runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Lad mig tage det første, altså de aktiegevinster, der er i det her samfund.
Hovedparten af dem kommer jo fra pensionsmidler fra danske lønmodtagere, der har indbetalt til pensionsfonde, og disse midler er blevet placeret i aktier.
Det har givet et pænt afkast i år.
Og grunden til, at vi har nogle store overskud, er, at man faktisk betaler skat af de gevinster, der er – og det er jo altså alle på arbejdsmarkedet, der sådan set er med til at betale den skat – men også, fordi man har en værditilvækst på området.
Med hensyn til boligområdet er det da rigtigt, at der har været nogle stigninger.
Vi har sagt, at tryghed altså ikke kun skal gælde lejere, men også ejere.
Vi ønsker ikke at øge beskatningen.
Men vi fremlægger ikke en politik, der har til mål at skabe større ulighed.
Og jeg mener, at når man ser finansloven, ser de initiativer, der er på det sociale område, vil man netop kunne se, at de allersvageste grupper får endnu et løft i aftalen for 2006.
Morten Homann (SF), 2005-12-08:
Hvis man tager et helhedsbillede, så er det her samfund i gang med at skabe større og større ulighed, hvor de velstillede skovler penge ind på aktieformuer, på ejendomsformuer, mens de dårligst stillede får det værre og værre og værre.
Og det var altså et helt entydigt svar, der kom fra Rådet for Socialt Udsatte for ganske få dage siden, som viste, at uligheden stiger; de dårligst stillede får det sværere og sværere.
Så hjælper det dem altså ikke, at regeringen og hr. Peter Christensen nu kommer her i ellevte time og prøver at se, om man kan luske en besparelse på 3 mia. kr. igennem.
Vi ved jo godt, hvordan de penge skal findes.
De er jo ikke brugt på et overflødigt luksusforbrug i kommunerne.
De skal jo findes ved at skære ned på børneområdet; de skal findes ved at skære ned på skoleområdet; de skal findes ved at skære ned på ældreplejen osv., hvilket vil ramme de dårligst stillede endnu en gang.
Så den her finanslov er som resten af regeringens politik i den tid, den har siddet, med til at øge uligheden i samfundet.
Spørgsmålet er bare: Hvornår kommer der noget, der gør uligheden mindre?
Vi kan ikke leve med, at uligheden bare vokser og vokser.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Med hensyn til lejerne så kommer de ikke til at betale mere i leje i forhold til tidligere.
Vi tager sådan set ingen penge, der går ind og påvirker deres leje, tværtimod er der sat en pulje af til, at man i de mest udsatte områder kan komme med målrettede huslejenedsættelser.
Der blev spurgt: Hvornår kommer der initiativer for de mennesker, som har det sværest, for de svageste?
Jamen igen, hvis man tager satspuljen, så er den fuld af initiativer målrettet de svageste grupper.
Og vi har hele indsatsen på førtidspensionistområdet.
Jeg synes, at når man ser et helhedsbillede af den her finanslov, så er der en masse tiltag, som netop er målrettet de mennesker, som har det sværest i det her samfund.
Så jeg er helt uenig i det billede, hr. Morten Homann prøver at tegne.
Morten Homann (SF), 2005-12-08:
Nu fremlagde socialministeren, hr. Peter Christensens partifælle, her for ganske få dage siden rapporten om de dårligt stillede, som viste, at de dårligst stillede får det værre og værre, at uligheden i Danmark vokser mere og mere.
Så ligger der nu et finanslovforslag, som kan give lettelser bl.a. til aktionærerne, men som samtidig tager penge igennem Landsbyggefonden fra lejerne i det almene byggeri, som er nogle af de fattigste mennesker i det her land.
Man lægger altså op til nu at skulle skære 3 mia. kr. på de kommunale budgetter, som jo også vil ramme nogle af de dårligst stillede.
Så i al beskedenhed tror jeg bare, at jeg på linje med mange andre gerne vil vide: Hvornår kommer der noget fra regeringen, som skaber mindre ulighed i stedet for bare at blive ved med at skabe mere og mere ulighed?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg må altså bare igen konstatere, at der vil være en vækst også på det område i forhold til 2005, når man går ind og ser på økonomien for 2006.
Og derfor må man sige, at der vil være plads til forbedringer også på det område.
Det er bare et faktum.
