runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Jeg vil gerne slå fast, at når vi er tungen på vægtskålen i forbindelse med at kunne forhindre, at det her forlig gik igennem, så ville vi også være tungen på vægtskålen i forhold til at kunne skaffe finansieringen.
Sådan er det jo i det spil, der er herinde.
Det svarer til at sætte os kniven for struben og spørge, hvad vi ville have gjort, hvis vi var tungen på vægtskålen.
Det forsøgte samtlige journalister også.
Det er altså heller ikke virkeligheden.
Så hvis vi endelig skal tale om, hvad realiteten er på Christiansborg, så er realiteten også, at vi ikke har blokeret for, at forsørgerne kan få noget som helst.
Det var også min melding på tv, og i en situation hvor vi havde været tungen på vægtskålen, havde vi også været tungen på vægtskålen, når det gjaldt om at finde en finansiering. Det samme kunne Socialdemokraterne sådan set have meldt ud efterfølgende.
Det gjorde man bare ikke.
Man valgte at gå
med ind og skære over for de hjemmeboende på fuldstændig samme måde, som man valgte at gå med ind og tage del i en arbejdsmarkedsreform, hvor man tog 1.000 kr. fra bistandsklienterne.
Det er de valg, Socialdemokraterne har truffet i den her forbindelse.
Så lyder det, som om hr. Thomas Adelskov klandrer mig for at sidde med til sidste sekund og så alligevel ikke gå med.
Jeg vil gerne sige, at vi altså forsøger at få så mange forbedringer igennem, vi overhovedet kan, og forsøger selvfølgelig til det sidste at se, om vi kan gå med eller ej.
Indimellem lykkes det ikke.
Det gjorde det ikke her.
Det gjorde det heller ikke med gymnasiereformen.
Thomas Adelskov (S), 2004-04-27:
Det var lidt kedeligt, at jeg ikke fik svar på, hvor Enhedslisten havde oplysningerne fra, om at regeringen ville gennemføre det her alligevel.
I finanslovforhandlingerne afviste regeringen nemlig blankt at gøre noget ved det her problem, og det har været os, der har været nødt til at gå ind og finde en finansieringsform.
Det har været os, der har været nødt til at beskrive, hvordan det her skulle stykkes sammen for at få skabt en løsning for de enlige forsørgere.
Men spørgsmålet er, hvad Enhedslisten siger til de enlige forsørgere.
Siger de, at de bare skulle vente på gode tider og så leve videre for 4.500 kr.?
Når fru Pernille Rosenkrantz-Theil siger, at uligheden voksede under den socialdemokratisk ledede regering, er det så ikke korrekt, at uligheden voksede, fordi der var grupper i det her samfund, der ikke fik andel i velstandsstigningen?
Det var jo ikke, fordi der skete besparelser for de grupper.
Det var, fordi de ikke fik andel i velstandsstigningen.
Derfor var det ikke noget med, at der var nogle, der blev sparet væk, der var bare andre, der fik større andel, der altså kom til at tjene mere og få højere indkomster.
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-27:
Jeg forstår ikke rigtig, at Venstre ikke lader tvivlen komme uddannelsen til gode.
Som jeg har læst høringssvarene, så synes jeg, der er en meget overbevisende argumentation for, at det at gøre uddannelsen mere attraktiv og åben over for mennesker, som har en anden etnisk baggrund, findes der ganske gode muligheder for.
Der er gode erfaringer, konkrete erfaringer, virkeliggjorte erfaringer med, hvordan man skal gøre det.
Samtidig har vi en uddannelse, som det faktisk er lykkedes at gøre til en attraktiv uddannelse også for unge.
Baggrunden for den reform, som man er ved at have implementeret nu, var jo netop, at det var en slags aktiveringsuddannelse, og at der ikke var nogen attraktion i at deltage i den for unge.
Hvorfor gennemfører man så det her, før reformen dårligt nok er tør bag ørerne og slet ikke evalueret, når man faktisk har gode erfaringer med, hvordan man kan tilgodese netop den her målgruppe?
