runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thomas Adelskov (S), 2005-12-16:
Hovedproblemet er jo, at man sparer 200 mio. kr. her, og så siger man samtidig til udvalget, at det må kigge på alt det andet, og i øvrigt skal det være udgiftsneutralt.
Så hører jeg, og det glæder mig, at De Konservative i dag erkender og vedstår, at der er et problem i forhold til kapitaliseringsfaktoren.
Jeg beder sådan set ikke nødvendigvis om, at De Konservative sprænger regeringssamarbejdet ved en stemmeafgivning om det her, der følger oppositionen; jeg beder sådan set om, at De Konservative her i dag svarer på: Kunne man forestille sig, at de 200 mio. kr., man sparer på det her forslag, kan bruges til at kompensere for den åbenlyse urimelighed, vi er enige om der er over for dem, som bliver ramt af, at det er en dårlig kapitaliseringsfaktor?
Martin Henriksen (DF), 2005-12-16:
Nu er det jo sådan, at det er mig, der skal stille spørgsmålene.
Men det er sådan, at Dansk Folkeparti har fået det her igennem, og det har vi fået igennem, fordi vi har sagt, at vi ville få det igennem.
Vi løfter de dårligst stillede førtidspensionister, det er det, Dansk Folkeparti er med til at gøre.
Hvis Socialdemokraterne synes, det er så forfærdeligt – de har stemt for det, kan jeg forstå – hvorfor stillede de så ikke ændringsforslag?
Det gjorde Socialdemokraterne jo ikke, det er altså det, der står tilbage.
Vi har løftet de dårligst stillede førtidspensionister, sådan er det.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-16:
Jo, men jeg synes sådan set, Dansk Folkeparti skal fortælle dem, der sidder og lytter til debatten lige nu, hvorfor vi ikke kunne prioritere alle førtidspensionister på den gamle ordning.
Vi præsenterer et rekordstort overskud på statens finanser i år.
Situationen er jo den, at en del af de førtidspensionister, der fortsat er på den gamle ordning, i det nye år kan konstatere, at de ikke har fået noget økonomisk løft.
Det gælder kun for nogle.
Så til Dansk Folkeparti skal spørgsmålet stilles: Hvorfor valgte man i finanslovforhandlingerne ikke at ville prioritere alle førtidspensionister på den gamle ordning?
Man havde jo faktisk haft muligheden, hvis man havde ønsket at lægge stemmer til vores forslag.
Jens Rohde (V), 2005-12-16:
Vil fru Mette Frederiksen ikke bare lige bekræfte, at Socialdemokraterne ikke har stillet et eneste ændringsforslag til den aftale, der er lavet?
Og vil fru Mette Frederiksen nu ikke også i lyset af det, hun siger, bekræfte, at da Dansk Folkeparti første gang gik ud med deres ønske om, at førtidspensionisterne skulle have nogle bedre vilkår, sagde Socialdemokraterne, at det ikke var deres prioritering?
Mette Frederiksen (S), 2005-12-16:
Det er faktisk herligt at kunne få lov at slutte folketingsåret af med lidt historik.
Sagen er nemlig den, at allerede for flere år siden anbefalede vi at påbegynde en skattereform i Danmark, og som en væsentlig del af den skattereform foreslog vi at hæve pensionstillægget dels for de folkepensionister med den ringeste folkepension, dels for de førtidspensionister med den laveste førtidspension.
Det var i øvrigt et meget solidarisk forslag, et godt forslag, et nødvendigt forslag, og det, vi kunne konstatere allerede dengang, var, at hverken Dansk Folkeparti eller regeringspartierne overhovedet vægtede at forbedre pensionstillægget for hverken vores folkepensionister eller vores førtidspensionister.
Se, når der er et politisk flertal, der ikke vil være med til det, så må man jo finde andre løsninger.
Det var derfor, vi forud finanslovforhandlingerne i år foreslog at afsætte de 3 mia. kr., det ville komme til at koste at løfte samtlige førtidspensionister på den gamle ordning over på den nye.
Men der er ikke nogen, der har villet lægge stemmer til forslaget – desværre.
Jens Rohde (V), 2005-12-16:
Det forslag, som fru Mette Frederiksen står og taler om her, er jo slet ikke et svar på det spørgsmål, jeg stiller.
