runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-04-19:
Nu er jeg godt klar over, at den socialdemokratiske ordfører gerne vil tilbage til 1972 og 1986 og alle mulige andre tidligere historiske perioder og dokumenter, men nu står vi altså med et udkast til EU's grundlov, og den må jo kunne stå i sig selv.
Når man så noterer sig indholdet af den grundlov, så er det altså sådan, at varernes og kapitalens fri bevægelighed, liberalismen, markedsøkonomien, er stadfæstet som noget, unionen sikrer – punktum.
Og for at være helt sikker på, at den gør det, så har den utallige artikler og kapitler og bestemmelser om, hvordan man sikrer varernes og kapitalens fri bevægelighed.
Men når det kommer til beskæftigelsen, så er fuld beskæftigelse nævnt én gang og kun som noget underordnet, nemlig som noget, der skal tilstræbes i stedet for alt det andet, der er sikret og garanteret.
Når vi har en principiel diskussion, hvor den socialdemokratiske ordfører tilmed, og det synes jeg er fint, trækker det historiske vingesus op og går mange år tilbage i tiden og ser på udviklingen – og det her er altså en grundlov, man må formode skal holde i mange år fremover – er det så ikke, spørger jeg igen, set fra et socialdemokratisk synspunkt noget svagt, for at sige det mildt, at der kun står »tilstræbes fuld beskæftigelse«, og kun én gang i hele forfatningen?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg skal gøre hr. Frank Aaen opmærksom på, at stadfæstelsen af det indre marked og Europa som ét stort hjemmemarked jo allerede skete i 1986, så på det område er der ingen forandringer i den nye traktat.
Det, der er forandringen, er naturligvis, at det står klarere, at Europa baserer sig på en social markedsøkonomi.
Det er vi mange der er meget glade for er kommet ind i den her forfatningstraktat, og jeg skal bare gøre opmærksom på, at både det, der står om beskæftigelse, og det, der står om ligestilling mellem kønnene og social markedsøkonomi, er nyskabelser i forhold til den nuværende traktat, Nicetraktaten.
Frank Aaen (EL), 2005-04-19:
Nu er det jo et forslag til en grundlov, vi har til behandling, og det siger jo en del om, hvordan man synes samfundet skal udvikle sig, og hvis man ser på målsætningen og alle de indledende paragraffer, så kan man se, at det jo går ud på at stadfæste den fri og lige konkurrence og varernes og kapitalens fri bevægelighed, og det er så uddybet i et væld af paragraffer og snesevis af kapitler i det efterfølgende.
Man kan sige, at det, grundloven gør, er, at den garanterer liberalismen, den garanterer markedsøkonomien.
Fttmo22.fm Page 1739 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Når vi så kommer til spørgsmålet om beskæftigelse, så er det jo altså ikke alene sådan, som det blev nævnt før, at det kun står én gang i dette digre værk af en grundlov, men der står oven i købet kun, at der tilstræbes fuld beskæftigelse.
Synes den socialdemokratiske ordfører ærlig talt ikke, at spørgsmålet om beskæftigelse, som er så vitalt for velfærden og for menneskene, er – skal vi sige det mildt – noget underprioriteret i den her grundlov?
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Socialdemokraterne har en dobbelt forståelse af demokrati, som både handler om, at borgerne, ngo'erne og fagbevægelserne skal have indflydelse, det er indflydelse fra neden.
Samtidig har vi den opfattelse, at også de parlamentariske forsamlinger skal have mere indflydelse på beslutningsprocessen.
Netop derfor vil jeg gerne fremhæve, at den nye traktat netop giver de parlamentariske forsamlinger, både de nationale parlamenter og Europa-Parlamentet, mere indflydelse på beslutningerne.
Så også der er der demokratiske forbedringer.
Vi forstår faktisk demokrati meget bredt.
Så er der en tredje ting, som også kobles på demokrati, og det er, at demokrati også er, at borgerne i et land har muligheder for at påvirke de beslutninger i Europa og resten af verden, som rent faktisk påvirker borgerne selv.
Det er også en slags demokrati, fru Majbrit Berlau, som vi også synes godt om hos Socialdemokraterne.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-19:
Jeg synes, det er lidt sørgeligt, at det er definitionen af et forstærket demokrati.
Når vi i Enhedslisten taler om demokrati, så handler det jo altså om demokrati til de folkelige bevægelser, det handler om styrket magt til fagforeninger, folkelige organisationer, ngo'er osv. osv.
