runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2002-11-19:
Hr. Kristian Jensen sagde før, at mit indlæg var meget polemisk.
Nu har jeg jo ikke stået heroppe fra talerstolen og i noget indlæg bedt nogen om at blive voksne
Men jeg vil da godt prøve at dæmpe min tone lidt og så for tredje gang stille det samme spørgsmål og bede hr. Kristian Jensen om at prøve at forklare det.
ude i Vestsjællands Amt, når det nu må se frem til at blive straffet og dermed blive tvunget til at lukke 3-4 sygehuse og skære drastisk ned på antallet af de psykiatriske sengepladser, fordi det laver en skattestigning og forsøger at løse opgaverne, når de i Farum Kommune modsat må hæve skatten til at betale af på gamle fester og druk og på store dyre sportsanlæg, som de ikke tvinges til at lukke eller til at sælge?
Hvad er Venstres svar til borgerne i Vestsjælland?
Hvorfor er det rimeligt?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-19:
Jeg vil overhovedet ikke underkende de vanskeligheder, mange lokalpolitikere står med bl.a. på det sociale område med behovsvurderinger, som er svære at indfri.
Men det er jo bare, hvordan vi griber det her an.
Hvis man har et ønske om at gribe det her an for at finde ud af, hvordan vi så løser tingene, hvordan vi i højere grad sikrer, at de offentlige midler går derhen, hvor der er det største behov efter vores vurdering, altså den politiske prioritering, vi nu vil foretage, så er det jo nødvendigt at fokusere lidt på det her og gøre det lidt konstruktivt og lidt, havde jeg nær sagt, grundigt. Hr. Aage Frandsen bliver da nødt til at sige noget til et udsagn fra SF, der tidligere er kommet, om, at vi står med de største nedskæringer på det sociale område i 20 år, og så ikke komme med en eller anden sludder for en sladder heroppe fra talerstolen med, at ud fra en eller anden behovsanalyse, hvor behovet måske er lidt større.
Ja, der er godt nok vækst, og ja, man bevilger godt nok nogle flere penge til området, men det, at vi mener er nedskæringer skyldes, at vi mener, behovet er lidt større.
Jeg tror altså, at de fleste er faldet fra for længst.
Kan vi få SF's udsagn om, at der faktisk er tale om, at man bruger flere penge næste år på de her områder samlet set, end man gør i år, så er vi dog nået dertil, at det her med de største nedskæringer i 20 år ikke handler om, at man så bruger færre penge.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-11-19:
Jeg vil gerne lidt tilbage til den der seriøsitet i de budskaber, SF kommer med.
For hvis man tager hr. Villy Søvndals tale fra 3. oktober, åbningstalen, så gør han opmærksom på, at Storstrøms Amt skal ud og skære 14 pct. af de sociale udgifter og 400 stillinger til, som specielt har med de hjemløse og sindslidende osv. at gøre.
Samtidig skal det holdes op mod, at Storstrøms Amt faktisk er det amt, der pr. borger i hele det område får mest pr. indbygger for særligt vanskeligt stillede kommuner netop for at løse de her problemer.
Det er noget af det, indenrigsministeren har lagt vægt på, at pengene bl.a. skal bruges til.
Derfor er de kommentarer, SF kommer med, lidt usammenhængende.
Men er seriøsiteten i det, at man kommer med her, lige så god som den, der er i åbningstalen?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Med hensyn til tal - dette er en slags svar til hr. Kristian Jensen - så er det rigtigt, at Amtsrådsforeningen har sagt, at amterne har øget udgifterne i 2002 og bibeholdt udgiftsniveauet i 2003.
Nu kan man jo godt have, at udgiftsniveauet er øget, men at behovet også er øget mere.
Det nytter jo ikke noget at sige, at vi skal have et bestemt udgiftsbehov dækket, og det er altså uændret, uanset at behovet eventuelt er øget.
Derfor er det jo ikke nok
alene at se på, at et tal er bibeholdt.
Men under alle omstændigheder må man jo sige, at det ikke er korrekt at tage Amtsrådsforeningen til indtægt for, at det er steget. Det er i hvert fald ikke det, der står i denne pressemeddelelse, som jeg står med her, og som er fra den 29. oktober. Når vi taler om, hvordan man gør i forhold til de svage grupper, kan det godt være, man har en række pladser, som er der, men at bemandingen er ringere.
