runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Jo, men jeg vil sige, at vi selvfølgelig gerne vil have, at mange af de her punkter ikke kun bliver drøftet her i Folketingssalen, men at de også udmønter sig i konkrete, dyrevelfærdsmæssige forbedringer for dyrene.
Det er helt klart.
Men nu er det jo sådan, at der sådan set er to helt overordnede ting at sige: Da hr. Bjarne Laustsens egen partifælle var justitsministeren, lavede man ændringer på det her område, og der lavede man altså overgangsordninger til 2013.
Jeg ved ikke, hvad det er for et hastværk, Socialdemokratiet lige pludselig har fået.
Der er gennemført – og den anerkendelse synes jeg at hr. Frank Jensen fortjener – meget gedigne forandringer, som også Det Konservative Folkeparti stemte for.
Men det er da naturligvis klart, at man skal ikke bare sidde med hænderne i skødet og sige: Nu skal der ikke ske mere.
Jeg vil gerne se på, om der er steder, hvor man kan arbejde lidt hurtigere, men det vigtigste for regeringen er, når vi træffer nye lovgivningsmæssige initiativer, at det er noget, vi ved har en dyrevelfærdsmæssig gunstig effekt for de dyr, de vedrører.
Det er derfor, jeg lægger så meget vægt på, at vi skal have ordentlig forskning til rådighed, og så må arbejdsgruppen, hvor de kyndige og de dyrevelfærdsengagerede sidder, finde ud af at rådgive os om, hvordan vi bedst lovgiver på området.
Bjarne Laustsen (S), 2005-06-07:
Det er godt, at ministeren er positiv over for nogle af de her tiltag, som oppositionen kommer med, men der er heller ikke noget nyt i, at en regering siger, at det lyder godt alt sammen, at det vil de gerne se på, og at der kan laves forskellige udvalg osv.
Det er jo sjældent, at en regering kommer og siger: Vi synes rigtig godt om det her beslutningsforslag, vi tager alle ti punkter eller måske ni af dem.
Men det, jeg tænker på, er hastigheden i det, altså, der er nogle af de punkter, som ministeren nævner her, som rent ud bliver sparket til hjørne.
Derfor synes jeg, at mit spørgsmål til ministeren skal være, om ikke det kan gå lidt hurtigere med at få de her ting igennem, for udviklingen har jo vist, når man bl.a. kigger på den her rapport fra Dyrenes Beskyttelse, at søerne bliver større og der er en række sygdomme, som man konstaterer opstår på baggrund af manglende foder eller andre ting, så derfor haster det lidt med at få gjort noget ved de her punkter.
Er ministeren ikke enig i det?
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Man kan sige, at den åbenlyse forklaring på det, for jeg forstår sådan set godt spørgsmålet fra hr. Christian H. Hansen,
er, at vi har haft en arbejdsgruppe nedsat, hvor både dyreværnsorganisationer, erhvervet og myndighederne deltog, og det foranledigede jo en ret markant ændring af lovgivningen, som landbruget så er i gang med at efterleve.
Nu bliver der her i salen i dag – og Dyrenes Beskyttelse har også været på banen tidligere –
Der kan man sige, at hvis vi bare nedsatte arbejdsgruppen, ville de sådan set ikke have et nyt grundlag at komme med forslag til lovgivningsændringer på.
Derfor synes jeg, at det mest hensigtsmæssige er at tage udgangspunkt i den nyeste forskning på området.
Jeg har gjort lidt ud af at fortælle, at der er nogle af initiativerne, jeg synes er knap så relevante, men for de fleste initiativers vedkommende er der tale om relevante og gode initiativer, og der mener jeg, at arbejdsgruppen selvfølgelig må have noget forskning at basere sine diskussioner på.
Det er f.eks. meget, meget vanskeligt at bede en arbejdsgruppe om at tage stilling til noget, hvor forskningen ligger mange år tilbage, og hvor vi allerede har lovgivet på grundlag af den forskning.
Så mine intentioner er sådan set at skabe mest mulig dyrevelfærd, men jeg synes også, vi skal have den nyeste viden med.
Christian H. Hansen (DF), 2005-06-07:
Jeg kunne godt have ventet med min bemærkning, til jeg skulle op, men det var lidt af hensyn til justitsministeren, så hun ikke skal springe op lige om lidt igen.
Det var med hensyn til det med arbejdsgruppen.