Det er en politisk prioritering.
Der, hvor jeg bare synes, at det bliver uansvarligt, er, når man overskrider de vækstrammer fuldstændigt og aldeles, og det er det, man ser, når man går ind og ser ændringsforslagene fra Socialdemokratiet.
Men igen, lad os vende tilbage til det konkrete.
Det her er ikke forberedte svar, det er virkeligheden, jeg giver en beskrivelse af her.
Der vil være plads til vækst også på det her område set i forhold til 2005.
Troels Ravn (S), 2005-12-08:
Opskriften er den samme i den her debat mellem finansordføreren for Venstre og diverse spørgere.
Selv om vi forsøger og prøver at gøre det konkret og simpelt, henholder ordføreren sig til nogle overordnede på forhånd indlærte betragtninger og svar.
Lad os nu holde os til det konkrete.
Vi er enige om, at 95 pct. af en ungdomsårgang gerne skal have en ungdomsuddannelse – også i eksempelvis landområderne, også på gymnasierne.
Og vi ved altså fra virkeligheden, at gymnasierne er trængt økonomisk med kravet fra regeringen om skattestop og maks. vækst og nu igen kravet om at åbne budgetterne.
Hvordan skal de gymnasier klare sig, som under de økonomiske vilkår ikke har mulighed for at sætte de her studiepakker, studieretninger i gang?
Hvordan skal de elever, der får en uhen sigtsmæssig vifte af valg, kunne gennemføre den her uddannelse?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg har svaret tidligere, at der er et løft på uddannelsesområdet.
Og jeg synes, da det nu er en finanslovdebat, vi har, at det er rimeligt nok, at man også diskuterer tal, at man diskuterer rammerne for den økonomi, vi skal have, stat, amt og kommune under et, og når jeg ser ændringsforslagene fra Socialdemokratiet, så er jeg jo sådan set ikke så forbavset over de kommentarer, jeg også hører.
Der er ingen kant, der er ingen rammer.
Man melder ud helt ærligt, at man i øvrigt har tænkt sig at løbe fra den 2010-plan, man selv indgik.
Det er ærlig snak.
Der skal være en vækst på 1 pct.
Når man så ser ændringsforslagene fra Socialdemokratiet, ja, så bliver der lagt 1,4 pct. oveni.
Det er underfinansieret med 8,4 mia. kr.
Derfor må jeg sige, at med alle de ønsker, der er fra Socialdemokratiet, så hænger det bare ikke sammen.
Men det, man skal huske, er, at de rammer, vi styrer efter, faktisk giver mulighed for, at der netop også kommer forbedringer på uddannelsesområdet.
Troels Ravn (S), 2005-12-08:
Der er en god, klog vending, som siger, at den, der bestiller musikken, også betaler regningen herfor.
Men igen i dag flyver det med tal i salen fra hr. Peter Christensen.
Finansordføreren påstår, at amter og kommuner får fuld kompensation for nye tiltag iværksat af regeringen.
Finansordføreren påstår, at velfærden ikke lider overlast på trods af krav om skattestop og krav om maks. vækst på 0,5 pct. på driftsudgifterne i kommuner og amter.
Men virkeligheden er altså en anden.
Lad mig give et enkelt eksempel fra uddannelsessystemet, hvor der ikke er plads til forbedring og vækst, hvor der end ikke er plads til at realisere nye tiltag fra regeringen, nemlig inden for gymnasieuddannelserne.
Tilgang af flere elever og utilstrækkelige økonomiske ressourcer jævnfør taxameterprincippet gør det umuligt for gymnasierne at leve op til intentionerne i den nye gymnasiereform, dvs. at gymnasierne ikke kan tilbyde tilstrækkelig med studieretninger til at dække elevernes behov.
Hvad siger hr. Peter Christensen til det?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Nu skal vi jo ikke gøre det her mere firkantet end som så.
Der er enkelte kommuner, der vælger at sige: Den kassebeholdning, vi har, synes vi egentlig lige så godt, vi kan udmønte.
Vi kan lige så godt fyre pengene af, for nu at sige det.
Det sker i nogle tilfælde, ved at man så vil have, at det skal være de højeste fællesnævnere, der skal være gældende, og det nytter ikke noget.
Det kan vi jo ikke acceptere.
Karen J. Klint (S), 2005-12-08:
Et er jo, at man annoncerer, at man skal overholde nogle aftaler.
