runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jeg må indrømme, at ministerens hjælpende hånd her, hr. Per Kaalund, mener jeg faktisk er ude i nogle helt forkerte konklusioner, altså at det hele bliver meget nemmere, og at det bliver så fantastisk godt for borgerne, at man nu er med i Schengenland.
Det tror jeg mange borgere ikke føler, altså specielt ikke efter at vi har fået hele debatten om, at man nu skal have sådan et pillepas, man skal rende rundt med.
Det er vel ikke lettere for borgerne, at man skal have et pillepas, fordi man nu tager hovedpinepiller eller hostemedicin, eller hvad det nu er.
Men ministeren, synes jeg, kryber lidt udenom i sine besvarelser her.
Derfor kunne jeg godt tænke mig, at det bliver gjort fuldstændig tydeligt, hvad det er for en legitimation, der er et krav om også efter Schengenreglerne.
Det er jo fuldstændig klart, at hvis man ikke længere har en kontrol ved grænsen, er man nødt til at lave en anden form for kontrol.
Og der ligger helt klart i det her, at der skal kunne fremvises et bevis på, hvem man er, et kort, pas eller lignende.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Hvad er det for noget legitimation?
Og er det egentlig ikke en forskruet tankegang, at vi alle sammen skal rende rundt med sådan et Ausweis og vise, hvem vi er?
Det er jo trods alt et frit land, vi lever i.
Hvorfor ikke genindføre grænsekontrollen, lade være at fjerne den den 25. marts og så droppe alt det her halløj?
Per Kaalund (S), 2001-03-14:
I forlængelse af hr. Albrechtsens spørgsmål vil jeg gerne spørge ministeren, om tanken med hele Schengensamarbejdet specielt på de områder her med pas og legitimation osv. ikke har det klare formål at gøre det langt lettere for alle borgerne at rejse mellem EU-landene, og om det ikke også efter ministerens opfattelse vil blive en klar lettelse for stort set alle mennesker, der rejser i de indre områder af EU.
Så ville jeg gerne have, at ministeren kunne afkræfte, at ministeren har planer om at gå ind i nogle EU-opgaver om at skabe sikkerhed for, at man ikke som turist bliver straffet for at gå i byen eller tage sig en svømmetur uden at have et pas på sig.
For jeg mener, det vil være helt overflødigt fra dansk side at begynde at rejse det spørgsmål.
Jeg kunne forstå det, hvis det drejede sig om at tage sig en svømmetur uden badebukser, at det så blev straffet.
Men det er der vel ingen grund til at lave EU-regler om.
Peter Skaarup (DF), 2001-03-14:
Jeg må nok sige, at jeg synes, det er ministeren, der vrøvler her, for vi får faktisk ikke noget svar på dét, der bliver spurgt om.
Der skal være en punktvis kontrol, det erkender ministeren, men vi får ikke noget svar på: Hvad vil straffen være, hvis man ikke har et sådant bevis på, hvem man er, når man går rundt?
Det er noget, der bekymrer mange danskere, det er jeg sikker på, når man den ene gang efter den anden kan opleve, at det fremgår, at regler skærpes for, hvad man skal rende rundt med af beviser i Danmark, men også rundtomkring, når man bevæger sig rundt i Schengenlande.
Så det, jeg spurgte ministeren om, er: Ville det ikke være fornuftigt, at Danmark nu satte spørgsmålstegn ved, om vi skal acceptere alle de her særting, som kommer på grund af Schengen, senest diskussionen om pillepas?
Ville det ikke være fornuftigt, at man fra regeringens side mandede sig op og sagde: Jamen så lad os droppe denne her tilslutning til Schengen, når der er så mange problemer?
Vi har i Danmark haft grænsekontrollen gennem mange år, og den har håndteret de her ting på udmærket vis det naturlige sted at have kontrollen, nemlig ved grænsen.
I stedet for skal vi nu føre en kontrol internt i landet.
Jeg synes altså, det er ministeren, der vrøvler.
Der er nogle ting, der trænger til at blive belyst i denne her sag.
Karen Jespersen (S), 2001-03-14:
Det skal man også i dag.
