runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-10-06:
Jeg vil gerne give den socialdemokratiske ordfører mulighed for at præcisere, hvad det er for en kurs, Socialdemokratiet har lagt.
Er det en kurs, som følger op på den nye leder, fru Helle Thorning-Schmidts, bemærkning om, at hun ikke har nogen problemer med, at folk tjener penge?
Vi må kunne skabe en god offentlig service for den halvdel af folks indkomst, som vi opkræver i dag.«
Det har fru Helle Thorning-Schmidt sagt, og det lyder jo udmærket, for det lyder som en accept af skattestoppet.
Men det bliver jo korrigeret af den alternative styrmand på den socialdemokratiske skude, nemlig fru Mette Frederiksen, som for få dage siden sagde til Berlingske Tidende, at det er fint med skattestigninger, og det må man aldrig afskrive sig muligheden for.
Jeg vil gerne vide, hvem det er, der står på broen, og hvad det er for en kurs, man vil føre.
Er man på zig-, eller er man på zagbenet i øjeblikket?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Hvis det er en gammeldags dyd, at det skal kunne betale sig at arbejde, og at man både skal have rettigheder og pligter i det her samfund, så kald mig bare gammeldags.
Det har jeg slet ikke noget problem med, for det er hele fundamentet for, at vi kan have et samfund, der fungerer.
Enhedslistens udgangspunkt er jo, at mennesker skal være på passiv forsørgelse, og derfor skabes hele deres verdensbillede af, at folk er i en statisk situation, hvor de skal være på passiv forsørgelse.
Vores udgangspunkt er et andet, nemlig at vi skal skabe beskæftigelse til de her mennesker, og der kan vi jo glæde os over, at beskæftigelsen er stærkt stigende, og at ledigheden ved årets udgang står til at blive den laveste i 25 år.
Er det gammeldags, må jeg spørge hr. Per Clausen?
Det går fantastisk godt, men vi har langtfra nået målet, og derfor fortsætter vi med at sikre, at det kan betale sig at arbejde og gøre en ekstra indsats i det her samfund, sådan at vi alle sammen kan blive rigere, ved at vi alle sammen får nogle flere og lige muligheder.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Nej, jeg har ikke nået at få det, så ...
Per Clausen (EL), 2005-10-06:
Det er det ene.
Det andet er, at hr. Jens Rohde også må anerkende og acceptere, at der er mennesker, der ikke kan få et arbejde – fordi der ikke er nogen arbejdsgiver, der vil ansætte dem for nuværende, fordi der ingen arbejdspladser er – som også rammes af kontanthjælpsloftet.
Sagen er, at Venstre står for den samme politik, som man historisk har gjort det.
Hr. Jens Rohde er ikke nogen moderne Venstremand; han er en gammeldags Venstremand, og det betyder, at det eneste, han kan finde ud af at gøre, er at straffe de arbejdsløse, straffe de syge, og på den måde håber han, at man kan tvinge nogle til at tage et arbejde.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det er jo en interessant tilgang at have til tilværelsen: at man skaber usikkerhed over for mennesker, som man gerne vil have i arbejde.
Det er sådan set det, vi vil.
Der er mange instrumenter, man kan bruge til det.
Det er fuldstændig rigtigt, at der også er et arbejdsgiveransvar.
Men at det skulle være at skabe usikkerhed for arbejdsløse mennesker, at man siger, at de skal stå rådighed for arbejdsmarkedet, hvad der sådan set burde være den naturligste ting her i verden, er en mærkværdig holdning, men det er en holdning, som Socialdemokraterne lægger for dagen her.
Jeg kan i hvert fald sige, at den er dyr og vil få drastiske konsekvenser i fremtiden, og den hænger i hvert fald ikke sammen med de aftaler, som Socialdemokraterne har indgået med regeringen om at lave et loft over kontanthjælpen og fjerne forklædeydelsen, fordi det jo netop var et socialdemokratisk forslag – i hvert fald det sidste – som gik ud på, at vi skulle have de mennesker ud på arbejdsmarkedet.
Det skulle kunne betale sig for dem at tage et arbejde.
Det var jo reelt det, vi var enige om.
Er det alt det, som Socialdemokraterne løber fra nu?
For så bliver jeg egentlig lidt bekymret for, hvordan det ender med integrationsaftalen, når vi skal til at udmønte den i lovgivning.