Noget andet er jo så også, hvis man så, når man når ind i budgetterne, kan se, at der er nogle forudsætninger, som skrider.
Så kunne man måske godt have vist lidt mere venlighed og en lidt anden procedure end den, vi har set omkring de 3 mia. kr.
Det, jeg vil spørge ind til, er også, hvordan man får råd til nogle ting.
For det, hr. Kristian Thulesen Dahl sagde tidligt i sin tale omkring kræft, og jeg citerer næsten, var, at behandlingssystemet i Danmark fungerer så svagt, at vi er nødt til at gøre det bedre.
Mennesker dør af kræftsygdomme, som man ikke dør af i andre lande, og derfor skal vi gøre det bedre.
Hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte så også det, der hedder Kræftplan II.
: Får vi råd til at sætte Kræftplan II i værk, hvis de driftsbudgetter, som amterne har i forvejen, ikke slår til?
Eller vil man så spare så meget på det i forvejen, at det med det, de får af nye penge til Kræftplan II, ikke kommer til at hænge sammen?
Kirsten Brosbøl (S), 2005-12-08:
Venstres ordfører tror tilsyneladende, at denne her manøvre kan gennemføres fuldstændig, uden at man skal til at foretage nye prioriteringer i kommunerne.
Det er jo det, der kommer til at ske i denne her proces.
Kommunerne vil skulle foretage nogle nye prioriteringer i forhold til dem, som man allerede har aftalt for 2006.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Det glæder mig da sådan set, at virkeligheden omkring de aftaler, der er indgået, også bliver erkendt af Socialdemokraterne efter en timelang debat.
For jeg kan da kun bekræfte, at det er situationen, at vi står med udsigt til en overskridelse i de kommunale økonomier på 3 mia. kr. i forhold til, hvad vi har aftalt.
Kommunerne har meddelt, at de er indforstået med at give det et forsøg mere, at åbne budgetterne en gang til og ramme det mål, vi har aftalt.
Det vil give sig udslag i, at man vil have plads til forbedringer, når man rammer målet, sammenholdt med den økonomi, man havde i 2005.
Så uanset hvor mange gange Socialdemokratiet har aftalt, at det skal påstås, så bliver det jo ikke rigtigere af at sige, at det er nedskæringer i forhold til 2005, for det må da blive det faktuelle regnskab, vi har for 2005, der danner udgangspunkt for en debat om, hvorvidt der er nedskæringer eller vækst, når man så når til 2006.
Hvad skal vi ellers tage udgangspunkt i?
Jeg kan jo ikke afvise, at SF’s medlemmer af amtsrådene synes, man skal se stort på de aftaler, der er indgået med regeringen.
Jeg har jo ingen mulighed for at vide, om det er rigtigt.
Jeg synes, det er dybt beklageligt, hvis det er tilfældet, men det kan det nemt være.
Jeg tror nu alligevel, at går man til Amtsrådsforeningen, så vil man finde en anden holdning.
Der tror jeg at man vil finde en holdning, der går i retning af, at man selv synes, det er vigtigt at værne om aftalesystemet, at man selv synes, det er vigtigt, at man mere nøjagtigt rammer det udgangspunkt, man har aftalt.
Derfor er jeg sikker på, at vi vil se også et reelt forsøg på, når man åbner budgetterne, at ramme det mål, som vi har aftalt.
Det kan godt være, at SF’s medlemmer synes, det er noget pjat, men det er jeg faktisk sikker på at flertallet i Amtsrådsforeningen og Kommunernes Landsforening er uenige i.
Kristen Touborg (SF), 2005-12-08:
Jeg synes jo, at Venstres ordfører stadig væk snakker ret meget udenom.
Men sagen er jo, at Venstre vel nok bliver nødt til at tage stilling til det her spørgsmål, for sådan som jeg har opfattet det, så vil amterne faktisk ikke gå ind og foretage de her besparelser, fordi de ikke synes, det kan gøres forsvarligt.
Så på et tidspunkt bliver Venstre nok nødt til at tage stilling til, hvor det så er, der skal skæres ned for at imødekomme finansministerens besparelsesønsker.
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Der sker ikke nogen besparelse.
Jeg kan jo egentlig ikke ændre på, at SF er uenig i de svar, der bliver givet.
