runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-19:
Jeg forstod på den tale, som Dansk Folkepartis ordfører holdt, at spørgsmålet om opdeling mellem den lovgivende og den udøvende og den dømmende magt ikke er et spørgsmål, som ligger Dansk Folkeparti særlig meget på sinde.
Men jeg synes alligevel, det må være rigtigt at spørge Dansk Folkepartis ordfører, på baggrund af hvilke oplysninger Dansk Folkepartis ordfører kan konstatere, hvad en person, der sidder i fangenskab på Cuba, har gjort eller ikke har gjort, og hvem vedkommende har kæmpet for eller ikke kæmpet for.
Er det nogle oplysninger, som Dansk Folkeparti har fået underhånden af regeringen?
Eller er det nogle oplysninger, Dansk Folkeparti på anden måde har fået adgang til?
Mig bekendt er det nemlig ikke oplysninger, som er offentligt tilgængelige, så jeg vil godt bede hr. Langballe om at fremlægge, hvor de oplysninger kommer fra.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-03-19:
Jeg vil begynde med at takke for en god debat om regeringens lovforslag om en forlænget og mere fleksibel barselorlov.
Det har været en debat, der har været præget af enighed om målet, nemlig forbedringer for landets børnefamilier, men af uenighed om midlerne.
Enigheden om forbedringer for børnefamilierne glæder mig selvfølgelig, og det er jo for så vidt også baggrunden for, at regeringen overhovedet har kastet sig ud i denne opgave.
Den anden del af debatten, altså den del, der har handlet om, at lovforslaget alligevel ikke er det helt rigtige, har derimod undret mig noget.
Det kan ikke være nogen overraskelse, at jeg synes, at regeringens forslag er en rigtig god forbedring for børnefamilierne inden for de givne økonomiske rammer.
Men når der er så mange partier i salen, der er enige med regeringen i formålet - danske børnefamiliers ve og vel - kan det undre mig, at der er så megen modstand mod regeringens forslag, at man hellere stemmer imod det end medvirker til at sikre forbedringer for børnefamilierne.
Der er tale om et lovforslag, som koster 1,6 mia. kr., penge, der betyder, at forældrene kan være hjemme hos barnet i en længere periode med en højere kompensation.
Jeg mener, at lovforslaget er en klar familiepolitisk gevinst i sammenligning med de gældende regler, og med de ressourcer, vi har til rådighed i et land, hvor andre vigtige velfærdskrav presser sig på, er det lidt af en bedrift.
Vi skal jo også løse ventelisterne, ældreomsorgen og mange andre ting.
Jeg synes, at vi har stået på hovedet for at få flest mulige af de fleksible elementer ind i lovforslaget.
Det kan ikke diskuteres, at de nye regler giver forældre langt flere strenge at spille på med hensyn til forlængelse, genoptagelse af arbejde, udskydelse m.v. Det er klart, at flere muligheder for fleksibilitet giver et lidt mere kompliceret regelsæt og stiller større krav til forældrene om overvejelser og planlægning, men det tror jeg at landets børnefamilier er meget indstillet på mod at få mere tid med en højere økonomisk kompensation.
Jeg beklager, at Socialdemokratiet og venstrefløjen stemmer imod, men de skal jo nu ud i landet og komme med gode forklaringer på, hvorfor de ikke vil give børnefamilierne en væsentlig forbedring af deres vilkår.
Men det er selvfølgelig en klar fordel med store og tydelige forskelle i dansk politik.
Jeg ser frem til, at lovforslaget bliver vedtaget i morgen til glæde for alle børnefamilierne.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-19:
Det Radikale Venstres ordfører kan ikke være til stede her i salen i dag, men på hans og på Det Radikale Venstres vegne skal jeg meddele vores holdning til de stillede ændringsforslag.
Den går i korte træk ud på, at vi også bakker op bag de ændringsforslag, som Kristeligt Folkeparti har stillet.
Argumenterne har været fremført adskillige gange tidligere i debatten, nemlig at fastholde børnepasningsorloven og en forhøjelse af fædrenes andel fra 2 til 4 uger.
Vi undlader at stemme til resten af ændringsforslagene og stemmer imod det samlede lovforslag.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Ja, jeg mener sådan set, det generelt er meget høfligt at svare, når man bliver spurgt, så selvfølgelig ja.
