runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Jeg vil gerne have afklaret nogle ting vedrørende Dansk Folkepartis holdninger.
Jeg kan forstå, at Hamas lugter.
Enhedslisten er heller ikke på nogen måde tilhænger af Hamas, men i den sammenhæng kunne man jo sige, at når Likudpartiet i Israel ikke på forhånd vil lægge op til at ville afgive nogen af de besatte områder – det er jo sådan deres politik – lugter Likud så også?
Det kan man jo spørge sig selv om.
Jeg synes, at det er en dårlig måde at diskutere de her ting på, men det var da rart at få afklaret.
En anden ting, som jeg synes har været meget svær at forstå, ud fra hvad hr. Messerschmidt og hr. Søren Espersen har sagt, er, hvad der egentlig var Dansk Folkepartis holdning.
Er det Hamas’ retorik, hvor de kommer med forskellige udsagn, der skal ligge til grund for, om palæstinenserne nu skal straffes, eller er det deres handlinger?
Hvis de nu kommer i regering og foretager nogle handlinger, er det så disse, man vil lægge til grund?
For hr. Søren Espersen startede med at sige, at Hamas for hans skyld da kunne mene lige, hvad de ville, om, hvorvidt Israel skulle udslettes fra landkortet, det havde ingen som helst betydning.
Der har hr. Morten Messerschmidt til gengæld lagt meget stor vægt på, at det vil have stor betydning, og at det var det, som gjorde, at man skulle trække støtten til det palæstinensiske selvstyre tilbage.
Hvad mener Dansk Folkeparti?
Søren Espersen (DF), 2006-01-27:
Jeg tror ikke, at hr. Morten Messerschmidt og jeg er uenige om, at den store skillelinje i al politik går, også her i Danmark, mellem de partier, de bevægelser, som holder sig til almindelig anstændighed på grundlag f.eks. herhjemme af grundloven, og dem, der søger at opnå indflydelse ved hjælp af vold eller trusler om vold.
Der skiller vi.
Der siger vi, at alle partier kan have lov til at være med i debatten, kan deltage, kan være med, kan blive valgt, hvis de overholder de regler, der er, om ikke at bruge vold.
Når man starter på ikke at overholde det, så siger vi, at de partier, de bevægelser vil vi ikke have noget med at gøre.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Bare for at få det gjort helt klart: Jeg har ikke så meget tid til at følge med i fredagsbøn, som hr. Morten Messerschmidt har, men jeg har læst aviserne.
Og som man kan læse der, så har Hamas, kan man sige, jo for det første gennemført en våbenhvile gennem det sidste års tid.
For det andet vil de gerne, kan man sige, lade deres militser nedlægge for i stedet at kunne indgå i det palæstinensiske selvstyres politistyrker, ligesom man har set det andre steder, f.eks. i Afghanistan, hvor krigsherrers forskellige styrker er indgået i politi eller militær, efterhånden som man har fundet en fredsløsning.
Vil det sige, at hvis det er den nye palæstinensiske regerings linje, jamen så har Dansk Folkeparti ingen som helst problemer med at samarbejde med den nye palæstinensiske regering?
Søren Espersen (DF), 2006-01-27:
Jeg ved ikke, om Hamas har gennemført en våbenhvile.
Det, jeg ved fra de oplysninger, jeg har fået, er, at inden for det sidste år, altså i 2005, har Israel, israelsk militærvæsen og efterretningstjeneste, optrævlet og forhindret næsten 40 selvmordsbomber pr. måned.
Det er jo en vældig våbenhvile, må man nok sige, fra Hamas’ side.
Om det hedder Hamas eller Hizbollah, eller hvad det hedder, er jo ét fedt.
Det drejer sig om, at der har været 60 selvmordsbomber inden for Israels grænser, siden intifadaen startede.
Der står Hamas på alle visitkortene til disse.
Og vedrørende det, der bliver optrævlet, kan jeg forsikre spørgeren om, at der er det også tilfældet, at der står Hamas på visitkortet.
Der er ikke nogen våbenhvile.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Jeg vil ikke forlænge debatten yderligere, men jeg synes alligevel, at det var meget interessant, da hr. Søren Espersen som Dansk Folkepartis udenrigsordfører sagde, at det at få en tostatsløsning og en palæstinensisk stat var som at komme fra asken i ilden – en meget flammende retorik, må man sige.