Så risikerer vi jo, at halvdelen af den socialdemokratiske folketingsgruppe stemmer imod den lovgivning, som vi skal gennemføre, når vi skal lave vores integrationsindsats.
Morten Bødskov (S), 2005-10-06:
Man kunne starte med at sige, at så kunne arbejdsgiverne jo tage dem, der faktisk er til rådighed.
Det kunne man starte med.
Problemet er, at vi her igen ikke får noget som helst klart svar.
Hvad er det, de her folk kan forvente?
Der bliver startet en diskussion på et fejlagtigt grundlag.
Der bliver sagt, at der er 100.000 job.
Hvis man læser artiklen og ikke bare overskriften – det kunne være, man skulle prøve at læse artiklen – så kan man se, at der står, at det er 100.000 jobopslag, der er.
Hvad er det for et usikkert grundlag at skabe for de her folk, hvad angår de rådighedsregler, man nu vil til at opstramme?
Det er det, vi har så utrolig svært ved at forstå.
Hvorfor kommer man ikke til de her mennesker og siger: Der er nogle job her, vi vil gerne hjælpe jer med at komme i gang med dem.
Vi vil sørge for, I får den rigtige uddannelse, hvis de er det, der er behov for.
Men også her halter det jo fra regeringens side.
Også her skærer man ned vedrørende de folk, som rent faktisk kunne komme ind på arbejdsmarkedet.
Det er det, der er problemet, og det er derfor, at vi har så utrolig svært ved at forstå, hvad det er, Venstre og regeringen har gang i på det her område.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Der er ikke noget på vej om dagpengene fra regeringen, men vi har sagt, at vi gerne vil ind og diskutere rådighedsreglerne, når vi kan konstatere, at der er mennesker, som er på kontanthjælp, som reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet, for hvis man ikke kan tage et job på 5 timer om ugen, så står man ikke til rådighed for arbejdsmarkedet.
Eller gør man?
For hvad er Socialdemokraternes svar til de mennesker, der reelt ikke står til rådighed for arbejdsmarkedet?
Er det, at det sådan set er okay?
Så kan jeg godt forstå, at man lægger op til at lave nogle drastiske ændringer i efterlønnen og sådan forbeholde efterlønnen til sine egne LOmedlemmer, for så bliver der virkelig behov for at lave nogle reformer, som kan sikre et større arbejdsudbud.
Morten Bødskov (S), 2005-10-06:
Det har været et par spøjse uger set fra regeringskontorerne: Sag på sag og så mange tilbagetog, at man nærmest skulle tro, at trafikminister Flemming Hansen er blevet chefstrateg i regeringen.
Jeg vil gerne spørge til den diskussion, som hr. Thomas Adelskov fremførte før, nemlig spørgsmålet om de måske eksisterende 100.000 ledige job.
Nu forstår vi så, at det er 100.000 jobopslag inden for en periode
Det har ikke desto mindre foranlediget en ret konkret og håndfast diskussion fra beskæftigelsesministerens side om behovet for en opstramning af rådighedsreglerne.
Hvad drejer det sig om?
Er det nu igen, at de her mennesker, som trænger til at komme i job, skal have endnu mere pisk?
Er det det her forslag, som blev taget tilbage under meget stor tumult med næsten 800 mio. kr. i besparelser på dagpengeområdet?
Er det det, der er på vej op af skuffen igen fra regeringens side?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det her har jo ikke noget med at gøre, om man taler ordentligt dansk.
Det her handler om, at når man kommer til Danmark, så respekterer man nogle grundlæggende værdier og forsøger ikke at omstyrte samfundet.
Vi lever i en verden, hvor vi er nødt til at åbne øjnene for, at der faktisk er nogle mennesker, som er imod den samfundsstyreform, som vi har, også her i dette land, og som rent faktisk er villige til at bruge nogle meget drastiske midler for at nå deres mål.
De mennesker skal vi have en mulighed for at sende ud af landet igen.
Det er derfor, at det er afgørende, at man har et juridisk redskab til det, nemlig at de underskriver en kontrakt.
Vi kan ikke blive ved med at lukke øjnene for de mennesker, som åbenlyst forsøger at omstyrte de bærende grundpiller, som vores samfund hviler på.
Og lad mig understrege, at det er et fåtal.
Nu skal det her ikke være et spørgsmål om at stigmatisere store befolkningsgrupper eller folk, der tilhører en bestemt religion.
Det er et fåtal, men de findes, og det må vi forholde os til.
