runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-10:
Det fremsatte lovforslag er en gennemgribende liberalisering af den nuværende lukkelov.
Af lovforslagets mest vidtrækkende punkter vil jeg blot nævne søndagsåbent 20 søndage årligt mod de nuværende 9 søndage og salg af alkohol alle døgnets 24 timer mod det nuværende forbud mod salg mellem kl. 20 og kl. 6.
Nu griber regeringens ønsker om yderligere liberalisering om sig, og lovforslaget barsler nu med 7 søndage ud over kompromisets – mere end en fordobling i forhold til det nugældende.
Er det et ønske fra ministerens mange vælgere blandt de mindre butiksindehavere, eller er det et ønske fra ministerens vælgere i de tyndtbefolkede områder?
Måske har ministeren dukket nakken og ladet sig diktere af superliberalisterne i Venstre og forligsvennerne i Dansk Folkeparti?
Ministeren er i hvert fald ikke blevet inspireret af Landsforeningen af Landsbysamfund.
I høringssvaret skriver foreningen ganske rigtigt: »Når den lokale købmand må lukke, er de største tabere de ældre.
Mange lokale købmænd yder den service at udbringe varer til de ældre, der ikke selv har mulighed for at komme i butikken.
Ud over almindelige dagligvarer udbringer købmanden også apotekervarer.
Hvem kan overtage denne serviceopgave, når den nye lukkelov har lukket den sidste butik i landsbyen?
Det bliver næppe Aldi eller Netto.
Eller skal de ældre, der stadig bor uden for centerbyerne, bare sejle deres egen sø?«
Foreningen mener, at følgerne af den nye lukkelov enten vil blive flere kommunale udgifter, når kommunerne skal sørge for friske dagligvarer til de gamle, eller også vil mangelen på dagligvarer medføre, at de gamle må flytte.
Det er ikke kun et spørgsmål om større eller mindre butikker, men om at overleve som et helt samfund, by og land.
Handelskartellet i Danmark skriver: »Regeringens forslag vil udelukkende være til gavn for de store kapitalkæder og til skade for de mindre og selvstændige butikker.«
Så måske er det netop her, ideen er udsprunget!
Forslaget om salg af spiritus alle døgnets 24 timer har jeg svært ved at se begrundelsen for.
Salg af alkohol døgnet rundt i alle butikker og på servicestationer, hvor bilisterne færdes, har jeg også svært ved at se som en særlig konservativ mærkesag, et ønske, der vel næppe kan forenes med den konservative lov og orden-politik.
Ministeren er ikke inspireret af Politimesterforeningen, som i deres høringssvar skriver: Foreningens beværtergruppe har lavet en rapport, »Alkohol- og narkokontrol«, hvor man påpeger, at indsatsen mod skadevirkningen af alkoholforbruget, som politiet registrerer i form af kriminalitet, bl.a. bør rettes mod at begrænse forbruget af alkohol.
Der er ikke meget sympati for håndhæverne af lov og orden.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Tak for ordførertalen.
Det, jeg tænke på vedrørende Socialdemokratiet – nu var vi jo ikke sådan nærmere inde på, hvilke søndage Socialdemokratiet går ind for, men man lægger sig tilsyneladende meget tæt op ad det nationale kompromis – var: Skal det forstås på den måde, at Socialdemokraterne er imod, at butikkerne har mulighed for at holde åbent i sommerperioden, f.eks. her i København, hvor der er rigtig mange turister?
Skal butikkerne være lukkede om søndagen i sommerperioden i turistområderne og de steder, hvor det kunne være et aktiv for lokalsamfundet at holde åbent, fordi der kommer turister til vort land?
Jeg står faktisk her fra Folketingets talerstol og roser det her forslag.
Jeg synes, det er et godt forslag, og det er konstruktivt.
Det er ikke os, der har bøjet os mest.
Det er altså de partier, der gerne vil afskaffe lukkeloven, det vil jeg godt sige.
Derfor mener jeg ikke, at det vil være aktuelt.
Når vi står med et godt lovforslag, som jeg kun kan tage positivt imod, så mener jeg faktisk også, at det må være det, vi kører efter.
