runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2000-04-04:
Jamen Venstre var jo i 1998 kun interesseret i noget, hvor det politiske ansvar kun kunne påfalde den siddende regering.
Det ville vi gerne være med til, men vi insisterede på, at det også var den regering, der gennemførte snydet - og det var den, Venstre sad med i, den regering, som havde ansvar for Finanstilsynet - da Finanstilsynet hjalp Den Danske Bank med at snyde færingerne.
Vi insisterede på, at også dét politiske ansvar skulle placeres, og det var derfor, vandene skiltes i 1998.
Det, jeg bare noterer mig i dag, er, at Venstre åbenbart er blevet så tilfredse med, at de kan undgå at få Venstres og De Konservatives politiske ansvar i denne her sag afdækket ved at få stoppet retssagen.
Anderledes kan jeg ikke tolke den handling, Venstre begår nu: fordi man ikke vil have
kastet lys på, hvad der faktisk skete tilbage i 1992, hvor Venstre og De Konservative havde regeringsmagten,
er man faktisk meget godt tilfredse med, at regeringen har indgået en aftale med Den Danske Bank, der stopper retssagen.
Venstres ordfører, hr. Anders Fogh Rasmussen, sagde i 1998, at der ingen tvivl er om, at Den Danske Bank har snydt færingerne, og at der er et politisk ansvar i regeringen for håndteringen af bankskandalen.
Og jeg kan forstå, at det er Venstre stadig væk enig i og ønsker stadig væk afdækket.
Så er det bare, at det er så helt uforståeligt, hvorfor Venstre hjælper regeringen med at komme ud af klemmen.
For det er jo lige præcis, fordi Venstre indtager den stilling, de gør i dag - ved at hjælpe regeringens aktstykke igennem i Finansudvalget og dermed godkende aftalen med Den Danske Bank - at man får lukket ned.
Lotte Bundsgaard (S), 2000-04-04:
Det, der vækker til eftertanke, er, at Dansk Folkeparti aldrig nogen sinde svarer på, hvordan vi bedst muligt integrerer de mennesker, der er her i Danmark i vores samfundsfællesskab.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Nu er det jo ikke så meget det, vi diskuterer i dag.
Vi diskuterer, om befolkningen skal tages med på råd i forhold til den førte indvandrerpolitik, som vi ser den i dag.
Vi har mange andre gange diskuteret integrationspolitikken, og det vil vi også meget gerne gøre, men vi vil i hvert fald i første omgang sige: Hvorfor forholder Socialdemokratiet sig ikke til, at vi har en situation nu, hvor mange borgere er utrygge, utilfredse med den politik, vi fører?
Hvorfor så ikke lægge det åbent ud og lade borgerne træffe afgørelse om det, ligesom man gør det f.eks. med EU?
Og så vil jeg også godt sige i forhold til den afstemningsdato, som vi har angivet i forslaget, nemlig den 16. november 2000, at dér vil jeg da godt komme med den lille imødekommelse, at man kunne holde en sådan folkeafstemning i stedet for i forbindelse med den afstemning, vi har om ØMU'en den 28. september 2000.
Så vil man ved den lejlighed have flere ting på stemmesedlen, nemlig ØMU'en og så også den førte udlændingepolitik.
Det er det, man diskuterer rundt omkring i de små hjem.
Hvorfor så ikke lade borgerne få lov til at bestemme med, i stedet for at Folketinget vil bestemme alene?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2000-04-04:
I Det Konservative Folkeparti argumenterer vi vedvarende for, at der skal ske en opstramning af den danske udlændingepolitik.
Vi nøjes for resten ikke med at argumentere for det, vi stiller også forslag om det her i Tinget, og der fandt en førstebehandling sted forleden.
Må jeg i øvrigt tillade mig at understrege, at det ikke er nye synspunkter, vi har præsenteret Folketinget for med hensyn til den konservative udlændingepolitik.
Tilsvarende forslag har vi gennem de seneste år flere gange fremsat sammen med Venstre.
