runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 1998-12-03:
Dansk Folkeparti vil naturligvis takke for modtagelsen af det her forslag til vedtagelse.
Som andre har været inde på, så er der jo både godt og dårligt inden for alternativ behandling.
Grunden til, at vi i dag har fremsat dette forslag til vedtagelse, er, at der er mulighed for at gå videre, og det er der sikkert mange af os, der også ønsker.
Der er mange, der ønsker en autorisation af de alternative behandlere og en statsanerkendt uddannelse af dem.
Der er også mange, der har andre ting i tankerne.
Der er mange, der snakker om forskningslaboratorier, der er mange, der snakker om undervisning af studerende, og det synes jeg også er en vigtig del, men det er noget, vi kan tale om siden.
Der er mange, der taler om eventuelt i forbindelse med et forskningscenter at etablere nogle sengepladser osv.
Men alt i alt synes jeg, at med det, vi vedtager her i Folketinget i dag, har vi nået et skridt i den rigtige retning. Vi er selvfølgelig utrolig glade for i Dansk Folkeparti, at der har været opbakning netop til det her forslag.
Det har åbnet mulighed for, at man ser på nogle behandlingsmetoder, det har åbnet mulighed for, at alternativ behandling har fået en blåstempling
, og det, tingene handler om i dagens Danmark, er, at vi anerkender andet end det etablerede, at vi anerkender, at alternative behandlere kommer ind i varmen.
Det synes jeg er utroligt vigtigt.
Jørn Jespersen (SF), 1998-12-03:
I debatten i dag er der blevet talt en del om behovet for dokumentation af de alternative behandlinger.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Jeg synes bare lige, man skal gøre sig klart, at når vi taler om det såkaldte etablerede sundhedssystem, er der jo i høj grad også behov for dokumentation af de behandlingsformer, der benyttes her.
For sandheden er jo, at en meget stor procentdel her - nogle taler om op til halvdelen af de behandlingsformer, der benyttes i det etablerede sundhedsvæsen - heller ikke har nogen dokumentation.
Men det medfører jo langtfra den samme skepsis over for de behandlinger - det burde det måske, men det gør det altså ikke - som man i dag har kunnet konstatere over for mange af de alternative behandlinger.
Så har der været talt om, at de alternative behandlinger skal være supplerende i forhold til det traditionelle, konventionelle sygehus- og sundhedsvæsen, men sagen er jo, at for en lang række sygdomme og diagnoser eksisterer der faktisk ingen behandlingsformer i det etablerede sundhedsvæsen, f.eks. sådan noget som allergi og intolerans.
Her er der altså ikke noget at være supplement til.
Og der er blevet talt meget om, at man vil i gang med at indsamle viden, før man begynder at lave forskning.
Så vil jeg godt spørge sundhedsministeren: Hvor skal den viden, man skal indsamle, komme fra, når der ikke er penge til at igangsætte den nødvendige forskning?
Det er bare ikke muligt at få de midler, og dermed virker det hult, når man siger, at nu vil man indsamle viden, uden at man tilvejebringer midlerne til rent faktisk at forske i dokumentationen, sådan at der bliver noget viden at indsamle.
Jeg synes, de partier, som står bag det forslag, der bliver vedtaget om lidt, skylder os at fortælle, hvad det rent faktisk er for en indsats, man ønsker at gøre i 1999.
Kan vi få et klart svar på, hvor mange penge der er i det her i 1999?
Hvor mange årsværk er der tale om i det viden- og forskningscenter, som skal etableres?
Og hvor mange ressourcer er der til rådighed for det center? Og jeg vil også godt efterlyse et svar fra sundhedsministeren på: Hvad er der af penge til rent faktisk at forske i alternative behandlinger, sådan at vi får en tilstrækkelig viden at opsamle?
Det er altså helt konkrete spørgsmål for at få afklaret, om den vedtagelse, der om lidt bliver foretaget, har et reelt indhold eller den er hul og tom.
Carsten Koch (S), 1998-12-03:
Til hr. Jørgen Jespersen kan jeg sige, at der vil blive afsat et passende beløb til etablering af dette viden- og forskningscenter.