Den form for legitimation, man har med i dag, kan man også have med efter den 25. marts.
Den, man kan klare sig med i dag, vil man også kunne klare sig med efter den 25. marts.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Når spørgsmålet er om at kontrollere, og om man kan legitimere sig, er der jo ikke lavet noget om ved Schengenreglerne.
Det er jo den nationale lovgivning, der regulerer det, og der er ikke lavet noget om i den danske nationale lovgivning, i anledning af at vi kommer med ind i Schengen.
Da er der nogle bestemmelser i lovgivningen, i retsplejeloven osv., der giver nogle retningslinjer for, hvad politiet må, og også at man i bestemte tilfælde kan få en bøde eller hæfte, hvis ikke man kan legitimere sig.
De regler eksisterer i dag, og de bliver ikke lavet om, i kraft af at vi kommer ind i Schengen.
Der er ikke noget i Schengenreglerne, der stiller krav om det, hverken om, hvordan kontrollen skal foregå, eller hvordan den skal udøves af politiet.
Det er interne instrukser inden for politiet, og det hører jo som bekendt ikke under Indenrigsministeriets område.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Jeg synes jo sådan set, det var interessant, hvad miljø- og energiministeren her sagde, når man tænker på, hvad vi diskuterede sidste gang.
Det er jo nemlig anden gang, det er rigtigt, at vi diskuterer det her.
Jeg håber ikke, det er et udtryk for, sådan forstod jeg heller ikke ministeren, at bæredygtighed ikke er et vigtigt element i vores miljøpolitik og i vores øvrige politik.
Men jeg må jo tilstå, at jeg kan være lidt overrasket over, at ministeren siger, at hvis det havde været udformet lidt anderledes, så kunne det måske nok have ladet sig gøre.
Så jeg vil godt spørge ministeren: Hvad er det helt præcis for ting i beslutningsforslaget, som skulle have været ændret, for at regeringen havde kunnet støtte det?
For jeg synes da, det er en imødekommelse, hvis det var sådan, at vi kunne få det at vide. Jeg håber bare ikke, at det er paradeafslag, sådan at man siger, at det vil vi ikke, fordi det er de forkerte, der fremsætter det, eller hvad det nu måtte være.
Så jeg vil godt bede ministeren enten nu eller på et senere tidspunkt lige komme ind på, hvad det i grunden er, der skal til i beslutningsforslaget, for at man kan støtte det fra regeringens side.
Svend Auken (S), 2001-03-15:
Jeg kan være meget kortfattet.
Der er tale om en ordret genfremsættelse af et tidligere forslag.
De svagheder, der var der, da vi diskuterede det tidligere, er der stadig.
Efter vores opfattelse misbruger man bæredygtighedsbegrebet til at blokere for en aktiv miljøpolitik, og det synes vi ikke er nogen god idé.
Forslaget havde selvfølgelig haft betydelig større troværdighed, hvis det ikke kun skulle anvendes på miljøpolitikken, men på hele skalaen af forslag herunder også oppositionsforslag om energipriser, erhvervspolitik, skattelovgivning osv. Så vi er ikke positive over for forslaget.
Derimod er det selvfølgelig en væsentlig diskussion, forslagsstillerne rejser om spørgsmålet om indikatorer, som jeg synes er en væsentlig diskussion.
I morgen vil regeringen offentliggøre sit strategioplæg
vedrørende bæredygtig udvikling i Danmark, og der lægger vi også op til det videre arbejde med indikatorer, både når vi skal måle, om jeg så må sige, bæredygtighedssuccessen inden for enkelte sektorer, og når vi skal vurdere den generelle udvikling i Danmark.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-15:
Der er jo allerede, før vi kom i salen her, aftalt et lille flertal for dette lovforslag, og jeg ser ikke nogen som helst grund til at forstærke det flertal.
Jeg synes faktisk, at der af mange forskellige kanaler formidles mange penge til økologisk forskning, til økologisk landbrug osv.
Jeg tror, det er ved at være nok.
Jeg har derimod stor forståelse for, at økologerne gerne vil have indflydelse på, hvordan pengene så forvaltes osv., men det er jo ikke kun det, der ligger i det, så vi kan ikke støtte forslaget.
