runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sven Buhrkall (V), 2002-02-26:
De tre dobbeltbeskatningsoverenskomster, som skal behandles i dag,
indeholder alle regler for, hvorledes Danmark og den anden stat skal beskatte forskellige former for indkomster.
Formålet er naturligvis at undgå dobbeltbeskatning, men selvfølgelig også at sikre, at der ikke sker unddragelse af beskatning.
Igennem dobbeltbeskatningsaftale skabes der fornuftige rammer for etablering, investering og arbejde i de pågældende lande.
Principperne i dobbeltbeskatningsoverenskomsterne er kendte, og de tager i alle tre forslag udgangspunkt i OECD's modeloverenskomster. For så vidt angår dobbeltbeskatningsaftalen mellem Danmark og Portugal, blev den bragt til ophør i 1994, da Danmark ikke kunne ophæve dobbeltbeskatningen efter den såkaldte kreditmetode.
Konkret betød det, at der kunne opnås rentefradrag i Danmark, uden at der skete en tilsvarende beskatning af indkomsten i Portugal.
Danmark nedsætter herefter sin skat af pensionerne med den skattebetaling, der er betalt i Portugal.
Da provenuet af disse pensioner i dag tilfalder Danmark, indebærer ordningen et mindre provenutab.
Med hensyn til Polen er der tale om en genforhandling efter polsk ønske af dobbeltbeskatningsoverenskomsten fra 1976, hvor der er tale om mindre justeringer af beskatningen af udbytte, rente og royalties.
Hertil kommer så regnet fra datoen for underskrivelsen af den nye overenskomst beskatningen af pensioner i kildestaten i de situationer, hvor kildestaten har båret skattefradragene.
Endelig afløser aftalen med Slovenien den aftale, der tidligere var en del af aftalen mellem det tidligere Jugoslavien og Danmark.
De vigtigste ændringer er, at Slovenien som en selvstændig stat får en aftale med Danmark. Så er det mindre justeringer i beskatningen af rente, udbytte og royalties og endelig, at pensioner i visse situationer beskattes af kildestaten.
Venstre lægger stor vægt på international mobilitet og arbejdsdeling og kan med udgangspunkt i de konkrete forhandlingsresultater støtte de tre forslag.
Kamal Qureshi (SF), 2002-02-26:
Jeg vil sige, at hvis det her område er en eksistentiel diskussion, som vi skulle have taget, er jeg i hvert fald den forkerte ordfører, så skulle vi have haft fru Margrete Auken, som jo er vores ordfører på de etiske spørgsmål.
Jeg vil godt lige sige, at i forhold til ministerens fremlægning synes jeg, at det interessante er, at vi her fra talerstolen har hørt integrationsministeren fremlægge både socialdemokratisk politik og Dansk Folkepartis politik.
Hvornår begynder vi at se nogle liberale tanker?
Hvornår begynder vi at se liberale tankegange i den politik, som ministeren fremlægger?
Ritt Bjerregaard (S), 2002-02-26:
Der er bestemt ikke tale om, at det her kan løses med nemme midler.
Det er en meget kompliceret opgave.
Der er en voldsom stor procentandel af udlændinge i dag, som er arbejdsløse, som ikke er i gang med en uddannelse.
Det er klart en procentandel, som er langt større end for andre grupper i den danske befolkning, og derfor er Socialdemokratiet kommet med et konkret udspil på det her område.
Jeg var lettere rystet over her fra talerstolen for et øjeblik siden at høre, at integrationsministeren mente, at regeringen ville komme med et udspil, men at Folketinget skulle vente indtil efteråret, før der overhovedet kom en lovgivning på området.
Jeg håber, at jeg har misforstået ministeren, og i alle tilfælde vil der blive anledning til at drøfte Socialdemokratiets forslag.
Søren Krarup (DF), 2002-02-26:
Jeg vil kun i al korthed sige, at det glæder mig, at det er Socialdemokratiets politik, at man skal kunne forsørge sig selv, når man er i stand til det.
Jeg vil blot lige sige, at mine bemærkninger om integration altså sigter efter at gøre opmærksom på også her i salen, at det måske ikke er gjort med arbejdsmarkedet, at mennesket måske faktisk er andet end netop sin arbejdsmarkedsmæssige funktion, at integration til syvende og sidst er et dybtgående kulturelt folkeligt, jeg kan næsten sige eksistentielt spørgsmål, som man ikke skal tro at man kan løse med nemme midler.