Det ændrer sådan set ikke ved, at de svar er dækkende for den virkelighed, der er, netop at vi har aftalt en vækst også i amterne.
Så bliver jeg afkrævet et svar på, hvordan man skal drive amterne.
For få minutter siden blev jeg kritiseret for, at der var for lidt respekt for det kommunale selvstyre.
Jeg synes jo netop, det ville være mangel på respekt for det kommunale selvstyre, hvis jeg begyndte at blande mig i, hvordan man driver det enkelte amt eller den enkelte kommune.
Det afgørende for mig er egentlig at understrege nok en gang, at der kommer flere penge ud i alle amter i 2006 i forhold til, hvad de havde ifølge regnskaberne for 2005.
Kristen Touborg (SF), 2005-12-08:
Jeg vil forsøge at stille så konkret et spørgsmål, at vi også får andre svar end goddag mand økseskaft.
Amtsrådene finder, at det er nødvendigt at bruge flere midler til sundhedsområdet for at opfylde regeringens løfter inden for det område.
Det vil regeringen så ikke acceptere.
Men da amtsrådene ikke kan finde en løsning på problemet, så vil jeg gerne spørge Venstres ordfører: Hvor er det helt konkret, Venstre vil skære ned på inden for sundhedsområdet for at opnå den besparelse, som finansministeren ønsker?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Jeg synes altså, det er afgørende at slå fast, at der bliver givet et løft også til de svageste grupper hvert år, og det er da også sket i forhold til de aftaler, vi har indgået for 2006.
Den rapport, der er kommet, bygger på nogle oplevelser, nogle vurderinger, man har af de udsatte grupper, sådan som jeg har forstået det.
Og det er da en drøftelse, jeg synes man skal tage og så spørge: Hvad er det for barrierer, der måtte være?
Hvad er det for ting, der gør sig gældende, så der er nogle, der oplever, at de har det værre?
Jeg kan forstå, at socialministeren er meget imødekommende over for, at der netop er en gældsbyrde, der for mange har en stor betydning, altså at man vil være med til at kigge på, om man kan lave noget gældssanering.
Jeg synes da, det er utrolig positivt, at man netop går ind konkret i stedet for kun at sige, hvad det er for oplevelser man har, at man konkret går ind og måler på, hvad det er for ting, der kunne give de mennesker en bedre hverdag.
For det er afgørende for Venstre, at vi bliver målt på, hvordan de svageste i samfundet har det.
Line Barfod (EL), 2005-12-08:
Jeg vil anbefale hr. Peter Christensen at prøve at undersøge, hvordan virkeligheden er for nogle af de mennesker, vi taler om.
Hr. Peter Christensen kan f.eks. gå ind på hjemmesiden loftramteeksperter.dk, hvor nogle af dem, der er ramt af kontanthjælpsloftet, beskriver, hvad det er for en virkelighed, de lever i.
Der fortæller de f.eks. noget om, at julen, som jo nærmer sig nu, er årets mareridt.
En familie med to voksne og to børn har 200 kr. om dagen til alt, mad, huer, adventskrans, til alt, hvad der skal til for at klare sig.
Er det virkelig det niveau, som Venstre mener vi skal have i Danmark?
Mener Venstre, at kommunerne ikke skal gå ind og give ekstrahjælp til de her familier, så de kan fejre lidt jul?
Nej, der kommer vi og tager pengene, hvis de tillader sig at sætte penge af til at hjælpe de fattigste i dette land.
Ikke engang det må kommunerne bruge penge på – eller hvad?
Hvad siger Venstre?
Peter Christensen (V), 2005-12-08:
Vi er ved lave frugtsalat lige nu, for vi blander æbler og pærer sammen i én stor skål.
Altså, hvad kommunerne måtte vælge at prioritere deres budgetter til – det har jeg sagt flere gange i løbet af debatten – synes jeg sådan set ikke jeg skal blande mig i.
Nu tror jeg, vi vil se, at selv om kommunerne overholder den aftale, vi har indgået, vil der stadig væk være plads til de tiltag, de måtte ønske på det sociale område, for mange af de her overskridelser, man ser, kommer i kraft af nye og større initiativer, som den enkelte kommune har valgt at gennemføre, fordi de skal lægges sammen med en anden.
