runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Så har vi hørt det med, at vi er en flok venstreorienterede populister.
Fordi man er imod et lovforslag, der vil ændre hele grundloven for det åbne land,
er man venstrefløjspopulist.
Det gælder altså også Jyllands-Postens lederskribent.
Jeg tror, Jyllands-Posten gerne ville bede sig fritaget for at blive beskyldt for at være venstresocialist, venstrepopulist, eller hvad det nu helt præcist var, at hr. Eyvind Vesselbo kaldte os alle sammen. Det gælder så også Detailhandelens Brancher, Danmarks Handelsstandsforeninger, Foreningen af Dagligvaregrossister, Håndværksrådet osv.: populister.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Fru Pernille Blach Hansen spørger, om vi ikke kan få nogle tal for, hvor mange - hvis fru Pernille Blach Hansen ville høre efter, det er jo svært at diskutere, når den anden ikke hører.
Fru Pernille Blach Hansen spørger, om vi kunne få nogle tal for, hvor mange der muligvis ville bygge ude på landet.
Jeg mener, jeg sagde i mit indlæg, at jeg giver mig altså ikke af med at gætte.
Statistik er ikke at gætte.
Statistik er et hjælperedskab til at kunne give baggrunden for nogle analyser, og de baserer sig altså på nogle faktiske forhold og ikke på gætterier.
Det her er ikke en lottokupon, vi har med at gøre.
Det er nogle faktiske vilkår ude i landet, og dem kan man ikke basere på nogle subjektive oplevelser eller nogle subjektive vurderinger.
Det er derfor fuldstændig forkert at stille et sådant spørgsmål, for det kan ikke besvares på den måde, fru Pernille Blach Hansen gerne vil have det, nemlig at vi skal levere tal, som vi har gættet os frem til.
Det er absurd.
Det samme vil jeg sige til hr. Carsten Hansen.
Hr. Carsten Hansen nævner et tal på 26.191.
Jeg tvivler ikke på tallet, men hvad kan jeg bruge det til?
Hvad kan jeg bruge det tal til?
Jeg ved da ikke, hvor mange der vil bygge eller indrette boliger.
Det ved hr. Carsten Hansen heller ikke, så det er da fuldstændig absurd at spørge, om jeg ikke bliver bekymret over det tal.
Det kan jeg da ikke blive, når jeg ikke ved, hvad det tal dækker over.
Så vil jeg sige tak til hr. Søren Egge for et godt indlæg, for jeg synes, det er rart, at vi også kan få en saglig debat om det her.
Jeg vil sige, at vandene skiller jo i forholdet til amt og kommune, for vi mener faktisk godt, at vi kan have tillid til, at kommunalbestyrelsesmedlemmerne kan styre det her.
Det er måske det, der skiller os fra Enhedslisten, men det synes jeg er et ærligt politisk skillepunkt.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Jeg vil sige til hr. Eyvind Vesselbo, at jeg synes da ikke, det er så underligt, at man under diskussionen af et lovforslag prøver at få en vurdering af, hvad det vil komme til at betyde i virkeligheden.
Hvordan vil det påvirke almindelige menneskers liv, hvordan vil det påvirke strukturen ude i det åbne land, hvordan vil det påvirke muligheden for at bosætte sig osv.?
Det er da vel vores forpligtelse i forbindelse med et lovforslag at forsøge at vurdere konsekvenserne.
Når der er diskussion om hastighedsgrænser, diskuterer man, hvad det vil betyde for antal ulykker, antal dræbte osv. Problemet er bare, at vi ikke kan komme det ret meget
nærmere her, fordi regeringspartierne siger, at det ved de
slet ingenting om, men man bliver da nødt til at vide, hvad det betyder, når man gerne vil have et lovforslag vedtaget. Vi tror, det fører til, at der vil blive udnyttet mange af disse automatiske byggetilladelser, fordi kommunerne ikke har redskaberne til at styre det, fordi det ikke skal dokumenteres, fordi der ikke kan gives afslag, fordi eksperter entydigt siger til os, at sådan vil det gå.