Jeg vil da gerne i den her debat i dialog med Socialdemokratiet om, hvad forståelsen af demokrati i Europa gerne skulle være, for Enhedslisten ser gerne et styrket Europa med demokratiske rettigheder – bare ikke med det her, det er alt for småt.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Nicetraktaten er en rodet traktat, det vil jeg godt sige til fru Majbrit Berlau.
Og jeg går ud fra, at Enhedslisten også synes, at optagelsen af de øst- og centraleuropæiske lande var en fornuftig ting for Europa på det pågældende tidspunkt.
Med hensyn til spørgsmålet om det borgerinitiativ, som fru Majbrit Berlau rejser, så er det rigtigt, at det er en af de ting, som jeg fremhæver.
Kommissionen må nu dele sin initiativret, ikke alene med den lille initiativret, som Europa-Parlamentet har, men nu også den, som borgerne bliver givet ved, at de kan indsamle underskrifter.
Det mener jeg faktisk må være en forbedring i forhold til den nuværende Nicetraktat.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Det er præcis dér, vi har kernen i det hele.
Dansk Folkeparti ønsker ikke, at menneskerettigheder skal have en fremtrædende placering i det her samarbejde.
Man er grundlæggende imod menneskerettigheder som begreb.
Det ligger i partiets politik.
Man ønsker ikke, at der skal være en mulighed for, at de kan få en stærkere placering, heller ikke her i Danmark.
Det er da klar tale, synes jeg, og det synes jeg er vigtigt kommer ud.
Helle Thorning-Schmidt (S), 2005-04-19:
Jeg synes, hr. Jørgen Arbo-Bæhr ikke tager højde for det faktum, at med de traktater, vi har fået siden indre markeds-traktaten i 1986, er det faktisk blevet muligt at sikre lønmodtagerne.
Hvis vi ikke havde mulighed for flertalsafgørelser på arbejdsmiljø, ville vi ikke have regler til at sikre lønmodtagerne.
Jeg synes, Enhedslisten skylder en forklaring på, hvordan de med den gamle traktat fra 1986 ville sikre lønmodtagerne mod dårlige arbejdsforhold, mod nedslidning og mod dårligt miljø i det hele taget.
Der er tale om forbedringer på det her punkt, ikke forringelser.
Naturligvis deler Socialdemokraterne den bekymring, at vi skal have markedsgjort sociale og sundhedsmæssige områder.
Det er netop derfor, at vi var imod servicedirektivet i den første udFttmo22.fm
Page 1743
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
formning, det fik, fordi vi er bange for, at der ikke er den skelnen.
Den bør vi have.
Det andet, vi bør have, er en generel skelnen i EU's traktater mellem forskellige tjenesteydelser.
Men jeg er nødt til at sige til fru Line Barfod, at det får vi ikke, hvis vi ikke er aktivt med i EU, og det får vi heller ikke, hvis vi ikke stemmer ja til denne traktat.
Fru Line Barfod og Enhedslisten ønsker ikke at tale om denne traktat, for den har de ikke fået lov til at stemme om.
Så lad os tage nogle af de andre traktater.
Majbrit Berlau (EL), 2005-04-19:
Nu vil jeg lige starte med at sige, at fru Helle Thorning-Schmidt flere gange i debatten har refereret til, at den her forfatning er så meget bedre end Nicetraktaten.
Jeg vil først understrege, at hvis Nicetraktaten var sådan et miskmask, som Fttmo22.fm Page 1738 Friday, May 13, 2005 11:32 AM der blev refereret til, så undrer det mig, at Socialdemokratiet syntes, den var så god, dengang man tiltrådte den.
Det er det ene.
Det andet er, og det vil jeg godt understrege, at den danske befolkning jo ikke fik lov til at stemme om Nicetraktaten, og derfor kan man jo sådan set ikke sammenligne Nicetraktaten med forfatningen.
Når vi i Enhedslisten anbefaler et nej til forfatningen, så er det faktisk også, fordi vi synes, Nicetraktaten er noget hø, for at sige det mildt.
Det er blevet nævnt flere gange, at demokratiet er blevet stærkere.
Jeg skal høre: Forestillingen om, at en million borgere, hvis de samlet laver en underskriftsindsamling til Kommissionen, så kan få lov til at rejse et spørgsmål i Kommissionen, er det forståelsen af demokratiet fra fru Helle ThorningSchmidts side?
