runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Jeg må sige til fru Charlotte Dyremose, at jeg har aldrig hævdet, at hverken det at skille eller slå sammen i sig selv giver færre penge, men det giver en større frihed, og det var det, vi var enige om.
Men det første er jo ret banalt.
Det, der er interessant, er summen af tallene.
Når man lægger alt det sammen, man kan bruge på udsatte grupper, er der så lige så mange penge, som der var før?
Nej, der er under halvdelen af, hvad der var i den regerings tid, som den nuværende afløser, hvilket glimrende er påvist i Venstres pjece fra april
Det er sagen i en nøddeskal, og det kan man da lige så godt erkende i stedet for at blive ved med at benægte det.
Jeg har det lidt på samme måde med hr. Jens Vibjergs argumentation.
Jeg synes, at jeg ganske grundigt i dag har dokumenteret, at vi må regne med, at det støttede byggeri bliver halveret.
Det har voldsomt stor betydning for de dårligt stillede i det her samfund, om vi bygger meget eller vi bygger lidt socialt støttet byggeri.
Jeg synes, at Venstres borgmestre på glimrende vis har dokumenteret, at de skal aflevere mere på ældreområdet, end de får. Så forstår jeg godt, at nogle af dem, der har forsøgt at pudse en meget stor glorie på en social profil, er lidt ærgerlige og synes, at vi kunne lade være med at have den her debat, og at den kom lidt ubetids.
Nej, det er vigtigt at få debatten om de dårligt stilledes vilkår.
Det er også vigtigt at diskutere langsigtet, at diskutere fremad, og det lader sig ikke gøre for regeringen at blive ved med at tegne et glansbillede, der ikke har nogen forbindelse med virkeligheden.
Jeg vil så bare bede om og håbe på,
at denne her debat betyder, at vi kommer lidt tættere på virkeligheden, end vi har været indtil nu.
Det synes jeg er lykkedes indtil nu, og på den måde synes jeg, at debatten foreløbig har fungeret godt, men vi er jo slet ikke færdige endnu.
Line Barfod (EL), 2002-05-02:
Det var positivt at høre, at Venstres ordfører vil arbejde for, at folk skal få den bedste mulighed for at klare deres egen tilværelse.
Den allerbedste mulighed for at klare sin egen tilværelse har man, når man har penge nok til at købe mad hver dag, man har penge nok til at betale huslejen, og man har penge nok til at købe tøj til sine børn.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-02:
Socialforskningsinstituttet har for nylig udgivet en rapport, der hedder: »Kontanthjælpsmodtagere og arbejdsmarkedet«, og i en af konklusionerne i rapporten hedder det: Faldet i ledigheden siden 1994 har efterladt en gruppe svage ledige, der har svært ved at finde plads på arbejdsmarkedet.
Den gruppe lediges hårde faglige kvalifikationer er ikke problemet.
Problemet ligger i personernes bløde kvalifikationer, f.eks. selvværd, engagement og mødestabilitet osv. Det vil sige, at rapporten her peger på, at der er behov
for et grundlæggende systemskifte, hvis man skal gøre noget for de udsatte og for de svage i vort samfund. Jeg spurgte: Er SF ikke enig i, at der er behov for et sådant systemskifte, for det handler jo, som denne rapport siger, ikke bare om bevillinger, men det handler om, hvordan man får et system tæt på borgerne?
Dét er et system, som regeringen lægger op til.
Kristian Jensen (V), 2002-05-02:
Mener SF, at den aftale, der blev indgået mellem KL og SR-regeringen om at begrænse væksten i det offentlige forbrug, bør overholdes?
Og hvordan kan det være et kvælertag, når vi ikke engang beder om, at aftalen direkte overholdes, men at kun halvdelen - halvdelen - af det overforbrug på 1,3 mia. kr., som har ligget i kommunerne, bliver udskudt til senere forbrug.
Det fik vi ikke svar på.
Som det står i Jyllands-Posten i dag er det lysende klart: »Jeg vil kraftigt advare imod, at der laves forlig om finansloven til efteråret«.
Er det hermed sagt, at SF vil placere sig som Danmarks mest ligegyldige parti og vil være helt ude af finanslovforhandlingerne?
Eller er hr. Villy Søvndal uenig i det, hr. Holger K. Nielsen sagde i går?
