runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Troels Ravn (S), 2005-12-07:
Jeg bemærker, at ministeren i sine svar meget bruger ordene socialt afbalanceret og taler om, hvad samfundet har brug for, men for mig at se knytter det her forslag om 10. klasse sig stadig ensidigt til erhvervsuddannelserne og baserer sig meget på en tankegang om effektivitet og rationalisering.
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke ministeren er enig i, at uddannelsessystemet er andet og mere end en produktionsvirksomhed.
I uddannelsessystemet handler det ikke om, at man som på en pølsefabrik putter kød ind i den ene ende og får enslignende pølser ud i den anden.
I Danmark er vi kun 5 millioner mennesker; vi har ikke råd til at tabe nogen.
Som regeringen har lagt sit forslag frem her, vil en stor del af den gruppe ikke kunne gå i 10. klasse.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Det var ikke noget klart spørgsmål.
Jeg ved ikke, hvad det er, vi skærer ned på.
Vi har i hvert fald ikke budgetteret med nogen besparelser, og antallet af praktikpladser stiger og stiger.
Bjarne Laustsen (S), 2005-12-07:
Det er fint, hvis ministerens fromme ønske også kan blive omsat til konkret handling, for der mangler praktikpladser derude.
Det er ikke længere siden end under valgkampen i Århus, en stor region, at der blev talt meget om, at der var rigtig mange, der stod og ventede og ikke kunne få en praktikplads.
Men det skulle glæde mig, om hver eneste, der har et ønske til en uddannelse, kan få det opfyldt.
Det er der intet problem i.
Problemet er, at hver gang, regeringen har taget et tiltag, så har vi altså set, at det har faldet, og tallene har jo ikke ændret sig mærkbart over hele perioden, og så har vi altså oplevet, at der er flere unge, der er kommet på kontanthjælp.
Det er da langt, langt, langt bedre, at folk får en uddannelse, og at de kommer i gang med noget, frem for at de er henvist til kontanthjælp.
Vi er altså bekymrede for de her mennesker, der ikke får et tilbud i 10. klasse, fordi man skærer ned på det.
Det kan være efterskoler, der må lukke, og vi får færre tilbud.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Jovist, det kan være godt nok alt sammen, men det taler da ikke imod, at en fjerdedel af tiden i en ungdomsklasse bliver brugt til, at eleverne orienterer sig i erhvervsuddannelserne.
Så bliver jeg nødt til lige at føje til, at antallet af praktikpladser altså i øjeblikket stiger næsten eksplosivt, og at jeg allerede nu har fået ret i min spådom om, at elevmangel er ved at være et større problem end pladsmangel.
Derfor håber jeg, at hr. Bjarne Laustsen nu ikke fortsætter sine klagesange i anledning af skolepraktikkens begrænsning, som vi har hørt så meget før, for jeg skal love for, at der er kommet noget i stedet for, nemlig rigtige pladser.
Dem skal vi også gerne have unge til, og det kan jo være endnu et argument for, at denne ungdomsklasse skal orientere eleverne om erhvervsuddannelserne.
Bjarne Laustsen (S), 2005-12-07:
Jeg kan forstå, at man ønsker at omdøbe barnet og give det et andet navn; nu skal det hedde en ungdomsklasse.
Formålet er at få flere til at tage en ungdomsuddannelse.
Hvis det skulle lykkes, så er det jo et ædelt formål.
Det er jo klart derfor, regeringen har en masse fokus på at lave alting om for at få flere igennem en erhvervsuddannelse.
Det er vi som sagt enige i, men hvorfor skulle det lige føre til, at flere skulle få en erhvervsuddannelse, at man kalder 10. klasse noget andet?
Det var så fint, hvis det var det, der var udgangspunktet.
Vi havde en deputation i Uddannelsesudvalget i går, hvor man sagde: Jamen vi har jo flydende optag.
Hvis der kommer en 10. klasse ind, som det er lykkedes at skaffe en praktikplads, så kommer de ud, og så kommer der andre ind.
Det er måske med til at give den der modenhed, som så mange snakker om, at man kan få afklaret det, også i 10. klasse, som det foregår i dag.