Vi har en masse argumenter for vores forventninger om, hvad det her vi betyde, men hr. Eyvind Vesselbo har ikke præsteret et eneste argument for, at det ikke vil gå, som vi siger.
Det synes jeg er ærgerligt, så jeg vil gerne give hr. Eyvind Vesselbo muligheden en gang til: Hvad er argumenterne for, at det her ikke vil få den helt store betydning, og hvad er argumenterne for, at det vil styrke udkantområderne og ikke i stedet føre til en forslumning af det åbne land op til de store byer?
Argumenter beder jeg hr. Vesselbo om, så vi kan få den saglige debat, der er efterlyst.
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Oven på det, hr. Eyvind Vesselbo er kommet med her, hvor han har påstået, at der ikke er ret mange, der har sat sig ind i lovforslaget, vil jeg sige, at når man læser stoffet, er det et meget upræcist lovforslag.
Det bekymrer mig egentlig, for det, kommunerne har brug for, er en præcis lov, når de skal udføre nye opgaver.
De konflikter, jeg har set omkring Århus, har i en række tilfælde været, at man havde problemer med at tolke, hvordan loven skulle forstås.
Derfor bliver jeg meget bekymret, når jeg ser alle de upræcisheder, som er i de lovændringer her.
Nu går det her i retning af, at det sådan bliver en debat om statistik, og hvor mange boliger der kan bygges ude på landet.
Jeg synes egentlig, det ville være mere interessant, hvis vi holdt fast i, at det væsentligste problem i de her lovændringer er, at man ikke vælger de bedste styringsredskaber.
Det ville være et langt bedre styringsredskab, hvis kommunerne i samarbejde med amter og i samarbejde med lokalbefolkningen satsede på at vedtage fornuftige lokalplaner omkring de mindre landsbyer i stedet for bare at give landbruget denne vinderkupon, så det kan høste en ny form for landbrugstilskud.
Det er ikke en rimelig måde at planlægge en boligudbygning på.
Ja, nu blev Folketinget jo belært om, at det var et godt gammelt kneb at gentage ting, man havde sagt
, så det vil jeg så gøre, og det er udelukkende, fordi jeg ved anden behandling ikke fik svar på det spørgsmål, som jeg stillede lige før, om, hvorfor lejeloven ikke skal gælde for disse aftægts- og medhjælperboliger, når anvendelsen til disse to formål ophører.
Hvorfor skal lejeloven ikke gælde for de udlejningsbygninger, som så vil komme til at stå ude på landet, og som man selvfølgelig så vil forsøge at anvende?
Så vil jeg sige om det her med at bruge tiloversblevne landbrugsbygninger, at det kan være fornuftigt, men det, der lægges op til med de lovændringer her, er jo en ladeport, så der bare uden videre kan etableres butikker og en enkelt bolig i tiloversblevne bygninger.
Det kan være fornuftigt, at myndigheder, bl.a. et amt,
er inde at vurdere, om det er fornuftigt trafiksikkerhedsmæssigt, at en landbrugsbygning omdannes til en butik.
Det er altså en ladeport til, at vi får alle mulige mærkelige butikker, som er uhensigtsmæssige ude på landet.
Jørn Jespersen (SF), 2002-05-28:
Hr. Ole M. Nielsen vender vi tilbage til ved en senere lejlighed.
Det, jeg gerne vil have svar på nu, er: Hvad ligger der af oplysninger i Miljøministeriet om, hvilke konsekvenser det her lovforslag vil få?
Vi har nu fået bekræftet, at der altså er en mulighed for 240.000.
Hvor mange af de muligheder vil blive benyttet?
Ved Miljøministeriet - ikke ministeren, men Miljøministeriet - noget om det på et fagligt grundlag?
