runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2001-05-10:
Nu talte fru Anni Svanholt varmt for licitationsmodellen.
Kun det billigste lægemiddel i den gruppe får en tilskudspris, og det er det, der gives tilskud til.
Så jeg kan altså ikke helt se forskellen.
Ulempen ved licitationsmodellen var jo netop, at man var bange for, at der så blev skabt et monopol, at de andre firmaer ville trække deres præparater ud af markedet, så vi til sidst stod med kun ét præparat, der så kunne opretholde en højere og højere pris.
Så jeg synes, at den her model er mangefold bedre.
Vil fru Anni Svanholt ikke anerkende det faktum?
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-10:
Har fru Anni Svanholt haft inde i sine tanker, at det også kunne være avancerne på medicin, der var for høje, ligesom jeg sagde før omkring momssatserne?
Men det kan jo være, apotekeravancerne er for høje.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-10:
: Der er en industri, og det er vi også udmærket godt klar over i SF.
Der er en dansk industri, og i det her spørgsmål har den danske industri jo nok også haft fordele af, at vi har haft et meget gunstigt tilskudssystem i Danmark i mange, mange, mange år.
Det betyder jo - og det kan man dokumentere - at vi i Danmark har betalt utrolig meget mere, end vi faktisk burde, og det er baggrunden for, at der skulle gøres noget, at der skulle foretages et indgreb.
Og man kan sige, man er kommet et stykke videre her, men det er jo bare ikke godt nok.
Og vi vil gerne videre.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-10:
Jeg vil blot spørge fru Anni Svanholt, om fru Anni Svanholt tror, at hvis vi nu ikke havde en dansk lægemiddelindustri, men var koblet op på en industri andre steder i verden eller i Europa, at vi så ville få billigere medicinpriser.
Jeg kan så godt hjælpe lidt til fru Anni Svanholts forståelse af spørgsmålet, for derigennem ville vi jo også hæmme alt, hvad der hedder forskning i medicin, den bedste medicin til vores patienter.
Så mit spørgsmål til fru Anni Svanholt kører lidt på: Hvis man lægger fuldstændig brak og fjerner den danske medicinalindustri, og vi så skulle købe medicinen i udlandet, tror fru Anni Svanholt så, at det vil blive billigere for den danske samfundsøkonomi og ikke mindst for den danske borger?
Henriette Kjær (KF), 2001-05-10:
I Det Konservative Folkeparti er vi meget tilfredse med det lovforslag, vi netop er ved at behandle.
Da vi i efteråret erfarede, at bestemmelserne vedrørende europæiske gennemsnitspriser ikke var holdbare i forhold til patienternes tilskud, syntes vi, der var lang vej igen i forhold til at få et system, der skal være holdbart.
Og selv om der blev nedsat en bred gruppe, der skulle arbejde med sagen, var vi langt fra overbeviste om, at det ville ende med noget konstruktivt.
Men det har det så gjort, og det er helt afgørende for os, at medicinbrugerne ikke vil komme i klemme med det her forslag.
Vi har nu brug for et stabilt system, der ikke skal ændres hele tiden, og hvor brugerne bliver forvirrede over underlige regler og konstante ændringer.
Vi synes, at de ændringer, der her lægges op til, ser holdbare ud og sikrer os et mere overskueligt system.
At man nu benytter sig af termen tilskudspriser i stedet for det mere komplicerede referencepriser, finder vi rigtigt.
Det er sund fornuft at gruppere lægemidlerne i forskellige tilskudsgrupper, og vi hæfter os ved, at patienter, der ikke kan tåle et ellers synonymt præparat, stadig har mulighed for at få tilskud til et andet og dyrere præparat, hvis lægen vurderer, at det er nødvendigt.
Men det er jo bedst for både patienterne og samfundet, at man finder frem til de billigste lægemidler.
Så vi forventer sådan set, at lægerne kun i ganske få veldokumenterede tilfælde udskriver et dyrere præparat end det billigste i gruppen.
Landekurverne er således ændret, hvilket er udtryk for en mere rimelig sammenligning.
Med dette lovforslag lægges der også op til, at man som medicinbruger kan få hele sit tilskud beregnet på én gang, hvis man er interesseret i det, altså både det fra sygesikringen samt det, man eventuelt kan få fra sin kommune.
