runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Til hr. Jørn Jespersen vil jeg sige, at en minister kommer jo selvfølgelig altid, hvis et folketingsudvalg beder om det.
Det må jo ligge i sagens natur.
Regeringen er faktisk optaget af det her.
Vi er optaget af en dynamisk udvikling på det her område; det synes jeg
klart er fremgået.
Men det, jeg gerne vil sikre, er, at de staldsystemer, som vi har, som udgangspunkt altid har den største dyrevelfærd.
Nogle foretrækker så den ene måde, nogle foretrækker den anden måde.
Jeg synes, det ville være urimeligt, hvis det skulle være politisk bestemt.
Men det, jeg synes der er utrolig vigtigt, og det signal, jeg meget, meget gerne kraftigt ville sende af sted, er, at her har den enkelte landmand også en forpligtelse, når der nybygges, når der tilbygges, når der ombygges, til at se sig rundt og finde ud af: Hvor er den største dyrevelfærd?
Hvad er der nu af nye landvindinger på det her område?
Og så skal de implementeres.
Her ser jeg gerne, at vi når et hundrede procent, og når vi det ikke ad frivillighedens vej, kan vi også blive nødt til at kigge på det område, så vi stikker til dynamikken.
Gitte Seeberg (KF), 1997-11-05:
Jeg kan blot meddele, at Det Konservative Folkeparti kan støtte forslaget.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Det er jo et spørgsmål, som er stillet for et stykke tid siden, men som vi ikke har fået svar på, fordi det ikke kunne lade sig gøre sidste onsdag, og det blev så berørt i den åbne spørgetid.
Derfor har jeg kun behov for nu at få helt klart bekræftet, at ministeren på det kommende rådsmøde i EU vil rejse et forslag om, at man på EU-plan forbyder alle antibiotiske vækstfremmere, uden at det behøver at afvente yderligere undersøgelser, fordi man ud fra et forsigtighedsprincip må sige: Vi ved nok nu til at sige, at her er der en stor risiko for sundheden og forbrugerne, og den tvivl bør komme sundhed og forbrugere til gode.
Jeg synes, det er ekstra vigtigt at få det bekræftet efter de sidste dages forlydender om, at man nu er parat med et forslag om afgifter, fordi det muligvis kan hjælpe temmelig meget i Danmark; men hvis vi skal løse problemet for alvor, er det jo vigtigt at gøre det på EU-plan.
Derfor vil vi gerne have klarhed.
Det, ministeren siger nu, er, at det er en dynamisk udvikling, at der skal koordination til, og at det vil man sådan set håbe på at der kommer.
Men det er jo ikke et særlig konkret svar på mit spørgsmål om, hvilke initiativer ministeren vil tage for at sikre, at der ikke fortsat bliver indrettet og opført produktionssystemer, som peger i den forkerte retning, fordi de peger i retning af, at det er nødvendigt eller hensigtsmæssigt at bruge vækstfremmere.
Jeg kan have forståelse for, at ministeren ikke kan give
et konkret svar i dag, men kunne vi så ikke i det mindste få et tilsagn om, at ministeren vil give det relevante folketingsudvalg en orientering om, hvordan man vil sikre sig, så vidt det nu er muligt ved hjælp af politiske initiativer, at der ikke med direkte eller indirekte støtte fra det offentlige bliver opført flere produktionssystemer, som baserer sig på den gammeldags produktionsform med brug af vækstfremmere.
Ministeren siger, at det ikke kun er produktionssystemerne, der har indflydelse på nødvendigheden af at bruge vækstfremmere.
I det svar ligger jo også, at det bl.a. er produktionssystemerne, der har indflydelse på det.
Og da ministeren i sin besvarelse af et tidligere spørgsmål var inde på, at det er ganske bekosteligt at rive stalde ned, kunne man jo da i hvert fald indtage det standpunkt, at vi skal undgå at bygge nye stalde, der ikke lever op til den viden, vi har i dag.
Det forstår jeg ministeren langt hen ad vejen er enig i og siger, at der er brug for en koordineret indsats mellem erhverv, rådgivere og myndigheder.