Holger K. Nielsen (SF), 2005-04-19:
Jeg vil godt spørge hr. Messerschmidt, om modstanden hos Dansk Folkeparti ikke også ret beset bunder i, at man er imod alt det her med menneskerettigheder.
Som hr. Søren Krarup, chefideologen for partiet, har sagt: Det er nærmest fandens værk, at man diskuterer menneskerettigheder, og at der er menneskerettigheder indskrevet i aftaler.
Jeg vil godt have det skåret helt ud i pap: Er det ikke også en væsentlig årsag til, at partiet er imod den her forfatningstraktat?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-19:
Det plejer altid at være et udtryk for, at man er lidt ude og svømme, når man svarer i øst, når der bliver spurgt i vest, så jeg prøver en gang til
: Hvad er det, ikke ned i detaljen, men hvad er det for en af traktaterne, Dansk Folkeparti ville vælge, hvis de kunne vælge frit?
Er det så EFpakken, hvor der er det frie marked, men ikke nogen politisk regulering, der beskytter den enkelte lønmodtager eller den enkelte forbruger?
Er det i virkeligheden den model, Dansk Folkeparti gerne vil have, når de nu ikke vil have nogen politisk regulering?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Et sådan spørgsmål lader sig ikke besvare, for så skulle jeg stå her og opgøre, om der er 40 eller 50 pct. elendighed i alle traktaterne, og hvad jeg så skulle vælge.
Det ville jo ikke være rimeligt.
Det, som jeg kan sige meget klart til fru Anne Grete Holmsgaard, er, at Dansk Folkeparti er tilhængere af, at man ikke må chikanere hinanden i forbindelse med udveksling af varer, tjenesteydelser, kapital og arbejdstagere internt i EU.
Men det, vi synes, er noget skidt, er hele den gennemregulering af arbejdsmarkedspolitikken, socialpolitikken, beskæftigelsespolitikken osv., som nu bliver udvidet med den eksisterende forfatning bl.a. gennem charteret, som overgiver en lang række nye kompetenceområder til EU-Domstolen.
Derfor afviser vi den.
Men at jeg skal stå her og pinde ud, hvilke dele af Maastrichtaftalen vi synes er gode, og hvilke dele vi synes er noget skidt, tror jeg rent faktisk ikke hører til på Folketingets talerstol.
Det må være en eller anden juridisk diskussionsklub, vi skal have nedsat.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-04-19:
Jeg kan forstå på hr. Messerschmidt, at han går fuldt og helt ind for det frie marked, men at han derimod er imod den politiske regulering, som netop er der, hvor vi har en mulighed og en chance for at lave så stærke regler, at vi virkelig har en beskyttelse af arbejdsmiljø, af sociale forhold og af forbrugerforhold.
Det har jeg forstået er Dansk Folkepartis model.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg mener egentlig, det ligger meget klart.
Nu har vi den her afstemning den 27. september, som vi på enhver mulig måde vil søge at bekæmpe resulterer i et ja.
Med hensyn til det med kopirummet og Danmarks indflydelse vil jeg sige, at nu er det ikke min opgave at stille spørgsmål herfra, men jeg vil da alligevel stille det retoriske spørgsmål, om fru Lillelund Bech vil kunne pege på, hvilke præcise områder det er, Danmark får indflydelse på, såfremt den her forfatning efter fru Lillelund Bechs ønske måtte blive vedtaget.
Som jeg var inde på, bliver vores stemmeandel i Ministerrådet minimeret til 1,2 pct.
Vi får under 2 pct. af mandaterne i Europa-Parlamentet, og i Kommissionen vil vi i lange perioder slet ikke have mulighed for at deltage eller fremsætte forslag.
Det er helt klart, at det søger vi at bekæmpe.
Men vi har altså så meget tiltro til vores egne evner til at overbevise den danske befolkning, at vi tror på, at vi også efter den 27. september kan køre videre med den model, og at forfatningen falder.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-04-19:
Jeg synes jo, at det, som hr. Messerschmidt og Dansk Folkeparti gør bl.a. i denne her debat, er at forholde befolkningen nogle oplysninger.
Det er at forholde befolkningen oplysninger om, Fttmo22.fm Page 1748
Friday, May 13, 2005 11:32 AM
hvordan Dansk Folkeparti ser Danmarks situation givet et ja og givet et nej.
Jeg synes sådan set, at det ville klæde hr. Messerschmidt, hvis hr. Messerschmidt lagde meget klart frem i den her debat og også i de efterfølgende debatter, vi skal have ude på gader og stræder, hvad det er, Dansk Folkeparti vil.