Denne mulighed er yderst praktisk.
Vi er dog enige i, at der skal arbejdes med modellen, således at den bliver valgfri for brugerne.
Vi respekterer fuldt ud, at der nogle, der ikke bryder sig om, at apoteket får kendskab til, at de også modtager tilskud over den sociale lovgivning. Så vi synes faktisk, det er et flot stykke arbejde, der ligger her, og Det Konservative Folkeparti støtter lovforslaget fuldt ud.
Margrete Auken (SF), 2001-05-10:
Fiktive konflikter, der kan manes i jorden med det samme, bør man straks mane i jorden, og jeg vil sige til fru Vibeke Peschardt, at vi er fuldstændig enige.
Jeg glædede mig netop over, at det ikke var specifikke grupper.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-10:
Jeg skal høre: Kan hr. Rudiengaard bekræfte, at såfremt vi ikke havde den høje moms på medicin her i Danmark, så skulle forbrugerne ikke betale så meget for medicin, som man skal i dag?
Anni Svanholt (SF), 2001-05-10:
Jeg holdt mig nu meget præcist til det, hr. Rudiengaard sagde, og hr. Rudiengaard vil nok ikke benægte, at der var
meget venlige ord om medicinalindustrien, og at der i hvert fald ikke kunne blive tale om nogen priskontrol, men en frivillig aftale: Nu skal vi lige se, nu tror vi, at alting skal blive rigtig godt, og nu vil vi nok få nedsat medicinpriserne i Danmark. Men det, der sker, er jo ikke, at vi får nedsat priserne.
der ingen sikkerhed for, og så står de med regningen ude i amterne.
Hvem skal betale denne regning, hvis der fortsat kommer stigninger, som vi har oplevet det de seneste år?
Hvordan skal man håndtere det?
Kan hr. Rudiengaard bekræfte, at der er nogle, der skal betale, fordi man skal have tingene til at hænge sammen?
Enten skal amterne jo skære ned på sygehusene, eller også skal staten jo betale noget mere f.eks.
Frank Aaen (EL), 2001-05-10:
Hr. Rudiengaard kan komme med alle de bortforklaringer og mærkelige billeder, han vil, men det kan ikke bortforklare, at hele logikken i dette lovforslag går ud på, at når medicinalindustrien sætter prisen op, vil der være tilfælde, hvor brugeren kommer til at betale mere.
Det vil være sådan, at allerede fra i sommer vil nogle medicinbrugere opleve, at den medicin, de har brugt i årevis, lige pludselig bliver dyrere på grund af lovforslaget.
Sådan er det.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-10:
Der kan komme øget brugerbetaling, i det øjeblik patienten går ud og vælger et dyrere præparat end det, der bliver givet i henhold til tilskudsprisen.
Men hvis man vil have røget laks i stedet røget makrel, betaler man også lidt mere, og sådan skal det også være.
Men vi sikrer, at den medicin, der er nødvendig for den enkelte patient, får patienten også, og det bliver for denne tilskudspris, man får medicinen.
Det er fair play, og patienterne og lægerne ved det.
Så må jeg sige, at jeg synes altså, fru Anni Svanholt citerer mig, ligesom Fanden læser Bibelen, når hun siger, at vi går medicinalindustriens ærinde.
Det gør vi ikke, for vi tager meget hensyn til den offentlige økonomi.
Men det, jeg prøvede at sige, var, at patienterne er sikrede, og vores lægemiddelindustri, hvis eksportindtægter vi også er afhængige af, så vi ikke skal leve af at klippe hinanden i dette land, sikrer vi også.
Men det bliver ikke på det offentliges bekostning, det bliver gennem en fair konkurrence.
For det første skal jeg ikke bore mere i hr. Frank Aaens åbne sår, men sige, at det kan vi jo så snakke om under udvalgsbehandlingen.
Det næste er til fru Anni Svanholt: Jamen det er jo helt tydeligt i denne her sammenhæng, at medicinalindustrien er en aktiv partner, og jeg vil ikke være med til den vendetta, som man kører.
