runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulrik Kragh (V), 2002-05-30:
Når hr. Mogens Lykketoft siger, at vores dygtige Solana kommer med en besked om, at de ting, der foregår i Irak, kan løses på andre måder,
bliver jeg nødt til at spørge Socialdemokratiets ordfører: Når det er sådan, at vi har en situation, hvor man har et samarbejde mellem terrorister og Irak, når vi har en situation, hvor man har en diktatorisk leder, som har brugt kemiske våben imod sin egen befolkning, og når det er sådan, at vi har en situation, hvor der ikke har været våbenkontrol i Irak igennem de sidste 2-3 år, mener hr. Mogens Lykketoft så, at vi blot kan sidde det trusselsbillede overhørig?
Eller mener Socialdemokratiet stadig væk, at der er behov for, at vi tager truslen om terrorisme og truslen om spredning af masseødelæggelsesvåben alvorligt og dermed står skulder ved skulder med den koalition, som bekæmper det her uvæsen og gør det hele vejen?
Mogens Lykketoft (S), 2002-05-30:
Det er vel fantastisk, hvis en talsmand for Venstre overhovedet kan sætte spørgsmålstegn ved, om vi tager truslen om terrorisme og masseødelæggelsesvåben alvorlig, for
jeg refererer til holdninger til håndteringen af det, som er udtalt af den fælles repræsentant, Den Høje Repræsentant, EU's udenrigspolitiske talsmand.
Derfor er jeg nødt til at sige, at det her handler ikke om, hvorvidt vi tager truslen alvorligt.
Det handler om, at der heldigvis nu er gennemført transaktioner over for Irak i FN's Sikkerhedsråd i enighed, og godt for det.
Der er et klart krav om, at våbeninspektørerne kommer ind, og det er vigtigt, at de kommer det.
Det er også klart, at situationen kan ændre sig, hvis man står over for umiddelbare trusler, og det har vi også tilkendegivet hele vejen igennem.
Jeg anbefaler bare - det synes jeg at hr. Kragh skulle tage og lægge sig efter - at vi fra dansk side, fra den danske regerings side i spørgsmålet om, hvad fremgangsmåden skal være i forhold til disse trusler, prøver at finde en fælles europæisk platform, og den ligger dér, hvor jeg har angivet den, og ikke dér, hvor hr. Kragh var henne, som jeg kunne høre det.
Jens Rohde (V), 2002-05-30:
Hvem er det, der har talt om blokpolitik hele dagen, hvem er det, der har talt alt det Christiansborgfnidder hele dagen?
Virkeligheden er jo netop, og det er det, vi har lagt vægt på, at den her regering leverer de resultater, som vi har lovet i valgkampen, og det er det, folk er interesseret i.
Det er jo venstrefløjen, der taler om blokpolitik hele tiden.
Når hr. Holger K. Nielsen nu er så interesseret i, hvorfor vi ikke kan stemme for det forslag, som hr. Holger K. Nielsen er medforslagsstiller til, kan vi vende den om og spørge: Hvorfor kan de øvrige partier ikke stemme for det forslag, som vi er kommet med, som der reelt er langt mere handling i?
Hvorfor kan man ikke det?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-05-30:
Men det har jo heller ikke været nødvendigt, for jeg har været på dagsordenen alligevel, og det har jeg også været i de sidste par omgange. Lad mig bare sige til hr. Holger K. Nielsen og også hr. til hr. Mogens Lykketoft: Man skal jo læse de forslag til vedtagelser, og når Dansk Folkeparti er med på vedtagelsen sammen med regeringspartierne, er det, fordi vi synes, den er langt bedre.
Den er meget, meget bedre end den, der er kommet fra de fire øvrige partier.
Der er jo noget konkret i den vedtagelse, vi er med på.
Der er en tilfredshed med finansloven, som vi har været med i, har haft indflydelse på og har stemt for.
Man stiller sig da ikke op og siger
, at man er utilfreds med en finanslov, som man har været med i, som man har haft indflydelse på, og som man har stemt for. Samtidig er der noget fremadrettet, nemlig at vi nu skal til at øge den samlede indsats i de kommende år.
Det er da langt, langt mere indholdsrigt, langt, langt mere fremadrettet, langt, langt mere konstruktivt end det dér vattede forslag til vedtagelse, som er kommet fra de øvrige partier.