Jeg vil bare høre, hvad baggrunden er for den analyse.
For det undrer mig dybt, at selv samme ordfører vil anbefale Dansk Folkeparti og gruppen at stemme for en vedtagelse, hvor man netop lægger vægt på oprettelsen af en palæstinensisk stat, når man har den analyse, at det vil føre til at komme fra asken i ilden.
Jeg kan forestille mig noget meget, meget slemt.
Søren Espersen (DF), 2006-01-27:
Jeg vil sige, at min personlige holdning var, at det måske ikke var en særlig god idé.
Men jeg har ladet mig overbevise, idet det er noget, der nu er bred enighed om i den israelske befolkning, blandt de israelske partier, og også blandt palæstinenserne og, som jeg sagde, i hele verdenssamfundet.
Jeg skulle da være en mærkelig karl, hvis jeg sagde, at min analyse er vigtigere end alt det, som de to lande bliver enige om.
Alt, hvad Palæstina og Israel kan blive enige om, går jeg varmt ind for.
Jeppe Kofod (S), 2006-01-27:
Vi kan ikke være uenige om, at man skal lytte til parterne osv., men det, som min nysgerrighed gik på, var baggrunden for analysen om, at man kommer fra asken i ilden.
Det var det, der var interessant.
Det synes jeg er interessant, og Dansk Folkepartis udenrigsordfører bør delagtiggøre Folketinget i det, når man nu nævner det fra talerstolen.
Jeg synes i hvert fald, at det er noget, som fortjener lidt flere ord, end hr. Søren Espersen er kommet med nu.
Hvad er baggrunden for hr. Søren Espersen dramatiske analyse?
Søren Espersen (DF), 2006-01-27:
Som hr. Jeppe Kofod måske ved, har jeg været meget optaget af den her konflikt igennem mange år, og jeg synes, at det ville være lidt latterligt at forsøge på de par minutter, jeg har her, at give baggrunden for min analyse.
Den er i øvrigt også fuldstændig irrelevant.
Dansk Folkeparti står sammen om den vedtagelse her.
Dansk Folkeparti er enig med Israel og Palæstina i, at en tostatsløsning nok er den rigtige vej.
Hermed sluttede forhandlingen.
Per Stig Møller (KF), 2006-01-27:
Enhedslisten har som bekendt igen fremsat forslag til folketingsbeslutning om suspension af associeringsaftalen med Israel.
Som jeg sagde før, ville det være noget af det tåbeligste, vi kunne gøre.
Beslutningsforslaget er i øvrigt nummer fire i rækken af lignende beslutningsforslag.
Det er heller ikke ændret overhovedet, og der er ikke taget højde for udviklingen, siden man genfremsatte det i april og i november 2004, så det er et rigtigt sjuskearbejde fra Enhedslistens side, som man bruger Folketingets tid på.
Hver gang Folketinget har drøftet dette spørgsmål, har regeringen klart gjort rede for sin holdning i sagen, og regeringens holdning er uændret.
Grundlæggende handler det om, at vi opnår størst mulig indflydelse på menneskerettighedssituationen i Israel og i de palæstinensiske områder gennem dialog og ikke gennem at afskære forbindelserne.
Regeringen finder det afgørende, at vi fortsætter med at udnytte de muligheder, der ligger i associeringsaftalen med Israel, for at føre kritisk dialog med landet, herunder om menneskerettighedssituationen i de besatte områder.
Derudover finder regeringen, at det forestående valg i Israel, som man ikke har taget højde for, og den politiske udvikling i området, som man naturligvis ikke har kunnet tage højde for, gør det endnu mere uhensigtsmæssigt at støtte beslutningsforslaget, end det altid har været.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Hvis de vil respektere menneskerettigheder og andre ting, jamen så kan man snakke med dem, og så kan man give dem de fordele, som de får, når man støtter Palæstina.