Det var sådan et forslag, der kom på bordet, lige efter at man var kommet i opposition, så det er jo meget nemt.
Så kunne vi jo dengang have spurgt, hvorfor man så ikke gennemførte det, dengang man sad i regering, hvis vi endelig skal tage historikken med.
Nu spørger jeg sådan helt konkret i forbindelse med det, der ligger på bordet i dag: Hvorfor har Socialdemokraterne ikke stillet ændringsforslag, når nu fru Mette Frederiksen føler sig kaldet til at gå på talerstolen og sige, at det kan gøres meget bedre?
Og vil fru Mette Frederiksen ikke bekræfte, at da forslaget i første omgang kom fra Dansk Folkeparti, sagde Socialdemokraterne – jeg tror, det var hr. Henrik Sass Larsen, der sagde det – at det ikke var en del af Socialdemokratiets prioriteringer?
Sådan nogenlunde ordret tror jeg det blev sagt.
Vil fru Mette Frederiksen ikke bekræfte det?
Mette Frederiksen (S), 2005-12-16:
Den førtidspensionsreform, der trådte i kraft i år 2003, er finansieret via de fælles satspuljemidler og er dermed funderet i en fælles satspuljeaftale.
Derfor har vi fundet det helt centralt og i forlængelse af tidligere politiske beslutninger, at vi også kunne finansiere en ny førtidspensionsreform, nemlig hvad angår ydelsesniveauet med selv samme satspulje.
Derfor har vores forslag i år været, at vi skulle bruge satspuljen i år og det kommende år til at sikre, at alle førtidspensionister i Danmark kan få et ordentligt økonomisk grundlag at leve deres liv på, mens vi sideløbende med det vil afsætte de nødvendige flere hundrede millioner kroner på finansloven til at sikre bedre vilkår for nogle af vores mest udsatte grupper.
Det har de øvrige satspuljepartier ikke ønsket at bidrage til.
Det synes vi var ærgerligt, for havde man valgt den løsning, havde vi faktisk kunnet løfte alle førtidspensionister allerede i år og var ikke som nu endt med den aftale, der er mellem Dansk Folkeparti og regeringen, hvor det kun er nogle af landets førtidspensionister, der er kommet med på den økonomiske gode bølge, der er i det danske samfund lige nu.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Mette Frederiksen (S), 2005-12-16:
Jeg er da glad for, at hr. Martin Henriksen lige pludselig kom til stede i Folketingssalen.
Jeg synes, ordføreren fra Dansk Folkeparti skal have lov til at svare på et enkelt spørgsmål, nemlig dette: Hvorfor ville Dansk Folkeparti som en del af finanslovforhandlingerne ikke være med til at sikre, at alle førtidspensionister på den gamle ordning kunne løftes allerede i år 2006?
Var det, fordi man ikke ønskede at finde pengene?
Eller var det, fordi man var ligeglad med dem på mellemste førtidspension?
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-12-16:
Med det her forslag vil en lang række familier miste penge i boligstøtte, hvis de lader familiens unge bo hjemme, eksempelvis når den unge er under uddannelse, eller hvis den unge simpelt hen ikke kan finde noget sted at bo, fordi vi i det her land har en boligpolitik, der helt klart udelukker bestemte mennesker fra at bo bestemte steder.
Det her er et utrolig asocialt forslag, som igen bare skal skabe øget ulighed.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-16:
Under den meget lange debat, vi havde om det her forslag under første- og i øvrigt også under andenbehandlingen, blev der snakket meget om tal.
Med hensyn til de angreb, der nu kommer fra fru Kirsten Brosbøl, vil jeg bare sige, at jeg gentagne gange blev spurgt om konsekvenserne af det her forslag.
Jeg ved i hvert fald, at jeg i et af mine svar til folketingsmedlem fru Lissa Mathiasen meget klart fik understreget, at de 500 kr., der er tale om, er et gennemsnit af den mindre støtte, man vil modtage.
Det er korrekt, at der så vil være enkelte, som vil blive ramt af et tab, der er større end de 500 kr.
Det gjorde jeg også meget ud af at sige både i min ordførertale og efterfølgende.