Kl. 0.45
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg må igen konstatere, at Dansk Folkeparti er kommet under ansvarets åg her.
Det må man sige.
Hammeren falder med det samme, hvis ikke man støtter regeringen, det er sandheden i dét, og o.k., det har fru Pia Kjærsgaard det fint med.
Så kommer hun med nogle besynderlige argumenter om, at forslaget til vedtagelse fra regeringspartierne er mere konkret: Vel er det da ej.
Der står jo præcis i vores forslag til vedtagelse, at der skal laves konkrete forslag.
I de andres vedtagelse står bare, at man skal øge indsatsen.
Øge indsatsen, det kan være hvad som helst, og når man kender finansministeren, og når man kender statsministeren, så ved man da godt, hvad der ligger i dét.
Der ligger da ikke noget som helst forpligtende.
Jeg må altså sige, at i betragtning af, hvad Dansk Folkeparti har sagt i dagens løb og går og bryster sig af, er sandheden, at man stemmer sammen med regeringen, fordi man er i den blok.
Man er solidarisk ved Venstre og De Konservative.
Man ønsker ikke på nogen måde at gå ind i en reel dialog med venstrefløjen om at forbedre forholdene for de dårligt stillede.
Det var også det, der viste sig i en række afstemninger
om finansloven og i en række afstemninger i andre sammenhænge.
Der er situationer, hvor man stiller ændringsforslag, men så trækker ændringsforslaget tilbage, fordi regeringer banker én på plads.
Det har vi set adskillige tilfælde af, og jeg tror faktisk, at vi vil se det igen og igen, og det, vi ser her i aften, er jo også udtryk
for det billede.
Kristian Jensen (V), 2002-05-30:
Det var da rart, at vi endelig kunne få et klart svar.
Det kan så undre mig, at det har taget så lang tid ikke bare i dag, men også i tidligere debatter at få at vide, at Socialdemokratiet nu bakker op om Danmark år 2010.
Så går jeg ud fra - for det var jo ikke specifikt - men jeg går ud fra, at det også gælder alle punkterne, herunder også, at der skal være en afdæmpet vækst i den offentlige sektor.
Så kan jeg bare ikke forstå, at hr. Mogens Lykketoft er så forbitret over, at denne regering har været så flabet, at den har bedt kommunerne om at overholde den aftale, som den daværende regering indgik med dem.
Jeg tager det lidt som en underkendelse af den daværende finansminister, at hr. Mogens Lykketoft ikke mener, at aftalen var god nok, når nu hr. Mogens Lykketoft ikke mener, at den er værd at overholde.
Er sandheden den, at hr. Mogens Lykketoft nu i retorikken siger: Ja, vi ønsker et lavere offentligt forbrug, men i virkeligheden vil vi vende det blinde øje til - præcis på samme måde, som det foregik i de år, hvor hr. Mogens Lykketoft var finansminister, og i den tid, hvor statsministeren var hr. Poul Nyrup Rasmussen.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Jeg synes, at det ville være helt uansvarligt i et svar her at tage stilling til ændringer i den beslutning, der er truffet om Danmarks Radios byggeri i Ørestaden.
Jeg synes, at det er fair i et åbent land, havde jeg nær sagt, at opfordre diverse bestyrelser til at overveje forskellige situationer.
Det overlader jeg gerne til Danmarks Radios bestyrelse at drøfte og træffe beslutninger om.
Der kommer intet initiativ fra Det Radikale Venstre ud over den opfordring, som hr. Thulesen Dahl henviser til.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-30:
Jeg vil overhovedet ikke karakterisere det forslag, der ligger.
Jeg vil bare spørge Venstres ordfører om én ting: Hvad er den klare indholdsmæssige forskel?
For hvis det her handler om, at Venstre er blevet stødt på manchetterne, og man ikke har fået lov til ligesom at føre den blokpolitik, man ville, så er jeg sikker på, at det forslag, der er fremlagt fra de fire partier, kan blive trukket tilbage, og at Venstre kan få lov at overtage det sammen med sine allierede og fremlægge det fuldstændig uændret, sådan skal det heller ikke være, medmindre der er en indholdsmæssig forskel.
Det glemte Venstres ordfører at gøre rede for i sin ophidselse over formen.
