runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-10:
Jeg tror, det vil vække nogen undren på Bornholm, når man får den oplysning fra Venstres ordfører, at man har haft umådelig omsorg for at løse problemerne på Bornholm.
Men det har jeg udtalt mig om.
Nu har jeg så et spørgsmål til hr. Heiselberg.
Hr. Heiselberg siger, at det her alene handler om at gøre BornholmsTrafikken til et aktieselskab.
Så henviser hr. Heiselberg til, at vi jo skal til Bornholm.
Jeg ser også frem til at deltage i udvalgets rejse sammen med hr. Heiselberg, men hvis der skal være mening i det, må det jo være sådan, at de ting, der kommer frem, når vi skal mødes med bornholmerne, også må være ting, der kan komme i betragtning.
Så jeg vil godt bede hr. Heiselberg give et tilsagn om, at der så selvfølgelig også efterfølgende kan rettes i tingene.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-12-10:
Nu lykkedes det jo ikke at få ministeren til at sætte nogen ørebeløb på miljøbonus ved den første runde, og det gør det altså heller ikke her i dag.
Jeg har sagt, at vi får et beslutningsgrundlag i forhold til en klimahandlingsplan, og så skal vi have en drøftelse.
Og vi har jo sagt - det står der i forliget, og det er det, vi gennemfører i dag - at nye møller har en markedspris.
Vi kender støttebeløbet, og så skal vi have klimahandlingsplanen på bordet.
Og så må vi have drøftelsen af, hvor miljøbonussen skal ligge.
Det står jo i den aftale, der er indgået den 19. juni, at der til nye, fremtidige møller, som hovedsagelig vil være havmøller, fastsættes en miljøbonus svarende til, hvad der er nødvendigt for en omkostningseffektiv opfyldelse af Danmarks internationale miljøforpligtelser sammenlignet med alternative foranstaltninger m.v., m.v.
Det er jo den diskussion, vi skal have, når vi har beslutningsgrundlagene.
Og selv om jeg gerne ville, så er jeg nødt til at sige, at jeg i dag ikke kan komme med et klart bud på, hvor snittet skal ligge, for hvis jeg ikke rammer
rigtigt, så får jeg et frygteligt hus, og det ønsker jeg ikke.
Aase D. Madsen (DF), 2002-12-10:
Det har også lidt med havvindmøller at gøre.
Jeg synes, at ministeren før, eller i hvert fald tidligere, har meldt ud, at havvindmøllerne skal udbydes på fuldt kommercielle vilkår. Jeg begynder da efterhånden at tvivle på, at det bliver tilfældet, men jeg håber, at det bliver sådan, når vi kommer frem til målstregen.
Fuldt kommercielle vilkår, har ministeren sagt før.
Jeg synes altså, at hele energipolitikken er kørt fast med hensyn til vindmøller, vindmøller, vindmøller.
Jeg synes ikke, man ser så meget på de alternative muligheder, f.eks. brændselsceller osv. Der bliver der hele tiden skåret ned med hensyn til de forskningstilskud osv., der gives her.
Dansk Folkeparti synes, at vi fokuserer alt, alt, alt, alt for voldsomt på vindteknologien.
Vindteknologien har jo sådan set bevist, hvad den kan, og så må vi sige, at den efterhånden altså skal klare sig selv.
Vi kan ikke blive ved med at fokusere så voldsomt på én eneste teknologi med hensyn til alternativ energi.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-12-10:
Vi har nogle internationale klimaforpligtelser, vi skal leve op til.
Når jeg valgte at aflyse havmøllepålægget på de seneste store havmølleparker, så var det, fordi regeringen havde den holdning, at det var for dyrt.
Når vi derfor nu taler om en miljøbonus, så har vi altså nogle klimamål, vi skal ud og nå, og så taler vi altså om et loft, vi taler om et tilskud, og så taler vi om en miljøbonus.
Og ser vi lidt ud i fremtiden, så er jeg heller ikke i tvivl om, at man kan klare sig på de her områder, for man bliver dygtigere og dygtigere på det område.
Når der så bliver talt om brændselsceller - nu skal jeg ikke åbne en helt ny debat i dag - så ved vi jo, at ud over det, der er på midlerne til forskning, så er der stadig væk midler til forskning, selv om andre her i salen har beskyldt mig for det modsatte, nemlig at der ikke var penge til at forske i det.
Jeg mener, det stadig væk er vigtigt, at vi bruger midlerne, som er afsat, til hele tiden at finde nye veje.
