runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-03:
Det er selvfølgelig kedeligt, eftersom de undersøgelser, der er lavet på området, viser, at lige præcis det, at kompetente undervisere går ind og lærer eleverne, hvordan de skal forholde sig til seksuelt misbrug, seksualiseret vold, seksuelle overgreb, er det, der kan være med til at afværge flest voldtægtsforsøg.
Men jeg skal så spørge ministeren, om ministeren finder det tilfredsstillende, at langt de fleste af landets folkeskolelærere aldrig har modtaget undervisning i, hvordan de skal videreformidle seksualvejledning, af folk, som er uddannet til at undervise dem.
Mener ministeren, at det er tilfredsstillende?
Alligevel underviser kun hvert ottende pædagogseminarium i, hvordan de studerende skal reagere over for et seksuelt misbrugt barn.«
Nu gælder det for læreruddannelsen, at der faktisk bliver undervist i det, men i stort set ingen tilfælde er underviserne på seminarerne selv uddannet i at undervise i det.
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-03:
Ja, vi må jo lære det på et tidspunkt.
Dalgaard noget om, hvis folk var mørke, og anden gang, hvis folk var brune.
Hvad i alverden har det med sagen at gøre?
Det hørte vi slet ikke hr. Per Dalgaard tale noget om.
Jeg forstår slet ikke, hvorfor folks hudfarve skal blandes ind i det her.
Ulla Tørnæs (V), 2004-02-03:
Det er bestemt en problemstilling, som jeg er opmærksom på.
Som fru Pernille Rosenkrantz-Theil er bekendt med, forholder det sig sådan, at jeg vil aflevere en redegørelse til Folketinget om en reform af læreruddannelsen, og i forbindelse med en kommende reform af læreruddannelsen finder jeg det særdeles relevant, at vi netop ser på dette relativt lille, men betydningsfulde element i læreruddannelsen.
Altså: Hvordan sikrer vi, at lærerne er klædt på til at varetage seksualundervisningen i folkeskolen?
Det kunne oven i købet være, at det ikke er lærerne
alene, der skal varetage undervisningen.
Det kan være, at man skal inddrage sundhedsfagligt personale, sundhedsplejersker eller sygeplejersker eller andre, som måske har en anden forudsætning for at formidle den undervisning, som selvfølgelig skal varetages i henhold til folkeskoleloven.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-02-03:
Nu vil det være en fordel for debatten, at hr. Naser Khader hører efter, hvad jeg siger.
Jeg siger, at der er mange af livets forhold, hvor udlændinge må klare sig med det dansk, de kan, eller også må de altså komme med familiemedlemmer, der kan.
Det kan være helt uskyldige forretninger hos kommunen, og det kan først og fremmest være hos købmanden og alle mulige andre steder.
Jeg sagde netop, at det i sundhedsvæsenet kan være et spørgsmål om retssikkerhed; det kan i retssalen naturligvis altid være et spørgsmål om retssikkerhed.
Det kan selvfølgelig også være et spørgsmål om etik.
For jeg kan høre, hvad hr. Naser Khader mener.
Men jeg må altså sige, at vi har et meget forskelligt udgangspunkt med hensyn til, hvordan mennesker er.
Jeg tror faktisk stadig væk på, at udlændinge såvel som danskere er interesserede i at lære så meget som muligt og nå så langt i tilværelsen som muligt, så jeg kan slet ikke dele det synspunkt, hr. Naser Khader har, om, at man skulle lave nogle særlige foranstaltninger og sætte nogle særlige gulerødder af økonomisk art op, for at folk skulle være interesserede i at uddanne sig som ordentlige tolke.
Louise Frevert (DF), 2004-02-03:
Ja, jeg vil undskylde heroppe fra talerstolen.
Selv medlemmer af Dansk Folkeparti kan lave en talefejl indimellem.
Så det undskylder jeg.
Jeg mente selvfølgelig Det Radikale Venstre
, selv om nogle måske vil synes, det indimellem er samme pot surdej.
