runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Jeg er faktisk fuldstændig enig med fru Gitte Seeberg i, at de danske myndigheder ikke kunne have gjort ret meget andet, da de får en anmodning fra Rusland uden nogen dokumentation, men vel vidende, at Rusland har 30 dage til at fremsende dokumentationen, så kan de ikke gøre ret meget andet end på en eller anden måde at tilbageholde Sakajev.
Det er jeg fuldstændig enig i.
Men er fru Gitte Seeberg ikke også enig med mig i, at når Rusland, de russiske myndigheder eller nogen i det russiske samfund laver denne her aktion mod Sakajev vel vidende, at muligheden for at få ham udleveret med de bevismaterialer, de lå inde med, var lig nul, så handlede det om at stemple Sakajev?
Dermed satte de russiske myndigheder altså Danmark i en loose loose-situation.
Altså uanset hvad vi gjorde, så ville der være problemer.
Enten så ville vi lade en person gå, hvor man kunne sige: Det kan I da ikke gøre, det kan være, han er terrorist.
Eller også ville vi sætte en person fast, som senere viste sig ikke at have gjort noget som helst.
Er det ikke rationalet bag, at vi lige præcis herfra siger: Vi beklager, at der har været den situation, hvor vi har måttet anfægte denne her persons rettigheder i denne her periode.
Det beklager vi.
Er det ikke lige præcis det, der er begrundelsen?
Jeg synes bestemt, at hr. Søren Krarups indlæg lægger en dimension til det forslag til vedtagelse, der er fremsat af hr. Troels Lund Poulsen, fru Gitte Seeberg og hr. Søren Krarup selv.
Jeg synes måske nok, at hr. Søren Krarup er lidt lemfældig i sine generaliseringer.
Men det er jo også en diskussion, vi har i Danmark.
Altså tjetjenere har brugt gidseltagning, barbarisk terror osv. Nej, nogle tjetjenere har, og endnu flere har taget afstand, endnu flere har taget afstand.
Men i den konklusion, som hr. Søren Krarup så når frem til, at man skulle have taget afstand fra den tjetjenske kongres osv., mangler jeg altså en klar holdning fra hr. Søren Krarups side til spørgsmålet om Sakajevs udvisning til retsforfølgelse i Rusland.
Burde han så ikke være udvist til retsforfølgelse i Rusland?
Og så bare for at der ikke skal være nogen misforståelser: Hr. Søren Krarup insisterede på, at der fra dem, der stod bag denne forespørgsel, ikke var rejst kritik af den tjetjenske side eller nogen på den tjetjenske side.
Derfor bliver jeg nødt til lige at læse op, at vi opfordrer til, at »Folketinget fordømmer enhver voldshandling mod uskyldige civile, uanset hvem der gennemfører den, eller hvem den går ud over, f.eks. terrorangrebet på et teater i Moskva.« Jeg tror, alle er klar over, at det var et angreb, der blev gennemført af tjetjenske terrorister.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-05:
Sagen er grebet an lige efter bogen, siges der.
Jeg vil godt spørge, om ikke det er korrekt, at Sakajev er en lovligt valgt politiker, der deltog i en lovlig konference i Danmark om forholdene i Tjetjenien.
Hvis sagen er behandlet lige efter bogen, så vil jeg godt spørge: Er det normalt at anholde politikere midt om natten uden at stille tolk til rådighed for dem, og uden at de får mulighed for at forklare, hvad sagen handler om, samtidig med at man i øvrigt kan se, at pressen daglig flyder over med nye beretninger og nye anklager fra russerne den ene dag efter den anden, uden at man giver vedkommende mulighed for at komme til orde?
Samtidig må man skifte tolken ud undervejs, fordi denne åbenbart er af en sådan kaliber, at man ikke mener, det er fornuftigt, at han skal tolke for Sakajev.
Det er jo regeringens ansvar alt det her.
Lad da være med at løbe fra et ansvar for, hvordan sagen er håndteret, hvordan man har behandlet et menneske, som deltager i en lovlig konference i Danmark.
Jeg stillede spørgsmål om det her med at gå til Menneskerettighedsdomstolen, som jeg kan huske, der var et flertal for i sin tid i Folketinget.
Jeg er heller ikke sikker på, at det er den rigtige kurs.
Jeg kan bare huske, at der var et stort flertal i Folketinget, som ønskede det, og jeg kan huske, at den siddende udenrigsminister var stærk fortaler for, at Danmark skulle gå til Menneskerettighedsdomstolen og anlægge en retssag. Jeg vil godt spørge: Er det noget, som man i regeringen har tænkt sig at gøre i dag?
