runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Lad os lige se på, hvad det er, der faktisk bliver sagt fra fru Gitte Seebergs side.
Hun siger jo altså til Politiken den 27. april 2006, at hun mener, der sandsynligvis er foregået noget ulovligt, men at der ikke er entydige beviser til at bakke mistanken op.
Det er dog, synes jeg, en ganske stærk påstand fra en partifælle til ministeren.
Det, som jo er pointen i det her, er, om den danske regering vil være medspiller eller modspiller i forhold til den undersøgelse, som er i gang.
Vil man aktivt gå ind og hjælpe Europarådet, hjælpe Europa-Parlamentet med de undersøgelser, som de har gang i, eller vil man, som vi kan høre det her i dag, kaste aben videre, fralægge sig ansvaret, sige, at det kan man ikke vide noget om?
Det, som er det afgørende, er jo, om man virkelig ønsker, at vi skal til bunds i den her sag, som efter vores vurdering er dybt, dybt alvorlig.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-03:
På trods af den udvikling, ministeren netop beskrev, er det for det første et faktum, at kvinder er overrepræsenteret blandt de arbejdsløse i alderen 55-59 år.
For det andet er det et faktum, at kvinder gennemsnitligt trækker sig tidligere tilbage fra arbejdsmarkedet og går tidligere på efterløn, end mænd gør.
For det tredje er det også et faktum, at kvinder, i hvert fald hvis man ser på de tal, der er for nedslidning, i større udstrækning end mænd bliver ramt af nedslidning, som er årsag til den tidligere tilbagetrækning; som er årsag til, at kvinder oftest trækker sig tilbage i alderen 60-61 år og går på efterløn i denne periode og derfor er dem, der vil blive hårdest ramt af en forhøjelse af efterlønsalderen fra 60 til 63 år, og derfor i øvrigt også er dem, der vil blive hårdest ramt af, at man ikke kan få forlænget sin dagpengeret som 55-59-årig og dermed have en mulighed for efter den gamle ordning at gå på efterløn, når man er 60 år.
Det mener jeg da ministeren må prøve at undersøge.
Er det rigtigt, at det er nedslidning, der er årsag til det, som alt tyder på ud fra de tal, vi har?
Særlig blandt de ikke helt unge på arbejdsmarkedet er der tydelig sammenhæng mellem uddannelsesniveau og ledighedsrisiko; lav uddannelse giver oftere ledighed.
Fremover vil det billede skifte.
Kvinderne haler også på dette område gradvis ind på mændene.
I fremtiden er kvinders og mænds uddannelsesniveau langt mere lige.
Det er stadig ikke de samme uddannelser, de tager; det er ikke de samme uddannelser, som tiltrækker mænd og kvinder, men uddannelsesniveauet bliver mere lige i årene fremover.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Det vil jeg vente med at svare på, indtil de andre undersøgelser kommer som bebudet.
Foreløbig kan jeg konstatere, at det, der er blevet sagt fra Parlamentets side, mener parlamentarikere jo altså ikke holder i byretten.
Og så kan man ikke forlange, at en udenrigsminister skal reagere på det.
Angående det at stoppe fly og undersøge fly, så ved hr. Rune Lund jo også godt siden oktober måned, at spillereglerne står i luftfartsloven, som jeg netop læste op her for 30 minutter siden, hvilket ikke er sivet ind endnu.
Og hvis de skal anvendes, er det altså enten transportministeren, hvis det er oppe i luftrummet, eller justitsministeren, hvis flyet er landet.
Jeg vil anerkende, at der er et problem i det, jeg har svaret til hr. Frank Aaen, men det er jo heller ikke sivet ind hos hr. Rune Lund, det tager jo lidt tid.
Det var jo, at der åbenbart var et problem, siden pressen beskæftigede sig så massivt med det.
Og for at tage hånd om det med det samme og markere over for amerikanerne, at jeg sandelig ikke håbede, at der var et problem i forhold til vores luftrum, så meddelte jeg amerikanerne vores spilleregler i juli måned og i november måned og fik det svar, som jeg nu også har gengivet, men som jeg ikke forventer siver ind hos hr. Rune Lund før om et halvt års tid.
Jeg lægger naturligvis vægt på alt, hvad Amnesty International laver.
Amnesty International er en udmærket organisation.