Der står noget i forslaget om de her ti elementer, og så blev der nævnt noget om, at man nu vil nedsætte den her arbejdsgruppe igen.
Så var jeg måske ikke hurtig nok på mine fingre til at tælle, om det nu også gjaldt alle ti punkter.
Jeg går ud fra, at gruppen skulle se på alle ti punkter.
Justitsministeren nævnte også noget om, at hun ville nedsætte den her arbejdsgruppe, når man var færdig med noget forskning på Danmarks Jordbrugsforskning om det her rodemateriale.
Så mit spørgsmål er: Hvorfor vente, til det er færdigt i 2006?
Kunne man ikke bare sige: Nu har vi lige ti nye ting, som I lige kan få ind på mandag, og så kan I begynde at kigge på dem?
Nej, på mandag kan det nok ikke blive, men sådan i hvert fald ret hurtigt.
Lene Espersen (KF), 2005-06-07:
Dem kan man så være enig eller uenig i eller synes, at de er utilstrækkelige, men ikke desto mindre er det regler, der er blevet lavet af en sagkyndig arbejdsgruppe, og der har ikke, da reglerne blev lavet, været nogen indvendinger, ej heller fra dyreværnsorganisationerne.
At der så er nogen, der går videre, som hr. Ole Glahn er inde på, synes jeg da bare er godt.
Jeg håber og tror da også på, at det er noget, som forbrugerne vil betale ekstra for, ikke kun på det her område, men også på mange andre områder.
Jeg synes bare, det er vigtigt at holde sig for øje, når vi taler om nye lovgivningsinitiativer og andet, at vi så gør det på et ordentligt, sagligt belyst grundlag.
Jeg har intet imod at stille krav til landbruget, men jeg mener, at det mindste, man kan forlange, så også er, at man har fagligheden i orden, når man gør det.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-06-07:
Jeg vil gerne have en lidt nærmere beskrivelse af, hvad det er for en slags demokrati, hr. Rune Lund beskrev, da han sagde, at der var hele det demokratiske spørgsmål.
Nu har flere af de tidligere ordførere, bl.a. fru Anne Grete Holmsgaard, beskrevet, hvordan det folkevalgte Europa-Parlaments indflydelse bliver styrket i forfatningstraktaten, hvordan de nationale parlamenters rolle bliver styrket, og hvordan også befolkningernes rolle bliver styrket ved, at man kan indsamle underskrifter og bede Kommissionen om at tage initiativ på nogle enkelte områder.
Betyder det, at hr. Rune Lund anser en folkelig bevægelse som f.eks. Folketinget for at være en udemokratisk foranstaltning?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Jeg tror ikke, jeg har sagt noget overhovedet, der kunne fortolkes på den måde.
Jeg har sagt, at vi står i en krise, og den krise er det vigtigt at komme ud af på en konstruktiv måde.
Alle kriser indeholder jo farer, men de indeholder også nogle muligheder for at udvikle noget, og for os er det vigtigt, at sagen bliver håndteret sådan, at vi ikke bliver kørt over af farerne, som jo rent faktisk er desintegration, men kommer ud af den på en ordentlig måde.
Det andet, jeg har sagt, er, at skal vi til folkeafstemning, skal det selvfølgelig kun være, hvis det er klart, hvad vi stemmer om.
Så enkelt er det for så vidt.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-07:
Kan jeg tolke det sådan, at SF mener, at forfatningen nu er stendød, at den er færdig, og at der ikke kommer en forfatning for Europa?
Kan jeg fortolke det sådan?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Ja, jeg vil faktisk sige, at jeg er meget enig med min formand.
Og som min formand har jeg det sådan, at det var trist, hvad Straw gjorde.
Martin Henriksen (DF), 2005-06-07:
Det her fortsætter vi så nok med lidt endnu.
Jack Straw har slukket for respiratoren.
Det har hr. Villy Søvndal sagt, og det er jo ordførerens formand.
Og hvis Jack Straw, Englands udenrigsminister, har slukket for respiratoren, så er forfatningen jo død.
Er ordføreren enig med sin formand?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Nu har jeg været et meget langt liv på venstrefløjen og været aktiv på venstrefløjen, siden jeg var ganske ung, og det har jeg lært flere ting af.
For det første, at det kræver hårdt arbejde at få sine sejre, for det andet, at man skal være ærlig og hæderlig.
Jeg synes, det er i orden at være uenige, men jeg synes ikke, det er i orden at kalde en forfatningstraktat asocial, når den klart ikke er det.