Er det noget, Venstres ordfører kan svare på?
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Til hr. Villy Søvndal, som spørger, om sagen er løst efter bogen,
vil jeg sige, at det jo ikke er Folketinget, der skal afgøre en sådan sag.
Det er jo også det, som vi har drøftet flere gange i dag omkring den vedtagelse, som SF står bag, hvor SF jo mener, at det er Folketinget, der har et sådant ansvar. Og til det må jeg sige, at jeg er lodret uenig med hr. Villy Søvndal.
Jeg mener ikke, at Folketinget skal beklage eller undskylde.
Det er ikke Folketingets ansvar.
Vi har en tredeling af magten.
Til det andet, som hr. Villy Søvndal også spurgte om omkring den naive holdning, som hr. Villy Søvndal også har anklaget undertegnede for at have under debatten, vil jeg blot igen understrege, at det er en politisk løsning, vi arbejder efter.
Det er den politiske dialog med Rusland, som skal få Rusland til at bevæge sig i en fornuftig retning.
Men jeg vil sige, at det ikke kun er den russiske side, som har problemer, det er også på den tjetjenske side, hvor ekstremistiske grupper i flere og flere omgange er med til, at volden eskalerer, en vold, som er uacceptabel, og som der må tages afstand fra.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-05:
Jeg synes ikke, hr. Troels Lund Poulsen svarede på det der med, at når Sakajevsagen er løst lige efter bogen.
Betyder det så, at hr. Troels Lund Poulsen vil anbefale, at man næste gang også gør det lige efter bogen?
Det vil jeg godt have et svar på, det er jo nemt.
Bliver næste sag så også kørt lige efter bogen?
Det er det ene spørgsmål.
Det andet er i forbindelse med, at hr. Troels Lund Poulsen siger: Jeg kan jo ikke gøre andet end at høre på, hvad folk siger, og det vil sige, at hvis Putin siger, at han vil fred, så tror jeg, at Putin vil fred.
Det var derfor, hr. Holger K. Nielsen sammenlignede med en del andre, der havde ytret det samme. Og så spørger hr. Troels Lund Poulsen: Hvordan skal jeg ellers overhovedet forstå verden? Der var jo en indlysende anden mulighed, nemlig at kigge på handlinger.
Hvem var det, der udløste den 2. Tjetjenienskrig?
Hvem var det, der gjorde det?
Hvem er det, der har været leder i Rusland, mens hundredtusinde mennesker i Tjetjenien er blevet dræbt?
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Jeg vil sige tak til hr. Holger K. Nielsen for den meget klare tale.
Jeg kan forstå på hr. Holger K. Nielsen
, at Putin er diktator.
Jeg hverken kan, har mulighed for eller vil argumentere for, hvorvidt der er reelle hensigter bag det, som russerne siger, ej heller bag det, tjetjenerne siger.
Jeg kan blot konstatere, at der fra russisk side er et ønske om at løse konflikten politisk.
Jeg synes, det er værd at notere sig, at der er et ønske om det.
Jeg har også sagt gentagne gange - og det er også et svar til hr. Søren Søndergaard - at jeg synes, man skulle glæde sig over og udtrykke tilfredshed med, at EU med EU-Rusland-topmødet har sat Tjetjenienspørgsmålet til debat.
Det synes jeg der er grund til at udtrykke tilfredshed med.
Men jeg kan konstatere, at det ønsker de to åbenbart ikke at gøre, og det må så blive derved.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen, der bliver ved med at spørge, om ting er gået efter bogen: Jeg sagde sidst og prøver nu igen, at hvis man ønsker en debat om den del af sagen, som hr. Lars Kramer Mikkelsen jo ønsker, så er det fint for mig, men så må man tage debatten med justitsministeren.
Det er ikke den debat, vi har i Folketingssalen i dag.
Det tror jeg også hr. Lars Kramer Mikkelsen udmærket er klar over ikke er det, der står i forespørgslen, det er ikke om håndteringen af Sakajevsagen.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-05:
Jeg bliver nødsaget til at erindre om, at det jo var Venstre, der sagde, at sagen omkring Sakajev var behandlet fuldstændig efter bogen, og hvis det er tilfældet, kan jeg ikke forstå, hvorfor vi skal klandres for, at vi forsøger at kommentere, om den sag, der nu er behandlet efter bogen, er behandlet sådan, som vi andre føler at en sag, der bliver behandlet efter bogen, skal behandles.
