runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Forslaget er en forlængelse af en eksisterende ordning, der giver arbejdsformidlinger og kommuner mulighed for at tilbyde en vejledende opkvalificering af ledige i op til 1 år inden for første ledighedsperiode.
Lovforslaget er rettet mod forsikrede dagpengemodtagere samt arbejdsmarkedets parter og kontant- og starthjælpsmodtagere.
Betingelsen er, at den ledige ikke umiddelbart kan finde arbejde inden for sit faglige område.
Det påtænkte tilbud skal kvalificere til beskæftigelse inden for et område, hvor der forventes mangel på arbejdskraft, og uddannelsen skal være statsligt eller offentligt finansieret og statsligt godkendt.
Ordningen er en forlængelse af en eksisterende ordning, der udløber den 1. juli 2005.
Uddannelsesmuligheden skal bruges til at flytte arbejdskraft til de områder, hvor der er mangel på arbejdskraft, og som noget nyt i ordningen er der ud af de 50 mio. kr., der er til rådighed i ordningen, reserveret 15 mio. kr. til Nordjylland, der er specielt hårdt ramt af arbejdsløshed.
Det vil være med til at gøre det nemmere for de ledige at opkvalificere sig til et andet job.
Det er en god ordning, som arbejdsformidlingerne og kommunerne bør være mere opmærksomme på eksisterer.
Da Dansk Folkeparti har været med til at lave den eksisterende ordning, kan Dansk Folkeparti selvfølgelig også støtte en forlængelse af ordningen.
Specielt er jeg tilfreds med den reservation af 15 mio. kr., som bliver fordelt til Nordjylland.
Vi kan derfor støtte forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Der er også arbejdsløshed andre steder, så det håber vi da også at Dansk Folkeparti kigger på.
Jeg vil godt spørge, når nu vi har haft samråd med ministrene om det der uhæmmede brug af løntilskud, om ikke hr. Bent Bøgsted fortryder, at man blev ved med at bakke op om regeringen og var med til at føre regeringen i uføre i stedet for at lytte til de meget kvalificerede råd, der var om, at det her var noget skidt, og om, at det kunne ende galt for ministeren.
Men der har Dansk Folkeparti bakket op hele vejen og har syntes, at løntilskud var rigtig godt, og at der heller ikke var nogen problemer med hensyn til den aftale, vi havde.
Jeg synes alligevel, at man som parlamentarisk grundlag skal sørge for, at ministrene ikke kommer ud og får flere skrammer, end hvad der er højst nødvendigt.
I forslaget om dagpengene bakkede Dansk Folkeparti op osv.
Jeg synes, at det er godt, at Dansk Folkeparti nu er blevet kloFTTM018.fm Page 1456 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM gere, og at der ligger denne her rapport, og at de siger, at det skal vi have ændret.
Det kvitterer jeg for.
I forbindelse med lovforslaget kom der de her bemærkninger om, om vi ikke kunne finde på et eller andet, noget mere vedvarende, blivende og bredere i den almindelige indsats for at bringe arbejdsløsheden ned og forbedre kompetencemulighederne end bare at forlænge, hvor man tager pengene fra ubrugte midler.
Har Dansk Folkeparti ikke også et ønske om at forbedre det, når vi samtidig er i en situation, hvor der er 30.000 flere arbejdsløse, end da vi indgik forliget?
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Jeg har igennem det sidste lange stykke tid, når jeg har hørt på hr. Bjarne Laustsen, måttet konstatere, at hr. Bjarne Laustsen har sådan en meget speciel, sjælden evne, nemlig at stå på talerstolen og tale utrolig negativt om de forslag, der kommer, om de forbedringer, der er, og så til sidst sige, at for øvrigt støtter hans parti forslaget.
Jeg tror, at hr. Bjarne Laustsen er en af de få, jeg hører, der taler på den måde.
Det er sådan negative toner hele vejen igennem, og man får den opfattelse, at hr. Bjarne Laustsen ikke er en del af de forlig, der ligger til grund for de lovforslag, der kommer.
Så kommer sådan lige de sidste to sekunder det, der virkelig er indholdet i det, hr. Bjarne Laustsen siger: For øvrigt så støtter vi forslaget.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
Jeg vil prøve at nærme mig virkeligheden lidt.
