runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2003-11-21:
Jeg mener stadig væk ikke, at man kan gå ind og løse nogle problemer med boligstøtte.
Den gør, at man kan blive i sin bolig og opretholde en god boligstandard.
Men når vi taler om at løse fundamentale sociale problemer, så mener jeg altså ikke, at det skal gøres i den her debat.
Så er det nogle helt andre faktorer, som jeg mener er meget mere vigtige at få på banen.
Og så kan man selvfølgelig altid komme og sige, at 25 kr. her og 25 kr.
er med til at forringe en livssituation.
Det er selvfølgelig også rigtigt, men jeg mener bare, at det her er et fornuftigt sted, i og med at vi nu skaber fuldstændig gennemsigtighed. For fru Line Barfod må også anerkende, at det jo var helt tilfældigt, om ens indkomst sluttede højt oppe lige ved at være ved den næste tusinde, eller om den var helt nede i de lave ender.
Det var det, der var afgørende for afrundingen.
Det synes jeg da sådan set også var meget tilfældigt, hvor man har befundet sig på den skala.
Det kan da heller ikke være Enhedslistens politik.
Til hr. Villy Søvndal vil jeg sige: Jeg har ikke noget behov for at snakke udenom.
Det står da selvfølgelig fuldstændig lysende klart.
Men det er jo ikke nogen penge, man har fået, og derfor er det ikke noget, vi tager fra nogen, men stigningen bliver mindre.
Det synes jeg også vi har gentaget gang på gang.
Så vil jeg godt lige sige med hensyn til at kommentere Rådet for Socialt Udsattes rapport
: Rådet for Socialt Udsatte har vi jo nedsat i den borgerlige regering, fordi vi godt ville have nogle tal på bordet.
Vi ville sådan set godt have et modspil.
Vi synes, at der var nogle, der måtte være talerør for de allersvageste grupper.
Vi har ikke noget at sammenligne med.
For den tidligere regering havde åbenbart ikke lyst til at have den slags råd eller lave den slags opgørelser.
Det her er billedet af, hvordan det ser ud nu.
Det er der ikke nogen, der har tegnet før.
Det er en undersøgelse, der er lavet fra 1984 til 2001, før denne regering trådte til.
Men derfor skal vi da se på tallene.
Men forværringerne er altså sket under både en borgerlig regering og en socialdemokratisk regering, der har siddet 9 år ved magten. Så håber jeg, det er ude af verden i den her debat, og vi kan diskutere det en anden gang.
Det er jo ikke det samme som det her, hvor man skærer lidt ned.
Det er i forvejen nogle, der skal have nogle midler.
Her sætter man en grænse i forhold til, hvad der administrativt er af omkostninger også i forhold til at udbetale relativt små beløb.
Lissa Mathiasen (S), 2003-11-21:
Jeg hører, at socialministeren heroppe argumenterer med, at det egentlig kun er, fordi teknikken er blevet så god, at man nu er i stand til at lave en beregning af boligstøtten på den faktiske indkomst - det vil sige direkte på kroner og øre, hvad man har i indkomst - at man nu går i gang med det.
Man må sige: Meget behændigt er der altså også 19,2 mio. kr. at spare ved det.
Men så vil jeg godt spørge, hvad grunden er til, at regeringen, når det nu er teknisk muligt at gøre det, så ikke modsvarende siger, for det er jo også teknisk muligt, at de mennesker, der i dag har mindre end knap 2.500 kr. i boligstøtte og ikke får dem udbetalt, fordi man sagde, at det var teknisk svært, og som måske skulle have haft 2.100 kr. i boligstøtte, vil vi selvfølgelig sørge for får beløbet.
Hvad er egentlig regeringens begrundelse for det?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Jeg tror ikke, det lader sig gøre at snakke udenom, at vi behandler et lovforslag, der rammer de økonomisk dårligst stillede med de der 30 mio. kr.
Det er klart, at når vi gør det, så synes jeg, det er interessant i øvrigt at diskutere, hvordan det ser ud i bunden af samfundet.
Hvordan ser det ud med de økonomisk dårligst stillede?