Skal vi sidde i kopirummet fuldstændig ligesom Norge og blindt kopiere EU-lovgivningen, men i øvrigt ikke have nogen indflydelse overhovedet, fordi vi ikke sidder med ved bordet?
Hvis det er det, hr. Messerschmidt og Dansk Folkeparti vil, synes jeg sådan set, Dansk Folkeparti skal fortælle det, så alle danske borgere er klar over, hvad det er for en fremtid, Dansk Folkeparti ser for Danmark.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg kan sige til fru Bech, at vi ser utrolig mange vanskeligheder ved et dansk medlemskab af et EU med EU-forfatningen som vedtaget fuldt ud.
Jeg tror faktisk ikke, at europæerne ønsker den her model.
Jeg tror ikke, at europæerne ønsker en fælles EU-reguleret arbejdsmarkedspolitik eller socialpolitik osv.
Men altså hvis jeg skal svare klarere, vil jeg sige, at det selvfølgelig er noget, som man må overveje meget nært umiddelbart efter, at en sådan afstemning har fundet sted.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-04-19:
Jeg vil så følge op i det spor, som min kollega lagde ud, for vi fik jo faktisk ikke noget svar fra hr. Messerschmidt.
Hvad er det for en model, som Dansk Folkeparti ønsker, såfremt det bliver til et nej ved den danske folkeafstemning, hvad jeg jo ikke håber, det gør?
Men lad os nu sige, at uheldet virkelig er ude, og det bliver et nej.
Hvad ønsker Dansk Folkeparti så?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål er: Hvad ønsker Dansk Folkeparti, hvis det bliver et ja, hvad jeg håber, det bliver?
Jeg vil gerne have, at hr. Messerschmidt opstiller de to scenarier og præcis svarer på, hvad det er for et EU-medlemskab, som Dansk Folkeparti ser eller ikke ser, hvis det bliver et ja, eller hvis det bliver et nej.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu er Norges model jo byggende på, at man kun implementerer det indre markeds bestemmelser, og det er jo det, som vi i hvert fald i Dansk Folkeparti synes er det mest positive ved EU.
Jeg har egentlig stor forståelse for, at fru Ellen Trane Nørby gerne vil have en drøftelse af, hvordan tingene ser ud, hvis forfatningen vedtages.
Men jeg tror faktisk på, at den falder.
Jeg tror faktisk, at danskerne siger nej, og jeg tror faktisk også, at franskmændene gør det.
For jeg tror ikke på de forblommede vendinger, der er i forfatningen.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-04-19:
Nu var det Dansk Folkepartis valggrundlag, det man gik til valg på, jeg henviste til, og det må jeg jo gå ud fra at hr. Messerschmidt kender.
Det var der, der stod: Vedtages EU-forfatningen i den foreliggende form, ønsker Dansk Folkeparti en udmeldelse af EU.
Men som jeg forstår det, vil hr. Messerschmidt ikke svare på, om Dansk Folkeparti arbejder på en udmeldelse af EU.
Så kan jeg jo så spørge i forbindelse med et læserbrev, som hr. Messerschmidt har haft i Randers Amtsavis den 30. juni 2004.
Det var, da hr. Messerschmidt selv stillede op til det her parlament, han ikke mener har nogen indflydelse.
Der skrev han: Modsat os står Norge frit og er kun omfattet af reglerne for det indre marked osv.
Kan hr. Morten Messerschmidt så bekræfte, at det er en norsk løsning, altså et faxdemokrati, hvor man bare blindt implementerer, som Dansk Folkeparti arbejder på?
Er det en udmeldelse, er det er faxdemokrati?
Hvad er det, Dansk Folkeparti arbejder på?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Jeg ved ikke, hvad det er for et grundlag, fru Trane Nørby henviser til.
Det, jeg kan bekræfte, er altså, at hvis den forfatning, som vi i dag er præsenteret for, vedtages, så vil det være en markant undergravning af bl.a. fru Trane NørFttmo22.fm Page 1747 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Og jeg går ud fra, at fru Trane Nørby gerne vil have indflydelse i Danmark, eftersom hun er medlem af det danske Folketing.
Men hvad der skal ske, hvis det ulykkelige måtte ske, at forfatningen bliver vedtaget, tror jeg, vi kan få en intens drøftelse af efter den 27. september.
