Ole M. Nielsen (KRF), 2001-05-21:
Jeg vil gerne sige tak for den fortrinsvis positive holdning
til det her, selv om det ikke er en helt entydig tilslutning og slet ikke en tilslutning til hvad som helst.
Det havde vi heller ikke forventet.
Vi ønsker heller ikke hvad som helst.
Vi vil ikke have en skov af reklamer.
Det er noget helt andet, men vi burde måske have en kulegravning af regler om skiltning også i byerne, og jeg havde nær sagt oven over byerne.
Der foregår meget, som sikkert er på kanten af det lovlige i øjeblikket, og som er med til at skæmme vores landskaber og hele vores skyline, hvis det kommer oven over i hvert fald.
Men det er nok en større opgave.
Jeg tror, at det er to niveauer.
Jeg er i hvert fald bange for, at det, vi ønsker med det forslag her, vil komme til at vare for længe, hvis vi skal sætte et helt kommissionsarbejde i gang for at få det hele kulegravet.
Så er der nævnt de trafiksikkerhedsmæssige forhold.
Jeg mener jo, at hensigtsmæssig skiltning fremmer det trafiksikkerhedsmæssige.
Vejdirektoratet blev bragt ind
nogle gange.
Jeg har ikke helt styr på, hvor langt
Vejdirektoratets kompetence går.
Men der er ét område, hvor jeg synes - det har ikke så meget med den sag at gøre, men jeg nævner det alligevel - at man skulle gribe ind og gøre noget ved de eksisterende forhold.
Det drejer sig om de jordbærsælgere, der sidder på sådan en bette vigeplads ude ved vores hovedveje.
Når nu vi kommer herhen i juni/juli måned, tilbringer unge mennesker en sommerferie på sådan et frygteligt sted.
Dér burde man virkelig gribe ind, for det er selvfølgelig ikke lovligt.
Det er utrolig dårligt for trafiksikkerheden, og det er utrolig dårligt for de unge mennesker at tilbringe en sommerferie i støj og larm og dieselos osv.
Arbejdsmiljøreglerne kan ikke overholdes sådan et sted.
Det er på alle måder tåbeligt.
At man ikke griber ind over for det, fatter jeg simpelt hen ikke.
Det, der foregår, er så forfærdeligt. Men ellers er det, vi gerne vil med det her, jo også lige regler for alle, men selvfølgelig ikke lige ringe for alle.
Vi vil gerne gøre det bedre for nogle, for, som andre har talt så meget om: Det handler om at holde liv i landet, så der foregår noget.
Jeg tror ikke ret meget på, at det, at bemandede rastepladser skal have sådan nogle infoterier, løser den sag
Det kan sikkert være et godt supplement i det hele taget, men jeg synes ikke, at det imødekommer de ønsker, vi har til det her.
Så spørger ministeren: Hvem skal lægge jord til?
Jeg mener ikke, at skiltene skal have større omfang, end de kan indgå i den almindelige vejrabatskiltning, altså hvor man har plads til skiltene.
Større og mere omfattende skal det efter min mening ikke være.
Hvis det skal være noget ud over det, og jeg føler ikke, at det er det, vi vil, så må den enkelte selvfølgelig sørge for at skaffe sig ret til det hos den, som ejer jorden.
Det kan ikke være det offentliges opgave.
Men jeg tror ikke, at det, vi ønsker, er noget mere end det, der kan være, hvor der i forvejen er plads til den offentlige skiltning - og så selvfølgelig i en kombination med den offentlige skiltning.
Tak til hr. Jørn Jespersen.
Der er selvfølgelig ikke nogen grund til at sige tak til mine medforslagsstillere, for det er jo ikke overraskende, at de er positive over for forslaget.
Så den, jeg særlig vil sige tak til, er hr. Jørn Jespersen, som er positiv over for det her.
Han vil ikke være med til hvad som helst, men foreslår, at vi indgår i en dialog om det for også at skabe klarhed over: Hvordan er forholdene egentlig i øjeblikket?
Hvordan er reglerne?
Det skal vi selvfølgelig have fundet ud af.
Hr. Søren Kolstrup er også delvis positiv og vil være positiv over for at sætte forsøg i gang.
Jeg tror alligevel nok, jeg foretrækker, at vi bruger lidt mere tid på et udredningsarbejde og på at lave nogle ordentlige regler end på at sætte et forsøg i gang.
For hvis vi skal se, hvordan et forsøg virker i et par amter, vil der alligevel gå flere år, inden vi kan lave noget, der gælder i de andre amter, og så skal vi alligevel i gang med at lave nogle regler og noget udformningsarbejde.
Jeg tror ikke, at det her er mere uoverskueligt, end at vi, hvis vi bruger lidt mere tid på det, kan lave noget, som vi kan gennemføre i alle amter på én gang.
Så var der én, der sagde: Vi vil ikke være med til noget, der er uhæmmet og grimt.
Men jeg glæder mig til, at vi i udvalget kan få en lille snak om, hvordan vi kommer videre med det forslag her og får sat noget i gang, og jeg glæder mig over, at også ministeren og Socialdemokratiet har givet tilslutning til at være med i et sådant arbejde.
Så tak for behandlingen.
Der er ingen tvivl om, at den ukontrollerede skovhugst rundtomkring i verden
er et kæmpeproblem.
Det er selvfølgelig noget begrænset, hvad en beslutning i Danmark på det område vil have for den samlede internationale situation, men der er en klar signalværdi i det, hvis vi kunne blive enige om det.
Jeg tror dog, at det kunne lade sig gøre at få en hensigtsmæssig situation uden opbygning af det bureaukrati, som ligger i SF's forslag, men det må vi jo diskutere.
Så er jeg heller ikke tilstrækkelig stiv i, hvorvidt FSC er det rigtige certificeringssystem, eller om der er andre, og hvorvidt det kan fungere, om der er tilstrækkelig kontrol, om vi kan sikre os imod fup og svindel.
Endelig er vi jo selvfølgelig heller ikke interesseret i at give en bestemt organisation monopol.
Hvordan man styrer det, har vi ikke overblik over.
Det skal ikke fjerne den positive holdning til forslaget, men jeg kan godt være lidt usikker på den negative markedseffekt for producenter, der måske opfører sig korrekt, men som alligevel ikke lever op til betingelserne eller ikke har mulighed for at komme ind i de her certificeringsordninger, eller hvad der nu kan være af problemer.
Der kan godt være nogle, der kommer i klemme, hvis det her er den internationale vej frem.
Så er det blevet sagt af et par ordførere eller tre, at den uhensigtsmæssige skovhugst måske var betingelsen for fødevareproduktionen ved den stigende befolkning og for underhold i det hele taget.
problemet, men mit indtryk er nu mere, at den uhæmmede skovhugst mere er begrundet i grådighed, i griskhed og i manglende ansvar og fornemmelse for de forpligtelser, vi har over for den verden, vi lever i osv.
Det er selvfølgelig vidt forskelligt for forskellige steder i verden, og der findes selvfølgelig steder, hvor det er det overvejende problem, at det er den lille fattige, der bliver nødt til at rydde yderligere et lille stykke for at dyrke ris eller noget andet til sig selv.
Det er ikke det, jeg hører som det store problem i skovhugsten; det må jeg nok sige.
Der er nogle ting, vi skal have undersøgt.
Vi er positive over for forslaget.