Frode Sørensen (S), 2005-05-10:
Vil hr. Per Ørum Jørgensen være med til sådan at opfordre sin partikollega, ministeren, til, at vi tager en forhandling om det her, så vi kan nå det tal, som hr. Per Ørum Jørgensen nævnte, de der 13-16 stykker?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Jeg vil meget gerne kvittere for hjælpsomheden fra Socialdemokratiets ordfører, den kan vi jo af og til få brug for, men jeg ved ikke, om vi kan lave et alternativt flertal den vej, det tror jeg er utopi.
Det er jo korrekt, at jeg i mange år har argumenteret for, at vi ikke skal have en øjeblikkelig afskaffelse af lukkeloven, alle har jo været enige om det, og det nationale kompromis er jo også en yderligere liberalisering.
Så kan vi snakke om 13 søndage, vi kan snakke om 16, vi kan snakke om 18, vi kan snakke om 20, men facit er jo, at vi har to store partier, Dansk Folkeparti og Venstre, og de vil have 52 søndage, hvor der er åbent.
Politik er jo det muliges kunst.
Jeg synes, at 20 er et flot resultat for Det Konservative Folkeparti.
Frode Sørensen (S), 2005-05-10:
Hr. Per Ørum Jørgensen er så ked af, at Venstre og Dansk Folkeparti ønsker det her.
Jeg tror da, at vi er mange, der gerne vil hjælpe hr. Per Ørum Jørgensen med at komme over det, for så har vi over 90 stemmer, og så går det jo nok.
Hvad er der sket i løbet af de her ganske få måneder fra før valgkampen, hvis det, jeg har hørt, er rigtigt?
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-10:
Det, jeg spurgte om, var sådan set, hvilke reaktioner hr. Per Ørum Jørgensen møder i sin valgkreds.
Det var det, der var rart at vide.
Jeg ser i gratisavisen Metro, at hr. Per Ørum Jørgensen er citeret for i påsken at have nævnt muligheden for, at man kunne have færre søndagsåbninger.
Er det hr. Per Ørum Jørgensens egen mening, eller er det noget, der er grobund for?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Jeg er ikke sikker på, hvis vi tager det sidste først, at detailhandelen i Herning eller i Holstebro for den sags skyld, hvor jeg er opstillet, vil benytte sig af alle de her søndage, men jeg er sikker på, at hvis Messecenter Herning havde et stort cykelløb eller et stort arrangement en søndag, ville den lokale detailhandel også bakke det op og gøre det festligt og fornøjeligt og holde deres butikker åbne.
Der er de altså meget dygtige og kreative i Herning.
Men om man direkte vil benytte sig af alle 20 søndage, vil jeg være tvivlende over for.
I Herning skal de nok klare sig, det er der slet ingen tvivl om.
Så vil jeg sige det igen: Når vi er i en situation, hvor vi ved, at det er klar politik i Venstre og Dansk Folkeparti, at lukkeloven skal afskaffes, det er målet for begge partier, kunne vi Konservative sige, at vi ikke vil lave nogen aftale, for vi mener nemlig, at det er for drastisk lige nu at afskaffe lukkeloven.
Vi kunne sætte os over i hjørnet sammen med jer andre, men det er da mere konstruktivt at gå ind og få lavet et resultat.
Og her ligger altså et godt, et afbalanceret forslag.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-05-10:
Hr. Per Ørum Jørgensen siger fra Folketingets talerstol, at alternativet til det nuværende forslag er en total ophævelse af lukkeloven.
Jeg er altså nødt til at sige til hr. Per Ørum Jørgensen, at en ændring af lukkeloven kun kan ske med De Konservatives medvirken.
Så det, der sker, er ikke en konservativ redning af den nuværende situation, det er en konservativ medvirken til en øget åbningstid.
Samtidig kunne jeg også godt tænke mig at vide – det er jo rart med sådan en lov, der ændrer sig så drastisk i forhold til befolkningens hverdag – om hr. Per Ørum Jørgensen kunne fortælle mig, hvilke reaktioner hr. Per Ørum Jørgensen møder i sin valgkreds i Herning, når man der drøfter en liberalisering af lukkeloven?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Når man mangler et godt samtaleemne, kan man jo altid bringe enten det danske vejr eller lukkeloven på banen.
Så kører diskussionen, og det er også det, debatten allerede nu bærer præg af.