Høgni Hoydal (T), 2005-10-06:
Så blev jeg i hvert fald lidt klogere.
Men jeg må sige, at jeg undrer mig lidt over den her idé.
Disse ting, som hr. Jens Rohde nævner, er jo helt basale ting i enhver retsstat.
Det er ting, der står i FN's charter om menneskerettigheder og Europarådets charter om menneskerettigheder, men nu skal man altså have en gruppe, der specielt skal underskrive, at de vil overholde dem.
Og så bare lige en sidebemærkning: Gælder det her også for grønlændere, der ikke taler ordentligt dansk?
Skal de også skrive under på, at de vil lære det, og at de vil respektere de grundlæggende værdier i samfundet?
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det er, at vi har en retsstat, det er, at man respekterer demokratiet, sekulariseringen – det er jo nok så væsentligt.
Lovene, vi vedtager i Folketinget, er verdslige, de er ikke religiøse.
Det er helt grundlæggende og afgørende værdier, som man skal skrive under på, at man naturligvis respekterer, ligesom hr. Høgni Hoydal jo også har underskrevet vores grundlov for at kunne sidde herinde.
Høgni Hoydal (T), 2005-10-06:
Hr. Jens Rohde talte lidt om kontraktpolitikken, og jeg har jo hæftet mig ved, at der i statsministerens tale nævnes en ny slags kontrakt, denne gang ikke mellem vælgerne og regeringen, men for de folk, der får opholdstilladelse i Danmark – altså en kontrakt, hvorefter man skal binde sig til at acceptere eller opretholde nogle grundlæggende værdier.
Jeg har jo hørt denne her værdidiskussion meget i dansk politik, men jeg er ikke blevet ret meget klogere på, hvad det er for nogle grundlæggende værdier, som man egentlig refererer til.
Jeg kunne tænke mig at spørge hr. Jens Rohde, om han kan uddybe for mig, hvad det er for nogle grundlæggende værdier, som folk, der får opholdstilladelse i Danmark, skal skrive under på at ville acceptere, når de kommer til landet.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det må fru Pia Gjellerup tale med statsministeren om, men jeg går så sandelig ud fra, at den samlede regering står bag den lovgivning, som vi har vedtaget her i Folketinget.
Og mere er der jo ikke at sige til det.
Det, jeg prøver at sige vedrørende kontanthjælp og at være til rådighed, er, at alle på kontanthjælp bør kunne tage et job på 5 timer om ugen.
Hvis man gør det, så har man faktisk også mere til sig selv, også med loftet over kontanthjælp og en lang række af de initiativer, vi har taget.
5 timer om ugen!
Hvis man ikke kan tage et job 5 timer om ugen, så står man ikke til rådighed for arbejdsmarkedet, må jeg sige til fru Pia Gjellerup.
Er det sådan, at Socialdemokraterne mener, at man ikke skal stå til rådighed for arbejdsmarkedet?
Det vil dog være en interessant udmelding fra det største oppositionsparti.
Pia Gjellerup (S), 2005-10-06:
En kort bemærkning til det sidste: Man har fra regeringens side afskåret muligheden for at kunne lave den løsning, som man måtte lave for en række mennesker under uddannelse, for at de kunne færdiggøre uddannelsen, fordi arbejdsgiverne ikke har været der og give de afsluttende praktikpladser, og derfor står nogle steder og mangler uddannet arbejdskraft.
Det må regeringen og arbejdsgiverne meget gerne slås om skylden for, men hvorfor i alverden lade det gå ud over dem, der gerne har villet have en uddannelse, men som ikke har kunnet få lov til at få den.
Så vil jeg sige om sagen med forbud mod skattenedsættelse, at vi jo er lovgivere, vi er ikke administratorer.
Jeg kan ikke spørge indenrigsministeren, om han vil bryde loven,
men jeg kan spørge lovgiveren hr. Jens Rohde, som repræsenterer det største parti i Folketinget, om han ikke synes, det er åbenlyst vanvittigt, at hr. Jens Rohde gerne vil gøre noget ved det.
Hvis jeg ikke får noget klart svar på det, må jeg håbe, at hr. Jens Rohde senere på dagen bliver underkendt af statsministeren.
Det vil være så aldeles meget på sin plads.
Jens Rohde (V), 2005-10-06:
Det er rigtigt, at det er »for tiden«, men meningen er jo ikke, at man skal være på varig kontanthjælp.