Lars Christian Lilleholt (V), 2002-12-10:
Med dette lovforslag får danske statsborgere med fast bopæl i Grønland og på Færøerne mulighed for på lige fod med andre såkaldte valutaudlændinge at leje valutaudlejningsbiler uden registreringsafgift i forbindelse med ophold i Danmark af kortere varighed.
Dermed skaber vi en lige konkurrence mellem danske og udenlandske biludlejningsfirmaer
, hvor f.eks. tyske og svenske udlejningsfirmaer i dag har en fortrinsstilling, fordi de har mulighed for at udleje afgiftsfrie biler til danske statsborgere med bopæl i Grønland eller på Færøerne, og som derefter bliver brugt i Danmark. Det har de, fordi danske statsborgere med fast bopæl i Grønland og på Færøerne ikke er omfattet af færdselslovens bestemmelser om registreringspligt og dermed registreringsafgift.
Det problem bliver der med dette lovforslag rettet op på. Dernæst medfører lovforslaget, at reglerne for udenlandske leasingbiler ændres, således at registreringsafgiften svarer til varigheden af den pågældende leasingperiode, hvor der i dag opkræves fuld registreringsafgift uanset den periode, som bilen er leaset i.
Med forslaget fritages også tivoli- og cirkuskøretøjer på 12 t eller derover for at betale vægtafgift.
Dermed sker der en ligestilling mellem f.eks. danske og tyske cirkus- og tivolivirksomheder, hvor de tyske i dag allerede er fritaget for at betale vægtafgift.
Så man kan alt i alt sige, at der med det samlede forslag rettes op på nogle uligheder, og der sikres en mere lige konkurrence, hvad enten det gælder udlejning af biler til danske statsborgere med bopæl i Grønland og på Færøerne, eller det gælder tivoli- og cirkusvirksomheders konkurrenceevne med virksomheder i Tyskland og Holland.
Jacob Buksti (S), 2002-12-10:
Som det netop blev nævnt af den tidligere ordfører, implementerer det her lovforslag bl.a. konsekvenserne af en EU-dom vedrørende registreringsafgift for udenlandske leasingbiler i den danske lovgivning.
Men derudover er jeg jo glad for, at skatteministeren med lovforslaget retter op på en utilsigtet urimelighed, som opstod, da man i forbindelse med indførelsen af vejafgift i seks EU-lande, nemlig Danmark, Sverige, Tyskland, Holland, Belgien og Luxembourg, valgte at fritage tivoli- og cirkusmateriel for denne afgift, da det også var fritaget i Tyskland og Holland.
De danske regler om betaling af vægtafgift betød imidlertid, at disse køretøjer, der nu blev fritaget for vejafgiften, kom til at betale forhøjet vægtafgift og alt i alt kom til at betale mere, end man skulle have betalt, hvis man havde betalt vejafgift.
Derfor synes vi, det er godt, at skatteministeren nu retter op på dette problem, og Socialdemokratiet kan derfor støtte forslaget.
Colette L. Brix (DF), 2002-12-10:
Da vores ordfører, hr. Mikkel Dencker, ikke kan være til stede i dag, har jeg påtaget mig at læse talen op.
Lovforslaget, som vi behandler i dag, indeholder tre delelementer.
Den første del er en ændring af reglerne for valutaudlændinge.
Disse regler ændres sådan, at danskere bosiddende i Grønland eller på Færøerne fremover anses for at være udlændinge, når de skal leje en bil i Danmark.
Dermed kan de leje afgiftsfri udlejningskøretøjer, hvilket ligestiller danske udlejningsselskaber med udenlandske konkurrenter.
Den anden del er en ændring af reglerne for udenlandske leasingkøretøjer, som kører her i landet.
Her ændres reglerne sådan, at den registreringsafgift, der betales for udenlandske leasingbiler, der kører her i landet, betales svarende til den periode, bilen reelt er i landet, i stedet for som nu, hvor der betales den fulde registreringsafgift.
Forslagets tredje del er en fritagelse for vægtafgift for tivoli- og cirkuskøretøjer over 12 t.
Jeg vil gerne samtidig opfordre skatteministeren til hen ad vejen at se på rallymotorkøretøjer, når man en dag kigger den vej.
Det vil være godt for den del af sporten.
Dansk Folkeparti kan støtte lovforslaget.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-12-10:
Også i Det Konservative Folkeparti tager vi meget positivt imod forslaget fra skatteministeren og bakker fuldt ud op om det.