Så er der en indholdsmæssig forskel, og hvad består den i?
Jens Rohde (V), 2002-05-30:
Som den sidste taler inden statsministeren kom hr. Ole Stavad herop for at fremlægge et forslag til vedtagelse.
Hr. Ole Stavad gik på talerstolen og talte om, at her kom man så med et forslag til vedtagelse, som var en invitation til os, en imødekommelse, som skulle afbøde lidt af det her billede med blokpolitik og mildne klimaet lidt.
Men virkeligheden er jo, at det man her gør med det forslag, er at føre blokpolitik, for vi var overhovedet ikke blevet inviteret eller spurgt, om vi ville være med på det forslag. Vi er ikke engang blevet orienteret om det.
Jeg driblede lidt rundt i salen sådan i løbet af dagen og spurgte: Kommer der et forslag til vedtagelse, kommer der et forslag til vedtagelse?
Måske.
Måske.
Men hvad var dagsordenen?
Det var ikke en invitation til noget, der skulle se bredt ud.
Næh, det var at cementere blokken, således at det er den anden side af salen, som nu cementerer blokken.
Oven i købet uden sådan efter normal god skik at orientere om, at der kommer noget, så placerer man lige hr. Ole Stavad som den sidste taler inden statsministeren, så man ligesom kunne skabe et billede af en panikreaktion, og så man også kunne se, hvordan vi nu skulle reagere på det.
Det var dagsordenen.
Det har intet med invitation eller noget som helst at gøre.
Det er plat at stille sig herop på Folketingets talerstol og sige det.
Jeg skal derfor, idet vi tager den anden bloks ageren til efterretning, på vegne af Venstre, Det Konservative Folkeparti og Dansk Folkeparti fremsætte følgende:
Forslag til vedtagelse
»Folketinget konstaterer med tilfredshed, at der i den vedtagne finanslov er afsat yderligere midler til fordel for de udsatte grupper, de handicappede samt pensionisterne.
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Vi tror faktisk, at det har betydning for USA, at man har nogle rundtomkring, der vil udbrede USA's budskab.
Det er derfor, man har radioer rundtomkring, det er derfor, man har »Voice of America«.
Og så er det rart, når man oven i købet kan få en statsleder, oven i købet en, der skal være formand for EU, til at udbringe sine budskaber.
Så derfor tror jeg faktisk, at det har en vis betydning, hvad den danske regering mener.
Om det så også har indflydelse på regeringens overvejelser og på Venstres overvejelser, at man gerne vil tækkes Dansk Folkeparti, skal jeg ikke kunne sige.
Venstre kan bedre selv svare på, hvad der er baggrunden.
Men jeg vil sige, at for os er det meget besynderligt at opleve, hvordan man bare fuldstændig ukritisk viderefører en så reaktionær og umenneskelig politik som den, USA står for.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-30:
Jeg synes, at fru Line Barfod er en glimrende ordfører for Enhedslisten, men hvis det nu havde været hr. Keld Albrechtsen, som vi jo i mange, mange år har haft fornøjelsen af her på Folketingets talerstol, ville hr. Keld Albrechtsen have sagt følgende: Den borgerlige regering er nu klar over, at den er ved at komme ud i noget snavs, og derfor har den ændret signaler i EU-politikken, og det vil vi ønske regeringen til lykke med.
Jeg tror, det er en lidt anden stil, fru Line Barfod skal anlægge, når hun skal kritisere regeringens EU-politik.
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Jeg skal ikke forsøge at imitere hverken hr. Keld Albrechtsen eller andre herfra, det overlader jeg til andre.
Men jeg kan sige, at uanset hvem af os fra Enhedslisten, der står på talerstolen, betragter vi det faktisk ikke som en fordel, at man bliver Voice of America i stedet for Voice of Europe.
Uanset hvilken supermagt man prøver at støtte, synes vi, at der er problemer.
For os er det afgørende, hvilken politik man lægger frem, og hvis den politik, man lægger frem, bl.a. er, at man mener, at man skal støtte USA's terrorkrig, og at man skal have en mangel på retssikkerhed, hvor folk bliver sat på nogle terrorlister uden nogen som helst mulighed for at få det prøvet ved en domstol, synes vi faktisk, at det er et stort problem, som vi gerne vil kritisere.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg synes faktisk, det var en god tale, fru Line Barfod holdt, specielt vedrørende sammenhængen med Farummodellen.