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Da den nuværende regering kom til magten, var det jo med løftet om, at regeringen var meget optaget af det forebyggende arbejde og vilkårene for de dårligst stillede.
Afstanden mellem løfterne fra dengang og virkeligheden nu bliver desværre stadig større.
De dårligstes vilkår bestemmes jo ikke alene - men også - af socialpolitikken, de bestemmes også af den boligpolitik, der føres på de områder, der grænser op til socialpolitikken.
Boligpolitikken, uddannelsespolitikken, arbejdsmarkedspolitikken og ikke mindst de rammer, kommuner og amter har for at løse opgaverne for de dårligst stillede, er helt afgørende. KL. 11.50 I Danmark har vi en årelang tradition for en socialstat, hvor vi tager hånd om de dårligst stillede, både ved at sikre indkomst til mennesker, der ikke selv har mulighed for at skaffe sig indkomst - det drejer sig om gamle, det drejer sig om syge, det drejer sig om handicappede, det drejer sig om arbejdsløse - og ved at sikre hjælp og støtte til mennesker, der har hjælp og støtte behov.
Og endelig ikke mindst ved at gå tidligt ind i forebyggende arbejde for at bryde med de mønstre, der ellers ville betyde store problemer senere i livet. Det her er den første mulighed, vi får under den borgerlige regering, for at få en samlet debat om forebyggelse og forholdene for de dårligst stillede.
Den kommer i en situation, hvor det fyger med meldinger om massive forringelser i kommuner og amter, der er ved at gøre klar til at skære ned, så budgetterne passer til regeringens meget stramme økonomiske krav.
Jeg ser med spænding frem til ministrenes besvarelser.
Besvarelse
Eva Kjer Hansen (V), 2002-05-02:
Når man hører SF's ordfører, så kommer man jo uvægerlig til at tænke på det, der står på SF's hjemmeside, et citat af den afgående formand for SFU, som siger: »SF bærer præg af folk, der har været der hele deres liv.«
Det er jo næsten, som om vi har hørt det før.
Mit første spørgsmål skal være: SF's formand, hr. Holger K. Nielsen, var i går ude med en advarsel om at indgå forlig
omkring finansloven
Jeg vil gerne spørge: Skal det opfattes sådan, at SF på forhånd har meldt sig ud og slet ikke ønsker at indgå i nogle seriøse drøftelser om, hvad der skal ske omkring næste finanslov? Hvis det er tilfældet, så vil jeg sige, at det beklager
jeg, for egentlig vil vi jo meget gerne prøve at nytænke, finde nogle ideer til, hvordan vi får brudt systemerne ned, de systemer, der ikke kan levere en ydelse, som er god nok. Men er det her udtryk for, at SF allerede på forhånd har sagt, at de ikke vil være med til noget som helst?
Pia Kristensen (DF), 2002-05-02:
Jeg skal blot sige, at Dansk Folkeparti ønsker at afbryde behandlingen.
Vi vil gerne have forslaget tilbage til udvalget til en fornyet behandling.
Og det samme gælder for det følgende lovforslag, L 124.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-05-02:
Jeg håber ikke, at det er det egentlige motiv bag hr. Villy Søvndals påstande.
Tilbage til det, jeg egentlig bad om ordet for: Jeg vil
meget gerne vide, hvad SF's holdning til indgåede aftaler
egentlig er
Mener SF, at indgåede aftaler mellem ligeværdige parter skal overholdes?
Og kan SF i så fald bekræfte, at den aftale, KL og regeringen indgik sidste år - det vil altså sige med den daværende socialdemokratisk ledede regering - indeholdt et element, der hedder 15,5 mia. kr., som skulle vies alene til det tunge sociale område?
De 15,5 mia. kr. udgjorde en realvækst på 2,5 pct., altså langt mere end nogen andre områder på servicedelen blev tilgodeset med.
Det kunne kommunerne ikke overholde.
Er det den linje, vi skal følge?
Hvis man ikke overholder det, så siger man bare: Nå! Så indgår vi en ny aftale, som vi ved, at ingen har interesse i at overholde, og så siger vi nå igen.
Er det den måde, man skaber økonomisk mulighed for at sikre velfærd på også i fremtiden?
Og mener SF, at indgåede aftaler trods alt indgås for at blive overholdt?
Det vil jeg gerne have et klart svar på.
