Lene Espersen (KF), 2003-02-25:
Jeg tror, at der, når vi kommer til slutningen af dagen og skal se fremad, faktisk er en meget stor enighed her i Folketinget om, at trafiksikkerhed er noget, der vedrører os alle sammen, og trafiksikkerhed skal veje meget tungt i det videre arbejde, men også - og det skal være min indgangsreplik til besvarelsen af ordførernes taler - at trafiksikkerhed altså starter med den enkelte selv.
Jeg er meget enig i de betragtninger, hr. Jann Sjursen kom med, om, at man kan tale meget om penge på det her område - og jeg skal nok komme tilbage med besvarelse af nogle af de konkrete spørgsmål, der har været omkring finansiering - men uanset om vi taler om det ene beløb eller det andet beløb til kampagner og det ene beløb eller det andet beløb til øvrige trafiksikkerhedsmæssige forbedringer, så kan vi gøre meget her fra Folketinget med hensyn til penge, men de rigtig store syvmileskridt kommer først til at ske den dag, der sker en holdningsændring i befolkningen.
Jeg er ikke bleg for at sige fra talerstolen i dag, at det er min opfattelse, at vi har en elendig trafikkultur i Danmark.
Det er en trafikkultur, som der skal arbejdes utrolig meget med.
Hr. Jann Sjursen har fuldstændig ret i, at hvor det måske for 10 år siden var om ikke fuldt ud acceptabelt, så i hvert fald ikke noget man talte om, at folk tog bilen hjem selv i stærkt spirituspåvirket tilstand, så er det i dag ikke længere acceptabelt nogen steder.
Hvis man kommer i private selskaber eller andre steder, så føler folk et ansvar, et personligt ansvar, når de sidder sammen med en person, der hælder sig fuld af alkoholiske drikke; den person skal ikke have lov til at tage bilen hjem, man tager nøglerne fra vedkommende og siger, at så må vedkommende tage en taxa.
Den samme holdningsbearbejdning bliver vi nødt til at arbejde videre med, for så vidt angår den mere brede trafikkultur i Danmark.
Hvem af os kan sige, at vi nogen sinde har kørt på et stykke motorvej uden at være kommet ud for bilister, der for manges vedkommende opfører sig decideret rethaverisk?
De lægger sig ud i det yderste spor, kører med vilje for langsomt eller ligger og slingrer ud og ind efter forgodtbefindende.
Mange ønsker simpelt hen at vise: Det er mig, der bestemmer i trafikken, nu må de andre indrette sig efter den måde, jeg ønsker at føre min bil på.
Hvor mange gange oplever vi ikke, hvis vi ligger på en almindelig hovedlandevej, at en person, der ligger foran én, sætter farten op, når man forsøger at overhale vedkommende -
altså decideret trykker på speederen og ikke på bremsen?
Der er mange eksempler på, at vi har en utrolig dårlig moral i trafikken.
Unge mænd er med rette blevet prygelknaber, fordi de udgør et helt særligt problem.
Jeg tror, at først når vi gør det, vil mange af de øvrige gode tiltag, forbedring af »sorte pletter«, forbedring af forholdene i vejkrydsene, kampagner målrettet mod brug af seler, målrettede kampagner f.eks. på hastighedsområdet, virkelig for alvor slå igennem.
Et af de spørgsmål, der er gået igen i dag helt generelt, har været spørgsmålet om sanering af puljer, nævn, råd osv., som blev gennemført i forbindelse med regeringens tiltrædelse, og der er ingen grund til at skjule, at der dér skete en ret stor sanering af mange af de puljer, nævn og råd, der var.
Regeringen havde den opfattelse, at der var behov for at se på tingene med nye øjne, og det er der ingen grund til hverken at skamme sig over eller skjule; sådan var det.
Vi har i dag diskuteret regeringens investeringsplan, hvor det er korrekt, at der er to beløb, man kan hæfte sig ved, dels den ene milliard kroner ekstra, dels den halve milliard kroner, så det i alt er 1,5 mia. kr., der er afsat.
Pengene skal både gå til trafiksikkerhed og til kapacitetsfremmende tiltag.
Da det hører under trafikministerens område, må jeg sige, at for de af ordførerne, der ønsker at gå dybere ind i, hvordan de penge på et tidspunkt vil blive udmøntet, er det altså til trafikministeren, spørgsmålene skal stilles.
Men mange af pengene vil gå til trafiksikkerhed; så meget ligger klart.
Her er regeringens klare prioritet - det vil jeg godt sige i dag - især de »sorte pletter«, vejkryds og andre steder, hvor der sker uhyggeligt mange uheld, ikke mindst også dødsuheld.