Ritt Bjerregaard (S), 2002-02-26:
Jeg er sikker på, at vi ved en anden lejlighed får behandlet det forslag, som Socialdemokratiet har lavet, om en bedre integration af udlændinge, men jeg vil gerne her på baggrund af de bemærkninger, der kom fra hr. Søren Krarup, understrege, at det er en socialdemokratisk opfattelse, at man skal kunne forsørge sig selv i det danske samfund, og at vi bør bidrage til, at også udlændinge bliver i stand til det.
Derfor har vi lavet det pågældende forslag, som vi glæder os til at få en behandling af her i Folketingssalen.
Hans Andersen (V), 2002-02-26:
L 97 omhandler en ændring af ligningsloven, således at der i fremtiden bliver skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsbehandlinger.
Skattefriheden skal gælde, uanset om arbejdsgiveren betaler direkte for behandlingen eller via en forsikringsordning.
Lovforslaget er en udvidelse af den eksisterende ordning med skattefrihed for arbejdsgiverbetalt alkoholbehandling til en ordning, hvor arbejdsgiverbetalte sundhedsbehandlinger er skattefrie for arbejdstager.
Der findes i lovforslaget et krav om lægehenvisning til behandling, og behandlingen kan f.eks. være i forbindelse med sygdom, ulykke, psykiske lidelser eller sygdomsforebyggelse.
Venstre støtter helhjertet regeringens lovforslag, da vi mener, det er et vigtigt skridt mod et fleksibelt og mindre stift sundhedsvæsen i Danmark.
Der er efter vores mening flere fordele ved forslaget: Det vil være til gavn for den enkelte arbejdstager, som hurtigere kan blive behandlet og derved kan spares for mange store gener og kan komme hurtigere tilbage på arbejdsmarkedet.
I mange tilfælde kan en hurtig behandling også forhindre en direkte invalidering og dermed udstødelse fra arbejdsmarkedet.
At arbejdstageren kan vende hurtigere tilbage til arbejdet, er også en stor fordel for arbejdsgiveren, og det vil samtidig øge arbejdsgiverens vilje til at påtage sig et socialt ansvar. Sidst, men ikke mindst, vil lovforslaget være en stor gevinst for samfundet, som dels sparer penge til sygedagpenge, dels opnår mere fri kapacitet på de offentlige sygehuse.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2002-02-26:
Jeg synes, at det sidste svar, integrationsministeren kom med, var ret interessant.
Når vi taler om SU og herlighederne i forhold til SU-modtagernes økonomi, faldt det mig for brystet, at når man er på SU, er ægtefælleindtægten ikke indregnet i den SU, man får, ej heller i forhold til, hvad man bliver fradraget, hvis man er ude på arbejdsmarkedet.
Så jeg vil gerne spørge integrationsministeren, om ministeren vil være med til at tilrette integrationsloven, som vi behandler her, sådan at ægtefælleindtægten heller ikke er indregnet her, sådan at vi ligestiller SU og den lov, vi har her.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg synes, hr. Ole Vagn Christensen og for den sags skyld også hr. Keld Albrechtsen prøver at tegne et alt, alt for sort billede.
Hvem er det, som står og ryster på hovedet ude i den store verden
, fordi vi i forbindelse med finansloven har skåret nogle støttemidler væk?
Hr. Keld Albrechtsen taler også om en dårlig profil og om, at der åbenbart er problemer.
Vi kan tage dagbladet Børsen i dag med overskriften »Ordretrængsel i vindmøllebranchen«.
Det synes jeg er opmuntrende læsning.
De store danske vindmøllefabrikker står i disse dage med nye milliardordrer, som løber ind fra verdensmarkedet.
Jeg mener, at vi med fuld ret kan sige, at vi efter mange år med støtte til en teknologisk udvikling af vindmøller er nået derhen, hvor branchen ikke har behov for den samme støtte som hidtil, og at branchen sagtens kan stå på egne ben i en konkurrenceudsat verden.
Det er det, vi ser på forsiden af Børsen.
Jeg ser med fortrøstning på dansk vindmølleindustris fremtid, og jeg lader mig ikke rokke af, at der nu føres kampagner mod den fornuftige omstillingsproces, som den nye regering har iværksat.