Derfor synes jeg, det er relevant at diskutere det i en sammenhæng, der hedder, at den her regering har tvunget 30.000 under EU's officielle fattigdomsgrænse; at vi i dag har 200.000 fattige børn; at det her forslag med en fantastisk præcision lige præcis er tilrettelagt sådan, at det rammer de samme grupper, som i forvejen har et meget lavt økonomisk leveniveau.
Jeg vil spørge socialministeren: Vil det så ikke være klædeligt at tage det her forslag helt væk og i stedet for sende det til Gentofte eller et andet sted, hvor pengene er rigelige?
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Jeg forstår simpelt hen ikke, hvordan ministeren kan sige, at det, at man er fattig, ikke har noget at gøre med, hvor mange penge man har.
Og når man går ud og tager nogle penge fra dem, der har mindst, må det da forværre deres situation, ellers kan jeg da ikke få noget til at hænge
sammen med den erfaring, jeg har
Jeg har siddet med mennesker, der havde meget få penge, og vi har kunnet lave nogle ting i deres budgetter og prøvet at se, hvordan de kunne spare lidt, og så har de fået 50 kr. mere om måneden.
Det er lige pludselig en stor forbedring, som de kan mærke i deres budget.
Når man går ind her og skærer måske 50 kr. om måneden i deres budget, kommer de også til at kunne mærke det.
, så er det to par sko om året, der mangler til børnene, måske tre par sko, hvis de er gode til at købe billige sko.
Eller det kan være børnefødselsdagene, de ikke kommer med til. Hvordan kan ministeren tillade sig at sige, at det her ikke er en forværring af deres situation?
René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Vi er for så vidt enige.
Man tager 7 mio. kr., og regeringen tager nu sammen med Dansk Folkeparti 20 mio. kr. fra alle i det her land, der modtager boligstøtte, og derudover tager man så 11 mio. kr. ekstra fra dem, der får boligsikring.
Der er det bare, jeg ikke forstår, hvorfor det er de arbejdsløse, førtidspensionisterne, de studerende og andre, der får boligsikring, der skal rammes med 11 mio. kr. ekstra oven i hatten.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Socialministeren sagde, at pensionisterne havde behov for den beskyttelse, der ligger i, at de er friholdt den mindre stigning.
Det er vi i Socialdemokratiet helt enige med regeringen i, men det bliver jo en ren tilståelsessag for ministeren, fordi det jo blot viser, at regeringen udmærket godt er klar over, at det her lovforslag kommer til at gøre ondt.
Det kommer til at gøre ondt i de familier, som bor til leje, og som får støtten.
Så det gør jo altså ikke situationen bedre.
Det viser bare klokkeklart, at regeringen udmærket godt ved, hvilket ærinde den er ude i.
Det kommer til at gøre ondt.
Og så er der steder, hvor den har sagt, at her skal det ikke gøre ondt, vel vidende at en masse danske børnefamilier og familier i øvrigt bliver ramt hårdt.
I forhold til diskussionen om fattige danskere siger ministeren, at det ikke gør situationen bedre at tale boligstøtte.
Det er muligt.
I hvert fald er jeg enig med ministeren i, at man skal have fat i mange andre ting.
Men man kan da lade være med at gøre det værre. Vil ministeren ikke erkende, at det her gør det værre for de mennesker, som lever i fattigdom i Danmark i dag?
Tove Videbæk (KD), 2003-11-21:
Dette lovforslag er Kristendemokraterne lidt ambivalente over for.
Der er en række gode intentioner i forslaget, men desværre er der svage grupper, som vi ser vil opleve nedskæringer i deres boligtilskud. Lad mig tage de positive intentioner i forslaget først. Formålet er i højere grad at målrette udbetalingen af individuel boligstøtte efter borgerens faktiske behov, og det lyder jo rigtig godt.
Men på trods af de gode intentioner vil forslaget medføre en reallønstilbagegang for svage grupper i samfundet, bl.a. pensionisterne.
Og for os virker det urimeligt at ændre en lovgivning, der rammer visse grupper, uden at det er en del af en større reform.
Jeg er faktisk enig med Ældre Sagen, der mener, at det ikke er rimeligt, at beløbsgrænserne i boligstøtteloven fremover skal følge prisudviklingen, fordi huslejerne i en periode faktisk er steget mere end de generelle forbrugerpriser.