For det andet kan jeg sige til hr. Jørgen Jespersen, at formålet med dette viden- og forskningscenter ikke skal være, at alle, der har en eller form for formodning om en eller anden form for alternativ behandling, nu kan komme og få den afprøvet videnskabeligt og få den godkendt og dermed komme i den situation, at det er blevet et godkendt middel med offentlige tilskud til følge, osv.
Det vil stadig væk være sådan, at vi i meget høj grad pålægger dem, der gerne vil have alternative behandlingsformer eller lægemidler, eller hvad man nu vil kalde det, blåstemplet, dette som deres egen opgave.
Og sådan vil det altid være: at det er det væsentlige.
Vi kan ikke etablere et institut og en forskningsenhed, som skal afprøve alle mulige former for mere eller mindre seriøse alternative tilbud.
Den opfattelse, at vi kan gøre dét, kan jeg heller ikke forestille mig at hr. Jørn Jespersen kan have.
Det er i hvert fald ikke det, der er opfattelsen i det flertal, som har etableret sig her bag dette forslag til vedtagelse.
Jørn Jespersen (SF), 1998-12-03:
Jeg synes, man skal hæfte sig ved, at når en tidligere skatteminister siger, at der er afsat et »passende beløb« til dette formål, er det formentlig ikke noget voldsomt stort og frygtindgydende beløb, der er tale om.
Og det vil altså sige, at den store sejr, som Dansk Folkeparti har fået i dag, med sundhedsministerens, den tidligere skatteministers, ord, er noget, der skal udmøntes via et »passende beløb«, og det giver jo basis for at vurdere, hvor stor den sejr er.
Det andet, som jeg synes det er meget væsentligt at hæfte sig ved, for nu kommer sandheden jo på bordet, er - med sundhedsministerens ord - at alle mulige alternative grupper ikke skal kunne komme rendende og bede om at få dokumenteret effekten af deres behandlinger.
Jamen hvis det ikke er meningen, at de forskellige alternative behandlingsformer nu skal kunne komme og få en basis for at dokumentere en påstået effekt, hvad er det så, vi snakker om?
Hvad er så overhovedet meningen med at oprette et viden- og forskningscenter, hvis det ikke netop skulle være for at give mulighed for at få dokumenteret en effekt af alternative behandlinger?
Og jeg synes, det er ganske karakteristisk, at ministeren siger, at det må man selv skaffe midler til at gøre, for det vil sige, at vi på den ene side har en etableret medicinalindustri med milliarder af kroner bag sig og på den anden side en alternativ behandlingsform uden midler, og den vil man ikke støtte fra regeringens side.
Pia Kjærsgaard (DF), 1998-12-03:
Jamen så er det søreme da godt, at debatten endelig kom i gang, da hr. Tom Behnke kom på talerstolen.
Kunne man dog ikke bare i sådan en debat her, hvor der stort set er enighed blandt Folketingets partier, være lidt mere omgængelig?
Det her er jo ikke en politisk slagmark.
Det, det her drejer sig om, er at få sat noget i gang, og det har Dansk Folkeparti gjort.
Det er ikke noget, der må gå for meget politik i, for så stor opfatter vi faktisk ikke forskellen er.
Det er rent ud sagt noget pjat det dér, som Fremskridtspartiet nu gjorde, og som SF lidt tidligere gjorde.
Jeg skal kun konstatere, at den åbning, der er kommet her, har Dansk Folkeparti stået i spidsen for.
Karen J. Klint (S), 1998-12-03:
Det som jeg har lyst til at spørge hr. Frank Aaen om, er, om det er en ukritisk blåstempling af al alternativ behandling, eller om det er en blåstempling, der baseres på et vidensniveau.
Tove Videbæk (KRF), 1998-12-03:
Ud over de offentlige behandlingstilbud findes der en række behandlingsformer, hvori der indgår metoder til sygdomsbehandling, som slet ikke eller kun i et meget begrænset omfang benyttes i den offentlige sundhedssektor.
Vi mener i Kristeligt Folkeparti, at et eventuelt videncenter, som vi skulle kunne stemme for, skulle have som formål at vurdere disse behandlingsformers psykiske, fysiske, åndelige og religiøse forhold.