Så har man tænkt: Der er ikke nogen grund til, at vi tager kassebeholdningen med videre til det nye fællesskab; skulle vi ikke bruge den på initiativer, på løft i vores egen kommune?
Men at drage initiativer på socialområdet ind i den her debat synes jeg nok er at skyde ved siden af.
Det er helt andre ting, der gør sig gældende, er mit gæt, når vi ser kommunernes overskridelser.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-12-08:
Tak for det klare svar om, at Socialdemokratiet nu har opgivet 2010-planen.
Det er jo meget fint at få et klart svar på det.
Det, som jeg så synes var lidt uklart, er helt præcis, om det så var 1 pct., man ville lægge sig fast på, eller det er de 2 pct. eller 2,5 pct., alt efter hvordan man gør det op nu, som Socialdemokratiet bl.a. jo har stillet ændringsforslag om i forbindelse med den nuværende finanslovdebat for 2006.
Hvad er det så helt præcis, at rammen er, for det kom der jo ikke noget klart svar på?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Det er korrekt, at som led i, at vi har fremlagt bl.a. reformer og forslag til velfærdsreformer, mener vi også på baggrund af den generelle vækst, der i øvrigt er i samfundet i øjeblikket, at det at fastholde en vækst på 0,5 pct. i de offentlige udgifter vil være for lidt, og at det ikke er en målsætning, der er værd at efterstræbe fremover.
Det er klart, det er vores udgangspunkt.
Vi har sagt, at set over årene er det omkring 1 pct. i realvækst, vi ønsker.
Det vil betyde med den nuværende samfundsøkonomiske vækst, at den andel, som den offentlige service udgør af bruttonationalproduktet, stort set vil forblive uændret.
Det er det eneste, vi beder om.
For med de generelle vækstbetingelser, der er i øjeblikket og med kun 0,5 pct., vil den del, som den offentlige service udgør i dag, falde.
Derfor har vi sagt, at vi ønsker omkring 1 pct., og så har vi dertil føjet, at vi ønsker nogle engangsinvesteringer her og nu i uddannelse.
Og vi ved fra Velfærdskommissionen, også andre havde beregninger på det, at det er en knippelgod forretning at investere i uddannelse.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-12-08:
Det er et spørgsmål til Socialdemokratiet og til hr. Henrik Sass Larsen om den økonomiske ramme, om hr. Henrik Sass Larsen og Socialdemokratiet føler sig bundet af 2010-planen for den økonomiske vækst i det offentlige forbrug.
Umiddelbart, når man ser den plan og de ændringsforslag, som Socialdemokratiet har fremlagt nu, holder man sig jo slet ikke inden for den.
Og så er det jo lidt for at finde ud af, hvad rammen så er for Socialdemokratiet.
Er det 2 pct. som det, man har fremlagt nu, eller er det mere, i forhold til 2006?
Det kan jo være lidt svært at blive klog på.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Man kan altid tage en diskussion om, hvorvidt man synes, man får for lidt i dagpengeniveau i øjeblikket, sagtens, og jeg kan finde på masser af eksempler, hvor jeg vil give ordføreren ret i, at der er problemer på området i forhold til de lønninger, som folk ligger på, og hvilken kompen sationsgrad der så er.
Det er klart, at der ligger nogle store udfordringer på dagpengeområdet.
Så må vi jo løse det i forhold til den måde, hvorpå vi regulerer dagpengesatserne i form af, hvilken procent man kan få tilbage eller andet.
Men reguleringsmekanismen som sådan har vi altså ikke tænkt os at fravige.
Og hvis man mener, at de 0,3 pct. skulle stoppes lige præcis nu og her, så ville der vel være meget, meget langt til at nå det mål, som ordføreren fra Enhedslisten efterlyser, hvis man vil rette op på nogle store ubalancer, der er i øjeblikket.
Så meget er det jo heller ikke, der bliver dagreguleret med i øjeblikket.
Så hvis man vil kigge på det generelle niveau for overførselsindkomsten, skal man gøre det, men selve reguleringsmekanismen for satspuljen står vi altså fast på.
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Det er jo korrekt, at det i Schlüters tid gik endnu værre.
Men helt ærligt, i Schlüters tid?
Det er vel ikke det, Socialdemokratiets ordfører vil sammenligne sig med.
Sandheden er, at sammenligner man dagpengene i starten af 1980’erne med dagpengenes niveau i dag, så mangler der 30.000 kr.