I øvrigt kan jeg, sagt i en sidebemærkning, heller ikke forstå, at man uden videre uden at tale med forligsparterne fraviger aftalerne om, hvilken sats der reguleres efter vedrørende huslejetilskud til de dårligst stillede og til børnefamilierne. Men netop med tanke på de nyeste tal, som vi lige har fået vedrørende fattigdom i Danmark, hvor det bliver konstateret, at der faktisk er 30.000 mennesker i Danmark, der lever under fattigdomsgrænsen, har vi hos Kristendemokraterne lidt svært ved at finde støtte til dette forslag.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Så må jeg gå ud fra, at Dansk Folkeparti stemmer imod dette lovforslag.
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Afslutningsvis til fru Sandy Brinck: Vi er enige.
De stærkeste skuldre skal bære det meste.
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Jeg skal starte med at takke hr. Flemming Oppfeldt for præciseringen af, at der er tale om nedskæringer.
Jeg synes måske, det vil lette sagsgangen i Folketinget, hvis man i stedet for at forsøge at camouflere det med positive ord gik mere til biddet fra starten, om man så må sige, og sagde, hvad det var, vi diskuterede, nemlig at regeringen skærer i boligstøtten.
Det fremgår af svaret fra Ældre Sagen i et bilag til Socialudvalget, at 80 pct. af besparelserne vil ramme pensionister.
Det er hovedsagelig førtidspensionister.
Nu er det jo ikke så lang tid siden, vi lavede en førtidspensionsreform,
og jeg vil spørge, hvad det er, der gør, at regeringen og Dansk Folkeparti nu kaster sig over førtidspensionisterne.
Hvad har de gjort af ondt, siden de skal bidrage med 80 pct. af besparelserne?
Er indkomsterne for høje?
Er det det, der er vurderingen, eller hvorfor skal lige præcis de betale?
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Nu er det jo forunderligt, at vi har fået sådan et lovforslag, hvor vi kun kan se, hvor meget staten sparer, men ikke kan se noget som helst om, hvad det betyder for de mennesker, det rammer.
Vi har i hvert fald tænkt os under udvalgsarbejdet at sætte spørgsmålstegn ved og bede om at få nogle beregninger af, hvad det i værste fald kommer til at betyde for de familier, der bliver ramt.
Tallet 300-1.000 kr. på årsbasis fremgår af høringssvaret fra Boligselskabernes Landsforening
, så hvis hr. Flemming Oppfeldt har høringssvarene, kan han se det dér. Jeg vil godt høre, hvordan det at tage penge fra nogle af dem, der har allermindst her i landet, deriblandt de børnefamilier, det nu er fastslået hører til den fattige del af befolkningen, stemmer overens med, at man forsøger at pakke det her ind med ordene, som der står i den skriftlige fremsættelse af lovforslaget: »at målrette udbetalingen af individuel boligstøtte efter borgernes faktiske behov.«
Det er simpelt hen noget af det værste nysprog, der har været endnu fra denne regering, når man kalder en nedskæring, at man målretter udbetalingen efter borgernes faktiske behov.
Hvis man skulle målrette efter behovet, så burde man da tværtimod øge boligstøtten.
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Jeg kan bekræfte Socialdemokratiets ordfører, når han siger, at folkepensionisterne ikke bliver ramt af det her forslag.
Til hr. Villy Søvndal vil jeg sige, at jeg kan anerkende, at der står 30 mio. kr. på bundlinjen.
Til fru Line Barfod må jeg så sige, at når jeg anerkender de 30 mio. kr., så kan jeg jo ikke anerkende, at vi taler om 1.000 kr. pr. husstand.
Det tal kan jeg overhovedet ikke genkende.
René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Jeg synes også, at det var meget elegant pakket ind i mange flotte ord som bl.a., at det her forslag skal målrette behovet.
Jeg vil også gerne have Venstres ordfører hr. Flemming Oppfeldt til at bekræfte, at når alle de fine ord er skåret fra, så drejer det her sig om en besparelse på ikke mindre end 30 mio. kr., som skal hentes ind, og man henter dem ind hos dem, der er svagest på vores boligmarked.
Der vil jeg også gerne have en begrundelse fra Venstres ordfører for, hvorfor lige pensionisterne ikke skal med, når man nu alligevel er i gang med at skære?