Per Clausen (EL), 2005-12-07:
Men er ministeren ikke enig i, at man også godt kan anskue det på den måde, at hvis der laves en eksamensform, som virker nedbrydende på gruppearbejde og fælles projekter og dermed gør, at evnen til at arbejde sammen med andre og opnå resultater på et højt kvalitativt niveau i samarbejde med andre ikke udvikles, vil det eksamenssystem medvirke til, at vi får dårligere kandidater fra universiteterne, på trods af at de forlader eksamen med en flot karakter?
De har lært at gå til en individuel eksamen, men det hjælper bare ikke meget, hvis de resten af deres liv skal koncentrere sig om at arbejde sammen med andre mennesker om at løse vanskelige problemer på et højt niveau.
Kim Mortensen (S), 2005-12-07:
Nej, det kan man ikke sige, men der er jo god tid til i de sidste år i folkeskolen at orientere sig imod de forskellige ungdomsuddannelser, der findes.
Men vi kommer da ikke uden om, at hvis man sidder og er vejleder for en gruppe elever og skal vejlede dem i løbet af 9. klasse og man har en fornemmelse af, at en elev skal i retning af en gymnasial uddannelse, en htx-uddannelse, så er det meget svært at forestille sig, at vejlederen vil sige: Jamen du har godt af lige at få et år i en ungdomsklasse med brobygningsforløb kun til en erhvervsuddannelse, som vi godt ved du ikke senere får brug for.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Jeg er fuldstændig enig i, at uddannelsessystemet ikke skal være en pølsefabrik, og jeg er fuldstændig enig i, at de, der har brug for lidt mere modenhed og lidt mere faglighed, skal have mulighed for at gå i ungdomsklasse.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Vi har altså valgt at rette en fjerdedel af indholdet imod erhvervsuddannelserne, fordi erhvervsuddannelserne er det oversete led i det danske uddannelsessystem.
Eleverne har haft lærere og pædagoger, som kender folkeskoler og gymnasier og seminarier indefra.
De har stort set aldrig mødt et menneske, som kender en erhvervsskole og en virksomhed indefra.
Er det så galt, om man i det mindste, hvis man nu selv vælger dette ekstra år, indlægger sig selv til dog at blive orienteret en fjerdedel af tiden om det, der foregår i den verden, som ingen kender i forvejen?
Vi har tænkt meget over dette med, om vi skulle afskaffe 10.-klasses-prøven eller ej.
Når det endte med, at vi foreslog at afskaffe 10.-klasses-prøven, hang det sammen med, at hvis den bevares, så vil den være målet for aktiviteten i 10. klasse, og målet for 10. klasse skal være, at man kommer videre i en ungdomsuddannelse.
Til gengæld har jeg insisteret på, at i de 65 pct. af undervisningstiden, som skal gå med de fire tunge boglige fag, skal der både være mål og krav, og der skal være test, progression osv.
Så der er ikke tale om, at man bare skal gentage det, man allerede har lavet i 9. klasse.
Der er jo nogle, der kan komme meget videre, og de skal nå meget videre.
Jeg synes så ikke, at hr. Kim Mortensen har ret i, at vi kun har taget overskriften, og at der så i øvrigt er tale om et helt andet indhold.
Den ungdomsklasse, vi her beskriver, er blevet rost af mange organisationer og instanser i samfundet, fordi den lever op til det, som samfundet har brug for.
Derfor tillod jeg mig at nævne både Landsorganisationen i Danmark, Børne- og Kulturchefforeningen og skolevejlederforeningen, som selvfølgelig har bemærkninger, men som grundlæggende gerne vil have denne ungdomsklasse som et nyt led i den vifte, man kan tilbyde de unge, der falder fra, eller som slet ikke kan finde ud af at begynde på en uddannelse.
Så hvis man skal finde en funktion i samfundet, så synes jeg, vi har fundet den.
Så jeg synes egentlig, at de socialdemokratiske folketingsmedlemmer skulle overveje, om ikke regeringen her har en rigtig god social profil i sin politik ligesom i det, vi gerne vil gøre med børnehaveklassen, som også har til hensigt at gøre det sociale sikkerhedsnet mere fintmasket.
For det, vi taler om her, er mere end noget andet opvejelse af negativ social arv.
Både børnehaveklassen og 10. klasse kan virkelig gøre noget for at opveje den negative sociale arv og også den etniske arv.
Kim Mortensen (S), 2005-12-07:
Nu forstår jeg, at undervisningsministeren og regeringen har lånt ordet ungdomsklasse fra Socialdemokratiet eller i hvert fald den socialdemokratiske bevægelse.