Lovforslag nr. L 192, som vi diskuterer nu, er altså, hvad Dansk Folkeparti kan mande sig op til på udlændingeområdet.
Forslaget går som bekendt ud på afholdelse af en vejledende folkeafstemning over temaet: »Skal Danmark udvikle sig til et multietnisk samfund?«
Vi er ikke dermed modstandere af folkeafstemninger, men vi har den opfattelse, at brug af folkeafstemninger ikke skal være hverdagskost, og at ikke alle temaer egner sig til folkeafstemninger.
Vi mener f.eks. ikke, at fastlæggelse af vilkår for samfundets minoritetsgrupper er et velegnet folkeafstemningstema, og alene af den grund må vi afvise forslaget. For det andet skal formuleringen af afstemningstemaet være krystalklar. Man skal vide præcis, hvad man siger ja til, eller hvad man siger nej til, men Dansk Folkeparti har ikke engang gidet gøre sig den ulejlighed at definere det, man vil have vælgerne til at tage stilling til, altså et multietnisk samfund.
Et multietnisk samfund kan defineres på forskellig vis.
Det kan f.eks. defineres som et samfund, hvor grupper med forskellig etnisk oprindelse lever mere eller mindre fredeligt side om side.
Men bruger man den definition, er Danmark et multietnisk samfund og har været det i hvert fald siden 1970'erne.
Man vil endda kunne argumentere for, at vi har været det i århundreder.
At bede vælgerne tage stilling til, om det danske samfund skal udvikle sig til noget, det allerede er i forvejen, er derfor simpelt hen noget vrøvl - ja, med Dansk Folkepartis forkærlighed for ordet multi, som man åbenbart kæder sammen med alt: multiproblemfyldt, multietnisk, multikulturelt, multikriminelt, vil jeg ikke vige tilbage for at sige, at det her simpelt hen er noget multivrøvl.
Selv om alle Dansk Folkepartis løst skitserede ideer blev gennemført, ville Danmark fortsat være et multietnisk samfund.
Med dette forslag vil Dansk Folkeparti bede vælgerne tage stilling til begrebet »et multietnisk samfund«.
Men man gør sig altså ikke den ulejlighed at definere, hvad man mener med det.
Det går simpelt hen ikke, og af denne grund og af den grund, som jeg nævnte for et øjeblik siden, kan Det Konservative Folkeparti ikke støtte forslaget fra Dansk Folkeparti.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-04:
Nu har jeg jo klart tilkendegivet, at Venstre er imod dette forslag, men jeg vil alligevel spørge SF's ordfører: Hørte
jeg rigtigt?
Vil en folkeafstemning være i strid med menneskerettighederne?
Hvad med danskernes ret til at sige deres mening helt frit ved en folkeafstemning?
Tæller den menneskerettighed slet ikke for SF?
Jeg kan i hvert fald fortælle SF, at i det gamle Sovjet ville der have været mange, der havde været taknemlige for folkeafstemninger.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Det er vores opfattelse, at når vi har tiltrådt konventionen om menneskerettigheder og menneskerettigheder er så vigtige, skal vi også overholde den.
Men den foreslåede folkeafstemning vil, som vi ser det, være en folkeafstemning, der vil komme til at berøre mindretals rettigheder og mindretals muligheder i Danmark, og vi ser det som et grundlæggende princip i menneskerettighedskonventionerne, at man som mindretal skal have mulighed for at udfolde sig på lige fod i det samfund, man lever i.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Til slut i hr. Knud Erik Hansens besvarelse af fru Birthe Rønn Hornbechs spørgsmål blev det sagt, at det ikke var etisk korrekt at lave denne folkeafstemning.
Men når nu SF mener, det er i strid med menneskerettighederne og menneskerettighedskonventionerne og sådan noget, vil jeg godt spørge hr. Knud Erik Hansen, om det er sådan, at SF i forbindelse med udvalgsbehandlingen af forslaget vil være med til at spørge indenrigsministeren eller justitsministeren, eller hvem det nu er, der skal vurdere det, om det kan betragtes som stridende mod menneskerettighederne, for det har jeg altså meget svært ved at se.