Det, man kan sige er hovedargumentet for, at vi nu gør det, vi gør her, er, at myndighedsalde ren i alle henseender i øvrigt er 18 år.
Det, der gør dette forslag spiseligt for Venstre, er, at der under ingen omstændigheder er nogen eksempler på, at dette forslag vil betyde, at man får en mindre boligsikring end det, man, når man fylder 18 år, kan modtage enten i kontanthjælp eller SU.
Der er selvfølgelig også mulighed for at tage et arbejde, og her vil man selvfølgelig også have en indtægt.
Det, der er kernen, er, at når man fylder 18 år, får man via de regler, der er gældende i dag, mulighed for en anden indtægt end den, man har, inden man fylder 18 år; det kan være kontanthjælp, det kan være SU, eller det kan være en arbejdsindtægt.
Der er for kontanthjælpens og for SU’ens vedkommende ikke eksempler på, at man modtager beløb, der er mindre end det fald, der måtte være i boligsikringen for den forælder, man bor hos.
Så samlet set synes vi, at det er meget rimeligt, at man nu ensretter de her regler sådan, at man, når man fylder 18 år, også skal deltage i det almindelige liv og levned; altså at man også godt må deltage i betalingen for det at bo og spise, om man så må sige.
Derfor synes vi, at det her er en meget rimelig ændring at foretage, og vi støtter stadig forslaget.
Mette Frederiksen (S), 2005-12-16:
Jeg vil bede Venstres ordfører om at være med til at opklare et mysterium: Hvordan kan det være, at man i et af verdens rigeste velfærdssamfund, hvor vi har god økonomi, hvor beskæftigelsen har det godt, og hvor staten i år kan præsentere et rekordstort overskud, alligevel har en regering, der føler sig kaldet til at tage penge fra nogle af de allerallerdårligst stillede mennesker i det her samfund?
Når vores økonomi har det så godt, når vi har så mange muligheder som samfund, hvorfor er det så lige præcis i år, at eksempelvis enlige mødre skal straffes på økonomien, i deres hverdag og i deres liv?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-12-16:
Jeg må indrømme, at det første jeg tænker, når fru Mette Frederiksen for, ja, jeg ved snart ikke for hvilken gang, står her og understreger fra talerstolen, at statens finanser giver overskud, og at vi har et ualmindelig stort antal milliarder, som vi kunne bruge på alt mulig andet, er, at hvis vi, hver eneste gang fru Mette Frederiksen fra denne talerstol de sidste par måneder har sagt det, gav os til at bruge af det her overskud, ja, så stod vi allerede i dag i en situation, hvor det overskud i hvert fald var i nærheden af at være et underskud.
Når det så er sagt, er faktum med det her forslag, at den samlede husstandsindtægt for familier, hvor børnene fylder 18 år og dermed får mulighed for at få en anden indtægt enten i form af kontanthjælp, SU eller ved at tage et arbejde, ikke vil blive mindre end ellers.
Vi synes egentlig, at det er meget rimeligt, at det følger myndighedsalderen, når man også dér skal begynde at tage del i de udgifter, der måtte være.
Kristian Jensen (V), 2005-12-16:
Jeg håber ikke, hr. Frode Sørensen opfatter det som en kritik, at jeg kaldte hans omsorg for rørende.
Det var faktisk nærmest en anerkendelse af hr. Frode Sørensens gode indsats som formand for Skatteudvalget, som jeg nu desværre forstår han stopper med.
Jeg synes, det er glimrende, at der er en sådan interesse i at sikre god lovkvalitet.
Sagen er jo bare, at uanset om vi havde gennemført det forslag, der er blevet rejst fra Finansrådet, så ville hr. Frode Sørensen fortsat have stemt imod, uanset om det var nu eller i februar eller i næste folketingssamling.
Det, som vi har vurderet hidtil på området, er, at en gennemførelse af forslaget fra Finansrådet ville koste et betragteligt provenutab for statskassen, og vi har ikke intentioner om at bruge et økonomisk råderum på dette område.
Hvis det råderum var til stede, ville vi hellere have brugt det på lavere skat på arbejde.
Derfor har vi sagt: Den påstand om, at det skulle kunne gøres uden provenutab, vil vi gerne have lejlighed til at kigge på.