Nu er det jo ikke første gang, regeringen sådan låner af arvegodset fra Socialdemokratiet.
Nogle gange kunne vi selvfølgelig godt ønske os, at det ikke kun var overskrifterne, der blev lånt.
»Er ministeren enig i, at regeringen nu foreslår at nedlægge 10. klasse, selv om ministeren den 12. oktober 2005 fortalte Folketinget, at regeringen ikke ville nedlægge 10. klasse, og er ministeren enig i, at den nye ungdomsklasse ikke længere er et tilbud til alle dem, der i dag vælger 10. klasse, men er et tilbud målrettet dem, der i dag går ud af folkeskolen efter 9. klasse?«
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Hvis man i enhver henseende er klar til at starte på en ungdomsuddannelse, så synes regeringen, man skulle gøre det, for der bliver man jo også ældre, der bliver man også mere moden, der får man også mange gode oplevelser.
Formålet med 10. klasse, som vi gerne vil omdøbe til ungdomsklasse – og det har vi i øvrigt ikke selv fundet på, det er en betegnelse, vi har lånt fra den socialdemokratiske bevægelse – skulle gerne være en lidt mere socialt afbalance ret sag, for en Rambøllundersøgelse har jo vist, at det desværre ikke er dem, der har mest brug for et fagligt og et erhvervsorienterende skub, som benytter sig af 10. klasse i dag.
Dem ville vi gerne have nogle flere af ind i ungdomsklassen, og derfor gør vi den også modulopbygget, sådan at flere af de frafaldne – og dem er der jo desværre alt for mange af – kunne føle sig tiltrukket af at tage f.eks. et halvt år i en ungdomsklasse.
Det får man jo også til halv pris i forhold til et helt år, og jeg tror, det psykologisk er vigtigt, at man kan starte efter jul og ikke føle, at man er den eneste, der lige er kommet ind ad døren, men føle, at man starter sammen med et hold, som har det tilfælles, at de er startet efter jul.
Kim Mortensen (S), 2005-12-07:
Det skal sådan være afsluttende, for jeg synes, vi kommer meget langt omkring, og det er jo også godt – og jeg forstår, at det er næsten ligesom i Venstres gruppe – at vi kan udveksle synspunkter på den her måde.
Men jeg vil alligevel gerne komme med et meget direkte spørgsmål: Vil ministeren afvise, at hensigten med det forslag, som regeringen kommer med nu, er at få eleverne i 9. klasse til at foretage et hurtigere valg, altså fravælge 10. klasse og foretage et hurtigere valg ind i ungdomsuddannelserne?
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Det er jeg meget glad for at blive spurgt om, for spørgsmålet om, om der overhovedet er efterskoler, der skal lukke, afhænger udelukkende af, om disse skoler tager handsken op, spytter i næverne og indretter sig på de nye vilkår.
Deres 8.- og 9.-klasse-tilbud behøver de ikke ændre, men deres 10.-klasses-tilbud skal de altså ændre, så en fjerdedel af tiden går med brobygning til erhvervsuddannelserne.
Er det virkelig en katastrofe?
Skulle det virkelig ikke kunne lade sig gøre?
Når man tænker på, hvor mange 10.-klasses-centre og efterskoler, der gør det i forvejen, så tror jeg da, nogle flere vil kunne gør dem kunsten efter.
Hvad angår eventuelle meningsforskelle i Venstres gruppe, så kan jeg forstå på hr. Bjarne Laustsens seneste politiske historie, at den slags kender han slet ikke fra sit eget parti, og derfor vil han gerne høre, hvordan det er i Venstre, og jeg kan sige, at det er meget bedre i Venstre, end det er i Socialdemokratiet, hvad angår intern uenighed.
Bjarne Laustsen (S), 2005-12-07:
Den perlerække af personer, som undervisningsministeren sagde til hr. Kim Mortensen at han skulle tale med, har åbenbart ikke været nok til at overbevise Venstres gruppe om de gode holdninger og synspunkter, de måtte have i den pågældende sag, for vi kan høre, at også i Venstres gruppe er der spørgsmål.
Det er så helt i orden, at der er nogle i Venstres gruppe, der er i tvivl om, om det, at man vil ændre 10. klasse til en ungdomsklasse, er o.k.
I den forbindelse vil jeg gerne spørge: Det, som mange har været optaget af, er spørgsmålet om, hvordan det her virker på efterskolerne.