Så er det, at jeg ikke forstår, at man, når man har lavet den her associeringsaftale, hvor man siger, at vi har et redskab, som vi kan bruge over for Israel, ved at de har fået nogle fordele med handelsaftalen – det vil sige, at vi har en pisk, som vi kan bruge, hvis de ikke overholder menneskerettighederne – så ikke vil bruge den. Man vil gerne bruge den over for palæstinenserne, men man vil ikke bruge den over for israelerne.
Så kan man sige, at hvis man rent faktisk bruger pisken, hvad så? Så har man den jo ikke mere, men så har de jo den gulerod, at de kan få den igen.
Jeg forstår ikke, hvorfor der er forskel på israelere og palæstinensere, med hensyn til hvad der virker.
Per Stig Møller (KF), 2006-01-27:
Der er ikke nogen forskel.
Menneskerettighedskrænkelser må ikke finde sted hverken blandt palæstinensere eller blandt israelere.
Villy Søvndal (SF), 2006-01-27:
Da hr. Søren Espersen talte, kom jeg i tanke om en strofe fra en salme, der går på, at højtiden vokser med dagen.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Jeg vil bare gerne vide, om det er en generel holdning hos Det Konservative Folkeparti, som fru Helle Sjelle udtrykker, at hvis man har en stat, som konsekvent krænker menneskerettighederne, så er det bedst at sørge for, at denne stat indgår en handelsaftale eller en associeringsaftale med EU, sådan at man kan holde dem lidt i ørerne.
Og så den anden del af det: Hvor er det så, at EU har holdt Israel i ørerne angående de menneskerettigheder?
Det fortsætter jo i en uendelighed.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Nu har hr. Bent Bøgsted jo været medlem af dette Folketing i nogen tid og har måske fundet ud af, at hvis man vil opnå et eller andet i forhandlinger, smider man ikke alle sine kort på bordet, så andre kan se dem med det samme.
Jeg har haft overvejelser om at rose i dag, og jeg har været meget, meget tæt på.
Men jeg har også sagt, at der er nogle ting, jeg gerne vil have kigget på under udvalgsarbejdet.
Jeg har nogle ønsker, og jeg skal nok melde helt klart og tydeligt ud, men jeg er meget positiv over for det, der ligger her.
Hvis jeg læser det på samme måde, som man opfatter det derude, altså at lovforslaget giver mulighed for at gøre sådan og sådan, og der er de tilstrækkelige økonomiske midler til rådighed, skal både jeg og Socialdemokratiet nok levere de nødvendige stemmer til lovforslaget.
Det er der ingen problemer i.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Ja, jeg fik jo ikke rigtig noget svar på, om det generelt gælder, at med lande, der krænker menneskerettighederne, er det klogest, at EU tegner en associeringsaftale.
Er det det, der er De Konservatives politik?
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-27:
Det er somme tider lidt svært at blive klog på, hvad Socialdemokratiet vil, og det så vi også ved fiskeriforhandlingerne.
Der var noget, der blev godt modtaget udeomkring, men alligevel var Socialdemokratiet imod, og når dette lovforslag er kommet på plads som en direkte følge af fiskeriforhandlingerne og møderne mellem fødevareministeren og mig, kan vi godt være lidt usikre på, om Socialdemokratiet kan støtte det.
Men nu får vi se.
Men vi hilser jo forslaget velkommen, fordi det jo løser nogle af de problemer, som de private fiskerihavne kan få og har fået, og der nævner hr. Bjarne Laustsen jo direkte Strandby.
Vi ved, at de har nogle gode projekter i gang, der er til gavn for fiskeriet deroppe.
De var kommet i klemme, netop fordi de ikke har mulighed for at få tilskud nogen steder fra modsat de kommunale havne, hvor kommunen kunne gå ind med nogle ydelser.
Derfor er det her lovforslag så kommet på plads for at hjælpe de her private fiskerihavne.
Jeg har da ikke noget imod at sige, at Strandby, som hr. Bjarne Laustsen selv nævner, vil få gavn af det her.
Der er da også tænkt på dem, dengang vi lavede det her lovforslag, men der er da også tænkt på andre private havne, der kunne få problemer, sådan at de også kunne søge midler.
Dansk Folkeparti kan varmt stemme for det her forslag, som vi selv har været en hel del aktive med at få igennem.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Ja, æres den som æres bør, og hvis der ikke er andre, der vil rose en, så kan man jo gøre det selv.