Det forstår jeg simpelt hen ikke.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-04-27:
Jeg synes simpelt hen det er lidt hykleri, når hr. Carsten Hansen fremstiller det sådan, at fordi vi ændrer det ved at gøre det lidt lettere at komme ind på grunduddannelsen til social- og sundhedsuddannelsen, at så er det ensbetydende med, at de, der kommer ud i den anden ende, også er dårligere til det.
Det er jo netop det, lovforslaget skal sikre at de ikke er.
Jeg sagde i min ordførertale, at de færdiguddannede skal have samme kompetencer og kvaliteter, som de hidtil har haft.
Det mener vi også.
Vi skaber jo mulighed for at lave længere introduktion, for at de kan få et længere forløb i grunduddannelsen, og det er jo netop for, at de skal komme op på det samme niveau, når de er færdige.
Det er jo ikke sådan, at vi vil ødelægge uddannelsen eller svække uddannelsen.
Det synes jeg er en bagvendt slutning, hr. Carsten Hansen kommer med.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Tak for en tale fra fru Louise Frevert, der måske var en lille smule mere kritisk i indholdet, end jeg forventede.
Men jeg vil spørge, for at det står klokkeklart, om Dansk Folkeparti har forpligtet sig i den såkaldte hovsapakke eller forårspakke, eller hvad man nu kalder den, til at stemme for det her lovforslag, uanset hvad.
Det er det ene spørgsmål.
Fru Louise Frevert redegjorde jo for, at ministeren havde lovet, at der ikke kom nogen forringelser. Hvad er det for forringelser, som ministeren havde lovet der ikke skulle komme, men som alligevel er kommet?
Kan fru Louise Frevert redegøre for dem?
Hvad er det for nogle forringelser, som ministeren havde lovet fru Louise Frevert her i Folketinget, som er kommet
alligevel på trods af de forsikringer, fru Louise Frevert havde fået
Ulla Tørnæs (V), 2004-04-27:
Jeg vil gerne sige tak til Dansk Folkeparti, SF, Enhedslisten og Kristendemokraterne for opbakningen til lovforslaget her, som handler om at sikre større fleksibilitet og også give supplerende adgangsmuligheder til de grundlæggende social- og sundhedsuddannelser.
Socialdemokraterne i virkeligheden slet ikke er interesseret i at se på det begreb, som vi ellers arbejder mere og mere med inden for uddannelsessektoren, nemlig begrebet realkompetence
Jeg forstod hr. Carsten Hansens indlæg, men også hans indlæg i debatten, i retning
af, at man overhovedet ikke fra Socialdemokraternes side ønskede at anerkende, at man rent faktisk, hvis man har været på arbejdsmarkedet, kan have nogle kompetencer med sig, som også bør tælle, når man søger om optagelse på en uddannelse.
Så vil jeg gerne slutte af med at svare på noget af det, som fru Louise Frevert var inde på.
Fru Louise Frevert har sammen med flere understreget, at lovforslaget naturligvis ikke må betyde en forringelse af kvaliteten i uddannelsen. Fru Louise Frevert udbad sig en glasklar forsikring om, at lovforslaget her ikke på nogen måde går på kompromis med kvaliteten i uddannelserne.
Det får mig til at henvise til lovforslagets bemærkninger, hvor der står, at en række teorikrav i uddannelserne lempes.
Der står også, at det skal ske af hensyn til, at mere praktisk orienterede samt også flygtninge/indvandrere skal have mulighed for at klare sig bedre i uddannelsessystemet.
For regeringen er det helt afgørende, at færdiguddannede social- og sundhedshjælpere har de kvalifikationer, der er nødvendige for at udføre service, pleje og omsorg på et højt fagligt niveau.
Derfor skal uddannelseskravene afstemmes med kvalifikationsbehovene på de forskellige beskæftigelsesområder og med kravene ved valg af fortsat uddannelse.
