runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Hvad det sidste angår, ligger det nok ret klart, at man jo ikke kan lovgive om avancer.
Så skal vi i hvert fald se på konkurrenceloven generelt, men det er jo ikke det, vi opponerer imod.
Vi konstaterer bare, at sådan er det.
Derimod er vi meget opmærksomme på miljødelen, og det er det, jeg synes man skal forholde sig til her.
Jeg sagde helt klart, at det skridt, man måtte tage i forbindelse med grænsehandelen, er lille - meget lille - og det store skridt nævnte jeg også.
Det ligger jo helt andre steder, og det er noget, som vi måske ikke selv har indflydelse på.
Avancedelen som sådan kan vi jo ikke lovgive om, og den tyske moms, den tyske pantordning osv. kan vi heller ikke lovgive om, men kun håbe, at tyskerne vil leve op
til deres egen lovgivning
Det ville løse nogle af problemerne.
Men det, vi forholder os mest konkret til, er selvfølgelig affaldsdelen.
Alt andet lige vil man jo forøge affaldsmængden, og i sin tid, da vi talte om øl på dåser i Danmark, var det i høj grad et spørgsmål om miljø.
Mig bekendt har man ikke løst det problem hundrede procent, og man vil aldrig komme til at matche flaskegenbruget, så derfor er det helt klart miljødelen, der vejer tungest hos os.
De andre ting er vi meget opmærksomme på, men i et eller andet omfang er vi ikke rigtig selv herre over dem, for de ligger altså typisk på det tyske marked.
Peter Christensen (V), 2003-11-27:
Nu er det ikke nogen overraskelse, at Socialdemokratiet ikke kan støtte forslaget, men jeg er nødt til at spørge lidt om to ting.
Når Socialdemokratiet fremhæver, at det er et lille skridt,
er det så grunden til, at man ikke vil være med?
Er det kun de store skridt, Socialdemokratiet vil støtte?
Så kunne jeg godt tænke mig at høre, hvad det er for nogle store skridt, Socialdemokratiet vil foreslå.
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Indledningsvis vil jeg godt sige, at den måde, man har fremsat lovforslaget på, ikke giver den største forhåbning
om, at det er troværdigt.
For det første sender man det ud i høring med meget kort frist, og for det andet sender man to forslag ud inden for den samme uge, hvoraf det ene opererer med en afgiftslettelse på 50 pct. og det andet med 80 pct. på emballage.
Vi har erfaret fra de folk, der skulle høres, at de måtte ringe tilbage til ministeriet for at høre, hvilken af de to satser der egentlig var gældende, og så havde man i øvrigt 2 dage til at reagere i.
Det finder man meget utilfredsstillende, og det kan jeg kun støtte.
Der har ikke været megen tale om begge de to elementer, der ligger i forslaget, kun om nummer to, kan vi sige.
Det ene element er en ændring af afgiftsklasserne, de kendte skatteklasser 1, 2, 3, 4, 5, til en glidende skala med udgangspunkt i en afgift på godt 58 kr. pr. liter ren alkohol.
Konkurrencerådet har udtalt, at det vil være med til at fremme konkurrencen generelt på det danske marked
, og det har vi sådan set ikke de helt store bemærkninger til.
Det har vi derimod til det andet element, lettelsen af emballageafgiften på de 80 pct.
Alt andet lige
vil det altså betyde noget.
Det har ikke den store indvirkning på selve grænsehandelsproblematikken, og selv om hr. Peter Christensen understregede, at det er et lille skridt, må jeg nok erkende, at i debattens løb blev det til et større og større skridt.
Det er korrekt, at hr. Peter Christensen startede med at sige, at det er et lille skridt.
Der siges også noget om, hvor mange stykker engangsemballage man opererer med at forslaget vil kunne flytte fra det nuværende salg af dåser til det kommende.
Det er trods alt betragtelige mængder, og vi ved også godt, at genanvendelsesprocenten jo ikke er tårnhøj og selvfølgelig aldrig kan konkurrere med genbrug af flasker.
Som jeg sagde i mine tidligere bemærkninger, opererer vi jo med både ståldåser og aluminiumsdåser, hvoraf den ene type ikke kan genanvendes, og der selvfølgelig er større omkostninger ved at smelte den anden type om, osv., så det vil sige, at alt andet lige er der altså meromkostninger forbundet med forslaget. Jeg mener også, at der er mange usikkerhedsmomenter; mange forudsætninger er ikke klart nok belyst, i hvert fald ikke for os.
