runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Men som konsekvens af, at der har væFTTM018.fm Page 1413 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM ret ført en meget aktiv og meget stressende indsats over for ulovlig handel, er der sket et skifte, hvor man nu også forsøger at føre handelen fra varevogne.
Jeg vil bare give to eksempler på, hvad der ligger af kommende tiltag, som jeg tror vil få betydning: Der vil være en udvidelse af adgangen til at konfiskere varelageret, altså beslaglægge det med henblik på konfiskation, sådan at vi kan få fjernet varerne i stedet for blot – i gåseøjne – at give en bøde, som efterhånden løber op i mange tusinde kroner.
Vi kan altså ud over at give bøden fjerne varelageret.
Det andet vil være en begrænsning af muligheden for at blive registreret som mellemhandler.
Der er en række af de folk, der bliver stoppet, som kører under det påskud, at de er mellemhandlere og selvfølgelig vil registrere varerne, når de kommer frem til endemålet.
Her er det også vigtigt, at vi får strammet op, og nogle af de overvejelser, som vi i Skatteministeriet gør os, er: Hvorledes kan vi få lavet den opstramning?
Mikkel Dencker (DF), 2005-04-05:
Det glæder mig, at regeringen er opmærksom på problemet og også arbejder på at finde nogle gode løsninger på det.
Jeg læste i Berlingske Tidende i søndags, at en meget stor del af de ulovlige sodavand, der sælges især i hovedstadsområdet, stammer fra Sverige, hvor man kører varevogne læsset med de her sodavand over Øresundsbroen.
Der kunne det jo være relevant at have en øget kontrol på Øresundsbroen, idet det jo stort set er det eneste sted, hvor man kan komme over fra Sverige Jeg vil høre, hvordan regeringen forholder sig til øget grænsekontrol, såmænd også ved den dansk-tyske grænse, hvor der også er en stor andel varer som kommer ind.
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Jeg tror ikke, at man skal gøre sig forhåbning om, at man alene med grænsekontrol vil kunne lukke problemstillingen.
Der er brug for et tættere samarbejde mellem en række ministerier, det være sig Justitsministeriet, som har politidelen, Miljøministeriet, der har reglerne om pantmærkning, og selvfølgelig også Skatteministeriet, der har Told-Skat som område, for at få lavet så bred en indsats som overhovedet muligt.
Det er bl.a. også at holde øje med Øresundsbroen for at sikre, at de biler, der kommer over, ikke indeholder ulovligt importerede varer.
Den kontrol, vi allerede gennemfører, giver sig bl.a. udslag i, at visse bilister forsøger at bakke tilbage for at komme væk fra kontrollen og forsøger at komme tilbage til Sverige.
Det giver så nogle andre trafikale problemer, som gør, at vi indimellem får endnu nemmere ved at se, hvem der har ulovlige varer i bagagerummet.
Vi gør en stor indsats, og jeg er helt enig med spørgeren i, at det her er et fokusområde, hvor vi skal blive ved med at gøre en meget aktiv indsats.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Første behandling 4/3 2005.
Der var ikke stillet ændringsforslag.
Lovforslaget sattes til forhandling.
Ingen bad om ordet.
Lovforslaget overgik derefter til tredje behandling.
Afstemning
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-04-05:
Jeg vil dog godt knytte et par ord til det, når det nu er en ny lovbehandling.
Lovforslaget har tre elementer: For det første, at der stilles krav om, at når man køber en andel i en andelsboligforening, der endnu ikke er stiftet, der endnu ikke er bygget, så sikrer man fyldestgørende information om de aspekter, der er vigtige for at vide, hvad det er, man køber.
Dernæst får køberen mulighed for at fortryde købet parallelt med de regler, der i dag gælder, hvis man køber en allerede eksisterende andelsbolig eller en ejerbolig.
Endelig er der en mulighed for at straffe den, der modtager penge under bordet, så at sige sorte penge, ved salget af en andelsbolig, hvor man altså beregner sig en overpris.
Det har tidligere været muligt at straffe personer.
Det blev afskaffet, fordi man mente, at det var nok med en tilbagebetalingspligt.
Nu genindfører vi det her med en skærpelse, så man altså kan straffes, hvis man modtager en overpris.