Men nu har jeg altså igennem 35 minutter – og det er ikke sivet ind endnu, men det kan være, at det gør det om 20 minutter så – meddelt, at EU og Europarådet er i gang med undersøgelser.
Lad mig dog lige få dem på bordet, før jeg står her og konkluderer over for hr. Rune Lund.
Rune Lund (EL), 2006-05-03:
Udenrigsministeren siger, at der er en masse løse avisrygter, at der er en masse løse rygter, at der er en masse løse påstande, men at der ikke er nogen beviser.
Betyder det, at udenrigsministeren ikke har læst rapporten fra den 5. april lavet af Amnesty International, der lige præcis dokumenterer, at det her eksisterer, og at det her foregår?
Eller er det sådan, at udenrigsministeren også synes, at Amnesty Internationals rapporter er et udtryk for løse rygter og udokumenteret arbejde?
Frank Aaen (EL), 2006-05-03:
Det er jo, fordi udenrigsministeren kommer med det helt uantagelige forslag om at skyde fly ned.
Så henviser jeg til, at der i udlændingeloven er lange passager, der viser, hvad man som myndigheder kan gøre, hvis man har ønske om at få nærmere oplysninger om et fremmed fly, der vil passere dansk luftterritorium.
Der er masser af regler, det er bare et spørgsmål om at give et politisk signal om, at man vil bruge dem.
Jeg må ærlig talt
sige, at hvis man mener, at der var grund til to gange at henvende sig til amerikanerne om det, der jo i princippet er en selvfølge, nemlig at amerikanerne overholder dansk lovgivning, når man to gange synes, at det var på sin plads, så må der være en grund til, at man gjorde det.
Tror ministeren virkelig, at den trafik, der har været så velbeskrevet gennem så mange måneder, og som Enhedslisten her har prøvet at få afdækket for Danmarks vedkommende i over et år, er stoppet, altså at den trafik med hemmelig transport af fanger til tortur er stoppet?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Det kan man da sagtens gøre.
Det er jo da, hvad Enhedslisten går rundt og gør hele tiden, man reagerer jo hele tiden på avisskriverier.
Når der er så massiv pressedækning i juli måned og så i løbet af efteråret på konstante forlydender om det her, så er det da meget fornuftigt, at udenrigsministeren siger: Jeg har også registreret, at der er disse presseforlydender, og derfor vil jeg godt lige minde om spillereglerne.
Jeg får så at vide af den amerikanske udenrigsminister: Jamen spillereglerne overholdes, vi respek terer jeres suverænitet.
Ellers ville hr. Frank Aaen da have kritiseret mig for ikke at have gjort det, for at være døv og blind.
Så det synes jeg er udmærket.
Jeg ved så ikke, hvad udlændingeloven har med sagen at gøre, men den ligger jo heller ikke under mig, så det kan være, der er noget, jeg ikke ved.
Frank Aaen (EL), 2006-05-03:
Nej, det kan absolut ikke anbefales at skyde sådanne fly ned.
Ikke alene kan det gå ud over CIA-agenter, der måtte være i flyet, men der kan jo også være en torturfange om bord, og vi kan selvfølgelig ikke under nogen omstændigheder gå ind for, at man på nogen måde skyder ned.
Så det er selvfølgelig ren retorik, udenrigsministeren kommer med der.
Jeg vil i øvrigt sige, at man bare kan bruge alle de regler, der er opregnet i udlændingeloven om, hvad man kan gøre, hvis der kommer et fly, man gerne vil have undersøgt nærmere.
Der er masser af fine forslag til, hvad man kan gøre, og det er sådan set det, vi beder om at man gør.
Når nu udenrigsministeren siger, at den danske regering har gjort noget og oven i købet har fundet det nødvendigt at gøre noget to gange, altså har gjort noget to gange, så kunne jeg godt tænke mig at få at vide: På hvilken baggrund har regeringen gjort noget?
Eller fordi man vidste noget?
Man går vel ikke ud i verden og bare siger noget til en anden stat, oven i købet to gange, uden at man har noget bag det?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Det er stærkt kritisabelt, at hr. Holger K. Nielsen ikke vil slå ørerne ud og høre efter.
Den danske udenrigsminister har altså meddelt den amerikanske regering, hvordan den danske holdning er til luftrummet, og fået at vide, at det respekterer amerikanerne.