Jeg er naturligvis parat til at svare på spørgsmål, som vil opstå undervejs i udvalgsbehandlingen.
Jeg håber så, at eventuelle opklarende spørgsmål kan bidrage til, at også gerne flere partier vil være med på at støtte det her lovforslag, som jo skal give en gruppe nemmere adgang til at få en uddannelse.
Bodil Kornbek (KD), 2004-04-27:
Kristendemokraterne er enige med regeringen i, at uddannelse spiller en central rolle for det vellykkede integrationsforløb, ikke mindst når vi også tænker på det i et kønsperspektiv.
Man kan jo håbe på, at denne udvidede adgang til en uddannelse, der giver adgang til omsorgsarbejde, som er et typisk kvindeområde, vil tiltrække flere kvindelige indvandrere og dermed være med til at styrke deres integration i samfundet, hvilket der i den grad bør være fokus på.
Vi imødekommer en større grad af individuel tilrettelæggelse og fleksibilitet i grundforløbet
, da det forhåbentlig vil åbne op for en udvidelse i SOSU-uddannelsernes elevsammensætning.
Vi finder det dog væsentligt, at man i den konkrete optagelsesprocedure er bevidst om ikke at favorisere ansøgere med erhvervserfaring og personer over 25 år på grundforløbet i udtalt grad, da SOSU-uddannelsen også bør være for unge under 25 år.
Mangfoldighed i uddannelsen er jo altid at foretrække.
Det er væsentligt for os at være opmærksom på under udvalgsarbejdet, hvorvidt lempelserne i adgangskravene, den udvidede mulighed for at give merit og muligheden for at afkorte uddannelsen, indebærer en sænkning i det faglige niveau hos de færdiguddannede social- og sundhedshjælpere.
Vi finder det også vigtigt lige at sætte fokus på, at vi under udvalgsarbejdet tager bekymringerne fra de enkelte høringssvar angående udgiftsneutralitet til efterretning.
Den fleksible tilrettelæggelse af uddannelsesforløbet vil formentlig i praksis indebære et pres for mere uddannelse med større krav til lærerressourcer samt skolernes fysiske rammer og indretning til følge.
På trods af de fremlagte forbehold er vi positive over for lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Undskyld, så når jeg at svare.
Så vil jeg sige, at ...
Margrethe Vestager (RV), 2004-04-27:
Det Radikale Venstre har i modsætning til SF og Enhedslisten en negativ vurdering af forslaget i udgangspunktet.
Det hænger sammen med, at vi vurderer den reform af social- og sundhedsuddannelserne, som er gennemført, som værende en overordentlig vellykket reform.
Det er en reform, som har ændret uddannelserne fra at være en, hvad skal man kalde den, aktiveringsuddannelse, som folk blev henvist til mere eller mindre med deres gode vilje, til at være en attraktiv uddannelse for unge, som giver en indgang til arbejdsmarkedet, men som også giver et grundlag for videre uddannelse senere hen, når man måtte komme dertil.
Vi synes, det er meget afgørende at fastholde de positive og stærke fremskridt, som skolerne har gjort, og som de har sikret for deres elever.
Vi synes også, det skal anerkendes, at skolerne gør en meget stor uddannelsesindsats for en meget bred elevgruppe.
De kommer med meget forskellig baggrund og med mange forskellige forudsætninger, men det er lykkedes, og det er lykkedes godt.
Dermed er også sagt, at vi har lagt os ret tæt op ad nogle af de høringssvar, som spørger: Er det virkelig nødvendigt med den her lovændring?
Kan det være meningen, at vi skal sætte kronen på værket på en flot reform ved at ændre og lempe på optagelsesbetingelserne, på de faglige krav, sådan at vi faktisk ikke ved, hvad der bliver enden på det, heller ikke i forhold til mulighederne for videre uddannelse?
Vi ved heller ikke, hvad der sker med uddannelsesmiljøerne
rundtomkring
Derfor er vi meget skeptiske over for det forslag, som er fremsat her.
