runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Jeg forstod på det sidste, at hr. Poul Nødgaard sagde, at vi fortsat gør det her med Dansk Folkepartis stemmer, indtil man har fået en ny lov.
Det må jeg tage det som udtryk for.
Så må jeg også sige til hr. Poul Nødgaard, at det jo er en fantastisk situation, at man har stået her og sagt, at det var lønmodtagernes penge, og det var lønmodtagernes renteafkast, og så siger hr. Poul Nødgaard i dag, at det, vi var imod, nemlig de 40 mio. kr., forhøjer vi fire gange.
Det vil sige, at ikke alene er man imod det system, som sådan set er der, man gør også det, at man firdobler beløbet.
Det er jo det, der er situationen, når man ser de 40 mio. kr. i forhold til de 150 mio. kr.
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-11:
Med hensyn til kursskiftet: Der er overhovedet ikke tale om noget kursskifte, der er tale om, at vi har præcis den samme holdning, som vi har haft hele tiden.
Spørgsmålet er bare, at hvis den tidligere regering var fremkommet med et forslag om at ændre det her system hen imod det, vi står og diskuterer her, så havde vi helt givet også været positive over for det. Men den historiske sandhed bag det hele er, at så længe der ikke er et flertal på 90 mandater i dette Folketing for, at renterne følger med feriepengene ud til lønmodtagerne, så længe kan vi naturligvis godt gå med i en ordning, nøjagtig ligesom den tidligere regering gjorde, og skabe flertal for, at man overfører et vist beløb hvert år til finansloven.
Så jeg kan overhovedet ikke se andet end, at det er at skyde gråspurve med kanoner.
Og det er billige argumenter, der bruges fra Socialdemokratiet.
Jeg kunne forstå, hvis Socialdemokratiet aldrig nogen sinde havde bevæget sig ind på den her vej.
Der er overhovedet ikke nogen grund til at køre det skyts frem.
Man skyder sig selv regulært i foden ved at fremkomme med de udtalelser her i dag.
Men den dag, feriepengesystemet bliver lavet om, så bliver der ikke længere overført 150 mio. kr. til årets finanslov.
Bjarne Laustsen (S), 2002-12-11:
Det er ganske rigtigt, som det bliver nævnt, at man også i den tidligere finanslov, også under den tidligere regering, har taget et betydelig mindre beløb.
Hvad er årsagen til, at Dansk Folkeparti ikke kunne have støttet det og også i lovgivningsarbejdet kunne have fremsat forslag om, at de penge er urørlige, og at man vil have en anden ferieordning for lønmodtagerne i Danmark?
Hvad er årsagen til det pludselige kursskifte hos Dansk Folkeparti, der nu synes, at det er helt i orden at frarøve lønmodtagernes deres feriepenge og renteafkastet af de feriepenge?
Hvad er det lige pludselig for et sindelag, som Dansk Folkeparti nu har fået?
Der er jo ikke overensstemmelse mellem det, man siger derude, og det, man siger her.
Det tror jeg ikke der vil findes et flertal i Folketinget for.
Derfor er den ordning, som vi har allerede i dag, ganske udmærket.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Jeg vil tillade mig at sige til hr. Poul Nødgaard: Den situation, som hr. Poul Nødgaard her prøver på at beskrive,
er trukket ud af sin helhed, for man skal jo have et billede af, hvad det sådan set er, der var lagt op til af muligheder for lønmodtagerne omkring disse penge her.
Men det er jo ikke os, der har stået og sagt, at man ikke kunne bruge disse penge til andre formål.
Det er jo hr. Poul Nødgaard, der har været i den situation, at hr. Poul Nødgaard har kørt hårdt frem med, at det her var lønmodtagernes penge, og dem ville man sikre. Derfor kan jeg kun spørge hr. Poul Nødgaard: Er det ikke korrekt, at hr. Poul Nødgaard har stået her på talerstolen og bekræftet, at disse penge var lønmodtagernes, og at han nu konfiskerer lønmodtagernes penge?
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-11:
Nå, jamen så taler jeg som ordfører, det var fint, så har jeg også længere taletid, men den bruger jeg nok ikke.