Selv om det er en uskik i mange proEU politikeres opfattelse at holde folkeafstemninger, så er der jo trods alt nogle stykker, der har valgt at afholde folkeafstemninger rundtomkring i Europa, og deres resultater skal vi selvfølgelig også vente at se.
Ellen Trane Nørby (V), 2005-04-19:
Tak, så kom der lyd igennem.
I Dansk Folkepartis valggrundlag kan man læse følgende citat: Vedtages EU-forfatningen i den foreliggende form, ønsker Dansk Folkeparti en udmeldelse af EU.
Kan hr. Messerschmidt bekræfte, at Dansk Folkeparti arbejder på en udmeldelse af EU?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Vi accepterer, at der er fornuftige dele i EF-pakken fra 1986, sådan set også i RomFttmo22.fm Page 1749
Friday, May 13, 2005 11:32 AM traktaten, og det om det indre markeds regulering er så indeholdt i Maastrichtaftalen og efterfølgende.
Vi afviser den politiske union, og derfor kan jeg sige, at Maastricht og alt efter Maastricht vil vi naturligvis afvise.
Det håber jeg er et klart nok svar til fru Anne Grete Holmsgaard.
Jeg skal undskylde over for hr. Jens Rohde.
Grunden til, at hr. Jens Rohde måske finder mit svar lidt letkøbt, er, at jeg sådan set forudsatte, at hr. Jens Rohde kender den bestemmelse, som ligger helt tilbage fra Romtraktaten, om, at der skal være enighed blandt medlemslandene for at kunne ændre traktaten.
Og det er sådan, at hvis Danmark og danskerne, som vi jo håber på her den 27. september, siger nej, jamen så falder forfatningen, ligesom den gør, hvis franskmændene eller tjekkerne eller hollænderne siger nej.
Sagen er jo den, at jubeleuropæerne, hvortil jeg vil regne hr. Jens Rohde, jo på intet tidspunkt ser et stop for, hvor meget magt man skal overføre til EU.
Gang på gang fra 1986, 1992, 1993, 1998, 2001 og nu i 2005, har man ønsket at overføre mere magt til EU, og den linje er vi fuldstændig uenige i.
Vi bekæmper denne her forfatning, fordi det er en helt forkert tanke, at socialpolitik, arbejdsmarkedspolitik, beskæftigelsespolitik osv., skal reguleres af EU.
Og derfor ønsker vi, at forfatningen falder, og så står vi med det eksisterende traktatgrundlag.
Jens Rohde (V), 2005-04-19:
... i den retning.
Det vil jeg gerne understrege.
Men det er jo for letkøbt, hvad hr. Messerschmidt kommer med, for jeg får ikke noget svar.
Det er jo meget muligt, at Dansk Folkeparti gerne vil have nogle minimumsbestemmelser på miljøområdet, og man gerne vil have fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser og kapital, ja, måske ikke tjenesteydelser, det ved jeg ikke.
Men vi får ikke noget svar på, hvad det er for en status, Danmark skal søge efter et nej.
Og det er det, befolkningen har et krav på, synes jeg, nemlig at få et svar på: Hvad er det, Dansk Folkeparti ønsker, at Danmark skal have en status på?
Skal vi have en EØS-aftale?
Skal vi gøre ligesom nordmændene?
Dansk Folkeparti har jo før luftet det med nordmændenes status, hvor nordmændene sidder i kopirummet og nærmest bare kopierer og gennemfører alt, hvad EU som sådan beslutter, uden at have indflydelse på beslutningen.
Er det den status, Dansk Folkeparti ønsker, eller hvad er det for en status, Dansk Folkeparti vil have at Danmark skal have?
Hvad er det, vi skal gå tilbage til vores samarbejdslande og sige, vi gerne vil, i det øjeblik det måtte blive et nej?
Det svar synes jeg at Dansk Folkeparti stadig væk skylder.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nej, det regnede jeg heller ikke med.
Jens Rohde (V), 2005-04-19:
Der er ingenlunde tale om en invitation ...
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Dansk Folkeparti har aldrig nogen sinde lagt skjul på, hvad det er, vi ønsker i EU.
Det er de to områder, som vi mener er hovedkernen i det samarbejde, vi gerne ønsker.
Grunden til, at vi afviser forfatningen, som den ligger her og nu, er selvfølgelig, at det er en videreudbygning af den politiske kompetence, som vi aldrig mener at EU nogen sinde skulle have haft.
Og derfor har man jo kun én mulighed, og det er at sige nej tak.