Så med hensyn til fiflerier omkring Kyoto: Nu har regeringen altså kun siddet i ca. 100 dage, jeg ved ikke, hvem der står bag de fiflerier, eller hvad det er hr. Keld Albrechtsen hentyder til. Jeg kan sige, at vi havde et mål om at nå 20 pct. VE-energi, vi har nået 27 pct.
Så synes jeg, at det er et mål, der er opfyldt.
Kim Andersen (V), 2002-02-27:
Det er klart, at det er en sikkerhedsmæssig risiko for en selv og andre i farvandet at føre sejlbåd eller sejlskib i beruset tilstand, og der har været eksempler på, at det har ført til alvorlige ulykker.
Det erkender vi.
Og derfor har vi i og for sig som nævnt også haft stor sympati for de intentioner, som ligger i Kristeligt Folkepartis forslag. Men der er også nogle ulemper forbundet med Kristeligt Folkepartis forslag, nemlig: Hvordan skal vi kunne håndhæve reglen?
Vi forestiller os ikke, at en konsekvens skulle være, at vi indførte et søpoliti i Danmark.
Det ville ikke være et rimeligt ressourceforbrug i forhold til problemets omfang.
Vi vil også have nogle afgrænsningsproblemer: Er det, når man er ude i åbent farvand, eller er det, når man ligger i en havn?
Vil man f.eks. være omfattet af Kristeligt Folkepartis lovforslag, hvis man sidder i lystbådehavnen med et hold venner en lørdag eftermiddag i juli måned og nyder en frokost og deler en flaske kølig hvidvin?
Vi vil også påpege, at der i lov om sikkerhed til søs er sanktionsmuligheder over for sejlads i beruset tilstand eller anden uforsvarlig tilstand, lige så vel som straffelovens uagtsomhedsbestemmelser vil kunne tages i anvendelse.
Men som sagt: Lov om sikkerhed til søs giver rigelig muligheder inden da.
Vi tror, at vejen frem på det her område som på så mange andre er oplysning og debat, og i den forbindelse skal Kristeligt Folkeparti ikke have utak for at have fremsat forslaget, for alene det, at det er fremsat, er jo med til at skabe debat og dermed give en oplysning om sagens forhold. Vi tror også på uddannelse, og jeg vil fremhæve det, ministeren også fremhævede, nemlig duelighedsprøverne i sejlads, som vi indførte for nogle år siden, og som nu i år bliver obligatoriske for alle, lige så vel som mange hvert år uddanner sig og tager skippereksamener.
Så når fordele og ulemper vejes op mod hinanden, bliver vi nødt til fra Venstres side trods vores forståelse for initiativet og de gode intentioner i forslaget at meddele Kristeligt Folkeparti, at vi heller ikke denne gang aktivt kan støtte lovforslaget.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Hr. Kim Andersen sagde noget om, når fordele og ulemper blev opvejet mod hinanden, men jeg hørte faktisk ikke rigtigt om nogle ulemper, ud over at man ikke mente, at man kunne administrere det, altså håndtere problemet, fordi vi ikke har et søpoliti.
Det er jo ikke nødvendigt, det er jo helt fint, at man kan tage folk, når de kommer i havnen, eller når de er på vej ud af havnen, og det kan det almindelige politi gøre.
Så jeg synes, at hr. Kim Andersen bliver nødt til at gentage de ulemper, som blev trukket fra fordelene, hvor jeg kunne forstå, at ulemperne altså kom i flertal.
Sådan syntes jeg ikke helt, at det lød i talen, så jeg bliver nødt til at have ulemperne gentaget.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg tror, at samtlige danske institutioner - og så er det ligegyldigt, om det er Risø, om det er DTU eller det er centeret i Thy - får respons fra udlandet på de områder, man har forsket i.
Jeg har sagt, at der er foregået en politisk prioritering.
Det har vi diskuteret snart time efter time, både tirsdag og onsdag i Folketingets spørgetime og spørgetid, og vi kommer det ikke nærmere.
Kim Andersen (V), 2002-02-27:
Det bliver en gentagelse, og jeg tror såmænd også, at hr. Ole M. Nielsen hørte dem i mit indlæg, men vi har jo alle sammen en tendens til sådan mestendels at høre det, vi gerne vil.
Vi har fuld forståelse for intentionerne i forslaget, men mål og midler står ikke i proportion her.