Det er jo det, der er tilfældet for en række amtskommuners vedkommende.
For at få økonomien til at hænge sammen, gør man bemandingen ringere.
Endelig med hensyn til, hvordan det her er som niveau i forhold til tidligere, så må vi jo sige, at på det sociale område, ikke mindst for de svage grupper, er det nødvendigt, at niveauet hele tiden stiger, fordi der bliver flere, der har problemerne.
Der er flere, der har problemerne.
Og med udsagnet om, at det er de hårdeste nedskæringer i 20 år, så tror jeg ikke, at man inden for 20 år har oplevet sådan voldsomt store nedskæringer på netop lige de her felter.
Det har sådan set også været i vækst selv i 1980'erne under Schlüter-regeringen, så vidt jeg husker.
Der var den og den del i vækst, så var der andre dele, der ikke var det.
Så det, vi kan konstatere nu, er, at regeringen i hvert fald ikke har øget i forhold til det behov, der er der.
Det har man ikke.
Og behovet er steget i forhold til, hvad der har været tilfældet de tidligere år.
Det er derfor, vi også kan sige, at sammenlignet med mange år tilbage er det første gang, hvor kurven går nedad i forhold til behovet.
Og det er det, som jeg går ud fra at hr. Søvndals udsagn går på.
Det er i hvert fald hr. Søvndal, som finansministeren ophøjede til den person, der spillede den største rolle i finansministerens redegørelse til Folketinget.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-19:
Tak til hr. Aage Frandsen for at fortælle mig, hvad en forespørgselsdebat er, og hvad den går ud på.
Mit ærinde var sådan set et andet, men alligevel tak. Mit ærinde var sådan set at finde mere ud af, hvad SF egentlig ville med det her.
Jeg kan også spørge på en anden måde: Er hr. Aage Frandsen enig i det SF-budskab, der kom for en måned eller to siden, om, at det, vi oplever næste år i kommuner og amter, er de største sociale nedskæringer i 20 år?
Helt konkret, kan vi få et ja eller nej?
Er SF's ordfører enig i det synspunkt nu, hvor vi har set budgettallene for 2003?
Det må da være klart, så vi kan få en idé om, hvad det generelle billede af økonomien ude i amter og kommuner er for SF.
Det er den ene del af det.
Den anden del er så en diskussion specifikt omkring nogle kommuner og amter, som ganske rigtigt har nogle meget vanskelige vilkår, og hvor vi skal diskutere, hvad vi gør der.
Men det er da ikke uinteressant, når vi har en debat om det generelle og om det hele, som det er formuleret i forespørgselsteksten, så at spørge om SF's holdning til det.
Jeg fornemmede hr. Aage Frandsens drillehumør.
Hvis det var sådan, at hr. Aage Frandsen ville have haft Dansk Folkeparti med på et forslag til vedtagelse, så havde man nok ikke, før forespørgslen gik i gang, nøjedes med at spørge Socialdemokratiet, Det Radikale Venstre, Kristeligt Folkeparti og Enhedslisten.
Så havde man nok også spurgt Dansk Folkeparti, om vi ville være med på det forslag til vedtagelse.
Så når hr. Aage Frandsen ikke har spurgt os om det, men bare fremlægger det og har clearet det med de andre partier, så er det nok, fordi hr. Aage Frandsen forestiller sig, at vi ikke vil.
Men det må vi jo tage stilling til under debatten og se, hvordan debatten forløber og om vi får klare svar på de spørgsmål, vi stiller hr. Aage Frandsen.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Nej, jeg havde såmænd ikke forventet, at hr. Aage Frandsens stemmeføring ville være skinger, men man kunne godt frygte det.
Man kunne godt frygte det, fordi SF's tonefald i diskussionen omkring kommuners og amters budgetter og især indsatsen over for de socialt svageste har været meget, meget skinger, og - må jeg også sige nu - meget, meget falsk i forhold til den virkelighed, som tallene for de vedtagne budgetter for amter og kommuner viser.
Men hvis hr. Aage Frandsen nu ikke tør tro på, at tallene, som regeringen leverer, er rigtige, tør han så tro på, når Amtsrådsforeningen på deres hjemmeside skriver, at der ikke er nedskæringer?