Centeret skulle udarbejde forbrugeroplysning og varedeklarationer, som bl.a. kan give kendskab til behandlingernes baggrund, indhold samt de risici, som er forbundet med dem, og det skulle også kunne udtale sig, inden Sygesikringens Forhandlingsudvalg eventuelt kunne tage stilling til spørgsmål om overenskomst vedrørende en ikkeautoriseret behandlingsform længere henne ad vejen. Momsfritagelse og aftale med sygesikringen, således som Dansk Kiropraktor-Råd har opnået, skal i det mindste forudsætte, Punkt 1: at der foreligger en dokumentation, svarende til hvad der kræves, når en ny behandlingsform indføres i det offentlige behandlingssystem.
Punkt 2: at behandleren har gennemført en anerkendt og relevant uddannelse.
Punkt 3: at der redegøres for behandlingens begrænsninger, således at det nøje fremgår, hvordan den foregår, samt i hvilke tilfælde den tænkes anvendt.
Punkt 4: at behandlingens baggrund ikke er nyreligiøs eller okkult.
Punkt 5: at alle patientoplysninger behandles fortroligt som i det offentlige system.
De nye behandlingsformer må ud over en videnskabelig lægefaglig vurdering f.eks. også vurderes ud fra de religiøse forudsætninger og baggrunde, som er knyttet til mange alternative behandlingsformer.
Vi må således sikre os
et hundrede procent imod, at vi giver los for behandlingsformer, som er nyreligiøse, okkulte eller præget af Østens religioner.
Dette er det springende punkt for Kristeligt Folkeparti.
Hvis der oprettes et sådant videncenter, må vi have denne dimension med, som for os er den helt afgørende i denne sag.
Kristeligt Folkeparti er som sagt ikke imod behandling med visse alternative og naturlige mediciner samt visse alternative behandlingsformer, men da denne dimension ikke er indeholdt i de foreliggende forslag til vedtagelse, så stemmer vi blankt.
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-03:
Der har været en rivende udvikling inden for det, der betegnes alternative behandlingsformer, gennem snart en årrække.
Den afgrænsning er heller ikke specielt klar, idet mange behandlere i det etablerede behandlersystem i stigende omfang er begyndt at anvende alternative behandlingsformer som f.eks. akupunktur, massage, zoneterapi og en række andre metoder.
Vi synes imidlertid, det er positivt, at det etablerede behandlersystem er så smidigt, at det tilpasser sig ved at anvende de former for behandling, der har en eller anden form for dokumenteret effekt.
Når dette er sagt, mener vi imidlertid også, at det er en god idé med mere håndfast viden inden for området.
Forskningsindsatsen på området kan ikke ligefrem siges at være overvældende.
Derfor synes vi i Det Radikale Venstre, det er godt, at vi går i gang med at etablere et videnscenter for alternativ behandling, der f.eks. får til opgave at forske på området og herunder indsamle og formidle viden om alternativ behandling til f.eks. sundhedssektoren generelt og politikerne på området.
Med hensyn til de forskellige forslag til vedtagelse
vil jeg sige, at som jeg har hørt debatten udvikle sig hidtil, er der en forskel forstået på den led, at vi for Det Radikale Venstres vedkommende først vil se på den behandlingsmæssige effekt.
Det gør, at vi ikke kan støtte SF's forslag, som jeg hører SF's ordfører forklare det og udlægge teksten her fra talerstolen, og derfor er vi medforslagsstiller til det forslag til vedtagelse, som er foreslået af Dansk Folkeparti.
Frank Aaen (EL), 1998-12-03:
Enhedslisten er generelt positiv over for en anerkendelse af den såkaldte alternative behandlingsform.
For os er det ikke religion eller enten-eller.
For os er det både-og
, nemlig et nødvendigt supplement til den traditionelle lægelige behandling. Udtrykket alternative behandlere er vel i virkeligheden heller ikke det rigtige
, idet den alternative behandling jo først og fremmest bygger på de evner, som mennesket selv har til at bekæmpe og forebygge sygdomme.
Det overrasker os ikke, at den lægelige verden gennem historien ofte i stærke vendinger har afvist den alternative behandling.
Der er jo nemlig på det her område meget store økonomiske og forskningsmæssige interesser, som føler sig truet, og især har hele medicinalvareindustrien globalt set en alt for afgørende indflydelse på forskning og på lægernes valg af behandlingsformer.
Det kan netop sættes i et perspektiv, hvis vi i højere grad får den alternative behandling på banen.