Hvis dagpengene skulle have fulgt indkomstudviklingen siden starten af 1980’erne, skulle de have været på over 200.000 kr.
Det er de ikke.
Det er jo derfor, at de fleste lønmodtagergrupper i det her land får en alt for lav erstatning, når de bliver ramt af arbejdsløshed.
Det er jo derfor, at der er nogle, der begynder at tegne selvstændige arbejdsløshedsforsikringer ved siden af, tillægsforsikringer, som er så asociale, at det jo selvfølgelig kun er dem, der kun sjældent er arbejdsløse, der har mulighed for at tegne sådan en forsikring, for ellers er det alt for dyrt at tegne sådan en forsikring.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke kan se, at her omkring dagpengene er det som en tikkende bombe under hele a-kasse-systemet.
Hvis ikke dagpengenes niveau bliver rettet op, så bliver det en katastrofe, for man får for lidt som arbejdsløs, og derfor må den her satspulje laves om.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Jamen jeg har jo prøvet at forklare flere gange, at det er meget, meget enkelt.
Man har i sin tid haft ordninger, hvor man sagde: Vi fastlægger et niveau for, hvad vi synes er rimeligt for dagpenge, for kontanthjælp, det kan være hvor som helst.
Et flertal i Folketinget kan jo til enhver tid beslutte at sige, at her vil vi efterregulere, eller sige, at vi vil have hævet niveauet generelt; vi synes, at arbejdsløshedsdagpengene generelt er for lave, eller at vi synes, at kontanthjælpen skal hæves, hvad ved jeg.
Men reguleringsmekanismen som sådan synes vi er god, og den står vi sådan set fast på.
Og det har altså vist sig historisk at være en kæmpe fordel, at man har indført det på den måde.
Så er det også et princip i den aftale, at man bruger en del af de her beløb til at lave noget fremadrettet, målrettet arbejde, som ikke kun er et spørgsmål om at sende nogle penge til folk, men også et spørgsmål om at igangsætte nogle projekter, der betyder, at nogle af de mennesker kan få et bedre liv eller komme ud af den situation, hvor de måske er arbejdsløse, på kontanthjælp eller andet.
Så vi synes alt i alt, det er en fin ordning, og det bliver vi ved med at synes.
Frank Aaen (EL), 2005-12-08:
Jeg forstår ikke, hvordan Socialdemokratiets ordfører kan sige, at det er rimeligt at have en reguleringsordning, som betyder, at forskellen i indkomstudvikling for dem, der er i arbejde og får en løn, og dem, der er arbejdsløse, dem, der er pensionister, dem, der er på kontanthjælp, dem, der er syge, dem, der er på barsel, vokser år for år, fordi man simpelt hen har en automatisk mekanisme, der siger, at man skal have lidt mindre stigning end dem, der er i arbejde, hvis man er arbejdsløs.
Hvorfor skal der være stigende forskel på lønningerne og dagpengene?
Kunne Socialdemokratiets ordfører ikke lige forklare, hvorfor det er en rimelig ordning?
Hvorfor er det en rimelig udvikling?
Henrik Sass Larsen (S), 2005-12-08:
Nej, for vi er jo uenige med Enhedslisten om begrebet »blev taget«.
Det er jo ikke sådan, at det står i grundloven eller nogen andre universelle love, at der er en ret, at man skal have reguleret sine overførselsindkomster på lige præcis den og den måde.
Og det er det, jeg hele tiden prøver at sige, at et bredt flertal i Folketinget, samtlige partier i Folketinget minus Enhedslisten, har besluttet, at man i øjeblikket har en regulering som følge af satspuljen og den mekanisme, der ligger dér, og at det princip er et kæmpe fremskridt i forhold til, hvad tidligere tider bød på.
Og derfor er der ikke nogen, der har taget noget fra nogen.
Det er et spørgsmål om, at man har en regulering i dag, som vi synes er rimelig, og som vi fortsat gerne vil stå bag.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-12-08:
Nu svarede hr. Henrik Sass Larsen ikke på, hvad det var, jeg spurgte om, nemlig at de penge, der hvert år bliver taget ud af reguleringerne til satspuljen, og som hr. Peter Christensen pralede med var penge, som kom de svagt stillede til gode, i virkeligheden er penge, der er taget fra de svagt stillede.