Vi mener altså ikke, at det er at behandle en sag efter bogen, at man behandler et menneske, sådan som man har gjort det med Sakajev, som altså deltager i en lovlig konference i Danmark.
Så er det jo rigtigt, som hr. Troels Lund Poulsen siger, at denne sag omkring menneskerettighedsdomstolen også har været diskuteret i en forespørgselsdebat her i Folketingssalen.
Det er i virkeligheden nok derfor, fordi man har skiftet stolen ud med en ministerstol, at man synes, at det ikke længere er nødvendigt. Og der må man spørge: Hvorfor bliver menneskerettigheder pludselig mindre værd for et medlem af et regeringsparti?
Hvorfor skal det forsvares, at man ikke længere ønsker at kæmpe for menneskerettigheder?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-12-05:
Jeg mangler stadig væk svar på, hvorfor Venstre i den grad er faldet på halen for Rusland, hvorfor de efterplaprer, hvad de officielle russiske synspunkter er.
Hr. Troels Lund Poulsen siger, at præsident Putin sagde, at man ville en politisk løsning.
Jamen det er altså ret normalt, at diktatorer siger, at de vil en politisk løsning. Det siger Saddam Hussein sådan set også at han vil.
Milosevic sagde også, at han ville en politisk løsning.
Hvis man sammenligner med Kosovo og Tjetjenien, så synes jeg lige, jeg vil gøre opmærksom på, at overgrebene i Tjetjenien er langt værre, end det, man så i Kosovo.
Det kunne måske være på sin plads, at det borgerlige Danmark på et tidspunkt begyndte at forholde sig til den dobbeltmoral, der ligger i de her ting.
I forbindelse med Jugoslavien var man villig til en væbnet konflikt, men med hensyn til Rusland ser man bare gennem fingre med det og henholder sig til, hvad Putin har sagt til præsident Bush. Kan det borgerlige Danmark i al evighed leve med den dobbeltmoral?
Hvornår indser man, at hvis man skal tages alvorligt, bliver man nødt til at have nogle ens standarder
for, hvordan man vurderer et folkemord i Kosovo og et folkemord i Tjetjenien.
Milosevic sagde også, at han ville politiske forhandlinger.
Ham troede vi ikke på.
Hvorfor skal vi tro på Putin?
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Først til hr. Holger K. Nielsen, som jeg ikke havde mulighed for at besvare i sidste omgang, i forhold til de demokratiske frihedsrettigheder i Danmark: Jeg går ud fra, at hr. Holger K. Nielsen også hørte slutningen af ordførertalen, hvor jeg sagde: »Men lad mig til sidst slå fast, at Danmark hverken kan eller vil tilsidesætte de grundlovssikrede rettigheder.
Det hører med til en retsstat, at der er ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, og det må man også forstå på russisk side.«
Jeg går ud fra, hr. Holger K. Nielsen, at det står dig tydeligt i erindring, at det var det, jeg sagde. I forhold til hr. Jeppe Kofod og hr. Lars Kramer Mikkelsen vil jeg sige det samme og give det samme svar, at det, vi drøfter i dag, ikke er justitsministerens håndtering af sagen.
Jeg går ud fra, at hr. Lars Kramer Mikkelsen og hr. Jeppe Kofod er enige i det.
Derfor er det ikke en debat, som vi skal have i Folketinget i dag.
Hvis man ønsker at have den debat, må man rejse en forespørgselsdebat, skrive samrådsspørgsmål eller § 20-spørgsmål til justitsministeren.
Til hr. Lars Kramer Mikkelsen, der spørger om Menneskerettighedsdomstolen: Hr. Lars Kramer Mikkelsen vil vide, at der i foråret 2002 var en drøftelse af det her spørgsmål i Folketingssalen, hvor der bl.a. var en redegørelse om Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det var en lang debat, men også en debat, der endte med en bred politisk vedtagelse.
Og der synes jeg, det er vigtigt at gøre sig klart, at der er ting og var ting, som i forhold til udenrigsministerens besvarelse var med til at gøre, at tidspunktet ikke var det ideelle til at indklage Rusland for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Hr. Villy Søvndal vender jeg tilbage til senere.
Villy Søvndal (SF), 2002-12-05:
En serviceoplysning til hr. Troels Lund Poulsen: Jeg var til stede, da vedtagelsen blev læst op.
Jeg har i øvrigt overværet hele debatten, så jeg er meget velinformeret.