Vi vil få problemer med at håndhæve det effektivt, hvis vi ikke vil have et søpoliti.
De, der har ført et fartøj uagtsomt og i beruset tilstand, vil også i dag med lov om sikkerhed til søs i hånd kunne forfølges af landpolitiet.
Vi vil, som jeg nævnte, komme ind i nogle definitionsproblemer.
Jeg nævnte eksemplet med familien, der i juli måned inviterede et hold venner til en hyggelig søndagsfrokost nede i lystbådehavnen og sad og nød en flaske kølig hvidvin.
Det er den slags definitionsspørgsmål, som vil kunne føre til nogle groteske sager, som vi ikke mener det er nødvendigt at løbe nogen risiko for i forhold til det antal sager, vi har på det her område.
Derfor er der ikke sammenhæng mellem mål og midler i Kristeligt Folkepartis forslag, og derfor siger vi nej.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Selv om vi alle er enige om, at man må se med stor alvor på ulykker til søs, er det regeringens opfattelse, at yderligere lovgivning med faste promillegrænser for fritidssejlerne ikke er vejen frem.
Der er allerede i den gældende lov om sikkerhed til søs tilstrækkelig hjemmel til at straffe fritidssejlere, der har nydt alkohol i et sådant omfang, at de er ude af stand til at sejle deres skib på fuld betryggende måde.
En fast promillegrænse vil alt andet lige gøre det administrativt og bevismæssigt lettere at vurdere, om bestemmelsen om forbuddet mod spiritussejlads er overtrådt.
Der er imidlertid tale om meget få sager af denne type.
I praksis
vil lettelsen af myndighedernes arbejde derfor være ubetydelig. Man kan ikke efter min opfattelse drage den slutning, at promillegrænser for fritidssejlere vil have den samme præventive effekt som promillegrænserne til lands.
I Danmark har vi ikke noget søpoliti, og der foretages ikke egentlig færdselskontrol på søen, sådan som der sker på landevejene.
Derfor vil overtrædelse af en fast promillegrænse ligesom overtrædelse af forbuddet imod spiritussejlads i den gældende lov normalt kun blive opdaget, når den pågældende har sejlet uforsvarligt og forvoldt gene for andre.
Biler er transportmidler, som bringer personer fra et sted til et andet.
Fritidsfartøjer hører derimod fritidslivet til, og for de sejlere, som tilbringer deres ferie og fridage i deres fritidsbåde, kan båden i et vist omfang også sidestilles med et fritidshus.
Da dette lovforslag blev behandlet sidste gang, udtalte Søsportens Sikkerhedsråd, at man ikke mente, at indførelse af faste promillegrænser ville nedsætte antallet af ulykker forårsaget af spiritussejlads i fritidsfartøjer.
Rådet pegede på, at der kun er meget få ulykker med fritidssejlere, hvor spiritus har været en medvirkende årsag, og at fortsat oplysning og information vil have en mere præventiv virkning end faste promillegrænser og yderligere kontrol.
Regeringen er enig i, at løsningen ikke er faste promillegrænser, men fortsat uddannelse og oplysning.
Der gøres en stor indsats på frivillig basis, som efter vores opfattelse har haft en klar holdningsmæssig effekt blandt fritidssejlerne.
Hvert år opnår ca. 5.000 fritidssejlere på frivillig basis enten duelighedsprøve i sejlads eller en skippereksamen.
Jeg kan også nævne, at overgangsperioden for det obligatoriske kørekort for førere af speedbåde udløber i juni.
Herefter skal alle, der fører en speedbåd, have bestået en særlig prøve.
Selv om vi har sympati - det vil jeg gerne sige - for de intentioner, som ligger bag forslaget, kan regeringen derfor ikke, ligesom det var tilfældet for 2 år siden, støtte forslaget.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
For at der ingen misforståelser skal være: Jeg mener, at det var ministeren selv, der sagde, at vi ikke skal bruge så meget på vindforskning, når nu vi er i denne her situation. Jeg sagde i min replik eller kommentar, at det er vi enige i, men dér, hvor der kan være brug for det i fremtiden, er på de der ting, der kan gøre det mere effektivt, og det, der kan udvikle møllerne videre, nemlig det, man kalder innovation, og det vil ministeren kunne se, når han læser referatet.