Men når SF med høj stemmeføring kan argumentere for at fastholde børnepasningsorloven, skyldes det, at vi hele tiden har haft den opfattelse, at ydelsen under børnepasningsorloven skulle have været på det samme niveau som barselorlovsydelsen.
Det har vi faktisk fremsat forslag om gentagne gange, men vi har måttet konstatere, at den forrige regering med hjælp af Venstre og Det Konservative Folkeparti løbende har nedsat ydelsen, og det har vi været imod.
Det var vi under den forrige regering, og det er vi også under den nuværende.
Det er faktisk derfor, vi går ind for, at der er en idé i at have en børnepasningsorlov, og vi mener også, at ydelsen skulle have været på samme niveau som barselorlovsydelsen.
Men fru Irene Simonsen har ret i, at økonomisk set bliver ydelsen højere i den foreslåede forlængelse af barselorloven.
Det andet spørgsmål om rettigheder er jo en vurderingssag.
Jeg mener, at hvis vi har en barselorlov af en vis længde, har man også ret til at gøre brug af den, og der ligger altså nogle undtagelser i lovforslaget, som gør, at man ikke har denne ret.
Det bryder jeg mig ikke om, og det er en af begrundelserne for, at vi ikke stemmer for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg hæfter mig blot ved, at Venstres ordfører siger, at venstrefløjen blot kommer med nye krav om skat for at finansiere sine forslag.
Jeg vil gerne bede Venstres ordfører om at bekræfte, at Skatteministeriet har vurderet, at der ligger 5 mia. kr. og svømmer rundt hos de multinationale selskaber.
Det Økonomiske Råd har vurderet, at det minimum er 7 mia. kr., der ligger og svømmer rundt.
Det vil altså sige, at det ikke er et spørgsmål om, at man skal indføre en ny lovgivning, men blot et spørgsmål om, at man skal håndhæve den skattelovgivning, der allerede ligger.
Såfremt Venstres ordfører kan bekræfte det, vil jeg høre, om det er korrekt vurderet, at årsagen til, at de penge i dag ikke bliver indkrævet, er, at der allerede nu er mangel på ressourcer i Told og Skat. Og jeg vil gerne høre, om det er sådan, at Venstre, De Konservative og Dansk Folkepartis forslag om at skære yderligere i Told og Skat kunne formodes at få den konsekvens, at det hul bliver endnu større, at vi altså taler om mere end 5-7 mia. kr. i fremtiden, hvis det er sådan, at der allerede nu er mangel på ressourcer.
Irene Simonsen (V), 2002-03-19:
Jeg vil meget gerne spørge hr. Ole Sohn, om han virkelig ikke har lagt mærke til al den fleksibilitet, der er i forslaget, specielt med de nye ændringsforslag.
Når hr. Ole Sohn siger, at det er helt forfærdeligt med ophævelse af børnepasningsorloven, kan hr. Ole Sohn så ikke bekræfte over for mig, at det er rigtigt, at vi får mere social lighed på det økonomiske område nu?
Nu bliver alle økonomisk ligestillede i den tid, de har orlov, hvad de jo ikke var før, og der var tendenser til, at det var de bedrestillede, som havde råd til at tage orloven.
Det må dog være en forbedring.
Med hensyn til at ledige ikke har den samme ret, er jeg helt sikker på, at når man er ledig, bruger man også den ekstra tid, man har, til at være sammen med sine børn.
På den måde får alle faktisk de muligheder, der skal til for at skabe et godt familieliv.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg forsøger blot at finde ud af, hvilken retsstilling folk, der søger om dansk statsborgerskab under den nuværende regering, kommer til at have.
Jeg er nemlig ikke sikker på, at alle danskere er fuldstændig stive i dansk geografi, og selv om vi har et udmærket folkeskolesystem, er jeg overbevist om, at der er flere danskere, der har visse huller rundtomkring.
I den forbindelse er jeg blot interesseret i at høre: Ud fra hvilke kriterier har man tænkt sig at lægge niveauet for denne her test, fordi vi kender jo den slags test andre steder fra?