Jeg vil godt lige sige til hr. Ole Vagn Christensen, og nu må han godt høre utrolig meget efter: Vores arbejdsmarkedsordfører var så venlig at stikke mig et stykke papir, som vores udmærkede beskæftigelsesminister har udarbejdet, og nu citerer jeg ordret fra ting i forbindelse med finansloven for år 2000, som Socialdemokratiet stod i spidsen for. Nu citerer jeg ordret: Der fremgik bl.a. følgende bemærkning til lovforslaget i sin tid fra Socialdemokratiet: Som led i de samlede økonomiske overvejelser foreslås det i forbindelse med finansloven for år 2000, at 40 mio. kr. af renteafkastet i FerieKontosystemet i år 2000 skal indbetales til statskassen og resten til Arbejdsmarkedets Feriefond.
Kan det så siges meget tydeligere, at det præcis er nøjagtig det samme, som Socialdemokratiet gjorde?
Og så står de nu her og kritiserer den nuværende regering og dermed specielt Dansk Folkeparti, fordi vi har været med til det
Jeg glemte at sige citat slut.
Men det er faktisk utrolig vigtigt at få det slået fast for hr. Ole Vagn Christensen, så han ikke løber med en halv vind, som man så tit gør i det store parti, som ikke er så stort længere.
Jeg tror, der er lige så mange, der undrer sig over, hvorfor Socialdemokratiet ikke fik hele det feriepengesystem sat på plads, dengang de havde regeringsmagten.
Det havde de trods alt i 9 år.
Når hr. Ole Vagn Christensen taler om at konfiskere penge,
Der konfiskerede de også - for at bruge det stærke udtryk - beløb fra det her system på præcis samme måde, som den nuværende regering gør i relation til finansloven.
Det er noget, der har gentaget sig i masser af år, da Socialdemokratiet havde regeringsmagten.
Så kan man godt sidde og ryste på hovedet - det gør nogle af de socialdemokratiske medlemmer - men det er lige præcis sandheden.
Nu er det 150 mio. kr. i år, det kan være et andet beløb næste år, alt efter hvor stort et renteafkast man føler, man kan trække væk derfra.
Men alternativet er, at hvis ikke staten overfører et beløb til finansloven, så vil de penge, der er til rådighed for hele det der feriepengecirkus, der foregår i relation til at anlægge både det ene og det andet ferieparadis rundt i landet, fortsætte med uformindsket styrke, og det er den udvikling, vi ikke ønsker.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Jeg ville gerne bede hr. Ole Vagn Christensen bekræfte, at det, som vi netop har fået at vide fra Dansk Folkepartis ordfører, altså er, at det her skal være med til at få den samlede finanslov til at hænge sammen.
Da den samlede finanslov indebærer et skattestop, som i bund og grund er en overførsel af midler direkte til folk med store, dyre ejendomme, fordi vi har et skattestop på ejendomsværdivurderingerne, så er det det samme som at sige, at Dansk Folkeparti støtter, at de penge, som er lønmodtagernes penge, lavtlønnede og mellemlønnede og højtlønnede, men lønmodtagernes penge, skal bruges og direkte kanaliseres over til folk med dyre huse.
Er det Dansk Folkepartis politik, kunne man spørge hr. Poul Nødgaard om, men det vil jeg undlade at gøre.
Men jeg vil bare gerne have hr. Ole Vagn Christensen til at bekræfte, at det er sådan, det forholder sig.
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-11:
Hør nu her.
Som den sindige jyde, hr. Ole Vagn Christensen er, må han prøve at høre godt efter: De 150 mio. kr. er ført ind i den samlede finanslov som en post, der er afstemt.
Det er det, vi stemmer om om et øjeblik, hele lovgrundlaget for det, og det er det, der får finansloven til at hænge sammen.
Jeg er ked af, at hr. Ole Vagn Christensen ikke benyttede lejligheden til at bekræfte over for det samlede Folketing, at den socialdemokratisk ledede regering gennem flere år lavede præcis den samme øvelse.
Jeg synes, det ville klæde hr. Ole Vagn Christensen at bekræfte det.
Og så vil jeg gerne sige om den her rapport om de uafhentede feriepenge, som vi fik for en måneds tid siden af regeringen, at når det skal drøftes med regeringen, hvordan vi skal tackle hele den situation omkring uafhentede feriepenge, så er det klart, at vi så også tager en drøftelse
Så enkelt er det, og hvis hr. Ole Vagn Christensens parti og Det Radikale Venstre også vil være med i en sådan drøftelse, så indbyder jeg til åbne drøftelser.