De problemer, vi mener ikke er belyst i det her, er specielt de økonomiske, for det er klart, at skal man til at lave en mere eller mindre revolution på det her område, så kan det også godt være, at det vil få nogle økonomiske konsekvenser, og det er det, vi rent faktisk gerne vil have belyst på en ordentlig måde.
Det er ikke, fordi jeg ikke tror, at De Radikale som enkeltparti vil være i stand til at kunne gøre det, men jeg vil nu gerne have, at det bliver varetaget af de to ministerier i et samarbejde, og at man kan få nogle ordentlige opgørelser over, hvad manglerne egentlig er, og hvad det eventuelt vil kunne komme til at koste.
Med hensyn til de to uddannelser, der bliver udbudt både i København og i Århus, så har jeg jo også kunnet læse mig til, at der rent faktisk kun var 22, der meldte sig til uddannelsen.
Det mener vi ikke rigtig er nok, så der skal gøres noget for rekrutteringen.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-03:
Nu er det jo altså ikke mine forslag, det er De Radikales forslag og Socialdemokraternes forslag
, så det er sådan set ikke mig, som har skullet være ude og finde penge til det her.
Jeg må jo bare sige, at hr. Per Dalgaards og vores holdning er meget forskellige.
Vi er et parti, der har en international tilgang til tingene, og vi mener ikke, at bare fordi der er nogle mørke mennesker i Danmark, skal de penge, der bliver brugt på dem, tages fra ulandsstøtten.
Vi mener, at opgaven med at uddanne folk i tredje verdens lande er en væsentlig opgave, som skal dækkes af bl.a. ulandsstøtte, men også af andre midler, men at det, der skal være til rådighed for danske borgere i Danmark, og de behov, de kan have f.eks. til tolkebistand, selvfølgelig skal tages af det danske budget ligesom alt muligt andet.
Man kan jo ikke sige, at bare fordi du er brun, så skal dine udgifter tages fra ulandsbistanden og andres skal tages fra et andet budget.
Sådan tænker vi ikke i SF.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-02-03:
Jeg synes, det er en lidt underlig debat om, hvorvidt der skal være incitamenter eller ej til at tage en tolkeuddannelse.
Det korte af det lange er, at hvis man er dansk statsborger og er over 25 år og man kan to sprog, så kan man tilsyneladende gå ind på et hvilket som helst sted og påstå, at man kan tolke, og der er ikke nogen, der vil tjekke det.
I ingen af de to beslutningsforslag, der er til behandling i dag, er det jo sådan, at man fra den ene dag til den anden tror, at man kan indføre brugen af certificerede tolke, autoriserede tolke, men man foreslår, at man laver en modulopdeling af uddannelserne, måske også, så det blev økonomisk lettere for folk at tage en tolkeuddannelse.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-02-03:
Jeg kan kun gentage, at det, det drejer sig om, altså er at få skabt mere interesse om tolkeuddannelsen.
Desværre har jeg flere udlændinges begrundelse for, hvorfor de ikke ville være tolke: De gad ikke høre på alle de løgnehistorier, deres landsmænd fortalte, men lad dét nu ligge.
Det var jo lidt skræmmende, for det var højtuddannede taxachauffører. Men det, vi må forenes om, er, hvordan vi får gjort det her mere interessant.
Jeg tror, det har noget at gøre med, at begrebet tosproget i alt for mange år er blevet brugt alt for negativt.
Det overgår min forstand.
Jeg er nemlig ikke særlig god til sprog, og jeg er meget misundelig på dem, der er tosprogede, for det ville jeg også gerne være.
Så jeg tror også, det er en holdningsbearbejdning, at udlændinge forstår, at her ligger jo nogle kvalifikationer, hvor de er langt foran danskerne.
Det synes jeg vi skulle forenes om i debatten at få gjort udlændinge opmærksomme på: Her er et job, der helt sikkert fører til en god beskæftigelse.