Der er jo et godt eksempel med kiropraktikken.
Behandlingen her består jo i at rette kroppen ind, således at den fysisk ikke hindrer kroppen i selv at bekæmpe skavanker.
Vi synes, det er glædeligt, at der er flere og flere læger og forskere, der anerkender og henviser til alternative behandlere, og der er for os ingen tvivl om, at den forskelsbehandling, der er i forhold til den traditionelle lægelige behandling, må ophøre.
Til gengæld må der stilles krav om klare anerkendelsesregler for den alternative behandling, om et uddannelsesforløb kombineret med basisviden fra lægestudiet og om eksaminer, krav til indretningen af klinikker og også elementære regnskabskrav, hvis man ønsker at få den anerkendelse, der kan berettige til, at der ydes offentlige tilskud og momsfritagelse.
Vi vil også understrege, at det ikke er hospitalssektoren eller den traditionelle lægelige behandling, der skal betale for et forskningsmæssigt løft.
Der er brug for at tilføre flere midler, og der er brug for en anerkendelse af den alternative sektor.
Der er ikke tvivl om, at en øget dynamik ved at inddrage alternative behandlingsformer vil kunne være en god økonomisk gevinst for hele sundhedsvæsenet.
Vi har kigget på de forslag til vedtagelse, der er fremsat.
Vi kan for så vidt støtte dem begge to.
De giver på hver sin måde en anerkendelse, og vi vælger også at se det forslag, som flere partier har fremsat, som trods alt et skridt i den rigtige retning.
Men da vi synes, at SF's forslag til vedtagelse er mere præcist og mere tager stilling til, at her er noget godt, der skal tages hånd om og udvikles, er vi indstillet på at stemme for SF's forslag til vedtagelse og vil undlade at stemme til det andet.
Birthe Skaarup (DF), 1998-12-03:
Jeg vil sige til hr. Jørn Jespersen, at som jeg sagde tidligere, var det forslag til vedtagelse, som flere partier har fremsat, det, der kunne blive flertal for her, nu og i dag, og det er naturligvis noget, som vi i Dansk Folkeparti har undersøgt i de senere dage.
Det er et skridt på vejen, og alle gode fremskridt i denne sag synes jeg Folketinget skal bakke op om.
Det er naturligvis helt klart en opprioritering, og det er en fremme af og støtte til alternativ behandling
, og jeg håber, at SF vil støtte det forslag, som et flertal af partierne her i Folketinget har fremsat.
Karen J. Klint (S), 1998-12-03:
Nu er det jo sådan, at man skal lytte til et langt forslag til vedtagelse fra talerstolen, så jeg kunne ikke rigtig høre
forskellen.
Jeg kunne høre, der var lidt flere ord i SF's forslag, men jeg kunne faktisk ikke høre, at der indholdsmæssigt var forskel, heller ikke på intentionerne.
Det er en fejlagtig ting, når vi bliver citeret for, at vi vil nedtone den ene del.
Vi siger bare, at vi skal starte med viden for at finde ud af, hvad det er, der skal forskes i, så jeg vil gerne bede SF om at tydeliggøre, hvori forskellen på de to forslag består, for SF's forslag er jo også meget sympatisk.
Så er der jo en forskel, og den er, at man på forhånd faktisk blåstempler nogle ting.
Her er det, vi som parti siger, at vi gerne vil have et større vidensgrundlag, før vi som parti går ind og siger, at det her duer, eller det her duer ikke.
Så der er forskel på de to forslag til vedtagelse, det har hr. Jørn Jespersen ret i.
Birthe Skaarup (DF), 1998-12-03:
Alt skal have en begyndelse, og det havde jeg også troet, at SF kunne se i denne sag.
Jeg er udmærket klar over, at SF også har stor sympati for det her, og derfor synes jeg, det er forkert, når SF går op og vil prøve at nedgøre det, der er sket her.
Det er et fremskridt, det er et skridt i den rigtige retning.
Vær med til at støtte op om det.
Jørn Jespersen (SF), 1998-12-03:
Jeg må sige, at jeg er imponeret af den pragmatisme, som Dansk Folkeparti lige i øjeblikket er i stand til at lægge for dagen i det her spørgsmål.