Aase D. Madsen (DF), 2002-05-02:
For sidste gang: Hvis Enhedslisten vil være med til at finde finansieringen for det her, bortset fra ude i Nordsøen - ja, det kan man måske også være med til at se på - så kan vi jo se på, hvor pengene kommer fra.
Der er da ikke noget, der er udelukket.
Det er da klart.
Vi siger, at vi helst vil tage dem fra ulandshjælpen, vi vil helst have færre indvandrere til Danmark.
Det skal evalueres nu.
Får vi virkelig, igennem den lovgivning, der kommer på indvandrerområdet, penge til overs, således at vi kan bruge dem på det her vigtige område, er vi da de første overhovedet til at afsætte penge til det.
Der bliver ...
Jeg ved ikke, nej, jeg kan lige så godt ...
Jens Rohde (V), 2002-05-02:
En række eksempler: Den kommunale udgift til byggeri af almene boliger er halveret.
Vi har et udvalg, der arbejder på at konkretisere, hvordan lejerne i almene boliger kan overtage deres bolig på andels- og ejerbasis.
Erfaringerne fra salg af Københavns Kommunes ejendomme viser, at der er sket en temmelig gunstig udvikling i beboeraktiviteten og beboernes engagement i de ejendomme, der er overtaget af beboerne.
Så er der rækken af kvarterløftsprojekter, som er rettet mod de mest belastede boligområder i Danmark.
Det fortsætter.
Erhvervs- og Boligstyrelsen giver således i 2002 tilsagn til de fem nyeste af de i alt tolv kvarterløftsprojekter.
Det er blot nogle af de initiativer, som er i gang på boligområdet.
Er det noget, der fuldstændig er forbigået SF's opmærksomhed?
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-02:
Det, der får mig på talerstolen, er jo selvfølgelig uddannelsesområdet, for der tror jeg simpelt hen også, der er noget, som er forbigået hr. Villy Søvndals opmærksomhed.
Det er jo netop sådan, at vi med nedlæggelsen af den fri ungdomsuddannelse faktisk i dag kan se, at der sket en stigende søgning til de kompetencegivende uddannelser.
Vi kan faktisk se af de tal, der er for 2002, at der er flere, der søger ind på de kompetencegivende uddannelser, end der var, da den fri ungdomsuddannelse var.
Så hvis det var sådan, at den fri ungdomsuddannelse rent faktisk tog hånd om de ikkeuddannelsesparate unge, så måtte man jo forvente, at vi så ville have en hel masse unge, der stod på gaden og ikke havde noget sted at gå hen.
Men det er tilsyneladende forbigået hr. Villy Søvndals opmærksomhed.
Tilsvarende må det også være forbigået hr. Villy Søvndals opmærksomhed, at man på aftenskoleområdet fuldstændig har fastholdt samme paragraffer, der vedrører udkantsområder, pensionister, handicappede osv., som der var i den gamle lovgivning.
Derfor er der altså heller ikke noget
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-02:
Da jeg sad oppe på mit kontor og fulgte med på tv, kunne jeg nærmest høre, at glorien blev pudset.
Men så oplevede jeg faktisk lidt selverkendelse her for et øjeblik siden på talerstolen, hvor hr. Villy Søvndal blev angrebet for visse ting: Hvorfor SF ikke havde gennemført dit og dat?
Og jeg syntes, at der var god grund til at angribe SF.
SF har dog haft en ganske stor indflydelse på den forrige regering.
Så hørte jeg faktisk en selverkendelse, nemlig at SF jo ikke havde haft flertal alene.
Det er en selverkendelse, der vil noget.
Jeg skal fuldstændig vedstå mig, at sådan er det.
Vil hr. Villy Søvndal ikke bare sige, at sådan er det, når ikke man har 90 mandater?
At vi så i Dansk Folkeparti efter min mening og efter mange borgeres mening gør det langt bedre i forhold til den borgerlige regering på det sociale område, end SF nogen sinde har gjort over for hr. Poul Nyrup Rasmussen i en socialdemokratisk ledet regering, det er så en anden sag.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-05-02:
Nu tror jeg simpelt hen, at det var manglende tid, der gjorde, at hr. Villy Søvndal ikke kommenterede mit indlæg før.
Men nu vil jeg prøve at korte det ned til et måske lidt klarere spørgsmål.
Mener hr. Villy Søvndal ikke, at det faktisk er rigtig godt, at der er flere unge, der er kommet i gang med en kompetencegivende uddannelse?