Når butikkernes åbningstid er noget, der optager sindene, hænger det naturligvis sammen med, at det har noget med vores hverdag at gøre, uanset om man er studerende, taxachauffør, politiker, butiksansat eller i detailhandel.
Debatten har i de senere år vist en tendens imod en total afskaffelse af lukkeloven.
Beskæftigelsesminister Claus Hjort Frederiksen udtalte den 13. februar 2004 til Børsen: Jeg tror, at lukkeloven er ophævet i løbet af 1-2 år.
Den radikale Naser Khader udtaler den 13. januar 2004 i en pressemeddelelse: Mit udgangspunkt er, at forbrugerne skal kunne handle, når det passer med deres arbejdsliv og deres familieliv, og det hindrer den nuværende lukkelov.
Jeg hilser det meget, meget velkommen, at De Radikale tilsyneladende ifølge Børsen i går har skiftet holdning til dette lovforslag og ser ud til at bakke det op.
Fru Pia Kjærsgaard udtalte den 16. februar 2004 i et ugebrev om lukkeloven: Lad os bare komme i gang med at få den afskaffet, og det kan ikke gå hurtigt nok.
Det er denne politiske virkelighed, som min partifælle, ministeren, har ageret i, og jeg vil meget gerne have lov til at kvittere for resultatet.
Dette lovforslag er en afbalanceret løsning, der både tager hensyn til forbrugerne, til detailhandelen og de butiksansatte.
Vi har oplevet en kraftig kritik fra enkelte organisationer bag det såkaldte nationale kompromis, en kritik, som er udtryk for en meget klar overreaktion, for dette forslag er ganske tæt på organisationernes ønsker.
Man kan sige, at forskellen er nogle få fleksible søndage, der giver butikkerne mulighed for at holde åbne i sommerperioden, når turisterne besøger vores hovedstad eller andre turistområder her i kongeriget, eller som man lokalt kan benytte, når man har et arrangement i byen eller området i løbet af året.
Det kan være alt fra en koncert, en sportsbegivenhed eller ringridning.
Der har vi Konservative holdt fast i håndbremsen og taget ansvar for, at der blev sikret en god og afbalanceret løsning, så detailhandelen får en fair mulighed for at tilpasse sig ændringerne i deres forhold.
Jeg er ikke i tvivl om, at en øjeblikkelig afskaffelse af lukkeloven ville få store konsekvenser for detailhandelen.
Men der er altså forskel på 20 søndage og 52 søndage.
Vi glæder os også over de mange perspektiver, der ligger i en samdrift mellem restaurationsvirksomheder og detailhandel.
Jeg er sikker på, at det vil give grobund for nye koncepter, bedre oplevelser for forbrugerne.
Vi finder det også rimeligt, at regulering omkring detailsalg af alkohol fjernes, da man siden den seneste revision har indført et forbud mod salg af alkohol og tobak til unge under 16 år.
Alt i alt finder vi Konservative, at lovforslaget er konstruktivt, og at det tager de rette hensyn
både til forbrugerne, til de butiksansatte og til detailhandelen.
Colette L. Brix (DF), 2005-05-10:
Jamen der er da ingen tvivl om, at der kan være vanskeligheder ved at få folk til at arbejde om søndagen.
Der er vanskeligheder ved at få folk til at arbejde over i dag, fordi vi har et skattetryk, der er helt urimeligt.
Men en ting må jeg så sige: Tingene flytter sig, og tingene ændrer sig, og det gør de altså også på et år, og om nogen ved det, er det hr. Frode Sørensen, for det ved hr. Frode Sørensen fra sit eget parti.
Det går op, og det går ned.
Det har jeg bøjet mig for, og jeg skal nok finde personale.
Tro mig, det er muligt.
Frode Sørensen (S), 2005-05-10:
I forbindelse med indførelsen af den lukkelov, som vi nu er ved at revidere, var der her på Christiansborg i august måned år 2000 en konference, hvor bl.a. HK HANDELs formand, hr. Jørgen Hoppe, udtalte en vis frygt for søndagsåbent, og det kan vel næppe overraske ordføreren.
Jeg skal prøve at citere og så spørge, om fru Colette Brix vil give en kommentar til det.
Hans indlæg blev bl.a. bakket op af fru Colette Brix, der er selvstændig butiksdrivende og formand for Dansk Erhvervssammenslutning.