Jamen hvad er det dog for noget, hr. Holger K. Nielsen vil?
Skal jeg skyde alle amerikanske fly ned for at se, hvad der er i dem for en sikkerheds skyld, fordi man ikke stoler på de oplysninger, man får?
Hvad ville hr. Holger K. Nielsen have gjort?
Han er jo ikke militarist, så han ville nok ikke skyde dem ned.
Hvad ville han så gøre?
Han ville gøre det samme som jeg, præcis det samme som jeg: Meddele diplomatisk, hvad spillereglerne er, og få at vide, at de bliver overholdt.
Jeg tror ærlig talt, at hr. Holger K. Nielsen ville lade være med at skyde amerikanske fly ned, indtil han havde fuldstændig sikkerhed for, at der var noget galt med de fly, og så ville han alligevel ikke skyde dem ned.
Det er jeg temmelig sikker på.
Og så igen: Lad være med at misbruge Spanien.
Jeg har besvaret spørgsmål her siden oktober måned.
Jeg tror, jeg har fået 33, 43, 53 – og har besvaret dem.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Jo, det kan jeg i den forstand, at man i den spanske regering, i den spanske offentlige debat, i det spanske parlament har taget de her ting langt, langt mere alvorligt, end vi har her hos os.
Det er ikke sådan, at man bare kan snakke udenom, som den danske regering konsekvent har gjort.
Det er jo netop, fordi man har taget et andet udgangspunkt til hele den her diskussion, ligesom man gør det i Europarådet og i EuropaParlamentet, hvor man siger, at det her er så alvorlige anklager, at man ikke bare kan sige: Jamen så længe det ikke er dokumenteret, så kan vi ikke tage det rigtig alvorligt.
Man siger: Anklagerne er så grove, og der er trods alt så meget dokumentation for det, at vi af os selv aktivt må gå ind og få det undersøgt.
Det er jo derfor, det er så utilfredsstillende, når den danske udenrigsminister siger: Jamen det er jo ikke min ressort; det er nogle andres ressort.
Han vil hele tiden fralægge sig et ansvar for at skulle håndtere den her sag, og det er det, som er så kritisabelt.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Det gjorde vi rent faktisk også ved at give en melding om, hvordan spillereglerne er over dansk territorium, så jeg kan slet ikke se, at hr. Holger K. Nielsen har noget at komme efter.
Jeg synes, hr. Holger K. Nielsen misbruger den spanske sag, når pointen altså er den, at civilgarden, der undersøgte sagen, konkluderede, at der ikke var beviser for illegale aktiviteter.
Man går ikke videre i det spanske retssystem, før der kommer mere dokumenteret materiale.
Så jeg kan egentlig ikke rigtig se, at hr. Holger K. Nielsen kan bruge den sag i forhold til den danske regering.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Ikke desto mindre er den ordfører for det parlamentsudvalg, der sidder med det arbejde, af den overbevisning, at den spanske regering har taget det her langt mere alvorligt.
Og jeg ved fra de kilder, jeg har i Parlamentet, at det er et stort problem for den her parlamentsundersøgelse, at der er en række medlemslande, der ikke arbejder særlig aktivt med det her udvalg.
Det er simpelt hen for at sige det rent ud svært at få medlemslandene til at tage det her seriøst, og det afspejles jo meget godt i de svar, vi har fået tidligere fra ministeren, også her i dag, at man forsøger at sende aben videre til andre ministerier og forsøger at fralægge sig, at det er ens ansvar.
Man siger, at det hele er udokumenteret, i stedet for at tage det fra den anden side og sige: Jamen det er så alvorligt det, der her er tale om, og der er trods alt så meget dokumentation for, at de her transporter har fundet sted, at vi offensivt, aktivt og åbent må gå ind i at få det undersøgt.
Det er jo det, den danske regering burde have taget som udgangspunkt.
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Den spanske regering har, så vidt jeg kan se, reageret præcis ligesom den danske regering, for den spanske regering har gjort det samme, som vi gjorde i juli måned og i november måned, hvor vi sagde, at vi går ud fra, at man respekterer reglerne.
Ifølge de oplysninger, jeg har, har spanierne altså spurgt på samme måde som os, og amerikanerne har så svaret, at spansk lovgivning er overholdt.