Christian H. Hansen (DF), 2001-03-15:
Hr. Keld Albrechtsens opvarmning var ganske stille og rolig, men han blev mere og mere varm, og derfor går jeg lige på talerstolen og siger, at det forholder sig jo faktisk sådan, at der allerede gives til økologien, og jeg sagde også, at det synes vi også er helt fint.
Der gives jo allerede via produktions- og promilleafgiftsfondene, så hvis jeg må bruge hr. Keld Albrechtsens ord, som han selv har brugt tidligere: Hokuspokus filihankat, så opretter vi lige noget nyt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-15:
Jeg skal sige, at selv om SF har fået skylden for det her lovforslag, er Enhedslisten sådan set medansvarlig for, at det er endt, som det er, og det er vi glade for - især den del, som drejer sig om Fonden for økologisk jordbrug.
Vi mener faktisk også, at der her er tale om et område, hvor det er skatteydermidler, som har været lagt ud i privat forvaltning.
Nu er der så en del af de midler, som går over til ministeren, og der er vel ikke noget at sige til, at skatteydermidler forvaltes af dem, der er valgt til at forvalte dem.
Det må skyldes en modvilje
mod økologien
Jamen jeg kan godt forstå, at Dansk Folkepartis ordfører har lidt svært ved den her sag, for det er altså ganske svært.
Det er altså nogle penge, som man har taget ud af de offentlige budgetter og lagt over i sådan en privat fond, som man sidder og administrerer, og nu tager man lidt af dem tilbage og en minister administrerer så dem på rimeligt ordentlig vis under demokratisk ansvar over for Folketinget.
Jeg synes sådan set, det er meget fornuftigt, og jeg kan ikke forstå, at der er nogle, der ikke synes, det er fornuftigt. Enhedslisten støtter i hvert fald forslaget.
Ritt Bjerregaard (S), 2001-03-15:
Man kan jo sige, at det gik sådan, som man kunne have forventet efter afstemningen om lovforslaget, og det var selvfølgelig ærgerligt, at der ikke var nogen variation i de meldinger, der kom her i dag.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Fra Venstres side har vi da en fuld forståelse for, at Socialdemokratiet ikke ønsker at gå længere end det, som jeg åbenbart forstår vi bliver præsenteret for i morgen.
Nu håber jeg jo, at vi i morgen ikke bare bliver præsenteret for et forslag, der udelukkende handler om miljø.
Jeg beder til, at Danmark forsøger at beholde førertrøjen på, og det betyder jo, at man virkelig går foran på bæredygtighedsområdet, at man virkelig forstår at tage det, som tre anerkendte og internationale institutioner har skrevet må være dele, der indgår i en bæredygtighedsvurdering.
Hvis man kritiserer beslutningsforslaget meget og man kritiserer, at det bliver genfremsat, så er man jo nødt til at forstå, at indholdet består udelukkende af det, som de tre institutioner har skrevet, og vi kan jo da ikke lave om på, hvad de mener, og de må jo sikkert mene det i dag, ligesom de mente det i går.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Lis Greibe: Hvad skal der til i dette beslutningsforslag, for at Socialdemokratiet vil støtte det, eller er det simpelt hen bare en knibtangsmanøvre, så det gælder om at komme ud af det i dag, fordi man har noget, man skal præsentere i morgen?
Og det er jo så i orden.
En stor del af arbejdet ved sådan en første behandling går jo bl.a. ud på at finde ud af, hvor der kan være muligheder for at få et flertal for sådan et forslag.
Hvis jeg har forstået det rigtigt, så siger hr. Jørn Jespersen, at man skulle gå ind og tage flere områder med end kun miljøforslagene.
Sådan forstod jeg det.
Det synes jeg er en overvejelse værd. For at være helt sikker på, at jeg har forstået hr. Jørn Jespersen rigtigt, vil jeg så bare godt spørge hr. Jørn Jespersen, om han er enig i, at det med de økonomiske indikatorer, sociale indikatorer, altså dem, der er nævnt for de her tre institutioner, er ting, der så skal gå ind.