Spørgsmålet er: Hvilket politisk initiativ vil ministeren tage for at sikre, at man ikke nyopfører produktionssystemer, der nødvendiggør brugen af vækstfremmere?
Det er jo sådan set det, vi har politikere til - til at tage politiske initiativer.
Hvilket initiativ vil ministeren tage?
Margrete Auken (SF), 1997-11-05:
Altså jeg vil gerne takke ministeren, for jeg er som sagt helt sikker på, at viljen er god.
Men hvis vi nu tager det spørgsmål, som hr. Bent Hindrup Andersen stillede før, hvis man nu kan løse det, f.eks. med nogle brutale midler med at fjerne smågrisene med det samme, så man undgår smitte, så står vi med noget, der tilsyneladende er en sundhedsforbedring for dyrene, men som i hvert fald dyrevelfærdsmæssigt er ret katastrofalt.
Jeg synes ikke, jeg kan høre af ministerens svar, at dyrevelfærden, altså hvor man ser på, om dyrene har det godt, indgår som det højeste i det, altså hvordan vi undgår at bruge helt så meget medicin til dem.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Det ville selvfølgelig altid være rart, hvis der var en enkel måde, hvorpå man kunne løse de problemstillinger, vi her taler om.
Det ville også være ønskeligt, hvis man kunne finde en enkel, effektiv løsning, der effektivt kunne forhindre, at problemerne opstår i fremtiden.
Det tror jeg er svært at give nogen enkle løsninger på, netop fordi det er en dynamisk udvikling, vi her taler om.
De tiltag, der er nødvendige for at drive en besætning eksempelvis uden brug af vækstfremmere og med et fornuftigt forbrug af medicin, handler ikke kun om produktionssystemets indretning.
Det er min opfattelse, at et forbud mod et bestemt produktionssystem ikke nødvendigvis fører til en løsning af sundhedsproblemerne i besætningerne, og at der dermed kan komme et fravalg af brugen af vækstfremmere.
Svaret på, hvordan vi får løst sundhedsproblemerne i husdyrbruget, er efter min mening, at vi skal gøre en øget indsats i forhold til rådgivning og forskning, at vi lovgivningsmæssigt skal sikre dynamikken, og at man skal benytte sig af den seneste viden. Jeg tror, der er behov for en koordineret indsats mellem landmænd, rådgivere og myndigheder, hvis landbruget skal væk fra de produktionsmetoder, der er baseret på brugen af vækstfremmere og et for højt forbrug af medicin.
For to år siden, og det er så et af instrumenterne, som jeg gerne vil tale om her, indførte vi en regel om sundhedsrådgivning i husdyrbrug.
Intentionerne bag reglen var i høj grad møntet på en forebyggende og en fremadrettet afvikling af sygdomsproblemerne i husdyrbruget.
Efter disse regler kunne landmanden indgå en aftale med sin dyrlæge om faste månedlige rådgivningsbesøg, hvor de i fællesskab kunne udarbejde en handlingsplan og gennemgå besætningen med særlig vægt på langsigtede løsninger af problemerne.
Antallet af aftaler om sundhedsrådgivning er steget i løbet af de seneste år specielt inden for kvægbruget.
Det er et af de steder, hvor jeg mener, vi skal satse i fremtiden.
Margrete Auken (SF), 1997-11-05:
Jeg er ikke i tvivl om, at vi ikke kan sige ministerens velvilje noget på, og jeg er heller ikke i tvivl om, at de fornemmelser, ministeren har, bestemt er på den positive side til gavn for dyrene.
For den fornemmelse, som vi også får, og som man kan lytte sig til, er, at ministeren håber, det går godt, og at ministeren mener, at hvis vi nu alle sammen er sådan lidt sødere, kan det godt være, at man begynder at bygge nogle stalde, som ikke er helt så rædselsfulde.
Jeg vil godt spørge, om ministeren vil tage initiativ til at bruge regeringsstyrke til at sætte kraft bag det, for ellers kommer det altså til at tage utrolig lang tid, netop fordi det er så dyrt, som ministeren siger det er.
