Martin Glerup (S), 1997-11-20:
I 1992 blev den bæredygtige udvikling sat på dagsordenen i Rio, og FN's ekstraordinære UNGASS-forsamling i New York i år har bidraget til at følge op på Rio og har medvirket til, at den bæredygtige udvikling forsat er sat højt på den internationale dagsorden.
Vi husker stadig talerne fra Blair og Clinton og alle de andre prominente ledere fra det meste af verden, og de var gode.
Men mødet afdækkede jo desværre, at mange af intentionerne fra Rio ikke var og stadig ikke er opfyldt.
På nogle områder er det gået fremad, men på mange, mange områder er udviklingen gået i den forkerte retning, og det er jo afgørende, at vi får vendt den udvikling.
Hovedkonklusionen fra UNGASS er, at det går for langsomt med at bekæmpe fattigdommen i udviklingslandene og dermed gavne det globale miljø.
Det er stærkt utilfredsstillende, at det er tilfældet, og den konklusion kæder to meget vigtige aspekter sammen, nemlig udvikling og miljø.
Det er to sider af samme sag, som skal løses sammen og ikke hver for sig.
Verdens befolkning vokser stadig eksplosivt, mest i de fattigste områder i verden.
Her er fødevareproduktionen lav, og den fattige befolkning er ikke sikret adgang til ressourcerne på lige fod med vi andre.
De fattige kæmper tværtimod ofte en daglig kamp for at overleve, en kamp, som hovedsagelig består i at skaffe mad på bordet og tøj på kroppen.
Maden på bordet skaffer de ved at rydde store skovområder i jagten på landbrugsjord og brændsel, men de områder bliver jo hurtigt udpint, og nye områder, bl.a. i regnskoven, bliver fældet.
Resultatet er, at der årligt ryddes regnskov svarende til 2½ gange Danmarks areal med de miljømæssige konsekvenser, det medfører.
De fattige bønder bliver hurtigt fanget i en ond cirkel, hvor kampen for overlevelse fører til hensynsløs rovdrift på naturen.
Der er mange andre eksempler på, at fattigdom, miljøødelæggelse og handelsmæssig udnyttelse hænger sammen i en ond cirkel, som er svær at bryde, og det er derfor afgørende, at vi fastholder det internationale samfunds forpligtelse til gennem finansiel støtte at hjælpe udviklingslandene, så vi både får mindsket den fattigdom og de miljøødelæggelser, som kampen for overlevelse medfører.
I Rio vedtog stats- og regeringscheferne i 1992 Konventionen om Biologisk Mangfoldighed og Skoverklæringen.
Desværre står det rigtig skidt til på de områder.
Skovpanelets anbefalinger bør afspejles i dansk udviklingsbistand og miljøbistand, og samtidig skal der ydes en målrettet indsats for at følge de vedtagelser op.
Energi er, som det blev nævnt af ministrene, en grundlæggende forudsætning for et lands udvikling.
Uden tilstrækkelig energiforsyning kan økonomisk og social udvikling ikke komme i gang, og derfor vil stigende velstand betyde markant stigende energiforbrug.
Mange steder i verden vokser forbruget allerede nu eksplosivt.
Den bæredygtige udvikling bør styrkes både nationalt og internationalt, og regeringen skal gå aktivt ind i arbejdet
Men arbejdet med at vende udviklingen skal ikke kun være rettet mod udbygning af den globale opfølgningsstrategi; der er også grund til at feje for egen dør, og det sker jo gennem opstramningen af »Agenda 21«-arbejdet, hvor kommunerne får øgede forpligtelser til at redegøre for, hvor langt man er kommet i det vigtige arbejde, og hvor befolkningen gerne skulle spille aktivt med.
Nu er det jo sådan, at vi her i Folketinget har nogle skrappe regler for forslag til vedtagelse, og derfor skal jeg begrunde det forslag, jeg nu fremsætter, således
: Folketinget udtrykker tilfredshed med den danske indsats på UNGASS' samling, men indsatsen mod fattigdom i udviklingslandene og sikring af det globale miljø er stærkt utilfredsstillende, og udviklingen må derfor vendes.
På baggrund heraf skal jeg på vegne af Socialdemokratiet, Venstre, Det Konservative Folkeparti, Socialistisk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Centrum-Demokraterne stille følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget opfordrer regeringen til at udbygge en dansk opfølgningsstrategi ved - udvikling af strategisk miljøplanlægning, bl.a. ved bedre miljøvurderinger af lovforslag og af finansloven, - lovkrav til kommunerne om lokale Agenda 21-redegørelser og styrkelse af den nationale indsats, bl.a. gennem regeringens afholdelse af Agenda 21-dage med nationale og lokale aktører, - at fremlægge forslag til, hvordan en løbende vurdering af subsidier, afgifter og kvoter kan tilrettelægges med hensyn til deres virkning på en bæredygtig udvikling, og at udbygge en global opfølgningsstrategi ved - at fastholde presset for øgede finansielle overførsler fra rige til fattige lande og dermed for en bæredygtig udvikling, - yderligere at styrke bæredygtig energiforsyning - herunder vedvarende energi - såvel gennem udarbejdelse af dansk strategi til CSD som dansk bistandssamarbejde bi- og multilateralt, - at fortsætte arbejdet med konkrete indholdsfremskridt på skov- og biodiversitetsområdet og - at styrke CSD's position som det permanente forum for globale miljøbeslutninger.«