: Jeg oplever, at det i forvejen er meget svært at rekruttere folk om lørdagen, så jeg ved simpelt hen ikke, hvordan det skulle kunne lade sig gøre om søndagen også, forklarede fru Colette Brix.
Jeg vil gerne høre, hvad der er sket siden august 2000 og indtil i dag, hvor jeg fornemmer en meget kraftig forandring i fru Colette Brix' indstilling.
Colette L. Brix (DF), 2005-05-10:
Det har været et af Dansk Folkepartis klare politiske prioriteter at få liberaliseret lukkeloven.
Derfor er vi positive over for, at det sammen med regeringen er lykkedes at nå frem til en fornuftig løsning.
Først og fremmest er det Dansk Folkepartis klare opfattelse, at der har været et behov for udvidelsen af antallet af søndage med mulighed for søndagsåbent fra de nuværende 9.
Løsningen med de 20 søndage fordelt på første søndag i hver måned, alle søndagene i december og 6 løse søndage er en fin balance.
Det er positivt, at ønsket om at prioritere turismen ved at sikre, at to af de løse søndage skal placeres i juli og august, er imødekommet.
Det har ikke været i tråd med erhvervsudviklingen i restaurationer og detailhandelen, at samdrift ikke har været mulig.
Jeg tror, at det vil forbedre balancen mellem store og små butikker betydeligt, at der nu åbnes op for samdrift, specielt set i lyset af udvidelsen af dage med søndagsåbent.
Med reguleringen bliver alkoholsalg efter kl. 20 gjort muligt.
Der fjernes nogle klare byrder fra de danske butikker, og det er tænkeligt, at det også vil have en positiv indvirkning på bekæmpelsen af sort økonomi.
Det sidste element i forslaget, som jeg vil knytte en kommentar til, er lejekontrakterne.
Det er fint, at det sikres, at små butikker i centrene ikke længere i deres lejekontrakter kan forpligtes til at holde åbent.
Det gælder altså også aftaler truffet i centerforeningerne.
Dansk Folkeparti finder dog, at varslet på 5 år er alt, alt, alt for langt.
Det vil vi gå videre med i udvalgsarbejdet, og med disse kommentarer vil jeg meddele, at Dansk Folkeparti er positivt indstillet over for lovforslaget.
Frode Sørensen (S), 2005-05-10:
Jeg vil sige det på den måde, at i større byer, hvor man har kæder, som er inden for, hvad skal man sige, samme kapitale virksomhed, vil man have mulighed for fuldstændig at se bort fra, at der er en lukkelov, fordi man vil kunne holde åbent på skift eksempelvis i Netto, Føtex og Bilka og udnytte de frie søndage, der er.
Det kunne så betyde, at vi næste gang, vi skal diskutere lukkelov, får et pres fra de andre forretninger, der pludselig siger: Vi kan kun holde åbent 20 søndage, og de andre kan nå op på 32, det er ulige konkurrence.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-05-10:
Jeg vil også gerne lige bringe det lidt frem – for det lyder jo, som om vi er ved at lukke alle butikker her i landet – og minde om, at der ikke er tale om en total afskaffelse af lukkeloven.
Men er det ikke korrekt, at den politiske virkelighed, hvis man følger debatten igennem de senere år i en lang række partier og blandt en lang række politikere, bevæger sig imod, at der er et flertal her i Folketinget for, at lukkeloven skal afskaffes?
Er det dog ikke bedre så at lave en aftale på 20 søndage frem for 52, som vel egentlig er tæt på at være den politiske virkelighed?
Frode Sørensen (S), 2005-05-10:
Nu var der mulighed for, hvis vi taler om det tal, som også er nævnt ud over det nationale kompromis på 16, også at give en mulighed for den form for fleksibilitet.
Det, jeg åbner for her, er faktisk, at vi gerne vil gå til forhandlinger om et lavere antal søndage specielt, uden at vi her lægger os fast på, at det så skal være på den og den måde.
Vi er åbne over for forhandlinger med ministeren og med de partier, som støtter det nuværende forslag.
Colette L. Brix (DF), 2005-05-10:
Nej, hr. Frode Sørensen.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Jeg vil godt følge op på det spørgsmål, hr. Leif Mikkelsen stillede, hvor hr. Arne Toft svarede lidt kryptisk, at det var inden for det sociale område, Socialdemokratiet var lidt betænkelige ved at lægge nogle opgaver ud i kommunerne.