Den slags test havde man jo i USA, det var en metode til at holde det sorte mindretal ude fra at have stemmeret.
Jeg er måske lidt interesseret i at høre
, om det er den slags tilstande, man har tænkt sig at gennemføre i Danmark.
Det er en bekymring, jeg siger ikke, at den borgerlige regering har tænkt sig at gøre det, jeg er blot lidt interesseret i, hvordan man har tænkt sig at udforme de her kriterier.
Det synes jeg ikke rigtig at jeg får et tydeligt svar på, men jeg kan så blot konstatere, at hvis det er det, der er udgangspunktet, at man ønsker at holde nogle folk ude fra at have stemmeret, så er jeg også glad for, at jeg ikke er enig med hr. Helge Adam Møller.
Det behøver slet ikke at være det, der er udgangspunktet, men så beder jeg bare om et svar: Hvad er det, man vil med denne her test, hvilket niveau skal den ligge på, hvordan kommer den til at ligge i forhold til den gennemsnitlige danskers kunnen om geografi og andre forhold i det danske samfund?
Jesper Langballe (DF), 2002-03-19:
Jeg har lyst til at sige til hr. Helge Adam Møller, at De Konservatives forslag, som jo blev fremsat nogen tid før valget om en sådan prøve, som omfatter sprog, kendskab til politiske samfundsforhold og disse forholds historiske baggrund og elementært kendskab til, hvad kristendom er for noget, er ganske fremragende og bør danne basis for det fremtidige cirkulære med reglerne.
Så vil jeg sige til hr. Helge Adam Møller med formandens tilladelse: Hvis jeg nu siger til hr. Helge Adam Møller, hvad jeg synes, han også kunne have svaret fru Pernille Rosenkrantz-Theil, så kan hr. Helge Adam Møller jo sige, om han er enig med mig: at selvfølgelig skal danskere, som er født med statsborgerskabet, fordi de er danskere, ikke op til nogen som helst eksamen for at være danskere.
Det er de bare.
Men det forholder sig anderledes, når man kommer udefra.
Så er der en hurdle, man skal overvinde for at blive regnet, som om man var indfødt; det er jo det, der ligger i selve ordet »indfødsret«.
Søren Søndergaard (EL), 2002-03-19:
For det første vil jeg da godt udtrykke stor tilfredshed med, at hr. Langballe siger »hvis han var terrorist«.
Men derudover synes jeg ikke, at hr. Langballe overhovedet forholdt sig til det, der var pointen i mit spørgsmål.
Det var ikke den teoretiske diskussion om, hvorvidt han havde to danske forældre, én dansk forælder eller slet ikke nogen danske forældre.
Hr. Langballe stillede sig herop og kom med en konstatering om vedkommendes forhold til Talebanbevægelsen og om vedkommendes forhold til det angreb, der foregik i USA, og om vedkommendes forhold til den krig, der foregår i Afghanistan.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-03-19:
Det er så med ulyst, at jeg blander mig i den debat her, og spørgsmåleet er måske heller ikke væsentligt, men jeg undrer mig over hr. Langballes ordvalg.
Men det kan man overhovedet ikke, og det har intet formål.
Der er en hel masse andre ting, man skal igennem, inden man kan opnå statsborgerskab.
Senere siger hr. Langballe, at nu lukker vi igen 20.000 ind.
Hvorind?
Ja, selvfølgelig i den flok, som har statsborgerskab, men ikke ind i landet.
De har været her i mange år.
Hr. Langballe ryster på hovedet, men er det ikke rigtigt?
Det er da ikke noget, man opnår sådan lige med det samme ...
Jamen så ...
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Til hr. Bjarne Laustsen kan jeg sige, at det er ganske rigtigt, som det er sagt, at det er ikke på grund af Venstres skattestop, at det har været nødvendigt at lave nogle omlægninger, men det er, fordi vi har nogle ting fra den tidligere regering, vi gerne vil rette op på.
Der har været et dårligt niveau på en række væsentlige serviceydelser, hvor vi ønsker, at der skal tilføres nogle penge.
Der skal være nogle midler, sådan at vi får en kvalitet, som vi kan være bekendt.
