Bertel Haarder (V), 2003-02-19:
Først et par ord om de udlændinge, som gerne må arbejde her.
Det gælder flygtninge og familiesammenførte.
Dem vil vi gerne have i arbejde.
Så er der dem, der kommer til Danmark med det udtrykkelige formål at arbejde.
Det kan nordiske statsborgere gøre, det kan statsborgere fra EU gøre og også statsborgere fra de såkaldte EØS-lande, herunder nordmænd og nu også schweizere og islændinge.
Andre udlændinge, som vil arbejde her, skal have en opholds- og arbejdstilladelse som hovedregel.
Den meddeles kun, hvis der er væsentlige beskæftigelses- eller erhvervsmæssige hensyn, der taler for, at de får lov at få opholds- og arbejdstilladelse. Der gives normalt kun opholds- og arbejdstilladelse til såkaldte nøglepersoner, det vil sige personer, der er omfattet af den nye positivliste.
Det drejer sig om f.eks. læger, it-specialister og ingeniører, og til personer, der i øvrigt udfører arbejde, som ikke kan udføres af andre her i landet, enten på grund af arbejdets særlige karakter eller på grund af mangel på arbejdskraft på det specifikke område.
Hvis en udlænding arbejder ulovligt i Danmark, eller hvis det må antages, at den pågældende vil komme og tage ophold og arbejde uden tilladelse, så vil udlændingen som regel kunne afvises eller udvises af landet.
Afvisning sker i forbindelse med udlændingens indrejse og indebærer, at udlændingen ikke får lov at komme ind, eller at udlændingen skal forlade Danmark.
Det er politiet, der træffer afgørelse om afvisning af udlændinge ved indrejsen.
Hvis der er tale om udlændinge, der allerede er indrejste, så er det Udlændingestyrelsen, der træffer afgørelsen.
Jeg kan oplyse, at Udlændingestyrelsen sidste år udviste 320 udlændinge og afviste seks udlændinge på baggrund af udlændingelovens bestemmelser.
Rigspolitichefen har oplyst, at politiet i perioden fra januar 2002 til november 2002 afviste cirka 130 udlændinge ved indrejsen på baggrund af udlændingelovens bestemmelse om afvisning på grund af ulovligt arbejde.
En udlænding, der arbejder ulovligt, vil kunne straffes med bøde eller fængsel.
Det samme gælder udlændingens arbejdsgiver.
Reglerne findes i udlændingelovens § 59.
I sommeren 2000 vedtog Folketinget en skærpelse af udlændingelovens regler for straf for ulovlig beskæftigelse
af udlændinge
Der blev bl.a. vedtaget en fordobling af strafferammen for ulovlig beskæftigelse af udlændinge fra seks måneders fængsel til et års fængsel.
Og samtidig blev det fastslået, at det ved straffens udmåling betragtes som en skærpende omstændighed, at overtrædelsen er begået forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og at der er opnået eller tilsigtet en økonomisk fortjeneste.
Der blev endvidere indført mulighed for konfiskation af en økonomisk fordel, som er opnået ved ulovlig beskæftigelse af udlændinge, ligesom det blev fastslået, at der ved bødeudmåling i sager, hvor der ikke kan ske konfiskation, skal tages særlig hensyn til størrelsen af en opnået eller tilsigtet økonomisk fortjeneste, sådan som justitsministeren også lige har redegjort for.
Med vedtagelsen af disse regler tilsigtede Folketinget en væsentlig forhøjelse af straffeniveauet i sager om ulovlig beskæftigelse af udlændinge.
Jeg vil gerne til slut føje til, at ingen skal være i tvivl om integrationsministerens ønske om at stoppe illegalt arbejde i Danmark.
For hvem er det, det bl.a. går ud over?
Ja, det går jo bl.a. ud over alle de udlændinge, som er her, og som gerne må arbejde, men som desværre i alt for ringe omfang arbejder. Derfor vil også jeg tilsige Folketinget en kraftig indsats for at sikre, at job i Danmark går til folk, der har lovligt ophold i Danmark, og ikke til alle mulige andre.