For det er et faktum, at der er visse problemer med overhovedet at bruge pengene på hele det her område til fornuftige uddannelsesformål, og i den forbindelse kunne man overveje, om det ikke var, fordi nogle af betingelserne var for stramme.
Lad os f.eks. tage den betingelse, der er om, at man skal kvalificere folk til områder, hvor der er mangel på arbejdskraft, og lad os se på virkeligheden, f.eks. slagteriarbejdere, der bliver fyret i Nordjylland eller i Ringsted.
Det er meget svært at se, hvordan de kan uddannes til at kunne varetage arbejdsområder, hvor der i dag er mangel på arbejdskraft.
Så jeg kunne godt tænke mig at spørge Dansk Folkepartis ordfører, om det ikke var på sin plads måske at se på, om man, hvis man laver en lempelse af de her ting, alligevel kunne få opkvalificeret nogle mennesker til på længere sigt at kunne varetage nogle opgaver, hvor der måske ikke umiddelbart er mangel på arbejdskraft, men hvor de alligevel har chancen for at komme ind på arbejdsmarkedet igen.
Bent Bøgsted (DF), 2005-04-05:
Jeg kunne svare kort og sige nej, men til oplysning for hr. Jørgen Arbo-Bæhr, kan jeg sige, at den her 50-millioner-kroners-pulje netop er specielt designet til at flytte arbejdskraft over til et område, hvor der mangler.
Inden for alt det der, som hr. Jørgen Arbo-Bæhr gerne vil bruge pengene til, har vi de andre ordninger til at uddanne og efteruddanne og opkvalificere de ledige.
Det har ikke noget med den her pulje at gøre.
Den er specielt designet til at flytte arbejdskraft over til et område, hvor der mangler.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-05:
Jeg kan konstatere, at hr. Bjarne Laustsen er i stand til, med et sortsyn, som ellers ikke gavner det Nordjylland, som både hr. Bjarne Laustsen og jeg holder af, at forandre et helt udmærket og positivt lovforslag til uigenkendelighed.
Må jeg sige til hr. Bjarne Laustsen, at modsat hvad hr. Bjarne Laustsen siger, har ledigheden generelt været faldende siden december 2003.
Det er korrekt, at i Nordjylland er faldet indtrådt senere, men fra oktober 2004 til januar 2005 er ledigheden faldet relativt kraftigere i Nordjyllands Amt end på landsplan.
Det kunne f.eks. være, fordi den ordning, vi nu forlænger, rent faktisk viser sig at virke, og det kunne også være en indikation af en positiv udvikling i Nordjylland, men jeg håber ikke, at hr. Bjarne Laustsens sortsyn på det Nordjylland, som jeg gentager vi begge holder af, får lov til at brede sig så meget, at de positive tendenser, vi ser i Nordjylland, bliver begrænsede og bliver talt ned i grøften.
Så er spørgsmålet, om der er tale om nye penge eller ej.
Jeg er bekendt med det meget præcise svar, som ministeren har givet på hr. Bjarne Laustsens spørgsmål, og af det kan vi se, at man inden for de eksisterende ordninger ikke har været i stand til at bruge alle pengene.
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
har ikke fået pligt til at tilbagebetale noget som helst.
Nej, ordningerne er blevet forøget med det, man ikke brugte sidste år, og det er i virkeligheden et ganske sundt princip.
Hvem har ikke i sin tid hørt om folkeskoler, der lige skulle købe noget, de i princippet ikke havde brug for, for at bruge hele det budgetterede beløb?
Jeg synes til gengæld, vi skal glæde os over, at der nu kommer en ekstra håndsrækning til et amt, som ganske rigtigt er blevet ramt af nogle masseafskedigelser, men hvor det nu ser ud til, at ledigheden falder relativt kraftigere end i den øvrige del af landet.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg vil kvittere for alle de gange, jeg blev nævnt i den konservative ordfører, hr. Jakob Axel Nielsens, tale.
Jeg er sådan set ikke særlig negativ, selv om det godt kan være, det bliver opfattet sådan.
Jeg synes selv, jeg er konstruktiv og stiller relevante spørgsmål.
Det kan godt være, det irriterer nogle, at man er nødt til at gå helt ind bagved for at finde svar, men jeg er meget optaget af problemet, når vi er i en situation, hvor der – uanset hvordan man måler det – er flere arbejdsløse, end da den borgerlige regering kom til i 2001.