Alle ved jo, at det, som virkelig ville flytte noget, er den tyske pantordning.
Den bliver også nævnt i forslaget, og man har en forventning om, at den kommer til at fungere, men det er der jo ingen sikkerhed for.
Det er faktisk det eneste, der virkelig vil kunne ændre problematikken noget.
Man kunne også nævne den tyske moms.
Hr. Jens Peter Vernersen har flere gange været inde på avanceforholdet, og det gælder både i detailleddet og i producentleddet.
Der er altså flere ting, som virkelig vil kunne flytte noget i denne sammenhæng.
Forslaget kan selvfølgelig have en ren ideologisk baggrund, men det er svært at se, at det virkelig vil flytte hegnspæle, når vi taler om grænsehandel som helhed.
Jacob Buksti (S), 2003-11-27:
Nu er der jo ikke ret store begrænsninger for, hvad man kan få lov til at sige fra Folketingets talerstol, i hvert fald hvis man holder sig inden for forretningsordenens bestemmelser, men der må trods alt være grænser for, hvor mange platheder man kan tillade sig at fyre af.
Hvor har hr. Peter Christensen fra, at Socialdemokratiet kunne finde på at hæve afgifterne?
Hvor hr. Peter Christensen det fra?
Det er jo grebet fuldstændig ud af luften.
Så tag da at holde op med det pjat.
Men jeg synes, at hr. Peter Christensen skulle tage at forholde sig til hr. Peter Christensens eget eksempel så.
Hr. Peter Christensen sagde, at der er avanceforskelle mellem, hvad der foregår i Bilka og hos den lille købmand henne på hjørnet.
Det er vist rigtigt.
Det skal vist forstås sådan, at man må gå ud fra, at varerne er billigere ovre i Bilka, end de er ovre hos den lille købmand, fordi avancen er mindre hos Bilka.
Det håber jeg hr. Peter Christensen er enig i.
Er det ikke sådan, at der er større chance for, at det er den lille købmand henne om hjørnet, der går nedenom og hjem, end det er Bilka, der må lukke?
Er det ikke sådan, at handelen trækker derhen, hvor varerne er billigst, og hvor avancen altså er mindst?
Og vil der ikke være en sandsynlighed for, at
når grænsehandelen skal kontrolleres og ses efter i sømmene, så vil det også være sådan, at da avancen fortsat er afgørende mindre i Tyskland, så virker det her ikke?
Peter Christensen (V), 2003-11-27:
Ja, det tror jeg på.
Men det, der bekymrer mig, er, at hr. Jens Peter Vernersen ikke tror på det, for det er jo det, der ligger til grund for den politik, Socialdemokratiet har ført.
Altså hvis man ikke tror på, at afgiftsændringer betyder noget, så kan man jo også blive ved med at hæve afgifterne.
Selvfølgelig kan man det, for hvis man siger, at der ikke kommer mere grænsehandel af, at vi hæver afgifterne, ja, så kan jeg allerede forudse, hvad der vil ske, hvis Socialdemokratiet kommer til bordet igen.
Det betyder noget begge veje.
Hæver man afgifterne, uanset hvor lidt det er, så øger man muligheden for grænsehandel.
Og sænker man dem, også uanset hvor lidt det er, så drejer man adfærden den anden vej.
Sådan er det.
Men jeg er bekymret, når jeg lytter til hr. Jens Peter Vernersen. Så vil jeg sige om merforbruget, at vi skal jo ikke diskutere noget, der står i bemærkningerne, for jeg blev spurgt om, om jeg var sådan i tvivl om, hvorvidt de tal passer.
Ja, der er jo ikke noget belæg for ikke at tro på, at de passer, så det går jeg ud fra.
Men vi skal jo heller ikke tale om et problem, der ikke er større. Her vurderes forbruget plus skader til 5 mio. kr.
Det er så det, der står i bemærkningerne.
Vi kan godt diskutere det yderligere, men i min optik er det ikke et voldsomt problem, vi har med at gøre her.
Jeg synes, der var et spørgsmål yderligere?