Jeg har adskillige klip fra interview, som hr. Bent Bøgsted har givet med hensyn til efterløn om, at der ikke er nogen grund til at ændre på den, og så her i sidste uge skred det hele.
Nå, det må hr. Bent Bøgsted ordne med sine vælgere.
Det, jeg synes er interessant i det her, er, at man siger, at det er en del af fiskeriaftalen.
Jeg husker ikke lige, hvor det står henne i fiskeriaftalen, at det her lovforslag kommer i forbindelse med den.
Jeg kunne selvfølgelig godt tænke mig lige at se, hvordan det hænger sammen, for det har været et problem, siden havnene blev kommunaliseret.
Så det er ikke noget, der er opstået i forbindelse med fiskeriforhandlingerne eller noget som helst andet.
Der tror jeg simpelt hen, at hr. Bent Bøgsted husker lidt forkert.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-27:
Jeg vil heller ikke påstå, at jeg er verdensmester i at huske, men jeg mener altså godt nok, at jeg lige her for et minut siden sagde, at drøftelserne mellem mig og fødevareministeren var en opfølgning på fiskeriforhandlingerne.
Jeg sagde ikke, at de var en del af fiskeriforliget, overhovedet ikke.
Det har hr. Bjarne Laustsen heller ikke hørt, for hr. Bjarne Laustsen blev jo ikke til slut, til det var endeligt afklaret.
Det var altså en opfølgning på fiskeriforhandlingerne.
Da vi var færdige med fiskeriforhandlingerne, var vi jo ikke færdige med at diskutere.
Der var da mange møder, og dem kunne hr. Bjarne Laustsen jo have været med til, hvis nu hr. Bjarne Laustsen havde stemt for fiskeriforliget, så enkelt er det.
Så længe et fiskeriforlig ikke er skrevet under, er man jo ikke færdig med at snakke om de detaljer, der kan være, og det er da klart, at de møder, der var, efter at hr. Bjarne Laustsen forlod fiskeriforhandlingerne, kender hr. Bjarne Laustsen selvfølgelig heller ikke indholdet af.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Jeg vil bare sige: Det er ikke en skam at blive væk, når man ikke er inviteret, og det er jo slet ikke et spørgsmål om, hvornår man gik hjem.
Vi gik alle sammen meget sent hjem den aften, det var faktisk blevet morgen.
Det, der var problemet, var, at Dansk Folkeparti allerede dagen før havde lavet en aftale med regeringen, som resten af Folketingets partier – det kan bekræftes alle steder – bare kunne nikke til.
Under det første møde, vi havde, kunne vi ikke engang få udleveret papirerne.
Vi fik at vide, at vi kunne komme igen, hvis der var mere, vi ville drøfte, og det ville vi jo selvfølgelig gerne.
Vi vil nemlig gerne have indflydelse på tingene, men det er jo svært at have indflydelse på noget, der allerede er lavet en studehandel om i forvejen, og modsat det, hr. Bent Bøgsted påstår, så var de papirer ikke en del af aftalen, lige så lidt som Kattegatforsøget står nævnt i den der aftale.
Det er fint nok, og jeg tror gerne – det ved jeg – at hr. Bent Bøgsted er en god kollega og fremmer mange gode sager, som vi også er enige om, men o.k., skal Dansk Folkeparti have æren her, så vil jeg gerne dele den.
Det har været et længe næret ønske, at man kan give tilskud på den måde på lige nøjagtig de områder, man nu foreslår her.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-27:
Jeg har aldrig sagt, at det var en del af fiskeriforliget.
Jeg sagde, at det var en del af opfølgningen på fiskeriforliget, efter at hr. Bjarne Laustsen var gået fra fiskeriforliget forleden dag.
Hr. Bjarne Laustsen siger, at han blev smidt ud.
Jeg synes nu ikke, at der var nogen, der havde fat i hr. Bjarne Laustsen for at smide ham ud.
Men hr. Bjarne Laustsen skal jo alligevel have noget ros, fordi han er en af de få socialdemokrater, der tør stå ved sine holdninger og hele tiden kører den samme linje, selv om den socialdemokratiske formand har flyttet hr. Bjarne Laustsen lidt væk.