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2004-02-03:
Nu er det sådan, at hvis man tager en snak med nogle af de folk, der tolker, så er de økonomiske muligheder for, hvad man kan få som tolk, medmindre man netop er inden for domstolenes systemer eller andre, måske ikke de bedste vilkår i verden.
Men stadig væk er det vel egentlig også sådan, at uddannelse giver prestige, og vi har i dagens Danmark åbenbart meget svært ved at give prestige til folk, der laver noget så vigtigt som at tolke.
Måske skulle vi prøve at vende debatten lidt på hovedet og se på, hvem det så er, der møder tolkene rundtomkring.
Tolke, der ikke er uddannet; tolke, der ikke har hviletidsbestemmelser, kunne man næsten sige; tolke, der ikke har ret til at få transportudgifter eller andre ting betalt; tolke, der ikke har en færdig uddannelse; de mennesker mødes folk med i sundhedsvæsenet og ved domstolene.
Jeg har selv været domsmand, og jeg ved godt, hvad det vil sige, når der sidder en tolk og ikke er særlig god til at tolke, eller når hele udskrifter bliver nødt til at gå om, fordi man ikke har en ordentlig tolk, og vidnet derfor siger: Jeg er ikke tolket ordentligt.
Kan fru Birthe Rønn Hornbech ikke se en middelvej, hvor vi går i gang med at kigge på det her område, så vi kan arbejde os henimod autorisation af tolke generelt og en bedre prispolitik på området?
Birthe Rønn Hornbech (V), 2004-02-03:
Jeg hører i spørgsmålet en helt ny socialdemokratisk grundholdning, nemlig at vi skulle gå ind og blande os i forskellige interessegruppers og fagforeningers arbejdsvilkår og aftaler.
Naser Khader (RV), 2004-02-03:
Tak til fru Louise Frevert for imødekommenhed over for problemstillingen.
Fru Louise Frevert talte om Socialdemokratiet og Enhedslistens forslag, men B 8 er Det Radikale Venstres forslag, som blev afvist, fordi det er for løst.
Hvad er det, der konkret er problemet med vores forslag?
Vores forslag går ud på at opdele problemstillingen i to faser.
På nuværende tidspunkt har vi så mange ukvalificerede, der tolker.
Der foreslår vi, at de skal testes for at få lov til at tolke.
Den anden del af det er at få en decideret uddannelse.
Der henviser fru Louise Frevert til, at det kan man bare gøre nu, for der er så mange andre uddannelser.
Hvad er det for nogle uddannelser?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-02-03:
Jeg vil ikke kommentere alle enkeltdelene i de to forslag, men generelt om tolkning sige, at det er vigtigt, at vi har et korps af kvalificerede tolke, som kan bistå mennesker i Danmark, som ikke mestrer det danske sprog.
Det er særlig vigtigt i to typer kontakter.
Den ene er kontakten med politi og retsvæsen. Der er der et helt oplagt retssikkerhedsproblem, hvis ikke der er en ordentlig og troværdig kommunikation.
Det, som politiet eller advokaten siger til en person, der ikke selv forstår dansk,
skal selvfølgelig nå frem til personen, så det står klart, hvad spørgsmålet eller beskeden går ud på, og det, som udlændingen omvendt siger til f.eks. politiet, skal også oversættes og videregives, så personens udtalelser bliver videregivet og opfattet korrekt. Den anden type kontakt er kontakt med sundhedsvæsenet.
Jeg tror, at mange indfødte danskere nogle gange også har svært ved at forstå lægernes beskeder, som måske indeholder mange fagudtryk og ofte er i et helt andet sprog, end patienten taler til daglig, men de problemer bliver mangedoblet, hvis patienten ikke taler og forstår det danske sprog, og misforståelsen kan blive ganske katastrofal for patienten.
Jeg vil også godt sige, at der skal være grænser for brug af tolkning, i hvert fald tolkning på det offentliges regning.