Det er jo ikke noget, vi har diskuteret så meget tidligere i dag, men jeg synes da, det er dybt relevant, at årtiers største skandalesag også bliver diskuteret her fra Folketingets talerstol.
Så vil jeg godt spørge fru Line Barfod: Synes fru Line Barfod ikke, det er lidt synd for Peter Brixtofte?
Han er taget til USA, og alle hans tidligere venner har forladt ham.
Toppen af Venstre har jo altid støttet hr. Peter Brixtofte og har støttet Farummodellen.
Helt frem til folketingsvalget roste de Farummodellen og hr. Peter Brixtofte, og indenrigsministeren har sagt, at Farum er selve laboratoriet for Venstres kommunalpolitik: Her kan I se, venner, sådan vil Venstre styre kommunerne.
Men pludselig er der nogle vanskeligheder i pressen, og så forlader Venstres top deres partikammerat.
Det er jo ikke sådan, man gør på venstrefløjen, det kan jeg i hvert fald sige med sikkerhed. Er det ikke lidt synd for hr. Peter Brixtofte med den behandling, han har fået af Venstretoppen?
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Jo, jeg synes, det må være meget hårdt pludselig at blive forladt.
Men jeg synes faktisk også, det er et problem, at Venstre har så travlt ved håndvasken.
Man kunne forstå det, hvis Venstre nu havde erkendt, at det var en helt forfejlet model og derfor ville anbefale, at man holdt op med at bruge den, og også ville afstå fra at bruge Farummodellen på landsplan.
Så ville man bedre kunne forstå det.
Men når regeringen tværtimod vælger at videreføre Farummodellen på landsplan, bliver det ekstra grotesk, at man i den grad undsiger en af de personer, der har været med til at føre den ud i livet, for han har jo bestemt ikke været alene om det.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-05-30:
Jeg er fuldstændig enig.
Venstremand på Venstremand i Farum har støttet hr. Peter Brixtoftes metoder, og Venstretoppen herinde har støttet dem hele vejen igennem.
Det synes jeg da er relevant at få frem.
Lad mig lige tage en enkelt sag mere.
Det er hele det cirkus, der har kørt med, at man skulle have overtrådt reglerne i Farum Kommune ved at give penge til fodboldklubben.
Jeg ved jo, at finansministeren var direktør
for Jydsk Rengøring, og af en eller anden grund er det kommet frem i offentligheden, at som direktør er finansministeren den eneste, der ikke har betalt penge til Farum Boldklub, fordi han har fået ordrer fra Farum Kommune.
Der er godt nok betalt penge til Farum Boldklub, men det skete lige på det tidspunkt, da han fik en udvidelse af sin ordre.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-30:
Det Radikale Venstre er da også utilfreds med mange af de ting, som regeringen har gennemført, og derfor kunne jeg følge fru Line Barfod et langt stykke ad vejen, men jeg vil nu give hr. Jens Rohde ret i, at det var en lige vel dyster tale, og jeg synes nok, at nogle af sammenligningerne eller sammenkædningerne var lidt ejendommelige.
Derefter sagde fru Line Barfod, at regeringens EU-begejstring var kølnet for at tækkes USA.
Altså så meget tror jeg nu ikke, USA ryster i bukserne for, hvordan den danske regering opfatter sit EU-engagement.
Det kunne måske være for at tækkes Dansk Folkeparti.
Kunne det ikke tænkes, at det var det, der var sagen?
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Jeg overlader trygt til de mange, der skal undersøge, hvad der er foregået i Farum, at tage stilling til troværdigheden af de forskellige forklaringer, de vil få forelagt.
Men jeg synes, det er et stort problem, at man fra Venstres side ikke tager afstand fra den måde, tingene er foregået på: at man i den grad sammenblander kommunale, altså offentlige, og private kasser, at man bruger tvangsaktiverede i private virksomheder og sender dem ud med ulovligt løntilskud, at man, selv efter at Farumsagen begyndte at rulle, er blevet ved med at fremhæve Farum Kommune som foregangskommune, når det gælder aktivering og integration, selv om man overhovedet ikke har nogen form for skriftlig dokumentation for, at tvangsaktiveringen virker.