Jeg kan konstatere, at alle andre, som har et fagligt grundlag, forskningsprofessor fra AUC, Dansk Byplanlaboratorium og Foreningen af Danske Byplanlæggere, siger: Det her vil ikke styrke landdistrikterne.
Det vil styrke de større byer og lægge massivt pres på det åbne land omkring de større byer.
Hvilken faglig ekspertise er det, miljøministeren støtter sig til, når han påstår det modsatte?
Foreløbig har vi bare fået at vide, at det er hans egen tro.
Men det er da et meget tyndt grundlag at lovgive på, at miljøministeren tror.
Er det virkelig rigtigt, at der ikke ligger mere faglig baggrund bag end miljøministerens egen personlige tro
, når man skal vurdere konsekvenserne af det her forslag?
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-28:
Vi er ved at snakke om meldinger fra erhvervsorganisationer og høringssvar.
Kan ministeren bekræfte, at de 42 organisationer, detailhandelsorganisationer, som meldte kraftigt ud imod loven for et par måneder siden, ikke har meldt ud, at nu er de rigtig godt tilfredse?
Men det kan jeg bekræfte at de er, selv om fru Elsebeth Gerner Nielsen citerede dem her ved andenbehandlingen for en uges tid siden. Jeg var sammen med dem ved en lejlighed en aften i sidste uge, og de kom alle sammen og sagde: Det er rigtigt godt, det, I har fået ud af de ændringsforslag og det lovforslag, der ligger.
Men nu er det slet ikke detailhandelen, man bekymrer sig om i dag.
Det er også noget mere indviklet end det andet her.
Det kan jeg godt se.
Og kan ministeren bekræfte, at samtlige de spørgsmål, hr. Jørn Jespersen nævnte i sit første indlæg, allerede er besvaret i ministersvaret, som er optrykt i betænkningen, samtlige af dem!
Der var intet nyt i dem.
Kan ministeren bekræfte, at hvis det forfærdelige skulle ske, at 240.000 boliger skulle bygges, og de indeholder et antal mennesker på ca. 2½ hver, så vil 600.000 danskere få lov til at bo på landet.
Det var da fantastisk.
Men jeg tror ikke på det.
Der står dusinvis af tomme huse rundtomkring i landsbyerne.
Der er dusinvis af tomme butikker.
Hvorfor skulle butikkerne ligefrem ønske at komme ud at bo i nedlagte landbrugsbygninger?
Det er en grotesk debat, vi har.
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-28:
Jeg vil gerne sige til fru Elsebeth Gerner Nielsen, at jeg ikke har sagt noget om, at landbruget har sendt et nyt høringssvar.
Jeg har derimod angivet, hvordan man på internettet kunne finde Landboforeningens internetside.
Jeg har sagt, at det den 22. maj er lagt ud på internettet, at man håber, at der den 23. maj ved andenbehandlingen vil være opbakning til ministerens lovforslag.
Det er det, jeg har sagt.
Jeg siger kun, at det kan undre ministeren.
Så jeg siger kun, hvad jeg har læst på nettet, og det kan enhver anden, der vil gøre det, jo se.
Jeg vil også gerne sige, at hvis man læser Berlingske Tidende i dag, vil man kunne se, at dér kommenterer landbruget også de her spørgsmål.
Men nu er det præciseret i loven, at det generelt ikke skal være muligt at frastykke boligerne med salg for øje.
Her er reglerne restriktive.
Det skal kun være muligt under særlige forhold,
siger Niels Peter Nørring.
Så kan man da godt blive ved med at læse op fra et gammelt høringssvar, fordi man gerne vil tegne et andet billede, men jeg er da nødt til løbende at notere mig tingene.
Det er da helt i orden at følge med i udviklingen.
Når der kommer nye meldinger, fordi en lov ændrer sig, så er det jo i orden at gengive dem, og det er kun det, jeg gør.
