runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Duetoft (CD), 1998-06-25:
Jeg vil gerne takke statsministeren for det venlige svar og så sige, at det jo bestemt heller ikke ligger til CD at være i krig med nogen.
Det var jo for så vidt heller ikke CD, der lagde op til det brud, der skete i forhandlingerne mellem regeringen og CD.
Men jeg må i stilfærdighed sige til statsministeren, at vi lidt mistænker regeringen for at have valgt nogle målskiver omkring alle de ømme tæer, som CD har, og så har man skudt efter dem, og man har faktisk i alle tilfældene fået et pletskud.
Det er jo en kendsgerning, at der skulle en ganske anden dagsorden til, for at CD kunne være med.
Og det er dér, vi var lidt kede af, at der ikke var nogen vilje hos regeringen til at ændre den dagsorden.
Jeg vil da også godt sige, at vi vil gerne afprøve statsministerens brede samarbejdstanker en dag i efteråret.
Men det er klart, at i denne her omgang kunne det ikke lade sig gøre, og som sagt synes vi ikke, at det var os, der var de mest kampberedte. Så takker jeg mange gange for statsministerens svar om holocaust.
Jeg vil tillade mig senere i sommer at vende tilbage til statsministeren med nogle konkrete ideer til, hvad man måske kunne gå i gang med.
Men hvis vi kunne følge lidt i hælene på svenskerne, ville det være en ganske god idé.
Så det vil jeg vende tilbage til.
Så vil jeg godt sige til fru Kirsten Jacobsen, at CD kan støtte den foreslåede vedtagelse.
Og jeg vil da godt allerede i dag sige, at det er helt i overensstemmelse med CD`s synspunkt, at den passus, der dengang stod i dagsordenen, og som ikke har haft effekt, nu bliver taget i brug, hvis kommunerne ikke gør, hvad de skal.
Det tilsagn vil jeg godt give, for det er helt i overensstemmelse med de advarsler mod den decentralisering, som vi er kommet med igennem længere tid.
Så vi vil godt i den kommende tid tage den indskudte sætning lidt mere alvorlig, end man har gjort det fra, dengang den oprindelige dagsorden blev vedtaget, og frem til i dag.
Det tilsagn vil jeg meget gerne give fru Kirsten Jacobsen, og så kan vi jo se på, hvor vi i givet fald er nødt til eventuelt lovgivningsmæssigt at gå ind og gøre nogle ting.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-25:
Statsministeren startede sin besvarelse med at sige, at EU-debatten nu skulle være en sådan mere jævnlig foreteelse i den almindelige debat, og at statsministeren ville følge op.
Det skulle sådan nærmest være et dagligt tema.
De udtryk brugte statsministeren, og det lyder da godt.
Lad os så håbe, at det bliver tilfældet, så vi ikke står igen om et halvt eller et helt år og må spørge om, hvor debatten egentlig blev af.
Det er selvfølgelig helt rimeligt, at man debatterer EU,
også selv om der ikke er en folkeafstemning, eller hvad der nu er, på tapetet.
Nu skal vi jo godt nok have et parlamentsvalg i juni måned næste år, så det kunne da godt være, at det kunne hjælpe lidt på debatten. Så hørte jeg selvfølgelig godt i statsministerens indledning om alle initiativerne i forhold til kriminaliteten
i Danmark.
Det, man bare kan konstatere, er, at volden er blevet grovere.
Det er så slemt, at jeg ikke mener, at et land som Danmark skal acceptere det.
Så er der, og det synes jeg egentlig er væsentligt for Dansk Folkeparti, det væsentligste i statsministerens besvarelse, og her må jeg sige, at jeg er faktisk ret ligeglad med statsministerens ovefyldte mødekalender.
Jeg har rigeligt med min egen, og jeg kan slet ikke forestille mig statsministerens sindstilstand, hvis han så min.
Nu ved jeg godt, at statsministeren er meget glad for at fortælle, hvor travlt han har, og det er jeg heller ikke i tvivl om at han har, men det var jo sådan set ikke det, det drejede sig om.
Statsministeren kan jo godt huske den 27. maj
Og derfor var statsministeren - indrømmet - meget imødekommende over for Dansk Folkeparti, over for mig, og sagde, at jeg jo nok havde ret i, at det var nok gået lige lovlig stærkt.