Det kan selvfølgelig ikke være hr. Jakob Axel Nielsens skyld, da han først er blevet medlem af Folketinget for kort tid siden, det er ministeren, som har ansvaret for den løntilskudsordning, der er blevet kritiseret sønder og sammen, og som indeholder nogle ting, som vi synes er meget dårlige.
Jeg lagde mærke til, at hr. Jacob Axel Nielsen sagde til Nordjyske Stiftstidende ret kort tid efter, at han var blevet valgt, at nu indfriede regeringen et løfte til Nordjylland; nu kom der 15 mio. kr.
Jeg mangler at få at vide, om det er nye penge.
Jeg ved godt, man vil påstå noget andet, men det er ikke nye penge.
Det er bare uforbrugte midler, der bliver videreført.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-05:
Det skal forstås på den måde, at jeg hører hr. Bjarne Laustsen kritisere et godt, gedigent beskæftigelsesinstrument.
Faktisk et så godt og gedigent beskæftigelsesinstrument, at jeg lige her har dokumenteret, at Socialdemokraterne brugte det i langt højere grad end den nuværende regering.
Det er måske mest, fordi den nuværende regering skaber, skal vi lidt beskedent kalde det rigtige job.
Hr. Bjarne Laustsen har ingen intentioner om at være negativ, og jeg vil sige, at sådan opfatter jeg normalt heller ikke hr. Bjarne Laustsen.
Men jeg må nok sige, at jeg fandt hr. Bjarne Laustsens ordførertale en anelse negativ, og jeg kan tilslutte mig hr. Bent Bøgsteds bemærkning om, at først hører vi alt det negative, og så ender det alligevel med, at man kan støtte lovforslaget.
Jeg kvitterer for, at man stiller relevante spørgsmål, og må jeg have lov til at sige, at jeg er glad for, at jeg ikke får skylden for, at der er kommet flere arbejdsløse i Danmark under denne her regering.
Men lad os lige slå fast, at der faktisk, lige fra denne regering tog over og til medio 2004, har været en lavkonjunktur, som regeringen for Danmarks vedkommende har været i stand til at vende hurtigere, end vi har set i de lande, vi sammenligner os med.
Med hensyn til om der er nye penge eller ej, er det, jeg har udtalt til Nordjyske Stiftstidende, korrekt refereret.
Det er nye penge, og i min ordførertale kom jeg også ind på, at man har lagt de 15 mio. kr. oven i det, der ellers ville have været til rådighed.
Jeg hørte egentlig ikke noget decideret spørgsmål, men jeg vil godt komme med en kommentar.
FTTM018.fm Page 1458
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM
Man får altså den udmeldte bevilling plus de overførte midler, og så kommer der 50 mio. kr. oveni.
Men lad os fastholde, at det, vi taler om her, er en forlængelse af en lov, som har vist sig at virke, og som man bruger til aktiv beskæftigelsesfremme fra lovgivningsmagtens side, fordi man mener, at der stadig er behov for det.
Hvis hr. Bjarne Laustsen mener, at der skal diskuteres nye emner og nye initiativer, kan vi jo tage det op i et andet regi, men forslaget her er en videreførelse af en eksisterende ordning, som ellers ville løbe ud.
Elisabeth Geday (RV), 2005-04-05:
Jeg tror, jeg vil holde mig til det helt konkrete lovforslag og lade være med at begive mig ud i nogle overvejelser om beskæftigelsessituationen, og hvad denne her regering har gjort og ikke gjort, især da vi jo er et parti, der indgår i en stor del af det forlig, der ligger til grund for den beskæftigelsesindsats, som i øjeblikket bliver udført.
Normalt er det sådan, at der kun kan tilbydes vejledning og opkvalificering i 6 uger i det første ledighedsår.
Logikken er, at den ledige i det første år skal bruge al sin energi på målrettet jobsøgning og de discipliner, der knytter sig til jobsøgning, og det er den logik, som ligger bag forliget om »Flere i arbejde«, som Det Radikale Venstre er en del af.
Af konjunkturhensyn er der indført en særlig ordning, der under visse omstændigheder giver mulighed for at give nyledige tilbud og vejledning om opkvalificering i op til 1 år.
Forslaget er målrettet de personer, som i dag bliver ledige på områder af arbejdsmarkedet, hvor vi ikke kan regne med at der fremover vil være beskæftigelse i Danmark.