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg gerne sige, at spørgsmålet, som blev stillet mig her, jo er stillet i spørgsmål nr. 92: Hvilke muligheder har kommunerne for at sanktionere fejlopførte aftægts- eller medhjælperboliger?
Det vil jo sige, at så har man simpelt hen ikke levet op til det.
Jeg skal bare læse slutningen af svaret, for jeg kan ikke nå at læse det hele op: Samtidig må det vurderes, om der er grundlag for at rejse straffesag mod ejeren for forsætligt at have givet kommunen urigtige oplysninger til brug ved behandling af ansøgningen om byggetilladelsen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Jeg synes, miljøministeren skal være opmærksom på, at somme tider prøver parlamentarikerne her bare at følge med i den måde, ministeren arbejder på.
Ministeren startede med at gøre rede for sine personlige erfaringer og vigtigheden af netop de personlige erfaringer i hele det her lovforberedende arbejde.
Så spørger vi til de personlige erfaringer, og så vil ministeren alligevel ikke videregive sine personlige erfaringer og siger, at det her drejer sig om politik.
Det synes jeg er noget beklageligt.
Det nye høringssvar, som miljøministeren hele tiden hævder, at Dansk Familielandbrug og Landboforeningerne er kommet med, kan jeg ikke finde i min udvalgsbunke.
Jeg mener stadig væk, det er sådan, at Dansk Familielandbrug og Landboforeningerne er imod den del af lovforslaget, som drejer sig om opførelse af nye aftægtsboliger ude i det åbne land, og i det hele taget er imod, at der skal flytte
flere byboere ud på landet.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Jeg synes, ministeren hele tiden argumenterer i to retninger.
På den ene side vil det her ikke give anledning til ret mange andre boliger end dem, der er i forvejen, og på den anden side er det det her, der skal redde den lokale skole.
Så hvis det er det her, der skal redde livet uden for landsbyerne og skolerne og daginstitutionerne og købmanden,
Er der ikke nogen beregninger, ministeren har set?
Og er der ikke nogen beregninger, som Folketinget bør delagtiggøres i?
Så vil jeg også gerne spørge miljøministeren: Er det ikke korrekt, at der med de åbninger, man nu laver her, også bliver mulighed for at score en kæmpegevinst?
Hvis en landmand f.eks. får bygget en medhjælperbolig, før han har ansat en medhjælper, og så et par år efter sælger sin jord, så har han jo ikke brug for nogen medhjælperbolig, fordi jorden er solgt, og så er der faktisk en ret pæn sandsynlighed for, at han får lov til at frastykke den bolig og score en kæmpegevinst.
Så det, forslaget reelt er, er en virkelig mulighed for bønderne til at score en masse penge, specielt hvis de har en naturskøn beliggenhed, eller hvis de ligger i udkanten af de største byer.
Hvorfor går miljøministeren ikke bare op og siger, at det, det handler om, jo er muligheden for at sige vennerne i landbruget tak for hjælpen og så give dem nogle flere penge?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-28:
Fru Elsebeth Gerner Nielsen spørger mig, hvor mange aftægtsboliger ministeren er stødt på.
Fru Pernille Blach Hansen spørger mig, hvor mange aftægtsboliger ministeren er stødt på i Naturklagenævnet, og hvor mange afslag der har været.
Jamen jeg har ikke siddet og talt dem.
Det er jeg nødt til at sige, for det billede kunne jo brede sig, at nogle troede, at det var det, man kunne.
Jeg går ud fra, at vi da er enige om, at det lader vi være med at bringe ind i det.
Til hr. Carsten Hansen vil jeg bare sige: Hr. Carsten Hansen ved jo godt, at det her var en parallelfremlæggelse af et lovforslag.