En familie, der f.eks. har været i Danmark i en 15-20 år, og hvis børn har gået i skole i Danmark, skal efter min og Det Konservative Folkepartis mening normalt ikke skal have betalt tolkebistand.
Jeg undtager de tilfælde, jeg har talt om før, hvor det af hensyn til retssikkerheden eller patientens rigtige behandling naturligvis skal være helt sikkert, uanset hvor længe man har været her, at man forstår sproget.
Vi vil som sagt gerne understrege, at Det Konservative Folkeparti er opmærksom på problemerne, og vi vil gerne medvirke til at løse dem, men vi mener også, at vi skal afvente rapporten fra den tværministerielle arbejdsgruppe, som undervisningsministeren omtalte.
Det forhindrer imidlertid ikke, at vi under udvalgsarbejdet kan søge at få området yderligere belyst, og det håber jeg at der kan komme noget godt ud af.
Vi vil i hvert fald meget gerne medvirke til det.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-03:
Jeg vil ligesom flere af de andre tidligere ordførere sige, at det er godt, at vi får lejlighed til at diskutere det her emne, som flere af os jo er optaget af, og som flere af os også ved tidligere lejligheder har snakket om trænger til at der bliver gjort noget ved.
Det er jo en enighed, der går meget bredt her i Folketingssalen, kan man høre.
Det er indlysende, at det har afgørende betydning for vores retssystem.
Så kan jeg selvfølgelig ikke lade være med med den baggrund, jeg selv har fra sundhedsvæsenet, at tænke, at det jo selvfølgelig har endnu større betydning i sundhedsvæsenet, hvor forkerte beskeder og misforståelser kan få ganske alvorlige konsekvenser.
Det er jo f.eks. vigtigt, at man amputerer det rigtige ben eller fjerner den rigtige storetå.
Forældrenes voksenrolle, autoritetsrolle, bliver svækket af, at de pludselig står i den situation, at det er deres børn, der skal oversætte nogle ubehagelige informationer eller beskeder om sygdom eller lignende.
Så det er selvfølgelig noget, som det er afgørende at der bliver gjort noget ved.
Så langt, så godt.
Så langt er vi sådan set alle sammen mere eller mindre enige.
Der, hvor problemet kommer, er: Hvad er det for en motivation, der skal til for at få folk til at uddanne sig som tolke og få en reel uddannelse?
en uddannelse, eller fordi der ikke er uddannelseskrav, eller mangler der tolke, fordi de arbejdsvilkår, tolkene i dag har, ikke er gode nok til at tiltrække folk til at tage en uddannelse og derefter stille sig til rådighed som tolke.
Når de f.eks. bliver kaldt til noget arbejde i halvanden time, oversætte i halvanden time, og selv skal dække deres transport og det hele, går den dag så med den halvanden times arbejde.
På den måde er det selvfølgelig vigtigt også at tænke på, hvad det er, der er afgørende for at motivere folk til at tage en uddannelse.
Det er ikke tilstrækkeligt, at man bare stiller en uddannelse til rådighed eller stiller krav om, at der skal være en autorisation, for at man skal kunne få lov til at tolke, hvis ikke det medfører, at der så også er
flere, der tager den reelle uddannelse
Alt i alt synes vi, det er sympatiske forslag, som belyser nogle problemer, som vi synes der er behov for at der bliver gjort opmærksom på, og vi kan godt støtte forslagenes hovedindhold.
Hvis det var nogle forslag, der skulle vedtages, så er det klart, at vi også ville forholde os til detaljer i indholdet, men det tyder det ikke på ifølge nogle
af de andre udsagn.
Vi vil i hvert fald gerne tilkendegive en positiv støtte
til forslagene.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-03:
Med hensyn til den motivation, som kom ind her til sidst - det var nu egentlig ikke det, jeg ville spørge om, men det kan jeg så tage først - kan jeg ikke forstå, ligesom fru Birthe Rønn Hornbech heller ikke kan forstå det, at det at få en uddannelse ikke er motivation nok i sig selv.