Det er altså dyrevelfærd, der skal i centrum, og det er ikke kun et spørgsmål om, hvad der er sundt for os eller for vores pengepung.
»Vil ministeren øjeblikkeligt indføre et stop for nyopførelse af alle produktionssystemer i landbruget, som kun vanskeligt eller slet ikke kan fungere uden brug af antibiotiske vækstfremmere, og som medfører et unødvendigt forbrug af medicin i øvrigt?«
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Jeg så gerne, at vi sikrede, at man brugte den nye viden ét hundrede procent.
Jeg har på fornemmelsen, at vi ikke ligger helt oppe på hundrede procent, men det må selvfølgelig være målet.
Om fravænningstidspunktet vil jeg sige, at det har jeg ikke noget bud på i dag, al den stund det også er en anden ministers ressort.
Men jeg vil gerne give udtryk for, at statsministeren, justitsministeren og jeg selv er optaget af, at vi til stadighed har en dynamisk udvikling på dette område, der betyder så stor dyrevelfærd som overhovedet muligt.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bent Hindrup Andersen (EL), 1997-11-05:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ministeren ikke vil overveje at hæve fravænningstidspunktet fra tre uger til fire uger.
For det første hjælper det alt sammen, hvis der kommer en afgift, for det er jo ikke det samme som et forbud mod brug af vækstfremmere, og for det andet er der også den risiko, at man kan lave amerikanske tilstande, hvor man fravænner smågrisene efter 14 dage.
Det er helt uacceptabelt set ud fra et dyrevelfærdssynspunkt, men man kan jo gøre det, som man gør i USA, at man fjerner alle grisene fra soen, så
smitstofferne ikke kommer derfra
Det er faktisk et udbredt system i USA, og det er dybt uforsvarligt med hensyn til husdyrvelfærd, men man kan undgå vækstfremmerne på den måde.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren endnu en gang, om han ikke vil overveje det, som hr. Kristen Touborg foreslog, nemlig at man hæver fravænningstidspunktet fra tre til fire uger for at sikre, at man ikke laver den amerikanske model.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Jeg tror, der er grund til at sige til fru Margrete Auken, at som jeg hørte hr. Bent Hindrup Andersen før, så talte han i realiteten om, at USA-modellen jo handlede om, at man endnu før skulle tage smågrisene væk.
Dér synes jeg kun der er én ting at sige, nemlig at det jo så ville betyde, at den lov, vi i dag har om 3 uger, skulle sættes ned.
Det vil da ikke kunne komme på tale.
Den dyrevelfærdslov, vi har i dag, er en minimumslov.
Man kan kun tænke sig, at vi skal gå i den anden retning. Det er så også et svar til hr. Jørn Jespersen.
Der er flere ministre, som er involveret i det her.
Jeg tror, regeringen klart har signaleret, at det er et område, som vi er engageret i, og et område, hvor vi ønsker en dynamisk udvikling, og det vil vi koordinere hen over tiden.
Jeg tror, én ting er, at lovgivning på det her område selvfølgelig er vigtig, det vil jeg meget gerne medgive, men det handler også meget om en diskussion, moralsk diskussion - kald det, hvad man vil.
Det handler også om - og det synes jeg heller ikke helt man kan fragå her - forbrugernes ansvar.
Derfor glæder det mig for eksempel, at vi nu får den nye mærkningsordning, som jo netop har haft dyrevelfærd som udgangspunkt, hvor der klart er defineret nogle betydelig vidtgående staldsystemer og nogle tydeligt mere vidtgående ting, som skal være i orden i forhold til de enkelte dyr, som skal kunne sælges under det nye kvalitetsmærke.
Dér har forbrugerne også et ansvar.
Så jeg vil gerne sige, at jeg vil fastholde, at det her
er dynamikken, hvor vi hele tiden siger, at nu har vi minimumsbestemmelser; det kan kun gå i en opadgående retning.
Jeg er enig med hr. Jørn Jespersen i, at ud over et dansk niveau er der et EU-niveau, i realiteten er der vel et internationalt niveau her, og der skal arbejdes på alle niveauer.