For jeg hørte godt, at man sagde, at der var nogle miljøsynspunkter, hvor jeg i øvrigt fuldstændig deler hr. Jørn Jespersens holdning, nemlig at det ville være rimeligt, at man, når man vedtog noget, fik nogle vurderinger af det, så man havde mulighed for at prioritere og vurdere, hvad der var godt i forhold til det andet.
Det synes jeg sådan set er rigtigt.
Det, jeg så bare vil spørge om, er: Er hr. Jørn Jespersen enig i, at resten af indikatorerne selvfølgelig også skal indgå?
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-03-15:
Vi hører, at den socialdemokratiske ordfører helt sikkert støtter miljøministeren, og det vil jo også være naturligt, men er det sådan, at man aldrig er lydhør over for andre ideer end lige præcis dem, der kommer fra en selv?
Sådan lyder det faktisk i dag med det her beslutningsforslag.
Lis Greibe (S), 2001-03-15:
Socialdemokratiet er altid lydhør over for gode ideer, men når vi er medlem af en regering, som vi ved gør et godt stykke arbejde, og når vi ved, at der i morgen kommer et godt udspil fra regeringens side til en national strategi, så kan jeg ærlig talt ikke se, hvordan i alverdens riger og lande jeg på nuværende tidspunkt skulle stå og sige, at der gøres ingenting og nu vil vi lytte til alle mulige andre argumenter.
Vi er helt sikre på, at det, der kommer i morgen, er det, som også fortsat vil tage førertrøjen for Danmarks vedkommende.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Det var interessant nok, og jeg synes, det var helt reelt, at når Socialdemokratiet ikke kan gå ind i en realitetsbehandling af beslutningsforslaget i dag og ej heller kan støtte de tanker, så er det, fordi man selv kommer med noget i morgen.
Det er da en holdning, mærkværdig, men det er da en holdning at kunne sige, at sådan hænger det sammen og vi kommer selv med et forslag.
Det kan så undre, at den socialdemokratiske ordfører brugte en del af sin ordførertale til at fremkomme med fordomme.
Selv om det overhovedet ikke står i forslaget, og selv om man gang på gang har hørt Venstre og de øvrige borgerlige partier sige det modsatte, så tror man alligevel, at det nok er, fordi man vil miljøet det skidt. Med to håndbremser trukket og så på det bageste sæde vil det jo tage lang tid, før man kommer frem.
Lis Greibe (S), 2001-03-15:
I forbindelse med debatten sidste år tror jeg også, at der her fra talerstolen blev henvist til en pressemeddelelse, som Venstre var kommet med i anledning af behandlingen på det tidspunkt.
Og i den pressemeddelelse fremgik det meget klart, at det handlede om miljølove, og derfor sagde jeg, og der tillod jeg mig så, sagt til hr. Hans Christian Schmidt, at sige, at jeg kunne have en lille mistanke om, at det her beslutningsforslag, hvis det blev realiseret, kunne være med til at sinke og være med til at gøre vores miljølovgivning svagere.
Det er i hvert fald ikke det, der er Socialdemokratiets hensigt.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-15:
Lad os nu antage, at fru Lis Greibe siger, at det kun drejer sig om miljølovforslagene og det er for lidt.
Er det så ikke tankevækkende, at når jeg spørger fra talerstolen, hvad det så er, der skal til, for at Socialdemokratiet kan støtte forslaget, så svæver svaret i luften?
Jeg får intet.
Jamen jeg vil da gerne være imødekommende: Hvad er det så, vi skal sige her, for at Socialdemokratiet kan støtte forslaget? Jeg synes da, det er en underlig tanke at gå op på talerstolen og sige, at det er noget skidt, og det er gentagelser og Brundtland og FN og OECD, men i øvrigt kan vi ikke støtte det, for I mener nok noget andet.
Jamen så vil jeg godt give Socialdemokratiet muligheden nu for at komme i førertrøjen og gå på talerstolen og sige: Der skal ske de og de ting ved beslutningsforslaget, og hvis de sker, så kan Socialdemokratiet støtte det.
Så vil vi være imødekommende, og så tager vi en diskussion om det i udvalget.
Lis Greibe (S), 2001-03-15:
Ja, »igen« - det er jo så ikke min skyld.