Det er rent faktisk det, man kan se på søgningsmønsteret for 2002.
Mener hr. Villy Søvndal ikke, at det er rigtig godt?
Eva Kjer Hansen (V), 2002-05-02:
Hr. Villy Søvndals gav mig et svar, og der må jeg simpelt hen konstatere, at SF har valgt på forhånd at melde sig ud af forhandlingerne, og det synes jeg naturligvis er beklageligt, når vi gerne ser så bredt et samarbejde i Folketinget som overhovedet muligt.
Så kan jeg jo konstatere, at vi i Venstre bør lave nogle flere pjecer, for hr. Villy Søvndal hjælper os jo virkelig med at få udbredt kendskabet til vores pjecer, og det sætter jeg naturligvis meget stor pris på.
Men jeg vil gerne spørge hr. Villy Søvndal om satspuljemidlerne.
Hr. Villy Søvndal var nemlig inde på, at de var væsentligt mindre end tidligere, og der vil jeg gerne spørge, hvordan hr. Villy Søvndal når frem til det regnestykke.
Kunne det være, fordi alle de penge, der er aftalt til førtidspensionsreformen, ikke indgår i den beregning, som hr. Villy Søvndal har foretaget?
Kristian Jensen (V), 2002-05-02:
Beklageligvis fortsætter hr. Villy Søvndal i dag med at tegne et vrangbillede af, hvad denne regering har af aftaler med landets kommuner og amter.
Det er sådan, at da man i juni måned sidste år indgik en aftale mellem den daværende regering og det daværende formandskab i KL, gik formanden ud og sagde, som det er gengivet af Ritzau: Ja, vi er enormt tilfredse med aftalen.
Alle vores krav er imødekommet på alle de centrale velfærdsområder som ældrepleje, folkeskole, udsatte børn og unge, boligområdet og integrationen.
Det er da et pudsigt kvælertag, for at bruge hr. Villy Søvndals udtryk, at man beder folk om at overholde en aftale, som imødekommer alle krav på velfærdsområdet og på ældre og på folkeskole; på børn og unge, der er udsatte; på bolig og på integration.
Hvis det er et kvælertag, så tror jeg da, at mange ville være glade for et sådant kvælertag.
Derfor er det et vrangbillede, hr. Villy Søvndal tegner, og det ville klæde hr. Villy Søvndal bare at svare på: Er der overhovedet nogen i SF, der ønsker, at de aftaler, der indgås med KL, også bliver overholdt, og hvis det er sådan, hvorfor så ikke denne aftale?
Jens Rohde (V), 2002-05-02:
Det kan man selvfølgelig også godt kalde en skrue, man sætter omkring kommunerne, hvis man har den opfattelse, at vi betaler alt for lidt i skat.
Det mener vi nu ikke i Venstre at vi gør, tværtimod.
Men det her med at lave en aftale med kommunerne - for det er jo i realiteten det, der er sket, nemlig at den her regering har lavet en aftale med kommunerne om, at de skal overholde den aftale, som de indgik med den tidligere regering - synes hr. Villy Søvndal, at det er så forfærdeligt?
Så må jeg sige til den bemærkning, hr. Villy Søvndal havde til fru Eva Kjer Hansen, som jeg er helt sikker på, at fru Eva Kjer Hansen også selv følger op
: Den fortolkning af det, hr. Holger K. Nielsen har sagt, deler jeg ikke.
Jeg synes, det stod meget klart, at SF på ingen måde ønsker at indgå nogen form for aftaler med den her regering
, fordi man vil lave rød blokpolitik, som det blev nævnt. Kan det virkelig passe, at SF vil melde sig fuldstændig ud af alle forhandlingerne?
Det ville være rart at vide, for så behøver vi nemlig ikke at spilde tid på at invitere SF til forhandlinger, når vi skal drøfte det kommende års finanslov.
Flemming Oppfeldt (V), 2002-05-02:
Den regering, der sidder nu, vil sætte ind over for de sociale problemer.
Vi har bl.a. været med til, at folk får et arbejde hurtigere, og at de får individuelle behandlingsrettigheder.
Det er et opgør med en udvikling, vi så i 1990'erne. SF fremstiller sig ofte som et parti, der er den sociale samvittighed, og der vil jeg spørge: Når man ser på udviklingen i 1990'erne med flere narkomaner, flere på overførsel, flere posedamer, flere psykisk syge osv., klassiske sociale problemer, der ikke blev løst i det tiår, hvilket nyt system har SF så at byde på her i Folketinget for at løse de problemer?