Jeg ved godt, at det ikke er så rart at skulle sige det, men hr. Carsten Hansen ved det, for han kan sit stof, så han ved, at ministeren har sagt mange gange: Lovforslaget er fremsat parallelt med, at det er sendt i høring, altså har man ikke kunnet tage høringssvarene og indarbejde dem i lovforslaget.
Derfor skal man rettelig, synes jeg, bagefter sige, hvad man nu melder til lovforslaget med alle de ændringsforslag, i øvrigt de ændringsforslag, som hr. Carsten Hansen ved andenbehandlingen roste og sagde, han var glad for.
Jeg siger bare, at det bør man sige i stedet for at blive ved med at læse op af høringssvar, der stammer tilbage fra et lovforslag, der så helt anderledes ud end det, vi har i dag, og jeg synes da, det er flot, vi har hjulpet hinanden med nogle gode ændringsforslag, og jeg synes, der er mange, der har været med til det.
Jeg vil bare sige om det hr. Søren Egge lige diskuterer:
Nu er reglerne altså det, som ligger her, og det er det valg, vi har truffet.
Jeg vil selv følge meget med i, hvordan det foregår derude, og jeg er altid åben over for en debat, også om det synspunkt, som jeg har hørt hr. Søren Egge have.
Jeg synes bare ikke, hr. Søren Egge skal sige, at det her er en ladeport.
Det er det ikke.
Jeg synes, hr. Søren Egge skal blive ved det synspunkt, jeg før har set Enhedslisten forfægte, nemlig at der godt må være noget liv ude på landet, der må godt være nogle flere butikker.
Det har jeg jo også set, at Enhedslisten har meldt ud nogle gange. Det synes jeg man skal holde fast i.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-28:
Nu synes jeg jo, det er meget godt, vi har en miljøminister, der rent faktisk har siddet i Naturklagenævnet.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide, hvor mange gange ministeren har oplevet i sin tid i Naturklagenævnet, at der har været en sag om en aftægtsbolig, og i hvor mange tilfælde er der blevet givet afslag? Det andet spørgsmål er: Hvis det nu viser sig, at der for sammenlignelige brug er væsentlig forskel på, hvor mange aftægtsboliger der bygges i Nordsjælland i forhold til, hvor mange aftægtsboliger der bygges i Vestjylland, vil ministeren så være parat til at se på denne her lov igen ud fra den synsvinkel, som oppositionen har, nemlig at det her ikke er en lov, som skal bidrage til at gøre vilkårene for landmændene bedre, men derimod at gøre vilkårene for diverse investorer bedre?
Carsten Hansen (S), 2002-05-28:
Jamen det er jo uanset, hvilket høringssvar vi tager, må jeg sige til miljøministeren.
Stort set alle minus KL var negative over for det her forslag.
Jeg står her med høringssvaret fra Dansk Byplanlaboratorium, som jo også siger det samme, de siger det bare på en anden måde, nemlig at de foreslåede ændringer vurderes til at ville forøge presset på det åbne land, specielt i egne af landet med kraftig økonomisk udvikling, hvor presset på bolig- og byggegrunde i byzone i forvejen er stort, dvs. hovedstadsområdet og i nærheden af de større byer, hvor en lang række øvrige interesser i det åbne land presser sig på, f.eks. drikkevandsforsyning, behovet for rekreation osv.
Det vil da blive derude, at man vil komme til at bygge, og det er da også det, fru Elsebeth Gerner siger, nemlig at det vil blive i nærheden af de større byer, især i Nordsjælland og i Københavnsområdet, at man vil blive vindere.
Samtidig sætter man en masse i gang ude på landet, det er der da ingen tvivl om.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-05-28:
Nu har vi så hørt det med.
Hr. Eyvind Vesselbo indrømmer, at det her handler om rent gætværk.
Der er ingen, der ved, hvor mange ekstra boliger det her vil betyde.
Men det er jo præcis det, der er problemet.
Statistik er selvfølgelig ikke at gætte, men det var dog en hjælp, hvis bare vi kunne få lidt reel oplysning om de faktiske vilkår.