Jeg vil gerne bekræfte, at jeg vil bruge udtalelsen fra WHO til endnu en gang at rejse sagen på det kommende EU-landbrugsministerrådsmøde, som, så vidt jeg husker, er den 17., 18. og måske også den 19. i denne måned.
Så denne sag vil blive sat på dagsordenen endnu en gang på foranledning af Danmark.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Tak for det tilsagn.
Nu ved jeg godt, at det er meget svært og meget sjældent at få en minister til åbent at indrømme, at man har ændret strategi.
At man så vil forsætte undersøgelserne, synes jeg er helt o.k., så kan det jo være, man kommer frem til, at der ikke viser sig at være nogen risiko.
Det tror jeg nu ikke man gør.
Men forbudet behøver efter dansk opfattelse ikke at afvente yderligere undersøgelser; vi ved nok.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Det mærkelige er, må jeg sige, at jeg oplever i realiteten ikke, at det er mig, der har ændret strategi, men måske nærmere hr. Jørn Jespersen.
Så jeg har ikke på nogen måde ændret strategi.
Min målsætning har, fra vi begyndte at diskutere det her, været et EU-totalforbud omkring antibiotika i foderet.
Så strategien er nøjagtig den samme, som den altid har været.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-05:
Jeg vil godt takke ministeren for svaret, og så vil jeg godt vende mig til de antibiotiske vækstfremmere.
Situationen i Sverige er den, at der skete et meget stort fald i salmonellaniveauet, samtidig med at man forbød de antibiotiske vækstfremmere.
Giver det stof til eftertanke?
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Det har, lige fra antibiotikaen blev opfundet kort efter Anden Verdenskrig, været kendt, at bakterier, der bekæmpes med antibiotika, kan udvikle resistens.
Hvis spørgeren med »forkert brug« af antibiotika mener overdreven brug, har det også længe været kendt blandt læger og dyrlæger, at overdreven brug af antibiotika kan føre til en hurtig udvikling af et højere niveau af resistens hos bakterier.
Salmonella er ingen undtagelse fra denne regel.
Det er således vigtigt at undgå en unødig eller overdreven brug af antibiotika til sygdomsbehandling eller forebyggelse.
Det kræver, som vi før har været inde på, uddannelse, oplysning og vejledning af de personer, der har retten til at skrive recepter, dvs. dyrlæger og læger.
Kristen Touborg (SF), 1997-11-05:
»Hvor længe har ministeren været bekendt med, at salmonellabakterier kunne udvikle resistens mod antibiotika som følge af forkert brug af medicin?«
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Vi har jo faktisk nogle meget udmærkede paragraffer om myndighedernes ansvar.
Jeg tror, vi bliver nødt til at erkende, specielt når vi taler salmonella, at dér har vi simpelt hen et problem, der er for stort.
Det gjorde vi altså ikke, men vi gjorde det så for et par år siden med den konference, jeg holdt ovre i Eigtveds Pakhus, hvor vi for første gang af forskerne og eksperterne fik en model for, hvordan vi kan få nedbragt salmonellaen i Danmark, og målet er helt sikkert, at når vi kommer ned i niveau, vil vi kræve varmebehandling, så vi får sikret, at det sidste også bliver salmonellafri.
Det har været målet for salmonellahandlingsplanen, som er i fuld gang med at blive gennemført.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Hvis man har taget stikprøver og fundet ud af, at man altså har et parti fødevarer, som er inficeret med f.eks. salmonella, ved man vel, at det ikke er sunde og sikre levnedsmidler.
Betyder ministerens svar, at man så vil forhindre, at de kommer på markedet?
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Fødevareministeriets vigtigste opgave er at være med til at sikre, at vi har sunde og sikre fødevarer i de danske forretninger, og det er sådan, at hvis vi kan konstatere, at mennesker kan blive syge, vil vi selvfølgelig reagere på det.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Eller vil man fra ministerens og myndighedernes side bare sige: O.k., nu har vi fået et indtryk af niveauet, så kan varerne komme ud til forbrugerne, og så må vi se, hvor mange der bliver syge?
