Birthe Skaarup (DF), 2002-11-28:
Med denne forespørgselsdebat tager vi springet ud i noget af det, der optager os en hel del, når det gælder de etiske emner.
Den bør vi som folketingspolitikere forholde os til, samtidig med at vi må konstatere, at det er overordentlig vanskeligt at tage stilling til noget så komplekst og vidtrækkende, som det er at åbne mulighed for forskning i embryonale stamceller fra befrugtede æg eller fosteranlæg, for hvilken status har det befrugtede æg?
Vi har i Sundhedsudvalget flere gange haft emnet til debat, og vi har ventet på den rapport fra Genteknologiudvalget, som nu foreligger.
Her prøver man at afdække en række forhold, nemlig muligheder og perspektiver, risici, bekymringer, problemfelter, patientbehandling, faglig rådgivning, etik, forskning, lovgivning og regulering
Udvalget har, som andre også har været inde på, formuleret disse syv spørgsmål.
De har sikkert været meget, meget svære at besvare, og vi ved da også, at de har medført en masse diskussion.
Der er efter min vurdering et godt fagligt grundlag for Folketinget for at tage stilling til, om vi via eksisterende lovgivning i lov om kunstig befrugtning eller i et nyt lovforslag skal give grønt lys for forskerne til at forske i tiloversblevne befrugtede æg fra reagensglasbefrugtning.
Når et par, der er i behandling for barnløshed, har brugt de befrugtede æg, som de selv ønsker at anvende inden for nedfrysningstiden, som p.t. er 2 år, er der mange gange befrugtede æg i overskud, og det er dem, det hele drejer sig om.
Det er efter min vurdering klart, at der skal foreligge et informeret samtykke fra det par, som har leveret æg og sæd, men ud over det faglige, hvor Genteknologiudvalget har hjulpet os på vej, er der desuden for de enkelte folketingspolitikere de holdningsmæssige og etiske spørgsmål tilbage. Som lovgivningen er i øjeblikket, ved vi alle, at der er mulighed for import af stamceller fra andre lande.
Såfremt vi siger ja, skal det være muligt for forskere her i landet at forske i danske stamceller fra befrugtede æg, sådan som man i mange andre lande allerede er i gang med, og vi ved jo godt, at det er et længe næret ønske fra forskere her i landet at komme i gang. Vi ved også, at det i øjeblikket er tilladt danske stamcelleforskere at beskæftige sig med voksne stamceller fra navlestrengsblod og knoglemarv, men det giver ikke de muligheder, idet de embryonale stamceller kan regenerere sig selv og udvikle sig til celler, organer og væv.
I Dansk Folkeparti mener vi, at der bør tages stilling.
Vi skal ikke blot skubbe problemerne fra os, fordi det er et vanskeligt tilgængeligt og etisk holdningspræget spørgsmål og stof.
De fleste af os er ikke forskere eller fagfolk på dette område, men når forskerne fortæller os, at potentialet i embryonale stamceller er større, og at vi kan hjælpe syge mennesker og redde menneskeliv, mener jeg, at vi bør prioritere dette frem for at destruere overskydende stamceller.
Men jeg mener også, det er de tiloversblevne befrugtede æg, vi bør tage stilling til, og ikke anskaffelse af embryonale stamceller ved terapeutisk kloning eller kernetransplantation, som det også kaldes.
Det er heller ikke tilladt i dag, så det skal vi ikke beskæftige os med.
Det kan godt være, at jeg ikke kan svare for en fuldtallig gruppe, men i Dansk Folkeparti er vi i hvert fald nået dertil, at vi godt vil være med til at fremme udviklingen.
Vi vil godt være med til at give forskerne det redskab, at der bliver forsket i fuld offentlighed, for vi ved, at kronisk syge mennesker kan reddes med disse nye teknikker, og jeg tror, vi senere vil se med tilfredshed på, at vi har været åbne over for de epokegørende fremskridt, som vil følge i kølvandet af disse nye forskningsmuligheder.