Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2005-04-29:
Det var en interessant tale, integrationsministeren holdt.
Her havde vi vel regnet med, at integrationsministeren ville bruge sin taletid til at forsvare sig og til at forklare regeringens politik.
Det burde man i hvert fald bruge sin tid til.
Danmark er blevet udsat for en alvorlig kritik.
Danmarks internationale renommé er på spil, og alligevel bruger integrationsministeren næsten hele sin taletid på at kritisere Socialdemokratiet og måske også andre partier.
Jeg forstår det ikke.
Presset må ligge på regeringen.
Det er da regeringen, der har et kæmpeproblem med at blive kritiseret af sin egen institution.
Institut for Menneskerettigheder er oprettet med henblik på at vejlede regeringen, således at regeringen ikke kommer på den forkerte side af menneskerettighederne.
Regeringen gider ikke engang forsvare sig mod den kritik.
Regeringen er ligeglad med, hvad man tænker om Danmark i udlandet.
Det er enormt problematisk for de mennesker, det går ud over, men det er søreme også problematisk for Danmarks muligheder på den internationale scene og for Danmarks økonomi.
Vi er afhængige af, at resten af verden tænker det bedste om os, men nu er vi altså kendt som et land, der ikke overholder menneskerettighederne, som er ligeglad med konventionerne.
Kl. 9.15
Jeg vil knytte en enkelt bemærkning til det, ministeren sagde.
Ministeren sagde, at nu har Højesteret så at sige skrevet under på, at den lovgivning, vi i dag er samlet om at diskutere, er i overensstemmelse med menneskerettighederne.
Jeg vil gerne gøre ministeren opmærksom på, at den lovgivning, som Højesteret har taget stilling til, er den lovgivning, der gjaldt før 2001, hvor vi havde et tilknytningskrav, der indebar, at indvandrere skulle have en tilknytning til Danmark, at tilknytningen til Danmark skulle være mindst lige så stor som til et andet land.
Det, regeringen har gjort, er at udvide tilknytningskravet til danske statsborgere og også til flygtninge, og nu er kravet, at tilknytningen til Danmark skal være større end til et andet land.
Det, Institut for Menneskerettigheder i den sammenhæng bl.a. kritiserer, er, at der nu diskrimineres mellem statsborgere på baggrund af etnicitet.
Se, det har Højesteret ikke udtalt sig om, og Institut for Menneskerettigheder har ikke på noget tidspunkt sagt, at dermed er der ikke noget at komme efter.
Højesterets dom handler om noget helt andet, nemlig om den lovgivning, vi havde før 2001.
Jeg vil gerne på vegne af Det Radikale Venstre, Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget beklager, – at regeringen generelt afviser enhver form for kritik af udlændingeloven og den administrative praksis, og at regeringen ikke lytter til andre end sig selv, – at Integrationsministeriet behandler klager over sig selv i familiesammenføringssager, og – at det er meget svært at gennemskue den administrative praksis i udlændingesager, og opfordrer regeringen til – at udpege et hurtigtarbejdende, uafhængigt ekspertpanel til at vurdere, hvilke ændringer der skal foretages i den administrative praksis og eventuelt i udlændingeloven for at imødekomme kritikken fra Institut for Menneskerettigheder, – at oprette et uafhængigt klageorgan i familiesammenføringssager, og – at det uafhængige klageorgan udgiver en årlig beretning med konkrete eksempler på den administrative praksis, sådan som det kendes fra Flygtningenævnet.«