Venstreregeringen har ikke kunnet fremlægge ét eneste tal, som viser, at der er kommet flere i rigtige job efter tvangaktivering i Farum Kommune.
Det eneste svar, vi har kunnet få fra indenrigsministeren,
er, at når man fremhæver Farum Kommune, er det på grund af værdigrundlaget i Farum, og det taler måske lidt for sig selv.
Jens Rohde (V), 2002-05-30:
Allerførst vil jeg gerne kvittere for en særdeles god tale
stor bredde og mange ting.
Det er fair nok, at der er områder, vi er uenige i, og der er prioriteringer, vi ikke er enige om.
Sådan må det jo være.
Men jeg synes også, at jeg sporede en særdeles positiv indgang til at være med til mange konkrete initiativer i den kommende tid.
Det, der egentlig fik mig herop, var snakken om folkeskolen, hvor jeg blot vil orientere om, at der naturligvis vil blive indkaldt til forhandlinger om folkeskolen, i første omgang forligspartierne, således at vi kan sikre, forhåbentlig da, hvad der er i alles interesse, nemlig en bred og en god aftale om folkeskolen.
Jeg er helt sikker på, at vi med de mange fælles brudflader, som vi på det område har med Kristeligt Folkeparti, også vil se Kristeligt Folkeparti i en sådan aftale.
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Tak for de pæne bemærkninger og også tak for bemærkningen om folkeskolen.
Jeg er da glad for, at der nu bliver inviteret til forhandlinger.
Det vælger jeg så at tro på.
Når jeg siger det på den måde, er det, fordi det også tidligere har været tilkendegivet, at man blev inviteret til forhandlinger, hvor det så ikke er blevet til noget.
Men jeg er glad for det og tillægger det stor værdi, når hr. Jens Rohde i debatten siger, at ønsket også fra Venstres side er en aftale på folkeskoleområdet, som kan sikre den helt nødvendige stabilitet og ro for folkeskolen.
Og det har værdi, at folkeskolen ikke bliver styret af tilfældige politiske flertal og af det, der måske kan blive forhandlet imellem Kommunernes Landsforening og regeringen, men på basis af en egentlig politisk aftale mellem Folketingets partier.
Det hilser jeg selvfølgelig velkommen.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-30:
Jeg synes nu mest, at hr. Jann Sjursens tale var en meget, meget lang opremsning af nogle store skuffelser. Kristeligt Folkeparti har ingen anerkendelse eller respekt for de forligsbrud, regeringen har budt Kristeligt Folkeparti.
Kristeligt Folkeparti bryder sig ikke om den blokpolitik, der er ført, og man har ikke været inddraget i reelle forhandlinger.
Der har været brud på folkeskoleforlig, og der er lavet barske stramninger på udlændingeområdet, som Kristeligt Folkeparti er uenige i.
Der har været nedskæringer på miljøområdet, og der har været nedskæringer på området for Øststøtte.
Jeg synes, at det var meget sigende at høre de mange skuffelser, Kristeligt Folkeparti har haft med denne her regering.
Jeg vil gerne spørge Kristeligt Folkeparti: Har man fortrudt, at man pegede på denne her regering?
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-30:
Jeg ved ikke, om fru Elisabeth Arnold har selektiv hørelse, men jeg sagde faktisk, og det mener jeg har betydning, at regeringen på en række områder har levet op til de løfter, der blev givet i valgkampen, og i øvrigt også de løfter, som er årsag til, at Kristeligt Folkeparti i valgkampen argumenterede for et regeringsskifte og efterfølgende pegede på hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister.
Det var den 1-årige barselorlov, det var spørgsmålet om at sikre flere i arbejde, det var spørgsmålet om at sikre mere organisationsfrihed, og det var spørgsmålet om at lette erhvervslivet for de nye skatter og afgifter, som SR-regeringen havde lagt op til.
Men selvfølgelig pegede jeg også på en række skuffelser og især skuffelsen over, at regeringen efter min mening ikke har taget forlig alvorligt.
Den har brudt folkeskoleforliget, noget, man ikke har set mage til før, og det beklager jeg selvfølgelig stærkt, også når jeg skal evaluere den folketingssamling, som nu er ved at være gået.