Derfor har det været nødvendigt at lave nogle omlægninger. Derfor har det været nødvendigt at lave nogle rationaliseringer, effektiviseringer og nedlægge nogle overflødige råd og nævn.
Præcis som jeg sagde i min ordførertale, så har vi det nu ligesom enhver dansk familie: Vi er nødt til at prioritere de indtægter, der kommer ind, for vi mener ikke, at vi skal bebyrde borgerne med flere skatter og afgifter.
Det er rigtigt, at der er kommet afskedigelsesvarsel ud senere, men de afskedigelsesvarsler for Told og Skat er afskedigelser for næste år, for at få fuldstændigheden med.
Det er sådan, at vi gerne vil have, at så mange som muligt af de stillinger, der skal bortfalde, bortfalder som følge af naturlig afgang eller almindelige omrokeringer.
Og det er væsentligt at huske på, at der faktisk er et utroligt stort omløb af stillinger i staten hver evig eneste år ved ganske naturlige flytninger og naturlig afgang.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg gerne sige, at det er rigtigt, at der ikke var lang tids forhandlinger med Kristeligt Folkeparti i forbindelse med det her års finanslov, men det skyldes bl.a., at da Kristeligt Folkeparti var til møde - og da hr. Ole M. Nielsen selv startede, vil jeg tillade mig at referere fra mødet - blev der afvist meget store dele og væsentlige dele af regeringens og regeringspartiernes forslag til finansieringen af den finanslov, vi har nu.
Langt hovedparten af den finansiering, som regeringen havde peget på, tog Kristeligt Folkeparti afstand fra.
Derfor var der ingen grund til at spilde hinandens tid, og derfor søgte vi et flertal for at gennemføre den politik, som regeringen var gået til valg på.
Jacob Buksti (S), 2002-03-19:
Derfor vil jeg bare høre: Når det er sådan, at hr. Kristian Jensen henviser til, at antallet af afskedigelser af offentligt ansatte er vildt overdrevet, for der er kun pr. 5. marts varslet 550 afskedigelser - det var det, hr. Kristian Jensen sagde - så går jeg ud fra, at hr. Kristian Jensen er vidende om, ellers kan jeg henvise til statsministerens svar på spørgsmål S 1204 til mig, at det af Finansministeriets opgørelse pr. 5. marts fremgår, at der er varslet 547 afskedigelser fordelende sig på ni ministerier, altså kun
halvdelen af de ministerier, vi har med at gøre
Interessant nok er det Udenrigsministeriet, det er Økonomi- og Erhvervsministeriet, Socialministeriet, Indenrigs- og Sundhedsministeriet, Beskæftigelsesministeriet, Ministeriet for Viden, Teknologi og Udvikling, Kulturministeriet, Miljøministeriet og Trafikministeriet.
Her er det sådan, at den 14. marts udsendes der fra direktionen en varsling om, at der alene i Told og Skat skal varsles 200 afskedigelser - 200 - og så har jeg ikke engang nævnt Fødevareministeriet og Levnedsmiddelkontrol.
Så de 550 er direkte misinformation af Folketinget.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-19:
Under førstebehandlingen hørte vi Venstres ordfører, hr. Kristian Jensen, sige, at der ikke var tale om løftebrud på baggrund af de besparelser, der skulle være f.eks. på handelsskolerne.
Det var jo en tale, som holdt hele dagen igennem, som også omfattede den konservative ordfører, men kun indtil statsministeren kom hjem fra en udenlandsrejse, så blev det taget af bordet igen.
Vi ved jo ikke, hvor lang tid tingene holder, men jeg synes, at jeg vil give udtryk for, at det er en meget fattig finanslov.
Jeg vil godt høre, når man har sagt, at det ikke vil koste en eneste offentlig ansat at lave et skattestop, hvorfor man så er nødt til at fjerne alting, også en varslingspulje, der betyder, at når en virksomhed må lukke eller afskedige i større omfang, så er de 28 mio. kr., der var på Beskæftigelsesministeriets konto, simpelt hen fjernet. Jeg vil godt høre, hvad baggrunden er for det, for det er jo en sag, som både lønmodtagere og arbejdsgiverorganisationer har kritiseret meget voldsomt.