Det var præcis det ordvalg, som statsministeren brugte.
Derfor skulle vi have en debat i Folketinget, hvilket vi så også lige har haft.
Dér synes jeg ikke, det er rimeligt, at statsministeren henviser til sin overfyldte mødekalender, når jeg bebrejder, at statsministeren ikke har været til stede.
Det, jeg kunne konstatere under den debat, vi havde, var, at justitsministeren var umådelig dårlig klædt på, og at statsministerens eget parti og i øvrigt også tilhængerpartierne nærmest følte det som noget af en pestilens, at vi overhovedet skulle have den debat.
Så må jeg spørge: Hvad var så meningen med debatten?
Hvorfor skulle vi egentlig have den, når den nu blev udført på nøjagtig den måde, som man desværre kunne forvente allerede den aften, hvor statsministeren lovede det, hvis man ser på det med meget negative briller?
Det, Dansk Folkeparti havde forventet, var en meget grundig debat, det var, at man undersøgte og drog nogle erfaringer, at man måske endda lagde op til, at der kunne foretages en høring med relevante fagfolk.
Det havde været ordentligt.
Det havde været en rimelig opfyldelse af det valgløfte, som statsministeren faktisk gav dagen inden folkeafstemningen.
Det, der foregik i Tinget, var noget af det sædvanlige, som bare skulle overstås.
Og derfor var det lidt surt, at statsministeren, som ellers tog det her meget positivt dagen inden folkeafstemningen, fulgte meget dårligt op på det.
Peter Duetoft (CD), 1998-06-25:
De fleste, der husker sagen om de grønne afgifter, ved, at CD havde ganske stor indflydelse på at slæbe dem over i nærheden af noget, som erhvervslivet faktisk kunne leve med, så det var faktisk noget, der var effektivt. Så vil jeg godt sige til hr. Buksti: Jeg er ikke en flue
på væggen - nu ville det også være en rimelig tung en - og derfor aner jeg jo intet om, hvad der er foregået i forhandlingerne mellem Venstre og De Konservative og regeringen.
Jeg kan høre, at der er forskellige udlægninger
af, hvad der er sket, og så kan jeg jo så lytte til og tro på, hvem jeg vil. Det, jeg kan konstatere, er, at der var ikke 10 sekunders vilje til, at der skulle laves et forlig, som CD var indblandet i, og det er det, jeg kan tage stilling til.
Der var ingen forhandlingsvilje i relation til CD.
Om det så var, fordi regeringen troede, at den kunne snøre Venstre og De Konservative til at gå ind i noget, der var ringere end det, den kunne have fået CD med til, ved jeg jo ikke noget om.
Jeg tager stilling til, hvad der skete i forhandlingsforløbet mellem regeringen og CD, og her var der ingen vilje fra regeringen til at ændre en dagsorden, så vi kunne være med.
Jan Petersen (S), 1998-06-25:
Det er nu tredje dag - tredje dag
fru Ulla Tørnæs dyrker den myte, men så må det også være muligt for os, der nu har skullet høre på det i 3 dage, at få svar her i dag på det spørgsmål, som er blevet stillet fru Ulla Tørnæs de to foregående dage: Hvad ville Venstre selv have gjort? Hvornår synes Venstre, der skulle have været forhandlet med færingerne?
Skulle det have været lidt tidligere, eller skulle det have været i sommer eller til efteråret?
Hvornår ønskede Venstre, der skulle forhandles?
Det svar har vi aldrig fået, for fru Ulla Tørnæs har nægtet at give os det i de foregående debatter.
Der var ikke meget i fru Ulla Tørnæs' indlæg om, hvad Venstre ville, så det minder mere og mere om en mundtlig udgave af Ekstra Bladet.
Keld Albrechtsen (EL), 1998-06-25:
Det var det samme løfte, som statsministeren gav befolkningen forud for folkeafstemningen den 28. maj.
Så er der jo bare sket det beklagelige på EU-topmødet i Cardiff her forleden, at man allerede har aftalt, at der skal være en ny regeringskonference, der vil føre til en ny unionstraktat.
Det vil uundgåeligt medføre, at der bliver flyttet endnu mere magt væk fra Folketinget over til Unionen, og især væk fra de små lande og over til de store lande.