Nå, det må jeg vende tilbage til.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-27:
Det er sådan set mest, som det ser ud nu, for at erindre hr. Peter Christensen om det spørgsmål, hr. Aage Frandsen stillede for lidt siden, nemlig spørgsmålet om det merforbrug, der vil følge af vedtagelsen af dette lovforslag.
Det er selvfølgelig rigtig nok, som hr. Peter Christensen sagde i et svar til mig tidligere, at en af grundene til, at det er en provenuneutralt er, at en del af handelen flyttes hjem til Danmark, og det er jeg selvfølgelig med på.
Det bliver købt på det danske marked.
Det er det, jeg også synes, er et meget centralt spørgsmål at få hr. Peter Christensens svar på i denne her debat i dag, og som hr. Aage Frandsen også fik formuleret det ganske udmærket for lidt siden.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-11-27:
Ja, man kan i hvert fald konkludere efter de svar, der er givet og de spørgsmål, der er stillet, at afgiftsændring på emballagen ingen betydning har, når det drejer sig om flaskeøl.
Det kan dreje sig om 0,2-0,3 øre, det er sådan set det, det drejer sig om.
Ingen.
Der er ikke givet noget svar på, hvad afgiftsforskellen får af betydning.
I øjeblikket er der en afgiftsforskel på ca. 1 kr. mellem en tysk øl og en dansk øl.
Jeg kan citere hr. Peter Christensen, som sagde, at ændringen her måske er omkring 20 øre lidt afhængig af, hvad indholdet er. Det vil sige, at nu bliver der en afgiftsforskel på 80 øre.
Der er i dag en prisforskel på 5 kr. Så spørger jeg bare hr. Peter Christensen en gang mere: Tror hr. Peter Christensen, at den ændring på 20 øre får nogen som helst betydning, når man ser på den prisforskel, der er?
Aage Frandsen (SF), 2003-11-27:
Jeg vil spørge hr. Peter Christensen, om det ikke er rigtigt, at uanset at noget af provenuet kommer ind ved, at man køber varer i Danmark og ikke i Tyskland, så er der også noget af provenuet, der kommer ind ved, at man skal drikke mere.
Det er jo sådan, at folk, der bor nord for Limfjorden, formentlig meget sjældent kører helt til Tyskland, det er også meget sjældent, at sjællændere kører helt til Tyskland for at købe billigt øl.
Og når der kommer provenu ind på den måde, så er det da, fordi de vil drikke mere, fordi der er flere penge til rådighed, når prisen er lavere.
Er det ikke korrekt? Næste spørgsmål: Hvis nu der var mulighed for at gennemføre noget på EU-niveau, ville Venstre så være med til det?
Eller mener man simpelt hen, at det er den rigtige løsning, i forhold til at man kunne lave nogle internationale regler omkring de her ting, nogle minimumssatser?
Og så det tredje: den negative miljøvirkning.
Det har for vores vedkommende intet at gøre med, om vi er for eller imod dåser eller flasker, for sådan noget kan man godt løse.
Men betyder det ikke i sig selv et problem for Venstre, at det har en negativ miljøvirkning, det forslag som ligger?
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Det sidste kræver jo nok, at hr. Peter Christensen bliver lidt mere konkret i sine udtalelser, hvad angår socialdemokratiske forslag, som ikke er finansieret.
Mener hr. Peter Christensen virkelig, at denne sænkning her af emballageafgiften har så afgørende betydning, som man kan forstå her fra Venstres ordfører?
At det virkelig er det, der ændrer hele billedet omkring grænsehandelen?
Men med hensyn til spørgsmålet om finansierede forslag fra henholdsvis S og V, så vil jeg godt lige have præciseret det lidt mere, for jeg ser det her og mange andre gode eksempler i forbindelse med finansloven på, at Venstres forslag i hvert fald ikke er finansieret.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Så synes jeg, vi skal prøve at gå lidt dybere ind i det: Hvad er det for nogle medarbejdere, der får gavn af de her aktier?
Er det den medarbejder, som har så lav en indtægt, at lønnen lige dækker husleje, mad og de løbende omkostninger, der er ved at leve, eller er det den medarbejder, der har så god en løn, at vedkommende har råd til at få en del af sin løn udbetalt i aktier?