Kristian Jensen (V), 2002-03-19:
Først til hr. Ole Sohn: Jeg kan aldeles ikke bekræfte, at der er nogen aftale om, at KL skal bruge 1,1 mia. kr. mindre.
Der er en aftale om, at både amter og kommuner skal udskyde en del af det merforbrug, der har ligget i budgetterne, som ligger ud over de to aftaler, som KL og Amtsrådsforeningen lavede med den daværende SR-regering, som så vidt jeg husker også fik støtte af bl.a. SF i Finansudvalget.
Det merforbrug skal udskydes til senere, da vi ellers vil komme i den situation, at vi vil have for stor vækst i det offentlige forbrug, til at vi kan overholde de mål, som en bred kreds af partier - så vidt jeg ved også SF - bakker op, og som ligger i den plan, der hedder »Danmark 2010«.
Derfor er der en aftale om, at der er et forbrug, der udskydes, men hr. Ole Sohn misinformerer, når hr. Ole Sohn bruger udtrykket, at pengene fjernes.
Der fjernes ikke en eneste krone fra amter og kommuner, men der er et forbrug, man bliver bedt om at udskyde, og det har både KL og Amtsrådsforeningen fornuftigt nok sagt ja til.
Til fru Pia Gjellerup: Det er helt rigtigt, at de store hovedforbedringer, vi har, netop er en forbedret barselorlov til børnefamilierne; det er, at vi giver en øget effektivitet og en øget produktivitet i sygehusvæsenet til de syge; og det er, at de ældre får bedre kvalitet og større valgfrihed i hjemmehjælpen.
Det er de tre store hovedforbedringer.
Men der er meget andet, det har fru Pia Gjellerup ganske ret i.
Der er en konkurrenceevnepakke, der gør, at vores erhvervsliv bliver konkurrencedygtigt og vi kan bevare arbejdspladser i Danmark.
Der er et skattestop, der gør, at danske skatteborgere ikke bliver plaget af, at de skal betale yderligere grønne afgifter.
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg bare sige, at med hensyn til Mifresta-rammen er man i gang med en gennemgang, hvor man undersøger, hvad det er for type projekter, man skal have.
Ellers skulle de jo ikke stå på kontoen, ellers skulle de jo lægges ned i statskassen fra start af.
Det er sådan, at vi vil have retten til at lave en gennemgang, så vi sikrer, at det er de rigtige projekter, vi støtter, og når den gennemgang er færdig, og jeg ved, at den er i fuld gang, kan man begynde at sætte nye projekter i gang, ud over den stribe projekter, der er videreført fra tidligere år.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-19:
For at følge op på fru Pia Gjellerups spørgsmål vil jeg gerne spørge Venstres ordfører, hvor de penge går hen, som man nu sparer på miljøområdet.
Ser man, hvad den nye regering gør, er der jo en markant nedprioritering af alt, hvad der handler
om miljøformål
Hvem får gavn af de penge, man nu sparer på miljøområdet?
Er det de syge?
Nej, det er det ikke, for de får penge fra ulandsbistanden.
Hvem er det så?
Venstre henviser konsekvent til de samme mennesker, der skal have gavn af det, men hvis alle de penge, man sparer i denne her finanslov, skulle bruges til børnene, de syge eller ældre, skulle de mindst have det dobbelte.
Det andet spørgsmål er: Nu har vi længe hørt, at man laver en gennemgang af de penge, der skulle bruges til Mifresta-støtten, altså de penge, der blev brugt f.eks. til at støtte miljøprojekter i andre lande, men hvornår kan vi få at vide, hvor mange af de penge, der står på en konto i Finansministeriet, man har tænkt sig at bruge til projekter, og hvor mange, der falder ned i det store sorte hul, der hedder statskassen, fordi Venstre har et bundløst skattestop?
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Vi har ufatteligt mange eksempler,
ufatteligt mange citater, hvor der hver eneste gang, der er noget, der er kritisabelt, hovedløst, eller hvad det ellers kan betegnes som, som ligger inden for grænserne af, hvad man må sige her fra Folketingets talerstol, er blevet henvist til de syge, de ældre og børnene.
Er det ikke forkert?
Er der ikke meget andet, der finansieres?