Er det også i strid med menneskerettighederne, at vi holder en folkeafstemning om ØMU'en, der også berører mange mennesker, og som også kan berøre flygtningepolitikken i den sidste ende, fordi ØMU'en kommer til at bestemme på en række økonomiske områder og dermed i den sidste ende måske også over socialpolitikken og arbejdsmarkedspolitikken?
Det kan komme til at berøre de her mennesker, vi taler om her, så derfor vil jeg godt spørge hr. Knud Erik Hansen: Vil SF være med til, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen spørger, om folkeafstemningen her er i strid med menneskerettighederne?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-04:
Nu er det jo ikke første gang, hr. Knud Erik Hansen gør, hvad han kan for at lægge menneskerettighederne for had ved at misbruge menneskerettighederne som en abstrakt ideologi frem for at fortælle os helt præcist, hvad det er for nogle menneskerettigheder, SF støtter, så nu spørger jeg igen helt præcist: Lad os nu forestille os, at der er nogle danskere, som overhovedet ikke ønsker udlændinge i Danmark - har de så ikke den menneskeret at have lov til at mene det?
Har de så ikke den menneskeret at kunne tilkendegive det, hvis der var en folkeafstemning?
Er det ikke en menneskeret for danskerne, eller er det sådan for hr. Knud Erik Hansen, at der kun er menneskerettigheder for dem, han er enig med?
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Til det sidste: Der er jo forskel på at give sin mening til kende og være med i det demokrati, vi har, hvor vi vælger folk og har den åbne debat, og det at lave en direkte folkeafstemning.
Vi sætter nogle grænser for folkeafstemninger, hvor vi siger, at hvis en folkeafstemning går ind på temaer, hvor man kommer til at krænke menneskerettigheder, så synes vi ikke, de er egnede til folkeafstemning.
Det er ting, vi skal behandle gennem de andre former for demokrati, som vi har.
Selvfølgelig kan man have sin mening om det, og selvfølgelig skal man kunne debattere de ting, men vi siger, at dér sætter vi grænsen for, hvad vi synes der er egnet til folkeafstemninger.
Det er det, vi snakker om her.
Til spørgsmålet om, hvorvidt vi vil stille yderligere spørgsmål under udvalgsbehandlingen: Det kan vi da godt, men vi synes ikke, det er nødvendigt.
Vi synes, at det her forslag klart siger, at nu skal vi til at stemme om, hvorvidt vi skal have et multietnisk samfund.
Vi synes, det er grundlæggende i strid med intentionerne og de grundlæggende principper i menneskerettighederne.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-04-04:
Jeg er meget utilfreds med den udlændingepolitik, der føres.
Er det ikke min menneskeret at have den mening og eventuelt give den til kende ved en folkeafstemning, spørger jeg hr. Knud Erik Hansen.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
I modsætning til, hvad hr. Knud Erik Hansen siger, og i øvrigt også, hvad den konservative ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, sagde, så har Dansk Folkeparti i det her lovforslag faktisk meget præcist peget på, hvad det er, vi vil, hvis det ved folkeafstemningen bliver et nej til, at Danmark skal udvikle sig til et multietnisk samfund.
Vi skriver nemlig meget præcist, at vi mener, man skal erkende, at der er en flygtningekonvention af 1951, hvorefter vi skal modtage de her 400-500 flygtninge hvert år, som vi har forpligtet os til via FN, men de facto-begrebet skal vi altså ikke have fremover.
Er det i strid med menneskerettighederne, at Danmark beslutter sig for, at vi altså ændrer vores flygtningepolitik på det her område?
Det kan det vel ikke være.
Det må vel være ethvert lands ret at bestemme sin egen flygtningepolitik, og der er bestemt ikke noget, der er på kant med menneskerettighederne ved at erkende, at vi altså ikke kan løse hele verdens flygtningeproblem her i Danmark, men at man er nødt til at prøve at løse det lokalt i de nærområder, hvor flygtningeproblemerne opstår.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Jeg synes, vi skal gøre os klart, hvad det er, vi snakker om.