Men tilbage igen, vi er altså i den situation, at det svar, vi har fået på det her spørgsmål, er, at selv om der er kommet en lang, lang række reaktioner fra hele verden, som har nydt godt af det samarbejde, de har haft med Folkecenter for Vedvarende Energi, er jeg nødt til at spørge, og det er mit afsluttende spørgsmål: Har man heller ikke undersøgt, hvad det har haft af betydning for den udvikling, der er foregået i hele verden, altså den globalisering, som det også har været med til at skabe?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Det kan godt være, at jeg måske ikke har udtrykt mig klart nok.
Jeg sagde bare, at vi i forbindelse med forhandlingerne omkring den elreformaftale, som ligger bredt, har sagt i Folketinget, at vi nok er nået dertil, hvor det ikke behøver
så stor støtte.
Jeg siger ikke, at der ikke skal bruges penge ud af de 40 mio. kr. til noget vindteknologi.
Det er ikke mig, der står og afviser det.
Det, hr. Ole Vagn Christensen nøjagtig har stået og sagt her i dag, og det kan vi jo tage en udskrift på, er: Der skal ikke bruges penge til vindforskning.
Det er det, jeg hører.
Det er sådan, jeg hører hr. Ole Vagn Christensen.
Det var ikke det, jeg sagde, og det er ikke det, jeg mener.
Har jeg sagt det, har jeg udtrykt mig forkert, for jeg mener, at det er vigtigt, at vi ser bredt på forskningen og vi lader kompetente mennesker vurdere de projektforslag, der nu kommer ind til Energistyrelsen, når den pulje skal fordeles.
Jeg er nok nødt til at sige, at der fortsat vil blive forsket bredt på teknologierne, både på solceller, på brint, på bølgeenergi og på vindenergi.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-27:
Jeg må indrømme, at jeg er lidt overrasket over ministerens sådan retoriske spørgsmål: Skal vi så blive ved med at bruge pengene på at forske i vinden?
For det første er det jo indlysende, at det skal vi ikke, hvis det fungerer og allerede har givet de enestående resultater, som jeg er enig i og glæder mig sammen med ministeren over, og som er omtalt i Børsen. Jeg har også set artiklen, og det er jo flot. Men jeg må spørge ministeren, om det ikke er sådan, at regeringen faktisk stadig væk har tænkt sig, at hovedparten af pengene på det vedvarende energiområde inden for forskningen skal bruges på vinden, bl.a. på Risø, således at det, man gør i praksis, faktisk er det modsatte af det, ministeren nu siger, og at de nye energikilder - bølge, sol osv. - har man ikke tænkt sig at bruge nævneværdige beløb på, selv om det er dér, fremtidens udviklingsmuligheder ligger.
Jeg må indrømme, at jeg forstår simpelt hen ikke ministerens betragtninger, for ministeren siger, at så skal vi ikke bruge pengene på vind, hvorefter det er det, ministeren gør, i hvert fald efter de oplysninger, der er tilgængelige for mig.
Det hænger ikke sammen.
Som ministeren sagde, har han ikke været minister så længe, og det kan være, at han endnu ikke har fået
fuldt overblik over sit område.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Vi skal selvfølgelig ikke mere bruge penge på basisforskningen inden for vindenergien.
Den udvikling, der skal foregå, er en videreudvikling - det er det, man kalder en innovativ udvikling - af de teknologier, der måske kan gøre den mere effektiv, så vi dermed kan bevare en konkurrenceevne.
Men det er jo ikke ensbetydende med, at fordi vi nu har den situation inden for vindenergien, skal vi ikke nå nogle flere mål med hensyn til de andre vedvarende energier.
Tænk sig, hvis man kunne skrive lige så stor historie om dem om nogle år, jamen så ville det jo være endnu et pragteksempel på, hvordan vi her i Danmark, via at vi har noget græsrodsforskning, også er i stand til at kunne rejse en ny dansk eksport.
Det er det, vi andre tror på.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg kan sige til hr. Ole Vagn Christensen, at jeg jo kan gentage det, jeg sagde før: at dansk vindmølleindustri er hamrende dygtige, de er professionelle, de er ude på verdensmarkedet, og ordrerne kan vi læse om i Børsen i dag.
Det tror jeg glæder et bredt flertal i Folketinget.
Spørgsmålet er: Skal man så stadig væk nationalt bruge de samme støttemidler på vindteknologien?