Jeg synes helt ærligt, at Enhedslisten skal overlade den der form for populisme til Dansk Folkeparti, hvor den hører hjemme.
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Jeg vil gerne erkende, at vi var nogle stykker, som var i godt humør, da Frankrig stemte nej til EU-forfatningen, det vedkender jeg mig gerne.
Vi var faktisk ikke bare nogen i Enhedslisten, vi var stort set hele den europæiske venstrefløj.
Det var vi jo bl.a., fordi EU-forfatningen er et skridt i den forkerte retning, det er en antisocial EU-forfatning.
Derfor er spørgsmålet bare: Hvad hjælper det så, at SF nu kommer rendende efter et fransk nej, efter et hollandsk nej med sådan en uforpligtende politisk erklæring om, at man måske også skulle lave et eller andet socialt, uden at der i øvrigt bliver ændret noget grundlæggende ved det forkerte skridt, som EU-forfatningen er udtryk for?
Er det ikke bare ord?
Hvor er indholdet?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Nu har jeg jo sagt meget klart heroppefra, hvorfor vi anbefaler et ja, så jeg kan ikke rigtig forstå, hvor og hvordan den der tilståelsessag har med det her at gøre.
Det, vi siger, er, at vi jo prøver at rejse en dagsorden, som vi synes er vigtig, nemlig at få udvidet og udbygget den forpligtende diskussion i EU mellem landene om det sociale Europa.
Det synes vi faktisk er rigtig vigtigt.
Vi har det jo ikke sådan, at vi står med armene helt oppe i luften af bare begejstring, når noget går i krise i EU.
Det synes vi faktisk er et problem, fordi vi mener, at EU er en skrøbelig konstruktion, og vi har brug for EU-samarbejdet.
Så vi tilhører ikke den gruppe af politiske partier, der har lyst til at kaste brænde på noget, der kan udvikle sig til et bål.
Vi mener faktisk, det er vigtigt, at det her ikke betyder en disintegration lige oven på, at vi har fået udvidet EU med 10 nye lande.
Vi har brug for det samarbejde i Europa.
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Jeg vil gerne vende tilbage til den sociale pagt, som SF's formand, hr. Villy Søvndal, har været ude med nu her og foreslå efter det franske nej og efter det hollandske nej.
Er det i virkeligheden ikke en ren tilståelsessag for SF at sige, at det, som vi går ud og anbefaler et ja til, ikke er socialt, at det i virkeligheden slet ikke er godt nok?
Er det ikke en ren tilståelsessag?
Så kommer man jo oven i købet med sådan en uforpligtende politisk erklæring som en lappeløsning, som ikke hjælper noget som helst på det reelle indhold i EU-forfatningen.
Så er det ikke en reel tilståelsessag, at SF anbefaler et ja til noget, som i virkeligheden ikke er godt nok?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Nu er det jo sådan, at det med, at EU-retten har forrang, gælder for den lovgivning, der laves i EU.
Det har der stået i de forudgående traktater, og det er jo fornuftigt nok.
Tysklands domstol, Englands domstol, Danmarks domstol eller hvad?
Det er da sådan set at gøre det klart at sige: Har du indvendinger imod det her, mener du, det strider mod nogle ting, så skal det bringes for EU-domstolen.
Hvad så med charteret?
Passer det virkelig, hvad hr. Morten Messerschmidt siger, at det overruler dansk lov?
Nej, det passer faktisk ikke, det er en myte.
Det, der er godt ved charteret, er, at de grundlæggende rettigheder nu også juridisk set bliver forpligtende for den lovgivning, EU laver.
Det har vi ingen problemer med, men Dansk Folkeparti har helt klart problemer med det, fordi de jo i deres gruppe har siddende i hvert tilfælde mindst to medlemmer, som inderligt er imod grundlæggende menneskerettigheder.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-07:
Jamen jeg har bare den naive indstilling til tilværelsen, at hvis der er et forslag, som tilkendegiver modstand mod noget, jeg også selv er modstander af, så vil jeg da støtte det forslag.
Men det kan godt være, man ser forskelligt på det i Dansk Folkeparti og SF.
Så kunne jeg godt tænke mig at spørge om en anden ting.
Fru Holmsgaard var meget karrig med hensyn til, at Dansk Folkeparti jo havde afvist charteret, og vi »ville overhovedet ikke have noget med nogen grundlæggende rettigheder at gøre.«
Jeg sad sådan lidt og tænkte på, om fru Holmsgaard måske var faldet lidt i søvn, fordi vi er kommet så langt hen på eftermiddagen, mens min ordførertale blev holdt, for jeg tror da, at jeg sagde det meget klart.