Den regering, der sidder nu, er kommet med et nyt system.
Hvad er SF's svar?
Villy Søvndal (SF), 2002-05-02:
Jeg skal svare de tre Venstrefolk under ét, nemlig at det, jeg var optaget af, var at tegne det samlede billede, som er det stik modsatte af det glansbillede, som regeringen forsøger at tegne, som jeg i øvrigt synes, det er dumt af regeringen at forsøge at tegne, fordi det vil stå så flintrende klart i løbet af kort tid, at det ikke holder.
Til fru Eva Kjer Hansen, der mener, jeg har siddet her hele livet: Det er nu ikke rigtigt.
Jeg har siddet her i godt 7 år.
Mit liv er, tror jeg, en del længere.
Jeg tror, hr. Holger K. Nielsens tale om forlig var den sandsynlighedsanalyse, at der er så langt mellem den her regerings prioriteringer og SF's, at det er urealistisk at forestille sig, at vi vil komme til at lave noget sammen andet end på områder, hvor det er umiddelbart indlysende.
Så vil jeg godt kvittere for Venstres efterlysning af, at SF også bidrager med nytænkning.
Det er klart, at vi jo har gjort det i mange år i Folketinget, også i mange af de forslag, Venstre fremsætter.
Bare i dag har vi diskuteret et forslag om et socialt råd, som har været nævnt nogle gange.
Det er jo SF's gamle tanke, ikke som det kom til at se ud, fordi vi ville have et uafhængigt råd, men selve tanken om et råd.
I dag har det været diskuteret at kunne frikøbe folk, der har handicappede pårørende.
Nu er det regeringens forslag.
I første omgang var det SF's forslag, og vi kan slet ikke på den måde lade være med at inspirere Folketinget, det er sådan hele vores livsgrundlag.
Men det er i håbet om, at kopierne så ikke bliver så underlige, som de er blevet i nogle af de her tilfælde, når der nu kommer en god original.
Til hr. Jens Rohde, der spørger, om det ikke er rigtigt, at den nuværende regering har fulgt op på den foregående regerings og SF's forhandlinger om at sænke grundkapitalen:
Jo, men det er jo ikke det afgørende i det her
Det er i sig selv positivt, men det afgørende er, at den klemme, som regeringen laver om kommunerne, betyder, at på trods af at man laver den billigere grundkapital, så halveres boligbyggeriet ifølge arbejdsgiverforeningen BYG, som jo er tættere på hr. Jens Rohde end mig, fordi de lever af at lave ædruelige beregninger. Deres analyse er, at boligbyggeriet halveres ned til 6.000.
Hvad betyder det?
Det betyder, at alle de centrale mål, vi har for de mest udsatte grupperinger, ikke lader sig løse, fordi boligen ikke er til stede.
Det er trods alt
ret fundamentalt for at løse sociale problemer.
Mette Frederiksen (S), 2002-05-03:
Jeg synes jo, det er drøngodt, at Kristeligt Folkeparti også bakker op om forslaget, vi behandler her i dag.
I forhold til diskussionen omkring en barselfond må det jo være sådan, at når vi gerne vil have en forhøjet afgift til de arbejdsgivere, der ikke lever op til deres ansvar og uberettiget fyrer gravide kvinder, så er det, når vi skal behandle konsekvensen eller symptomerne af den lovgivning, som vi netop har gennemført.
Det rigtig sjove er jo, hvis vi kan forebygge det, hvis vi kan sikre os, at mænd og kvinder, når de står over for at skulle være forældre eller i forbindelse med at være det, får en lige behandling, har lige rettigheder, har lige adgang til de goder, der findes på arbejdsmarkedet, har lige adgang til det at have et job, har lige adgang til pensionsopsparing osv. Derfor skal jeg bare høre hr. Ole M. Nielsen, om jeg kan tage ordførerens ord til indtægt for, at man også fra Kristeligt Folkepartis side hen over sommeren og efteråret vil indgå i diskussioner, sådan at vi kan sørge for, at vi fra Folketingets side ikke kun er konsekvente, når vi vedtager en lovgivning, når vi hindrer de dårlige konsekvenser af den, men også er det i forebyggelsen af det uheldige, vi kan se i fremtiden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-03:
I Kristeligt Folkeparti er vi fuldstændig på det rene med, at vi med den barselorlov, vi har fået, og som vi har ønsket, har pådraget os et ligelønsproblem.