Vi mener, det er meget væsentligt, og især præventivt finder vi, at det er et meget godt element.
Vi støtter forslaget.
Arne Toft (S), 2005-04-05:
Jeg vil så lige til sidst stille to spørgsmål.
Skal det, skatteministeren nu har sagt, forstås således, at de borgere, som bor i Vesthimmerland, kan foretrække det center, der ligger tættest på, nemlig i Aalborg?
Hvis de skal til Thisted, skal de igennem Fjerritslev, som hører under Aalborg.
Der er jo langt kortere til Aalborg, og der er langt bedre muligheder for at bruge kollektiv trafik, så vil det sige, at de mennesker, der bor der, kan tage til Aalborg og få ordnet deres skattesager?
Det næste spørgsmål, jeg vil stille til skatteministeren, er om det personalemæssige: Ikke nok med, at vores borgere i Vesthimmerland får langt til Thisted, personalet får jo lige så langt.
Kan skatteministeren ikke frygte for, at vi mister en meget, meget stor kompetence, i og med at der står mange revisorer, som gerne vil have fat i rigtig mange af dem og i hvert fald de dygtigste af dem?
Kan man ikke frygte for, at det kun bliver de alleryngste og de mest uerfarne, der kommer fra Vesthimmerland til f.eks. Thisted?
Jytte Andersen (S), 2005-04-05:
Vi synes i Socialdemokratiet, at det er utrolig vigtigt med et boligmarked, der er præget af mangfoldighed og valgmuligheder.
Vi synes, det er godt med mange typer boliger, andelsboliger, lejeboliger og ejerboliger, og andelsboligformen synes vi specielt er værdifuld, fordi den er rammen om et boligfællesskab i bredere eller smallere forstand, og er en boligform, der er uden spekulation og uden for meget præg af markedsforhold.
Så langt så godt.
Det, vi kan se i øjeblikket, er en udvikling, der er lidt bekymrende for andelsboligmarkedet, som hænger sammen med presset på boligmarkedet i det hele taget; et pres, fordi der er en boligmangel, som svækker mobilitet, som svækker fleksibilitet, som også øger spekulanters mulighed på markedet, og som frem for alt øger lukketheden på andelsboligmarkedet.
Vi har talrige eksempler på, at der er sorte penge i det – unge mennesker, som gerne vil have en lejlighed, skal give ganske meget for en gardinstang eller et skab eller sådan noget lignende.
Det vender vi os alle sammen imod.
Derfor er det her forslag et bidrag til, at vi kan få et lidt mere rent andelsboligmarked, og i Socialdemokratiet støtter vi sådan set de tre forslag, der ligger på bordet her, og vi er glade for, at regeringen har erkendt, at det er vigtigt igen at få straffesanktioner med ind i lovgivningen.
Til gengæld tror vi ikke, at det, der ligger på bordet her, er tilstrækkeligt, og vi vil meget opfordre til, at ministeren lægger op til et forhandlingsforløb, som kan give os mulighed for at få diskuteret behovet for regler for ventelister, behovet for administration af ventelister og behovet for procedurer, når det drejer sig om salg.
Efter vores opfattelse er det en klar forudsætning for et relativt rent marked, at det er bestyrelsen eller administrator af andelsboligforeningen, der forestår salg af andele, så der dermed ikke kan komme sorte penge og overpris imellem sælger og køber.
Vi går i princippet ind for både obligatoriske og åbne ventelister.
Noget af det, der også præger andelsboligmarkedet er jo, at den enkelte forening lukker sig om sig selv.
Derfor kunne vi godt forestille os ventelister, som var til rådighed og tilgængelige også for andre end dem, der FTTM018.fm Page 1415
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Vi vil derfor arbejde for, at vi i forbindelse med det her lovforslag får spørgsmålet om ventelister med ind i lovgivningen.
Jeg kender godt ministerens – jeg er ny ordfører på forslaget her – forbehold over for det her med obligatoriske ventelister, men lad os nu se, vi har i hvert fald tit og ofte hørt ministeren sige, at han er parat til at forhandle og gerne vil have brede forlig.