Jeg skal ikke gå meget i detaljer.
Det har de tidligere ordførere gjort, men kort og godt er det et forslag, der tilretter nogle uligheder mellem danske og udenlandske biludlejningsselskaber og mellem danske og udenlandske cirkus og tivolier.
Desuden er der denne ændring af beregningen for registreringsafgiften på leasingbiler.
Aage Frandsen (SF), 2002-12-10:
SF kan støtte lovforslaget.
Alle de tre enkeltdele er fornuftige.
Uanset at vi normalt vel ikke betragter mennesker på Grønland og Færøerne som udlændinge, er det nok her en fordel for de pågældende at blive betragtet sådan.
På samme måde er det rimeligt at sige, at når der foreligger en dom i EU fra EF-Domstolen, respekterer vi det naturligvis og indretter vores system derefter.
På samme måde er den ændring, som sker vedrørende tivoli- og cirkuskøretøjer, som indebærer, at man slipper for vægtafgiften, fornuftig.
Derfor kan vi støtte alle elementer i lovforslaget.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2002-12-10:
I Kristeligt Folkeparti er vi også enige i rimeligheden i forslaget, som det foreligger her.
Derudover er det jo også, som de fleste vil vide, i overensstemmelse med de EU-retslige principper.
Det ser vi da som en udmærket sidegevinst.
Det har også stor betydning for den fri bevægelighed og for konkurrencevilkårene.
Det er også væsentligt for os i Kristeligt Folkeparti, at lovforslaget sikrer, at der betales afgift i forhold til den periode, leasingkøretøjerne befinder sig i landet.
Derfor kan vi støtte forslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-12-10:
Det er en stor glæde for mig at kunne sige tak til alle ordførere for en ubetinget opbakning til det forslag, som her er til behandling.
Det er rart, at vi en gang imellem her i huset kan vise, at vi står sammen, når det drejer sig om helt naturlige og fornuftige tiltag.
Her er jo tale om, at Grønlands og Færøernes forhold bliver rettet op, at vi korrigerer vores regler på baggrund af den EF-Domstols afgørelse, der er kommet, og endelig at vi efter mange år skaber ligestilling for tivolikøretøjernes vilkår.
Jeg synes, det er glædeligt, at der er så positiv tilslutning.
Jeg håber på en hurtig gang gennem udvalget.
Svend Heiselberg (V), 2002-12-10:
Hr. Albrechtsen blander pærer og æbler sammen, så det hele bliver til én pærevælling.
Det, som lovforslaget her drejer sig om, er jo alene, at det er en bemyndigelse for ministeren til at iværksætte et udbud af færgebetjening af Bornholm.
Lovforslaget indeholder ligeledes en bemyndigelse for ministeren til at stifte et aktieselskab i stedet for den nuværende statsvirksomhed BornholmsTrafikken.
Så har vi i øvrigt følgegruppen, som forhandler alle de forskellige ting, som hr. Albrechtsen var inde på.
Jeg vil gerne sige, at vi har gjort os store anstrengelser for at gøre det så godt for bornholmerne, som vi overhovedet kan.
Desforuden rejser de, der har mulighed for det, til Bornholm den 17. og 18. for at mødes med forskellige grupper og for netop at kunne tage det størst mulige hensyn til bornholmerne. Så jeg synes kun, der er ros til ministeren for den store indsats, der er gjort.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-12-10:
Det, der bringer mig herop, er, at hr. Svend Auken siger, at der er kommet et stænk af alvor og ansvar ind i mine udtalelser.
Efter debatten her i dag om salg af elforsyningsvirksomheder må jeg notere mig, at Dansk Folkeparti har en helt klar holdning til, hvordan den sag skal spænde af, og at venstre side af salen har en anden, mens regeringen ligger ca. midtimellem, som jeg også sagde under behandlingen af forslaget.
Det må vi så prøve at få en forhandling om.
Den debat skal jeg ikke tage hul på i dag, men der rejser sig altså nogle spørgsmål.
Jeg har sagt, at der skal forhandles, og at jeg efter nytår indkalder alle Folketingets partier til forhandling i ministeriet om sagen, men dette spørgsmål rejser sig: Kan kommunerne afhænde deres bygninger eller noget andet?
Nu er der en fokusering på elforsyningsvirksomheder, dem ønsker man særlige regler for, og jeg må jo som minister bøje mig, når der er et flertal i Folketinget, der ønsker at diskutere tingene.