Villy Søvndal (SF), 2003-11-21:
Hvis hr. Flemming Oppfeldt på et tidspunkt skulle ryge ud af Folketinget, så tror jeg, der er rige jobmuligheder, for det her synes jeg simpelt hen er imponerende.
Vi står med et forslag, hvor man sparer, og det får man til at lyde som en blanding af forbedringer og lidt regelforenklinger og sådan noget.
Jeg ville bare bede hr. Flemming Oppfeldt bekræfte, at summen, bundlinjen på det her forslag, er, at man tager 30 mio. kr. væk fra boligstøtten.
Det rammer bredt, for boligstøtte gives til folk, der har små indkomster, ellers får de nemlig ikke boligstøtten.
Så er det ikke et imponerende forsøg på at sælge noget, som er nedskæringer, med nogle plusord hentet fra et George Orwellsk nysprog og nykatalog, som hr. Flemming Oppfeldt er i færd med, og er det ikke alt for lyst til det på nuværende tidspunkt, klokken er trods alt kun 13.05?
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Hr. Flemming Oppfeldt fik det til at lyde, som om der bare var tale om en mindre teknisk ændring, som ikke havde nogen betydning for nogen mennesker.
Det fremgår af nogle af høringssvarene, at de mennesker, der bliver ramt af det her, kan risikere at miste mellem 500 og 1.000 kr. på årsbasis.
Er hr. Flemming Oppfeldt enig i, at det er et beløb af den størrelsesorden, vi taler om?
Nu har vi lige fået rapporten, der viser, at 200.000 børn i Danmark lever i fattigdom, og det kan jo have ganske stor betydning for de børnefamilier, at de så yderligere skal miste penge nu.
Kan hr. Flemming Oppfeldt bekræfte, at det er det, der sker med dette lovforslag?
Jeg er meget enig med Socialdemokraternes ordfører i betragtningerne om, hvor hårdt det kan ramme familier, der får skåret ned på boligstøtten.
Det glæder mig, at Socialdemokraterne åbenbart nu mener, at man ikke skal skære i boligstøtten, for det har socialdemokraterne jo tidligere gjort, da de sad i regering.
Derfor vil jeg bare spørge: Når Socialdemokraterne kommer til magten igen, vil man så være med til at forbedre vilkårene for lejerne i stedet for at forringe dem, som regeringen og Dansk Folkeparti nu endnu en gang gør?
Flemming Oppfeldt (V), 2003-11-21:
Da Venstres ordfører, fru Inge-Lene Ebdrup, ikke kan være til stede, vil jeg fremføre Venstres synspunkter på hendes vegne.
Dette lovforslag om boligstøtte betyder, at boligstøtten fremover bliver mere målrettet efter borgernes faktiske behov.
Denne ændring ser vi ikke som værende af væsentlig betydning.
Endvidere vil renten for boligstøtteloven fremover følge diskontoen, hvor den tidligere var halvdelen af diskontoen.
Formålet med denne ændring er, at forrentningen af boligstøtteloven i højere grad bør følge markedsrenten.
Diskontoen er i øjeblikket 2 pct.
Denne ændring kan vi støtte, da formålet med boligstøtteloven ikke er at yde et lån til en særlig gunstig rente, men at give en mulighed for, at pensionister kan blive i deres bolig.
Denne mulighed mener vi ikke er væsentligt forringet med det forslag, der ligger her.
En anden ændring i dette lovforslag er, at beløbsgrænserne for boligsikring ændres, så de følger den almindelige prisudvikling.
Det betyder, at de, som modtager boligsikring, er sikret, at købekraften kan beholdes over tid.
Endelig er der det element i forslaget at ophæve kompensationsordningen.
Baggrunden er, at den seneste boligstøttereform er fuldt indført i 2004, hvorved en kompensationsordning ikke længere er nødvendig.
Ordningen afskaffes dog kun fremadrettet i det her forslag, således at de, der har ret til kompensation som følge af den seneste boligstøttereform, stadig er omfattet af ordningen.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-21:
Der er sådan set ikke så meget andet at sige, end at når man har gennemført finanslovforhandlinger, har set hvilke gode gerninger, man vil gøre og set på, hvordan man vil finansiere det, så aftaler man jo besparelserne i den forbindelse.