Vi stiller os altså til rådighed for at forhandle, vi støtter ministerens forslag, men kommer også som supplement med et bud, som vi tror vil være det, der kan være kernen for overhovedet at løse problemet med sorte penge i forbindelse med køb og salg af andelsboliger.
Vi støtter som sagt forslaget.
Charlotte Fischer (RV), 2005-04-05:
Også for Det Radikale Venstre er det vigtigt at sikre det mangfoldige boligmarked, og andelsboliger er en vigtig del af det.
Det her lovforslag rummer flere elementer, men det handler sådan set om at forbedre købernes situation og give køberne mere fast grund under fødderne, kan man sige, når de skal erhverve andele i andelsboligforeninger.
Her har der været tale om et hul i lovgivningen for de andelsboligforeninger, der er under stiftelse.
Det, der handler om at sikre køberne ordentlige og fyldestgørende oplysninger om økonomi, hæftelsesforhold og andre væsentlige ting, synes vi er en god idé.
Det handler om, at den enkelte køber skal vide, hvilke økonomiske konsekvenser det har for ham eller hende, når man køber den her andel.
Det andet handler om en fortrydelsesfrist, også det er rigtig fornuftigt, synes vi.
Så er der alt det med pengene under bordet.
Vi er jo alle sammen enige om, at det har været et problem og en i virkeligheden utålelig retstilstand, at købere kunne blive udsat for at skulle betale penge under bordet for at kunne få en andelslejlighed.
Det støtter vi fuldt ud.
I selve bemærkningerne står der, at i de tilfælde, hvor det bare sker – kan man sige – på grundlag af en fejlagtig beregning, kommer den enkelte sælger ikke til at hæfte for det.
Derudover står der også, at hvis der er tale om uagtsomme overtrædelser, vil man også blive omfattet af straffen.
Her ser jeg nok et behov for lige at få præciseret, hvad uagtsomme overtrædelser er, blot for at være helt sikker på, hvad det er for en retstilstand, vi har.
Så er spørgsmålet – det kan jeg jo også se af den førstebehandling, der var før valget – om det her er nok til at få bugt med det her problem med penge under bordet.
Jeg er først og fremmest tilbøjelig til at sige, at det må tiden vise.
Vi må se, om det virker så præventivt med den her straf, som vi håber at det vil.
Det grundlæggende ved andelstanken er jo stadig, at andelsforeningerne får mulighed for selv at indrette sig, og det grundlæggende er også, at de selv får mulighed for at vælge, hvem de optager i andelsboligforeningen.
På den anden side er det klart, at et åbent boligmarked er en FTTM018.fm Page 1416 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM værdifuld ting, og jeg synes, at det er noget, som vi på mange måder bør stræbe efter.
Jeg synes, at vi skal gå ind i det her, diskutere det og se på, hvilke muligheder der er.
Jeg støtter meget den socialdemokratiske ordfører, der siger, at vi kan se på hele spørgsmålet om ventelister og procedurer i forbindelse med salg, men jeg vil sige det sådan, at vi også er afventende.
Det er ikke sådan hver dag, at vi lige giver køb på den frihed, man kan sige at andelsboligforeninger har.
I sidste ende kan man også spørge sig selv: Vil det virke, hvis vi får åbne ventelister for de sidste 5 pct., eller hvor mange det nu er?
Det er jo ikke særlig mange.
Så er spørgsmålet også, om det vil få bugt med det her problem med penge under bordet.
Alt i alt vil jeg sige, at vi gerne vil kigge på det med ventelisterne, men vi ligger nok i den skeptiske ende.
Men i forhold til lovforslaget er vi positive.
Morten Homann (SF), 2005-04-05:
Jeg skal ikke opholde mig så længe ved selve regeringsforslaget.
I de store træk er det fornuftige tiltag, som vi kan tilslutte os i SF, og som vi også har efterlyst i tidligere debatter.
Der, hvor jeg nok er mere skeptisk, er med hensyn til, om det her er tilstrækkeligt til at løse de problemer, der er med andelsboligformen.
Set med SF's øjne er andelsboligformen en vigtig brik på boligmarkedet, som er blevet stadig mere skævvredet, og derfor er det også vigtigt at tage de initiativer, der skal til for at sikre, at andelsboligformen ikke bliver helt udhulet og afskaffet ad bagvejen.