Jeg mener, at en tolk/translatør i dagens Danmark, som kan et eksotisk sprog, jo må have et hav af muligheder for at få job, og det burde vel egentlig være motivation i sig selv.
Jeg kan godt se den problemstilling med halvanden times arbejde og en hel dag, der er gået, hvor man skal betale selv, måske er et problem, men hvis man har en uddannelse som f.eks. translatør, som er en videregående tolkeuddannelse, o.k., så har man i hvert fald, sådan som jeg ser det, mange jobmuligheder.
Kamal Qureshi (SF), 2004-02-03:
Jamen hr. Per Dalgaard eller jeg behøver jo sådan set ikke at skændes om, at det burde være rart at kunne et sprog, men vi kan bare konstatere reelt, at der i dag ikke er en tilstrækkelig motivationsfaktor for folk til at melde sig som tolke og tage en tolkeuddannelse, og at de arbejdsvilkår, tolkene i dag har, ikke giver dem den tilstrækkelige ekstra gevinst, at de tager en tolkeuddannelse.
Det svarer jo til at sige, at man kan få et arbejde, hvis man tager en håndværkeruddannelse.
Jamen så tager man jo en håndværkeruddannelse og vil gerne tage den, hvis man også kan bruge den i andre sammenhænge, men hvis ikke der er jobmuligheder, så er det ikke tilstrækkeligt.
Det er der ikke på alle sprog, men der er nogle enkelte sprog, hvor der er et stort behov.
Mange af sprogene er små, og det er ikke tilstrækkeligt, kan vi jo sådan set konstatere.
Jeg kan ikke gå ind i hovedet på tolke og spørge, hvorfor de ikke tager en uddannelse, men vi kan i hvert fald konstatere, at der ikke er tilstrækkelig motivation til, at folk tager en uddannelse.
Det er jo det, der gør, at der er et behov, som ikke er dækket.
Per Dalgaard (DF), 2004-02-03:
Et lidt andet aspekt i hele denne her sag er økonomien.
Hvad kommer det til at koste at etablere en større uddannelse i tolkning og uddannelse af tolke?
Nu forholder det sig jo sådan, at Danmark giver omkring 13 mia. kr. i ulandsstøtte om året, og jeg mener, at en hel del af den ulandsstøtte går jo bl.a. til at uddanne den tredje verdens folk der, hvor de bor.
Når de så bor i Danmark, kunne man så ikke sige, at den omkostning ved at uddanne tolke egentlig er en form for ulandsstøtte, og at det dermed er den, som skulle betale f.eks. en kraftigere uddannelse af tolke?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-02-03:
Jeg har ikke sagt, at der ikke skal være straf,
jeg har bare sagt, at straf ikke er præventivt.
Selvfølgelig skal der være en straf, fordi vi skal sanktionere, når folk træder uden for de retningslinjer, som fællesskabet har vedtaget.
Selvfølgelig skal der være en sanktion, selvfølgelig skal der straffes.
Jeg mener bare ikke, at straf er præventiv; jeg mener ikke, at straf virker forebyggende.
Jeg mener sådan set, at forebyggelse i denne her sammenhæng i forhold til vold og voldtægt går ud på at ruste de unge til at tackle de situationer, de bliver stillet i, hvor der er risiko for vold og voldtægt.
Jeg mener ikke, at unge mennesker overvejer, og jeg tror i øvrigt, at det er et fåtal af dem, der ved, hvad strafferammen er for vold og voldtægt; jeg tror ikke, de aner det, og dermed er det ikke en del af deres overvejelse.
Hvis vi endelig skal tale om, om straf virker præventivt, så er det lige før, jeg vil stille et kontraspørgsmål - men det kan jeg jo desværre ikke få lov til - om fru Louise Frevert mener, der er færre mord i USA, fordi der er dødsstraf.
Det mener jeg sådan set ikke er tilfældet. Så kan vi diskutere, om straf isoleret virker præventivt.
Jeg mener det ikke.
Straf er til for at sanktionere, straf er ikke til for at forebygge.