Vi har meget svært ved at se det positive moment i det, som Venstres ordfører så, og den skråsikkerhed, hvormed han insisterede på, at der ikke ville ske noget med det faglige niveau.
Vi synes ikke, det er rimeligt i forhold til det arbejde, som er gjort med at implementere reformen, at man så kort tid efter kommer med et forslag, som ændrer grundlæggende på nogle af de centrale elementer.
Vi håber, at der kan gives nogen sikkerhed under udvalgsbehandlingen.
Sådan som forslaget er oplyst for indeværende, kan vi ikke støtte det.
Morten Homann (SF), 2004-04-27:
Da SF's ordfører, hr. Aage Frandsen, ikke kan være til stede, skal jeg sige, at SF er positiv over for lovforslaget og kan tilslutte sig formålet.
Men SF går ud fra - vi vil sikre os det under udvalgsarbejdet - at der ikke sker en svækkelse af uddannelsen og dens kvalitet.
For at forbedre uddannelses- og jobmulighederne bør man også se på, om der er behov for noget tilsvarende på andre uddannelsesområder.
Så SF er positiv, men vil se nærmere på forslaget under udvalgsarbejdet.
Helle Sjelle (KF), 2004-04-27:
I Det Konservative Folkeparti er vi af den opfattelse, at det er vigtigt, at vi får integreret vores indvandrere på en ordentlig måde i samfundet.
Derfor er vi også meget enige i dette lovforslags hovedformål, nemlig at grundforløbet til social- og sundhedshjælperuddannelsen, der hidtil har været forbeholdt unge, også bliver et tilbud til voksne med en udenlandsk baggrund.
Derudover bliver sprog- og kulturundervisning nu til en integreret del af social- og sundhedsuddannelserne, således at de mennesker, der ikke har de nødvendige danskkundskaber, får en bedre mulighed for at påbegynde og gennemføre en social- og sundhedshjælperuddannelse.
Endelig skal adgangen til social- og sundhedsuddannelserne for de unge, der er mere praktisk end teoretisk anlagt, lettes.
Vi er af den opfattelse, at de ændringer, som lovforslaget her lægger op til, alt i alt er fornuftige, og derfor støtter vi forslaget.
Louise Frevert (DF), 2004-04-27:
Det her er et spørgsmål om, hvordan det bliver formuleret.
For jeg tror, det er et spørgsmål om, hvordan både Dansk Folkeparti og regeringen har opfattet ordene.
For når vi taler om fleksibilitet, har vi forskellige realkompetencer, som der også vil blive taget højde for i et indgangsforløb og i et fleksibelt optagekrav.
Men det, der ligger os på sinde, er, at det heller ikke skal være en uddannelse, der kun er målrettet til indvandrere.
Som jeg også sagde i min ordførertale, skal det være en uddannelse for alle, og vi skal virkelig være os bevidste, at det er en uddannelse for alle, så der ikke er nogen positiv særbehandling af nogen.
At der er fleksible indgangsvinkler på at komme ind på uddannelsen og optagekrav, det er, hvad det er.
Men det, der stadig væk er det primære, er, at målet er det samme, og at vi ikke på nogen som helst måde, ikke engang med 2 pct., forringer SOSU-uddannelser i forhold til, hvordan de er i dag.
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
i at Dansk Folkeparti er til. Nogle gange har jeg svært ved at finde ud af, hvor man lufter hen ad, men lad det nu ligge.
Tak for svaret i øvrigt.
Det, som jeg vil spørge om, er: Når der tales om fleksibilitet i indgangen, er det så det, der er, når man har et fleksibelt grundforløb?
For hvis det er det, der menes, er vi jo alle sammen enige om, at i et grundforløb, også i et særlig tilrettelagt forløb for voksne, der kan man starte, og der kan man have et fleksibelt grundforløb, der gør, at når man er færdig, er man parat og kan gå i gang med sin uddannelse og sit hovedforløb. Men er det sådan, at der skal dispenseres fra danskkrav og fra engelsk, og hvad ved jeg - it bliver måske det næste?