Det gør jeg selvfølgelig også, men det er altså ikke en sag, som er ualmindelig nem at håndtere.
Hr. Svend Auken var hurtig til at drage den konklusion, at alle skal stilles lige.
Lad os nu se, hvad forhandlingerne fører til, og hvad vi bredt i Folketinget kan blive enige om.
Jeg har noteret mig synspunktet hos Dansk Folkeparti om, at det ikke skal komme den enkelte kommune til gode, det er også det, jeg har hørt fra Socialdemokratiet i dag, og det har jeg også hørt fra andre.
Men det er nok ikke under forhandlingen i dag om lovforslaget her, vi skal begynde at tage sagen op, for så tror jeg faktisk, vi kunne sidde her til midnat, hvis vi skulle nå til vejs ende.
Med hensyn til drægtighedsperioder er der jo nogle skabninger i dyreriget, der har nogle lange perioder.
Nogle af de dyr er også meget kloge dyr, men det skal jeg heller ikke komme nærmere ind på.
Så vil jeg godt kvittere over for Dansk Folkeparti, fordi de stemmer for lovforslaget, for det trækker som sagt godt i den rigtige retning.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-12-10:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Ole Stavad for tilsagnet om, at Socialdemokratiet ikke vil medvirke til udsalg af de almene boliger.
Så vil jeg bare notere mig, at ministeren jo ikke har udvist nogen som helst iver med hensyn til at komme i gang med den rapport.
Det skyldes jo nok, at ministeren er klar over, at det projekt, han har bestilt, måske viser sig at være noget, der ikke vil vække begejstring nogen som helst steder.
Derfor har ministeren så valgt at vente lidt med at begynde at læse på det.
Jeg tager det i hvert fald som udtryk for, at det ikke er entusiasme, der præger ministeren, når det gælder udsalg af de almene boliger, og det er jeg sådan set glad for, for jeg ved jo, at ministeren fra Boligselskabernes Landsforening har fået et omfattende materiale, der jo også dokumenterer, hvor dårlig en idé det vil være.
Jeg vil straks efter nytår vende tilbage til ministeren med den her sag og den høringsrunde, der foregår.
Men tak for tilsagnet fra Socialdemokratiet.
Og så må vi jo ...
Ole Stavad (S), 2002-12-10:
Kun lige tre korte bemærkninger til hr. Keld Albrechtsen eller måske snarere til dem, der måtte følge debatten her, for det, jeg vil sige, er hr. Keld Albrechtsen velbekendt. For det første er det jo lovforslag nr. L 57, altså forslag til lov om fremme af privat udlejningsbyggeri, vi diskuterer her.
De fleste af de bemærkninger, hr. Keld Albrechtsen havde,
var jo slet ikke til det her forslag.
Men det er en faktuelt forkert oplysning at påstå, at der bruges én eneste krone af lejernes penge til det her forslag.
Der bruges ikke én.
Derfor har hr. Keld Albrechtsen, hvis det er den misforståelse, der har fået ham til at stemme imod, nu mulighed for at revidere sin opfattelse, inden vi skal stemme.
Den anden faktuelle oplysning er, at der ikke er nogen nye regler her i forhold til huslejefastsættelsen.
Der har været fri huslejefastsættelse på det her område i mere end 10 år.
Der er intet nyt.
Når hr. Keld Albrechtsen er bekymret for, om det kan lejes ud, vil jeg sige, at det jo er der, hvor markedskræfterne på det her område, hvor vi snakker om det private udlejningsbyggeri, kommer ind; hvis ikke man kan leje det ud, vil man, hvis man er en bare lillebitte smule fornuftig forretningsmand, sætte huslejen ned, indtil det kan lejes ud.
Så der skal såmænd nok komme nogen i dem.
Og så vil jeg meget gerne give det tilsagn, at Socialdemokratiet ikke medvirker til, at vi sælger ud af de almennyttige boliger.
Med disse beroligende bemærkninger til hr. Keld Albrechtsen kunne jeg have en forhåbning om, at hr. Keld Albrechtsen når en mere fornuftig konklusion, end han har nået hidtil.
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Jeg hørte, at Venstres ordfører talte om, at det her var kommet for at understøtte virksomhedernes sociale ansvar.
Dér bliver jeg nødt til at have lidt pædagogisk vejledning: Hvordan bliver det pludselig virksomhedernes sociale ansvar, at den selvstændige laver en forsikring for sig selv?