Jeg er sikker på, at den socialdemokratiske formand havde stået stærkere, hvis hr. Bjarne Laustsen kunne have givet hende en støtte på alle områder.
Så havde der været en, der kunne stå ved sine holdninger og ikke hele tiden skiftede dem.
Det skal hr. Bjarne Laustsen have ros for.
Jeg glæder mig da også på hr. Bjarne Laustsens områdes vegne, for jeg ved da godt, at Strandby ligger i hr. Bjarne Laustsens valgkreds, at det ikke er min valgkreds.
Så det er da klart, at det da er positivt, at Dansk Folkeparti sammen med regeringen kan skabe noget positivt i hr. Bjarne Laustsens valgkreds.
Det skal hr. Bjarne Laustsen ikke høre et ondt ord for.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-27:
Det kan være lidt svært at centrere dem præcist, når ordføreren går meget uden for den ramme.
Jeg bliver nødt til at kommentere den bemærkning om, at vi ikke har været med til det her lovforslag, for indgangen er åbenbart et uspiseligt forlig, og hvis ikke man er med dér, så har man altså ingen mulighed for at blive inddraget efterfølgende.
Det er ikke en specielt rimelig præmis.
Vil ordføreren ikke godt medgive det?
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-27:
Jeg skal først undskylde over for formanden, at vi gik lidt uden for området, men man har jo somme tider sådan lidt kammeratlige diskussioner, når man er fra samme område.
Det håber jeg formanden bærer over med.
Jeg skal ikke kunne sige noget om, hvem der ikke har været med, og hvem der har været med.
Nogle gange laver man et lovforslag som følge af andre diskussioner, og det er det, der er sket her.
Jeg er også sikker på, at spørgeren er enig med mig i, at alle partierne jo ikke bliver kaldt sammen, hver eneste gang regeringen kommer med et lovforslag.
Det gør man ikke, når det er små lovforslag, det er mere, når det er store forlig, hvor der skal forhandles noget igennem.
Jeg tror, at det ville være nyt, hvis regeringen begyndte at indkalde alle partier til møde, hver gang der kom et lille lovforslag.
Allan Niebuhr (KF), 2006-01-27:
Det her lovforslag giver Det Konservative Folkeparti fuld opbakning.
Foruden det faktum, at der er tale om et tiltag, der er helt fornuftigt, er der også tale om en gang regional opbakning til yderområderne.
Det fornuftige i forslaget er efter vores opfattelse, at det vil stille havnene lige, uanset om de er offentligt eller privat ejede.
Lovforslaget skal give mulighed for, at staten inden for fiskeriudviklingsprogrammet kan medfinansiere investeringer i faste anlæg i privat ejede havne.
Det ligger fast i lovforslaget, at der kun ydes tilskud til projekter, som er af kollektiv interesse for fiskerne, der bruger havnen.
Anlægget, der ydes medfinansiering til, skal således stilles til rådighed for alle, der er interesseret i at anvende anlægget.
Som reglen er i dag, har de offentligt ejede havne den klare fordel, at de kan foretage investeringer for offentlige midler, hvilket ikke eller meget sjældent vil kunne ske for de privat ejede.
Når vi samtidig kan igangsætte forslaget inden for FIUF-rammerne med 25 pct. nationale og 25 pct. EU-midler, finder vi, det er et rigtig godt og solidt forslag, som vi selvfølgelig fuldt støtter.
Bent Bøgsted (DF), 2006-01-27:
Nu er det jo sådan, at hr. Bjarne Laustsen har en evne til at tale negativt om noget godt og alligevel være positivt indstillet over for det, men her kan jeg bare ikke rigtig blive klar over, om Socialdemokratiet er for lovforslaget, eller man vil vente med at tage stilling til det, til der er kommet svar på de spørgsmål, hr. Bjarne Laustsen har stillet.
Jeg kan ikke rigtig blive klar over, hvordan landet ligger.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-27:
SF er ikke overraskende også positiv over for det her lovforslag.
Selv om vi ikke blev inddraget forud, så er det i vores retning, det her går.
Det er sådan, at der i Frederiksborg Amt faktisk også er en af havnene, nemlig Gilleleje, som kunne bruge noget af det her.