Hvis man sender det signal, som regeringen gør, at det skal målrettes anderledes, at det er nogle andre end dem, der går der i dag, der skal gå i 10. klasse, så forsvinder hele grundlaget for mange efterskoler.
De har også været ude at sige, at der er mange efterskoler, der på baggrund af regeringens forslag vil lukke, og det vil jeg gerne høre ministerens kommentarer til.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Det er kun en fjerdedel, som skal målrettes erhvervsuddannelserne, altså kun en fjerdedel af tiden skal målrettes erhvervsuddannelserne.
Halvdelen af tiden skal gå med tunge boglige fag: dansk, engelsk, matematik, fysik/kemi – de er jo ikke i særlig grad rettet mod erhvervsuddannelserne – og den sidste fjerdedel af tiden er fuldstændig fri til gymnastiklederuddannelse, til kreative fag osv.
Så jeg tror, hr. Troels Ravn har læst for meget i aviserne og læst for lidt i regeringens oplæg, for ellers ville han selv kunne se, at det ikke er en rimelig anklage først at sige, at der er nogle unge, der ikke må gå der – der er fri adgang – og derefter sige, at det hele er målrettet erhvervsuddannelserne.
Nej, en fjerdedel er målrettet erhvervsuddannelserne, de tre fjerdedele er ikke.
Kim Mortensen (S), 2005-12-07:
Jamen jeg kunne også godt stille mig op i køen af dem, der har rosende ord tilovers for dele af det forslag, regeringen er kommet med.
Det, vi prøver at spørge ind til og bore i, er jo sådan set, at vi synes, det er meget ensidigt kun at erstatte et 10.-klasses-forløb med den her ungdomsklasse, som retter sig mod erhvervsuddannelserne og ikke mod alle de andre ungdomsuddannelser, som tilfældet er i dag.
Ministeren sagde selv lige i sit indlæg, at det, der bl.a. sådan set var formålet, var, at man kom i gang med en eller anden ungdomsuddannelse efter den her ungdomsklasse.
Og så synes vi jo, at det ville klæde regeringen at komme det i møde og sige: Jamen så prøver vi som et element i det her at lave nogle brobygningsforløb, der retter sig bredere end kun imod erhvervsuddannelserne.
Troels Ravn (S), 2005-12-07:
Det er godt med den her enighed, men jeg vil også gerne komme med en opfordring til undervisningsministeren, for jeg mener, at undervisningsministeren her ellers generelt er i gang med et ideologisk korstog mod folkeskolen og uddannelsessystemet.
Senest har vi set forslaget om obligatorisk børnehave med stort indhold af formel faglighed og så nu en ny lov om 10. klasse, som altså efter Socialdemokraternes mening vil afskære mange unge fra 10. klasse og underminere efterskolernes mulighed for at tilbyde 10. klasse.
Så jeg vil opfordre ministeren til at lægge regeringsgrundlaget lidt væk et øjeblik og så i stedet indgå i en konstruktiv dialog med Folketingets opposition og andre forstandige parter, så vi bl.a. får landet den her lov om 10. klasse på forsvarlig vis.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Men hvis nu vedkommende er uafklaret eller mangler nogle faglige forudsætninger, vil vejlederen så ikke sige til eleven, at her er der en mulighed?
Og hvad sker der ved, at en uafklaret elev og en elev, som mangler faglige forudsætninger, også lige bliver orienteret om, hvordan der er på en erhvervsuddannelse?
Hvad sker der dog ved det?
Det værste, der kan ske, er jo, at man kommer til at blive orienteret om, hvad der foregår på en erhvervsskole.
Det kan selv en gymnasieelev, der ender med at blive professor i atomfysik, vel godt holde til; det sker der vel ikke noget ved.
Jeg vil i øvrigt minde om, at Vibeke Windeløv, denne meget dygtige filmproducent, da hun blev spurgt, hvad der havde sat hende i gang med det, sagde, at det såmænd var et ophold på en handelsskole.
Altså, det behøver jo ikke være så galt at gå på en erhvervsskole.
Og når det så kun er så få uger.
Hvordan kan en god socialdemokrat dog have noget imod det?
Det kan jeg ikke forstå.
Jeg kan mærke, at hr. Troels Ravn gerne vil have et ideologisk slagsmål, men det får han altså ikke.