Men jeg synes, det er en sag, der burde optage hele Folketinget og også gerne samle hele Folketinget.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Hr. formand, jeg kan helt bekræfte den udtalelse, som kom fra hr. Anders Samuelsen.
Men derudover må jeg sige til det her med frihjul, at jeg mener, det er hr. Poul Nødgaard, der kører på frihjul.
Jeg mener ikke på noget tidspunkt, at Socialdemokratiet har lagt op til, at man ikke i et samarbejde kunne finde nogle løsninger omkring det her med renteafkastet, som kunne bruges til andre aktiviteter, som kom lønmodtagerne til hjælp.
Men jeg har altså forstået, at hr. Poul Nødgaard, sådan som han har debatteret og argumenteret, ingen forklaring har på, hvad det sådan set er, man har brugt disse 150 mio. kr. til, som har gavnet lønmodtagerne konkret.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Det er næsten ikke til at holde ud.
Hr. Poul Nødgaard står heroppe og henviser til, at det her har den tidligere regering gjort osv.
Det er vi da godt klar over, men forskellen er jo, at hr. Poul Nødgaard har stået oppe på denne her talerstol og sagt og garanteret, at det her ikke skulle fortsætte.
Det skal det ikke, nej.
Nu er det bare anden gang, at hr. Poul Nødgaard og Dansk Folkeparti er med til at lægge stemmer til, at det sker.
Og har de partier, som eventuelt kunne være med til at danne et flertal, på noget tidspunkt fået en henvendelse fra hr. Poul Nødgaards parti om at støtte en eventuel konkret model, som Dansk Folkeparti havde tænkt igennem?
Derfor er vi jo tvunget til fra andre partiers side at lægge en model frem.
Det gør vi så fra Det Radikale Venstres side
, og så får vi se, hvordan det går der.
Jeg er ret overbevist om, at Dansk Folkeparti bukker og nejer for regeringen og siger: Nej, det var ikke lige på den måde, vi havde tænkt os det.
Nej, men hvad er det så for en måde, Dansk Folkeparti har tænkt sig? Det er jo det, vi ikke kan få at vide, og så længe man ikke kan få det at vide, så er Dansk Folkeparti i stand til hvert eneste år fremover at komme og stemme for regeringens forslag.
Poul Nødgaard (DF), 2002-12-11:
Jeg vil lige gøre hr. Ole Vagn Christensen opmærksom på, at vi for et stykke tid siden har fået en rapport om de uafhentede feriepenge.
Det er en sag, hvor man i øjeblikket i regeringen og hos Dansk Folkeparti arbejder på, hvilken konklusion der skal drages af den rapport.
Det er vedrørende de uafhentede feriepenge.
Vedrørende de andre feriepenge i hele det her system og renterne specielt skal jeg ikke lægge nogen skjul på, at vores grundindstilling er den, at den dag, der kan skabes et flertal her i dette Folketing, hvad enten det er sammen med Socialdemokratiet eller sammen med den borgerlige regering, så er vi parat til at se på hele det feriepengesystem.
Det har vi aldrig skjult, og det vil vi heller ikke gøre i dag.
Men hør nu godt efter: Indtil der er et sådant flertal her i Folketinget, kan jeg ikke se, at der skulle være noget som helst forkert i, at man tager et årligt beløb fra Feriefonden og fører over i finansloven, overhovedet ikke.
Men den dag, hr. Ole Vagn Christensens parti eller eventuelt en borgerlig regering vil være med til at hjælpe Dansk Folkeparti med en af vores mærkesager, der består i, at feriepenge og renter af feriepenge naturligvis er og bliver lønmodtagernes egne, er vi nødt til at fastholde det nuværende system.
Jeg vil også godt bede hr. Ole Vagn Christensen om over for Folketinget at bekræfte, at det præcis er det, den nuværende regering gør, og som den tidligere regering også har gjort et antal år.
Bekræft dog det her fra talerstolen, så man ikke tror, at Socialdemokraterne bare skal køre på frihjul i denne her sag.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-12-11:
Jeg kan fuldt ud bekræfte det, hr. Anders Samuelsen nævner i sit spørgsmål.
Vi har faktisk skrevet i betænkningen, at det drejer sig om at gøre skattestoppet muligt ved at inddrage penge andre steder fra.