Vi kan ikke få den ordentlige medicin, hvis vi ikke har en ordentlig medicinalindustri.
Det vil jeg gerne præcisere.
Men jeg vil også sige, at med det, der er lagt op til her, har vi et europæisk gennemsnitsprisniveau, det
må fru Anni Svanholt da kunne forstå, som vil regulere på priserne, og det har vi en virkelig indflydelse på via dette lovforslag.
Og til fru Birthe Skaarup: Jamen det er jo logik for perlehøns.
Hvis momsen blev fjernet, ville medicinprisen også gå ned, og det kan jeg da kun svare bekræftende til.
Men det er jo ikke det, vi står og diskuterer i forbindelse med dette lovforslag.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-10:
Da vores ordfører, hr. Søren Kolstrup, ikke kan være til stede, vil jeg på hans vegne sige, at vi kan støtte lovforslaget, som det led i kampagnen mod flere trafikulykker, det er.
Preben Rudiengaard (V), 2001-05-10:
Men jeg vil gerne kommentere påstanden om øget brugerbetaling.
Det kan jeg overhovedet ikke se af dette lovforslag.
Selv om hr. Frank Aaen kan se det ved at læse det igennem, må jeg sige, at det kan jeg overhovedet ikke.
Jeg ved ikke, om jeg har gået i den forkerte skole eller andre ting, men jeg ser ikke nogen tendens til øget brugerbetaling i dette lovforslag.
I øvrigt kan hr. Frank Aaen jo stille spørgsmål til ministeren under udvalgsarbejdet, og så kan vi jo få det klarlagt.
Jeg kan ikke se det, men det kan være
, ministeren kan se det.
Til fru Anni Svanholt: Jeg var da ganske klar over, at der kom den bemærkning om industrien, for den er jo et idelt irritationsmoment for SF.
Men jeg vil sige helt klart, at Danmark har en dygtig og også en troværdig medicinalindustri, som sikrer en ordentlig eksportindtægt til det danske samfund, og når man snakker med dem, er de også interesserede i, at der kommer de rigtige piller i de rigtige munde her i Danmark.
Derfor er der ingen tvivl om, at medicinalindustrien også har en interesse i at være en aktiv og positiv samarbejdspartner på dette område.
Jeg har ingen ét hundrede procent forsikring fra medicinalindustrien, og vi vil se nøje på det, hvis de begynder at slingre.
Men der bliver ikke noget prisstop.
Det bliver forhandlinger, fordi medicinalindustrien er en aktiv partner, som vi har brug for, og som også har et ansvar over for den samlede danske økonomi og patienternes velfærd.
Jens Rohde (V), 2001-05-10:
Jeg synes ikke, det fremgår sådan helt klart, hvad ministeren egentlig mener.
Altså ministeren fastslår, også med baggrund
i den skrivelse, som er kommet, vurderingen, der er kommet fra Konkurrencestyrelsen, som jeg hører det i hvert fald, at man ikke kan give DK 4 en særstatus. Og så siger ministeren efterfølgende, at der står »f.eks. DK 4« i bemærkningerne.
Der kan også være plads til andre.
Er det et »også« eller et »eller«.
Kan ministeren bekræfte den udtalelse, hun kommer med til Politiken, hvor ministeren jo stort set neutraliserer sin bemærkning om DK 4, hvad jeg ikke oplevede at ministeren gjorde her.
Kim Behnke (UP), 2001-05-10:
Jeg er enig med ministeren i, at der mange steder i landet er behov for også at sende det, man lidt mærkeligt kalder tv til minoritetsgrupper, men lad mig give et eksempel på, at det ikke altid er nemt for et kabelselskab.
I Gellerupparken i Århus, hvor der bor mange forskellige etniske grupper, har man alligevel sørget for, at der er et stort udbud af etnisk fjernsyn, men f.eks. er de tyrkere, der bor derude, vildt uenige om, hvilket tyrkisk program de så gerne vil se.
Og da der ikke er plads til dem alle sammen, ja, så er det altså endt med, at hver altan har sin parabol, fordi individualismen blandt etniske minoritetsgrupper også er stor, og det hjemland, de kommer fra, har måske 6, 8 eller 10 forskellige tv-stationer.