Det er jo ikke den fulde sandhed.
Lige fra reformforhandlingerne startede, har Socialdemokratiet været gennemsyret negative over for, at de nye storkommuner kunne løse noget som helst.
Tag bare miljøområdet.
Der er ikke én socialdemokrat i den socialdemokratiske folketingsgruppe, i modsætning til borgmestrene rundtomkring, der tror på, at de kan løse en lang række opgaver på miljøområdet.
Sådan har det været hele vejen igennem med den her reform.
Da vi for et stykke tid siden behandlede en ombudsmandslov, hvor man skulle rette ordet amtsråd til region, var der en timelang debat om dette sølle lovforslag, som der reelt ikke skulle have været sagt ét eneste ord om.
Det var ene tekniske ændringer.
Det, der har gennemsyret Socialdemokratiet i forbindelse med den her reform, er, at de ikke vil, men udeomkring, hvor de har deres borgmestre i Socialdemokratiet, er de himmelhenrykte for alt det, der sker.
Jeg kan ikke forstå, at Socialdemokratiet ikke rigtig hører eller ser, hvordan græsset gror rundtomkring.
Det gør de tilsyneladende ikke.
Ole Glahn (RV), 2005-05-10:
Regeringen har den 23. februar indgået en aftale med Kommunernes Landsforening om en midtvejsregulering af udligning af beskatningsgrundlag for kommunerne for 2005 i 2005 på baggrund af de faktisk opgjorte folketal pr. 1. januar 2005.
Denne del af lovforslaget bygger som sagt på en aftale mellem regeringen og Kommunernes Landsforening.
En del af baggrunden for aftalen er, at kommunernes budgetterede udgifter for 2005 overskrider den udgiftsramme, der lå til grund for økonomiaftalen fra juni 2004 om kommunernes økonomi for 2005.
Der har været en forhandling med Kommunernes Landsforening, og der er fundet en fælles løsning.
Den løsning er vi i Det Radikale Venstre positive over for.
Vi mener, at det er vigtigt, at de aftaler, der laves med kommunerne om deres fælles udgiftsudvikling, skal overholdes.
Vi mener, at kommunernes økonomi er så væsentlig en del af den samlede offentlige økonomi, at der naturligvis skal en styring til.
Det er der under denne regering, og det var der også under den tidligere regering, hvor vi deltog.
Det er en god tradition, at grundlaget for og indholdet i en aftale om en sådan økonomisk udvikling skabes gennem forhandling mellem regeringen og Kommunernes Landsforening og også Amtsrådsforeningen.
Det er en langvarig og en god tradition, som også er med til at danne grundlaget for, at vi samlet kan føre en ansvarlig økonomisk politik her i landet.
Derfor er det så meget desto mere overraskende, at regeringen, uden at have forhandlet med KL og Amtsrådsforeningen, i den anden del af lovforslaget foreslår en fastfrysning af kommunernes skatter, dækningsafgiften, grundskyldspromillen samt amtsskatterne.
Vi forstår overhovedet ikke årsagen til denne efter vores opfattelse meget ukloge fremgangsmåde, ej heller hvad begrundelsen overhovedet er for forslaget.
Som jeg var inde på for et øjeblik siden, mener vi, at den aftale, der ligger, om at kommunerne under ét ikke må hæve skatten, er en sikkerhedsventil på det her område.
Vi mener også, at kommunerne opfører sig ansvarligt, og det vil sige, at man de i de forhandlinger, som nu foregår i forbindelse med sammenlægninger, jo laver aftaler med hinanden om, hvordan grundlaget skal være for den økonomiske udvikling, og man er ikke ude på at snyde hinanden.
Hvorfor er det her ikke forhandlet med Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen?
Er det, fordi regeringen ikke ønsker, at der skal foretages nogle ændringer i forslaget?
Er det, fordi regeringen ønsker at vise, at den på trods af mange udtalelser ikke har tillid til kommunerne og slet ikke, når det kommer til stykket?
Jeg kan sige, at vi fra Det Radikale Venstres side er modstandere af det.
Vi kan glæde os over, at der nu tilsyneladende kommer en optøning, man kan måske ligefrem bruge udtrykket, at man sådan indirekte trækker store dele af forslaget tilbage, fordi der bliver mulighed for, at man kan tilpasse skatten også nedad.
