runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg vil godt høre, om hr. Poul Andersen kan bekræfte, at de formuleringer om, at meningen med udliciteringen var at få mindst samme serviceniveau, og som har været en del af debatten, ikke er nogle, som de pågældende partier har taget ud af den blå luft, da de skulle udtale sig om aktstykket i Finansudvalget, men at de faktisk er en del af det aftalegrundlag, som også for bl.a. Venstre og De Konservative var en del af forudsætningen for udliciteringen.
Og kan man i diskussionen om mindst samme serviceniveau ikke med fuld ret sige, at netop sådan noget som en aflysningsstatistik er jo en central del af serviceniveauet, al den stund at en aflysningsprocent på 3,6 pct. er en voldsom forringelse af servicen? Så vil jeg spørge i forlængelse af hr. Poul Andersens besvarelse af mit tidligere spørgsmål, om man har gjort sig nogle overvejelser: Såfremt det ikke skulle gå, som vi håber, altså at der kommer en løsning på torsdag, hvor længe skal der så gå, før man vil gribe til andre midler for at få løst denne fuldstændig uholdbare situation?
Vil man trække en konkret streg i sandet og sige: Der skal være orden på sagerne på de midt- og vestjyske jernbaner, der skal simpelt hen leves op til kontrakten?
Poul Andersen (S), 2003-02-04:
Til fru Gitte Lillelund Bech, der igen skal have et svar om det med udbuddet, og hvem der har forhandlet hvad: Alt det her er jo strikket sammen under den tidligere regering, det er der ikke nogen diskussion om, og det er forhandlet af den nuværende minister.
Men uanset hvem der sidder,
er det den til enhver tid siddende minister, der skal følge sagen op, når man har lavet en aftale, og det hjælper vi selvfølgelig gerne med til.
Jeg har under hele processen været utrolig behjælpelig med disse ting, og det er jeg også fortsat i den udstrækning, jeg kan være det.
Men det er altså ministeren, der har ansvaret for, at det fungerer.
Det er ikke os, der skal forhandle med denne organisation, med Arriva.
Vi har ministeren til at forvalte det, vi har vedtaget, og føre det ud i livet.
Så enkelt er det altså.
Så er det altså ikke mere firkantet for mig, end at det skal foregå i et godt samarbejde med de lokale og regionale trafikselskaber og med pendlerne.
Det er det, vi har lagt op til hele vejen igennem, men vi må bare sige, at efter de signaler, vi har fået, er det åbenbart ikke sket, for så havde det nok set lidt anderledes ud på nogle områder.
Det næste er så det det beslutningsforslag, som bliver fremsat af Enhedslisten.
Det indikerer jo, at der måske har været lidt om den snak, vi har hørt i lokalområdet.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg har tidligere sagt, at vi ikke stemmer for den vedtagelse, som er fremsat fra Enhedslistens side, og det skyldes, at Enhedslisten ikke har været med og ikke har villet tage noget ansvar i hele processen.
Jeg må bare sige, at den situation, man forsøger at sætte op her, ikke er en, der er forestående.
Men hvis den situation skulle forekomme - hvad jeg må tro er urealistisk - er det klart en helt, helt ny situation, og den må jeg så forholde mig til på torsdag. Men jeg forventer ikke, det sker.
Jeg forventer, at der kører tog i morgen og i overmorgen osv.
Der skal føres en samtale om noget, der er foregået, og det bringer ministeren på plads.
Jeg mangler lige at sige til fru Lillelund Bech, at vi stemmer hverken for eller imod den vedtagelse, der er fremsat.
Selv om vi havde lavet en god skabelon, er den altså ikke god nok, og vi synes, vores er bedre.
Til hr. Morten Homann: Hele essensen er jo serviceniveauet og det, at vi fik noget, som var acceptabelt i lokalområderne.
Det er jo dét, det hele handler om.
Jeg er godt klar over alle teknikkerne, men samtalen gik på, at der skulle samarbejdes om tingene, så vi fik det til at fungere på en ordentlig måde, og derfor er det skuffende.
Poul Andersen (S), 2003-02-04:
Til hr. Poul Fischer: Er det ikke forkert, at Dansk Folkeparti er med på forslaget til vedtagelse sammen med Venstre og De Konservative?