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Jeg synes faktisk, vi har taget initiativer.
Punkt 3: Man må også forstå, at vi i forhold til den nye lov om netop sygdomsbehandling af dyr har ført en konsekvent politik i Danmark: sundhedsrådgivningsaftaler og de andre ting. Vi prøver faktisk til stadighed at være restriktive, men med den indgangsvinkel, at antibiotika er et godt middel, som først og fremmest eller faktisk kun skal bruges til behandling af syge mennesker og dyr.
Derfor anlægger vi en generel restriktiv indgangsvinkel til brugen af det.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Jeg synes ikke, ministeren var særlig konkret med hensyn til, hvilke politiske initiativer han vil tage på baggrund af denne i hvert fald relativt nye viden.
Det handler jo både om at lave en produktion i landbruget, som forhindrer udviklingen af resistente bakterier, så langt som det nu lader sig gøre, og om, hvordan man forholder sig til salmonellaproblemerne, når de eksisterer.
Vi har godt nok en handlingsplan i dag, som jo ikke har vist sig voldsomt succesrig indtil nu, og som har medført den situation, at myndighederne i dag har kendskab til, at bestemte besætninger er inficeret med salmonella, uden at de griber ind.
Jo værre salmonellainfektionen er, jo større grund er der jo til at være meget restriktiv med, hvilke fødevarer der bliver distribueret.
Derfor vil jeg gerne spørge igen: Hvilke politiske initiativer agter ministeren at tage på baggrund af denne viden?
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Jeg kan bekræfte, at der i England er observeret begyndende udvikling af resistens over for en ny type antibiotika, der kaldes quinoloner.
Hvis bakterien er resistent over for quinoloner, kan det føre til mere komplicerede sygdomsforløb og i værste fald til patientens død på grund af behandlingssvigt.
Det er vigtigt at understrege, at der findes andre behandlingsmuligheder end quinoloner, når man taler om salmonella.
Ikke desto mindre er det af stor betydning at forebygge udvikling af resistens over for antibiotika hos salmonella.
Salmonella findes i husdyr og udvikler ligesom andre bakterier resistens over for de antibiotika, der anvendes til dyr.
Quinoloner er godkendt til behandling af husdyr i det meste af verden og således også i Danmark, men det er væsentligt at huske på, at quinoloner ikke anvendes som vækstfremmere.
Det betyder, at quinoloner kun kan benyttes, hvis dyrlægen receptordinerer dem til behandling af syge dyr.
Stoffet er særdeles effektivt til behandling af en lang række sygdomme hos husdyr, men da det er relativt dyrt, har det hidtil kun opnået begrænset anvendelse i Danmark.
Det udgør således mindre end 1 pct. af forbruget i 1996.
Der er ikke belæg for at sige, at resistensudviklingen i Danmark i særdeleshed skyldes forkert brug af antibiotika, hvis man dermed mener uhensigtsmæssig eller ulovlig brug.
Syge husdyr skal som før sagt behandles.
Der vil derfor altid være en risiko for at udvikle en resistens, hvis dyr, der behandles med antibiotika, samtidig er bærere af salmonella.
Derfor er den bedste måde at forebygge resistens over for salmonella på at få forekomsten i husdyrene mest muligt reduceret.
Det er jo netop også filosofien bag den danske handlingsplan til bekæmpelse af salmonella.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
»Kan ministeren bekræfte oplysninger fra WHO om, at der er fundet alvorlig resistens hos en salmonellabakterie, som var blevet resistent på grund af forkert brug af medicin til dyr, og hvilke konsekvenser i forbindelse med handlingsplanen for bekæmpelse af salmonella og andre bakterier i fødevarer agter ministeren på denne baggrund at drage?«
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Jeg kan ikke svare på det spørgsmål.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Tak for det svar.
Jeg skal så bare spørge, om det i tillæg til det også er muligt for ministeren at bekræfte, at der ikke er nogen antibiotika, som i dag bliver brugt i vækstfremmere, og som lægerne ikke mener de på et tidspunkt også får brug for til human behandling.