For så vidt angår spørgsmålet om kampagnemidler, fremgår det jo meget klart af det forslag til vedtagelse, som regeringspartierne sammen med Dansk Folkeparti har fremsat, at én ting er, at vi har skaffet penge til indsatsen for 2003, men vi lægger også op til i forbindelse med finansloven for 2004, at der bliver en diskussion af den kontinuerlige indsats også på det område, der vedrører kampagnerne.
For så vidt angår de spørgsmål - og måske også lidt den forvirring - der har været om kampagner, vil jeg sige, at på det område har vi fundet nye penge. Jeg har redegjort for, at det vil blive afsat 15 mio. kr. til kampagner.
Med hensyn til den tidligere regerings indsats på området, hvis vi tager 1998-2001, var der tale om, at der i gennemsnit var afsat 10 mio. kr. fra den gamle regering.
Vi afsætter nu 15 mio. kr., hvilket altså er 50 pct. mere, end hvad den tidligere regering brugte i gennemsnit; der er nogle år, hvor man afsatte mere, der er nogle, hvor man afsatte betragteligt mindre.
Pengene vil bl.a. gå til en selekampagne, de vil gå til en hastighedskampagne - det spurgte fru Margrete Auken om, og det er altså en hastighedskampagne - og så er der motorvejsforslaget som en tredje ting.
Så må vi se, hvad der ellers måtte være, og hvad der er penge til inden for det niveau.
Der har været tale om - jeg tror, det var hr. Keld Albrechtsen, der nævnte det - at regeringen skulle have 03 for sine færdselssikkerhedsmæssige initiativer.
Det mener jeg nu ikke er korrekt.
Der er blevet iværksat mange initiativer, og her synes jeg ikke, der er nogen som helst grund til at give målretningen af den automatiske hastighedskontrol knubbede ord med på vejen.
Efter min mening er den nyorientering, regeringen har gennemført af den automatiske hastighedskontrol en meget, meget stor færdselssikkerhedsmæssig forbedring.
Sagen er jo den, at den tidligere regerings måde at håndtere den automatiske hastighedskontrol på gik ud på, at det skulle være en skjult hastighedskontrol.
Med andre ord ville det som en tyv om natten komme springende i hovedet på folk; man ville få en bøde, såfremt man overtrådte hastigheden og det vel at mærke på nogle af de mest farlige vejstrækninger, vi har.
Jeg fandt den situation uacceptabel.
Jeg mener, at det, der er målsætningen med en automatisk hastighedskontrol, er at sikre, at folk træder på bremsen frem for på speederen, og at man overholder hastigheden, så vi redder liv i trafikken.
Derfor har vi valgt at lægge samtlige strækninger ud på internettet i fuld åbenhed, sådan at bilisterne kan orientere sig om, hvor der er strækninger, herunder også strækninger, hvor der er vejarbejde - jeg tror, det var hr. Jacob Buksti, der var inde på den problemstilling - hvor man skal trykke på bremsen.
Det er der gode grunde til.
Så vil jeg sige, at oppositionen jo i dag har kørt meget frem med overbudspolitik og talt om, at der er behov for mere og mere og mere.
Jeg vil da glæde mig til også at se en anvisning på, hvor alle pengene skal komme fra til de initiativer, som man har talt så varmt for i dag.
Jeg kan i hvert fald garantere med hensyn til de penge, vi har fundet, de nye penge til kampagnerne, at de 13 mio. kr. i hvert fald under alle omstændigheder er nye - dem har jeg selv været med til at finde - og de 2 mio. kr. kommer fra trafikministerens pulje, og for så vidt angår de 2 mio. kr., skal jeg ikke kunne lægge hovedet på blokken med hensyn til, præcis hvor pengene kommer fra, men - og det gælder også investeringsplanen - det er penge, der vil blive brugt, ting, der vil blive ført ud i livet. Så vil jeg sige generelt om debatten, at der har været mange indlæg og mange spørgsmål.
Jeg tror, jeg nogenlunde har svaret på de fleste af dem.
De har kredset meget om de samme emner.
Jeg mangler at besvare ét konkret spørgsmål fra hr. Martin Lidegaard, der var meget optaget af virksomhedsplanerne, og hvad der skulle ske på det område.
Til det vil jeg sige, at Nordjyllands Amt jo har forsøgt at videreføre nogle af de her planer, men man er stødt på mange problemer, og problemerne har bl.a. været spørgsmålet om sanktionering ved manglende overholdelse af retningslinjerne, hvorfor projektet ikke rigtig har kunnet flyve.
Rådet for Større Færdselssikkerhed har nu fortsat dialogen med bl.a. Carlsberg, Lego og Post Danmark med henblik på at udvikle en ideel trafiksikkerhedsplan for en virksomhed.
Så på det område er det hele altså ikke skrinlagt; det fortsætter, men i en ny form.