Burde det ikke være Enhedslisten, man havde fremsat forslag med her i dag?
Dansk Folkeparti siger jo, som jeg tidligere har sagt, i almindelig del, bilag 65 fra Finansudvalget, helt klart og tydeligt her, og jeg citerer: »Dansk Folkepartis medlemmer har udtalt, at Dansk Folkeparti ikke føler sig overbeviste om, at aftalen med Arriva vil kunne sikre det forventede og nødvendige serviceniveau.« Hvorfor søren går man så ikke med Enhedslisten, der helt klart og tydeligt har tegnet en helt anden linje end den, der har været fremlagt fra Venstres og De Konservatives side?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Jeg må da sige, at jeg er enig i det synspunkt, som hr. Poul Andersen fremførte, at hvis der skulle være sammenhæng i Dansk Folkepartis politik i den her sag fra den ene måned til den anden, så skulle man støtte Enhedslistens forslag og ikke regeringens.
Det er soleklart.
Men man vakler altså rundt.
Nu så jeg i avisen i dag, at Dansk Folkeparti havde sagt, at man såmænd var ligeglade med, om der stod DSB eller Arriva på toget, bare det kørte.
Det er jo præcis, hvad vi har sagt fra Enhedslistens side.
Nu skal det køre.
Men det mener man åbenbart kun, når man taler med avisen.
Man mener det ikke, når man kommer her i Folketingssalen og der skal træffes konkrete beslutninger og man skal tage et ansvar.
Så siger hr. Poul Fischer med hensyn til DSB-tilbuddet, at hvis det virkelig kunne være rigtigt, så havde vi jo betalt alt for meget i tilskud til DSB.
Det er lige nøjagtig det, der gør, at der er total sammenhæng i de tal, som DSB indleverede, og som blev forkastet af ministeren, samtidig med at ministeren modtog alle de mange hundrede millioner kroner fra DSB.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Når vi gjorde det, var det, fordi vi følte, at det simpelt hen var nødvendigt at sætte fingeren på et afgørende tog, fordi køreplansforringelserne var så omfattende på den linje.
Det medførte så rent faktisk også - vi kan i hvert fald se en tidsmæssig sammenhæng - at efter vi havde stillet dette forslag, ændrede Arriva rent faktisk køreplanen, men stadig væk efter vores opfattelse ikke således, at det blev godt nok.
Derfor fastholdt vi forslaget i det håb, at vi kunne få en yderligere forbedring som følge af debatten her.
Det håber jeg så at vi kan.
Det er f.eks. ikke rigtigt, at det er nemmere at nå frem kl. 08.00, det er faktisk blevet lidt sværere at komme frem kl. 08.00, fordi man kommer lidt senere til Århus med Arrivaløsningen, så man kan ikke nå så langt rundt i Århus for at nå sit arbejde.
Det vil jeg vende tilbage til.
Men det er derfor, vi har stillet forslaget, det er derfor, vi fastholdt at få førstebehandlingen, og hvis den kan afføde, at vi får rettet yderligere på det, så har det jo gjort sin gavn.
Peter Christensen (V), 2003-02-04:
Der er intet i dette lovforslag ud over grænsegængercentre, som Socialdemokratiet kan bakke op om, og det finder jeg noget besynderligt, da der faktisk er store dele af lovforslaget, som er identisk med lovforslag nr. L 58, der blev fremsat lige inden valget, som det blev nævnt i ordførertalen. Hvad er grunden til, at man ikke vil være parat til at kigge på de friheder, kommunerne så længe har efterspurgt, så der muligvis kan komme ændringer i den måde, vi organiserer stat, amter og kommuner på i Danmark?
Vi har jo ingen garanti for, at der overhovedet vil ske ændringer, kom med én eneste grund til, at man ikke vil være med til at give de friheder, som kommunerne har efterlyst.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Det er jo det, der er konsekvensen.
De frivillige samarbejder har vi skabt rammerne for.
Men det her kommer kun til at gøre forholdene værre, og det, at man laver sekretariatsbetjeningen i statsligt regi, fører unægtelig og uvægerlig til, at når der DUT-es, betyder det, at besparelsen kan tages i Skatteministeriet.