Er det det, der menes? Hvad mener fru Louise Frevert med fleksibilitet i indgangen, og er fru Louise Frevert ikke bekymret over høringssvaret, der viser, at det her måske også vil svække SOSU-skolerne økonomisk?
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Nej, det har ikke noget med det at gøre, det har noget at gøre med, at man for visse uddannelser ændrer optagelseskriterierne.
Vi har lige diskuteret lærer- og pædagoguddannelser i dag, hvor man styrker optagelseskriterierne.
Prøv at tænke sig, hvis man nu sagde, at de, der er særlig praktisk godt begavede, også kan få lov, og i en helt særlig gruppe, at gå ind i de uddannelser.
Det var der ingen der ville finde sig i.
Men det kan man altså godt gøre på SOSU-uddannelserne, for der er måske ikke nok, der råber op, eller hvad?
I virkeligheden findes der en masse redskaber til at bringe de her mennesker op, men det koster jo penge, det koster penge at lave særligt tilrettelagte forløb på AMU-kurser osv., hvad man har stor succes med i København og i Århus.
Vi har haft dem i deputation før hr. Christian Lund Jepsens tid i Folketinget for at fortælle om, hvad man gjorde, men der er jo skåret voldsomt på AMU, voldsomt.
Der er rammer og lofter og kvoter, og i år får de kun 65 pct. af det, de fik sidste år.
Det kunne være, at det var den vej, man skulle gå, frem for at ændre på kvaliteten af uddannelsen.
Vi får to slags optagekriterier: Hvis du er praktisk begavet, kan du komme ind på lidt dårligere vilkår end de almindelige.
Jeg tror i virkeligheden, at man skader både uddannelsen og dem, der er i den, ved at forringe vilkårene på den måde her.
Christian Lund Jepsen (V), 2004-04-27:
Så sagde hr. Carsten Hansen, at niveauet eller prestigen i uddannelsen ville falde.
Er det, fordi man tager flere folk ind med anden etnisk baggrund?
Carsten Hansen (S), 2004-04-27:
Da vores ordfører, hr. Bjarne Laustsen, ikke kan være til stede, har jeg sagt ja til at holde hans ordførertale.
Det her lovforslag, vi skal behandle, har jo været i høring temmelig tidligt på året, men blev trukket tilbage igen.
Man kan sige, at høringssvarene viser, at det, at man i virkeligheden lemper optagelseskriterierne til uddannelsen, sikrer, at der nu er to veje ind i uddannelsen.
Vi havde hellere set, at regeringen havde brugt kræfterne på at vente til evalueringen af uddannelsen.
Vi var jo i vores tid enige om at tilføre uddannelsen 230 mio. kr. mere om året.
Men vi havde gerne set, at man havde ventet til evalueringen, og man samtidig havde sikret, at de her mennesker - for vi har jo ikke noget imod, at man bruger erhvervsuddannelserne, herunder SOSU-uddannelserne til at integrere mennesker også på arbejdsmarkedet - i virkeligheden havde muligheden for at opfylde de samme krav, inden de blev optaget i uddannelsen frem for at slække på optagelsesvilkårene.
Derudover vil jeg sige, at der viser sig også via høringssvarene en del usikkerhed om økonomien i forslaget, og vi vil selvfølgelig undervejs afdække, om de penge, der bruges på at lave særlig tilrettelagte forløb for voksne, der er mere praktisk end teoretisk anlagt, vil blive taget fra SOSU-skolerne.
Derudover har der været en vis frygt hos nogle af dem, vi har talt med, for, at der også forsvinder penge fra det almindelige integrationsarbejde ude i kommunerne.
Det vil vi selvfølgelig kigge på og have afdækket.
Men vi frygter altså, at økonomien bliver udhulet.
Vi synes, at man skulle have ventet til evalueringen i 2005.
