Anders Fogh Rasmussen (V), 2001-10-04:
Jeg vil begynde min tale med at rose statsministeren.
Jeg ved godt, at statsministeren måske bliver helt forskrækket, men ret skal være ret.
Den tale, som statsministeren holdt i tirsdags, var den bedste, han har holdt.
Venstre kan kun erklære sig enig i den linje, som regeringen har lagt efter den forfærdelige terroraktion i USA den 11. september.
Vi er meget tilfredse med, at regeringen har givet klar opbakning til USA i NATO, i EU og i FN.
Vi støtter regeringen i, at Danmark yder sit bidrag til kampen mod terror gennem NATO.
Det gælder også det indirekte bidrag
ved at sende soldater til Makedonien, som kan aflaste andre lande. Vi er tilfredse med, at regeringen har givet tilslutning til den fælles EU-indsats mod terror, og vi har forstået, at regeringen fuldt og helt vil leve op til FN's beslutninger om forstærket kamp mod terrorister.
Det hilser vi med glæde.
Regeringen vil retsforfølge krigsforbrydere, der søger tilflugt i Danmark.
Jeg vil godt sige det noget stærkere: De burde slet ikke lukkes ind i landet.
Og det er rent ud sagt en skandale, at krigsforbrydere og andre forbrydere bare kan komme til Danmark, oven i købet uden at nogen har overblik over, hvor mange det drejer sig om, og hvor de opholder sig.
Det er et resultat af regeringens slatne politik.
Vi kræver, at der bliver hanket op i den slendrian, og selvfølgelig kan vi støtte, at der nu bliver udvidet adgang til at retsforfølge krigsforbrydere og andre forbrydere. Vi vil støtte de lovforslag vedrørende terrorbekæmpelse, som regeringen har bebudet.
De svarer fuldstændig til Venstres ønsker.
Vi ønsker bl.a. udvidet adgang til udlevering af terrorister til strafforfølgning i udlandet.
Politiet skal have bedre muligheder for efterforskning i terrorsager, og vi ønsker at skærpe indsatsen mod indsamling af penge, der måske går til finansiering af terrorvirksomhed.
Regeringen vil også styrke efterretningstjenesterne.
Og statsministeren sagde, at det er bedre at hjælpe flygtninge i nærområderne i stedet for at fragte dem til Danmark, for ved at hjælpe i nærområderne kan vi hjælpe 20 til 30 gange mere effektivt.
Jeg kan kun sige: Vi er fuldstændig enige.
I det hele taget var store dele af statsministerens tale som hentet ud af de taler, vi i flere år har holdt i Venstre, så på den baggrund er det jo ikke sært, at vi var svært tilfredse med statsministerens tale. Glæden bliver så meget større, når vi tænker på, at regeringspartierne gang på gang har sagt nej til vore forslag, men nu har regeringen altså omvendt sig, og skam få den, der tænker ilde herom, for som skrevet står: »Der er større glæde i Himlen over én synder, som omvender sig, end over hundrede, der ikke har omvendelse behov.«
Måske skyldes omvendelsen blot, at der snart skal være valg.
Vi har jo før set, at regeringen giver løfter op til et valg og så render fra løfterne efter valget.
Men jeg kan sige til regeringen: Vi vil holde de to regeringspartier benhårdt fast på løfterne.
Så er jeg også enig med statsministeren i, at vi skal fjerne grobunden for terrorisme.
Men det er ikke så enkelt, at man bare kan sætte lighedstegn mellem fattigdom og terrorisme.
Terrorisme skyldes først og fremmest religiøs og politisk fanatisme.
Men derfor er det alligevel fornuftigt at sikre en bedre økonomisk og social udvikling i den tredje verden, og det sker først og fremmest ved, at vi giver de fattige lande fri adgang til verdensmarkedet.
Recepten er klar nok.
De ulande, som klarer sig bedst, det er de lande, som har gennemført reformer med demokrati og markedsøkonomi.
De lande, som klarer sig dårligst, er de lande, som er plaget af diktatur, planøkonomi og protektionisme.
Frihed og åbenhed skaber fremgang og velstand.
Undertrykkelse og lukkethed skaber tilbagegang og fattigdom.
Sådan er det.
Lad os tage fat på de store udfordringer, for det er en stor opgave.
Effektive løsninger kræver nemlig, at alle verdens lande står sammen om den opgave.
Men vi kan godt, hvis viljen er til stede.
Det er jo så i øvrigt i samme periode, at Danmark har formandskabet i EU.
Den position bør Danmark benytte til at sætte sig i spidsen for at udarbejde en global pagt.
Vi skal sigte på en aftale mellem alle verdens lande om en forstærket indsats for at bekæmpe sult og fattigdom, sygdom og forurening.