Det er derfor, jeg var så overrasket.
Jeg er virkelig overrasket over, at den humanisme, som også må være repræsenteret i dele af Venstres gruppe, er så fraværende.
Jeg er overrasket over, at vreden ikke er større over de ting, der sker.
Og jeg er overrasket over, at man tror, at man bringer den her situation videre ved at citere Putin og hans lyst til fred i Tjetjenien.
Det forekommer mig naivt, så det driver, undskyld mig.
Så lige til det der med, at sagen er håndteret lige efter bogen, som er blevet sådan et mantra.
Det må vel så betyde, at hvis der kommer en ny sag af samme slags, vil regeringen anbefale den grebet an på præcis samme måde.
Jeppe Kofod (S), 2002-12-05:
Jeg vil gerne endnu en gang spørge hr. Troels Lund Poulsen, om hr. Troels Lund Poulsen ikke mener, at regeringen, det danske samfund, eller hvem det nu kan være, officielt må komme med en beklagelse af forløbet over for Akhmed Sakajev i den her sag.
Hvorfor har regeringen et ansvar her?
Der er hele sagen i forhold til anholdelsen.
Det blev nævnt af en unavngiven embedsmand om det sikkerhedsudvalgsmøde, der var i regeringen, at det var regeringens mulighed for at trække i håndbremsen.
Det gjorde regeringen så ikke.
Den tog bare politiets ønske om anholdelse til efterretning ifølge det, som statsministeren har oplyst.
Men det, der er afgørende, er, at regeringen har et ansvar for sagen, og dermed er det også naturligt, at regeringen selvfølgelig beklager de gener, som er forvoldt manden under forløbet.
Det synes jeg vil være en helt almindelig og anstændig måde at opføre sig på, men det vil Venstre åbenbart ikke være med til, og det kan undre, at Venstre ikke vil være med til det, Venstre, som ellers bryster sig af at kæmpe for demokrati og menneskerettigheder rundtomkring i verden, og som så i sådan en sag fuldstændig vender idealerne ryggen.
Jeg må sige, at det er skuffende.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Først til hr. Villy Søvndal, der enten har læst forkert eller med vilje læser forkert, for hvis hr. Villy Søvndal, som godt nok ikke var i salen på det tidspunkt, hørte, hvad vedtagelsen gik ud på, så er det jo netop følgende: »Folketinget henviser til vedtagelsen om konlikten i Tjetjenien nr. V 34 af 4. april 2002 og tager i øvrigt regeringens redegørelse om situationen i Tjetjenien og de dansk-russiske forhold til efterretning.« Den tale, som udenrigsministeren holdt, var jo særdeles afbalanceret.
Der var også en kraftig kritik af de ting, som foregår i Tjetjenien.
Hvis hr. Villy Søvndal hørte min ordførertale, var der en klar afstandtagen til de russiske overgreb, der er mod tjetjenerne, ligesom der også var en afstandtagen til de terroraktioner, som bl.a. har fundet sted i Moskva.
Jeg vil sige til hr. Søren Søndergaard, at det jo ikke tilkommer mig i detaljer at redegøre for den russiske politik.
Dertil er jeg for langt væk fra Rusland.
Det kan jeg berolige hr. Søren Søndergaard med.
Jeg er ikke medlem af Dumaen.
Jeg vil blot sige til hr. Søren Søndergaard, at jeg har konstateret, at præsident Putin har udtalt, at man ønsker en politisk dialog.
Jeg har konstateret, at han dagen før, den 10. november, holdt et møde med tjetjenske ledere, hvor de bl.a. drøftede planerne om en ny forfatning.
Det har jeg blot konstateret.
Det betyder jo ikke, at jeg er ekspert, hvad angår Rusland, eller ekspert, hvad angår Tjetjenien.
Jeg vil blot sige, at det er det, jeg lægger til grund for den dialog, som er vigtig.
Deri kan vi selvfølgelig være enige eller uenige, vil jeg sige til hr. Søren Søndergaard.
Hvis hr. Søren Søndergaard mener, at dialogen ikke er vejen frem, nuvel, så er vi blot politisk uenige.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-12-05:
Nu fik jeg ikke svar på det spørgsmål, jeg stillede før.
Jeg kan forsøge igen, og det har meget at gøre med Venstres holdning til Rusland.
Det har overrasket mig, hvordan man bare vil tage til efterretning, at der er en forværring af situationen, i stedet for at forholde sig til, hvad baggrunden er for den forværring.