Derfor kan jeg ikke rigtig se, at der er noget voldsomt folkestyreproblem i det her.
Lovforslaget behandles jo i dag.
Det undergives en nøje udvalgsbehandling.
Og jeg vil give hr. Ole Vagn Christensen tilsagn om, at vi omhyggeligt vil besvare alle spørgsmål i denne forbindelse.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Men mit spørgsmål var, hvorfor dette væsentlige punkt om finansiering ikke var lagt frem for Socialdemokraterne, da man drøftede politi og kriminalforsorg, når man nu siger, at det faktisk er det, man har brugt pengene til.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-21:
For feriefonden får det den konsekvens, at man ikke får op til 100 mio. kr. i renteafkast i 2004.
Det kan måske være 90 mio. kr., 85 mio. kr., det kan vi først gøre op senere, men det er konsekvensen for feriefonden.
Til hr. Ole Vagn Christensen: Jeg er ikke helt sikker på, om jeg forstod spørgsmålet, men var det, om der er noget udemokratisk, grundlovsstridigt i det, vi foretager os her? Finanslovsforhandlinger er jo altså sådan, at når forhandlingerne er slut, så må man gøre op med hensyn til indtægter og udgifter, og på det tidspunkt må man så tage stilling til de sidste spareforslag.
Men jeg vil godt lige høre, om der er noget folkestyremæssigt betænkeligt ved denne procedure.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Jeg er sådan set godt klar over, hvilke konsekvenser forslaget om at inddrive de 100 mio. får for finansloven.
Det, der var mit spørgsmål, er, hvilke konsekvenser det får
for Arbejdsmarkedets Feriefond
Det er det, jeg beder ministeren om at redegøre lidt nærmere for og helst lidt konkret.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Så nærmer vi os sandheden.
Jeg står her med Jyllands-Posten fra den 18. november, og der er ministerens begrundelse det, som ministeren har fremført her, at det, det handler om, er mere politi, bedre fængsler.
Nu er det jo sådan, at vi indgik i disse drøftelser med
regeringen
Der havde vi et spørgsmål, der hed: Hvad vil det betyde af merudgifter, og hvad har vi af forslag til finansiering?
Jeg ser ikke, at man herunder fremførte, at det fornuftige var at inddrage Feriefondens midler til løsning af denne opgave.
Det må jeg sige.
Den borer ikke i det, der bliver sagt og gjort, og derfor kan man få lov til at slynge om sig med alt muligt.
Jeg er derfor nødt til at spørge ministeren: Hvad er grunden til, at denne finansieringskilde ikke var lagt frem for Socialdemokraterne?
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-11-21:
Til hr. Søren Søndergaard vil jeg sige, at det her forslag kun har konsekvenser for finansåret 2004. Så videregående konsekvenser er der ikke af det her forslag.
Og der har vi peget på, at vi synes, at det her er en rimelig og god besparelse.
Søren Søndergaard (EL), 2003-11-21:
Jeg synes jo nok, at beskæftigelsesministerens argumentation ligesom minder om, hvis man tager lillebror med fingrene dybt nede i kagekassen hjemme i køkkenet, og man så spørger: Hvad er det du laver?
hvortil han svarer: Jamen storebror har også været der.
Det er jo ligesom ikke nogen argumentation.
Det er jo ikke noget rigtig godt argument, at der også er andre, der har lavet noget galt. Derfor synes jeg, at ministeren mangler at give argumentationen for, hvorfor det her er rimeligt, ud over at Socialdemokraterne også har gjort det.
Jeg kan nævne mange ting, som Socialdemokratiet har gjort, som jeg ikke vil opfordre regeringen til at gøre efter.
Derudover synes jeg ikke, at ministeren svarede på det spørgsmål, jeg stillede, nemlig: Hvad vil konsekvenserne af denne her inddrivelse af de 100 mio. kr. blive for Feriefondens aktiviteter fremtidig, ikke måske lige næste år, men på lidt længere sigt?
Jeg synes, det ville være godt, hvis ministeren konkret kunne udbygge, hvad konsekvenserne vil blive.
Det synes jeg ikke vi har fået klart frem.
Ole Vagn Christensen (S), 2003-11-21:
Jeg må jo sige, at de svar, vi her fik fra beskæftigelsesministeren, tyder på, at ministeren ikke har gjort sit hjemmearbejde.