Det vil sige, at den rationaliseringsgevinst, kommunerne kunne have fået ved at gøre det her, ryger i Skatteministeriet i stedet for at gå til forbedret ældreservice og bedre service for børn.
Mikkel Dencker (DF), 2003-02-04:
Det foreliggende forslag til ændring af skattestyrelsesloven indeholder flere delelementer.
Det første element er, at der skabes bedre muligheder for, at kommuner kan gå sammen om at skabe fælleskommunale skatteforvaltninger efter § 60 i den kommunale styrelseslov.
I Dansk Folkeparti håber vi, at der hermed kan skabes grobund
for en række rationaliseringsgevinster for kommunerne og mulighed for at styrke den faglige dybde for de pågældende skattemedarbejdere. Forslaget indeholder også et forslag om at oprette et særligt center i Øresundsområdet.
Dette center skal ligne pendlere mellem Danmark og Sverige og samtidig servicere borgere og virksomheder, som måtte have spørgsmål om skattereglerne i de to lande.
Det forekommer uargumenteret, hvorfor det lige netop er ved grænsen mellem mellem Danmark og Sverige, der er behov for et nyt center.
Hvorfor er der ikke brug for et sådant center i Sønderjylland?
Eller hvorfor kan man i Øresundsområdet ikke gøre det samme som i Sønderjylland?
I Dansk Folkeparti ser vi gerne, at der kommer en så effektiv struktur på skatteankenævnsområdet som muligt, og derfor vil vi medvirke til at gennemføre regeringens forslag om at give kommunerne bedre muligheder for at etablere fælles skatteankenævn, hvis kommunerne måtte mene, der er grund til dette.
Som det er nu, kan man kun etablere fælles skatteankenævn hvert fjerde år, men regeringen foreslår, at kommunerne skal kunne gøre det, når de finder det optimalt.
Det kan Dansk Folkeparti varmt støtte.
Regeringen foreslår også, at sekretariatsbetjeningen af skatteankenævnene overføres fra den enkelte kommune til staten.
I Dansk Folkeparti er vi overbevist om, at der på alle sekretariater landet rundt gøres en stor indsats for, at borgerne får en så korrekt behandling som muligt.
Alligevel kan man ikke undgå, at den eksisterende ordning kan give anledning til retssikkerhedsproblemer, og derfor kan Dansk Folkeparti støtte forslaget om at samle sekretariatsbetjeningen i større enheder, som er helt og aldeles adskilt fra de skatteforvaltninger, de skal behandle klager over.
Det er vores opfattelse, at danskerne er bedst tjent med den rene vare, sådan som vi mener, den er foreslået her, også selv om den nuværende ordning i langt de fleste tilfælde fungerer godt.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Jeg vil godt spørge hr. Mikkel Dencker, hvordan man ser på det retssikkerhedsmæssige problem, der ligger i, at man med denne model får samlet ansvaret for sekretariatsbetjeningen og tilsynet med skatteankenævnene.
Er det ikke et problem for borgernes retssikkerhed, og vil Dansk Folkeparti være indstillet på, at vi finder en fælles løsning på, hvordan det kan gøres bedre?
De kan selvfølgelig have meget brug for dem, men er det ikke bekymrende for Dansk Folkeparti, at man skal til at lave nedskæringer i kommunerne i størrelsesordenen 40-50 mio. kr. som følge af det her?
Det kan jo ikke undgå at gå ud over den velfærdsservice, som f.eks. skulle komme børn eller ældre eller andre til gode.
Bekymrer det ikke Dansk Folkeparti, og kan vi ikke sammen prøve at finde en bedre løsning, som det ikke behøver at koste velfærd, men alligevel giver en effektivisering af skatteområdet?
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Jeg ville sådan set have stillet stort set det samme spørgsmål som hr. Morten Homann, så derfor vil jeg stille det på en lidt anden facon.
Jeg vil spørge hr. Mikkel Dencker, om hr. Mikkel Dencker er klar over, at konsekvenserne af gennemførelsen af dette forslag er, at der tages ca. 50 mio. kr. fra kommunerne. Mener hr. Mikkel Dencker, at det er rimeligt, at der på den her måde lægges et øget pres på de kommuner, som skal levere den velfærdsservice, som andre steder i forslaget betegnes som vigtig?
