerhed i jorden at udstede en sådan garanti.
Men min bekymring kommer, fordi videnskabsministeren snor sig så meget for at undgå det.
Er det, fordi regeringen har et eller andet i posen og på et eller andet tidspunkt kunne finde på at åbne op for brugerbetaling?
Så vil jeg for både universiteternes, de studerendes og ministerens egen skyld stærkt opfordre til, at vi får en fuldstændig klar tilkendegivelse, så vi kan komme videre og diskutere nogle andre og forhåbentlig vigtigere områder end dette her.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Jamen så kører vil tilbage til det foregående spørgsmål, og jeg går ikke ud fra, at jeg skal give svar på det igen.
Det siger jo sig selv, at når både statsministeren, undervisningsministeren og nu jeg står her og siger, at det ikke er regeringens politik, er det selvfølgelig heller ikke regeringens politik.
Det ville jo overhovedet ikke høre hjemme nogen som helst steder.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Og jeg har altså meget svært ved at se, at ministeren har givet et svar på mit spørgsmål.
Jeg spurgte meget klart, om ministeren kunne give en garanti for, at der ikke bliver indført brugerbetaling.
Det får ministeren så lejlighed til at svare på en gang til.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Når jeg tog afsæt i statsministerens udtalelse, skyldes det jo, at hr. Rasmus Prehn har stillet spørgsmålet op på den måde, at det henviser til en irettesættelse fra statsministerens side.
Så er det jo meget naturligt, at jeg svarer i forlængelse af det, og jeg vil gerne have lov til at citere statsministerens svar præcist, så hr. Rasmus Prehn og de øvrige, som lytter, kan se, om de kan finde en irettesættelse.
Statsministerens svar fra oktoM013s08560926tojo.fm Page 870 Friday, January 5, 2007 12:54 PM ber lyder således, og jeg citerer følgende seks linjer: I en tid, hvor der overalt i verden efterspørges mere videregående uddannelse, er det naturligt, at ministre fra OECD-lande drøfter forskellige modeller for, hvordan man fremover kan finansiere imødekommelsen af efterspørgslen.
Det er regeringens politik, at der ikke skal være deltagerbetaling for danske studerende på ordinære universitetsuddannelser.
Det ændrer en uformel diskussion på et OECD-ministermøde ikke på.
Citat slut.
Jeg har meget svært ved at se overensstemmelse mellem hr. Rasmus Prehns spørgsmål og det, statsministeren svarede.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Jeg er ked af og skuffet over at høre videnskabsministerens seneste svar.
Jeg blev så opløftet, da statsministeren på et så vigtigt område irettesatte sin undervisningsminister, fordi undervisningsministeren har været helt ude i tovene på sin rejse til Athen, da han fremkom med det forslag.
Nu siger videnskabsministeren, at statsministeren ikke har irettesat sin undervisningsminister.
Det er altså åbenbart o.k. for regeringens ministre at mene snart det ene og snart det andet og male rædselsscenarier op, og jeg synes, det er skræmmende, at der er en sådan laissez faireholdning til, hvad man må mene i regeringen.
Der er åbenbart mulighed for at mene det hele.
Derfor vil jeg gerne have en garanti for, at regeringen ikke finder på at lave om på sin politik, så vi får brugerbetaling med den sociale slagside, det vil medføre.
Den garanti synes jeg videnskabsministeren skal give her i dag.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Indledningsvis vil jeg gerne fastslå, at jeg overhovedet ikke kan genkende hr. Rasmus Prehns udlægning af sagen, som den fremgår, hvis man læser det skriftlige spørgsmål, som det er optrykt i dagsordenen.
Statsministeren har tidligere fastslået, at ministre naturligvis kan drøfte forskellige modeller for, hvordan efterspørgslen efter mere videregående uddannelse kan finansieres.
Undervisningsministeren har deltaget i en sådan uformel drøftelse, og så er der sådan set ikke mere at sige i den sag.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Nu har vi lige i fællesskab kunnet glæde os over, at regeringens politik ikke går ud på brugerbetaling på videregående uddannelser, men én ting er, hvad politikken er nu; vi har jo set, at regeringen somme tider skifter mening, og derfor det her spørgsmål til videnskabsministeren: Kan videnskabsministeren set i lyset af hele den her sag give en garanti for, at det ikke bliver regeringens politik?
Det var åbenbart lige i et glimt i undervisningsministerens hoved regeringens politik der i sommer i Athen, men vil videnskabsministeren give en klokkeklar garanti for, at det ikke kommer til at blive regeringens politik at indføre brugerbetaling på de her videregående uddannelser?