Jeg vil bare spørge, om ikke fru Holmsgaard er enig i, at det er et problem, at man i charteret har indskrevet sådan nogle ting som ytringsfrihed og forsamlingsfrihed og andre grundlæggende demokratiske principper, og at de fremover vil blive fortolket af EF-Domstolen, når det i dag er sådan, at det er Højesteret, der fortolker dem.
For fru Holmsgaard ved jo også udmærket godt, at med EU-forfatningen får EU-retten forrang, sådan at de bestemmelser og definitioner på ytringsfrihed og forsamlingsfrihed, som EFDomstolen kommer frem til, jo altså vil stå over de definitioner, som Højesteret kommer frem til ud fra den danske grundlov.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Det kan altså ikke komme bag på hr. Messerschmidt, at vi er modstandere af, at et servicedirektiv skal tage udgangspunkt i oprindelseslandsprincippet.
Det har vi sagt meget klart, ja, faktisk i flere måneder, vist i øvrigt også, før Dansk Folkeparti rigtig opdagede, at der var et problem her.
Det kan heller ikke komme bag på hr. Messerschmidt, hvad vi ønsker, for det blev faktisk sagt meget klart forleden dag her i Folketingssalen.
Vi går nemlig efter at finde en forhandlingsløsning, fordi vi rent faktisk gerne vil have en politisk aftale med regeringen om, at regeringen arbejder aktivt i EU sammen med andre lande for at få ændret det her, så vi får en anden form for regulering på serviceområdet, for regulering har vi jo brug for.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-07:
Der var mange ting, som jeg synes kunne være interessant at spørge ind til i fru Holmsgaards tale.
En af delene er den afvisning af oprindelseslandsprincippet, som jeg er glad for at fru Holmsgaard så kategorisk kommer med en udmelding om.
Vi er nemlig i Dansk Folkeparti fuldstændig enige i, at det er et kæmpestort problem, at EU-Kommissionen har foreslået, at østeuropæere skal kunne arbejde i Danmark på østeuropæiske vilkår.
Og det er jeg glad for at SF er enig i.
Det, jeg bare ikke forstår, er, at vi var en hel del, eller måske i virkeligheden ikke så mange, men dog alle partier samlet her i Folketingssalen i torsdags ret sent, hvor en af fru Holmsgaards partifæller repræsenterede SF, og der stemte vedkommende imod det beslutningsforslag eller tilkendegav i hvert tilfælde at ville stemme imod det beslutningsforslag, som Dansk Folkeparti har stillet om at pålægge regeringen at arbejde imod oprindelseslandsprincippet.
Hvordan harmonerer det med, at fru Holmsgaard nu lige pludselig siger, at man også er modstander af oprindelseslandsprincippet?
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Nu ved hr. Frank Aaen jo udmærket, at SF i mange år har kæmpet for, at det, der kommer under miljøreglerne, kommer til at fylde mere, altså der, hvor man kan lave minimumsdirektiver.
Men det, hr. Frank Aaen aldrig nogen sinde svarer på, er, hvor Enhedslisten vil hen ud over at sige: Nej, duer ikke, nej, duer ikke, nej, duer ikke, nej, duer ikke.
Hvad er det, der er Enhedslistens vision?
Når jeg spørger ude på møderne, får jeg at vide, at det er den type samarbejde, hvor alle har vetoret.
Det kalder jeg virkelig en køn vision, for det er jo den type samarbejde, hvor det mest fodslæbende land får lov til at bestemme takten.
Det er herligt let at sige nej.
Jeg har jo prøvet det mange gange selv, så jeg ved, hvor let det er.
Det svære er faktisk at prøve at finde en konstruktiv vej frem, som rent faktisk styrker det grønne og det røde Europa frem for at sidde med glorien højt hævet over hovedet og bare sige nej, nej, nej, eller hvad endnu værre er påstå, at der er mindre demokrati i forfatningstraktaten end i Nice, hvad jeg har hørt medlemmer af Enhedslisten, herunder medlemmer, der sidder i dette Folketing, sige adskillige gange, og indimellem tror jeg såmænd, hr. Rune Lund selv tror på det.
Men det passer bare ikke.
