Anne Baastrup (SF), 2005-03-29:
Den her kommunalreform er præget af centralisme.
Det her er et af de temaer, der er udtryk for den højeste grad af centralisme.
I SF tror vi ikke på, at udviklingen sker fra Slotsholmen.
Vi er inderligt imod den form for centralisme.
Den jeg alene vide-tænkning har vi dårlige erfaringer med.
Vi tror ej heller på, at fjernelse af demokratiske rettigheder for eleverne, som jo er indeholdt i lovforslaget, er fremmende for udviklingen af ungdomsuddannelserne.
Vi så gerne, at regionerne i stedet havde overtaget alle ungdomsuddannelserne, at det havde været erhvervsskolerne, der skulle lægges ind under regionerne som deres ansvarsområde.
For os at se
skal regionerne som minimum have kompetencen til så vel kapacitetsfastsættelsen som -udvidelsen.
På den måde, man har etableret de muligheder for at fordele eleverne, har man jo rent faktisk givet de store, stærke gymnasier muligheden for at sluge alle de små.
Samtidig kan vi også se frem til, at en lang række af de voksenuddannelsescentre, der er blevet etableret i løbet af de sidste 10-20 år, hen ad vejen vil blive nødlidende med den konsekvens, at voksne mennesker, der har været ude af folkeskolen i en periode, som har besluttet sig for efter lange overvejelser at starte på en ungdomsuddannelse, så skal tilbringe en stor del af deres uddannelsestid med unge, hvis liv er helt, helt anderledes.
Jeg husker stadig fra min egen gymnasietid, hvordan hf var nogle folk, der var sådan lidt ved siden af, og de syntes, at vi var ganske, ganske underlige at være sammen med.
Jeg skal dog ikke lægge skjul på, at for SF er det også vigtigt, at vi holder fast i gymnasieforliget.
Vi har imidlertid nogle alvorlige problemer med den måde, som det hele er strikket sammen på.
Det første, og det er en debat, som vi har haft flere gange i løbet af dagen her, er: Hvordan sikrer vi de små gymnasier?
Hvordan sikrer vi, at vi stadig væk har mulighed for at tilbyde nogle fag, der er lidet søgt?
Hvordan sikrer vi, når vi overhovedet ikke på nuværende tidspunkt aner, hvordan økonomien kommer til at se ud, at der rent faktisk er en tilstrækkelig rummelig økonomi til, at man kan gennemføre gymnasiereformen?
For det andet kommer så, at det her lovforslag jo i allerhøjeste grad er en tom ramme, eller som fru Margrethe Vestager sagde: en tom skal.
Det er fyldt med bemyndigelser, og vi har faktisk ikke nogen jordisk chance for at vide, hvordan de bliver udfyldt.
Vi har jo lige deltaget i en debat med henholdsvis Venstres ordfører og De Konservatives ordfører, hvor begge gav udtryk for forskellig fortolkning af, hvordan den fremtidige bemyndigelse ville blive for at sikre de små gymnasier.
Samtidig aner vi ikke, om det bliver De Konservatives model af, hvordan de fremtidige taxametre bliver etableret for at sikre de små gymnasier.
Vi kan så også se frem til, at vi nu stort set ingen maksimum på brugerbetaling får.
Brugerbetalingen vil nu blive overladt til den enkelte uddannelsesinstitution, og vi ved jo, at det er de fattige institutioner, der vil gå efter brugerbetalingen.
Et spørgsmål i den forbindelse, som jeg synes blafrer lidt i vinden, er: Hvis et VUC, som har fastlagt brugerbetaling, indgår i et samarbejde og til sidst ædes op af et gymnasium, betyder det så, at brugerbetalingen også fremover bliver fastlagt af gymnasiets institutionsbestyrelse, uden at der er rammer for det?
Eller hvordan?
For SF er det vigtigt, at alle unge skal have en uddannelse uanset valg af forældre, men alle unge skal også have en uddannelse, uanset om de bor i udkantsområderne.
Vi kan jo se på statistikkerne, at bor man i et udkantsområde, så er det meget, meget svært, hvis man i forvejen er lidt usikker på at kaste sig ud i en uddannelse, at skulle rejse langt for at tage den uddannelse.
Til sidst: Det her koster penge.
Hele omlægningen koster penge.
Det koster penge i administration at skulle konkurrere med de andre institutioner.
Nu skal de til at reklamere for sig osv.
Problemet med hele den her omlægning er, at der ikke er afsat én krone til det.
Derfor vil vi kunne se frem til, at institutionerne for at få tingene til at hænge sammen bliver nødt til at skære på det eneste sted, de kan skære, nemlig tage pengene fra bygningerne.
Kort sagt er det her et hastværkslovforslag.
Det er fuldstændig tomt.
Jeg har meget svært ved at se, hvad det er, vi på et tidspunkt skal stemme om, når vi end ikke kender økonomien og heller ikke ved, hvordan det fungerer med de forskellige selvejer.
Alligevel vil jeg slutte af med det, jeg plejer at slutte af med under hele det forløb omkring kommunalreformen: SF støtter hele vejen igennem selv den mindste forbedring.
Selv om vi stemmer imod, vil vi være vågne over for det her lovforslag, således at vi kan få rettet op de værste ting.