Det vil jeg gerne have videnskabsministerens svar på.
»Ønsker ministeren – set i lyset af statsministerens irettesættelse af undervisningsministeren vedrørende udtalelserne i OECD – at give en garanti for, at han og regeringen ikke vil arbejde for at indføre brugerbetaling på landets universiteter og øvrige videregående uddannelser?«
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Hr. Rasmus Prehn udtrykker glæde over mit svar her i dag.
Jeg vil kun ganske kort sige, at jeg glæder mig sammen med hr. Rasmus Prehn.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Det står klart efter den her spørgerunde, at det virker stærkt besynderligt, at man har en undervisningsminister, der rejser til Athen og giver udtryk for, at han ønsker brugerbetaling og adskillelse mellem forskning og undervisning, og den officielle politik i Danmark så er en helt anden.
Det virker stærkt besynderligt.
Det er jeg meget, meget glad for.
Jeg vil gerne sige, at når vi er så optaget af det fra Socialdemokratiets side, handler det jo om, at vi synes, at det her er et rædselsscenario – simpelt hen.
Det at indføre brugerbetaling på videregående uddannelser vil jo betyde en meget, meget stor social skævhed, hvor det, der gør, om man får en videregående uddannelse, ikke handler om flid og dygtighed, men om, hvor stor ens pengepung eller ens forældres pengeM013s08560926tojo.fm
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
pung er.
Derudover mener vi, at det på alle mulige måder vil modarbejde det mål, vi selv – sammen med regeringen – har sat om, at vi skal have flere og ikke færre med en videregående uddannelse.
Indfører man brugerbetaling, som undervisningsministeren har luftet i Athen at man kunne overveje, jamen så vil det betyde, at der bliver færre, der får en uddannelse, frem for de flere, vi gerne skulle have.
Derfor er jeg enormt glad for, at videnskabsministeren så tydeligt her i dag har understreget, at det ikke er regeringens politik, og at undervisningsministeren er på afveje.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Lad mig først fastslå, at der jo – som det også antydes af spørgeren – er vidt forskellige drøftelser i vidt forskellige sammenhænge i internationale fora.
Et er selvfølgelig EU, hvor vi har vores mandater, som vi får i Europaudvalget, men det er klart, at når der er tale om drøftelser, er de meget, meget forskelligartede, og derfor tror jeg, det er vanskeligt for nogen minister at sige meget konkret, hvordan og hvorledes det forholder sig.
Helle Sjelle (KF), 2006-11-08:
Nej, jeg må indrømme, at det synes jeg faktisk ikke, for i Det Konservative Folkeparti har vi et mål om, at ventetiden skal ned for de danske patienter.
Morten Homann (SF), 2006-11-08:
O.k., vi kommer det nok ikke nærmere, men så har jeg nogle supplerende spørgsmål, som jeg gerne vil have videnskabsministeren til at forholde sig til.
Der var også en række andre elementer, som strider lodret imod regeringens proklamerede politik, og derfor vil jeg meget gerne have videnskabsministeren til at afklare følgende: Er det undervisningsministerens tilkendegivelser, eller er det det, regeringen hidtil har sagt, vi skal tage udgangspunkt i?
Jeg har tre konkrete spørgsmål.
Er det regeringens politik, at der hovedsagelig skal være privat finansiering og kun undtagelsesvis offentlig finansiering af forskning og uddannelse?
Og er det regeringens politik, at den ønsker liberalisering, og at den betragter uddannelse som en handelsvare på linje med andre varer, eller vil den fastholde sin hidtidige position, hvor den er gået ud fra, at der skal være tale om undtagelser, bl.a. i GATSregi?
Det kunne være meget givtigt at få en klar melding fra videnskabsministeren om de tre punkter.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Jeg bliver nødt til at gentage: Jeg deltog ikke i dette uformelle OECD-møde, og derfor vil jeg M013s08560926tojo.fm Page 871 Friday, January 5, 2007 12:54 PM ikke begynde på en tolkning af, hvad der blev sagt, og hvad der i øvrigt foregik på det pågældende møde.
Jeg vil foreslå, hvad jeg også synes vil være meget mere nærliggende, at hr. Morten Homann spørger undervisningsministeren, som jo deltog i mødet, og som der hele tiden refereres til.
Rasmus Prehn (S), 2006-11-08:
Nu sluttede vi jo sidste spørgerunde i en lidt glad stemning, og det ser jeg også gerne her.