Der er jeg nok skeptisk over for, om forslaget går vidt nok.
Vi er indstillet på at se, om man ikke kan indføre obligatoriske ventelister for at sikre, at tildelingen af andelsboliger ikke handler om nepotisme og om, hvem der kender hvem, og også for at forhindre, at der bliver tale om penge under bordet, hvilket desværre er meget, meget udbredt, når det drejer sig om andelsboliger.
Jeg står tvivlende over for, at straffebestemmelsen alene er nok, om vi ikke også skal tænke i nogle bestemmelser, som gør, at det kommer mere frem i lyset, hvordan tildelingen af boliger foregår.
Så synes vi, at der er et par andre huller, som vi bør se på i samme ombæring.
For det første er der den desværre stigende trafik med at likvidere andelsboligforeninger, sælge hele andelsboligforeningen og på den måde konvertere den f.eks. til lejeboliger.
Det betyder, at der er en stor del af andelsboligmassen, som simpelt hen forsvinder, så der bliver den valgmulighed mindre, og det betyder, at der er nogle heldige andelshavere, som kan skumme fløden på en boligform og så sende regningen videre til de boligsøgende, som kommer bagefter.
Det er usolidarisk og meget uheldigt og er med til at gøre boligmarkedet endnu mere skævt, og det vil vi gerne sætte en stopper for.
Jeg kan så passende gøre en reklame for SF's beslutningsforslag, B 43, som vi får lejlighed til at behandle senere i den her folketingssamling.
Et andet problem, som vi skulle undersøge nærmere, er problemet omkring valuarvurderingen, hvor jeg synes, at der har været rigeligt med henvendelser til Boligudvalget, som har sandsynliggjort, at den valuarvurdering og den mulighed, der er i dag, ikke fungerer efter hensigten, at det faktisk er med til at puste priserne på andelsboliger op for at kunne belåne dem, måske også med henblik på at kunne likvidere andelsboligforeningen efterfølgende.
Så vi synes også, at der er behov for at kigge på valuarvurderingen, om den fungerer efter hensigten, om der ikke skal være en større grad af ansvar for valuaren, om der ikke skal være en tættere kontrol med de folk, som bliver udpeget som valuarer.
Det er fint, at der bliver taget hul på det.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-05:
Lad mig starte med at beklage, at jeg ikke var nået frem før.
Jeg er glad for at høre, at der er så bred tilslutning til lovforslaget.
Der kan ikke være megen uenighed om, at også andelsbolighavere – altså her andelsboliger under stiftelse – skal have den samme fortrydelsesret og de samme vilkår om oplysningspligt, som indehavere af ejerboliger har.
Med hensyn til lovforslagets tilstrækkelighed mener vi i Det Konservative Folkeparti, at lovforslaget er tilstrækkeligt.
Det, at der kan forekomme fiktive værdiansættelser og penge under bordet, er jo ikke et specifikt problem, om end det er et problem, for andelsboliger.
Det foreFTTM018.fm Page 1418 Thursday, April 28, 2005
2:10 PM
kommer desværre også andre steder i vores samfund.
Der er det vores opfattelse, at de eksisterende muligheder, der er for at bekæmpe den slags ting, dvs. de civilretlige retssystemer og også anmeldelse til politiet, hvis der er foregået noget direkte strafbart, er tilstrækkelige.
Anita Knakkergaard (DF), 2005-04-05:
Lovforslaget er en genfremsættelse af L 95 bortset fra en mindre teknisk ændring af ejerlejlighedsloven.
Lovforslaget består af følgende hovedelementer: Det er at sikre købere i en andelsboligforening under stiftelse fyldestgørende oplysninger om de økonomiske konsekvenser ved køb af en andelsbolig og om de forhold, som gør sig gældende, hvis ikke alle andele er solgt.
Man sikrer også en fortrydelsesret, og man giver mulighed for at straffe en sælger for at tage overpris for en andelsbolig.
Der er oplysningspligt, så køberen kan gennemskue de økonomiske konsekvenser ved køb af en andel og kender alle de økonomiske forhold ved køb af den andel, han hæfter for i andelsboligforeningen under stiftelse.