Baggrunden er, at russerne forsøger at få den danske regering til at stoppe et demokratisk møde i det her land.
Man skal helt tilbage til 1930'erne for at finde et tilsvarende tonefald i den reaktion, der kom fra russernes side.
Man begynder, da der afholdes et nyt møde, at genere danske erhvervsvirksomheder, genere danske lastbiler, der skal til Rusland.
I det hele taget mener man, at det, at vi giver lov til afholdelse af demokratiske møder, skal medføre repressalier.
Har Venstre ikke en mening om det?
Søren Søndergaard (EL), 2002-12-05:
Nu skal man jo ikke være den store politiske ørn for at gennemskue, at det russiske regime eller dele af det russiske regime lige præcis udsendte den anmodning om at få Sakajev arresteret og udleveret for at bringe Danmark i den knibe, at der, uanset hvad man gjorde, ville være et problem, og hvor man så blev nødt til at tilbageholde manden i en længere periode med det resultat, at han i verdensoffentligheden blev stemplet som en person, der var under mistanke for alvorlig terrorisme.
Selv i et demokratisk land som Danmark.
Det er der i allerhøjeste grad grund til at beklage.
Det vil Venstre ikke.
Det forstår jeg ikke.
Og jeg forstår slet ikke, at Venstre gang på gang heroppefra bare refererer, hvad Putin siger, som om det var sandhed.
Mener Venstre, at russerne oprigtigt ønsker fortsat dialog?
Mener Venstre, at det er rigtigt, når russerne siger, at de eneste, de ikke vil forhandle med, er terrorister?
Betyder det så, at Sakajev er terrorist?
Det er interessant at få afklaret, for det siger noget om politiske holdninger, og det vil vi gerne høre fra Venstre.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-12-05:
Jeg må først sige, at modsat Venstres ordførertale var der her tale om et principielt indlæg, som man kan forholde sig til.
Jeg er dybt uenig i hr. Søren Krarups beskrivelse af det, han kalder venstrefløjens umodenhed, og jeg må indrømme, at det gælder flere ting.
Det er fuldstændig korrekt, at venstrefløjen er optaget af menneskerettigheder, og her har vi faktisk i mange tilfælde gået arm i arm med det, jeg vil kalde hæderlige borgerlige mennesker, der har den samme opfattelse.
Venstre har en politiker, der hedder fru Hanne Severinsen, som har engageret sig meget i Tjetjenien, og som taler helt anderledes end de Venstreordførere, der har været på talerstolen i dag, og der er også en konservativ tidligere ordfører, hr. Per Stig Møller hed han dengang, før han blev minister, og han var særdeles hæderlig og var villig til at gå sammen med os i en kritik af manglende respekt for menneskerettighederne, når det var nødvendigt.
Vi har det sådan, at vi mener, menneskerettigheder er universelle, og her tror jeg, vi er uenige med hr. Søren Krarup; det mener han vist ikke.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Derfor vil jeg gerne spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen, hvorfor der ikke er en undskyldning med i den vedtagelse, som Socialdemokratiet står bag.
Hvis hr. Lars Kramer Mikkelsen mener, det er meget, meget vigtigt for Danmark at sige undskyld, hvorfor mangler den undskyldning så i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet står bag?
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-05:
Jeg mener rent faktisk, at jeg opfordrede til, at man skulle arbejde for en fredelig politisk løsning, og det mener jeg i al beskedenhed at jeg også altid gør i Europarådet.
Jeg må sige, at jeg føler det lidt trættende, at jeg skal afæskes forklaringer af et medlem af Europarådet, som jeg ikke møder særlig ofte til møderne, men som beder mig om at forklare, hvad det er, der foregår.
Det kan hr. Eyvind Vesselbo jo opleve ved selvsyn ved at komme derned.
Så vil jeg godt sige, at der er nedsat en komité, som arbejder med disse spørgsmål.
Det er min kollega fra den socialistiske gruppe, Lord Judd, som er formand for den komité, og jeg stiller selvfølgelig spørgsmål til ham, når vi sidder i den socialistiske gruppe: Hvor langt er man nået, hvilke initiativer skal der foregå, osv.?
Så lad være med at forsøge at få det til at se ud, som om vi intet foretager os, for det ved hr. Eyvind Vesselbo sådan set ikke en pind om.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-12-05:
Den sidste resolution, der blev vedtaget i Europarådet vedrørende Tjetjenien,
blev vedtaget i januar, og den drejede sig om dialog.