Jeg kender godt hr. Hans Christian Schmidt og ved, at hr. Hans Christian Schmidt i visse situationer er en meget utålmodig person, men nu må jeg altså bede hr. Hans Christian Schmidt om lige at kunne vente til i morgen, så vil der komme et fyldigt svar på det spørgsmål, og jeg synes ikke, det er tidspunktet at stå og gennemgå de ting nu.
Gitte Seeberg (KF), 2001-03-15:
Da den konservative ordfører, fru Henriette Kjær, ikke har mulighed for at være til stede her i salen i dag, skal jeg på hendes vegne fremføre Det Konservative Folkepartis standpunkt i sagen.
Ordet bæredygtighed dækker over mange ting.
I den hjemlige debat har vi særligt brugt det i miljømæssige sammenhænge, men vi ønsker med dette forslag at udvide begrebet.
Det betyder, at man udvider begrebet bæredygtighed til også at omfatte de økonomiske, de sociale, de uddannelsesmæssige og selvfølgelig også de miljømæssige forhold, som man skal tage højde for, når man vurderer de lovforslag, der fremsættes her i Tinget.
I dag skal der foretages en miljømæssig vurdering af et lovforslag.
Det mener vi også i Det Konservative Folkeparti
er nødvendigt, men der er også behov for at sætte den miljømæssige vurdering i sammenhæng med de økonomiske og de sociale aspekter.
Derfor ønsker vi en mere omfattende helhedsvurdering af de lovforslag, der fremsættes.
Vi mener, forslaget har sin styrke i, at netop disse kriterier og beslutningen om at udarbejde en national strategi for bæredygtig udvikling har sit udspring i FN-mødet for miljø og udvikling i 1997.
Det er nu fire år siden, at vi i FN-regi har tilsluttet os disse mål, og vi mener derfor, at det er på tide, at Danmark efterlever disse målsætninger om en mere bæredygtig udvikling.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-03-15:
Det Radikale Venstre synes, uanset at det er SF, der har afsat et stort fingeraftryk for at stemme for lovforslag nr. L 47, at det er en udmærket ordning, man laver.
Vi kan bestemt støtte, at der på den måde afsættes de her midler til økologien.
Så vi støtter.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-15:
Men for at kunne lave en endegyldig videnskabelig dokumentation bliver vi nødt til at fortsætte arbejdet
, så det er ikke helt, synes jeg, som hr. Ole M. Nielsen fremstillede det. Så kan man have et politisk begrundet ønske om, at sådan en undersøgelse ikke skal føre til et resultat, og sådan noget, det er så en anden sag.
Det er nok det, der er tale om fra borgerlig side.
Christian H. Hansen (DF), 2001-03-15:
Det er også til hr. Ole M. Nielsen om økologien.
Vil hr. Ole M. Nielsen forklare, om hr. Ole M. Nielsen mener, at en vare, der er oversprøjtet med et eller andet giftstof, er sundere end en vare, der ikke er oversprøjtet med nogen giftstoffer?
Man kan også sammenligne og spørge, om de varer, der blev produceret, inden vi fik al den her store produktion, inden vi begyndte at bruge forskellige midler til at sprøjte marker osv. med, ikke var sundere.
Så er der jo også en anden væsentlig ting, synes jeg, og det er faktisk smagsforskellen.
Det er sådan, at smag har for mig også noget at gøre med livskvalitet; det tror jeg egentlig det har for mange mennesker.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-15:
Altså jeg undrer mig ikke spor over, der er forskere, der vil have flere midler til at forske videre i det, de arbejder med; det synes jeg er helt naturligt.
Men jeg forbeholder mig retten til at forholde mig frit til deres ideer.
Jeg mener i øvrigt, at planters sammensætning af næringsstoffer og alle mulige mikroforhold osv. er bestemt af deres gensammensætning, og det er derfor, at planter, altså af samme art, uanset hvor man finder dem, indeholder det samme.
Dér, hvor de ikke kan indeholde det samme, der gror de slet ikke, sådan er det.
Den er de steder, hvor den egner sig til at være, og dér vil den have en konstant sammensætning af næringsstoffer.