Jeg vil godt pege på nogle hovedpunkter i en sådan global pagt.
Den bør indeholde en forpligtelse til at nedbryde alle toldmure og afvikle alle handelshindringer i hele verden.
I den forbindelse bør vi også indgå en global aftale om gensidig afvikling af subsidier til landbrug over hele kloden.
Den mest effektive hjælp til ulandene er at give dem fuldstændig fri adgang til verdensmarkedet.
Den globale pagt bør også indeholde miljøaftaler, så økonomisk vækst i ulandene kan gå hånd i hånd med beskyttelse af miljøet.
Men så er det også vigtigt, at vi skærper kravene til demokrati og menneskerettigheder i udviklingslandene.
De rige lande skal forpligte sig til at leve op til FN's målsætning om at yde 0,7 pct. af bruttonationalproduktet i udviklingsbistand, og samtidig bør der indgås aftaler om afskrivning af ulandenes gæld.
Men til gengæld bør vi stille krav til ulandene om sunde, økonomiske reformer.
Og ethvert land, der ønsker at modtage bistand, skal indvilge i at give dets borgere fri adgang til f.eks. Internettet og fri adgang til nyheder og informationer uden barrierer, uden unødige hindringer og uden censur fra regeringens side.
Se, det er nogle liberale bud på indholdet i en sådan global pagt eller aftale.
Den skal altså bestå i, at de rige lande vedkender sig deres ansvar for at hjælpe de fattige lande i gang med en selvbærende, økonomisk udvikling, men samtidig skal udviklingslandene forpligte sig til at indføre samfundsmodeller, der bygger på frihed, på demokrati og på respekt for menneskerettigheder.
Jo, statsministeren sagde det om sikkerhed og terrorbekæmpelse, som skulle siges i den nuværende situation.
Derimod sagde statsministeren ikke det, som burde siges om en anden sag, der optager mange mennesker, nemlig udlændingepolitikken.
Der er brug for en politik, som kan skabe et bedre forhold mellem udlændinge og danskere.
Det kræver en ny udlændingepolitik, en politik, som er i overensstemmelse med det brede flertal i den danske befolkning.
Jeg tager fat på et nyt emne nu.
Det forhold, at der har fundet en forfærdelig terroraktion sted, skal da ikke forbyde os at diskutere et emne, som trænger til at blive diskuteret, et emne, som Venstre i øvrigt gang på gang har rejst, også længe før terrortragedien.
Det er altså typisk, at der nu er nogle, som vil kvæle en ubelejlig debat ved at henvise til nogle selvskabte normer om, at vi skam ikke må diskutere udlændingepolitik efter terrortragedien.
Situationen er jo den, at flere og flere danskere er dybt og ægte bekymret over den slappe udlændingepolitik, som vi har ført.
Der er flere og flere, som spørger sig selv: Hvad er det, der er ved at ske med det danske samfund?
Hver ottende nyfødt i Danmark har en mor med udenlandsk baggrund.
I visse kommuner er mere end hver tredje nyfødt barn af en udenlandsk mor.
I et stigende antal skoler og institutioner er danske børn i mindretal.
Mindre end halvdelen af indvandrerne er i arbejde, flere og flere er på bistand.
halvdelen af de personer, der bliver anholdt og fængslet for virkelig grove forbrydelser i København, er udlændinge.
To ud af tre anmeldte voldtægter i København bliver begået af udlændinge.
Der er stadig flere eksempler på, at store grupper unge indvandrere fejt lokker politiet i baghold og angriber betjentene.
Der er bykvarterer i Danmark, hvor politiet nu kun kan patruljere med omfattende forstærkning.
Se, de ting, jeg har nævnt her, er kendsgerninger, der kan belyses med tal og statistik, kendsgerninger, som skal åbent frem, kendsgerninger, som bekymrer flere og flere, kendsgerninger, som vi har en pligt til at forholde os til.
Jeg vil da gerne spørge: Hvad har regeringen egentlig tænkt sig at gøre ved disse problemer?
Venstres svar er klart: Der er brug for en ny politik.
Vi står i en situation, hvor vi må sige: Vi er nødt til at begrænse antallet af udlændinge, som kommer til Danmark.
til vort land.
Vi må begrænse tilstrømningen, og det vil så give os kræfter til at gøre mere for de indvandrere, som allerede er her.
De skal i arbejde og væk fra bistand.
Jeg har ved flere lejligheder haft møder med repræsentanter for indvandrerne, senest som æresgæst, da pakistanerne i Danmark fejrede deres nationaldag.
Jeg vil godt sige, at det var en meget, meget positiv oplevelse.