Hvis hr. Kramer Mikkelsen er uenig i denne resolution, hvorfor har hr. Kramer Mikkelsen så ikke taget initiativ til at få lavet en anden resolution i Europarådet?
Det synes jeg nok ville have været vigtigt.
Hvis det var noget andet end dialog, hr. Kramer Mikkelsen ønskede, kunne hr. Kramer Mikkelsen jo selv have taget sagen op og taget initiativ til at få vedtaget en anden resolution dernede.
Det er ikke nok, at man er til stede ved møderne, man skal jo også have en eller anden funktion ved møderne og ikke bare sidde og kigge.
Gitte Lillelund Bech (V), 2002-12-05:
Jeg ved, at hr. Lars Kramer Mikkelsen indtrådte i Europarådet efter det seneste valg, og nu forstod jeg på hr. Lars Kramer Mikkelsen, at situationen omkring Tjetjenien diskuteres i Europarådet hver eneste gang, så derfor behøver hr. Lars Kramer Mikkelsen ikke at rejse det spørgsmål.
Kramer Mikkelsen at redegøre for, hvilke initiativer angående Tjetjenien der er taget på den basis.
Den redegørelse har vi endnu ikke fået, så derfor vil jeg gerne efterlyse den.
Gudrun Laub (V), 2002-12-05:
Jeg har stadig ikke fået nogen bekræftelse fra hr. Lars
Kramer Mikkelsen på, at han respekterer de danske domstoles uafhængighed, og det synes jeg dog er absolut nødvendigt at få, når man hører, hvordan tingene bliver rodet sammen på det groveste.
Jeg vil sådan set
gerne spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen, om han ved, hvad der foregår i de danske retssale, at enhver, der anholdes, skal fremstilles for en dommer, og at alle sager behandles konkret og individuelt og absolut ikke sådan, at man kan sige: Når vi har gjort sådan én gang, følger vi samme mønster næste gang.
Hver eneste person, der bliver fremstillet for en dommer, får sin sag behandlet på det foreliggende konkrete grundlag.
Jeg vil meget gerne have tilsagn fra hr. Lars Kramer
Mikkelsen om, at han har respekt for den danske grundlovs § 3 om magtens tredeling.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 2002-12-05:
Ja, jeg kan jo ikke afklare, hvad der foregår inde i Venstremedlemmers hoveder med hensyn til parlamentarisme, og hvordan de mener, at den slags ting skal håndteres.
Men jeg kan da svare bekræftende på hr. Søren Søndergaards spørgsmål om, at når man forsøger at formulere en tekst til en vedtagelse ved en forespørgsel, forsøger man da at finde noget, som kan ramme så bredt som muligt.
Jeg synes ærlig talt, vi var hjælpsomme, da vi lod være med at formulere en sætning, der sagde, at man skulle undskylde, for vi vidste godt, det ikke ville være spiseligt for den siddende regering.
Vi forsøgte sådan set som det store oppositionsparti at være lidt milde og venlige og finde en løsning, som kunne være spiselig, og nu er det også galt.
Dertil må jeg sige, at det er sådan, parlamentarisme er, og det er der sådan set ikke nogen grund til at forklare meget nærmere.
Jeg vil godt sige om Tjetjenien og Europarådet, som jeg tror, jeg har været medlem af ca. 1 år: Hver eneste gang, Europarådet har været samlet - og det ville hr. Eyvind Vesselbo også have noteret sig, hvis han havde deltaget i møderne - har den sag været på dagsordenen.
Når man ikke deltager, er det jo svært at følge debatten, men der er ikke nogen grund til, at jeg skulle rejse sagen, for den har været på dagsordenen hver eneste gang, og hvis hr. Eyvind Vesselbo havde været der, kunne han også have fulgt debatten.
Troels Lund Poulsen (V), 2002-12-05:
Jeg vil gerne spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen om et citat fra Jyllands-Posten den 4. december, hvor Socialdemokratiets udenrigsordfører, hr. Jeppe Kofod, udtaler sig på vegne af Socialdemokratiet og siger følgende: »Det har hele tiden været tvivlsomt, om der var grundlag for at tilbageholde ham, men regeringens håndtering af sagen må føre til, at Danmark kommer med en undskyldning til Akhmed Sakajev.«
Så vil jeg igen spørge hr. Lars Kramer Mikkelsen: Når Socialdemokratiets udenrigspolitiske ordfører udtaler sig til Jyllands-Posten, går jeg ud fra, at det er et så vigtigt argument, at det også skal med i en vedtagelse.