Frank Aaen (EL), 2005-06-07:
Det er lige præcis de ord, de helt centrale grundlæggende ord i hele forfatningen, der gør, at vi ikke er i stand til at føre vores egen miljøpolitik; det er dem, der gør, at vi ikke er i stand til at sikre beskæftigelse og socialt ordentlige vilkår i Danmark.
Det er ikke, fordi vi ikke synes, der skal være det i hele Europa.
Ud over at vi aftaler fælles i hele EU og hele Europa, skal hvert enkelt land have lov til at gå videre og f.eks. indføre strammere miljøkrav, end der er aftalt internationalt.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2005-06-07:
Nu kan man jo sige, at SF har været betydelig dygtigere til at få aftaler på det her område end Enhedslisten nogen sinde har været.
Man kan selvfølgelig godt fortsætte den der snak om, at det her er nyliberalistisk, men det er jo sådan, at EU siden sin fødsel har været baseret på den fri bevægelighed af varer, af tjenesteydelser og af arbejdskraften.
Sådan har det været.
Og derfor er det vel også, at Enhedslistens svar ikke er at styrke den sociale dimension eller styrke miljøindsatsen, men derimod at komme tilbage før Romtraktaten til det rene mellemstatslige samarbejde, altså noget, hvor man er totalt uforpligtet, og hvor man overhovedet ikke tager noget som helst medansvar for, hvordan man samarbejder internationalt i globaliseringens tidsalder.
Der kan man så stå og vifte med sit nej og sige en masse pæne ting, som er langt mindre forpligtende end det, der rent faktisk står i forfatningstraktaten.
Jeg vil godt sige, at det virkelig er det, jeg kalder tom internationalisme.
Frank Aaen (EL), 2005-06-07:
SF's ordfører har da fuldstændig ret i, at forfatningen her er fyldt med en masse pæne ord og med »vil gerne« og »vil fremme«, men der, hvor der står det mere forpligtende »vil sikre«, altså noget, man vil garantere, der betyder det jo, at Unionen vil sikre, at der er fri bevægelighed for personer, tjenesteydelser, varer og kapital, altså, det nyliberalistiske princip.
Det er det, man vil sikre.
Det andet er noget, man gerne vil på samme måde, som når landets statsminister kan finde på at sige, at han gerne vil en grøn udvikling, selv om han skærer ned på alle miljøbevillingerne.
Det er jo det, franskmændene har opdaget, at det, der er det forpligtende i forfatningen, er det nyliberalistiske, og det er jo det, har jeg forstået, SF's formand også har fundet ud af, når han siger, at der er brug for en lap.
Vi tror ikke på den, men vi har dog taget det som en tilståelsessag, at SF mener, at der er brug for en lap, en pagt for beskæftigelse og for det sociale.
Jeg vil bare spørge SF's ordfører: Hvordan går det med at få sådan en aftale om, at man i hvert fald i ord i højere grad skal tage større hensyn til beskæftigelse og den sociale udvikling?
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-07:
Det er bestemt ikke uforeneligt med De Radikales politik at stemme nej, det gør vi ret meget til den her flertalsregering, vi har i øjeblikket.
I relation til det her vil jeg gerne sige, at jeg ikke sagde, at Nicetraktaten var dårlig.
Jeg sagde, at Nicetraktaten er dårligere end forfatningstraktaten.
Det er altså forfatningstraktaten, vi stemmer om, og det er jo netop det valg, som hr. Morten Messerschmidt stærkt har understreget i sine egne taler.
Så er det bare, jeg siger, at når man ser på Nicetraktaten og man ser på forfatningstraktaten, er det sådan, at Nicetraktaten er dårligere end forfatningstraktaten.
Så enkelt er det.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-07:
Jeg synes, det er rart at få klarificeret, hvordan man ser på det, når nu fru Lone Dybkjær altså er glad for, at i hvert fald formuleringen om en stadig tættere union blev taget ud.
En anden ting, jeg tænkte over, da jeg hørte fru Lone Dybkjærs tale, var, at fru Lone Dybkjær nævnte, at Nicetraktaten var dårlig.
Det synes jeg da er en anerkendelse, og jeg kunne godt tænke mig at spørge om to ting: Hvornår faldt det fru Lone Dybkjær ind, at Nicetraktaten er dårlig?
For det er jo ikke ret lang tid siden – jeg mener, det var i 2001 – den blev ratificeret.