Det ved hr. Jacob Buksti jo udmærket godt, og statsministeren gav på topmødet i Cardiff for få dage siden grønt lys for dette nye unionsprojekt.
Så vil jeg godt spørge hr. Jacob Buksti: Når han nu siger, at der ikke skal være mere union, betyder det så, at Danmark på den regeringskonference vil sige nej til alle forslag, der flytter mere magt væk fra Folketinget og over til Unionen? For det andet: Hvis der bliver lavet en ny unionstraktat med mere union, betyder det så, at Socialdemokratiet vil sikre, at vi får en folkeafstemning om det her i Danmark?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1998-06-25:
I Dansk Folkeparti er vi meget enige med fru Ulla Tørnæs i den lange række løfter, regeringen ikke har opfyldt eller har brudt; men nu er det jo ikke kun regeringen, som udsteder løfter.
Det gør Venstre også, og vi skal jo helst ikke kunne sige på et tidspunkt, at Venstre har udstedt løfter, men brudt dem.
Derfor vil jeg gerne spørge fru Ulla Tørnæs: Når fru Ulla Tørnæs indleder med at sige, at nu vil Venstre have EU-debatten til at køre året rundt og ikke bare op til folkeafstemninger, er det så kun hægtet op på, at man kan få mere EU-integration og kan komme af med nogle forbehold? Eller er det også hægtet op på, at vi skal have noget mere åbenhed her i huset om arbejdet med EU-forslag og have nærhedsprincippet udmøntet i praktisk politik?
Jeg må nok sige, at da vi havde den konkrete debat den 10. juni i år her i Folketingssalen om konkrete forslag til, hvordan der kunne skabes større åbenhed i EU-arbejdet her i Folketinget, var det utroligt at se, hvordan det netop var Venstre, der fuldstændig afviste de forslag, vi andre kom med, på en usædvanlig markant arrogant vis.
Derfor vil jeg gerne høre, om Venstre fra den 10. juni og til i dag har skiftet politik på det punkt, for det ville være glædeligt.
Arne Melchior (CD), 1998-06-25:
Blot for at sige til hr. Søndergaard, at jeg tror, han tager fejl med hensyn til, at der skulle være tale om diskrimination, når det drejer sig om bopælskravet.
Det er ikke vokset på vor ager, altså at der skal være så og så meget plads pr. person.
Det er ikke vokset hos os.
Og det er altså ikke korrekt, som hr. Søndergaard siger, at det er mange danskeres skæbne, og at de så ville blive sure over at blive sprunget over i boligkøen.
Der er altså ikke mange danske familier, som ikke har mere end ét værelse pr. to personer.
Dem er der altså ikke mange af, så jeg tror, den risiko er ikkeeksisterende.
Jeg skal i øvrigt oplyse, at jeg ikke har meldt mig som ordfører i talerækken, idet jeg tillader mig at henvise til den tale, jeg på CD's vegne holdt den 22. januar ved første behandling af disse lovforslag.
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-06-25:
Spørgsmålet om humanitær opholdstilladelse var et eksempel på, hvor meget der er strammet op i administrationen.
Det er måske nærmere 4.000-5.000, der søger asyl, men hvor mange bliver afvist ved grænsen som umiddelbart grundløse?
Det gør mere end halvdelen, og når vi derefter går i gang med at behandle sagerne, afvises der endnu flere.
Så vil jeg også gerne sige til fru Kjærsgaard, som sagde i sin ordførertale, at vi ikke skal integrere flygtninge her i landet: Vi skal integrere dem fra den første dag, de betræder jorden her i landet.
Vi skal holde dem intakte som mennesker, og de skal udvikles personligt, så de stadig har kræfter til at kunne vende tilbage.
Jeg har set mennesker sidde i 5 år i et asylcenter på en jernseng af Udlændingestyrelsens billigste model
, og de er gået til, de er rådnet op mentalt.
De vil jo gerne hjem.
Mange vil gerne hjem, jeg har siddet på et asylcenter, så jeg ved det.
Jeg vil også gerne sige, at det afgørende er, at vi får et bredt flertal for disse forslag.
Får vi ikke det, bliver usikkerhedsfølelsen hos udlændingene nemlig konstant.
