Lars-Emil Johansen (SIU), 2003-04-02:
Den mest naturlige reaktion, når man får overdraget en check på 3 mia. kr., som vedtagelsen af dette lovforslag vil resultere i, ville jo være at sige tak, og det vil jeg da også benytte lejligheden til at gøre på vegne af det grønlandske folk.
Tak for dette lovforslag.
Dette års bloktilskudslov markerer imidlertid også et sørgeligt jubilæum.
Den 17. januar 2004 kan vi i Grønland fejre 25-års-dagen for den folkeafstemning, der medførte indførelse af den nugældende hjemmestyreordning.
Samtidig kan vi så konstatere, at den samlede overførsel af penge fra Danmark til Grønland for første gang i hjemmestyrets historie nu runder de 3 mia. kr. Det er særlig trist at konstatere, fordi intentionen med hjemmestyreloven var den direkte modsatte.
Hjemmestyrekommissionen, som jeg havde den glæde og ære at være medlem af, påpegede for 25 år siden, at det rigtige ville være, at hjemmestyret selv finansierede de opgaver, det overtog fra staten, men at hensynet til Grønlands daværende økonomiske formåen: »... i hvert fald i en årrække nødvendiggjorde en statslig medfinansiering af de fra staten overførte opgaver.«
Den årrække er desværre langtfra forbi.
År efter år har hjemmestyret haft sværere og sværere ved at finansiere en lang række af de opgaver, der er blevet overtaget, og år efter år er overførslerne fra Danmark derfor steget i stedet for at aftage.
Det skal imidlertid ikke forhindre os i at blive klogere og søge igen at bevæge os ind på den rigtige vej, nemlig den vej, som Færøerne nu med imponerende klarhed og beslutsomhed er trådt ind på.
Ikke alene har færingerne på eget initiativ for to år siden skåret deres årlige overførsel ned med en tredjedel, de har nu også stoppet den løn- og pristalsregulering, som hvert år automatisk øger det afsatte beløb.
Jeg skal blot konstatere, at regeringen igen udtrykker sit ønske om at skabe bedre muligheder for det grønlandske erhvervsliv.
Som det siges i lovforslaget, »... er regeringen og landsstyret enige om, at der gennemføres et bredere, fælles udvalgsarbejde, som skal belyse eksisterende hindringer og angive muligheder for en styrkelse af det grønlandske erhvervsliv.«
Det er i den sammenhæng derfor helt relevant at gøre finansministeren opmærksom på, at hans ministerium er i fuld gang med at indføre en række nye hindringer for det grønlandske erhvervsliv.
Virkningen af regeringens finanslovforslag for 2004 og overslagsårene er, at en række danske institutioner, der gennem regeringens aftaler også servicerer Grønland, nu er hårdt ramt af besparelser.
Det drejer sig om institutioner, som Danmarks og Grønlands Geologiske Undersøgelse, GEUS, Danmarks Miljøundersøgelser, DMU, Danmarks Meteorologiske Institut, DMI, Kort & Matrikelstyrelsen og sikkert flere, som vi ikke er opmærksomme på endnu.
Disse institutioner ønsker at videreføre store dele af de besparelser, som den danske finanslov rammer dem med på deres virke i Grønland.
Jeg kan oplyse, at specielt råstofområdet og trafikområdet er hårdt ramt, områder, som er vitale for en ny erhvervsudvikling i Grønland og for en udvikling mod en stadig mindre grad af økonomisk afhængighed fra Danmark.
Derfor hænger tingene ikke helt sammen, vil jeg gerne sige til finansministeren.
Jeg skal derfor afslutte dette indlæg med tre klare opfordringer til regeringen:
For det første en opfordring til, at der inden andenbehandlingen af dette lovforslag foreligger en klar oversigt over alle de områder, hvor finansloven for 2004 vil medføre indskrænkninger i forhold til aktiviteter i Grønland.
For det andet en opfordring til at fastfryse alle disse aktiviteter på 2002-niveau og starte et samarbejde med landsstyret om overførsel af de hidtil anvendte midler til bloktilskuddet med henblik på, at Grønland selv kan købe ydelser via servicekontrakter.
For det tredje en fastholdelse af målsætningen om løbende sænkning af de årlige økonomiske overførsler til Grønland, men jeg vil også gerne opfordre til, at man sørger for, at det sker på en åben og anstændig måde.