Og kan vi få en præcis definition af, hvornår siden 2001 det er gået op for fru Lone Dybkjær, at Nicetraktaten var dårlig, og måske oven i købet, hvis det var sådan, at det fandt sted før ratifikationen, hvorfor fru Lone Dybkjær så ikke stemte imod?
Det Radikale Venstre har jo før stemt imod.
Så vidt jeg husker, stemte de imod i 1986, så det er vel ikke noget, der sådan er helt umuligt for en radikal, at trykke på nejknappen i den sammenhæng.
Hvis man alligevel anså Nicetraktaten for at være dårlig, hvorfor støttede man den så?
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-07:
Jeg vil sige, at jeg synes, der er meget stor forskel på, om det står i artikel 1 og dermed er en del af det forpligtende samarbejde baseret på artiklerne, eller om det er sådan en præambel af den art, som det er her.
Nu havde jeg jo det held eller den lykke, eller hvad skal jeg sige, at deltage i det arbejde, der lå forud, og derfor ved jeg, at det har fuldstændig afgørende betydning, om »en stadig snævrere union« er med i artikel 1 eller det rent faktisk er taget ud.
Det er en ændring, og det lå meget klart i forarbejderne, hvis hr. Morten Messer-schmidt i øvrigt vil tillægge det nogen betydning.
Jeg har det sådan med den der præambel, at jeg godt kan undvære den.
Den er ikke skrevet med min hånd, men tit er det altså sådan i den slags samarbejde, at der kommer sådan en præambel.
Der må jeg sige, at jeg synes, det er utrolig meget vigtigere, at der f.eks. netop ikke står, at det er på kristent grundlag eller noget tilsvarende.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-06-07:
Nu hørte jeg, at fru Lone Dybkjær var glad for, at formuleringen en stadig snævrere union var taget ud af traktaten fra, det var engang artikel 1.
Det er selvfølgelig et synspunkt, som jeg har respekt for, men så kunne jeg godt tænke mig at få at vide, om fru Lone Dybkjær ser det som et gode eller det modsatte, at man i præamblen her har skrevet ind og taler om »en stadig tættere forening«.
Man er altså glad for, at »en stadig snævrere union« er taget ud.
Er man så glad for eller ikke glad for, at der i præamblen er skrevet, at der er tale om »en stadig tættere forening«?
I mine ører lyder det næsten som det samme, men jeg kunne godt tænke mig at høre, hvordan fru Lone Dybkjær vurderer det.
Lone Dybkjær (RV), 2005-06-07:
Jeg tror, at vi har haft en meget lang diskussion om det ved andre lejligheder, hvor Det Radikale Venstre også har markeret, at man godt kan forestille sig situationer, hvor det kan blive nødvendigt at gøre noget, hvis der er blokeringer af den ene eller den anden art i FN.
Rune Lund (EL), 2005-06-07:
Nu er det her jo en traktat om en forfatning for Europa, og det hedder Europa, selv om det kun er EU, men den drejer sig selvfølgelig også om Danmark.
Vi har det militære forbehold i øjeblikket, men det kan blive ophævet.
Det ved vi at visse politiske kræfter, bl.a. Det Radikale Venstre, kæmper for, så det er jo klart, at vi allerede nu bliver nødt til at diskutere og få frem i lyset, hvad den her EU-traktat betyder for den militære oprustning i EU.
Hvad mener Det Radikale Venstre egentlig om det?
Er det virkelig godt, at vi opbygger en militær kapacitet i EU, som skal kunne handle, uden at der nødvendigvis foreligger et mandat fra FN's Sikkerhedsråd?
Jens Kirk (V), 2005-06-07:
Det tager hr. Per Clausen fejl i.
Vi har allerede nu nogle årstal, f.eks. 2013.
Det kunne jo være, at vi allerede havde nogle resultater, som gjorde, at vi kunne sætte de næste ting i værk, hvis det var på bygningsområdet, fra 2015 eller lignende.
Justitsministeren har gennemgået en masse forslag, og når de er gennemgået af svinegruppen og forsøgsresultaterne ligger der, så er vi parate til at tage vel imod dem og gennemføre dem, for der er helt klart, som hr. Per Clausen siger, ting i den danske svineproduktion, også i anden dyreproduktion, som ikke er, som de burde være, men der bør være saglige begrundelser for at gribe ind.
Det er ikke, fordi vi mener, at vi har nogle gamle stalde, som skal udskiftes fuldstændigt, men der skal dog være en vis rimelighed i ting, inden vi gennemfører dem.