Vi kunne også have brugt skattehuller og den slags ting dér.
Der er jo nok af sager.
Men det, der er,
er sådan set, at Dansk Folkeparti ikke er i stand til, som Socialdemokratiet har været de gange, hvor vi er gået ind og har gjort det, at kunne henvise til, at de er gået til aktiviteter i forbindelse med lønmodtagerne.
Det er jo ikke det, som Dansk Folkeparti står her og siger.
Nej, det, Dansk Folkeparti står her og siger, er, at de er blevet brugt i den generelle finanspolitik.
Og det betyder, at de er blevet brugt til at dække regeringens skattestop ind, men de er også blevet brugt til at lave skattehuller, som igen bliver lønmodtagernes udgifter, når det kommer til stykket, også set på det lidt længere sigt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-12-11:
Første del af hr. Poul Qvist Jørgensens svar til mig anerkender jeg naturligvis i forhold til afstemningen.
Tak for det.
Hvad den anden del angår, fik jeg til gengæld overhovedet ikke noget forsøg på et svar.
Jeg har heller ikke fået det fra kulturministeren.
Og når nu partierne er enige om at stemme for det her forslag, så er det nok ret sandsynligt, at der kommer en sag ved EF-Domstolen om denne her lovgivning, når det drejer sig om det, hr. Poul Qvist Jørgensen kalder en flue i suppen, fordi det for andre ikke bare er en flue i suppen, men betyder lidt mere. Så får vi den paradoksale situation, at der vil køre en sag ved EF-Domstolen mod den danske stats implementering af et direktiv, som et flertal her i Folketinget på det område, sagen kommer til at vedrøre, er enig med sagsøgerne i, men hvor staten så skal agitere ved domstolen til fordel for Kommissionens fortolkning af direktivet.
Det er jo det, der er absurd.
Jeg kan måske også spørge hr. Poul Qvist Jørgensen på en anden måde: Hvordan mener Socialdemokratiet, at den danske stat skal agere i den situation?
Skal den danske stat være stilfærdig, eller skal den danske stat mobilisere al sin juridiske kunnen for at gennemtrumfe Kommissionens fortolkning af direktivet og den, som ministeriet umiddelbart har?
Eller skal man forsøge at køre den sag og forfægte det synspunkt, som et flertal her i Folketinget, som er demokratiets vogtere eller talsmænd her i Danmark, havde jeg regnet med, står inde for.
Anders Samuelsen (RV), 2002-12-11:
Tak for invitationen, vi kommer gerne og håber selvfølgelig også, at SF møder op i salen, når der skal være første behandling af vores konkrete forslag til, hvad man kan gøre.
Men kan hr. Poul Nødgaard ikke bekræfte, når nu hr. Poul Nødgaard selv siger, at de her penge skal gå til at få den samlede finanslov til at hænge sammen, at det er det samme som at sige, at lønmodtagerne skal være med til at finansiere de skattelettelser, som folk i dyre boliger får med regeringens skattestop? Der har været nævnt et eksempel i Ekstra Bladet på en bolig, som efter de tidligere regler har været vurderet til 5 mio. kr., men som burde have været vurderet til 17 mio. kr. På grund af regeringens skattestop får vedkommende ejer af den bolig en årlig netto skattelettelse på 300.000 kr. Da hr. Poul Nødgaard har bekræftet, at de penge skal findes bl.a. her i FerieFonden, så må man sige, at Dansk Folkeparti for åbent tæppe har erkendt, at det er lønmodtagerne, der skal betale skattelettelsen for den borger.
Er det rimeligt?
Kamal Qureshi (SF), 2002-12-11:
Jeg vil meget gerne spørge fru Else Theill Sørensen som formand for Indfødsretsudvalget, om det ikke er korrekt, at grunden til, at der er et Indfødsretskontor og et Indfødsretsudvalg, og den forskel, der er på de personer, der går igennem alle de retningslinjer, der er angivet i et cirkulære fra ministeriet, i modsætning til, hvis der var nogle andre, der valgte at fremsætte det som et beslutningsforslag, f.eks. nogle fra oppositionspartierne, med nogle andre personer, som vi mente var egnede til at få statsborgerskab, hvad vi er berettiget til ifølge grundloven, er, fordi det tidligere var meningen, at de personer, der gik igennem Indfødsretskontoret, var hundrede procent sikre på, at der også var et flertal i Folketinget for, at de kunne få deres statsborgerskab.