Den spanske civilgarde har undersøgt sagen på Mallorca i maj 2005 og konkluderet, at der ikke var beviser for illegal aktivitet.
Og som jeg snart har sagt rigtig mange gange her i salen, så agerer vi selvfølgelig ikke på grundlag af påstande i medierne.
Vi kan jo her konstatere, at man så i Spanien vurderede, at der ikke var illegale aktiviteter.
Så længe der i denne sag alene er tale om påstande, har vi ikke noget grundlag for at agere, og som jeg nu har sagt næsten til bevidstløshed, så har vi ikke kendskab til de påståede hemmelige CIA-aktiviteter, ud over hvad der fremgår af pressen.
Jeg skal i den forbindelse fremhæve, at det jo ikke bliver rigtigere, fordi det gentages udokumenteret i diverse rapporter.
Den danske regering har altså stillet spørgsmålet, vi har givet vores tilkendegivelse.
Og så vil jeg minde om, at det så svarer til den danske aktion, og vi fik jo også den amerikanske udenrigsministers svar i november-december måned om, at man respekterede landenes suverænitet.
Så i virkeligheden er der ikke den store forskel på den spanske regering og den danske regering.
Holger K. Nielsen (SF), 2006-05-03:
Jeg tillader mig at stille spørgsmål i den samme sag.
Jeg kan godt se, at ministerens reaktioner er sådan lidt ophidsede efterhånden, men vi er nødt til at gøre vores arbejde her i Folketinget.
Det er på baggrund af, at Europa-Parlamentet jo også er i gang med en undersøgelse, og der fremgik det af Berlingske Tidende den 27. april, at ordføreren i den rapport – en italiensk socialist, der hedder Claudio Fava – på en pressekonference sagde følgende: Over tusinde fly fra CIA fløj igennem vort territorium, og Spanien var det eneste EU-land, der stillede spørgsmål om disse flyvninger.
Så er det jo, at vi synes, det er lidt underligt, at vi har en dansk regering, der tilsyneladende er så passiv, som den er, når der faktisk er et andet land, der har taget det her ganske alvorligt.
Så det vil jeg godt have en nærmere begrundelse for.
»Idet kun Spanien ifølge den nye EU-rapport om CIA-flyvninger har stillet kritiske spørgsmål om CIA’s menneskerettighedskrænkende aktiviteter, vil ministeren da redegøre for, om den danske regering har været bekendt med de samme forhold, som har fået den spanske regering til at reagere, samt hvorfor den danske regering ikke langt tidligere og på eget initiativ har forholdt sig til spørgsmålet om CIA-bortførelser?«
Rune Lund (EL), 2006-05-03:
Amnestys rapport fra den 5. april er et glimrende udgangspunkt for at kunne foretage de bedste undersøgelser i Europarådet og for den sags skyld også i Europa-Parlamentet.
Amnesty dokumenterer, at det her foregår, at det her eksisterer, og har nogle konkrete bud på, hvordan man kan foretage nogle endnu bedre undersøgelser end dem, der er i forvejen, bl.a. fordi regeringerne i de forskellige europæiske lande har været meget passive i forhold til at arbejde konstruktivt med f.eks. Europarådet.
Der er det jo, at de kom med nogle anbefalinger om, at man kan benytte de muligheder, der ligger i at stoppe fly, at undersøge fly, at tjekke, hvem der er om bord, når de overflyver luftrummet.
Det ville jo være utrolig dejligt, hvis udenrigsministeren ville anerkende, at der er et problem, og at det her eksisterer, sådan som det er dokumenteret af Amnesty International.
Og jeg synes, det ville være endnu bedre, hvis udenrigsministeren rent faktisk også ville gøre noget.
Det sidste kan man ikke håbe på, men det ville være dejligt, hvis udenrigsministeren i det mindste kunne droppe den der snak om, at det bare er påståede ting, der foregår, og at det bare er løse rygter.
Det ville være dejligt.
Så er det løse rygter, eller er det ikke løse rygter, hvad Amnesty International kommer med?
Per Stig Møller (KF), 2006-05-03:
Jeg kan tilføje, at nu har jeg stået og svaret siden oktober måned.