Det første forslag blev fremsat i 1992 efter en aftale mellem Det Konservative Folkeparti, Venstre, Det Radikale Venstre og CD og Kristeligt Folkeparti og også Socialdemokratiet.
Så gik regeringen ganske vist af.
Men man holdt fast i, at der var lagt op til, at disse penge skulle bruges aktivt på, at vi kunne få gjort noget på voksen- og efteruddannelsesområdet.
Det var jo på baggrund af den høje ledighed, at der skulle findes nogle løsninger.
Det var den ene ting, ministeren omgikkes lidt tilfældigt med.
Når jeg har været interesseret i at vide lidt om historien for dette forslag, så hænger det jo sammen med, om det er i forbindelse med skattestoppet, eller om det er ved aftaler senere - altså med det, som ministeren nævnte om politi og fængsler - at det her forslag er kommet frem.
René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Det er et område, som vi følger meget nøje, og der vil klart være et tilsagn fra mig om, at skal en kommende socialdemokratisk ledet regering ind og lave ændringer på det her område, vil vi sikre os, at de svageste også på lejerboligområdet får en eller anden form for kompensation.
Men vi har ikke lagt op til ændringer, og vi har heller ikke lagt op til ændringer i vores finanslovforslag, og det ligger slet ikke i kortene, at vi vil ind og ændre på hele vores boligstøtte.
Line Barfod (EL), 2003-11-21:
Det glæder mig selvfølgelig at høre, at Socialdemokraterne ikke har nogen planer om at skære yderligere i boligstøtten, men jeg vil godt høre, om man også vil være med til at forbedre lejernes vilkår og sikre, at de mange, der kommer i klemme, fordi huslejerne stiger og stiger, kan regne med, at når der kommer en ny regering, vil den gå ind og forbedre lejernes vilkår i stedet for det, vi ser med denne her regering, der bare giver milliardskattelettelser til husejerne.
René Skau Björnsson (S), 2003-11-21:
Jeg kan nok ikke gøre det mere klart end ved at sige: Ja, det vil vi være med til at sikre.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Nu må hr. Egil Møller meget have mig undskyldt.
Jeg har ikke stået på Folketingets talerstol og talt om, at økonomisk svage mennesker ikke kunne forstå.
Det står fuldstændig for hr. Egil Møllers egen regning.
Det, jeg tog fat i, var, at hr. Egil Møller glad stod her og sagde, at han regnede med, at de nok ville acceptere, at de skulle betale regningen, i stedet for at nogle andre, de, der har penge på lommen, kunne betale deres del af regningen.
den største del af regningen.
Sådan ser vi det ikke i Socialdemokratiet.
Der synes vi faktisk, at de bredeste skuldre skal bære de største byrder, og her er det lige nøjagtig modsat; her lægger man byrderne på de smalle økonomiske skuldre.
Egil Møller (DF), 2003-11-21:
Til fru Sandy Brinck: Det bliver sagt, at de svage grupper måske ikke forstår alt det, der foregår her i dette Ting, ej heller virkningerne af det lovforslag, vi behandler.
Det kan da godt være, at fru Sandy Brinck har ret lidt hen ad vejen, men fru Sandy Brinck må lade være med at undervurdere intelligensen, også hos de svage grupper.
Sandy Brinck (S), 2003-11-21:
Jeg tror ikke, som hr. Egil Møller siger, at de svageste synes, at det er helt o.k., at regningen skal betales af dem, når man kunne have sendt den til boligejerne, dem med de store villaer, dem, der virkelig får noget ud af det, man kalder skattestop, men som jo dybest set er et fupnummer, som sørger for, at de eneste, der får noget ud af det er dem, hvis boliger rent faktisk stiger på grund af, at ejendomsværdien stiger generelt.
De får en lettelse, ja, og så kan lejerne få lov at betale.
Jeg tror, at Dansk Folkeparti vil finde ud af, hvis man kommer ud i det ganske, danske land, at den accept, som hr. Egil Møller her tror på, bliver svært at finde - og med rette.
Hvorfor i alverden skulle de, som har det ringest, sidde og synes, at det var o.k., at det er dem, der skal betale regningen, når de med penge på lommen får flere penge?