Vi har jo i øvrigt haft et bredt flertal i Folketinget, hvor vi har en elreformaftale, hvorved der har været lagt en linje, som et bredt flertal står bag.
Så må jeg sige til hr. Ole Vagn Christensen, at med hensyn til det der med dansk erhvervsliv, om de skal gå på støtteben, ønsker regeringen, at de skal gå på egne ben.
Og der sker en omlægning.
Jo, det gør der.
Så endnu en gang til det med centeret og de 8 mio. kr.: Ja, der er sket en politisk prioritering.
Vi har brugt timer på det, og jeg kan forstå, at vi fremover kommer til at bruge timer her i salen på denne sag, onsdag efter onsdag eller tirsdag efter tirsdag.
Men de penge skal altså sammenholdes med de offentlige midler og de private midler, og der bruges i størrelsesordenen 600-700 mio. kr. om året.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Jamen hr. minister, det var jo ikke nået, hvis der ikke var nogle mennesker, der i sin tid tog initiativ til at gå i gang med at få vindmølleindustrien bygget op, og det foregik altså omkring Folkecenter for Vedvarende Energi.
I USA brugte man milliarder af kroner på de der institutter og universiteter, ligeledes i Tyskland og ligeledes i Japan, men det danske samfund var på den måde, som tingene udviklede sig, i stand til at gå langt, langt foran.
Det er sådan set det samme, vi snakker om nu.
Når vi taler om ulandsteknologien og vi taler om alle andre teknologier for vedvarende energi, er det den kravlegård, der er så hårdt brug for, og som virkelig har givet de resultater, vi i dag kan læse om i Børsen.
Det er det, vi mener man er på vej til at slagte, ved at man fjerner Folkecenter for Vedvarende Energi fra finansloven.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Det er ikke noget med, når man sidder i sin båd og drikker en flaske kølig hvidvin - det lyder da i øvrigt vældig behageligt i den slags vejr, hvor det kan lade sig gøre - for det kan man jo ikke blive taget for.
Det er det, det handler om.
Det er det alene, så det er ikke noget med det andet.
Jeg må spørge efter: Hvad er forskellen på vanskeligheder med håndhævelse af det her og så spirituskørsel med bil på landjorden?
Jeg kan ikke forstå, at der er nogen forskel.
Vi forlanger jo ikke, at politiet farer rundt ude på vandet og håndhæver det her.
Så til det der med en flaske kølig hvidvin: Vi har vel alle sammen lært, efter vi på landjorden fik en spirituspromillegrænse på 0,5, hvor meget man kan drikke og så alligevel holde sig inden for 0,5-promillegrænsen.
Det forbud er vi vel mange, der lever ganske rimeligt med.
Selv om jeg var imod den nedsættelse fra 0,8 til 0,5 promille på landjorden i sin tid - jeg synes egentlig, det var lidt for pjattet - må vi erkende, at det har skabt en opmærksomhed omkring problemet, hvilket man også kunne gøre her.
Kim Andersen (V), 2002-02-27:
Jeg synes, hr. Ole M. Nielsens sammenligning med kørsel i bil er forfejlet.
I en bil transporterer man sig, og man gør det gerne hurtigt og effektivt, mellem to punkter.
Når vi taler om lystsejlads, er man ude i fritidsøjemed, i hobbyøjemed.
Man sejler betydelig langsommere, end man normalt kører, og man har normalt også en langt længere reaktionstid.
Derfor mener jeg ikke, at forholdene kan sammenlignes.
I virkeligheden kan lystfartøjer sidestilles med sommerhuse.
Det er fritidsliv, og det er hobby, det drejer sig om.
Jeg tror i øvrigt foranlediget af forslaget og debatten, at jeg skylder, og det vil jeg så gøre, at invitere hr. Ole M. Nielsen på en herlig sejltur på Skanderborg Sø i en dejlig båd, jeg har dér sammen med nogle venner, når nu det bliver sommer og solen skinner, og så finder vi ud af, hvem af os der giver den kølige hvidvin.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-02-27:
Den vil jeg tage med.
Men så vil jeg spørge hr. Kim Andersen, om han alligevel ikke kan indse, at der er større risiko ved at falde ud af en båd end ved at falde ud af en bil.
Hvis man endelig falder ud, er der større risiko ved at falde i vandet end ud på landjorden.