Hvis man har det problem, at man ikke kan tage 5 timers arbejde – for 5 timers arbejde om ugen er nok til, at man sikrer sig en større indtægt – så står man ikke til rådighed for arbejdsmarkedet.
Hvorfor vil venstrefløjen ikke forholde sig til det?
Der er det så, at jeg siger, at hvis det er en varig situation for den enkelte, at man ikke kan påtage sig et arbejde, så hører vedkommende ikke til på kontanthjælp.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Nå for søren, det blev ellers læst op to gange.
Man ved måske ikke rigtig, hvordan man stiller sig, men jeg vil godt sige til fru Lotte Bundsgaard, at det egentlig er et utrolig godt og afbalanceret forslag til vedtagelse.
Fremgangen skal fortsætte, så den kommer alle til gode; vi skal have et samfund uden store sociale og økonomiske forskelle; der skal ske forbedringer for udsatte grupper i det danske samfund; børn og unge skal rustes til at bryde den negative sociale arv, og det skal sikres, at det altid kan betale sig at arbejde, også for de lavestlønnede.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Men jeg vil godt slå én ting fast, og det er angående noget, som hr. Jens Rohde var heroppe og sige tidligere.
Vi har jo en regering, der har en fornemmelse af – i hvert fald har den politiske ordfører den fornemmelse – at der er ca. 100.000 ledige job i Danmark.
Hvis det er det grundlag, regeringen bygger sin politik på sammen med Dansk Folkeparti, altså at der er 100.000 ledige job i Danmark, men folk gider bare ikke arbejde – sådan kunne man jo næsten høre hr. Jens Rohde, da hr. Jens Rohde stod på talerstolen – vil jeg godt sige, at det ikke er socialdemokratisk politik.
Vi mener, vi skal gøre alt, hvad vi kan for at skaffe arbejde til dem, der ikke har et arbejde i dag, men vi mener ikke, vi skal lave skræmmekampagner om, at der er en masse mennesker, der ikke vil arbejde, som hr. Jens Rohde fremførte heroppefra tidligere.
Pia Kjærsgaard (DF), 2005-10-06:
Det er jo slet ikke det, man skal forholde sig til.
Det er fakta, og så kommer de forbedringer, som skal til, bl.a. for at sikre de økonomisk dårligt stillede her i samfundet.
Det skal kunne betale sig at arbejde, det tror jeg alle er enige i, men de lavestlønnede skal bestemt også have fordel af det.
Den er simpelt hen klokkeklar, så jeg synes egentlig bare, at fru Lotte Bundsgaard skulle sige, at sådan er det, i stedet for måske i frokostpausen at febrilsk forvente, at der kommer et eller anden afværgeforslag, som alligevel ikke bliver vedtaget, for jeg kan jo se, at der er flertal for forslaget her.
Det ville være et godt og stærkt signal til den danske befolkning, hvis Socialdemokraterne stod bag forslaget.
Morten Østergaard (RV), 2005-10-06:
Det er jo nemlig det, som er så vigtigt at holde fast i.
Vi er jo fuldstændig enige om målet, og vi er jo sådan set også enige i, at forklædeydelsen ikke var nogen god løsning.
Vi ville forfærdelig gerne have været med i integrationsforliget.
Vi synes bare, det er mærkeligt, når diskussionen går på, hvordan rådighedsreglerne er i dag, at man på den ene side siger, at det er for dårligt at bruge pisken, og at det er mistillid til de ledige, og på den anden side vælger at tage ægtefællers kontanthjælp, altså for de allersvageste familier med den laveste indkomst i landet overhovedet, hvor både manden og konen får kontanthjælp, og hvor det i givet fald vil gå ud over den, som er allerlængst væk fra arbejdsmarkedet, altså med den laveste matchkategori.
Man vælger at sige, at alle i det her land kan få 300 timers arbejde, hvis bare de vil komme ud af køkkenerne, eller hvor det nu i øvrigt er, man mener de måtte gemme sig.
Det er det, vi ikke forstår hænger sammen med resten af politikken.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Et af de store problemer, vi har med integration i Danmark, er, at der er for mange mødre, der går derhjemme uden at komme ud og lære det danske arbejdsmarked og det danske samfund at kende.
Jeg har selv mødt mange af de her børn i mit arbejde i Vollsmose, hvis mødre ikke kender det danske samfund godt nok, og som ikke er i stand til at opdrage deres børn godt nok til at komme uden om alle de faldgruber, der er i det danske samfund.