Vi snakker om et forslag, som siger, at vi skal stemme om, hvorvidt vi i Danmark skal have et multietnisk samfund.
Vi snakker ikke om det, som fru Birthe Rønn Hornbech siger: nogle konkrete lovforslag, nogle konkrete ting som reguleringer, der skal foretages.
Det her - og det er også til hr. Peter Skaarup - er et forslag om et multietnisk samfund, og det vil sige et forslag om, hvorvidt forskellige mennesker, forskellige grupperinger skal kunne leve sammen på en ordentlig måde.
Som det er formuleret, er det det, vi skal stemme om, og ikke om de konkrete forslag. Det hjælper jo ikke noget, at man har en masse bemærkninger til det her lovforslag.
Vi synes simpelt hen, det er uetisk, at vi skal stemme om det, for det skal de kunne.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Jeg vil godt sige til hr. Knud Erik Hansen, at det her er ikke et spørgsmål om, hvorvidt vi skal leve forskellige mennesker sammen.
Det gør vi allerede den dag i dag.
Vi ønsker også, at vi skal tage imod de flygtninge, vi forpligter os til via FN-systemet.
Det gør vi, og det er vi nødt til.
Vi er også i Danmark nødt til at prøve at løse nogle af de flygtningeproblemer, vi har i verden, men vi mener bare, at det er gået for vidt, alt for vidt.
Hvis man ser på de fremskrivninger, som befolkningsforskerne laver, så siger de, at vi i løbet af en ret kort periode får 800.000, måske 1 million personer af udenlandsk herkomst i Danmark, og at de vil få flertal i en række byråd i nogle af forstadskommunerne her i hovedstadsområdet.
Vi kan altså forestille os en helt fundamental ændring
af det danske samfund, og dér er det så, at SF ligesom stiller sig op og siger, at det her kan være et brud på menneskerettighederne, og at det kan vi ikke diskutere og det må befolkningen ikke stemme om, hvor sagen er, at hvis ikke vi får sat en stopper for det her, så er det, at vi kan få de konflikter, som SF siger der er i dag, og som der skal gøres noget ved.
Problemet er altså, at SF reelt ikke vil debattere det her.
SF vil ikke have folkeafstemninger, heller ikke om det
Knud Erik Hansen (SF), 2000-04-04:
Vi ville gerne have folkeafstemninger, hvis det var de konkrete ting, vi skulle stemme om, men det er jo ikke det, der står her.
Det her er formuleret nøjagtig så slimet, som vi har hørt det så mange gange, nemlig at nu skal vi stemme om et multietnisk samfund, med den konsekvens, at vi får en hel masse debat ikke om de konkrete forslag, for dem kunne vi godt være med til at debattere, og dem kunne man i princippet også godt sende til afstemning, men om, hvorvidt forskellige mennesker skal fungere sammen.
Det er jo reelt det, der er temaet.
Det er slimet, så man burde tage afstand fra det langt hen ad vejen.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Nej, men jeg kan bare konstatere, at vi kan ikke få et eneste andet emne fra Det Radikale Venstre end altså ØMU'en eller noget med EU, som vi skal have ud til folkeafstemning, og det er jo for sølle, hvis det er partiets politik, at man vil have flere folkeafstemninger.
Så der er altså en mangel her, som man bør debattere meget.
Enten skal man have den politik, man har, eller også må man lave den om, så man ikke skal have flere folkeafstemninger. For den politik, man fører på Christiansborg, bl.a. i forhold til forslaget i dag, er, at man ikke vil være med til flere folkeafstemninger.
Så må dét være politikken.
Pia Larsen (V), 2000-04-04:
Hvis hr. Frank Aaen og Enhedslisten dengang i januar 1998 havde været klar til at drage den nuværende regering politisk til ansvar, så er det da klart, at så var det også blevet belyst, hvad den borgerlige regerings, den forrige regerings rolle havde været i den sag.