Fordelen ved dette lovforslag er, at andelsforeningen ikke kan skjule, hvis den kommer med en ydelse, der er kunstigt holdt nede ved at hjemtage andre tilpasningslån, afdragsfrie lån.
Man skal altså gøre køberen bekendt hermed.
Kristian Jensen (V), 2005-04-05:
Jeg tror simpelt hen, at spørgeren har misforstået det system, vi bygger op, for jeg kan ikke forstå udtalelser om, at der ikke skulle være kollektiv trafik, der fører hen til et skattecenter.
Det er jo sådan, at med det system, der bygges op, kan borgeren vælge at gå ind i det skattecenter, som det er mest naturligt og nemmest for borgeren at komme til.
Så er det op til skattemyndighederne at sørge for, at den betjening, borgeren får, uanset hvilket skattecenter den pågældende går ind i, er lige så god og kompetent – og i samspil med – som i det skattecenter, hvor vedkommendes sag måske i dagligdagen bliver behandlet, således at borgeren i forbindelse med den beslutning, borgeren træffer, de ting borgeren måtte drøfte med en skattemedarbejder, vælger hvilket skattecenter han eller hun ønsker at gå til.
Derfor er det scenarie, som hr. Arne Toft stiller op, ikke det, der bliver virkeligheden, når skattemyndighederne bliver lagt sammen.
Arne Toft (S), 2005-04-05:
Jeg er enig med skatteministeren i, at kompetencen helt sikkert bliver større med de nye skattecentre.
Der bliver samlet flere eksperter på ét sted, men når der skal træffes en beslutning, så skal personen altså møde op.
Tidligere har det været således, at man har gjort meget for at hjælpe ældre mennesker, der blev ene, det vil altså sige, at den ene ægtefælle var gået bort.
Nu skal de her mennesker for at få afsluttet sagen omkring dødsboet ofte møde op på skattecenteret.
I Himmerland, f.eks. Vesthimmerland, er det umuligt at bruge den kollektive befordring og med almindelig befordring tager det 3 timer.
Har vi ikke pligt til i de tilfælde her at tage hensyn til de borgere, som har valgt os?
Synes skatteministeren, det er rimeligt at behandle borgerne på den måde?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-05:
Som det jo efterhånden er de fleste bekendt, skal danskerne den 27. september tage stilling til den forfatning, som konventet har fremlagt.
Og lidt i strid med den tradition, vi er vant til i Europa, er der faktisk også andre lande, der har valgt at holde folkeafstemning, bl.a. Frankrig, og det er selvfølgelig noget, vi i Dansk Folkeparti noterer os med stor tilfredshed.
For der er jo meget, der tyder på, at franskmændene kan komme til at sige nej til den forfatning, som er lagt frem.
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
såfremt det bliver et nej, stadig finder anledning til at afholde den danske afstemning i slutningen af september.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
For det første er der jo altså ikke nogen, der kender udfaldet af den franske folkeafstemning, så alene af den grund er spørgsmålet jo ikke til at besvare på nuværende tidspunkt.
Det vil jeg i hvert fald ikke begive mig ud i, når det er så spekulativt, hvad der egentlig måtte ske ved den franske folkeafstemning.
Men for det andet vil jeg altså også sige, at beslutninger om, hvad vi gør i Danmark, skal træffes ud fra, hvad der er fornuftigt i en dansk sammenhæng, og de skal ikke træffes under påvirkning af, hvad man gør andre steder.
Jeg går ind for, at vi i Danmark træffer beslutninger på basis af, hvad der tjener det danske samfunds interesser.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-05:
Det er vi sådan set også enige om.
Men skal jeg forstå statsministerens svar sådan, at statsministeren ikke vil udelukke, at man aflyser den folkeafstemning den 27. september, såfremt franskmændene måtte sige nej?
Jeg vil henvise til, at bl.a. statsministerens udenrigsminister, hr. Per Stig Møller, i Berlingske Tidende her i lørdags har udtalt, at der ikke er nogen plan B, altså at den præmis, som dog går helt tilbage til Romtraktaten, om, at der skal være enighed blandt medlemslandene som en forudsætning for, at man kan ændre traktaten, stadig væk står fast.