Det gælder f.eks. visse slagteriarbejdere og værftsarbejdere, og tidligere ville det også have været tilfældet for syerskerne.
Lovforslaget tilsigter, at disse personer med det samme kan gå i gang med omskoling til et arbejde, hvor der i dag er mangel på arbejdskraft, bl.a. i omsorgs- og plejesektoren, som det er nævnt tidligere.
Det Radikale Venstre kan tilslutte sig lovforslaget, men vi har dog den ene bemærkning, at forlængelsen på ½ år forekommer lige lovlig kort.
Jeg går ud fra, at forlængelsens korte varighed er et udtryk for optimisme i regeringen med hensyn til konjunkturudviklingen, herunder udviklingen i beskæftigelsen.
Vi tror desværre, at der kan blive behov for denne ordning lidt længere end blot til årsskiftet, og samtidig forekommer det mig, at det er en lige lovlig kort frist at give arbejdsformidlingen og de andre aktører, der skal føre lovforslaget ud i livet.
Vi vil derfor i udvalgsarbejdet søge at få opbakning til at få forlænget ordningen yderligere, så den bliver forlænget med i alt 1 år.
Kristen Touborg (SF), 2005-04-05:
Da SF's ordfører, hr. Ole Sohn, ikke kan være til stede i øjeblikket, skal jeg på SF's vegne give udtryk for vores holdning: Forslaget er bedre end ingenting, men det korte tidsperspektiv er problematisk, idet disse korte forlængelser gør det langt vanskeligere for AF, a-kasserne og andre aktører at tilrettelægge hensigtsmæssige og økonomisk bærbare forløb.
SF mener, at der bør udvikles en helt ny ramme med krav til indhold og varighed, som giver langt bedre mulighed for opkvalificering af de ledige i første ledighedsperiode, så ledige kan få nogle reelle nye kompetencer.
SF er positiv over for forslaget.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg vil gerne takke ministeren for, at han tager sig tid til lige at svare på nogle enkelte spørgsmål.
Jeg vil gerne høre ministeren, om det ikke er rigtigt, at arbejdsløsheden faldt uafbrudt under den socialdemokratisk-radikale regering.
Jeg vil også gerne spørge efter, om den måde, som Socialdemokratiet og De Radikale administrerede løntilskudsordningen på, var en måde, FTTM018.fm Page 1460 Thursday, April 28, 2005 2:10 PM som gav anledning til kritik fra f.eks. Rigsrevisionen, som den nuværende regering har fået påtale fra.
Jeg troede, at det der med medvind på cykelstierne var noget, Jacob Haugaard stod for, men det vil jeg ikke forholde mig så forfærdelig meget til.
Jeg vil bare gerne spørge til virkeligheden: Jeg har kvitteret for, at en lang række ting er kommet til regeringen udefra, men er det ikke også rigtigt, at man har fjernet servicejob og har fjernet en række job inden for den offentlige sektor?
Er det ikke korrekt?
For det vil vise for hr. Bjarne Laustsen, at niveauet under SR-regeringen var dobbelt så højt, som det er nu.
Derfor skurrer det jo noget i ørerne, når hr. Bjarne Laustsen bruger argumentationen om, at det var for at pynte på ledighedstallene, at vi sidste år gennemførte en kampagne for at få flere i løntilskud.
Sandheden er jo, at af de redskaber, vi har til rådighed i beskæftigelsespolitikken, er løntilskud det suverænt bedste middel, når vi ser på, hvor høj selvforsørgelsesgraden er, efter at man har været ude i forskellige ordninger.
Der kan vi se, at for løntilskud er selvforsørgelsesgraden 54 pct. efter ½ år, hvor den for alle andre redskaber, som vi har, er meget lavere.
Det er derfor, det er meget vigtigt, at vi hele tiden er opmærksomme på, at vi har en god brug af løntilskudsordningen.
Jeg har bare noteret, at virkelighedens verden er sådan, at selv om der blev brugt så mange løntilskudsjob, som ministeren påstår, faldt ledigheden under hele den socialdemokratiske ledelsesperiode, mens der i den periode, hvor hr. Claus Hjort Frederiksen har stået for butikken på det her område, har været en stigende ledighed, og at man har taget et værktøj i brug, hvor man direkte har lavet en målrettet kampagne, som ministeren så har fået kritik for.
Den samme kritik har jeg ikke set af den tidligere socialdemokratiske regering.