Jeg synes, det er glimrende, at vi nu får præciseret lovgivningen, sådan at den usikkerhed, der har været for en lang række mennesker, får vi afskaffet.
Derfor er jeg glad for, at et flertal vil stemme for lovforslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Mette Frederiksen (S), 2005-12-16:
Jeg tror, det er vigtigt, også selv om man repræsenterer regeringspartiet Venstre i Folketinget, at prøve at forstå, at det ikke er alle forældre i det her land, der har de samme muligheder for at give deres børn et bidrag eller en hjælpende hånd, når deres børn skal ud at starte vokseneller ungdomslivet.
Hvor der er forældre, der på grund af store værdistigninger i egen ejendom kan købe lejligheder til deres børn i København, når de skal læse osv. osv., så er der forældre, der kun har én mulighed – i hvert fald i mere fysisk og materiel forstand – for at hjælpe deres børn, og den er at lade dem bo hjemme, mens de eksempelvis gennemfører en uddannelse.
Derfor er det da beskæmmende, at det lige præcis er den gruppe mennesker, eksempelvis enlige mødre, der bor til leje, enlige mødre med en lav indkomst, der skal være med til at finansiere en finanslov.
Når vi nu har så stærk en økonomi, som vi har, hvorfor så ikke give lige præcis de her men nesker et grundlag for at kunne leve et ordentligt liv sammen med deres børn, også når de bor til leje?
Charlotte Fischer (RV), 2005-12-16:
Jeg vil fatte mig lidt mere i korthed, men lægge mig helt på samme linje.
Jeg synes, det er utroligt, at en regering, der gør et stort nummer ud af at tale om, at uligheden er et problem, og om, at man gerne vil være med til at bekæmpe den, fremsætter et lovforslag af den her art.
Det rammer nogle mennesker meget hårdt, og det rammer mennesker med små indkomster meget hårdt.
Det rammer enlige i meget høj grad, tre fjerdedele af dem, der bliver ramt af det her lovforslag, er enlige, og nogle kan miste helt op til 1.500 kr. om måneden.
Det er selvfølgelig noget, som har stor betydning for de her mennesker.
Jeg vil også gerne se det fra en lidt bredere vinkel, som handler om den generelle balance på boligmarkedet, og om, hvad det er for et socialt billede, vi tegner her på boligmarkedet.
Her går man altså ind i ét hjørne af boligmarkedet og forringer vilkårene for nogle mennesker ganske betragteligt.
Alt imens kan vi på andre dele af boligmarkedet se, at mennesker navnlig i velstillede dele af landet tjener meget, meget stort på de værdistigninger, der sker i ejerboligsektoren.
Når vi ser på det samlede billede, synes vi, det tilter fuldstændig.
Vi forstår simpelt hen ikke, hvordan man kan gå ind og helt enøjet pille i det ene hjørne af boligmarkedet, uden at man ser på det samlede billede og giver det bare en enkelt tanke om, hvorvidt den samlede balance egentlig er i orden.
Af den meget principielle grund stemmer vi også imod det her forslag.
Martin Henriksen (DF), 2005-12-16:
Jeg vil bare sige til dem, der sidder derude og lytter med, at det, at der sker en forhøjelse og en forbedring på det her område for de dårligst stillede førtidspensionister, alene sker på grund af Dansk Folkeparti og på grund af det arbejde, som Dansk Folkeparti har gjort i forbindelse med finanslovforhandlingerne for at få det her igennem.
Og så vil jeg godt have fru Mette Frederiksen til at bekræfte, at Socialdemokraterne ikke har stillet ændringsforslag til finansloven, hvor de netop har haft mulighed for at rette op på det, som de synes er så forfærdeligt.
Men det, der bare står tilbage, er, at de dårligst stillede førtidspensionister får et løft på grund af Dansk Folkeparti.
Det er det, der står tilbage, og det tror jeg ærlig talt også godt folk ved.
Morten Homann (SF), 2005-12-16:
Ved andenbehandlingen i tirsdags af det her forslag havde vi en debat om en ret forvirrende situation, som Skatteministeriet og skatteministeren havde bragt sig selv i, fordi man ikke kunne finde ud af, hvordan man skulle håndtere aktier handlet på den kendte amerikanske NASDAQbørs.