Det samme gør sig gældende i Charles Grants udtalelse – han er leder af Centre for European Reform i London.
Han siger, at hvis franskmændene siger nej, jamen så er forfatningen automatisk død.
Ud fra de her ikke kun politiske, men altså også saglige betragtninger, er statsministeren så i stand til i hvert fald ikke at udelukke, at folkeafstemningen til september måtte blive aflyst?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
Nej, sådan kan hr. Morten Messerschmidt ikke på nogen måde udlægge min besvarelse.
Tværtimod er vores udgangspunkt, at den danske folkeafstemning under alle omstændigheder står fast og under alle omstændigheder bliver gennemført.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-05:
Nu er statsministeren jo velbevandret i Det Europæiske Råds møder osv. langt mere, end jeg har mulighed for at være.
Og når det her er så afgørende en præmis for statsministeren, så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvordan statsministeren vurderer mulighederne for den fortsatte proces, efter at Frankrig eventuelt måtte have sagt nej til den her forfatning.
Som sagt forudsættes det helt tilbage i Romtraktaten, at der skal være enighed landene imellem.
Ser statsministeren nogen mulighed for, at der kan gøres undtagelser for Frankrig, eller hvilken model forestiller statsministeren sig, forudsat at Frankrig som en af de helt store bannerførere for det her projekt altså måtte sige nej til forfatningen?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
Alt det er der jo slet ingen der er i stand til at sige noget som helst om på nuværende tidspunkt.
Der er ingen, der på nuværende tidspunkt kender udfaldet af den franske folkeafstemning.
Så der er ikke nogen, der i dag kan sige noget om, hvordan en fransk regering vil reagere, såfremt det skulle blive et nej i Frankrig.
Men må jeg lige sige til hr. Morten Messerschmidt: Der er altså ingen, heller ikke hr. Morten Messerschmidt, som på nuværende tidspunkt ved noget om, hvordan den franske folkeafstemning går.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-05:
Det er vi fuldstændig enige om, men det er jo rart at kende præmisserne, før man står med de problemer, som den franske eller eventuelt den danske regering måtte stå over for.
Man har jo svært ved at forestille sig, hvordan Frankrig f.eks. skulle tage forbehold for den nye rotationsprocedure i Kommissionens sammensætning, den nye udpegning af præsidenten for Europa.
Jeg vil derfor bare afslutningsvis høre, om det så skal forstås sådan, at statsministeren er uenig i sin udenrigsministers udtalelse om, at der ikke er nogen plan B, altså at hvis franskmændene siger nej tak til forfatningen, hvad vi i Dansk Folkeparti også håber at danskerne vil gøre, jamen så er der ingen plan B, så falder forfatningen, og så står vi tilbage med Nicetraktaten.
Kan statsministeren bekræfte det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2005-04-05:
Jo, men det er jo ret logisk, hvad udenrigsministeren har svaret, nemlig at der ikke er nogen plan B – der er ikke nogen plan B.
Så udenrigsministeren har udtalt sig i overensstemmelse med sandheden.
Det er netop en traktat, og netop fordi det er en traktat, så kræver det, at alle lande kan skrive under på den.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 16
Steen Gade (SF), 2005-04-05:
Jeg er helt enig i det, statsministeren sagde om den store udfordring, vi står over for.
Jeg er sådan set også enig i nogle af de ord, der kom ud af statsministerens mund om den omfattende proces og om, at vi skulle have mange med.
Det er også derfor, jeg er så skuffet over det udspil, som statsministeren er kommet med i dag.
Hvorfor sådan et lukket forum?
Hvorfor ikke inddragelse af Folketinget systematisk i forløbet?
Hvorfor ikke inddragelse af offentligheden?
Vi fik jo startet den debat godt under valgkampen.
Nu synes jeg, det ser ud, som om der bliver lagt låg på.
Et eksempel er, at et område, som vi ved vi er stærke på, nemlig vedvarende energi, miljø, ikke bliver nævnt, miljøministeren er ikke engang med.
Og som det tredje: Hvor er ulandene henne?
Globalisering handler jo ikke kun om os selv, det handler jo også om verdens fattige, og hvordan vi skaber en mere retfærdig verden.