Regeringen kører frem med det mål, at flere unge kan få en uddannelse, at vi skal ophæve den negative sociale arv ved, at flere får lært at læse, og ved, at flere bliver udvalgt til specialundervisning på et tidligere tidspunkt, så de ikke går glip af skoleår.
Kort sagt: Læseudvalget har anbefalet, at der bliver læseundervisning for de 6-årige i børnehaveklassen.
Det råd vil regeringen gerne følge.
Og hvis hr. Troels Ravn læser sidste nummer af bladet Folkeskolen, så vil han kunne se, at en god, gammel socialdemokrat ved navn Niels Christian Sauer har skrevet en artikel, hvori han netop fremhæver, at det vigtigste, man kan gøre for at bryde den negative sociale arv, er at få lært de små børn at læse på et tidligt tidspunkt.
Det er det vigtigste, man kan gøre, og det er det, vi kører frem efter, og det skal den ene socialdemokrat ikke kalde pølsemaskine og den anden et ideologisk korstog.
Det er en socialt ansvarlig linje, som hænger sammen med hele den snak, vi er i gang med i Globaliseringsrådet om, hvordan vi ruster Danmark til at blive et vidensamfund, og som kan hænge sammen, altså med sammenhængskraft, i fremtiden.
Det burde i den grad være en socialdemokratisk mærkesag, hvad regeringen nu gør, at Socialdemokraterne ikke, som de gør, spreder mismod og påstande om ideologisk korstog osv.
Det glæder mig, at fru Majbrit Berlau lytter til erhvervslivet.
Men erhvervslivets stemme, som er repræsenteret af Dansk Industri, er som bekendt enig med regeringen.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-07:
Nej, argumentationen fra undervisningsministeren og videnskabsministeren holder altså ikke.
Ministrene siger, at man skal have en individuel bedømmelse ved en individuel eksamen.
Men det, der foregår ude i virkeligheden, er jo, at man går til gruppeeksamen og alligevel får en individuel bedømmelse, og det er lige præcis det, der er interessant.
Vi må jo fæste lid til, at censorerne og vejlederne på uddannelsesinstitutionerne er i stand til at foretage denne vurdering ved gruppeeksamenerne.
Det er jo ikke 20 minutter, vi snakker om, de fleste er som regel inde i længere tid, og det er derfor, jeg ikke mener, ministerens argumenter holder.
Ministeren inddrager erhvervslivet i sin argumentation, men erhvervslivet lægger jo i høj grad vægt på projektorienteret arbejde og tematisering, og det er også derfor, universiteter som RUC og Aalborg er så efterspurgte.
Derfor er det uforståeligt for mig, at det lige præcis er gruppeeksamen, man er ude efter.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Når fru Majbrit Berlau nu igen nedkalder en autoritet, hvis navn jeg aldrig har hørt, må jeg lige gøre opmærksom på, at de to rektorformænd for universiteterne og gymnasierne ikke har nogen indvendinger mod det, regeringen foretager sig.
Meningerne er kort sagt delte.
Vi synes, vi har lagt et snit, hvor vi ikke generer gruppearbejdet og slet ikke forhindrer det.
Vi bekæmper ikke, at man kan forberede sig i grupper til eksamen, men det, der kommer ud af det, skal vurderes på individuel basis.
Her har vi lagt snittet, og det kan vi altså ikke se er andet end sund fornuft, for sådan er det jo også ude i virkeligheden: Uanset hvor meget man arbejder i grupper på den enkelte virksomhed, skal man på et eller andet tidspunkt vurderes selvstændigt.
Når man skal ansættes, når man skal avancere, når man skal udvælges til særlige opgaver osv., er det jo ens egne præstationer, det kommer an på.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-07:
Ja, men dekanen Allan Næs Gjerding skriver jo, at som processen er i dag, foregår der et gruppearbejde.
Man forbereder sig i fællesskab til eksamen og går sammen til eksamen, men man får en individuel bedømmelse, og det er lige præcis det, som gør argumentationen fra ministerens side helt uforståelig for mig.
Man må godt lave gruppearbejde, men man skal bedømmes individuelt, siger ministeren, og det er argumentationen for at afskaffe gruppeeksamen.
Men på de fleste uddannelsesinstitutioner med mellemlange videregående og lange videregående uddannelser er virkeligheden jo i dag, at der sker en individuel vurdering af den enkelte person, på trods af at det er i et gruppeeksamensforløb, og derfor er det helt uforståeligt for mig, at gruppeeksamen skal afskaffes.