Det betyder lige præcis, at det er de kolde hænder, som nu skal erstatte de varme hænder i kommunerne, og er det virkelig Dansk Folkepartis politik?
Og er det sådan, at Dansk Folkeparti har forpligtet sig til at stemme for dette forslag på grund af finanslovaftalen, så enhver form for saglig indvending vil blive afvist, ligesom vi så med vurderingsnævnene?
Mikkel Dencker (DF), 2003-02-04:
Hr. Homann har stort set stillet det samme spørgsmål til undertegnede, som hr. Homann også stillede til hr. Peter Christensen: Er der ikke et retssikkerhedsmæssigt problem?
I Dansk Folkeparti mener vi, at der netop er tale om en retssikkerhedsmæssig forbedring, men hvis hr. Homann mener, at der er tale om et problem, synes jeg, hr. Homann skal foreslå noget, der er bedre end det foreliggende.
Vi kan jo ikke vurdere det, hvis hr. Homann kun kommer med insinuationer.
Hvad angår provenuet, er det noget vanskeligt for mig at se, hvordan man skal komme frem til, at det går ud over børn og ældre, at man sparer inden for skatteadministrationen - det var også et svar til hr. Buksti - og mig bekendt er der ikke noget i finanslovaftalen om dette emne.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Kan vi ikke blive enige om, at vi i dag har et system, hvor man i grove træk har fået løst retssikkerhedsmæssige problemer?
Det kan selvfølgelig godt diskuteres, om der kan være nogle steder, hvor der er problemer, men hr. Mikkel Dencker må da give mig ret i, at det forslag, der ligger på bordet, i hvert fald helt entydigt sammenblander tilsyn og sekretariater, og hvis vi har de to situationer, kan vi så ikke gå sammen om en tredje model?
Den kunne f.eks. køre nogenlunde efter den skabelon, at der stilles krav om, at den pågældende medarbejder, som er ansat i et sekretariat for et skatteankenævn, ikke må være beskæftiget i en lignende myndighed eller i en myndighed, som har tilsynsforpligtelse over for en lignende myndighed.
Så kommer vi helt ud over diskussionerne, for så betyder det, at forpligtelsen hverken kan ligge i den samme kommunale skatteforvaltning, som skatteankenævnet skal tilse, eller i Told og Skat.
Det må da være det klogeste og det bedste for alle.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Jeg tror ikke, der er nogen, der er uenige om, at der skal ske effektivisering og rationaliseringer inden for dette område, og det er også sket, bl.a. som følge af det, der kom efter L 58, nemlig de kommunale fællesskaber.
Men forskellen er, at med dette lovforslag placeres rationaliseringsgevinsten i staten, mens den tidligere placeredes i kommunerne.
Det vil sige, at de kommuner, som er hårdt trængt økonomisk, nu får fjernet rationaliseringsgevinsten uden at få flere penge, og det kan da ikke andet end gå ud over den velfærdsservice, der kan leveres til ældre, børn, osv.
Det må Dansk Folkeparti da kunne se, for ellers klinger alt det om de ældre, som Dansk Folkeparti ellers taler meget for, unægtelig hult.
Mikkel Dencker (DF), 2003-02-04:
Til hr. Homann
: Nej, vi er ikke enige om, at der kommer en dårligere retssikkerhed med gennemførelsen af forslaget her.
Vi mener, at den bliver bedre.
Hvis der er et problem, er det i hvert fald et yderst minimalt problem, og hvis hr. Homann har udtænkt en genial model, som kan løse alle problemer på én gang, synes jeg, hr. Homann skal fremlægge den for os andre.
Så er jeg fuldstændig sikker på, at regeringspartierne og også regeringen vil begynde at klappe i hænderne og gennemføre det, hvis det, hr. Homann har, virkelig er så genialt.
Så synes jeg, hr. Buksti maler fanden på væggen og blander en hel masse ting sammen.