Når Amtsrådsforeningen på deres hjemmeside skriver, at der udvides med langt flere pladser i 2003?
Tør hr. Aage Frandsen så ikke komme herop og erkende, at den sang, der har været sunget fra SF's side om massive sociale nedskæringer, er forkert?
Gør det virkelig så ondt på SF at erkende, at man har taget fejl, at hr. Aage Frandsen ikke kan få sig selv til at komme herop på talerstolen og indrømme det?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Formålet med en forespørgsel i Folketinget er, at regeringen skal svare på det, som forespørgerne er interesseret i.
På baggrund af det har vi så en debat i Folketinget, hvor det hele med udgangspunkt i kommuneaftale, skattestop osv. kan diskuteres i forbindelse med det overordnede tema omkring kommunernes og amtskommunernes økonomi.
En vedtagelse i Folketinget har til formål at få vedtaget noget som en del af denne debat, men hvor man nødvendigvis ikke tager alt ind.
Jeg kan også betro hr. Kristian Thulesen Dahl, at når vi kommer med sådan et forslag til vedtagelse, er det sådan set med velberåd hu.
Det var noget, vi måske kunne få vedtaget, bl.a. fordi Dansk Folkeparti jo burde være enig i det.
Og når Dansk Folkeparti tilsyneladende nærmest er enig i forslaget, så går vi ud fra, at Dansk Folkeparti vil støtte forslaget, og dermed er der flertal for forslaget.
Det er sådan set meget velgennemtænkt.
Vi kunne også fra SF's side være kommet med et forslag alene, hvor vi skælder regeringen ud, og det kunne vi også få en hel del til at stemme for, men det er måske ikke særlig konstruktivt.
Men vi har altså lavet noget, som vi har tænkt
hr. Kristian Thulesen Dahl bliver virkelig begejstret for, og derfor vil han selvfølgelig også stemme for det.
Så det er virkelig gennemtænkt.
Jeg håber heller ikke, at hr. Kristian Thulesen Dahl kunne tænke andet, når det er bl.a. min hånd, der har været med.
Med hensyn til de særlig vanskeligt stillede kommuner: Ja, jeg ved godt, at det er tænkt, de skal fortsætte.
Vi mener bare, at det her med at lave lappeløsninger år for år ikke er tilfredsstillende.
Og så med hensyn til henvisningen til, at det også er den tidligere regerings skyld: Ja, men så tyder det åbenbart på, at det er regeringernes skyld, at amtskommunerne har problemer.
Var det den tidligere regerings skyld, at Vestsjælland har problemer, må det nok også være den nuværende regerings skyld, at man har problemer, nemlig skattestoppet for Vestsjællands Amtskommunes vedkommende.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-11-19:
Jeg vil gerne spørge SF, om de har glemt, at regeringen har meldt ud, at tilskuddene til de særlig vanskeligt stillede kommuner fortsætter som et minimum i de kommende år.
Det er netop, fordi man ikke skal lave en ny udligningsreform nu her til 2004, når man samtidig efterfølgende eventuelt skal lave en strukturændring i Danmark.
Derfor er det meget fornuftigt, at man sikrer de vanskeligt stillede kommuner, indtil man har en helhedsløsning på det.
Marianne Pedersen (V), 2002-11-19:
Jeg vil gerne præcisere, at Finansieringsudvalget fortsat har til opgave at finde nogle måder at løse de vanskeligt stillede kommuners største problemer på fremover, også i forhold til den forhandling, der skal foregå mellem KL og Amtsrådsforeningen næste gang
Finansieringsudvalget skal altså komme med nogle bedre elementer til at udligne via de efterhånden ret store midler - jeg tror, vi er oppe på omkring 220 mio. kr. - til de skævt udviklede kommuner.
De store problemer kan ikke opstå på et år, så vi skal helt tilbage til den tidligere regerings regeringsperiode for at se, hvorfor problemerne er blevet så voldsomme nu.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-11-19:
Som jeg hører det, er der sket en væsentlig ændring i SF's argumentation over de seneste uger eller måneder, og jeg vil spørge hr. Aage Frandsen om årsagen hertil.
For nogen tid siden forlød det, som det også allerede har været nævnt heroppefra, at man i kommuner og amter nu var i gang med den største nedskæringsrunde i de seneste 20 år.