Det kan vi tilsyneladende ikke, for regeringen er ikke interesseret i tallene.
Enten vil den ikke kende tallene, eller også ligger der nogle hemmelige tal ovre i Miljøministeriet, som vi andre ikke må få kendskab til.
Nu er jeg så nødt til at prøve at spørge om noget andet, da hr. Vesselbo hverken kan eller vil svare på det første, vi har spurgt om.
Er det ikke korrekt, at man fremover kan bygge medhjælperbolig uden overhovedet at dokumentere, at man har ansat en medhjælper?
Der skal overhovedet ingen dokumentation være.
Tværtimod har ministeren faktisk svaret på spørgsmål
40, at der ikke skal være dokumentation for, at der er ansat en, for man skal også tage højde for, at medhjælperen kan blive ansat bagefter. Er det ikke virkelig at åbne for spekulation og fiksfakserier i stedet for reelt at sikre sig, at der er en medhjælper, der har brug for en bolig?
Hans Christian Schmidt (V), 2002-05-28:
Jeg vil gerne starte med at svare hr. Ole M. Nielsen, at det jo præcis er sådan, det forholder sig.
Jeg kan sådan set være en lille smule bekymret over, at folk, der har haft regeringsmagten indtil for ganske få måneder siden, kan spørge: Tager man virkelig høringssvar og bruger dem?
Og jeg kan bekræfte det med et ja.
Jamen tager man så også nogle af de gode ideer og indarbejder dem?
Ja, det gør man også.
Derfor er det jo urimeligt over for de mennesker, der har givet et høringssvar på baggrund af et lovforslag, som ikke har indeholdt de ændringsforslag.
Derfor er jeg da glad for at høre hr. Ole M. Nielsen sige, at han kan bekræfte, at de mennesker er glade for det, der ligger nu.
Jeg har holdt møde med de mennesker.
Og her har vi debatteret det, og den ene var hr. John Wagner, og det har været en god debat, vi havde om det.
Jeg synes da, at den måde, man skal løse det på, selvfølgelig er ved at tage en debat om tingene, og så må man se: Hvad kan vi lave? Hvad er man usikker på?
Nu spørger hr. Ole M. Nielsen mig
, om jeg kan bekræfte, at samtlige spørgsmål, hr. Jørn Jespersen har stillet mig, er blevet besvaret skriftligt.
Det vil jeg ikke vove mig ud i, for det er helt i orden, at hr. Jørn Jespersen stiller mange spørgsmål.
Det synes jeg kun er godt.
Jeg har også sagt mange andre gange, at det, at man er engageret, er fint.
Men jeg vil nok ikke lige kunne holde sammen på, om de alle er besvaret.
Men jeg vil gerne bekræfte, at jeg hørte, at mange af dem er blevet besvaret.
Ja, det må jeg da sige.
Vil den kunne være fornuftig at istandsætte og lave bolig af eller vil den ikke?
Alle de øvelser skulle man ind og gøre på hver eneste bygning.
Jeg er enig med hr. Ole M. Nielsen, når han siger, at det altså er grotesk, at vi skal diskutere det.
Det kan man da sige sig selv at man ikke kan gå ud og gøre.
Det her er et spørgsmål om, at vi forholder os til nogle boliger, der ligger og er bygget derude - i hvert fald bygninger, men med muligheder for at kunne indrette boliger i.
Og jeg har opgivet det antal millioner kvadratmeter, og det må hr. Jørn Jespersen altså stille sig tilfreds med.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Hr. Jørn Jespersen siger, at vi har en forpligtelse til at lave en vurdering, og jeg vil give hr. Jørn Jespersen ret i, at det har vi på mange, mange områder, men vi skal gøre det der, hvor vi har fast grund under fødderne, og jeg mener at foretage en vurdering her, som alene baserer sig på rent gætteri, vil være forkert.
