Carsten Hansen (S), 2001-03-13:
Jeg så for nylig, at en forsker udtalte, at de resultater, der er opnået med finansloven for 2001, er det største fremskridt, der er sket for arbejdsmiljøindsatsen i de sidste 30 år, ja, han dristede sig til at kalde det et tigerspring.
Så langt vil jeg ikke gå, men der skal ikke være nogen som helst tvivl om, at når den samlede effekt af indsatsen i år 2001 gøres op om nogle år, vil historikerne se tilbage og sige: Her blev der virkelig flyttet hegnspæle med hensyn til at opnå et bedre og mere sikkert arbejdsmiljø i Danmark.
Hele den indsats for et bedre arbejdsmiljø ligger i god forlængelse af regeringens handlingsplan fra 1996, nemlig »Rent arbejdsmiljø år 2005«.
Men baggrunden for det lovforslag, vi her behandler, er jo ganske alvorlig.
Vi har i dag mere end 60.000 anmeldte arbejdsulykker, 60.000 arbejdsbetingede lidelser hvert eneste år.
Disse tal viser med al tydelighed, at arbejdsmiljøet på de danske arbejdspladser ganske enkelt ikke er godt nok, på trods af de indsatser og initiativer vi allerede har taget.
Det er også derfor, der kommer en række nye initiativer.
Det er faktisk sådan, at hver gang der er 10.000, der er på arbejde, er der 190, der kommer til skade, og det tal har ikke ændret sig på trods af den stigende beskæftigelse.
Tænk på alle disse menneskelige lidelser og ulykker, der rammer både den enkelte, men så sandelig også hele familier, når man mister forsørgerindtægter osv.
Derfor skal arbejdsmiljøet i langt højere grad på dagsordenen ude i de enkelte virksomheder, end tilfældet er i dag. Et andet og næsten lige så vigtigt argument er et rent samfundsøkonomisk.
Tænk, at hvis vi kunne halvere sygefraværet i Danmark, ville det svare til 56.000 heltidsstillinger på et arbejdsmarked, hvor vi kan se, vi kommer til at mangle kvalificeret arbejdskraft
om nogle ganske få år.
Vi har ganske enkelt ikke råd til et dårligt arbejdsmiljø.
Så enkelt er det.
Og vi vil ikke finde os i, at så mange mennesker hver dag og år efter år kommer til skade eller bliver nedslidte.
Derfor denne stribe af helt nye tiltag, der strammer op på arbejdsmiljøloven.
Virkeligheden har nemlig vist, at det er nødvendigt at tage en række helt nye redskaber i brug.
Hvis vi ser på det, der ligger i lovforslaget om udvidet udbyderansvar, så betyder det, at udbyderne af arbejdsopgaver pålægges en række forpligtelser og skal tage højde for arbejdsmiljøet i deres udbudsmateriale, så den udførende kan udføre opgaven miljømæssigt fuldt forsvarligt.
Det skal med andre ord til at være slut med de utallige eksempler på udliciteringer, vi har set både i offentligt og privat regi, hvor resultatet har været et dårligere og et mere forringet arbejdsmiljø.
Udbyderne skal sikre, at udbudsmaterialet lever op til arbejdsmiljøloven, så enkelt kan det rent faktisk siges.
Det tror jeg faktisk en række buschauffører og ikke mindst rengøringspersonale landet over kan tale med om.
Ser vi på et andet element, der hedder bygherreansvar, vil jeg sige, at her skærper vi også kravene.
Håndværkere - nogle vil sige gamle håndværkere - har selv oplevet, hvor nemt det har været for udbydere og byggearbejdere at lave så stramme tidsplaner, at det har betydet, at byggeriet faktisk ikke har kunnet udføres sikkerhedsmæssigt forsvarligt.
Derfor skal bygherrer ikke fremover kunne undslå sig for et medansvar for arbejdsmiljøet.
Vi tager fat i det, der hedder den såkaldte samordningsforpligtelse.
Den kan man altså ikke længere overdrage til en anden person.
Vi vil have, at også den del af ansvaret for en byggeopgave bliver der, hvor den rettelig hører hjemme, altså hos bygherren.
Som noget nyt sikrer vi også, at der bliver udpeget en ansvarlig.
En uddannet person, der skal varetage koordineringen af sikkerhedsarbejdet på byggepladserne.
Med hensyn til det gebyrbelagte tilsyn vil jeg sige, at vi socialdemokrater normalt ikke er meget for brugerbetaling, men når vi taler om arbejdsmiljøet, vil vi gerne se resultater.
Derfor indfører vi også med denne nye lov et helt nyt begreb: et gebyrbelagt tilsyn.
Det betyder, at de brancher, der har et særlig belastet arbejdsmiljø, får hyppige besøg af Arbejdstilsynet, som disse brancher selv må betale for.
Derudover indfører vi også administrative bøder.
Her er pointen, at vi ikke flytter det objektive arbejdsgiveransvar.
Vi indfører BST og indfører faktisk, at vi får nogle bedre muligheder for at lave sundhedsfremme på hele arbejdsmarkedet via BST, og samtidig vil jeg sige, at det har været et stort og længe næret ønske fra Socialdemokratiets side at få dækket
hele arbejdsmarkedet.
Til slut vil jeg sige, at det næsten er umuligt at komme rundt om hele det her omfattende lovforslag på den tid, der
er til rådighed, men da det er nyt land, vi betræder på en række områder,
vil vi under udvalgsbehandlingen være meget åbne over for at se på forbedringer af det fremsatte lovforslag, ligesom vi vil være åbne i vurderingerne af høringssvarene.
Men der skal ikke herske tvivl om, at vi i Socialdemokratiet ser en klar forbedring af arbejdsmiljøet og for arbejdsmiljøet med det her lovforslag.