Jeg hører sådan set, at videnskabsministeren siger meget klart, at de holdninger, som undervisningsministeren tilsyneladende bliver taget til indtægt for, ingen steder hører hjemme.
Det er jeg rigtig glad for, for jeg synes heller ikke, det hører nogen steder hjemme at indføre brugerbetaling, og jeg synes heller ikke, det hører nogen steder hjemme at adskille forskning og uddannelse på vores universitetsuddannelser.
Lad os derfor slutte denne spørgerunde med at understrege en gang for alle, at det ikke er regeringens politik at indføre brugerbetaling, og at de holdninger, hr. Bertel Haarder har givet udtryk for i OECD som undervisningsminister, ingen steder hører hjemme.
Helge Sander (V), 2006-11-08:
Jeg kan selvfølgelig ikke bidrage med en afklaring af, hvad der blev sagt på konferencen og på det pågældende møde, da jeg må gentage, at jeg ikke deltog.
Men jeg er overbevist om, at hr. Rasmus Prehn vil være akkurat lige så glad efter besvarelsen af dette spørgsmål som efter det foregående, for holdningen er meget klar.
Regeringen har ikke nogen ny politik på dette område, og nu er det igen blevet understreget, som det er blevet tidligere i dag af både statsministeren og undervisningsministeren.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Lone Møller (S), 2006-11-08:
Nu er jeg ikke så optaget af apotekernes indkøb på det her område.
Jeg er mere optaget af borgernes tryghed, og jeg tror, det er utrolig vigtigt, at man som borger kan være sikker på, at den medicin, man får, også er den, der virker.
Jeg tror, at vi på mange områder bruger mange, mange offentlige kroner til medicin, som aldrig kommer længere end til borgernes medicinskab, fordi de simpelt hen er utrygge ved at tage deres medicin.
Nu fik jeg måske spurgt for pænt, så jeg spørger lidt mere direkte: Vil Venstre være indstillet på, at vi indfører en bagatelgrænse, som ligger inden for en ramme af fornuften, sådan at ingen behøver op til mellem 10 og 15 medicinskift på en måned?
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Vi er altid villige til, at vi kigger på alt muligt, når vi står med et lovforslag.
Men jeg vil sige, at jeg synes, der rejser sig nogle andre spørgsmål, hvis man går ind og justerer på den her bagatelgrænse.
Som jeg var inde på i min ordførertale, mener jeg, der rejser sig det spørgsmål, at vi faktisk ved at ændre på det her kan gå hen og lave en monopolisering, fordi så kan apotekerne købe ind i meget, meget store mængder, og så sætter de prisen, og patienten får i hvert fald ikke billigere medicin.
Lone Møller (S), 2006-11-08:
Nu er det jo et forslag, der er mange punkter i, og derfor bliver det nok lidt spredt fægtning.
Men jeg vil gerne stille et spørgsmål til Venstres ordfører, nemlig om Venstres ordfører eventuelt vil være med til at indføre en bagatelgrænse for tilskud til medicin.
Det er jo sådan i dag, at vi ved lov har besluttet, at der kun gives offentligt tilskud til den billigste medicin, der udleveres til en kunde på apoteket.
Men hvis man er kunde, borger og måske også kroniker og dagligt kommer på et apotek, oplever man ustyrlig mange skift i sin medicin, M013s08560926tojo.fm Page 893 Friday, January 5, 2007 12:54 PM
fordi så er den ene medicin den billigste den ene gang, og en anden er den billigste den anden gang.
Mange ældre føler sig også frygtelig usikre.
Derfor har både Apotekerforeningen og Forbrugerrådet anbefalet en bagatelgrænse, så vi undgår alle de mange skift.
Jeg vil gerne spørge, om Venstres ordfører vil være villig til, at vi kigger på og arbejder med det i udvalget.
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Som jeg har sagt, tror jeg, at sygehusejerne er meget interesseret i at minimere de interne ventetider og derfor har taget det, der hedder de diagnostiske pakker, til sig netop i bestræbelserne på at nedbringe de interne ventetider.
Det er til glæde for dem, der er sygehusejere, og det er til glæde for dem, der arbejder i sundhedssektoren, og det er også til glæde for patienten.
Så det er et arbejde, der pågår.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-08:
Det handler om prioritering.
Man prioriterer så her at nedsætte behandlingsfristen til 1 måned.
Og jeg vil gerne spørge igen: Hvad ved Venstres ordfører om de interne ventelister?
Det kunne godt være, de var et meget større problem.