Nogle vil gerne se dem alle sammen, og nogle vil gerne se en bestemt gruppe af dem.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-05-10:
Til hr. Kim Behnke: Det er jeg på mange måder enig i, men jeg tror bare, at der trods alt er nogle store minoritetsgrupper i forskellige regioner, hvor jeg også vil mene, at man godt kunne blive enige om, hvad det er for et program, man gerne vil have.
Hvis der f.eks. bor mange pakistanere i et område eller mange tyrkere i et område, så kan bare det, at der bliver talt på det modersmål, som er deres, i sig selv være af stor interesse for minoritetsgrupperne.
Men igen, det er jo ikke noget, vi kan løse via den her lovgivning, så jeg synes bare, det har været vigtigt for Folketinget at tilkendegive, at vi faktisk mener, vi har et ansvar for at være med til at beskytte minoritetsgrupperne, altså de grupper, der ikke nødvendigvis kan stemme sig igennem til at få deres programmer ind i fællesantenneanlæggene og ind i en programpakke.
Og så i forhold til DK 4-situationen.
Altså det, der står i bemærkningerne, og det er jo vel at mærke i bemærkningerne, er meget klart: »Det er samtidig forventningen, at brede, folkeoplysende programmer - f.eks. DK 4 - fortsat vil indgå i programudbudet.«
Der står ikke »skal«.
Der står, at der er tale om en forventning.
Der kan ikke stå »skal«.
Det har vi undersøgt.
For hvis der skulle stå »skal«, så var DK 4 et »must carry«-program, og det er vi enige om at det ikke kan være.
Til gengæld er der også, som jeg fornemmer det, en bred enighed også i forligskredsen om, at vi skal sikre alsidigheden.
Og det gør vi i den her sammenhæng ved, at vi for det første lægger vægt på, at der skal være folkeoplysende programmer - vi giver et eksempel på, hvad det kan være - og for det andet, at man skal tage hensyn til minoritetsgrupperne.
Jens Rohde (V), 2001-05-10:
Jo, men jeg er altså nødt til at høre: Er det forventningen, at DK 4 specifikt skal være inde i fællesantenneanlæggene og i kabelanlæggene
Er det forventningen, at specifikt DK 4 skal være der?
For så er der jo tale om, at man giver en vejledning og dermed halvt om halvt lægger et pres, sådan som vi også gjorde sidste år, hvor jeg selv med skam må erkende, at jeg var med til at underskrive et brev, som jeg egentlig i dag fortryder ganske betragteligt, som sagt ikke af modvilje mod DK 4, men fordi jeg ganske enkelt føler, at det var kulturelt magtmisbrug her fra Folketinget.
Kim Behnke (UP), 2001-05-10:
Ministeren konkluderede i sit første indlæg ikke overraskende, at der i Folketinget er stor interesse for, at lige præcis transmissioner fra Folketinget bliver udbredt.
Naturligvis.
Jeg tror, ministeren kunne have gjort sig selv og debatten en tjeneste ved i stedet for specifikt at nævne et enkelt firmanavn i bemærkningerne så at have skrevet f.eks. »Folketingets transmissioner«, for så havde det været uafhængigt af, hvilket firma der vinder den næste licitation om at transmittere fra Folketinget.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-10:
Jeg vil gerne bede ministeren bekræfte, at det naturligvis er et vink med en vognstang, men at det ikke er noget, man er tvunget til at følge.
Men i virkeligheden er det jo da det, man også gjorde netop i brevet sidste år eller forrige når, hvornår det var, at man opfordrede en udbyder til at sige: Er det ikke så vigtigt, at det her skal med?
Og det står nu her i bemærkningerne, det stod på en anden måde sidste gang, men til syvende og sidst er det da klart, at det er udbyderen, der til sidst selv beslutter, om man vil eller man ikke vil.
Men man kan jo ikke komme her og sige, at det ikke betyder noget som helst, når det står i nogle bemærkninger.
Det har hr. Jens Rohde ret i, selvfølgelig skal det betyde noget.
Det er opfordringen til at overveje en ekstra gang, om de er der eller ikke er der.
Og så håber nogle af os, at det ender i en positiv beslutning.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2001-05-10:
Der er to vink i bekendtgørelsen.