Måske er vi lige pludselig kommet ind til kernen af den store forskel på, hvordan Venstre opfatter begrebet socialt ansvar, og hvordan socialdemokrater opfatter det, for for mig at se har det altså ikke noget med socialt ansvar at gøre, at man laver sin egen private forsikring.
Det mente skatteministeren i øvrigt heller ikke i foråret, da vi behandlede lovforslaget om skattefritagelse
for lønmodtagere
Der blev skatteministeren jo spurgt i spørgsmål 5 - det er bilag 11 til L 97 - om man kunne forestille sig, at selvstændige kom ind under denne her ordning, og der svarer skatteministeren fuldstændig logisk og klart: Nej, for det er en privat udgift, som man ikke betaler skat af, derfor skal man heller ikke skattefritages, og derfor har det heller ikke noget med denne her ordning at gøre.
Det er bare ærgerligt, at skatteministeren ændrer holdning fuldstændig rundtosset i løbet af et halvt år.
Peter Christensen (V), 2002-12-10:
Hr. Morten Homann spørger ind til både den her ordning og sådan set også den ordning, der gælder for medarbejdere, og i den sammenhæng vil jeg så også lige svare fru Sandy Brinck, for da jeg var på talerstolen, talte jeg jo sådan set også om den anden ordning for medarbejdere, som vi vedtog i forrige folketingssamling, og det var sådan set på det område, jeg talte om det sociale ansvar.
Til hr. Morten Homann vil jeg sige, hvilket også har været fremført under både første- og andenbehandlingen af det her forslag, at krumtappen i sundhedsvæsenet efter Venstres opfattelse er det offentlige sundhedsvæsen.
Det står fuldstændig klart, og det vil der ikke blive rokket ved.
Det synes jeg også at den politik vi har ført har vist, da vi gav de 1,5 mia. kr. ekstra til sundhedsvæsnet.
Det var til det offentlige sundhedsvæsen, og det er, fordi vi mener, at krumtappen i sundhedsvæsenet er det offentlige sundhedsvæsen.
Her har vi et supplement, men det ændrer sådan set ikke ved udgangspunktet.
Til fru Marianne Jelved om skattepolitikken
: Vi har sådan set ikke på noget tidspunkt sagt, at man ikke ville kunne bruge et fradrag i det her tilfælde som en del af Venstres skattepolitik, men hvordan?
Hele diskussionen om den fremtidige skattelettelse er en debat, vi tager i det nye år, og der er der selvfølgelig forskellige mål, der skal være taget højde for, bl.a. med hensyn til arbejdsudbuddet.
Diskussionen om marginalskatterne vil jo selvfølgelig også komme til at indgå dér, men vi har jo som bekendt ikke lagt os fast på, hvordan en fremtidig skattelettelse skal se ud.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-12-10:
Jeg synes, der er et helt afgørende spørgsmål til hr. Peter Christensen, og det er: Hvorfor skal alle vi 4 millioner skatteydere i Danmark betale for, at de selvstændige kan få disse forsikringer?
For alle disse fradrag, hvert eneste fradrag, betales jo af dem, som ikke får fradragene.
Det er almindelig logik inden for skattepolitikken. Det her betyder jo så også, at der bliver mindre plads til skattelettelser.
Det troede jeg også var klart.
Lad mig så også sige, at når man taler om de 1,5 mia. kr., der er givet til sundhedsvæsenet, glemmer man jo åbenbart, at der umiddelbart før blev lavet en aftale mellem den socialdemokratisk-radikale regering og Amtsrådsforeningen, der gik på, at man skulle operere 20.000, 40.000, 60.000 ekstra over 3 år, og man fik milliardbeløb til det.
Lad mig så lige sige om det, der blev gentaget, at det jo ikke bliver mere rigtigt, fordi det bliver gentaget: Disse forsikringer, man kunne tegne i Finansministeriet, i bankverdenen og hos politiet, vedrørte ikke operationer. Det var i tilfælde af alvorlig sygdom som f.eks. en kræftsygdom eller en hjertesygdom, der var mulighed for at få udbetalt et beløb.
De havde ikke noget med dette her at gøre, men den vildfarelse løber man åbenbart også rundt i.