Derfor foreslog vi allerede for et halvt år siden, at man skulle afskaffe forklædeydelsen, at det danske samfund ikke skulle sige: Fint, bliv derhjemme, vi har ikke brug for jer på det danske arbejdsmarked.
Derfor er det afgørende for os at få afskaffet forklædeydelsen.
Men er det så nok?
Nej, selvfølgelig er det ikke nok bare at afskaffe en ydelse.
Derfor var det også vigtigt for os, at vi fik sat 580 mio. kr. af til at støtte kontanthjælpsmodtagerne, til at sikre, at de kunne komme tilbage på arbejdsmarkedet, til at se på, om der er andre ting, der gør, at de ikke kan komme ind på arbejdsmarkedet.
For os er det, ligesom det jo er for Det Radikale Venstre, afgørende, at flygtninge og indvandrere kommer i arbejde.
Morten Østergaard (RV), 2005-10-06:
Jeg vil gerne starte med at rose Socialdemokraterne.
Jeg synes, at man er kommet godt ind i takten i kampen mod ulighed, og jeg synes også, at vi fra flere spørgere og også fra ordføreren i dag har hørt, at det er vigtigt, at man ikke bare bruger pisken, men at man giver de svageste reelle muligheder.
Der er det så bare, at jeg gerne til opklaring vil spørge, om det ikke også gælder for flygtnin ge og indvandrere, for vi synes, at man i integrationsforliget faktisk har fundet en ret alvorlig pisk frem til netop ægtefæller på kontanthjælp, som nu skal gøre sig fortjent til at få kontanthjælp ved 300 timers arbejde inden for 2 år.
Jeg deler fuldstændig den politik, som Socialdemokratiet har lagt frem om kampen mod uligheden, men det undrer mig, at man lige præcis på det her område alligevel vælger at gøre alt det, som man i virkeligheden kritiserer regeringen for.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Jeg vil godt sige til hr. Kim Andersen, at det er vigtigt, at det her ikke bare bliver tom retorik.
Derfor er det også vigtigt, når vi taler om den stigende ulighed i Danmark, når vi taler om, hvordan vi behandler dem, der er socialt dårligt stillet i Danmark, at det ikke bare bliver en tom retorik, men at der følger handling efter, når statsministeren gang på gang siger, at de socialt udsatte skal have bedre forhold.
Når man ser på det her forslag til vedtagelse, så er det, som om regeringen klapper sig selv lidt på skuldrene, Dansk Folkeparti gør det samme, og så siger man, at der jo ikke er nogen problemer, man skal bare fortsætte med at føre den samme politik, som man hele tiden har ført.
Man skal fortsat gennemføre målrettede forbedringer for udsatte grupper.
Undskyld, jeg siger det, der er kommet 40.000 flere på overførselsindkomster i denne her regerings tid.
Det her skal nemlig ikke bare være ord og tom retorik, og derfor er det afgørende for os, at der er reel handling, når man taler om den stigende ulighed, når man taler om at forbedre forholdene for de socialt dårligt stillede.
Kim Andersen (V), 2005-10-06:
Nu var det jo ikke planeternes placering, jeg spurgte om.
Men jeg må tolke fru Bundsgaards udtalelser sådan, at Socialdemokraterne ikke vil stemme for den foreslåede vedtagelse.
Kan man ikke gå ind for forbedringer for udsatte grupper i vores samfund?
Har man ikke den opfattelse, at det skal kunne betale sig også for de lavest lønnede at arbejde?
Hvis ikke man kan stemme for det, så må jeg indrømme, at jeg overhovedet ikke forstår den ordførertale, fru Bundsgaard har holdt her i formiddag.
Jeg forstår ikke Socialdemokraternes retorik, og hvad værre er, jeg forstår overhovedet ikke deres politik.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Jeg vil godt sige, at der er flere problemer i det forslag til vedtagelse.
Først og fremmest er det, som om regeringen sammen med Dansk Folkeparti befinder sig lidt på en anden planet.
Nu har vi i de sidste 14 dage haft diskussioner om, hvad vi gør for at gå op imod den stigende ulighed.
I stedet for at hr Jens Rohde kommer med konkrete forslag til, hvad man kan gøre for at gå op imod den stigende ulighed, så oplever vi hr. Jens Rohde som politisk ordfører stå på den her talerstol og sige, at der er 100.000 job, der ikke er besat.