Det er for mig helt ubegribeligt, hvorfor servicen over for ældre og børn skulle blive dårligere, når man laver en rationalisering inden for skatteadministrationen.
Der er noget, der for mig at se slet ikke hænger sammen.
Morten Homann (SF), 2003-02-04:
Nu bliver jeg lidt bekymret for, om der i virkeligheden foreligger en aftale om dette her som en del af finanslovaftalen.
Tilsyneladende har hr. Mikkel Dencker ikke hørt efter.
Jeg prøvede ganske åbent at sige, at det godt kan være, der er nogle problemer med den nuværende model, men jeg synes sandelig også, der er nogle problemer med den model, der er foreslået.
Det må hr. Mikkel Dencker gerne svare eksplicit på: Er det ikke et problem, at man sammenblander tilsyn og sekretariater?
Er det ikke et problem for retssikkerheden, at man så at sige kontrollerer sig selv?
Så foreslog jeg i al stilfærdighed noget, som kunne være grundlaget for en tredje model, hvor man sådan set undgår begge faldgruberne.
Det, vi stiller krav om, er, at man skal være organisatorisk adskilt fra dem, der ligner, og fra dem, der har ansvaret for tilsynet, men vi forholder os mindre præcist til, hvor ansvaret skal placeres.
Kunne det ikke være en tredje model, hvor vi sætter fokus på både at forbedre retssikkerheden i forhold til den nuværende tilstand og forbedre retssikkerheden i forhold til det, skatteministeren foreslår? Kunne vi ikke nå hinanden på det punkt?
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Det var det, jeg næsten havde på fornemmelsen, for det, der ikke hænger sammen, er måske forståelsen af, hvad det såkaldte udvidede totalbalanceprincip er - det, som også hedder DUT, og som betyder, at når der kommer de effektiviseringer, DUT-es der med det resultat, at gevinsten ikke tilfalder kommunen, men overføres til staten
, så den rationaliseringsgevinst, vi alle sammen er interesseret i skal komme, falder det forkerte sted.
Mikkel Dencker (DF), 2003-02-04:
på, hvad ældreservice og børnepasning har med skatteadministrationen at gøre; hvordan de to ting hænger sammen
Og da det ikke er tilfældet, må det jo være åbenlyst for alle, at det er varm luft fra hr. Bukstis side.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Nu mener jeg at vide, at fru Else Theill Sørensen er rimelig vidende inden for det her område, både når det drejer sig om skatteankenævn, og når det drejer sig om sådan kommunale forhold, så derfor vil jeg godt spørge, om fru Else Theill Sørensen ikke mener, at det, vi er i gang med her, også må komme under behandling i Strukturkommissionen, og om ikke det er sådan, at netop skatteforvaltningsopgaven, skatteopkrævningsopgaven og skatteligningen er en væsentlig del af kommunernes arbejde.
Og om fru Else Theill Sørensen er enig i ministerens bemærkning til f.eks. Københavns Kommune, hvor der står: »Strukturkommissionens arbejde skønnes kun at få marginal indflydelse på sekretariatsbetjeningen af skatteankenævn.
Der er jo allerede i dag fuld gang i etableringen af kommunale samarbejder om skatteforvaltning, og en kommunalreform vil næppe give et bedre grundlag for dannelsen af højst 16 skatteankenævnssekretariater.«
Men de 16 skatteankenævnssekretariater, fremgår det af bemærkninger andre steder, fremkommer ved, at der højst skal være et pr. amt.
Er fru Else Theill Sørensen ikke enig i, at noget af det, Strukturkommissionen sidder og arbejder med, præcis er, hvor mange amter eller regioner, eller hvad man nu skal kalde dem, der skal være?
Else Theill Sørensen (KF), 2003-02-04:
Hr. Jacob Buksti henviser til, at der er nedsat en strukturkommission, som formentlig - og jeg vil da gerne sige, efter Det Konservative Folkepartis overbevisning meget gerne - skulle føre til, at der sker nogle ændringer på hele den kommunale og amtskommunale struktur.
Vi ser gerne amterne nedlagt.
Men det betyder jo ikke, at alt arbejde i dette land, som vedrører noget med amter og kommuner, skal gå i stå.