Morten Homann (SF), 2002-12-10:
Det fortaber sig stadig i tågerne, hvordan det kan blive til virksomhedens sociale ansvar, at man tegner sundhedsforsikringer for en selvstændig erhvervsdrivende eller hans nøglemedarbejdere, men det kan være, hr. Peter Christensen kan opklare det.
Jeg kan forstå på Venstres ordfører, at det skam ikke er et spørgsmål om at gøre op med det offentlige sundhedssystem, det er kun tænkt som et supplement.
Men så vil jeg godt spørge: Hvordan kan det være, at man laver et supplement, som er betalt af alle skatteydere, også de dårligst stillede skatteydere, som er målrettet til én bestemt gruppe, som kan komme foran i køen?
Ordningen gælder ikke for arbejdsløse, ikke for pensionister, ikke for studerende og ikke for den almindelige lønmodtager.
Hvordan kan det være, at alle skatteydere skal være med til at betale for, at en lille gruppe kan komme foran i køen?
Det synes jeg ikke hænger sammen.
Sandy Brinck (S), 2002-12-10:
Man bliver ærlig talt en smule utryg, når man har fulgt sagen her over længere tid.
I oktober 2001 fremsatte Venstre og De Konservative et fælles beslutningsforslag, hvoraf det helt essentielt fremgik, at skulle der indføres arbejdsgiverbetalte sundhedsforsikringer med skattefritagelse, skulle alle medarbejdere være inkluderet i ordningen; der måtte altså ikke være forskelsbehandling.
I februar 2002, da man havde fået regeringsmagten, kom man så med et lovforslag, som gik
ud på, at ikke alle behøvede at være med i ordningen.
Man måtte godt pille folk ud, bare man frasorterede efter noget konkret, f.eks. at de pågældende var deltidsansatte, ikke havde været ansat særlig længe eller var for syge til overhovedet at kunne få en forsikring.
I begge tilfælde afviste den nuværende skatteminister overhovedet at overveje at give skattefradrag for selvstændiges private udgifter.
Men det kommer nu, og hvad bliver det næste?
Hvad er den næste skive i den salamimetode, der her bliver brugt?
Jeg er utryg, men hvis Venstres ordfører kunne give mig et klart svar, kunne det være, jeg kunne blive tryg.
Peter Christensen (V), 2002-12-10:
Jeg kan ikke lade være med at sige på dette tidspunkt af debatten, at målet helst ikke må stå uklart efter behandlingen af forslaget.
Målet er, at vi ønsker at sikre danskerne en ordentlig behandling uden lange ventelister, og det mål håber jeg ikke vil fortone sig i debatten i dag.
Det forslag, vi gennemfører her,
er faktisk et led i arbejdet for at nå det mål, og vi er allerede nået langt.
Der er allerede mærkbar forskel på den politik, der blev ført, før den nuværende regering trådte til, og den politik, der bliver ført nu. Hr. Jens Peter Vernersen havde nogle betragtninger om fradrag, og det fik mig til at overveje, at der selvfølgelig også ligger en holdningsmæssig forskel til grund for, hvilket udgangspunkt man har: Når en virksomhed eller for den sags skyld en person tjener nogle penge, hvem har så retten til de penge?
Hvis man vil give et fradrag, er det vel ifølge den argumentation, hr. Jens Peter Vernersen kørte frem med, fordi udgangspunktet er, at fællesskabet har retten til alle pengene.
Det er jeg sådan set ikke enig i, og så vil jeg også sige, at et fradrag jo ikke betyder, at det er det offentlige, der betaler hele regningen.
Det bliver ikke resultatet her.
Så spurgte fru Sandy Brinck, hvad der mere var at vente sig af Venstres sundhedspolitik.
Her er jeg nødt til at være svar skyldig, for jeg ikke er sundhedsordfører, så hvilken politik, der vil blive sendt på banen fra Venstres side, kan jeg ikke svare på.
Men målet er helt klart, og det skal nås.
Det er ordentlige behandlingstider til det danske folk, og det er sådan set det mål, vi med både dette forslag og andre forslag prøver at nå.
Marianne Jelved (RV), 2002-12-10:
Jeg vil gerne stille Venstres ordfører et, kan man sige principielt spørgsmål.
Jeg skal bare lige sikre mig, at ordføreren hører mit spørgsmål.
Når man indfører skattefradrag, underminerer man jo skattegrundlaget, og alt andet lige øger man dermed behovet for højere marginalskatter.
Samtidig betyder det, at man med alle andre skatteyderes skatteindbetalinger subsidierer ganske bestemte grupper i samfundet.