100.000 job, der ikke er besat!
Når man så kæder det sammen med forslaget til vedtagelse, der siger, at det altid skal kunne betale sig at arbejde, så frygter vi helt ærligt, at det, det drejer sig om, er, at man vil skære ned på overførselsindkomsterne, at man vil piske de ledige på den ene eller den anden måde, at man vil sige, at det er deres egen skyld, at de ikke har et job.
Derfor er det vigtigt for os at få nogle ting afklaret.
Kim Andersen (V), 2005-10-06:
Jeg synes, at det på mange måder var interessant at høre fru Lotte Bundsgaards ordførertale.
Derfor vil jeg, nu der har været frokostpause, hvor fru Lotte Bundsgaard har haft lejlighed til at læse forslaget til vedtagelse, egentlig gerne høre, om Socialdemokraterne vil stemme ja eller stemme nej til det forslag til vedtagelse, der foreligger fra Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Ja, det vil de bestemt, og der, hvor de især vil spille en rolle, er, når vi skal udmønte de 580 mio. kr., der er blevet sat af til, at kommunerne kan gennemgå kontanthjælpsmodtagernes sager og se på, hvad det er, der gør, at de har været uden for aktivitet i så lang tid.
Er det, fordi de har andre og store problemer, f.eks. misbrugsproblemer, man skal have taget fat i?
Det var afgørende for os at få det med i integrationsforliget.
Vores holdning er, at mennesker skal have mulighed for at yde noget på arbejdsmarkedet, men vi skal også sikre, at mennesker reelt kan leve op til de krav, vi stiller til dem.
Derfor er det klart, at vi vil være meget opmærksomme på, hvordan vi sikrer, at kommunerne får pengene til det, men også, at vi stiller nogle krav, der gør, at kontanthjælpsmodtagerne kan blive hjulpet videre.
Villy Søvndal (SF), 2005-10-06:
Hvor jeg synes, det er dejligt at opleve et politisk parti, og det her er sagt helt uden malice, der så åbent tør stå frem og sige: De forudsætninger, vi lavede et forlig ud fra, er ikke opfyldt.
Jeg synes, det er dejligt at opleve et parti, der siger, at de ikke blev snydt, det lyder så dramatisk, men at de forudsætninger, der lå til grund, da de lavede aftalen, ikke blev opfyldt af regeringen, og derfor står de ikke længere ved aftalen.
Det vil jeg bare kvittere for.
Jeg vil så spørge ihukommende min mors ord om at passe på med det der med dårligt kammeratskab: Når man nu i denne samling skal i gang med at udmønte forliget fra før sommerferien om integration i konkret lovgivning, vil de her erfaringer fra denne omgang så spille en afgørende rolle for Socialdemokraternes vurderinger?
Lotte Bundsgaard (S), 2005-10-06:
Altså, man må sige, at når Rådet for Socialt Udsatte, et råd, som statsministeren jo har nedsat, sammen med Socialforskningsinstituttet siger klart og tydeligt til os, at kontanthjælpsloftet ikke gør, at kontanthjælpsmodtagere kommer i arbejde, men derimod gør, at de fravælger tandlægebesøg, fravælger at købe nye sko, når de har behov for det, fravælger at betale deres gæld, fordi de ikke har penge til det, så er det klart, at vi Socialdemokrater mener, at der er noget, der skal ændres, at vi ikke kan have et kontanthjælpsloft, som fratager mennesker muligheden for at få dækket deres helt basale behov.
Derfor har vi sagt til regeringen, at vi mener, at kontanthjælpsloftet skal afskaffes, men at der selvfølgelig skal sættes noget i stedet, for det skal naturligvis ikke bare være sådan, at man lader mennesker sejle deres egen sø.
Derfor var det afgørende for os, da vi indgik integrations forliget med regeringen,
at vi fik sat 580 mio. kr. af til at gennemgå kontanthjælpsmodtagernes sager, så vi kan få set på, hvad det er for nogle ting, der gør, at de her mennesker ikke kommer i arbejde.
Har de brug for revalidering?
Har de brug for en anderledes uddannelse?
Har de andre store problemer, man skal have taget fat på?
Vi mener jo ikke, at det er godt med en borgerløn.
Vi mener, at mennesker skal kunne yde noget, men vi skal stille krav til mennesker, som de også kan leve op til, og det har desværre vist sig, at det har de ikke kunnet til kontanthjælpsloftet.