Jeg bemærkede, at hr. Buksti ved en tidligere lejlighed antydede, at det her var sådan noget, der særlig havde hastværk.
Det mener jeg nu faktisk ikke man kan sige.
Faktisk har bl.a. de kommunale skattechefer efterlyst, at der nu snart kom gang i det, fordi de længe har ventet på det, der lå i L 58, og de dele, der så går igen her.
Så noget hastværk er der ikke.
Og man kan jo nødvendigvis ikke tage hensyn til en anden struktur end den, der faktisk er nu.
Jacob Buksti (S), 2003-02-04:
Nej, jeg ved sandelig godt, at der ikke er noget hastværk med selve sagen, så derfor kunne man vel bare have genfremsat L 58, og så var det det.
Nej, det, der er er hastværk med, er, at man skal have gennemført den her statsliggørelse, for derved skal man, inden det her finansår er gået, have udmøntet en besparelse.
Vi har tilbudt skatteministeren, at vi gerne vil indgå en aftale, som grundlæggende løser det her, hvor man også tager højde for det, som måtte ske i en strukturkommission.
Men det har man ikke været interesseret i, for det, det drejer sig om, er, hvordan og hvorledes man skal sikre, at den her besparelse falder i år.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-02-04:
Da mit partis ordfører er forhindret i at være til stede, skal jeg på hendes vegne komme med nogle bemærkninger.
Man kan selvfølgelig altid støtte bestræbelser på at styrke retssikkerheden, som ministeren hævder er en del af det her forslag, men vi har ikke desto mindre en del kritiske bemærkninger til det.
Fælleskommunale samarbejder
: Hvordan sikrer man det politiske ansvar?
Afstanden til borgerne bliver jo større, der bliver skubbet led ind.
Hvordan kan man sikre folkelig og politisk kontrol med de ligningsplaner, som sådanne kommunale fællesskaber udarbejder?
Vi er - ligeom hr. Morten Homann, der har været inde på det flere gange - kritiske over for den forrykning af magtbalancen mellem skatteankenævn og sekretariater og den inhabilitet, der kan opstå i sekretariaterne, hvis forslaget gennemføres.
Man kan også stille det spørgsmål, om en centralisering af skatteankenævnene i de dele af landet - i hvert fald, hvor der er tyndere befolkning - er fornuftig.
Det betyder jo i hvert fald, at borgerne får en meget stor geografisk afstand til klageinstansen og dermed også dårligere muligheder for personligt foretræde i nogle dele af landet, tab af lokalkendskab og en stor arbejdsmæssig belastning af lægmændene i skatteankenævnene.
Der spares nogle penge ved det her forslag, og der har været en del debat om, hvordan den besparelse skal placeres.
Vi har selvsagt meget opmærksomt fulgt den debat, der har været mellem hr. Jacob Buksti og de borgerlige ordførere om de 50 mio. kr., og det er klart, at hvis det er rigtigt, at det her i virkeligheden går ud på at tage 50 mio. kr. fra kommunerne for at finansiere ministerens budget,
Vi ved jo, at hvis man styrker ligningen, så giver det pr. ansat medarbejder store gevinster.
Derfor vil jeg sige, at det umiddelbart forekommer mig, at Dansk Folkeparti har uret, hvis de tror, at man bare kan tage 50 mio. kr., og det så ikke påvirker velfærden negativt, for det forudsætter, at man styrker ligningen, så man får lige så mange penge ind i skat, som man fik, før man sparede de 50 mio. kr.
Derfor håber jeg, at Dansk Folkeparti vil være opmærksomme på, at hvis man skal spare 50 mio. kr., så skal man altså gøre det på en sådan måde, at man er sikker på, at der kommer mindst 50 mio. kr. mere ind i skat til kommunerne.
Ellers bliver nettoresultatet jo, at det går ud over børnehaver eller andre ting, og det vil jeg sige fra Enhedslistens side, at det vil vi naturligvis ikke være med til.
Så der er mangt og meget, der bør undersøges grundigt i det her forslag, før det eventuelt kan vedtages.
Vi kan ikke i dag sige, hvordan vores holdning vil være.
Det vil bero på, om de spørgsmål, vi har stillet, kan besvares positivt.