Og det havde vi ikke noget imod.
Det, Venstre var interesseret i i hele forløbet, og det, vi i princippet fortsat er interesseret i, er, at sandheden skal komme for en dag.
Og der må vi indrømme, at med det forlig, der er indgået nu her, er det behændigt endnu en gang lykkedes den nuværende regering at undgå, at sandheden kommer frem.
Men som sagt: Vi mener, at løbet kørte dengang i 1998.
Vi kan ikke blive ved med at køre videre med denne her sag.
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-04:
Vi tager stilling fra sag til sag, også om det skal sendes til folkeafstemning eller ej.
Det, vi her siger, er, at man kan ikke holde folkeafstemning om et emne, der er vendt imod et mindretal.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Ja, det var jo ikke meget, vi kom frem til her.
Altså EU og ØMU'en kan vi måske til nød tage stilling til, men ellers er det søreme for store og uheldige spørgsmål, borgerne skal tage stilling til, som man beskæftiger sig med herinde, så derfor skal vi ikke have det ud til folkeafstemning.
Jeg ved godt, at når det drejer sig om EU, står der i grundloven, at man skal sende mange EU-spørgsmål ud til folkeafstemning, nye traktatændringer, forbehold har man også lovet at der bliver folkeafstemning om.
Det er klart, det bliver der.
Men hvad med nye emner, hvor er det, Det Radikale Venstre vil inddrage vælgerne?
Hvad nu hvis vælgerne, 100.000 eller 50.000, hvor mange der nu skal have lov til det ifølge udenrigsministeren, kommer og siger: Vi vil gerne have det her spørgsmål, som vi debatterer her i dag, ud til folkeafstemning, hvad vil Det Radikale Venstre så gøre?
Dorit Myltoft (RV), 2000-04-04:
På samme måde som hr. Peter Skaarup ikke fandt så meget nyt i min ordførertale, har jeg heller ikke fundet så meget nyt i det, som hr. Peter Skaarup hidtil har fremsat af påstande eller emner her.
Det Radikale Venstre er ganske rigtigt tilhænger af folkeafstemninger, men vi er ikke tilhænger af, at alt kan sendes ud til folkeafstemning.
Det er vi da også kommet med adskillige indstillinger om her i årenes løb.
Det, vi gerne ser sendt til folkeafstemning - det var det, hr. Peter Skaarup spurgte om - er jo det, vi ser frem til her den 28. september, hvor vi skal stemme om euroen, og hvor vi helt klart ønsker et ja.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Jeg må nok indrømme, at vi havde håbet, at Socialdemokratiet ville bakke et forslag som det her op.
Grunden til, at vi havde det, er, som jeg også skriver i forslaget, at Danmark undergår en meget, meget stor forandring i øjeblikket, som borgerne ikke er blevet spurgt om.
Vi får ca. 15.000 nye borgere til landet, henholdsvis asylsøgere, der får asyl, og så personer, der får familiesammenføring, og det er en helt ny udvikling i forhold til det, vi har set tidligere, hvor det måske nærmere var nogle få tusinde, man tog et enkelt år; efter en eventuel krisesituation et sted i verden tog man få tusinde flygtninge til Danmark.
Men nu er det altså 15.000 om året, vi taler om, og derfor vil jeg spørge Socialdemokratiet, om ikke det vækker til eftertanke, at f.eks. en person som P.C. Mathiessen, der kigger meget på demografien i det her, mener, at danskerne ikke har fået sandheden at vide.
Han siger, at den nuværende indvandring er uden historisk sidestykke, den får nogle konsekvenser, som ingen rigtig vil diskutere.
Det gælder altså også Socialdemokratiet, for man vil ikke være med til en folkeafstemning om det her.