Det ene vink går ud på, at vi vil have de brede, folkeoplysende programmer med, f.eks. DK 4.
Det er formuleret præcis sådan, som hr. Peter Duetoft og jeg har aftalt i sin tid at det skulle stå.
Og så er der et andet vink, nemlig at minoritetsgruppers programmer skal medtages.
Men der står ikke »skal«, og netop derfor må vi kalde det et vink.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-10:
Jeg vil godt starte med at takke såvel justitsministeren som boligministeren for de fremsatte lovforslag.
Og det gør jeg, fordi vi godt ved, hvor svært det har været at finde den rette balance i et sådant udspil.
Og så megen mere ros mener jeg faktisk der bør falde i forhold til det her meget hurtige initiativ, et initiativ, som vi til gengæld også er enige i klart var nødvendigt, som det også fremgår af såvel politiets som anklagemyndighedens vurdering af situationen.
Der hersker ingen tvivl i Socialdemokratiet om, at bl.a. disse hashklubber, som er skudt op rundtomkring i landet, absolut ikke er det bedste sted for unge mennesker at komme.
Vi ved, at disse miljøer typisk præges af stofmisbrug, herunder også hårde stoffer, ligesom der findes hasardspil og anden form for kriminalitet.
Det kan da godt være, at der er nogle unge, der føler, at det er harmløst at starte med at komme sådan et sted for at benytte f.eks. spillemaskiner eller lignende, men netop afstanden fra det harmløse til den kriminelle løbebane er set med vores øjne meget kort.
Derfor ser vi faktisk også det her udspil som et godt led i den kriminalpræventive indsats, som
der bør være over for vores unge.
Der er et andet element, som jeg også synes er meget væsentligt i forhold til det her indgreb, og det er, at det kan - og det har vi også stor forståelse for - være en overordentlig stor belastning for beboere i nærområdet.
Det er jo ikke kun den støjende adfærd, men også forråelsen af nærmiljøet, der helt klart skaber uacceptable forhold for disse mennesker, og også set ud fra den vinkel er vi som sagt glade for det her udspil.
Måden, justitsministeren har grebet sagen an på, kan vi også støtte.
Vi mener, der er taget de retssikkerhedsmæssige hensyn, som der bør tages i forhold til disse foretagender.
Tilsvarende kan vi også støtte boligministerens lovforslag.
Også her finder vi, at boligministeren har fundet en god balance netop ved at lægge snittet i forlængelse af justitsministerens, således at det er ophævelsesgrund for udlejere i lejeforholdet, hvis lejeren eller andre straffes for at have modtaget besøgende i strid med politiets påbud.
Det betyder bl.a., at hvis det skulle forekomme, at f.eks. en hashklub fortsætter, efter at politiet har nedlagt forbud, ja, så vil udsættelse af lejere kunne ske væsentlig hurtigere end i dag, og det er faktisk også af stor betydning for os, at det kan ske. Så som det nok er fremgået af det, jeg har sagt her, kan Socialdemokratiet støtte de to fremsatte forslag, og det er vores håb, at det vil være muligt at få dem færdigbehandlet i denne her samling.
Jeg vil sige, at jo før vi kan få sat en stopper for de her hashklubvirksomheder, jo bedre er det set med vores øjne.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-10:
Jeg sidder egentlig og bliver lidt forundret over at høre hr. Karsten Nonbo på Venstres vegne komme med den her svada, og det gør jeg ud fra, at politi og anklagemyndighed faktisk meget klart har udtrykt ønske om at få en hjælpende hånd.
Jeg vil godt spørge hr. Karsten Nonbo: Synes Venstre ikke, det betyder noget, at både politi og anklagemyndighed rent faktisk har ønsket at få nogle yderligere redskaber end dem, de har i dag?
Karsten Nonbo (V), 2001-05-10:
Jo, selvfølgelig gør det det, og det er også derfor, at vi vil gøre alt, hvad vi overhovedet kan, for på en konstruktiv måde at være med til at få det bedst mulige ud af forslagene.
Det gør, at vi er nødt til at se på de knaster, der måtte være.