Jeg har ikke mere at tilføje.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2006-05-03:
Så vil jeg godt bede ministeren forholde sig til det problem, der er i forbindelse med en eventuel forhøjelse af efterlønsalderen, fordi det er et faktum, at kvinder i langt højere udstrækning end mænd går på efterløn i alderen 60-62 år.
Derfor vil en forhøjelse, uanset om det bliver til 62 eller 63 år,
primært ramme de kvinder, som går på efterløn, selv om det jo egentlig ikke kan betale sig, men som simpelt hen gør det på grund af nedslidning.
Jeg kan oplyse, at der aktuelt er 759.000 personer, der i dag betaler efterlønsbidrag, og som ikke vil være fyldt 50 år ved udgangen af 2006.
Heraf er 396.000 kvinder, og 363.000 er mænd.
Der vil derfor være 52 pct. kvinder og 48 pct. mænd blandt de potentielle efterlønsmodtagere under 50 år, der bliver omfattet af forslaget.
Jeg kan endvidere oplyse, at der i 2005 i gennemsnit var omkring 5.000 personer på forlænget dagpengeret, heraf var ca. 60 pct. kvinder og 40 pct. mænd.
Forslaget om at fjerne den forlængede dagpengeret kunne på baggrund heraf antages at omfatte et noget større antal kvinder end mænd, men det er jo ikke sikkert, at det er tilfældet.
Nu gik mit spørgsmål jo på regeringens forslag.
Derfor har jeg taget udgangspunkt i regeringens forslag, og derfor mener jeg også, at de tal, som ministeren angiver, klart ridser op, at der vil være en overvægt af kvinder, der bliver ramt af de forslag, som regeringen er kommet med.
Derfor kan jeg bare sige, at hvis man ser på de ligestillingsmæssige konsekvenser, så vil det endnu en gang stille specielt kvinderne dårligere på arbejdsmarkedet – specielt de kvinder, som bliver nedslidt af et hårdt arbejdsmiljø – og hvor jeg ikke har hørt nogen forslag fra regeringen til, hvordan man sikrer mod den nedslidning der sker, først og fremmest inden for den sociale service, som betyder, at så mange kvinder i alderen 60-61 år går på efterløn.
Det er dem, man vil fratage efterlønsretten med det forslag, regeringen er kommet med, og det er dem, som så på en eller anden måde må forsøge at klare sig igennem tilværelsen, indtil de bliver 63 år, hvis det er op til regeringen.
Indtil den første ændring af efterlønsalderen finder sted i 2017, ja, da vil der så være blevet anvendt 1 mia. kr. til at forske i og udvikle metoder, der kan forhindre nedslidning i de særlige erhvervsgrupper, som vi ved har et problem med nedslidning.
Jeg vil gerne sige, at alle andre muligheder for mennesker, der mister erhvervsevne, jo står til rådighed.
Fleksjobordningen har vi jo netop lavet et bredt forlig om, og førtidspensionsreglerne vil jo stadig eksistere.
Så vil jeg gerne sige til hr. Jørgen Arbo-Bæhr, at det, vi taler om her, jo er på 10 års sigt, og jeg nævnte jo, at uddannelsesgraden blandt kvinder er stærkt stigende, og derfor vil der ikke være den opdeling i nogle fag, hvor der er mere nedslidning blandt kvinder.
Så jeg tror, at hr. Jørgen Arbo-Bæhr kan føle sig nogenlunde beroliget på det her område.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Det vil jeg naturligvis, og jeg har allerede nævnt brugerhåndbogen som et eksempel derpå, men jeg ved også, at KL om kort tid udsender en vejledning og en standardkontrakt for ansættelse af hjælpere til kommunerne.
Det tror jeg også vil bidrage til at forbedre de kommunale sagsbehandleres rådgivning og vejledning af brugere af hjælpeordninger fremover.
Det er jo sådan, som vi skriver i vejledningen, at aflønningen af hjælperne normalt bør ske efter de almindelige regler i overenskomst for hjemmehjælpere m.v.
Man lægger sig op ad, hvad der i øvrigt er kendt på området.
Så der er nogle ting i gang for at gøre det nemmere for brugere at tage arbejdsgiveransvaret og få taget højde for de forpligtelser, der også ligger i det.