Vi kan da alle sammen godt sidde og sige, jamen der er så og så mange boliger der, og der er så og så mange boliger der, ligesom hr. Carsten Hansen kommer med sine 26.191.
Det er da rigtigt, det kunne da godt være, at der er sådan et antal boliger.
Men hvordan skulle vi kunne gætte os frem til at vurdere, hvor mange af dem der vil blive beboet, og hvor mange der vil blive bygget yderligere?
Jeg mener, det er da et rent gæt.
Man skal ikke tro, man skal vide her.
Spørgsmålet om eksperter: Jamen jeg synes, man skal bruge eksperter, men jeg mener ikke, at eksperter bare skal slynge tal ud uden overhovedet at dokumentere baggrunden for det, de siger.
Man skal kunne bruge det som ekspertviden.
De 240.000, der er kommet ud nu, er ikke baseret på ekspertarbejde, det er sådan høkerberegninger, som ikke er på noget ekspertniveau.
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen vil jeg sige, at når jeg siger venstrefløjspopulister, så er det ikke, fordi man er mod lovforslaget, så er det den måde, man agerer på.
Det er den måde, man misbruger det her lovforslag på, det er de skræmmebilleder, man sender ud.
Det er populisme, og det er venstrefløjspopulisme i allerhøjeste grad.
Og til fru Pernille Blach Hansen, hvis jeg lige kan nå at sige det igen: Det her er ikke et spørgsmål om at gætte.
Jens Kirk (V), 2002-05-28:
Det er ikke, fordi jeg har mange intentioner om at forlænge debatten, for jeg tror ikke, at den kan tilføres meget nyt.
Men jeg kunne godt have lyst til at spørge hr. Carsten
Hansen: Hvis der skal opføres et nyt stuehus ved et landbrug, hvor kan man så få lov til at bygge det?
Har man eksempler på, at man kan bygge længere end 100 m væk?
Hvis man nu har bygget en medarbejderbolig eller en aftægtsbolig, skal den så fortsat ligge inden for de bestående rammer, altså inden for 50-100 m fra kernen i gårdområdet, og ikke ude i det åbne land?
Søren Egge Rasmussen (EL), 2002-05-28:
Selvfølgelig vil man have en medhjælper til at passe katten ½ time om ugen, hvis man kan få en væsentlig lejeindtægt fra den medhjælperbolig.
Det er da såre enkelt.
Der bliver efterlyst nogle ekspertudtalelser.
Jeg synes, at man i den her sag, hvis man vitterlig vil gavne landdistrikterne så meget, netop burde have nogle gode analyser af, hvor de ekstra boliger kommer henne.
Det er helt sikkert omkring Århus, dér hvor man er tæt på bybusnettet osv.
Det er ikke ude i yderdistrikterne ude i Ringkøbing og deslige.
Det er ikke dér, der kommer de her ekstraboliger.
Derfor er det også lidt en akademisk diskussion, der er opstået her om, hvor mange boliger der opstår.
Men hvorfor ikke holde fast i en bedre planlægning?
Hvorfor ikke holde fast i den nuværende planlov?
Den sikrer sådan set, at amterne kan lave den bedste sagsbehandling.
Hr. Eyvind Vesselbo kom ligesom frem med, om vi ikke har tillid til kommunalbestyrelserne.
Jeg vil vende det om og sige: Med det, jeg har set indtil nu, har jeg tillid til det, amtsrådene har foretaget
, og de skal forholde sig til mange love, når de skal give deres tilladelser til at opføre aftægtsboliger.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-05-28:
Det kunne jo være, at det fremmede den saglige behandling af sagerne.
Jeg fik ikke helt svar fra hr. Carsten Hansen på, om det er muligt at bygge i det åbne land.
Er det sådan, at en bolig eller en bygning, der ligger tæt på en landbrugsbygning, er placeret i det åbne land?