Derfor kan jeg kun forholde mig til, at i forhold til det, der var aftalen, er den her regering på kanten.
Så mangler jeg stadig væk svar på: Hvad er det for nogle nye penge, der er i det her lovforslag?
Det er også det, vi hører rundtomkring.
Der er en kæmpe forbrugertillid, der står ansættelser på programmet i mange virksomheder, og det går rigtig godt.
Så jeg synes, at når vi diskuterer de her ting, skal virkelighedsbeskrivelsen altså også følge med.
Så spurgte hr. Bjarne Laustsen før om, hvorfor vi ophævede servicejobordningen.
Det gjorde vi punkt 1, fordi den ikke var særlig efterspurgt, punkt 2, fordi man i nogle af de tilfælde kunne se, at folk kunne gå i 17 år i et bestemt job med tilskud.
Det er måske at gå lidt for langt i beskæftigelsespolitikken i brugen af de redskaber, vi har, og derfor blev den ophævet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-04-05:
Jeg vil overhovedet ikke blande mig i diskussionen om sådan almindelig talgymnastik, men blot bede ministeren om sammen med mig at konstatere, at de mennesker, der rent faktisk er arbejdsløse i dag, ikke synes, at det er sjovt at være arbejdsløse, og at der skal gøres noget for, at de mennesker kan komme i arbejde.
Hvis vi bare er enige så langt, så synes jeg, at vi allerede er kommet et skridt hen ad vejen.
I forlængelse af det vil jeg godt lige rette noget.
Kritikken af løntilskudsordningerne er jo ikke, i hvert fald ikke i den her forbindelse, et spørgsmål om at være for eller imod.
Det er et spørgsmål om, at der skal være kontrol med, at de bliver gennemført, så loven overholdes.
Og nok så vigtigt er det altså sådan, at man skal sikre sig mod, at tilskudsjob går hen og erstatter orFTTM018.fm Page 1461
Thursday, April 28, 2005 2:10 PM dinære job.
Det er det, kritikken går på i forbindelse med tilskudsjobbene.
Det gør vi punkt 1 ved, at vores virksomheder har sådanne arbejdsvilkår, at de vil skabe arbejdspladser, at de vil fastholde arbejdspladser, og punkt 2 ved, at vores arbejdstagere er kvalificerede, efteruddannede, omskolede i en sådan grad, at de kan tage de jobåbninger, de jobmuligheder, der kommer.
Det er den store bestræbelse for os.
Så er jeg i øvrigt fuldstændig enig i den betragtning om, at det, der er afgørende ved løntilskudsordninger, selvfølgelig er, at der ikke sker en fortrængning af ordinære job.
Det er det, vi skal sikre.
Bare lige til sidst
: Er det på baggrund af den rapport, der nu er kommet fra Rigsrevisionen, sådan, at ministeren rent faktisk vil sikre, at der i fremtiden er så meget kontrol med de her tilskudsjob, at vi ikke risikerer, at de erstatter ordinære job?
Det skal vi selvfølgelig have undersøgt, så vi kan arbejde på et reelt grundlag i de her sager.
Det, der sker nu med hensyn til procedurer, er jo, at der nu skal være underskrifter på det skema, som arbejdsformidlingen anvender, fra den virksomhed, der ansætter personen i løntilskud, om, at man opfylder betingelserne.
Det skal være en underskrift af en repræsentant for de ansatte og naturligvis af den medarbejder, som bevilger løntilskuddet i AF.
Så der bliver strammet op på dokumentationskravene.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Fra 2002 til 2003 gik man væk fra, at forsørgelsespenge og aktiveringsmidler blev slået sammen.
Vi har haft et nyt system siden 2003, og derfor vil jeg gerne under udvalgsarbejdet bore lidt i, om ministeren kan blive lidt mere konkret.
Det kan være, ministeren allerede kan det i dag, og det vil jeg i så fald gerne bifalde, for det er jo vigtigt, hvis der er tale om en ekstraordinær indsats.
Jeg synes bare, der ligger noget i høringssvarene, som jeg synes hr. Jakob Axel Nielsen skulle forholde sig til.
Det går på, at i stedet for at der kommer noget drypvis, vil man hellere have nogle forbedrede muligheder for regionerne.
Nu vil jeg sige, at det selvfølgelig kommer an på en prøve, om vi får over 50 pct. af stemmerne.