Det er SF, der har været bannerfører for det synspunkt, som
altså er et billede af, at man generelt ud over landet massivt skærer ned på den sociale indsats.
Så er vi nået frem til debatten i dag, hvor vi regner med, at det er en debat om det, og ser så et forslag til vedtagelse fremsat af SF's ordfører, som går ud på, at der er nogle specifikke områder i landet, der har nogle særlig vanskelige vilkår.
Det vil vi gerne anerkende, det er soleklart, sådan er det, og det er fuldstændig rigtigt.
Men det er jo en helt anden diskussion end den debat, SF lagde op til tidligere, hvor det var et generelt billede af landet, at der ifølge SF var tale om de nedskæringer. Derfor må jeg bare vide, hvad det er, vi har en debat om nu.
Er det et generelt billede, som er elendigt og uhørligt, og som vi skal gøre noget ved, eller skal vi diskutere, hvad vi konkret gør i forhold til nogle specifikke områder af landet, som det står i forslaget til vedtagelse?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Jeg ved jo udmærket, at der ekstraordinært er afsat 180 mio. kr.
Jeg ved også godt, at Finansieringsudvalgets arbejde fortsætter.
Men det ændrer ikke ved, at regeringen under alle omstændigheder jo har sagt, at efter at man har nedsat Strukturkommissionen, udskyder man den endelige reform.
Det betyder, at det er helt afgørende, at man får sat noget i værk i indeværende folketingssamling, med henblik på at det kan virke så hurtigt som overhovedet muligt.
Der er altså, uanset at man afsætter 180 mio. kr. til nogle bestemte kommuner, der er særlig dårligt stillede, en masse kommuner, der har svare problemer, fordi den model, som er udregnet fra tidligere tid, altså ikke længere vil fungere, og derfor har alle været klar over, at man skulle gennemføre en udligningsreform, og nu har regeringen så sagt, at man altså skubber det lidt. Med hensyn til, at jeg fremhæver nogle amtskommuner: Det
er vel korrekt, at disse amtskommuner har et særligt problem.
Men det kan være, at jeg skulle have nævnt Bornholms Amtskommune, for jeg mener ikke, at de er særlig ramt i forhold til disse amtskommuner.
Det er de amtskommuner, man ser har særlige problemer, nemlig Ribe Amt og også Vestsjællands Amt, der er særlig ramt.
Det kan man se ud af deres økonomi, og det er derfor, at Vestsjællands Amt prøver
at finde en løsning på det, og så bliver de straffet fra regeringens side, for det har regeringen flertal til at sørge for.
Det er det kommunale selvstyre og det amtskommunale selvstyre, der viser sig i praksis.
Endelig til hr. Kristian Jensen
: Når man siger tingene i en afdæmpet form, behøver det ikke være, fordi det er noget, man mener er mindre vigtigt.
Jeg ved ikke rigtig, om hr. Kristian Jensen havde forventet, at jeg skulle have talt i en skinger tone; det tror jeg ikke jeg kan.
Det billede, som finansministeren giver, og det billede, som hr. Kristian Jensen i dag har givet til Berlingske Tidende, er ikke korrekt, og det er det ikke, for hr. Kristian Jensen sammenligner altså kommunernes tal på det sociale område med, hvad man gør i budget 2003. Og med hensyn til det andet om amtskommunerne: Det er ikke korrekt, at der er tale om vækst.
Marianne Pedersen (V), 2002-11-19:
Jeg formoder, at hr. Aage Frandsen er klar over, at der ekstraordinært blev sat 180 mio. kr. af til de kommuner og amter, der klarer sig dårligst, og at de 180 mio. kr. netop øremærkes i år 2003, således at man kan rette op på de store skævheder. Derudover vil jeg også gerne præcisere over for hr. Aage Frandsen, at Finansieringsudvalget fortsat arbejder med at lave nogle elementer, der kan indgå i den fremtidige finansiering, også omkring disse ekstraordinære midler, således at de vil falde de steder, hvor der er mest hensigtsmæssig brug for dem i de skævt udviklede kommuner og i de økonomisk dårligst funderede amter.
Jeg vil gerne spørge hr. Aage Frandsen, om han ikke er klar over, at disse midler er til rådighed.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2002-11-19:
Jeg forstår ikke helt, at hr. Aage Frandsen trækker specielt tre vanskeligt stillede amter frem, for der er vel ingen som den nuværende regering, der har givet særlige tilskud til de særlig vanskeligt stillede kommuner og amter, og hvor man vitterlig har forsøgt at tage hånd om de problemer, der er, og som er skabt af bl.a. det tidligere flertal i Folketinget.