Ja, det var jo ikke, fordi der var så voldsomt meget nyt i, hvad den radikale ordfører, fru Dorit Myltoft, sagde om det her forslag, så det vil jeg ikke komme så meget ind på, men blot sige, at en gang imellem - og det er stort set hver sommer - sker der det, at den radikale nuværende udenrigsminister, hr. Niels Helveg Petersen, går ud og sender sådan en sommerballon op i luften om, at nu skal vi have flere folkeafstemninger.
Ja, han siger også, at grundloven skal ændres og nogle andre ting.
Det kommer hver sommer, og det er vi så alle sammen klar til at bakke op om, nemlig at der skal være flere folkeafstemninger.
Men hver eneste gang vi så stiller et forslag herinde på Christiansborg om at få nogle flere folkeafstemninger, altså at få vælgerne, borgerne inddraget i beslutningsprocesserne og høre, hvad de egentlig siger til et vigtigt spørgsmål, der er oppe i tiden, ja, så er det desværre i strid med menneskerettighederne, og det er ikke etisk korrekt, eller der er et eller andet fuldstændig galt, så vi kan ikke få en folkeafstemning om det.
Derfor vil jeg godt spørge Det Radikale Venstre: Hvilke emner skal vi så have ud til folkeafstemning?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-04-04:
Pas nu lidt på med den talgymnastik med 1 eller 2 millioner.
Altså i de papirer, der ligger foran os i dag, og som er fremskrevet 20 år, kan man med alt, og det vil sige med adoptivbørn og det hele, nå ca. 700.000, tror jeg det er.
Men det ved vi faktisk ikke rigtig noget om. Jeg vil gerne sige til det her, at vi ikke har nogen slatten holdning på det område eller lader stå til.
Altså vi har fem nye forslag på området omkring integration.
Det er det, det drejer sig om, det er dér, vi burde gå ind og gøre det meget, meget bedre, i stedet for at lave alle de selvmål, vi laver.
Hvad forestiller man sig?
Så kommer vi til at passe dem, og så bliver der udgifter, for så er de i og for sig ikke til noget som mennesker længere.
For lige at tage det med: Det, jeg mente var naivt, var hr. Peter Skaarups besked til fru Lotte Bundsgaard om, at man dog denne gang havde ventet, at Socialdemokratiet ville være med.
Lige så lidt havde man vel ventet nogen andre, for ellers er det i hvert tilfælde naivt.
Så vil jeg gerne sige, at jeg ikke har noget imod debatten.
Det er et repræsentativt demokrati.
Og til det der med, at vi skal afgøre det sammen med befolkningen: Det gør vi da. Befolkningen har mulighed for at sammensætte det her Folketing, så man når Dansk Folkepartis mål.
Vi har mange ting, vi godt kunne tænke os at skaffe et flertal for i det her Ting, men ligefrem at lave folkeafstemninger, fordi befolkningen ikke har sat Tinget her rigtigt sammen, det kunne vi nok ikke finde på.
Peter Skaarup (DF), 2000-04-04:
Hr. Ebbe Kalnæs syntes, det var noget naivt overhovedet at fremsætte forslaget.
Det er meget sjovt, når vi debatterer nogle af de her spørgsmål, at hvis vi kommer med nogle forslag, så er de helt galt afmarcheret og formuleret fuldstændig forkert, og hvis vi ikke kommer med nogen forslag, ja, så kommer Dansk Folkeparti aldrig med noget på det her område, så har vi ingen politik, og vi kan ikke fortælle, hvad det er, vi mener.
Det er altså meget svært at gøre hr. Ebbe Kalnæs tilfreds, men jeg skal prøve at svare på et par af de spørgsmål, som hr. Ebbe Kalnæs rejser, ved at sige, at det her ikke har noget med adoptivbørn at gøre.
Det er slet ikke det, vi diskuterer i dag.
Og hvad kan der egentlig ske ved, at vi får et kvalificeret signal fra befolkningen om det?
taler om?
Det er det, det handler om, og ikke om nogen giftigheder.
Så må jeg afslutningsvis sige til CD, at CD har den politik, at vi bare skal lade stå til, og at det er et multietnisk samfund i Danmark ...