Vi bør få at vide, hvilke havne det drejer sig om, hvor mange der er, og hvor langt vi går ned i graden af landingspladser.
Der er nogle steder, hvor man trækker bådene op på kysten.
Er de f.eks. med?
Der er også en finansieringsramme.
Hvilke muligheder er der i den, og hvor langt er man parat til at lade den gå op?
Jeg ved ikke, om jeg har overset det, jeg har kigget efter det, men jeg har ikke set nogen ramme angivet i forslaget, og det er klart en ting, der også bør være.
Der er vel også en tendens til, at bæredygtigt kystfiskeri har udgangspunkt i de her havne, og det er endnu en grund til at støtte forslaget, men altså også til at få afklaret de her spørgsmål.
Jeg har lidt fornemmelsen efter den disput, der var før, at det politiske spil i det her sådan lidt er, at nu har der været et med rette upopulært fiskeriforlig, og så er der nogle, der skal have repareret lidt på skrammerne.
Derfor har det ikke været så bred en kreds, der har været inddraget i at lave det her.
Men som sagt er vi positive over for det og afventer spørgsmål og videre behandling.
Jesper Kiel (EL), 2006-01-27:
Enhedslistens ordfører på området, hr. Per Clausen, har ikke kunnet være til stede i dag, så han har bedt mig om at komme med følgende: Forslaget drejer sig om, at staten skal kunne medfinansiere investeringer i private, selvejende havne, fordi det kræver en statslig medfinansiering at kunne modtage EU’s strukturmidler.
Lovforslaget åbner mulighed for, at der opkræves brugerbetaling.
I de tilfælde, hvor staten går ind og medfinansierer private fiskerihavne for at sikre, at der kan søges støtte i EU’s strukturforanstaltninger, må der indføres brugerbetaling i en størrelsesorden, så beløbet kan tilbagebetales.
I så fald vil Enhedslisten kunne støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-27:
Tak for besvarelsen.
Nu siger ministeren, at alle de her ting er kommet, fordi der er blevet lavet en fiskeriaftale.
Jeg kan jo se på de ansøgninger, der er fremsendt, at de er kommet betydeligt før, så det ønske har været derude betydeligt før det, som ministeren refererer til.
Det, der var interessant i forhold til økonomi – jeg er godt klar over, at pengene ikke er bevilget endnu – er spørgsmålet om, hvorvidt der er midler nok.
Vi har noteret os, at der er afsat flere midler, og det var også en klar forudsætning i forhold til fiskeriaftalen, at der kom flere midler, fordi man har valgt at reservere og stille noget til rådighed for en eventuel ophugning.
Ingen af os ved, hvor mange midler der eventuelt går til det; om der bliver brug for det i det hele taget.
Det, der er interessant, er, om vi kan få et tilsagn om, at der er nok.
Så er spørgsmålet til sidst: Hvor hurtigt kan det her gå i gang med Folketingets velvillige behandling og opbakning fra samtlige partier?
Hans Christian Schmidt (V), 2006-01-27:
Jeg havde sådan set besluttet mig for, at jeg ikke ville gå ind i debatten, for jeg synes, at selve fiskeriaftalen og det tilbage i maj 2001 ikke så meget vedkommer det her forslag, men hvis man anvender ord som bedre sent end aldrig, kunne jeg måske fristes til at sige til repræsentanter for den tidligere SR-regering: Aldrig været gået i gang.
Jeg er bare nødt til at sige, at havde man ikke skabt de her problemer i 2001, havde jeg ikke behøvet at løse dem i dag.
Den situation er vi jo i nu.
Men da valgte man jo at gøre det på en måde, som forhindrede de private havne.
Eksempler er nævnt af hr. Bjarne Laustsen.
Det er det, vi retter op på nu.
Jeg vil bare sige, at udtrykket bedre sent end aldrig sådan lige er til den stramme kant.
Jeg sagde ikke noget om det her i forbindelse med fiskeriaftalen.
Jeg siger bare, at det, når man laver en fiskeriaftale, der gerne skulle være dynamik og vækst og beskæftigelse i, er vigtigt så også at huske at lave det på de andre områder, f.eks. havnene.