Man har forsøgt at rette op på nogle ting, økonomier, så der vitterlig er grobund for, at de her kommuner og amter kan løse opgaven på lige fod med alle andre.
Man har jo i det her lagt vægt på, at de, der ikke kan løse opgaverne, men gerne vil, får en økonomi, så de også kan, så jeg forstår slet ikke den kritik af regeringens politik på det område.
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Jeg er sådan set lidt skuffet over hr. Aage Frandsens forelæggelse på forespørgernes vegne.
Det er ikke over den meget afdæmpede form, hr. Aage Frandsen lægger an til - det kan jeg godt forstå, for med de tal, der er kommet på bordet, er de skingre toner, vi har hørt fra især SF i de seneste måneder, kommet mere ned på jorden - men jeg er faktisk skuffet, fordi jeg kender hr. Aage Frandsen som en ærlig og reel mand, og derfor kan jeg ikke forstå, at hr. Aage Frandsen så ikke tager skridtet fuldt ud og anerkender og erkender, at man har begået en fejl. SF har jo begået en fejl i de forløbne 6 ugers tid siden åbningsdebatten.
Man har rendt ud med løse påstande om, at nu var der lagt op til massive nedskæringer, de største nedskæringer i 20 år, mens det fremgår af både Indenrigs- og Sundhedsministeriets tal og Amtsrådsforeningens hjemmeside, at der ingen nedskæringer er; det er vækst, og der er endda en stigning i antallet af pladser i amterne i de kommende år.
Marianne Jelved (RV), 2002-11-19:
Jeg synes også, man skulle prøve at få lidt dimensioner ind i den debat, der foregår lige nu.
Jeg kan forstå på hr. Kristian Jensen, at det er meget vigtigt for regeringen at dokumentere, at der er en stigning i udgifterne.
Det er lidt morsomt at høre som radikal, at det i sig selv er et succeskriterium, at der er en stigning i de sociale udgifter ude i amterne og kommunerne, men det er det altså blevet for regeringen.
For at få lidt dimensioner ind i debatten, kan jeg forstå, at det er meget vigtigt, at det kan dokumenteres, at der er en stigning, en realvækst, som det hedder, på 169 mio. kr. Det er jo i forhold til et beløb i størrelsesordenen 62 mia. kr., og derfor kan der jo ligge ekstremt mange ting bag det tal, bl.a. ved vi jo ikke noget om antallet af mennesker, der er berørt, og der kan jo i virkeligheden være en stigning i antallet af borgere, som er berørt af de sociale udgifter, og dermed ligger der indirekte en besparelse eller en nedskæring.
Derfor er det her ikke så interessant.
Det interessante er jo, hvad borgerne oplever.
Ved hr. Kristian Jensen, hvad borgerne oplever?
Line Barfod (EL), 2002-11-19:
Hr. Kristian Jensen fortsætter med sin talmagi, men det, der interesserer Enhedslisten, og det, jeg tror interesserer de fleste af de mennesker, der bliver berørt, er det, de rent faktisk oplever.
Er det en velfærd, der i hvert fald ikke bliver forringet, eller er det forringelser?
Det, der godt kan undre en lidt, er, at Venstre og regeringen mener, at man skal straffe amter og kommuner, der ikke overholder det valgløfte, regeringen gav om skattestop, men man mener ikke, at man skal straffe de amter og kommuner, der ikke overholder valgløfterne om velfærd.
Men hvis den stigning går til bureaukrati ligesom på ældreområdet, hvor den halve milliard kroner går til bureaukrati i stedet for at gå til mere hjemmehjælp, hjælper det altså ikke de ældre en meter.
Tværtimod er der jo nogle kommuner, der har meldt ud, at de øgede krav til bureaukrati betyder, at de bliver nødt
Kristian Jensen (V), 2002-11-19:
Hvis jeg starter bagfra: Det er meget, meget nemt at gå ind og kigge på de tal, der foreligger, og se, hvad kommuneaftalerne har forudsat.