Og så kan man vurdere, hvorvidt det ikke er spild af penge.
Sandy Brinck (S), 2002-12-11:
For når fru Else Theill Sørensen siger, at De Konservative da har en forventning om, at Dansk Folkeparti vil stemme for, har man altså lavet en aftale ud fra en forudsætning om, at Socialdemokratiet vil stemme det igennem for sig.
Så er det korrekt, når der bliver sagt, at aftalen kun omhandler, hvem der ikke skal med på loven.
Men det er jo det, der er problemet, for når hr. Søren Krarup står heroppe og siger, at det ikke er en rettighed, men noget, Folketinget skal skønne, er der nogle personer, som Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative på forhånd har sagt, at vi andre ikke må være med til at skønne over, og det er det, der er problemet.
Så kan jeg bare sige i forhold til den måde, som hr. Søren Krarup har talt heroppe om, hvordan man skal behandle
den her slags mennesker, at der er altså nogle partier, som laver annoncer med de her folk, mens vi andre prøver at behandle dem rimelig seriøst og faktisk ikke er interesserede i, at de skal udstilles uden at have en sikkerhed for, at de også får deres statsborgerskab.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Til hr. Frank Jensen: Jeg skal da ikke lægge skjul på, at jeg gerne havde set, at aftalen også indebar, at Dansk Folkeparti på forhånd lovede at stemme for.
Sådan ville jeg gerne have haft aftalen, men det, der har været det væsentlige, er spørgsmålet om, hvem der kan optages på lovforslaget.
Jeg vil også godt sige - jeg tror, jeg har sagt det før - at det, aftalen går ud på, er, hvem der kan optages på lovforslaget.
Om hvem Indfødsretskontoret kan sige: De og de mennesker, som opfylder de og de kriterier, kan optages på lovforslaget, nogle andre kan med sikkerhed ikke optages, og de, der er imellem, behandles i udvalget.
Jeg er da ked af, hvis en masse mennesker skulle vente med spænding, men hvis de kan tælle mandater, ville de forstå, at spændingen altså kun ville være en rigtig spænding, hvis de troede på, at Socialdemokratiet plus mindst et parti mere ville stemme imod, for de kan være helt sikre på, at Det Konservative Folkeparti og Venstre stemmer for det.
Det er usædvanligt, det erkender jeg, men der er ikke noget som helst galt i det, og de mennesker kan i realiteten være ret sikre på at få deres statsborgerskab.
Hr. Søren Krarups forsøg på at omgå systemet ved at stille spørgsmål til mig, som han i virkeligheden ville have stillet til en anden,
vil jeg ikke indgå i.
Frank Jensen (S), 2002-12-11:
Mit spørgsmål til den konservative ordfører var ikke et fortolkningsspørgsmål af grundloven.
Det er jeg selv i stand
til at kunne give, og også andre ordførere her i salen kan det.
Mit spørgsmål var, om det er tilfredsstillende for Det Konservative Folkeparti at have en aftalepartner, som helt frem til, at sagen kommer til tredje behandling her i dag,
har holdt det hemmeligt for Folketingets udvalg, som efter grundloven er sat til at behandle de her sager, nemlig Indfødsretsudvalget, hvordan man vil stemme ved tredje behandling.
Den praksis har man nu tilkendegivet at man har tænkt sig at videreføre.
Er det tilfredsstillende for Det Konservative Folkeparti, at man har et aftaleparti, der på den måde er som kviksand for ministeren, der administrerer det her, for Indfødsretskontoret, der skal administrere det her?
Problemet er jo, at det her er menneskeskæbner.
Hvert eneste menneske er holdt i spænding helt frem til, Folketinget har stemt ved tredje behandling, fordi man har en aftalepartner, der fører den praksis.
Der findes meget, meget ubehagelige udtryk for, at en aftalepartner optræder på den måde.
Dem skal jeg skåne Folketinget og Folketingets formand for.
Jeg vil gerne høre den konservative ordfører give et præcist billede af, hvordan Det Konservative Folkeparti har det med sådan en aftalepartner.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-12-11:
Jeg synes, det var et meget interessant svar, fru Else Theill Sørensen kom med på spørgsmålet fra hr. Frank Jensen, for fru Else Theill Sørensen ved naturligvis ikke, hvordan Dansk Folkeparti vil stemme ved næste lovbehandling om dansk indfødsret.