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Som videnskabsministeren og jeg lige har forklaret i et timelangt åbent samråd i Uddannelsesudvalget, så har vi ingen intention om at afskaffe gruppearbejde.
Vi har heller ikke noget imod, at man forbereder sig til eksamen i grupper, hvor de stærke kan hjælpe de svage, men vurderingen må alene baseres på, hvad den enkelte selv har præsteret.
Det mener jeg er noget nær en menneskeret, og det er det, vi nu vil slå fast.
Så vil jeg bede både fru Majbrit Berlau og andre om at tro os, når vi siger, at vi ikke har spor imod gruppearbejde og at man forbereder sig i en gruppe til eksamen.
Hvis gruppearbejdet er godt, skulle det jo også gerne give sig udslag i, at den enkelte kan svare bedre for sig, når vedkommende bliver spurgt.
Majbrit Berlau (EL), 2005-12-07:
Det er i forlængelse af den diskussion, der har været omkring gruppeeksamenerne, hvor ministeren har meldt ud, at han ønsker dem afskaffet.
Jeg vil sige, at inden for de sidste 3 dage har folkeskoleeleverne samlet 42.000 underskrifter ind mod afskaffelsen af gruppeeksamen.
Og på RUC og i Aalborg er der alene på 3 dage samlet 14.000 underskrifter ind.
Det foranlediger mig jo lidt til at stikke næsen ned i, hvad det her er for en debat.
Der må jeg sige, at dekan Allan Næs Gjerding udtrykker min bekymring meget godt.
Hvis jeg lige må læse op fra et læserbrev i går Berlingske Tidende.
Han siger: I min erfaring er der således ingen modstrid mellem en gruppeeksamen og en ægte eksamen, hvis man med ægte eksamen mener, at den enkelte studerende underkastes en individuel bedømmelse.
Gruppeeksamen med individuel bedømmelse kan sådan, som vi praktiserer det, have den fordel, at eksamen afspejler den pædagogiske model for den læreproces, der udøves.
Altså virker gruppeeksamen som en forlængelse af det uddannelsesforløb, man har været igennem på det pågældende studie.
Hvorfor er det, at ministeren mener, at gruppeeksamener ikke er brugbare?
»Hvorfor ønsker regeringen at forbyde unge at gå til gruppeeksamen, og kan ministeren forklare, hvorfor en udviklingsorienteret gruppeproces, som afsluttes med en gruppeeksamen, er ringere end individuelt arbejde og eksaminering?«
Bertel Haarder (V), 2005-12-07:
Hvis en meget praktisk orienteret ung pige eller dreng, som absolut ikke vil i gymnasiet, vælger ungdomsklassen, så vil vedkommende i 65 pct. af undervisningstiden blive tvangsindlagt til tunge, boglige fag, hvorimod en, som ved, at han eller hun sandsynligvis vil i gymnasiet eller i hvert fald har boglige interesser, kun vil blive tvangsindlagt en fjerdedel af tiden til brobygning til erhvervsuddannelserne.
Så ærlig talt: Er det så meget værre at være en forholdsvis bogligt stærk elev, som bliver orienteret om nogle uddannelser, som måske var noget for vedkommende, for hvad med htx, og hvad med at gå videre fra en elektrikeruddannelse til at blive ingeniør osv.?
Det kunne jo også tænkes.
Er det så meget værre, at sådan en elev skal en fjerdedel af tiden på en erhvervsskole, end at en bogligt svag elev i 65 pct. af undervisningstiden skal sigte på gymnasiefag, hvis vi nu kalder dem det?
Hermed sluttede spørgsmålet.
Per Clausen (EL), 2005-12-07:
Det hilser jeg med glæde.
Men det, jeg derimod ikke kan forstå, er, at undervisningsministeren lader som om, han ikke godt ved, at der naturligvis er en sammenhæng mellem den måde, man eksaminerer på, og den måde, man tilrettelægger undervisningen på.
Der er tale om en sammenhængende proces, og fordi det tal, man får stukket ud i forbindelse med en eksamen, i hvert fald i en kortere del af ens liv kommer til at spille en vigtig rolle, bliver undervisningen selvfølgelig tilrettelagt sådan, at den passer til eksamensformen.