Men jeg vil yderligere gerne nævne, at jeg har bedt om at få undersøgt, hvordan mulighederne er i Sverige, for jeg ved, at der er en særlig svensk model med brugerstyrede personlige assistenter, hvor man har organiseret det på anden vis med arbejdsgiveransvaret, og jeg vil prøve at undersøge, om det måske er en ny alternativ måde, vi også kunne gøre brug af i Danmark.
Lise von Seelen (S), 2006-05-03:
Vi har jo drøftet det her spørgsmål dels med handicaporganisationerne, som jo også godt kan se, at der er nogle dilemmaer forbundet med det her spørgsmål, dels med organisationerne.
Sådan som jeg har forstået det på de personer, som jeg har truffet i drøftelserne, er der ikke nogen, der har sat spørgsmålstegn ved, at det naturligvis må være borgeren, der har selvbestemmelse i sager, hvor man får mennesker så tæt på sig.
Men i klassisk forstand vil det jo være et arbejdsgiveransvar.
I klassisk forstand er det almindeligvis sådan, at mennesker, der påtager sig den opgave, også har nogle faglige kompetencer og nogle erfaringer, der gør, at man kender hele det fagretlige system.
Det er der, jeg prøver at spørge, om ministeren vil være villig til at gå ind og på en og samme gang respektere, at borgeren skal have den selvbestemmelse, men at vi samtidig prøver at forebygge, at man rent juridisk kommer til at stå med en øretæve, som man ikke kan overkomme.
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Jeg er glad for, at fru Lise von Seelen siger, at borgeren skal have så stor indflydelse som muligt.
Det håber jeg også vil være det, der vil kendetegne Socialdemokratiets politik på andre områder inden for det sociale område.
Det betyder rigtig meget for følelsen af selvstændighed og frihed.
Som sagt er jeg ved at kigge på det i forbindelse med at lave en brugerhåndbog, men vi har også et arbejde i gang med kommunerne, fordi det også kan være en udfordring for de kommunale sagsbehandlere at håndtere de her eksempler.
Lise von Seelen (S), 2006-05-03:
Det er rigtigt set, at borgeren skal have så stor indflydelse som overhovedet muligt på at have en personlig hjælper
Det er jo en bistand, som kommer så tæt på den enkelte person, at jeg slet ikke kan forestille mig, at det ikke skulle være personen selv, der træffer beslutning om, hvem det er, der skal hjælpe vedkommende.
Men hvis man i det arbejde risikerer at kunne pådrage sig en udgift, som jo for mange ville være umulig at udrede, vil jeg spørge ministeren: Kunne man ikke forestille sig, at man på en og samme gang kunne opnå, at borgeren havde selvbestemmelsen, men at man flyttede det juridiske ansvar til folk, som faktisk har de faglige kompetencer, der skal til for at forebygge, at man kommer til at gøre noget fagretligt forkert?
Eva Kjer Hansen (V), 2006-05-03:
Hjælpeordningen blev oprindelig indført i bistandsloven og er jo så senere videreført i servicelove.
Den startede som en forsøgsordning, som skulle sikre, at mennesker med et betydeligt hjælpebehov som følge af et handicap kunne leve så normalt og aktivt som muligt i eget hjem.
Det er, som det fremgår af servicelovens § 77, stk. 2, en forudsætning for at bruge hjælpeordningen, at den handicappede selv kan klare opgaven som arbejdsgiver.
Baggrunden for det er, at det er et væsentligt led i ordningen, at den handicappede selv får muligheden for at tilrettelægge, hvordan og hvornår hjælpen skal ydes.
Så det er altså et ønske om at give nogle valgmuligheder og tage højde for, at der er nogle, der rent faktisk gerne selv vil have mere indflydelse på, hvordan og hvorledes hjælpen skal ydes.
I den forbindelse er det jo vigtigt at slå fast, at kommunerne har en pligt til at rådgive og vejlede brugerne af ordningen om arbejdsgiveransvaret.
Det gælder både det rent administrative, og hvordan man skal opføre sig over for sine ansatte.
Jeg vil dog mene, at det er almindelig viden i dagens Danmark, at det ikke er et lovligt kriterium at fyre en medarbejder på grund af graviditet.
Men jeg har sat et arbejde i gang med at udvikle en brugerhåndbog, som kan medvirke til at vejlede og uddanne brugerne i at løfte arbejdsgiveransvaret.