Erik Mortensen (S), 2003-11-27:
Til fru Charlotte Dyremose: Men hensyn til spørgsmålet om de danske arbejdspladser kan man i hvert fald konstatere, at ændringen af afgiftsstrukturen fra de kendte skatteklasser til en glidende skala vil tilgodese konkurrencen på markedet - forstået på den måde, at importeret øl angiveligt vil få en større andel af det danske marked.
Men det vil sige, at så mister man altså danske arbejdspladser, så forslaget harmonerer jo slet ikke med den filosofi, som fru Dyremose har.
Omvendt kunne man selvfølgelig sige, at så længe eksporten til Tyskland fungerer, som den gør i øjeblikket, er det altså danske bryggerier og deres arbejdskraft, der producerer, så derfor er der sådan set en god beskæftigelse i det.
Hvad vil vi gøre ved det, spørger hr. Peter Christensen.
Tidligere i debatten har flere af mine partifæller peget på, hvad vi har gjort for netop at matche de forskellige ordninger syd for grænsen, bl.a. med benzinafgiften.
Men sandheden er jo, at den vej, man går her med den minimale lettelse af afgiften på emballage, i sig selv ikke flytter noget, og de helt store og tunge parametre ligger altså syd for grænsen. Jeg ved ikke, hvor meget hr. Peter Christensen forestiller sig, at vi bilateralt kan presse tyskerne til at ændre deres politik på afgiftssiden og momssiden, men man kunne måske følge op på SF's ordførers bemærkninger om et udvidet EU-samarbejde, så vi fik en større harmonisering.
Det var der nok mere idé i.
Christian H. Hansen (DF), 2003-11-27:
Jeg skal blot meddele, at der er sket en fejl under indstillingen i betænkningsafgivelsen.
Og Dansk Folkeparti skal meddele, at vi, som vi sagde under førstebehandlingen, selvfølgelig siger nej til selve forslaget.
Begrundelsen var jo det med nedsættelsen af antallet af parlamentspladser i forbindelse med lovforslaget.
Så altså et nej fra Dansk Folkeparti.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-27:
Vilkårene for iværksættere er noget, der optager Venstre og regeringen meget.
Det er afgørende, at vi får styrket iværksætterkulturen i Danmark for at sikre fortsat økonomisk vækst, arbejdspladser og et konkurrencedygtigt erhvervsliv.
Derfor har regeringen tidligere på året præsenteret en handlingsplan for iværksættere.
Et af elementerne i denne handlingsplan er en forbedring af etableringskontoordningen, og det er den, vi skal behandle med dette lovforslag.
Etableringskontoordningen er indrettet på en sådan måde, at den primært er anvendelig for etablering af traditionel virksomhed, da pengene på kontoordningen kan bruges til anskaffelse af afskrivningsberettigede aktiver.
Det er ikke særlig relevant for iværksættere, der etablerer sig på viden og knowhow.
At videns- og serviceindustrien bliver mere og mere dominerende i Danmark må også få sin konsekvens for vores etableringskontoordning.
Derfor kan etableringskontoordningen i fremtiden også bruges til løn, leje af lokaler, revisor- og advokatbistand, markedsundersøgelser, uddannelse samt forsøg og forskning.
Samtidig nedsættes etableringsgrænsen fra i dag 202.000 kr.
til 100.000 kr., igen for at tilgodese de iværksættere, der ikke har store etableringsomkostninger, men som stadig har brug for en opsparing. Etableringskontoordningen kan også i fremtiden bruges til køb af aktier og anparter under særlige betingelser, der sikrer, at brugen af etableringskontoordningen stadig har karakter af en iværksætters etablering, men at den i fremtiden ikke gør forskel på, om personen starter virksomhed i selskabsform eller i personligt regi.
Endelig kan etableringskontoordningen også benyttes til at etablere sig i udlandet.
Det er en meget vigtig begrænsning at fjerne og kan måske gå hen og blive særlig relevant i udviklingen af vores Øresundsregion.
Det andet element i lovforslaget retter sig mod regeringens ønske om at fremme aktiekulturen i Danmark.
Aktiekulturen i Danmark er ikke stærk.
Det kan vi bl.a. ændre ved at øge grænsen for gratisaktier fra 8.000 kr. til 20.000 kr. pr. medarbejder.
Det betyder, at en virksomhed i fremtiden kan give deres medarbejdere gratisaktier helt op til 20.000 kr.
Reglerne for gratisaktier ændres ikke.