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Det er korrekt, at videnskaben og den farmaceutiske industri er kommet til den erkendelse, at vi i fremtiden ikke vil kunne udvikle nye effektive antibiotika, lige så hurtigt som bakterierne udvikler resistens, hvis takten i bakterieresistensudviklingen forsætter som hidtil.
Der er derfor behov for at bevare effekten af de antibiotika, som vi har til rådighed i dag, så længe som overhovedet muligt.
Den bedste metode til at bevare effekten af antibiotika er at anvende dem korrekt og specielt at vise mådeholdenhed.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
»Kan ministeren bekræfte oplysninger fra medicinalindustrien om, at man ikke er i stand til at udvikle ny antibiotika lige så hurtigt, som bakterierne bliver resistente, bl.a. på grund af brugen af vækstfremmere over for de typer, som findes på markedet - og hvilke politiske konsekvenser vil ministeren i givet fald drage?«
Henrik Dam Kristensen (S), 1997-11-05:
Danmark har hele tiden været af den opfattelse, at ved at bruge antibiotika i foder løber vi en unødvendig risiko.
Det synspunkt tror jeg ikke der er nogen i EU - blandt EU-kollegerne - som er i tvivl om.
Danmark har også hele tiden været kendt for at være i førertrøjen, når det gælder forskning, når det gælder diskussion netop omkring det her, så jeg oplever ikke, at der er noget problem.
Det store arbejde, vi har lavet herhjemme med overvågningscentre osv. har jo netop været for at kunne have ekstra argumenter i bestræbelserne på at få et totalt forbud mod antibiotiske vækstfremmere i EU og over hele verden for den sags skyld.
Jørn Jespersen (SF), 1997-11-05:
Jeg vil bare sige to ting.
For det første: Hvis ministeren dukker tilbage i Folketingstidende, vil han se, at SF's sidste beslutningsforslag for området faktisk opfordrede til et forbud på EU-plan; så der er ingen uoverensstemmelser mellem os.
Så skal jeg sige, at jeg betragter ministerens svar som en bekræftelse på, at det, ministeren vil fremføre på det kommende rådsmøde, er et forslag om, at der efter dansk mening er grund til og belæg for at forbyde alle antibiotiske vækstfremmere på basis af den viden, vi har nu.
Elisabeth Arnold (RV), 1997-11-05:
Jeg er helt enig med hr. Jens Peter Vernersen i, at dem, der vil blive ramt af de stigende huspriser, først og fremmest er de tusindvis af unge familier, som skal ud at købe deres første hus.
Det vil sige, at de skal ud og finansiere
dyrt, eller at de må vente med at købe hus.
Det ville blive konsekvensen af at afskaffe lejeværdien.
Det andet, jeg vil sige, er, at tilsyneladende har hr. Kim Behnke en meget bred definition på, hvad socialisme er.
Jeg tror, det er noget med, at alt, hvad der ligger til venstre for hr. Kim Behnke selv, er den skinbarlige socialisme.
Jeg kan se, at hr. Kim Behnke nikker, så jeg har ramt rigtigt.
Det er jo også nemt, når det er så bred en definition.
Så kan man næsten ikke undgå at ramme rigtigt.
Der er ingen i det økonomiske establishment, som foreslår lejeværdien afskaffet.
De foreslår alle sammen, at vi sætter den op.
De mener, at den faktisk er for lav, som den er nu.
Lejeværdibeskatningen bør sættes op, er den enslydende melding fra den økonomiske sagkundskab her i landet.
Så jeg vil sige til hr. Kim Behnke, at vi fra Folketingets side er meget skånsomme over for boligejerne i vores politik.
Sonja Albrink (CD), 1997-11-05:
Også CD kan give sin positive tilslutning til dette her forslag.
Jeg har dog et lille spørgsmål til skatteministeren, og det er, om skatteministeren kan fortælle mig, hvornår loven kan træde i kraft, hvis vi når alle tre behandlinger inden jul.