Vi har ikke fortrudt, at vi pegede på hr. Anders Fogh Rasmussen som statsminister.
Men fordi vælgerne har sammensat Folketinget med et flertal bestående af Venstre, De Konservative og Dansk Folkeparti, og regeringen bruger det flertal, er Kristeligt Folkeparti til gengæld ikke regeringens støtteparti.
Den har kun ét, og det er Dansk Folkeparti.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-30:
Det lyder jo næsten helt masochistisk.
Kristeligt Folkeparti siger, at på trods af de skuffelser, man har været ude for, har man ikke fortrudt, at man har peget på regeringen, og det må jeg næsten kunne tolke sådan, at man vil pege på den igen.
Det vil sige, at man skal gå ud og fortælle sine vælgere, at nu må de fortsat acceptere, at den regering, man har peget på, skærer ned på miljøområdet, på øststøtteområdet, på ulandspolitikken og på uddannelsesområdet, samtidig med at den indfører skærpelser på udlændingeområdet.
Man må sige til sit bagland: Alle disse Kristeligt Folkepartis mærkesager må vi acceptere, at den regering, vi peger på, vil skære ned på.
Vi kan ikke levere den vare, vore vælgere gerne vil have, vi skal levere.
Hvor mange skuffelser skal der til, før hr. Jann Sjursen og Kristeligt Folkeparti ser, at denne alliance er uholdbar?
Line Barfod (EL), 2002-05-30:
Det glæder mig, at hr. Jens Rohde kan se det absurde i Venstreregeringens liberalistiske Farummodel.
Vi andre synes også, det er meget absurd.
Det, vi prøver at gøre opmærksom på, er faktisk, hvor absurd det er, og hvor kortsigtet det er, og hvor asocialt det er.
I forhold til boliger er det rigtigt, at regeringen har fået vedtaget det forslag, der var enighed om
allerede under den tidligere regering, som kunne betyde, at der blev bygget flere almene boliger.
Desværre har regeringen samtidig skåret
så kraftigt på kommunerne, så de meldinger, der kommer ikke kun fra kommuner, men også fra byggeriet, som jo er Venstreregeringens venner, er, at byggeriet ikke vil stige med alle de mange boliger, man ellers havde regnet med.
Hvis der er noget, vi har behov for, er det flere tusinde nye boliger, men det kommer der desværre ikke med de store nedskæringer, som man har gennemført.
Jens Rohde (V), 2002-05-30:
Jeg er simpelt hen nødt til at give fru Line Barfod en undskyldning, for jeg knækkede jo fuldstændig sammen af grin under hendes tale.
Jeg har aldrig hørt noget igennem 20 minutter, der var så negativt og så præget af sortsyn.
Det undrer mig, at fru Line Barfod ikke har mavesår.
Men det kunne være, at fru Line Barfod måske kunne overveje at give den tale til Dansk Folkeparti, så kunne de lægge den ud på hjemmesiden, for så er vi i hvert fald sikre på, at der ikke mere kommer en eneste fra udlandet til Danmark.
Det var helt, helt absurd at høre på.
Så vil jeg bare lige sige én ting, nemlig om
boligområdet
Det er jo sådan, at vi rent faktisk forventer, at der kommer 8.000 almene boliger, kvoten stiger også på andelsboligerne fra 1.000 til 1.800, og vi forventer 7.000 private boliger.
Det er ganske enkelt ikke korrekt, at denne regering ikke gør noget på boligområdet.
Marianne Jelved (RV), 2002-05-30:
Eftersom dele af min tale har gjort indtryk på fru Pia Christmas-Møller, håber jeg inderligt, at resten af talen også har gjort indtryk.
Så vil jeg gerne understrege, at jeg faktisk er lidt forbavset over spørgsmålet.
Det Radikale Venstre har tilkendegivet fra dag ét, at vi forholder os til regeringens udspil sag for sag, og at vi fremlægger vores egne forslag, og vi indgår gerne aftaler om at sænke skat på arbejde med de partier, der vil være med til det.
Vi har ikke taget nogen principiel stilling til, hvem det skal være.
Det afhænger af indholdet.
Vi ser gerne, at Det Konservative Folkeparti og Det Radikale Venstre starter drøftelserne af, hvordan sådan noget
kan ske.