Forslagene skal virke, for så har de mennesker også mulighed for at vende tilbage, og det andet er direkte nedladende.
Aase D. Madsen (DF), 1998-06-25:
Jeg kan ikke lade være med at kommentere CD's hr. Ebbe
Kalnæs' bemærkning om, at med hensyn til vores flygtninge- og indvandrerpolitik var den ikkeeksisterende eller noget i den stil
Jeg vil gerne spørge, om hr. Kalnæs og hans parti er indstillet på, at når disse lovforslag bliver ophøjet til lov, skal vi gå ud og spørge befolkningen, hvad de mener om dem, så vi kan få sikkerhed for, om det er hr. Kalnæs' politik, der er luftig og let, eller om det er Dansk Folkepartis politik.
Vil hr. Kalnæs være med til at indsamle de 60 underskrifter, der skal til her i Folketinget for at få en lov ud til folkeafstemning?
Med hensyn til menneskerettighedskonventionens artikel
står der, at enhver har ret til i andre lande at søge og få tilstået asyl mod forfølgelse.
Det vil altså sige, at så har vi jo overtrådt den konvention, som er fra 1948,
i mange, mange år, for vi lukker jo ikke alle ind, og det vil sige, at enhver af disse konventioner giver mulighed for en fortolkning.
Vi har fortolket den på en bestemt måde her i landet, så lad os dog få en uvildig ekspertundersøgelse, måske af udenlandske eksperter, som kan afgøre, om Danmark fortolker den rigtigt, eller om det bare er politisk bestemt, hvordan man fortolker konventionerne her i Danmark.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-25:
Mon ikke det svar skyldes, at et angreb meget ofte er det bedste forsvar?
Og så skal jeg i øvrigt ikke kommentere, hvad Kina måtte sige om Danmarks overholdelse af menneskerettighederne, for jeg synes, det var en upassende bemærkning. Det er fuldstændig rigtigt, at det er en ren national bestemmelse, og at vi selv har skrevet under.
Men jeg er bare så hamrende træt af, at hver evig eneste gang, vi diskuterer bare den mindste ting i udlændingeloven, er der mindst én ordfører, der begynder at sige, at det nok er på kanten af konventionerne. Regeringen har jo selv gjort det mange, mange gange over for Dansk Folkeparti, når vi har taget problemerne op.
Må jeg sige ganske stilfærdigt til hr. Kalnæs fra CD, at jeg taler ikke om humanitær opholdstilladelse.
Det er slet, slet ikke det, det drejer sig om, for det er jo ikke sådan, at udlændinge, der kommer til Danmark, skal bevilges asyl via humanitær opholdstilladelse.
Det gav hr. Kalnæs fra CD mig jo også ret i, og det er egentlig ganske udmærket.
Pernille Frahm (SF), 1998-06-25:
Det røber et vist ukendskab til, hvordan konventionerne fungerer, når man tror, man kan få en dom, der én gang for alle afgør, om vi er nødt til at rette os efter dem eller ej.
Det er jo sådan, at nogle af konventionerne har nedsat en domstol til at afklare spørgsmålene, f.eks. den europæiske menneskerettighedskonvention, mens FN's konventioner ikke har egne domstole.
Ikke fordi vi skulle, ikke fordi nogen andre syntes, vi skulle, men fordi vi selv mente, det var rigtigt.
Men problemet opstår, når Danmark engang har fundet sine egne ben igen med hensyn til menneskerettighederne i f.eks. Kina og indkalder den kinesiske ambassadør til en samtale for at kritisere overtrædelse af menneskerettigheder i Kina, for så vil ambassadøren kunne svare: Ja, ja, det er meget godt, men fej lige for jeres egen dør først!
Ebbe Kalnæs (CD), 1998-06-25:
Jeg får trang til at bidrage til fru Kjærsgaards skuffelse.
Den ordførertale, der blev holdt her, ligner meget det, vi ellers har hørt.
Jeg vil gerne sige, at når der ikke er blevet enighed om væsentlige stramninger af indrejsereglerne i de mange forhandlinger, er det, fordi de i forvejen er meget stramme.
Jeg opfatter i virkeligheden Dansk Folkepartis kamp i denne sag som noget i retning af skrædderne i Kejserens nye Klæder, der forsøger at lave noget af noget, der ikke eksisterer, og det er vel også det, man lever af politisk, vil jeg tro.