Det fik skatteministeren til på slap line at love at stille et ændringsforslag, som godt nok ikke afklarede den store usikkerhed, som Skatteministeriet havde bragt sig selv i, men som dog betød en frit valg-ordning for skatteyderne.
Det ændringsforslag, som skatteministeren bebudede, er så kommet til Folketinget, netop før vi går i gang med tredjebehandlingen af det her lovforslag.
Sammen med det er det så lykkedes skatteministeren at stille yderligere et ændringsforslag med tilhørende redaktionelle ændringsforslag, fordi der var endnu et område, som man ikke helt havde styr på, nemlig de meget sindrige overgangsordninger, der er ved det her lovforslag, hvor det igennem SF’s arbejde i udvalget er blevet afsløret, at der er et stort hul, som så tilsyneladende bliver lukket med det ændringsforslag, som Folketinget netop er blevet præsenteret for.
Men det, der jo står tilbage, er, at skatteministeren overhovedet ikke havde styr på, hvordan det her forslag skulle skrues sammen.
Teknikken var der ikke styr på.
Der var ikke styr på, hvad konsekvenserne af det her bliver.
Og selv om skatteministeren netop før behandlingen her har oversendt de bebudede ændringsforslag, er der helt givet ingen i det her Folketing – heller ikke skatteministeren – som har den fjerneste idé om, hvordan det egentlig kommer til at fungere.
Det er dybt, dybt utilfredsstillende for Folketingets behandling af forslaget, og det er dybt, dybt utilfredsstillende for de danske aktionærer og dem, der måtte påtænke at blive det, at der er så stor usikkerhed omkring det her forslag.
Jeg synes, at det er højst kritisabelt, at et lovforslag, som har været så længe undervejs, som har været forberedt siden år 2000, alligevel viser sig i ellevte time at volde skatteministeren så store problemer, at man har måttet stille ændringsforslag uden for betænkningen til tredjebehandlingen, afgivet til Folketinget i sidste øjeblik, og uden at man fyldestgørende kan redegøre for konsekvenserne af det.
Så det er stærkt kritisabelt.
SF vil ikke stemme for de foreliggende ændringsforslag, dem må skatteministeren alene tage ansvaret for.
Vi kan ikke påtage os i ellevte time at prøve at gennemskue nogle forslag, som ikke engang skatteministeren kender konsekvenserne af.
Morten Homann (SF), 2005-12-16:
Det, der undrer mig i forbindelse med et lovforslag, som har været så lang tid undervejs – for skatteministeren ved jo også, at store dele af grundrammen for det her stammer fra en betænkning tilbage fra år 2000 om en reform af aktieavancebeskatningen – er, at det skal være umiddelbart før Folketingets tredjebehandling, at man får lukket den uhensigtsmæssighed, som skatteministeren pegede på omkring de små beholdninger af aktier.
Så vil jeg altså sige, at billedet står tilbage af en fuldstændig forvirret skatteminister med hensyn til hullet i forbindelse med NASDAQaktierne.
Vil skatteministeren komme herop og redegøre for, om det er muligt for aktionærer, som har aktier på NASDAQ-børsen, at spekulere i det her og få en utilsigtet gevinst, og at der dermed vil være et tab for statskassen på grund af det ændringsforslag, som skatteministeren stiller her på dagen for tredjebehandlingen?
Kristian Jensen (V), 2005-12-16:
Allerførst vil jeg gerne slå fast, at der ikke er nogen huller i lovforslaget, som det ligger nu.
Når vi vælger at gå ind og ændre fra en gennemsnitsberegningsmodel til en aktie for aktie-beregningsmodel for en lille gruppe af aktionærer, så er det ikke, fordi der er huller, men fordi vi dermed kan give aktionærer med små aktiebeholdninger en lettere administration, en lettere måde at indføre det i deres selvangivelse på, end hvis vi holdt fast i den model, der ligger.
Vi har faktisk valgt at tage borgernes briller på for at give dem den bedst mulige, den nemmest administrerbare måde at sikre en rigtig skatteopgørelse af deres aktiegevinster på.