Helle Sjelle (KF), 2004-02-03:
Der er næppe tvivl om, at vold og voldtægt er noget af det allermest modbydelige, der findes, noget, som vi i Det Konservative Folkeparti tager skarpt afstand fra, og som vi mener, vi skal gøre alt for at bekæmpe.
Derfor er vi også positive over for, at vold og voldtægt er et område, som regeringen prioriterer højt.
Regeringen har f.eks. lavet en handlingsplan til bekæmpelse af volds- og ungdomskriminalitet, Stop volden, og har bedt Det Kriminalpræventive Råd sætte hårdt ind over for bl.a. vold begået af og mod unge samt over for voldtægt og andre seksuelle overgreb.
Det er vi meget tilfredse med i Det Konservative Folkeparti.
Vi er ikke af den opfattelse, at løsningen på at forhindre vold og voldtægt er Enhedslistens forslag om, at der skal undervises i fysisk selvforsvar fra folkeskolens 4. klasse.
Tværtimod kan fysisk selvforsvar risikere at give eleverne i folkeskolen en urealistisk tro på, hvad de egentlig kan klare i voldelige situationer.
I Det Konservative Folkeparti mener vi, at det er bedre at lære eleverne nogle hensigtsmæssige adfærdsmønstre og bl.a. bruge undervisningen i det obligatoriske emne sundheds- og seksualundervisning og familiekundskab til at lære at klare sig i situationer, der kan føre til vold og voldtægt.
Jeg vil gerne påpege, at der efter vores opfattelse allerede i dag udføres et stort forebyggende stykke arbejde i skolen ofte i samarbejde med eksterne partnere.
Gudrun Laub (V), 2004-02-03:
Socialdemokraterne har stillet to ændringsforslag, som følger et forslag fra Fællesudvalget vedrørende ledningssamarbejde, som gerne vil have udvidet forespørgselspligten til også at omfatte private arealer.
Venstre kan ikke støtte disse ændringsforslag.
Den største del af alle ledninger ligger i vejarealer, og det er også der, den største graveaktivitet foregår.
Ledningsejerregisteret og forespørgselspligten i registeret forøger gravesikkerheden, og en udvidelse til private arealer kan muligvis øge gravesikkerheden lidt mere, men nu er det et helt nyt register, der skal bygges op, og lad os få det op at stå først der, hvor behovet er størst, nemlig ved forespørgselspligt på vejarealer.
Loven skal træde i kraft den 1. marts i år og ledningsregisteret bygges op over 1 år og derefter bruges i praksis ½ år, sådan at det altså fungerer fra den 1. september 2003.
Naser Khader (RV), 2004-02-03:
Jeg er også enig i, at der er for få kvalificerede tolke, og jeg kan godt se problemet.
Men når man kan komme med på rigspolitiets liste over tolke uden at være kvalificeret, uden at være uddannet, hvorfor skulle man så egentlig uddanne sig?
Der er ikke nogen gulerod til at uddanne sig.
Når man stiller krav om uddannelse eller om, at folk gør sig bedre, så tvinger man derfor også tolkene til at blive bedre tolke.
Man tvinger også flere til at tage en uddannelse.
I øvrigt har jeg et andet spørgsmål: Mener fru Birthe Rønn Hornbech det alvorligt, når fru Birthe Rønn Hornbech siger, at man bare kan bruge familiemedlemmer som tolke?
Louise Frevert (DF), 2004-02-03:
Det vil sige, at det skal forstås på denne her måde: Love, peace and understanding, at vi altså er tilbage i sådan nogle doktriner fra 1968 og op igennem 1970'erne, hvor vi skal til at tale os ud af tingene?
Det vil altså sige, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil mener, at forebyggelse og en diskussion og ren dialog vil være nok til, at man ikke har disse voldtægter og voldtægtsforsøg og forbrydelser, at fru Pernille Rosenkrantz-Theil mener, at en dialog alene vil være nok, og at man ikke behøver nogen former for straf?