Jeg respekterer deres indsats for at skabe sig en tilværelse i deres nye land, og lad os aldrig glemme, at langt de fleste indvandrere har et stærkt ønske om at blive integreret i det danske samfund.
De tager lige så kraftigt afstand fra vold og terrorisme, som vi andre gør, og derfor vil jeg også gerne understrege: Kampen mod terroren er ikke en kamp mod muslimer eller mod islam.
Sådan ser det meget store flertal af indvandrere heldigvis også på det, men deres dagligdag og hele tilværelse bliver forpestet af de fanatiske og fundamentalistiske grupper, de kriminelle udlændinge og asylsnyderne, for de grupper er med til at give et forkvaklet billede af alle indvandrere, og på den måde bliver der skabt modsætninger og spændinger mellem danskere og indvandrere.
Det er til skade for hele det danske samfund.
Også derfor er vi nødt til at stramme op.
Sandheden er jo, at mange indvandrere har den samme opfattelse, og derfor skal jeg heller ikke skjule, at det var med stor forbløffelse, at jeg i går så, at den radikale gruppeformand, fru Elisabeth Arnold, til pressen bl.a. udtalte følgende: »Anders Fogh Rasmussen helmer ikke, før den sidste brunøjede er smidt ud af landet.« Det sagde fru Arnold.
Lad være
, at så skulle halvdelen af min familie smides ud, men alle ved jo, at det er lodret usandt, at det er aldeles vrøvl, og jeg er nødt til at sige det ligeud: Det er typer som fru Arnold og andre halalhippier, der er med til at grave grøfter i udlændingedebatten.
Fru Arnold forholder sig slet ikke til de kontante kendsgerninger.
Fru Arnold afviser debatten ved bare at vrænge et »æh bæh, du vil bare smide alle udlændinge ud.« Altså på den måde kommer vi jo overhovedet ikke videre.
Jeg synes, at fru Arnold burde lytte til sin partifælle Naser Khader.
Forleden sagde han til Berlingske Tidende, at vi har været for naive og set gennem fingre med, at der er grupper af udlændinge, som ikke respekterer de værdier, vort samfund bygger på, grupper, som reelt ikke er blevet og ikke ønsker at blive ordentlig integreret.
Det svarer til, hvad jeg hører fra mange indvandrere.
De synes, at vi er for blødsødne og naive.
Til gengæld har det glædet mig at se, at en række socialdemokratiske borgmestre bakker op om en stramning af udlændingepolitikken, og vi vil gerne fra Venstres side række hånden frem til et samarbejde med dem om de nødvendige stramninger.
Det er en fast og fair udlændingepolitik, der er brug for.
Et meget bredt flertal i befolkningen ønsker en opstramning.
Bekymringen over den slappe udlændingepolitik rækker langt ud over, hvad folk stemmer ved valgene.
Tiden er ikke til at grave grøfter.
Opgaven er derimod at skabe et bredt flertal i Folketinget for de helt nødvendige stramninger.
Venstre og Det Konservative Folkeparti har fremsat 15 forslag til stramning af udlændingeloven.
både før og efter det valg, som kommer.
Jeg så gerne, at vi kunne indgå en bred aftale om de nødvendige stramninger.
Jeg så gerne, at såvel Socialdemokratiet som Dansk Folkeparti kunne indgå i en sådan aftale, men også gerne andre, hvis de vil.
Om få uger skal finansloven for 2002 være på plads.
Venstre går til disse forhandlinger med det ønske, at vi kan indgå aftaler med regeringen.
Jeg advarer regeringen imod blokpolitik med venstrefløjen om højere skatter, sådan som det skete med pinsepakken og de to seneste finanslove.
Der er tværtimod brug for at sænke virksomhedernes omkostninger for at sikre en god beskæftigelse, og der er brug for et bredt flertal bag en robust finanspolitik.
I løbet af de næste 5 måneder skal vi have folketingsvalg.
Venstre går til valg med det sigte at skaffe landet en ny regering.
Der er brug for at forbedre og udvikle det danske velfærdssamfund.
Ventelisterne til sygehusene skal væk, de ældre skal have en bedre omsorg, familierne skal have mere tid til børnene, udlændingepolitikken skal strammes op, retspolitikken skal være mere håndfast, og vi skal have stoppet skatternes himmelflugt.
Der er brug for reformer, men det skal være reformer, der går hånd i hånd med tryghed for den enkelte og for familierne.
Derfor vil Venstre også lægge vægt på, at en ny borgerlig/liberal regering stræber efter et bredt samarbejde, for de nødvendige reformer bliver nu engang mest holdbare og giver mest tryghed, hvis der står et bredt flertal bag.