Det er oplagt, at kvinderne bliver dårligere stillet i den situation.
Vi har prioriteret barselorloven først, men vi må sige, at vi må arbejde på at finde en løsning, som så får tilført en større grad af ligestilling i forhold til kvinderne.
Derfor er det her et godt element.
Vi har selv været optaget af den sag her, at der er for mange gravide kvinder, der bliver fyret uberettiget, og det er klart, at der for den useriøse arbejdsgiver yderligere er et incitament til det med den længere barselorlov.
Så det her er en god sag, som vi støtter, fordi det viser sig, at den strafferamme, der er, ikke bliver udnyttet, og der må vi så, selv om vi ikke får forslaget her vedtaget, sende nogle signaler, som jeg håber, at systemet vil tage til efterretning.
En af de tidligere ordførere nævnte en barselfond.
Den har jeg altid været noget betænkelig ved, for hvis man ved en barselafgift skal betale den fulde omkostning ved barselydelsen, så får man sådan meget kontant illustreret, hvad barselorloven i virkeligheden koster, dvs. man får meget tydeligt øje på alle udgifterne, men alle indtægterne får man ikke øje på. Det er fejlen ved barselfonden: at folk betaler skat af deres barselydelse og stadig væk har et forbrug, som de betaler moms og afgifter af osv., og at det i øvrigt er en god investering at give folk barselorlov med hensyn til den senere udvikling af barnet og familien og samfundet osv.
Det uheldige ved barselfonden er, at man får omkostningerne illustreret meget tydeligt og ikke alle indtægterne.
Jeg kom i den forbindelse til at tænke på, at man jo kunne lave en barselafgift, som gav en delvis dækning af de samlede omkostninger og så lægge den kun på mandlig arbejdskraft.
Så var man jo med til i virkeligheden at gøre mandlig arbejdskraft lidt dyrere i forhold til kvindelig arbejdskraft.
Nå, det var bare en idé, jeg undfangede her, mens jeg sad og hørte de andre udmærkede ordførere.
Den kunne vi jo prøve at arbejde videre med. Vi tilslutter os forslaget her.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-03:
Jeg vil godt starte med at sige, at Enhedslisten ubetinget støtter forslaget.
Usaglige fyringer ligger nemlig generelt på et urimeligt højt niveau i Danmark.
Hvor højt det er, er der ingen, der ved, for mig bekendt føres der ikke statistik
over antallet af usaglige fyringer
Men alene inden for HK behandles hundredvis af usaglige fyringer hvert år.
Det skal tilføjes, at der bag disse sager gemmer sig et ukendt antal usaglige fyringer, som aldrig kommer for dagens lys, fordi de fyrede bliver spist af med forklaringer om samarbejdsvanskeligheder, omstruktureringer og andre flotte formuleringer. Når vi så ser på godtgørelsesniveauet, får en fyret typisk en erstatning på 2-3 måneders løn, og det er altså et ringe plaster på såret.
Til sammenligning kan jeg nævne, at en tilsvarende erstatning i Sverige kan være på minimum 16 måneders løn og op til 4 års løn i særligt grelle tilfælde. Enhedslisten kan i øvrigt også bakke om om ligestillingsaspektet i forslaget, som jo er målrettet godtgørelse ved fyring af gravide kvinder og lønmodtagere på barselorlov.
Vi kan desværre ikke se bort fra, at arbejdsgivere skal have et kraftigt økonomisk incitament for ikke at føle sig fristet til den slags fyringer.
Og vi er enige med forslagsstillerne i, at den forlængede barselorlov kan forstærke problemet. Derfor er det nødvendigt at gøre det væsentligt dyrere end tilfældet er i dag, hvis en arbejdsgiver fristes til at være lovbryder. Det skal tilføjes, at selve det faktum, at forlængelse af barselorloven ikke skete under hensyntagen til ligestillingen med en større del fastholdt til faderen, kun er med til at understrege behovet for en bedre beskyttelse af de kvinder, der nu vil være længere væk fra arbejdspladsen på grund af barselorlov. Så Enhedslisten kan støtte forslaget fuldt ud.
KL. 13.55