Jeg synes, der handles meget i blinde.
Nu laver man en frit valg-garanti på 1 måned for alle patienter, og om de har åreknuder eller nedgroede tånegle eller nogle alvorlige sygdomme er sådan set lige meget, for det er for alle patienter.
Og det gør man i blinde på den måde, at man ikke har nogen viden om, hvorvidt det i virkeligheden er et meget større problem, at vi har interne ventetider, der vokser.
Som flere høringsparter faktisk peger på, var det måske dér, krudtet skulle bruges, i stedet for at lave denne her ændring, som mange læger mener også mangler lægefagligt grundlag.
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Som spørgeren siger, er det svært at være imod kortere ventetid, og det er så også det, vi har forholdt os til i Venstre.
Det er vi ikke imod.
Vi vil meget gerne have, at de, der er patienter i det her land, kommer i behandling hurtigt, når de har en sygdom.
Jeg vil til høringssvarene sige, at jeg tror, det handler lidt om, hvilke øjne der læser høringssvarene.
Jeg har nu også forholdt mig til høringssvarene og kan se, at der er nogle, der bakker op om, at man så skal forkorte ventetiderne.
Hvad angår de interne ventetider: Jeg har som sagt bemærket mig, at der er sat en stor proces i gang i forhold til kræfthandleplan II, som er aftalt, hvor man netop fokuserer på de interne ventelister.
Jeg tror, at lige nøjagtig den proces også vil smitte af andre steder i sundhedssektoren.
Charlotte Fischer (RV), 2006-11-08:
Jeg vil spørge Venstres ordfører om forslaget om at sænke frit valg-garantien til 1 måned.
Det er jo en prioriteringssag, og det er svært at være imod korte ventetider, men jeg skal nu alligevel forsøge mig.
Vi prioriterer nu med det her lovforslag, hvis man ellers støtter det, at sænke frit valg-garantien fra 2 måneder til 1 måned.
Vi synes, det er en forkert prioritering, og hvis man læser listen af høringssvar, kan man se, at det godt nok ikke er sådan, at begejstringen bobler over.
Flere er betænkelige, taler om forværret arbejdsmiljø, pres osv., og så mangler der i øvrigt over 1.000 speciallæger og 1.000 sygeplejersker i det her land.
Vil Venstres ordfører godt forklare, hvorfor det er den rigtige prioritering, og hvorfor vi ikke går ind og kigger på de interne ventetider i stedet for?
Hvad ved Venstres ordfører om de interne ventetider?
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Jeg har forholdt mig til det, der står i lovforslaget, og det er det, jeg tilslutter mig.
Men kan det teknisk lade sig gøre at gøre det, fru Anne Baastrup beder om, så lad os spørge efter det i udvalgsarbejdet.
Nu er det jo sådan, at jeg er politiker og ikke tekniker, så jeg vil sige, at det her område lige nøjagtig omkring den elektroniske patientjournal er et kompliceret område, så jeg kan ikke svare på, om man kan gå ind og lægge elementer ind i en elektronisk journal, som nogle kan have adgang til og andre ikke kan have adgang til.
Det spørgsmål synes jeg vi må rejse i det udvalgsarbejde, der skal pågå.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-08:
Har fru Birgitte Josefsen overvejet, om vi måske på en eller anden måde i udvalgsarbejdet kunne komme det skridt videre, så der var nogle oplysninger, som ikke behøvede bare at være relativt frit tilgængeligt?
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Nu vil jeg ikke sidde og være detailstyrende ude i amterne og regionerne.
Jeg har bemærket mig, at der arbejdes med mange projekter rundtomkring.
Eksempelvis har jeg lige nøjagtig i det nordjyske sundhedsvæsen set, at man på Farsø Sygehus har indført begrebet lean, og det har faktisk afkortet indlæggelsestiden betydeligt, faktisk med mange, mange dage, lige nøjagtig for den patientgruppe, som de har med at gøre.
Der er kommet nye værktøjer i værktøjskassen, der kan tages i anvendelse, så jeg går ud fra, at amterne og de kommende regioner lever op til deres økonomiaftale.
For så vidt angår den elektroniske patientjournal, er der jo en bestyrelse, der nu får ansvaret for at gå i gang med det projekt.
Lise von Seelen (S), 2006-11-08:
Ordføreren nævner, at de ressourcer, der kan opstå ved at gennemføre denne udvidelse, skulle findes ved en effektivisering på 3 pct. Kunne vi komme lidt tættere på, hvad det er for typer af effektiviseringer man tror vil opstå?