Det vil sige, at adgangen til at erhverve aktier skal stå åben for alle i selskabet, og at aktien skal båndlægges i 7 år efter tildeling eller udlodning.
Det her er et rigtig godt lovforslag, der er med til at fremme to gode målsætninger: bedre vilkår for iværksættere og en bedre aktiekultur.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Jeg skal blot spørge fru Rikke Hvilshøj, hvem Venstre mener, at den her udvidede adgang til at give gratisaktier kommer til gavn.
Hvem er det, ordningen kommer til at gavne?
Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-27:
Den kommer til gavn for de medarbejdere, som nu har mulighed for at modtage sådan en gratisaktie fra deres arbejdsgiver, og det er medarbejderne bredt.
Og den er til gavn for samfundet, fordi vi i Danmark eller i hvert fald i regeringen og i Venstre meget gerne vil have fremmet en aktiekultur.
Det her er et af de her redskaber, som vi lovgivningsmæssigt kan være med til at regulere det med, så jeg synes, det er et utrolig godt forslag, der også er til fordel for medarbejderne.
Tildelingen af medarbejderaktier er stadig væk et nyt fænomen i Danmark.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2003-11-27:
Det er jo meget fint, at Venstre har et ønske om, at det skal komme alle til gode, men det er altså også sådan, at der er nogle i det her samfund, der ikke tjener nok til at kunne få deres løn udbetalt som aktier eller naturalier.
I hele den her debat om frynsegoder er det altså sådan, at de, der får frynsegoderne, er dem, der ligger i toppen af lønskalaen.
Det er sådan, at det vil være mellemledere og ledere, der primært får gavn af de her ting; folk, der er på de lønniveauer.
Det vil altså sige, at det godt kan være, at det her lovforslag gælder alle, altså at man i princippet kan udbetale folks løn i aktier til alle, høj som lav, men virkelighedens verden er bare, at det her frynsegode, den her skattefidus, kommer de rigeste til gavn.
Den kommer mellemlederne og lederne til gavn; altså dem, som har råd til at få udbetalt deres løn på anden måde end i kroner og øre.
Den er altså for dem, der har så stort et overskud i hverdagen, at de kan sige: En del af mine penge skal gå til noget andet end de almindelige hverdagsomkostninger.
Venstre har altså lavet et lovforslag, som ganske vist åbner op for, at alle medarbejdere kan få gavn af det, men som i virkelighedens verden er en direkte skattelettelse til dem, der tjener mest i det her samfund.
Rikke Hvilshøj (V), 2003-11-27:
Det, vi kan gøre herfra, er, at vi kan skabe nogle rammer, som giver muligheden for alle medarbejdere, men på et punkt tror jeg nok, at jeg og fru Pernille Rosenkrantz-Theil er meget uenige.
Jeg har nemlig ikke et problem med, at der er
en virksomhed, hvor der er nogle, der tjener mere end andre, afhængig af hvilket job man udfylder.
Det vil måske også afspejle sig i de her gratisaktier, men det ser jeg ikke noget problem i.
Men jeg håber på, at vi får en udvikling inden for de her medarbejderaktier.
Jann Sjursen (KD), 2003-11-27:
Regeringen ønsker med det fremsatte lovforslag at forbedre muligheden for at starte egen virksomhed og skabe mere beskæftigelse, og det er jo to ganske udmærkede formål, som vi selvfølgelig kun kan være enige i.
Spørgsmålet er selvfølgelig, om man med det fremsatte lovforslag når dette mål.
Det har allerede været diskuteret, men modsat den tidligere ordfører, som overhovedet ikke tror på, at det giver én eneste ny virksomhed eller mere beskæftigelse overhovedet, vil vi bestemt ikke afvise, at det kan ske med dette forslag.
Det, der er vores bekymring, og som også vil være udslagsgivende for vores endelige stillingtagen til lovforslaget, er selvfølgelig den usikkerhed, som forslaget kan skabe.
F.eks. har Skatterevisorforeningen nævnt det i sit høringssvar, og som det fremgår af lovforslaget, kan usikkerheden give sig udslag i, at man kan foretage mere spekulative skridt.
Det er det, som jeg synes er væsentligt at få set nærmere på i forbindelse med udvalgsbehandlingen af lovforslaget, og det vil også være afgørende for Kristendemokraternes endelige stillingtagen til lovforslaget.