Det virker på mig mere, som om Dansk Folkeparti er så interesseret i at komme ind i varmen, at man fuldstændig glemmer interessen for, hvad det rent faktisk er, man gerne vil have vedtaget.
Her får man altså mulighed for at være med i et flertal.
Til lykke med det.
Jeg tror bare ikke, at flertallet er ret meget bevendt, når det kommer til stykket.
Jeg er glad for, at den socialdemokratiske ordfører kan se forskellen.
Forskellen er nemlig fuldstændig korrekt opfattet, at vi på forhånd har en positiv indstilling til meget store dele af den alternative behandling.
Vi ønsker fra starten at sige, at den indsats, der skal ske, er for at udnytte de effekter, som jo allerede langt hen ad vejen er vist i praksis, hvor den socialdemokratiske ordfører siger:
Vi ved slet ikke, hvad vi mener om området, lad os nu bare komme i gang med at opsamle noget viden.
Det er en markant forskel.
Jeg skal meget gerne klargøre forskellen for den socialdemokratiske ordfører.
Den består af to ting: For det første at det af det forslag til vedtagelse, som SF har fremsat, meget klart fremgår, at når vi ønsker at etablere et videns- og forskningscenter for alternativ behandling, er det, fordi vi har en positiv holdning til mange af de alternative behandlinger.
Vi ønsker at fremme dem på alle måder med hensyn til økonomiske midler, med hensyn til forskningsindsats og med hensyn til uddannelser.
Det står der intet om i forslaget fra de mange partier.
Det andet er, at vi afsætter en pulje allerede i 1999, så vi kan gå i gang med helt konkrete initiativer, og at vi ikke afventer etableringen af et center.
De to ting er uklare. Jeg medgiver, som Dansk Folkeparti siger, at det godt kan være, at der er et fremskridt i det forslag til vedtagelse, som er fremsat, men det er helt usikkert, og med de meldinger, der er kommet, føler jeg mig meget i tvivl om, hvilken økonomi der ligger i det, om der skal ske forskningsaktiviteter allerede nu, om der er tale om et reelt fremskridt eller om et afværgeforslag, men det må fremtiden jo vise.
Ester Larsen (V), 1998-12-03:
Jeg synes, det virker som et noget krampagtigt forsøg fra SF på at få skabt et billede af en forskel, som ikke eksisterer.
Handler det ikke reelt om, at SF af princip ikke bryder sig om at stemme for noget, som Dansk Folkeparti har foreslået?
Jørn Jespersen (SF), 1998-12-03:
Fru Ester Larsen har fuldstændig ret i, at vi tænker os grundigt om, inden vi stemmer for noget som helst, der kommer fra Dansk Folkeparti, og når de overvejelser fører frem til, at det er med risiko for, at det er fuldstændig indholdsløst, tænker vi, at så kunne det godt være en fordel at få konkretiseret, hvad det er, vi rent faktisk vedtager.
Vi ved jo alle sammen godt, hvad der ligger bag denne debat.
Der ligger jo det bag, at der er en massiv modstand hos medicinalfirmaerne og hos dele af den etablerede lægevidenskab mod at sætte ind i forhold til at styrke den alternative behandling.
Det er jo overvejelser, som formentlig også har givet sig udslag i diskussioner i Venstres folketingsgruppe, og derfor har vi i dag en formulering, der er så abstrakt, at man ikke rigtig ved, hvad den skal føre til, og hvor alle så at sige kan stemme for den, fordi der ikke rigtig sker noget ved at gøre det, og det synes jeg ærlig talt er at spilde Folketingets tid.
Ester Larsen (V), 1998-12-03:
Det forslag, som et stort antal partier står bag, lægger ikke op til, at det er lægeforeningen eller medicinalindustrien, der skal designe det forskningscenter, vi taler om.
Der er tale om, at man pålægger regeringen at arbejde for oprettelsen af et uafhængigt videns- og forskningscenter, og jeg gjorde på Venstres vegne opmærksom på, at vi tager udgangspunkt i det udspil, der ligger fra Sundhedsstyrelsen, så særlig abstrakt synes jeg næsten ikke man kan påstå det er.
Inge Refshauge (DF), 1998-12-03:
Jeg synes ikke, SF skal lave det her til politisk spilfægteri.
Det drejer sig om alternativ behandling, og det er af hensyn til patienterne.