Vi er også bange for, at uddannelsens renommé, det, vi nu har fået opbygget via væsentlige ressourcer af både menneskelig, faglig og økonomisk karakter med en voldsom saltvandsindsprøjtning, går fløjten, ved at man nu kan komme ind, hvis man er mere praktisk begavet end teoretisk, som der står.
Jeg synes ikke, det er godt.
Jeg havde ønsket, at man havde brugt kræfterne på at sikre, at de mennesker med den baggrund havde fået noget mere uddannelse, inden de gik i gang, et AMU-kursus, et forkursus osv., således at optagelseskriterierne i uddannelserne var blevet de samme.
Vi frygter altså, at man udhuler uddannelsen.
Så i virkeligheden er det måske ikke her, og så kan man jo med god ret sige, at SOSU-uddannelserne i forvejen påtager sig en stor opgave med at uddanne mennesker med anden etnisk baggrund. Vi har ikke noget imod særlig tilrettelagte forløb, hvis de er med henblik på, at man kvalificerer sig til at tage uddannelsen på ganske normale vilkår.
Men vi vil stille en række spørgsmål undervejs under udvalgsbehandlingen og få afdækket de her spørgsmål, men umiddelbart kan vi ikke støtte forslaget, som det ligger.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-04-27:
Vi mener faktisk ikke, at de hjemmeboende SU-modtagere er blandt dem, der har allerallermindst.
Det er sådan, at fra 1997 til 2001 var prisudviklingen ca. 10 pct., mens studerende uden børn typisk har oplevet en stigning i deres disponible indkomst på ca. 16 pct. i den periode.
De studerende har aldrig haft så mange penge mellem hænderne som i dag, specielt de hjemmeboende - for den sags skyld også de udeboende, men primært de hjemmeboende - som tager en ungdomsuddannelse og er på SU, har aldrig tidligere haft så mange penge mellem hænderne som nu. Der er en forskel på fru Pernille Rosenkrantz-Theils og mit syn på, hvad man skal gøre.
Jeg synes faktisk, at 11 mia. kr. om året i SU-systemet er mange penge, for det er lige så mange penge, som vi bruger på vores universiteter.
Thomas Adelskov (S), 2004-04-27:
Der rejser sig en række interessante spørgsmål oven på den ordførertale.
Kunne vi ikke få nogle årstal?
Mig bekendt har Socialdemokratiet, SF og Enhedslisten ikke udgjort et flertal i nogen af valgperioderne op gennem 1990'erne.
Der har det hele tiden været nødvendigt, at man havde et bredere flertal også over i de borgerlige partier.
Men der kan jeg blive korrekset.
Så kommer spørgsmålet.
Jeg forstod på ordføreren, at Enhedslisten mener, at regeringen vil have gennemført det her forslag også ved at finde penge udenfor, og det er Enhedslisten overbevist om.
Det havde da været rart, hvis Enhedslistens forhandler havde fortalt os det, lige inden Enhedslistens forhandler forlod mødet inden sidste fløjt.
Enhedslisten var jo med stort set frem til målstregen, og det havde da været rart nok, hvis Enhedslistens forhandler havde fortalt, hvor man havde den viden fra.
Men det kunne da være lidt interessant, hvis vi her i dag fik en konkretiseret viden om, hvor regeringen havde tænkt sig at finansiere det fra, eller hvorfra Enhedslisten havde deres informationer om, at regeringen ville gennemføre dette udmærkede forslag for de enlige forsørgere, hvis vi bare havde afvist at støtte finansieringen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-04-27:
Fru Gitte Lillelund Bech får det til at lyde, som om SU-området er det eneste, der eksisterer i Danmark, og at det derfor kun er muligt at finde pengene inden for SU-området selv.
Jeg skal bede fru Gitte Lillelund Bech bekræfte, at regeringen, dagen inden aftalen om SU-forliget gik i gang, brugte knap 10 mia. kr. på skattelettelser til borgere i Danmark, der tjener mere end 220.000 kr. om året.