Jeg tænker på, at der i lovforslaget jo netop i tilknytning hertil ligger en meget stor plan om implementering af en elektronisk patientjournal, og vi ved jo godt, at når man er ved at implementere den slags, er der jo på længere sigt måske en mulighed for at opnå en gevinst, men i selve fasen, hvor det indføres, koster det som regel ressourcer.
Men vedrørende ventetiden: Hvor er det de 3 pct.s effektivisering skal opstå?
Birgitte Josefsen (V), 2006-11-08:
Jeg vil om de interne ventetider sige, at det er et område, jeg kan høre man er meget optaget af ude i amterne, der jo har ansvaret for den behandlende del af sundhedssektoren.
Hvis vi prøver at drage en parallel til den kræfthandleplan II, der er vedtaget, kan man se, at der er fokuseret på at minimere de interne ventetider.
Jeg er helt sikker på, at det arbejde, der pågår lige nøjagtig her, vil smitte af på de andre områder.
Fru Lise von Seelen har en pointe her: Det er vigtigt, at man ikke bare ser på de ventetider, patienterne har hos den praktiserende læge, før de kommer til forundersøgelse, men også får minimeret de interne ventetider.
Men jeg er helt sikker på, at det er en opgave, som M013s08560926tojo.fm Page 891
Friday, January 5, 2007 12:54 PM
amterne og de kommende regioner arbejder med.
Det er i hvert fald, hvad jeg er bekendt med.
I forhold til den ene måned, vi nu nedsætter behandlingsgarantien i det udvidede frie sygehusudvalg til, vil jeg så sige, at i den økonomiaftale, der er indgået med regionerne, er der jo lagt økonomi ind til, at man kan lave en effektivisering på 3 pct., og jeg vil tro, at det dækker lige det her område.
Hvad angår det her med at diskutere andre faggrupper, så synes jeg som sagt, at det er en diskussion, vi skal tage i udvalgsarbejdet, men jeg synes, det er meget, meget vigtigt at holde fast i, at vi alene fokuserer på, at det er faggrupper med behandlingsansvar, der har adgang til en elektronisk patientjournal, og jeg vil ikke nu, hvor vi bevæger os fra en papirjournal til en elektronisk journal, sige, at vi lige pludselig skal til at lukke op for, at der skal være flere, der må kigge i journalerne, end der sådan set er i dag.
Lise von Seelen (S), 2006-11-08:
Det første går ud på, at ventetiden jo altid er svær for folk, der står og venter på behandling.
Nu taler man om maksimalt 1 måneds ventetid på påbegyndt behandling.
Vi ved godt, at der er også ventetid fra en eventuel forundersøgelse og til behandlingen starter.
Vil ordføreren være med til, at vi får en kortlægning af, hvor lange ventetider der er på den anden side af den første undersøgelse, så vi også kan få et overblik over det?
Det var det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er om, at hvis vi skal have den her kapacitetsudvidelse, vil det jo koste nogle penge.
Er ordføreren parat til, at de ressourcer, der skal til, for at udvidelsen kan finde sted, også skal være til rådighed?
Og det tredje spørgsmål drejer sig om det, som jeg hører en åbning i, og som ordføreren også selv siger, nemlig at man vedrørende den meget snævre kreds omkring adgangen til den elektroniske patientjournal kunne gå ind og drøfte, om andre faggrupper, som har opgaver at udføre i et behandlingsforløb, også kunne få adgang til at arbejde i journalen.
Det var de tre spørgsmål, som jeg gerne ville bede ordføreren om at svare på.
Anne Baastrup (SF), 2006-11-08:
Men nu er det jo sådan, at vi politikere fastsætter rammerne for, hvordan teknikerne skal arbejde, så jeg vil gentage mit spørgsmål
: Mener fru Birgitte Josefsen, at vi i udvalgsarbejdet skal prøve at sætte nogle rammer op for, hvordan de her teknikere skal prøve at lave det her nye system, således at man kan lave en afgrænsning, hvis den enkelte patient vil eller ønsker det, i overensstemmelse med, hvad både Patientforeningen Danmark og Sygeplejeetisk Råd siger?
For det er da ret interessant for det videre arbejde at vide, om vi skal gå ind og sige, at det da godt M013s08560926tojo.fm Page 892 Friday, January 5, 2007 12:54 PM kan være, at ministeren vil have bemyndigelse til hvad som helst mellem himmel og jord, men at vi så godt vil gå ind og styre hans bemyndigelser.