Det helt afgørende er, at partiet under alle omstændigheder vil skrige op om stramninger, lige til man falder om af luftmangel, uanset hvad der sker.
Tingene er gået igennem, og der kommer meget få mennesker ind i dette land, og det hjælper altså ikke at pakke det ind med nogle pæne ord, som man gør for tiden.
Der bliver stort set ikke givet humanitær opholdstilladelse i dette land, i hvert fald kun noget, der kan tælles på ganske få fingre.
Bendt Bendtsen (KF), 1998-06-25:
Hr. Tom Behnke spørger, om det med den passende bolig ikke er et overflødigt forslag.
Det er det ikke, og det kan adskillige borgmestre bekræfte over for os. Vi har haft megen kontakt til det kommunale bagland, som skal være med til at løfte de har opgaver, og det er ikke kun konservative borgmestre, men også socialdemokratiske borgmestre, der siger, at det her er et problem, og det vil de gerne have gjort noget ved.
Det er derfor, vi bragte det ind i forhandlingerne.
Vi fik det med i vognen.
Hvorfor det så blev kørt ud på et sidespor ved vi jo godt alle sammen. Jeg kan bekræfte, at mange af dem, vi finder på gader og stræder, er psykisk syge og den slags, og her er da lidt, vi kan lære om familielivet, lære at tage os lidt mere af hinanden. Jeg vil sige, at der er måske nok nogle udlændinge, der har været lidt dygtigere til at se efter familien, end vi danskere er.
Vedrørende finansieringen af det almennyttige boligbyggeri og lign.: Det er rigtigt, at det er skatteyderne, der betaler de ting, men det, der har været vigtigt for os, er, at vi her i Folketinget ikke sender regningen videre til kommunerne.
Vi må lære her i dette hus, at vedtager vi noget, må vi også betale for det. Jeg vil nok sige, at med de ordninger, der i dag sættes i værk på området, tror jeg ikke, at selve det, at man nogle steder skal til at tvinge kommunerne, kommer til at betyde noget.
Og alt det med køb af villaer og hjemmehjælpen i Viborg er jo fuldstændig ude af trit, for det er overhovedet ikke det, der er tale om i dette forslag.
Der har også været sagt fra Enhedslistens og mange andre sider i dag, at der virkelig er tale om markante borgerlige opstramninger.
Hertil vil jeg sige, at vi har altså bare sagt, vi tager stilling ved tredjebehandlingen,
Der er her virkelig tale om et forslag, der strammer op i forhold til det gældende regelsæt.
Man kan jo bare se på, hvordan de skærpede regler for narkokriminalitet har virket inden for de sidste år.
Christian H. Hansen (DF), 1998-06-25:
Når nu fru Pernille Frahm går herop og taler om diskrimination, så må det være, fordi fru Pernille Frahm ikke følger med i dagspressen.
De eneste mennesker, der bliver diskrimineret herhjemme i øjeblikket, er de ældre.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-06-25:
Hr. Bendt Bendtsen må forstå, at det, der sker nu, og det, der med meget stor sandsynlighed sker i morgen, er en stor skuffelse for Dansk Folkeparti. Tænk engang på den meget, meget omfattende debat, som vi havde hele sidste sommer, hvor - det er jo en kendsgerning - den nuværende indenrigsminister blev sat ind på pladsen, for nu skulle der virkelig ske noget i forhold til udlændingeloven.
Og hvad er det, vi står med?
En gang fnidder fnadder, som handler om, at flygtninge skal have en bopæl.
Det er i virkeligheden det, det nu er kogt ned til.
Det er det, der bevirker, at det for Dansk Folkeparti er så katastrofalt, fordi det ser ud, som om Venstre og De Konservative går med til en integrationslov.
Det, som så kaldte mig herop med hensyn til hr. Bendt Bendtsens indlæg, er, at det jo er fint nok - det var Dansk Folkeparti med til - at vedtage, at der i forhold til narkokriminalitet skulle ske en lang række udvisninger, men hvor mange af dem bliver effektueret?
Her ved hr. Bendt Bendtsen lige så godt som jeg, at det er det næste problem.