Det viser jo netop, at regeringen har indgået en aftale med et parti, som flytter sig, som afpresser regeringen med disse sager, og som bruger præcis det, som hr. Søren Krarup kritiserede andre partier for for lidt siden, nemlig menneskeskæbner som afpresning og som politisk middel for at opnå et bestemt mål.
Hr. Søren Krarup sagde tydeligt i sit indlæg tidligere i dag, at man ville forbeholde sig sin ret vedrørende den næste lov.
Det betyder, at regeringen har indgået en aftale om dansk indfødsret med et parti, som ikke overholder denne aftale.
Søren Krarup (DF), 2002-12-11:
Ja, men det er et spørgsmål til fru Else Theill Sørensen, om hun ikke er enig med mig i, at når hr. Frank Jensen stiller det op, som om det er en ret, man har, så er det
, fordi man fuldstændig har misforstået, hvad § 44 taler om.
Den lægger netop ansvaret på Folketinget, og det vil sige, at det er en skønssag.
Der kan ikke stilles paragraffer op, som kan sige: Nu har vi pligt til at stemme for.
Det er det, Dansk Folkeparti siger, og jeg vil spørge fru Else Theill Sørensen, om hun ikke synes, at det er en fuldstændig rigtig forståelse af § 44.
Når Dansk Folkeparti handler, som vi gør, så er det os, der respekterer grundloven, og det er modparten, der siger nej.
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
En usandhed bliver jo ikke mere sand af at blive gentaget 50 gange.
Jamen hele opbygningen af cirkulæret er nøjagtig, som det altid har været.
Det er sådan, at det fortæller Indfødsretskontoret, hvem der umiddelbart kan komme på lovforslaget, og hvem der umiddelbart ikke kan komme på lovforslaget, og så er der nogle, der overlades til udvalget.
Jeg vil håbe, at vi kan optage det på bånd, så kan jeg trykke på en knap næste gang. Til hr. Kamal Qureshi, der nu pludselig får sådan en mægtig omsorg for skattekronerne og måske ikke rigtig mener, at Indfødsretskontoret er til nogen nytte, det mener jeg nu de er, og de gør et stort stykke arbejde: Det er stadig væk det samme, for der er altså ikke den store forskel, som man vil gøre det til.
Med hensyn til, om andre kan fremsætte beslutningsforslag: Nu egner det sig vist ikke til et beslutningsforslag, det er og bliver et lovforslag.
Men vi har fået bekræftet, mener jeg, i et svar fra ministeren, at andre godt kan fremsætte lovforslag om, at hr. og fru indvandrer, som nogen sagde, skal have statsborgerskab.
Så kan vi behandle det i udvalget, og så kan vi tage stilling til det her i Folketinget.
Hr. Frank Jensens indlæg vil jeg ikke kommentere yderligere.
Søren Krarup (DF), 2002-12-11:
Jeg vil bede fru Else Theill Sørensen bekræfte for mig, at de indvendinger, der fremføres om indfødsret af f.eks. den tidligere justitsminister, hr. Frank Jensen, bygger på en fuldstændig misforståelse af, hvad indfødsret er, og det vil sige en fuldstændig mistolkning af grundloven.
Når Dansk Folkeparti tager stilling fra sag til sag, er
det, fordi der i Folketinget er tale om en pligt til at skønne, og at det ikke er en ret i den forstand, at nogen kan kræve indfødsret.
Jeg gør hr. Frank Jensen opmærksom på, at når der står i grundlovens § 44, at dansk indfødsret meddeles ved lov ...
Else Theill Sørensen (KF), 2002-12-11:
Jeg bliver i virkeligheden spurgt om, hvad Dansk Folkeparti vil stemme til den næste indfødsretslov.
Det er jeg fuldstændig ude af stand til at svare på.
Jeg kan sige, at jeg forventer, at Det Konservative Folkeparti stemmer for den næste lov om indfødsretsmeddelelse.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke helt har haft fantasi til at forestille mig det, men det kan være, jeg skal lave om på min fantasi, at Socialdemokratiet plus mindst et parti mere vil stemme imod en lov om indfødsretsmeddelelse.
Men jeg hører gerne, om det er sådan, at man har haft planer om det.
For ellers er der jo ikke nogen usikkerhed.