Det er alternative behandlere, vi skal have ind i varmen, der er overhovedet ikke tale om, om Dansk Folkeparti skal ind i varmen eller ej.
Birthe Skaarup (DF), 1998-12-03:
Om Dansk Folkeparti skal ind i varmen, ved jeg ikke.
Vi vil bare være konkrete i denne sag.
Det, vi mener, er, at det er den alternative behandling, der er kommet ind i varmen.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-12-04:
Ja, det er muligt, at jeg har misforstået spørgsmålet, som jeg forstod sådan: Om det var lønmodtagerne, der skulle betale for det efterlønsbevis.
Ja, det fremgår jo klart af lovforslaget, som bliver behandlet i dag; der er ingen andre, der kommer til det.
Poul Erik Dyrlund (S), 1998-12-04:
Vi er altså nødt til at skulle have lidt styr på hr. Fransgaards vrøvl, for situationen er jo den, at det ene øjeblik siger hr. Fransgaard, at der er tale om en ekstraskat, og i næste øjeblik giver hr. Fransgaard hr. Kalnæs ret i, at hvem skulle ellers betale.
Jeg vil så gerne spørge hr. Fransgaard: Vi har en efterlønsordning - jeg kan høre på Fremskridtspartiet, at den bakker man op om - men hvem skal betale for den efterlønsordning?
Hvem skal betale for den, hvis ikke medlemmerne skulle?
Kan vi ikke få et svar på det?
Er det sådan, at man i Fremskridtspartiet mener, at der ikke skal betales kontingent for at få den efterløn, eller hvordan hænger det sammen?
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-12-04:
Så enkelt er det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-12-04:
Det er naturligvis uheldigt, hvis projekter, støttet af de regionale EU-fonde, ikke gennemføres, fordi økonomisk vanskeligt stillede kommuner opgiver at finde midler til medfinansiering af projekterne.
Det er derfor helt relevant i forlængelse af landdistriktsredegørelsen at tage problemstillingen op.
Efter forslaget vil indenrigsministeren, når en række betingelser er opfyldt, kunne støtte sådanne projekter i landkommunerne inden for en årlig ramme på 15 mio. kr.
Det støtter vi i Det Konservative Folkeparti, og vi er indstillet på en hurtig udvalgsbehandling.
Og så har jeg lovet Venstres ordfører, hr. Jens Vibjerg, som ikke kan være til stede, at sige på hans vegne, at også Venstre ser positivt på dette lovforslag, som man mener kan være med til at hjælpe erhvervsudviklingen i landdistrikterne, og det hedder videre i hr. Jens Vibjergs tale: »Det drejer sig om støtte til vanskeligt stillede kommuner, og hvis man skal hæve beskatningsgrundlaget dér, er det jo ved at oprette arbejdspladser. Men det kan give problemer at give den kommunegaranti, der kræves for at få penge fra EU's strukturfonde; det kan 15. mio. kr.-puljen afhjælpe.«
Men kunne kunne dette lovforslag ikke have været fremsat noget før, spørger hr. Jens Vibjerg, når det skal træde i kraft allerede den 1. januar 1999?
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Jeg ved godt, at regeringen elsker mystifikationer som tredje fase og første etape og sådan nogle ting.
Ville der ikke være nogle muligheder i at sikre, at vi kunne komme til at behandle de her ting sammen, og altså at man var åbne over for, at vi udskyder det her forslag, til vi kender hele forslaget?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1998-12-04:
Socialdemokratiet støtter det fremsatte forslag, der har til formål at bidrage til erhvervsudvikling og beskæftigelsesfremme i særlig vanskeligt stillede kommuner.
Betingelserne for tilskud er bl.a. kravet om kommunal medfinansiering af projektet, at tilskuddet anvendes til den kommunale medfinansiering af et projekt, og at projektet har modtaget tilskud eller kan forventes at modtage tilskud fra de regionale EU-støtteordninger. Lovforslaget indeholder en årlig tilsagnsramme på 15 mio. kr. for støtteordningen, og jeg skal blot på Socialdemokratiets vegne sige, at vi som sagt kan støtte forslaget.
Så har jeg lovet Det Radikale Venstres ordfører, fru Dorit Myltoft, at give samme tilsagn om støtte på De Radikales vegne.