Vi hører, at der kan komme andre forslag.
Det var hr. Poul Nødgaard, der var inde på, at der kunne tænkes at komme andre ændringsforslag under behandlingen, og det ser vi frem til.
Men sådan som forslaget ligger nu, kan vi i hvert fald ikke støtte det.
Poul Nødgaard (DF), 2005-05-10:
Det var lige vedrørende skattestoppet.
Jeg kunne godt tænke mig at spørge hr. Arne Toft, om han i morgen, når han kommer ind og møder den nye socialdemokratiske leder på gruppemødet, vil fortælle hende, at hr. Arne Toft her i dag har sagt, at Socialdemokratiet er imod skattestoppet.
Det har været blæst ud i alle medier og har ikke været modsagt, at Socialdemokratiet er ved at lempe på den holdning.
De har været skældt ud af De Radikale, folk, der sidder hernede i salen, fordi de har villet lempe modstanden mod det skattestop.
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvad det er, vi taler om.
Det er næsten græsk tale for mig i øjeblikket.
Lederen siger ét, og ordføreren fra Socialdemokratiet siger noget helt andet her i dag.
Det er dybt overraskende.
Det vil jeg gerne have lov at sige.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-05-10:
Jeg kan igen bekræfte, at et ønske om teknologineutralitet hylder vi selvfølgelig også i Venstre, og kan der gennem udvalgsarbejdet skabes yderligere klarhed, synes jeg, at det er positivt.
Konkret vurderes det altså til at være en afvejning, som er faldet ud til formålet her, men det er da klart, at det ikke er hensigtsmæssigt at stå i en situation, hvor vi løbende på grund af den teknologiske udvikling skal ændre lovgivningen.
Det ønske står vi fælles om.
Per Clausen (EL), 2005-05-10:
I hvert fald burde man gå lidt nærmere ind og se på: Hvad er det for nogle problemer, det her vil give på måske i virkeligheden forholdsvis kort sigt?
For vi ved jo godt, at den teknologiske udvikling inden for det her område går meget stærkt.
Så jeg vil i hvert fald opfordre Venstres ordfører til at gå konstruktivt ind i arbejdet med at kigge på det her område og se, om vi faktisk ikke ved at bibeholde den teknologineutralitet, vi plejer at have, kan sikre, at vi også har en klarhed på det her område i fremtiden, frem for at vi skal i gang med at regulere lovgivningen om 1 eller 2 år igen, fordi det viser sig, at tingene ikke fungerer.
Torsten Schack Pedersen (V), 2005-05-10:
Jeg er enig i, at sigtet om teknologineutralitet skal vi altid holde os for øje.
I det specifikke tilfælde er det en afvejning, som så er faldet ud til, at man vælger en regulering som foreslået.
Hvis alternativet er, at vi skal til at ændre hele lovgrundlaget for denne lille specifikke del, så synes jeg, at det er en fornuftig afvejning, man er kommet frem til.
Per Clausen (EL), 2005-05-10:
Jeg er meget enig med Venstres ordfører i, at det her i hovedsagen er et meget fornuftigt forslag, men der er i hvert fald en enkelt ting, som jeg gerne vil have en kommentar til, og det er det med, at man har lagt op til, når man snakker om de maksimale bindingsperioder, at begrænse det til terminaludstyr, der anvendes til mobilkommunikationstjenester.
Hermed forlader man i hvert fald et grundlæggende princip om, at der skal være teknologineutralitet, og det er jo ikke helt ligegyldigt.
Når man forlader det, betyder det nemlig også, at man løber en stor risiko for, at de regler, man vedtager i dag, er forældede i morgen.
Derfor kan den klarhed, man skaber i dag, vise sig at være en uklarhed i morgen. Vi kan også læse af nogle kommentarer, der er kommet fra ministeriet omkring nogle indvendinger, der er kommet på det her område, at man er åben over for, at det faktisk skaber problemer, men man afviser bare at gøre noget ved det, fordi man siger, at man ikke vil have nogen overdreven regulering.
Men synes Venstres ordfører ikke, at det var bedre at sikre, at man havde et fremtidssikret system på det her område, end at være vældig bekymret for, at der måske kommer en lille smule regulering?