Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-11-11:
Da Kristendemokraternes ordfører, fru Bodil Kornbek, ikke kan være til stede, har jeg lovet at fremføre følgende: Lovforslaget er et led i udmøntningen af den brede energipolitiske aftale fra 2003 og 2004.
Det blev i den forbindelse bl.a. aftalt at fremme effektiv konkurrence på el- og gasmarkedet gennem ejermæssig adskillelse af systemansvar og transmission fra produktion og handel.
Det blev også aftalt, at systemansvaret og transmissionen fremover skulle varetages som en statslig virksomhed.
Kristendemokraterne kan tilslutte sig, at system- og transmissionsansvar for både el og gas lægges sammen i én virksomhed.
Derved forventes man på lidt længere sigt at kunne opnå effektiviseringsgevinster.
Det er positivt, at ansvaret for og ejerskabet af systemansvar og transmission overføres til en statslig virksomhed, der er uafhængig af gas- og elindustrien.
Derved sikres, at ingen privat virksomhed kan bruge transmissionsnettet til at sikre sig en dominerende position på markedet.
Det er også vigtigt, at systemansvaret bliver placeret uafhængigt af industriens interesser.
Dermed er forudsætningerne til stede for en lige konkurrence mellem virksomhederne på energimarkedet.
Vedrørende tilsynet med Energinet Danmark noterer vi, at der ikke sker grundlæggende ændringer i forhold til de opgaver, Energitilsynet udfører i forbindelse med de virksomheder, der i dag varetager Energinet Danmarks opgaver.
Som sagt: Vi støtter forslaget.
Jeg ved, at hr. Svend Auken er gået, men jeg vil blot sige, at når vi har været så lang tid undervejs, som vi har, så er det selvfølgelig, fordi det er dybt kompliceret lovgivning.
Men vi ved jo også, at der er forskellige observanser på nogle områder.
Jeg mener, at det lovforslag, der ligger, helt ligger inden for det forlig, der blev indgået den 29. marts 2004, og jeg forstår, at den her brede tilslutning, der er til den overordnede model for Energinet Danmark, også afspejler det, man faktisk oplever, når man læser alle de her høringssvar, der er kommet ind.
Lovforslaget tager jo udspring i den aftale, som et flertal af Folketingets partier indgik om en fremtidssikring af den danske energiinfrastruktur, og det er glædeligt for mig i hvert fald, at der kan samles et så bredt flertal blandt partierne i Folketinget for etableringen af Energinet Danmark.
I tilknytning til de politiske aftaler indgik jeg som bekendt samtidig en aftale med elbranchens interesseorganisation, ELFOR, om, at netvirksomhederne skal overdrage deres ejerandele i Eltra, Elkraft System og Elkraft Transmission til staten i sammenhæng med ophævelsen af opdelingen af selskabernes kapital i bunden og fri kapital.
Jeg vil gerne sige, at dette lovforslag skaber rammerne omkring Energinet Danmark; med etableringen af Energinet Danmark vil vi få et systemansvar og et overordnet transmissionssystem for både el og gas.
Nogle af ordførerne har nævnt revisionen, så det vil jeg godt kommentere.
Der har været lidt indvendinger mod den måde, det er formuleret på.
Lovforslaget er jo netop formuleret på en sådan måde, at det som udgangspunkt jo er rigsrevisor, der reviderer Energinet Danmark, men lovforslaget giver også ministeren mulighed for at vælge en medrevisor.
Det er altså helt almindeligt i selvstændige offentlige virksomheder, at Rigsrevisionen og en statsautoriseret revisor begge underskriver regnskabet.
Vi kender det fra DSB, som vel er det, der kommer nærmest dette selskab i sin konstruktion, men også fra en række andre offentligt ejede selskaber.
Der er altså her tale om virkelig komplicerede regnskaber, ofte koncernregnskaber som i dette tilfælde, hvor det vil være en fordel at have rigsrevisor ind over forvaltningsrevisionen og så også have en statsautoriseret revisor ind over den mere selskabsrettede og den skattemæssige revision; det er altså en arbejdsdeling, som har vist sig at være velfungerende.
Jeg vil gerne sige her fra talerstolen i dag: Det er forkert.
Der er altså tale om en meget stor driftsvirksomhed med datterselskaber og med en samlet omsætning i en størrelsesorden på 10 mia. kr. og med investeringer i de kommende år på tocifrede milliardbeløb.
Der er også tale om, at datterselskaberne for drift af henholdsvis el og gas er aktieselskaber, som skal revideres af en statsautoriseret revisor i henhold til aktieselskabsloven.
Under alle omstændigheder vil selskabet have brug for betydelig ekstern revision, og så er det vel kun rimeligt, at den eksterne revisor også påtager sig et ansvar ved at underskrive regnskabet.
Endelig vil jeg gerne sige, at det jo er mig som minister, der står med ansvaret over for Folketinget, for at det her selskab drives fornuftigt.
Jeg synes derfor, at rigsrevisor farer lidt for hårdt frem i denne her sag.
Der har også i krogene været rejst spørgsmålet, om lovforslaget formelt strider imod rigsrevisorloven.
Vi har altså fået vurderet denne bestemmelse grundigt, og den juridiske vurdering er også, at økonomi- og erhvervsministerens bemyndigelse til at udpege en statsautoriseret revisor som medrevisor ikke er lovstridig.
Men hvis der er nogle, der mener, at det her skaber uklarhed om revisionen, så er jeg da indstillet på at stille et ændringsforslag, så det fastsættes direkte i loven af Folketinget, at Energinet Danmark revideres af både rigsrevisor og af en statsautoriseret revisor.
Med de ord vil jeg sige tak for den positive modtagelse.
Det er et lovforslag, der har været meget, meget længe undervejs.
Jeg kan glæde mig over, at bestyrelsen for Energinet Danmark nu er udpeget, og at vi står med en bestyrelse, der er fuldt ud kompetent til at håndtere den store opgave, det er at sørge for, at dette selskab med ansvaret for forsyningssikkerhed og transmission drives, så vi får den konkurrence, som alle virksomheder og borgere har krav på, efter at vi har fået energiliberaliseringen i Europa.