Det er stort set sådan, det er.
Men ellers er det andet efter min overbevisning stort set tilfældet.
Hr. Christian H. Hansen spurgte, om jeg ikke mener, at økologiske varer bør være mere sunde end oversprøjtede varer.
Jo, hvis det var sådan, at de var oversprøjtet og der var restkoncentrationer tilbage i planten, så ville det selvfølgelig være sådan.
Men de produkter er udfaset; jeg vil ikke sige, at den proces er fuldt gennemført, men de er stort set udfaset i Danmark.
Jeg forholder mig til Bichelrapporten, som siger, at danskerne indtager under 1 pct. af det acceptable indtag af pesticider dagligt i deres indtag af fødevarer og drikkevand, og af den mindre end 1 pct. kommer de 70 pct. fra importerede fødevarer.
Det forholder jeg mig til, jeg benægter faktisk ikke fakta.
Jeg tror på, at den måde, vi gør det på i Danmark, kan der findes fejl ved, vi er sikkert ikke fuldt færdige med det endnu, men når det ikke har kunnet dokumenteres, at den er bedre, har økologien et problem, og det synes jeg er en skam, for jeg synes om økologien som idé.
Det er i øvrigt økologiens problem, at man ikke har dokumentation, for så er det, at der en gang imellem kommer en smutter, og så mister folk tilliden til systemet; det er ærgerligt.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-03-15:
Jeg synes ikke, det er pænt af hr. Ole M. Nielsen, at han siger om forskerne, at de konkluderer, som de gør, fordi de gerne vil have nogle flere penge.
Men det er noget, hr. Ole M. Nielsen må afklare med de pågældende forskere, som jo sikkert vil være interesseret i at drøfte den udtalelse med ham.
Men jeg vil godt spørge hr. Ole M. Nielsen, om ikke det er en grov forenkling, han gør sig skyldig i med sit synspunkt om den her genkode, for det, resultaterne tyder på, er jo netop, at der kan være f.eks. sekundære stoffer, som altså findes i en større mængde i økologiske planter.
Man har ikke de endegyldige beviser for disse ting
, men det er langt mere kompliceret, end hr. Ole M. Nielsen her fra talerstolen giver udtryk for.
Nu er hr. Ole M. Nielsen formentlig ikke videnskabeligt uddannet inden for det her område, det er helt tilgiveligt, men det var altså en grov forenkling af tingene, hr. Ole M. Nielsen gjorde sig skyldig i.
Han skulle nok overveje, om der ikke på den baggrund alligevel var brug for lidt ekstra penge til forskning.
Christian H. Hansen (DF), 2001-03-15:
Det, der får mig herop, er egentlig hr. Ole M. Nielsens slutbemærkning, og jeg synes, det var meget upassende, og jeg synes, det var et groft angreb, når man heroppe kan stå og påstå, at hvis forbrugeren køber de økologiske varer, fordi han tror, at der er en smagsforskel på dem og så de andre varer, ja, så bliver han nærmest snydt.
Hr. Ole M. Nielsen har for nylig - og det har jeg også selv - deltaget i et arrangement, hvor man netop kunne smage
de forskellige produkter, og hvis hr. Ole M. Nielsen ikke kunne smage forskel, må jeg konstatere, at så er det hr. Ole M. Nielsens gane, det er galt med.
Annie Lunde Hansen (CD), 2001-03-15:
Hr. Ole M. Nielsen sagde, at det er information, information og information, der mangler.
Så vil jeg gerne spørge: Var det så ikke en idé, om man begyndte i skolerne, ja, børneinstitutionerne er såmænd begyndt?
Vil Kristeligt Folkeparti så være med til at opnormere hjemkundskabstimerne? Noget helt andet er: Kan vi ikke godt huske, hvordan madpakkerne var?
Kan vi ikke huske, når vi smurte mad til vores børn, hvor mange af de madpakker der endte i papirkurven, fordi børnene rent ud sagt ikke gad æde dem?
Var det ikke bedre, om de kom hen på skolen, hvor de kunne få maden frisk og god, for
jeg tror ikke kun, det er familierne, der ikke vil gøre noget for deres børn?