Anni Svanholt (SF), 2001-02-22:
Baggrunden for det forslag, vi her behandler i dag, er jo den beretning, som Energipolitisk Udvalg udarbejdede i juni sidste år.
Den blev udarbejdet på baggrund af et beslutningsforslag fra Kristeligt Folkeparti.
SF støttede beretningen, og jeg synes, det er positivt, at det resulterede i en solvarmeplan, som nu miljø- og energiministeren i samarbejde med by- og boligministeren har udarbejdet.
Og det er godt, at vi nu får lovforslaget frem.
Det har været et stykke tid undervejs, men så langt så godt.
For vi har jo her i Danmark besluttet os for at have et mål på 1 pct.s stigning i vedvarende energi af energiforbruget
- det er det, der blev besluttet i forbindelse med »Energi 21« - og et mål på 20 pct.s vedvarende energi af elforbruget i 2003.
Det kræver jo selvfølgelig, at vi også har stærke virkemidler og incitamenter til at nå målet.
Solvarme er en del af planen, men som vi ved, har solvarme slet ikke fået den udbredelse, som den faktisk skulle have.
Solvarme er efter SF's opfattelse en fornuftig vedvarende energikilde, der med størst fordel kan udnyttes i det åbne land, hvor man i f.eks. et halvt år kan slukke for sit fyr og så få varmt brugsvand fra solvarmeanlægget. Hvis solvarmeanlægget kombineres med opvarmning fra CO2-neutralt brændsel, er det jo i forhold til miljøet rigtig godt.
Der må jo være et meget stort potentiale til at gøre mange huse i det åbne land rigtig grønne.
Og der er selvfølgelig ingen tvivl om, at et generelt krav til nybyggeri vil være en stærk katalysator for billiggørelse og også forbedring af solvarmeanlæg og dermed også medvirke til større udbredelse af solvarmeanlæg i eksisterende byggeri.
Vi synes, det er godt.
Og det forslag, der også er med her, om, at der ikke længere skal være en grænse på 1 mio. kr. i tilskud til fjernvarmeanlæg, er rigtig godt.
For der er jo en rigtig solstrålehistorie fra Ærø, hvor man har et meget stort solvarmeanlæg, som bidrager meget væsentligt til varmeforsyningen, og det har vist sig at være en kombination, som man med stor fordel kan anvende andre steder, hvor man har mindre fjernvarmeanlæg, og hvor man så kan bruge solvarmen.
Det støtter vi varmt.
Så vi er meget optaget af at opbygge solvarmen, og vi vil for så vidt også gerne gå videre end det ambitionsniveau, der ligger her, sådan at man også godt kunne overveje det i forhold til private.
Men lad os nu få sat det her i værk.
Men jeg har et par spørgsmål.
Det er vedrørende brugerøkonomien.
Det forekommer, som om kriterierne er noget snævre, når man vurderer det.
Der står f.eks. et sted i bemærkningerne, at hvis man har et meget effektivt olie- eller gasfyr, så vil der i almindelighed ikke være brugerøkonomi i at have solvarme.
Det forstår jeg ikke helt.
Et er jo, at man kan have glæde af det varme vand, men alt, hvad der bliver produceret på solvarmeanlægget i form af varmt vand, går jo lige ind i varmesystemet og kan nyttiggøres dér også.
Så jeg vil også gerne under udvalgsarbejdet diskutere brugerøkonomien og de kriterier, der skal tages i anvendelse for, hvorvidt det er fornuftigt at installere solvarmeanlæg eller ej.
Og så har jeg et andet spørgsmål.
Det fremgår ikke, hvornår loven skal træde i kraft.
Det fremgår, at miljø- og energiministeren fastsætter tidspunktet, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvilke overvejelser der er i den anledning.
Jeg kan se, at det er tanken, at by- og boligministerens del vil blive iværksat i 2002.
Jeg synes nok, at det er meget lang tid at vente, hvis det er tilfældet, at det først er i 2002, det hele skal træde i kraft.
Vi er jo i forvejen ret meget bag efter på det område, og det ville være passende at sætte ekstra skub i det.
Men overordnet støtter vi forslaget.