Det er svært at være imod formålet med lovforslaget, sådan som det er stillet op.
Men vi deler altså den reservation, som nogle høringsparter har givet udtryk for i spørgsmål til lovforslaget, og som nogle ordførere også har udtrykt i dag, og det vil være svarene på nogle af de spørgsmål, som vil have afgørende betydning for os.
Jacob Buksti (S), 2003-11-27:
Socialdemokratiet er tilhænger af, at der skabes så gunstige muligheder for etablering af selvstændig virksomhed som muligt, men det er vores klare opfattelse, at det ikke skal ske igennem forvridninger af skattesystemet.
Det skal alene være forretningsøkonomiske hensyn og overvejelser, som skal være styrende for den enkeltes konkrete valg, ikke skattesystemets indretning.
Det understregede vi også sidste gang, da man i foråret 2002 ændrede på etableringskontoordningen og nærmest gjorde den til en skattebegunstiget pensionsopsparingsordning.
Ja, det blev i højere grad en fordelagtig afgangsordning for ældre, velhavende personer.
Det sker med det angivelige formål
at sidestille etablering af virksomhed i selskabsform og virksomhed etableret i et personligt regi
, men afgrænsningen forekommer uklar, samtidig med at området for etableringsudgifter udvides.
Det er således ikke klart, om etableringskontomidler efter lovforslaget kan anvendes til investering i et selskab, som man allerede ejer aktier i.
Samtidig er de skattemæssige konsekvenser ikke betryggende belyst, herunder konsekvenserne af den foreslåede model for efterbeskatning ved en forhøjelse af den personlige indkomst. Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte forslaget, som det nu foreligger, men vi vil naturligvis forsøge at få afdækket konsekvenserne af forslaget gennem udvalgsarbejdet.
Jeg troede, det fremgik af det, jeg sagde, at det er vi helt med på.
Det, vi bare ikke føler os overbeviste om, er, at det her er den rigtige model.
Vi mener ikke, at en etableringskonto er en opsparing af en særlig skattepræmieret ordning med henblik på etablering, og det, som vi bare vil have belyst, er, om det også er det, det handler om her.
Vi ser en række problemer, som ikke er klargjort i forslaget, herunder hvorvidt man faktisk kan erhverve aktier
i et selskab, man allerede er medejer af, herunder hvordan man efterbeskatter de midler, som er der.
Det, jeg siger, er, at det vil vi gerne bede om at få belyst i udvalget, og så må vi jo se, hvad det resulterer i.
Colette L. Brix (DF), 2003-11-27:
Da vores ordfører, hr. Mikkel Dencker, desværre ikke kunne være til stede i dag, læser jeg hans ordførertale op.
Hvad angår medarbejderaktierordningen, er ændringen en del af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
Denne ændring går ud på, at grænsen for selskabers tildeling af gratisaktier til de ansatte forhøjes fra 8.000 kr. til 20.000 kr. årligt pr. ansat.
Hertil kommer, at grænsen fremover vil blive reguleret med lønudviklingen.
Denne forhøjelse af grænsen sker for at medvirke til udbredelsen af en aktiekultur i Danmark, samtidig med at større medarbejderskab til arbejdspladsen uden tvivl kan medføre en øgning af medarbejdernes engagement i arbejdet.
Forbedringen af etableringskontoloven har til formål at udvide antallet af personer, der kan have gavn af ordningen.
Det sker ved, at ordningen også kommer til at omfatte etablering af virksomhed i selskabsform, dvs. som aktie- eller anpartsselskab, med den betingelse, at man skal erhverve mindst 25 pct. af aktierne eller anparterne i et selskab eller råde over 50 pct. af stemmeværdien.
På denne måde sidestilles etablering i selskabsform så vidt muligt med start af virksomhed i personligt regi.
Desuden nedsættes den såkaldte etableringsgrænse fra 200.000 kr. til 100.000 kr., og området, hvor etableringskontoindskud kan anvendes, udvides til også at omfatte fradragsberettigede udgifter i modsætning til nu, hvor pengene kun kan bruges til afskrivningsberettigede aktiver.
Som bekendt er Dansk Folkeparti tilhænger af, at der gives så gode muligheder som muligt for folk, der ønsker at starte virksomhed op.
Derfor kan vi støtte de udvidelser af etableringskontoordningen, som her er foreslået.