De har forudsat, at der vil være en realvækst i amternes samlede økonomi på 1.503 mio. kr. - jeg tror endda, den er på 1.534 mio. kr., hvis man tager det hele med - og tilsvarende har været forudsat en realvækst i kommunernes økonomi på 807 mio. kr., hvis jeg husker tallene rigtigt.
Der er altså tale om realvækst.
Uanset hvordan hr. Villy Søvndal ønsker at stille tallene op, kan hr. Villy Søvndal ikke løbe fra, at kommuneaftalerne, der stillede en vækst i udsigt, er blevet opfyldt til punkt og prikke.
Når der i amterne endda er plads til en større vækst på socialområdet end forudsat i kommuneaftalerne, er det netop, fordi amterne har valgt at omprioritere fra andre områder til netop det sociale område, som det også er ønsket af Venstre.
Til hr. Aage Frandsen
: Jeg kan læse højt, hvad der står i fodnoten på notatet fra Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Budgettet for 2002 er korrigeret for opgaveændringer og det niveauløft, der indgik i aftalen for 2003 - korrigeret for opgaveændringer og det niveauløft, der indgik i aftalen for 2003!
Det er gjort for at lave de mest sammenlignelige tal for niveauet i 2002 og niveauet for næste år, og de mest sammenlignelige tal, som Indenrigs- og Sundhedsministeriet kan lægge frem, viser altså, at der er en stigning på 169 mio. kr. på socialområdet for kommunernes vedkommende.
Så synes jeg, det var lidt interessant, at hr. Arne Toft kom frem med, at nu skulle vi have givet los for udgifterne, og nu skulle udgifterne få lov til at stige.
Jeg erindrer en regering under ledelse af Socialdemokratiet, der lavede en rapport, der hed »Danmark år 2010«, og hvor man opstillede som et meget, meget vigtigt mål, at det var nødvendigt at holde en afdæmpet vækst i det offentlige forbrug.
Villy Søvndal (SF), 2002-11-19:
Det er jo en meget nænsom debat, vi har.
For lidt siden tror jeg oven i købet, hr. Kristian Jensen fik lidt ondt af mig og syntes, det var synd for mig.
Det er selvfølgelig altid rart med lidt menneskelighed og sådan noget, men det er der nu ingen grund til.
De, der er grund til at have ondt af og at synes, det er synd for, er dem, der er blevet lovet en hel masse af den nuværende regering.
Nogle af dem hoppede på limpinden og troede på det, men nu står de så i det første efterår med den nye regering og oplever, at der er langt mellem det, der blev lovet, og den virkelighed, de møder.
Hvis man kigger på de faktiske tal og lader være med de kneb, som finansministeren lavede, og som Venstres ordfører lavede for lidt siden ved at sammenligne usammenlignelige økonomiske størrelser, hvad er så tallene på amtsrådsområdet?
Er der ikke et ganske svagt fald?
Det siger
Der er pillet i omegnen af 0,5 mia. kr. ud.
Den eneste undersøgelse, jeg har set - jeg har nemlig ikke set den undersøgelse, som regeringspartierne offentliggør i Berlingske Tidende i dag - er en undersøgelse
på ældreområdet, som PLS Rambøll har foretaget for FOA, og den siger, at der er et svagt fald i personaleforbruget.
Hvordan i himlens navn kan man vende det til en stigning?
Hvordan kan man det?
Aage Frandsen (SF), 2002-11-19:
Jeg vil spørge hr. Kristian Jensen: Er det det samme papir, vi har i hånden?
Det papir, som Indenrigsministeriet har lavet den 18. november, som siger noget om det sociale område.
Jeg tror, hr. Kristian Jensen kom til at nævne 269 mio. kr.; det er kun 169 mio. kr., men det skal ikke skille os ad.
Men vil hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at det er korrekt, når både hr. Villy Søvndal og jeg nævner, at der er tale om 2002-budgettet for det sociale område og ikke tale om de faktiske udgifter i 2002?
De faktiske udgifter er højere, og det betyder, at hvis vi havde haft de faktiske udgifter, ville det vise sig, at der ikke var tale om vækst.
Vil hr. Kristian Jensen ikke bekræfte, at det er rigtigt?
Jeg synes i øvrigt, det er for dårligt, at man sender nogen i byen med noget, der er så forkert, men jeg kan godt gennemskue det. Jeg bliver nemlig ikke sendt i byen.
Lige til sidst