Hvad angår diskussionen om NASDAQ, håber jeg, hr. Morten Homann selv kan høre, at den diskussion, der er blevet bragt frem i pressen i de allerseneste dage, næppe havde kunnet være forudset, da man lavede en betænkning i år 2000, og dermed er hr. Morten Homanns idé om, at alt kunne ligge klart fra år 2000 og fremefter jo ikke rigtig.
Vi har arbejdet på at få lovforslaget på plads.
Vi har arbejdet på at tage borgernes briller på og gøre det så nemt og enkelt for borgerne som overhovedet muligt og dermed også sikret, at borgerne ikke kommer i klemme, uanset hvordan undersøgelsen af, hvordan NASDAQaktierne skal vurderes, falder ud til den ene eller den anden side.
Igen har vi valgt at sige: Hvordan sikrer vi, at borgerne ikke kommer i klemme i lovgivningen?
Morten Homann (SF), 2005-12-16:
Jeg skal nok undlade at gøre en lang sag ud af det, men bare undskylde over for Folketinget, at jeg i forbindelse med betænkningen i farten fik tilkendegivet, at SF ville stemme imod det her forslag.
Det er ikke sandt.
Vi vil stemme for forslaget, i overensstemmelse med hvad vi sagde til førstebehandlingen – så det er bare den rettelse.
Hermed sluttede forhandlingen.
Lovforslaget vedtoges enstemmigt med 108 stemmer.
Skatteministeren har, hårdt presset, efter at have drejet 15 gange rundt om sig selv og være kommet med adskillige forskellige bud på, hvordan virkeligheden ser ud, på dagen for Folketingets tredje behandling valgt at stille et ændringsforslag, som angiveligt skulle imødekomme borgernes ønsker.
Det ene spørgsmål, der står tilbage, og som jeg meget gerne vil have skatteministerens svar på, er: Kan skatteministeren give en garanti for, at det her ikke åbner nye huller, som giver mulighed for, at aktionærer kan spekulere i det her for at unddrage sig beskatning?
Vil skatteministeren garantere det?
Og for det andet: Vil skatteministeren bekræfte, at det var igennem spørgsmålene fra Skatteudvalget, at det kom frem, at der var det her problem for folk med meget små aktiebeholdninger?
Selv om man forsøgte at sløre det med bl.a. besvarelsen af spørgsmål 26, lykkedes det alligevel at trække det helt frem til målstregen to minutter i tolv, før man måtte krybe til korset og komme med et ændringsforslag, som løste det problem, som blev rejst under Skatteudvalgets behandling.
Så det her efterlader altså et indtryk af en meget forvirret og meget forpjusket skatteminister, som overhovedet ikke har haft styr på hverken sit lovforslag eller de mange overgangsordninger, der er forbundet med det.
Kristian Jensen (V), 2005-12-16:
Hr. Morten Homann har ret så langt hen, at det var på grundlag af udvalgsarbejdet, at vi valgte at indføre aktie for aktie-beregningen i stedet for gennemsnitsmetoden.
Det er korrekt, at vi lod os overbevise om, at det, der ville have været nemt i forbindelse med den offentlige regulering, har mindre vægt i forhold til, hvad der er nemt for borgerne.
Men når hr. Morten Homann giver et billede af, at det er noget, som vi står og finder på nu her på dagen for tredjebehandlingen, så må hr. Morten Homann have enten en dårlig hukommelse eller en dårlig sag.
For vi havde diskussionen om NASDAQ-aktierne, og hvordan NASDAQ-børsen skal klassificeres, ved andenbehandlingen.
Og ved andenbehandlingen tilkendegav jeg, at der forud for tredjebehandlingen ville komme et ændringsforslag, sådan at borgerne er sikre på ikke at komme i klemme, så vi er sikre på, at borgerne får den skattemæssige behandling af deres aktier, som de havde forventet, og at vi dermed, uanset resultatet af undersøgelsen af, om NASDAQ-aktier skal vurderes som børsnoterede eller unoterede, giver borgerne mulighed for at vælge den form, som giver dem de bedste vilkår.
Hermed sluttede forhandlingen om ændringsforslagene.
Afstemning
Ændringsforslag nr. 1-5 vedtoges uden afstemning.
Lovforslaget som helhed sattes herefter til forhandling.
Forhandling