Er der nogen reelle opstramninger i det her lovforslag med hensyn til udvisning og den endelige udvisning, hvor dommene også bliver effektueret, og hvor man, når man får en udvisningsdom, rent faktisk også bliver udvist?
Aase D. Madsen (DF), 1998-06-25:
Den konservative ordfører fremhævede lige før, at kommunerne nu havde lejlighed til at låne 100 pct. til almennyttigt boligbyggeri netop af hensyn til flygtninge og indvandrere. Regeringen betalte, blev det glad meddelt.
Ja, regeringen betaler også for anvisningsret i de private udlejningsejendomme.
Den betaler for køb af villaer i landets dyreste kommuner.
Der er ingen ende på, hvad regeringen betaler.
Men jeg må lige have lov til at oplyse den konservative ordfører om, at det ikke er regeringen, der betaler.
Det er skatteyderne, der betaler. Der er overhovedet ingen økonomiske bremser, når der gælder flygtninge og indvandrere. Så kan man jo ikke lade være med at tænke meget, meget dybt over, hvad er det, vi har læst på forsiderne i de sidste dage med hensyn til Viborgsagen, for så er det altså noget af et skisma at se, at de økonomiske bremser ikke virker over for udlændinge, men virker over for vores egne ældre.
Tom Behnke (FP), 1998-06-25:
Jeg tror, at Det Konservative Folkeparti forregner sig i forhold til de positive sider af forslagene, som den konservative ordfører her stod og nævnte.
Jeg har et spørgsmål til hr. Bendt Bendtsen, og det er til hele den diskussion, der har været omkring det med den passende bolig, hvor man kan undre sig over, at det overhovedet skal føre til den store krise, men lad nu det ligge.
Er forholdene netop ikke kendetegnet ved, at de udlændinge, der kommer her til landet, kan springe foran i boligkøerne ude i kommunerne, sådan som vi har talrige eksempler på?
Man sørger jo for, at udlændinge med det samme får en passende bolig, om de så skal springe boligkøen over og alt muligt andet.
Fra hr. Bendt Bendtsens tid som betjent på gader og stræder må hr. Bendt Bendtsen jo også have et klart indtryk
af, at de mennesker, man finder, og som er hjemløse i det her samfund, er danskere.
Det er bestemt ikke udlændinge.
Så derfor: Er det i virkeligheden ikke et fuldstændig overflødigt ændringsforslag at stille?
Søren Kolstrup (EL), 1998-06-25:
Jeg skal blot gøre hr. Ebbe Kalnæs opmærksom på, at vi i udvalget har haft en stribe af deputationer, der alle har peget på, at det var vigtigt, at ansvaret lå i amterne.
Det blev drøftet grundigt igennem.
Jeg skal gøre opmærksom på, at alle disse deputationer pegede på det nyttige i, at der var et stort elevgrundlag, at man på den baggrund kunne danne ensartede hold, og derfor blev det dokumenteret gang på gang, at ansvaret skulle ligge hos amterne.
Jann Sjursen (KRF), 1998-06-25:
På Kristeligt Folkepartis vegne vil jeg godt sige, at vi naturligvis støtter, som jeg også har bebudet under førstebehandlingen, det af SF og Enhedslisten stillede ændringsforslag, som tager sigte på, at ansvaret for sprogundervisningen fastholdes i amtsligt regi.
I forhold til den foregående taler mener vi absolut, det er vigtigt, at man fastholder den ekspertise, som er opbygget i amterne for så vidt angår sprogundervisningen, men også, at den ansvarsfordeling, der er i dag, hvor amterne altså har ansvaret for andre voksenuddannelser, bliver fastholdt.
Derfor vil jeg gerne her ved andenbehandlingen, nu da Venstre har bedt om at få sagen til fornyet udvalgsbehandling, gerne opfordre især Venstre og De Konservative til at støtte det ændringsforslag, som SF og Enhedslisten har stillet, og som jeg da forstod under førstebehandlingen at partiets uddannelsespolitiske ordfører faktisk var særdeles venligt stemt over for.
Så jeg synes, at Venstre og De Konservative skulle benytte sig af den mulighed, en fornyet udvalgsbehandling giver, til at revurdere deres syn på netop det spørgsmål dér, og jeg vil da opfordre dem til at støtte forslaget i lighed med det, Kristeligt Folkeparti gør.