Men hvis det skal forstås som en invitation fra Venstre ved den politiske ordfører til at ville indgå i en nærmere drøftelse af, hvordan vi i fællesskab kunne udarbejde et forslag til en ny traktat for EU i fremtiden, så tager vi selvfølgelig imod den invitation.
Jens Rohde (V), 2005-04-19:
Man må sige, at engagementet hos hr. Morten Messerschmidt er stort, og det kan man jo altid bare kvittere for.
Det er ganske udmærket.
Vi bliver jo nok aldrig nogen sinde enige om fortolkningen af traktaten, det kan jeg i hvert fald høre på hr. Messerschmidts tale.
Derfor vil jeg gerne koncentrere mig om, hvad Dansk Folkeparti egentlig ønsker med et nej.
For når man går ud og siger nej til det grundlag, som en række partier anbefaler vi skal sige ja til, så må man også kunne anvise befolkningen et alternativ, så befolkningen har en mulighed for at tage stilling til, hvad det så er, man ønsker.
Vil hr. Messerschmidt give en redegørelse for det, for det hørte vi ikke meget om i talen.
Hvad vil Dansk Folkeparti med et nej?
Fttmo22.fm Page 1746 Friday, May 13, 2005 11:32 AM
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu kan jeg forstå, at Venstre åbenbart har skiftet sit juridiske sekretariat ud med den journalistiske afdeling på Ekstra Bladet.
Jeg vil sige, det er et dårligt skifte.
For den juridiske ekspertise vil altså sige, at det forslag, som Dansk Folkeparti i Europa-Parlamentet stemte imod, ikke alene handlede om rejseregler, men bl.a. handlede om, om europaparlamentarikere fremover skulle lønnes af nationerne eller af EU.
Derfor må vi naturligvis afvise et sådant forslag.
Men det må vi så bare konstatere er endnu et område, hvor man altså på den ene side i Folketinget ønsker mere magt til EU, mens den anden side af Folketinget ønsker mindre.
Derfor har hr. Mogens Camre stemt sådan.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Det lyder jo, om jeg så må sige, som en søforklaring.
Der ligger et forslag i Europa-Parlamentet om, at europaparlamentarikere fremover skal rejse efter regning, så de altså ikke længere får et eller andet skattefrit tilskud, hver gang de er ude at flyve.
Kan hr. Messerschmidt erklære sig enig i, at det burde man gennemføre, altså at rejse efter regning, eller er hr. Messerschmidt enig med sit medlem af Europa-Parlamentet i, at der er 500 mærkelige søforklaringer som årsag til, at man alligevel ikke kan stemme for det?
Morten Messerschmidt (DF), 2005-04-19:
Nu ved jeg ikke, om fru Charlotte Antonsen er inde i det væld af beslutninger, der bliver stemt om i Europa-Parlamentet.
Der kan jeg underholde med, at det er korrekt, at hr. Mogens Camre har stemt imod det forslag, som fru Antonsen fremlægger, men sagen er jo den, at det forslag indeholdt en forøgelse, en klækkelig forøgelse, af lønningerne til medlemmerne af Europa-Parlamentet, og den sammenhæng ønsker vi ikke.
Vi vil gerne have, at man skal rejse efter regning, men vi ønsker altså ikke at forøge lønningerne til europaparlamentarikerne, og derfor så vi ingen anden mulighed end at stemme imod et sådant forslag, der sammenkæder de to ting.
Charlotte Antonsen (V), 2005-04-19:
Det lød jo farligt.
Jeg vil godt forsøge at trække debatten lidt mere ned på jorden.
Og derfor vil jeg gerne spørge hr. Messerschmidt: Jeg har bemærket, at Mogens Camre i Europa-Parlamentet har stemt imod, at europaparlamentarikere skal rejse efter regning.
Er hr. Messerschmidt enig med Mogens Camre i det?
René Skau Björnsson (S), 2005-04-20:
Nu har vi jo fået gennemgået, hvad forslaget går ud på.
Vi er også positivt indstillet over for indholdet og det, der skal foregå med punktafgifterne på tobak.
Vi vil dog gerne have belyst, hvordan man regner med, at punktafgiftsstrømmene kan tænkes at ændre sig med det her forslag.
Vil det betyde længere kredittid til virksomhederne, og bliver der i givet fald taget højde for det, så tobaksvirksomhederne ikke kommer til at tjene på de her ændringer?
Det vil vi gerne have belyst under udvalgsarbejdet.
Men som udgangspunkt er vi positive over for forslaget.