Jeg tror, at alle partier gerne vil have noget øget styrke, og jeg havde selvfølgelig håbet, at Venstre ville være meget konsekvente, når de gik nogle mandater tilbage og så også trække sig tilbage.
Men det gjorde de ikke, og det var bl.a., fordi hr. Jakob Axel Nielsens parti gik frem.
Sådan er det jo.
Så sidder man på et mandat.
Men jeg synes, at hr. Jakob Axel Nielsen også skulle læse Nordjyske Tidende i dag, som ikke er hr. Jakob Axel Nielsen ubekendt.
Der står klart og tydeligt, at grunden til, at der ikke er flere i aktivering, er, at ministerens system ikke fungerer.
Alle de arbejdsløse får ikke de tilbud, som de skal have i henhold til loven, fordi ministeren har haft meget mere travlt med at sende sine folk ud for at lave opsøgende virksomhed og lave løntilskudsjob, der er ulovlige.
Det er forklaringen på, at der i dag godt kunne være nogle flere i aktivering.
Så vil jeg godt sige, at der før 1993 var mange, mange flere i aktivering, end der er i dag, fordi man havde forskellige andre ordninger.
Der skal ikke være flere i aktivering, end der er behov for.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-04-05:
Nu er der nok ikke nogen fare for, at Socialdemokratiet får over 50 pct. til næste valg, så jeg vil stadig væk opfordre hr. Bjarne Laustsen til at søge brede forlig i salen.
Men ud fra samme betragtning, som fru Elisabeth Geday fremførte, nemlig om rigtighed og fairness i politik, som jeg godt vil have lov til at kvittere for, vil jeg godt høre hr. Bjarne Laustsens bemærkning til, at der i 1993-94 – og til orientering kan jeg oplyse, at det var dengang Poul Nyrup Rasmussen var statsminister, og han var socialdemokrat – var mere end dobbelt så mange i løntilskud, som der er i dag, og på intet tidspunkt har der i SRregeringens levetid været under det, der har været i 2004.
Bjarne Laustsen (S), 2005-04-05:
Jeg vil da håbe, at det er så vel.
Hvis Socialdemokratiet får over 50 pct. af stemmerne, ordner vi det selv, men vi vil også meget gerne arbejde sammen med andre partier, og det har der været tradition for på de her områder.
Mens vi havde regeringsmagten og arbejdsmarkedets parter var enige, støttede Venstre og Konservative også et arbejdsmarkedsforlig.
Så det har vi ikke mange kvababbelser over, men det er jo klart, at vi i bl.a. vores regeringsprogram til valget, »Made in Denmark«, kom med en masse anvisninger på, hvordan vi kunne kvalificere den her debat, også i lyset af globaliseringen.
Vi er kommet med selvstændige lovforslag om det her.
Regeringen har tilsyneladende ingen svar på, hvordan den vil løse det her.
Den nedsætter et råd, en kommission og et eller andet og sparker det til hjørne og putter det i syltekrukken.
Den har ikke noget, og derfor synes jeg, at vi med rette kan sige, at regeringen, selv om ledigheden stiger, har valgt at sidde på hænderne.
Uanset at vi er forligspartnere, vil vi have lov til at kritisere – det gjorde Venstre og Konservative også under den socialdemokratisk ledede regering – hvis vi synes, der er noget, der er forkert.
Jeg forstår, at Venstre ikke har noget svar på globaliseringen og den stigende ledighed – ud over det lovforslag her.
Nu har man været nødt til at forlænge det nogle gange, og det er der ikke nogen der kan have noget imod, men jeg spørger lidt til, hvad effekten af det er.
Alt imens man har talt om det her, er arbejdsløsheden steget.
Regeringen lovede jo i valgkampen, at man ville gøre en ekstraordinær indsats.
I lovforslaget står der, at der er 15 mio. kr. til Nordjylland.
Kan hr. Jens Vibjerg ikke redegøre for, hvor de penge kommer fra?
Jens Vibjerg (V), 2005-04-05:
For det første skal vi ikke her tage en globaliseringsdiskussion, for jeg synes, at diskussionen skal handle om det lovforslag, som vi har til behandling.
Globaliseringsforslagene kan vi tage ved en senere lejlighed, når vi har dem på dagsordenen.
Det her handler jo om, at vi simpelt hen bruger uforbrugte midler.
Så der er fuld finansiering.