Det vil jeg gerne have et klart svar på allerede her ved indledningen.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Vil hr. Kristian Jensen herfra kunne bekræfte, at regeringen har indgået en aftale - aftale og aftale er måske så meget sagt - med pistolen i hånden over for Kommunernes Landsforening, meddelt dem, at de skal nedskære deres budgetter med 1,1 mia. kr. som forudsætning for, at de kan få ½ mia. kr. til ældreområdet.
Det er jo sådan, at kommunerne sidste år fastlagde budgetterne og vedtog dem, fordi de imødekom det politiske pres, der var her fra Folketinget, om at styrke den borgernære service på ældreområdet, på folkeskoleområdet.
Ingen partier, ej heller Venstre, gjorde i valgkampen forud for folketingsvalget opmærksom på, at man efterfølgende ville kræve pengene tilbage som forudsætning for, at de kunne holde det valgløfte om en ½ mia. kr. ekstra.
Kan hr. Kristian Jensen bekræfte, at der skal foretages en nedjustering af kommunernes budgetter som forudsætning for at få udbetalt den gave, som regeringen ønsker at give til ældreområdet?
Poul Nødgaard (DF), 2002-03-19:
Jeg vil godt have, at integrationsministeren lader være at lade det her gå over i pjat.
Det kan man jo godt gøre, men det er for alvorlig en sag til, at man bare kommer med nogle dumsmarte bemærkninger for at få Folketinget til at grine lidt.
Sagen er, at Venstres fuldstændig utilgivelige indgåelse at et nyt kontorcirkulære har betydet, at Folketinget, ud over det forslag, der er til behandling i dag, ser yderligere et eller to lovforslag om ca. 10.000 personer, der skal have dansk statsborgerskab.
Det kunne have været bremset, hvis partiet Venstre havde tænkt sig bedre om.
Og det er forsvarsministerens skyld.
Bertel Haarder (V), 2002-03-19:
Jeg skal gerne vedkende mig, at både i hr. Poul Nødgaards og hr. Jesper Langballes øjne er Venstre syndere, det er vi jo alle for Vorherre.
Men jeg synes, at når synden udløber om så kort tid, så er den til at leve med.
Poul Nødgaard (DF), 2002-03-19:
Så kan vi lige så godt oversætte det.
Det er partiet Venstre, der er bundet af det, så kunne man lige så godt sige det.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge integrationsministeren, for vi laver jo sådan nogle handlinger i vores liv, der ikke altid er lige kloge: Var det særlig klogt af Venstre at indgå en sådan aftale med en bestemt dato på? Hvorfor kunne man ikke bare have sagt f.eks.: gælder til næste folketingsvalgs udskrivelse?
Så var man helt frit stillet, når valget var udskrevet. Dermed påtager Venstre sig nu ansvaret for, som hr. Jesper Langballe klogt var inde på, at der kommer yderligere et eller to af de her kæmpestore, tykke lovforslag omkring indfødsrets meddelelse.
Det er og bliver Venstres ansvar, og det er så den nuværende forsvarsminister, der har ansvaret for at have forhandlet den aftale på plads i sin tid med den tidligere regering og SF og de mange andre partier, der var med i aftalen.
Jeg synes, det er et meget sørgeligt kapitel i Venstres historie.
Bertel Haarder (V), 2002-03-19:
Jeg skal ikke forlænge debatten, men blot oplyse, at regeringen ønsker at stramme de indfødsretlige konsekvenser af kriminalitet.
Vi ønsker, at 2 års fængsel skal føre til, at man aldrig kan få indfødsret.
Vi ønsker også at skærpe danskkravene, som hr. Helge Adam Møller har beskrevet.
Svaret er: Hvorfor bryde en aftale, som alligevel udløber den 1. juli?
Det ene regeringsparti er med i en aftale, og den holder vi, indtil den udløber den 1. juli.
Derefter står det begge regeringspartier frit at indgå aftale om et nyt kontorcirkulære med opbakning fra et flertal her i Folketinget.
Og til allersidst med hensyn til fru Pernille Rosenkrantz-Theils spørgsmål om danskere, som er født her, og som automatisk får indfødsret: Børn af udlændinge, som er født her, får jo også indfødsret, så det er svært at se noget problem i det, fru Rosenkrantz-Theil nævnte.