Det gør også indtryk på os, når andre siger, f.eks. Advokatrådet, at der findes de fornødne instrumenter i øjeblikket, og det er dem, vi nødig ser flyttet væk og brugt til beskæftigelsesterapi, men hellere til rene ransagninger, så vi forfølger forbrydelserne.
Jeg sagde jo også, at det sådan var de mere forbeholdne sider af sagen, men jeg regner med, at vi når til en fælles forståelse, hvor vi får fjernet de knaster, som jeg har nævnt her.
Lissa Mathiasen (S), 2001-05-10:
Jamen så er jeg nødt til at spørge hr. Karsten Nonbo én gang til: Hvad er det så, Venstre godt vil have? Vi har ikke lagt skjul på, jeg mener heller ikke, justitsministeren og boligministeren på noget tidspunkt har lagt skjul på, at det her vil være en vanvittig svær balance at finde.
Det sagde jeg også i mit eget ordførerindlæg.
Hvad er det, Venstre gerne vil have?
Skulle vi ikke høre lidt om det
Karsten Nonbo (V), 2001-05-10:
Jo, men jeg skal da gerne gentage, at det, vi gerne vil, er, at vi vil have mere politi på gaden og ikke bag skrivebordene, vi vil ud og bekæmpe kriminaliteten, og det er dér, jeg måske kan frygte, at anklagemyndigheden bruger for meget tid på at skrive omkring de påbud her.
Det er dét, som jeg kan være lidt skeptisk over for.
Men vi vil selvfølgelig bekæmpe den kriminalitet, og derfor tilsiger vi også, at vi vil medvirke positivt, men vi skal medvirke til noget, der virker.
Peter Skaarup (DF), 2001-05-10:
I Dansk Folkeparti har vi jo haft meget stor interesse for det her forslag.
Men jeg vil da godt lige uddybende spørge om et par ting
omkring forslaget som helhed.
Vi er lidt skeptiske over for, om det vil hjælpe så meget med hensyn til strafdelen, altså det forhold, at man i første omgang kun straffes med bøde, hvis man opholder sig det pågældende sted, og at man i gentagelsestilfælde kun kan få fængsel i maks. 4 måneder.
Der vil jeg godt spørge justitsministeren: Hvad er den normale straf, man i gennemsnit får ved domstolene, hvis strafferammen er 4 måneders fængsel?
Den er mig bekendt ikke særlig stor.
Så vil jeg godt spørge, og det er uddybende, i forhold til den del, der vedrører Christiania, for vi kan nok godt blive enige om, at det vel er den største hashklub i København overhovedet og det største problem i virkeligheden:
Vil den her lov kunne bruges i forhold til Christiania, og hvordan tænker regeringen, at det rent praktisk skal foregå i forhold til den meget store hashklub, man må sige er på Christiania?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-10:
Kristeligt Folkeparti kan støtte det her ganske udmærkede tiltag.
Det er på tide, det kommer.
Jeg synes, det er rigtig fint.
Da jeg hørte hr. Erling Christensens særdeles udmærkede tale, måtte jeg lige læse forslaget hurtigt igennem igen og se efter, om der stod noget om alle de der emner, som hr. Erling Christensen tog sig af.
Det gjorde der desværre ikke.
Det ville jo have været fantastisk, hvis vi havde fundet løsningen på de ganske alvorlige problemer, som hr. Erling Christensen nævnede.
Det, der er problemet, er jo, at det ikke er til at vide, om vi skræmmer de der fartbøller med det lovforslag her.
De har jo ikke hovedet med, når de laver den slags ting.
Jeg tror ikke, de går hen og tænker konsekvenserne igennem, inden de gør det.
Vi har haft sådan nogle kedelige uheld også på motorvejene oppe ved Aalborg med dødelig udgang her et par gange i vinter.
Det tror jeg vi skal angribe på andre måder, men jeg har ikke de gode ideer til det.
Jeg synes i øvrigt, det var et udmærket emne, hr. Klaus Kjær rejste, omkring de mennesker, som ikke har kørekort, men det kommer sandsynligvis slet ikke ind under det lovforslag her.
Det er måske et retspolitisk spørgsmål, men det var da en udmærket sag at tage op.
Vi synes, det her er et godt initiativ, og vi støtter det.