runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Jeg vil replicere, at selvfølgelig er jeg da udmærket godt klar over, hvor mange trafikdræbte der har været på det pågældende vejstykke, som vi taler om i dag.
Det er da sandelig også derfor, vi tager fat på problemet, men det tal er jo ikke i sig selv det, der udløser, hvor stor en vej der er behov for.
Der bliver vi nødt til at tage fat i den trafikmængde, der kommer på vejen.
At vi er enige om, at der skal gøres noget for stykket, er jeg selvfølgelig kun tilfreds med. Så bliver der sammenlignet med Esbjerg-Kolding.
Det er lidt svært at sammenligne to vejstykker, der er så forskellige. Det ene drejer sig om et vejstykke, der er en omfartsvej uden om en ret stor by.
Der er mange frakørsler og tilkørsler, og det i sig selv giver en helt anden struktur, mens Esbjerg-Kolding-vejen altså er en vej, der er et meget langt lige stykke, hvor man har meget tung trafik osv.
Det er to vidt forskellige stykker, hvor man ikke umiddelbart bare kan se på trafikdøgnstal.
Der er mange andre faktorer, der skal med.
Så vil jeg også minde om, at vi jo for mange år siden har besluttet, at vi har nogle hovedtrafikårer, som er motorveje, som kører også øst-vest i Danmark.
Kristian Jensen (V), 1999-04-28:
Jeg er meget enig med fru Lis Greibe, hvad angår spørgsmålet om den tunge trafik.
Det er netop sådan, at de to strækninger, jeg har henført til her, Esbjerg-Kolding og Herning-Brande, faktisk har præcis den samme mængde tung trafik, 15 pct. lastbilstrafik, og det er et meget højt tal i forhold til, hvad der normalt er på hovedlandeveje.
Jeg kan derfor ikke forstå den forskel, der er i Socialdemokratiets politik med hensyn til anlæg af motorveje,
hvad enten det drejer sig om Esbjerg-Kolding eller som nu om Herning-Brande.
Brian Mikkelsen (KF), 1999-04-28:
Det var en noget uambitiøs tale fra den socialdemokratiske ordfører.
Jeg kunne godt tænke mig at foreholde den socialdemokratiske ordfører nogle kendsgerninger, som jeg godt vil have nogle kommentarer til: Fru Lis Greibe refererede til trafikprognosen, hvoraf det ifølge Vejdirektoratet fremgik, at der ville være en årsdøgntrafik på mellem 12.000 og 18.000 biler, og at der på den strækning, som vi her taler om, og hvor der kun vil være en tosporet motortrafikvej, altså fra Tuse, vil være et stykke over 15.000 biler.
Det er den prognose, Vejdirektoratet er kommet med, i øvrigt før den ene af færgeruterne er blevet nedlagt, så der kun er én færgerute tilbage, hvilket alt andet lige vil betyde mere trafik ad den vej til Odsherred.
Men når man ser på den løsning, man vil have, en tosporet motortrafikvej, så har den en kapacitet på 13.000 biler, dvs. at allerede når man planlægger det her, er der ikke kapacitet nok til at løse de problemer, der er.
Det må jeg nok sige er en bagudrettet løsning, som jeg godt vil have en kommentar til.
Lis Greibe (S), 1999-04-28:
Jeg vil bare gøre opmærksom på, at jeg i min ordførertale udtrykkeligt nævnte, at Herningcentret var med til at være en udløsende faktor.
Det vil altså sige, det er en speciel spidsbelastning, der ligger der, som så er med til, at vi vælger denne her vejløsning.
Det er derfor en helt anden trafik, der er på det stykke vej, end der er på det Esbjerg-Kolding-stykke, som der bliver talt om her.
Her har vi altså omkring Herning nogle meget koncentrerede belastninger på grund af bl.a. Herningcentret, hvor vi altså vælger en motortrafikvejsløsning.
Det er derfor, vi måske ikke bare skal køre op i motorvejsstørrelse på det stykke dér.
Kaj Ikast (KF), 1999-04-28:
Vi står her i et mærkeligt dilemma.
Der fremsættes en anlægslov.
Vi ved ikke, hvornår vi skal bygge de to sidste motorveje, som Vejdirektoratet kommer til at lave, og de bliver til motortrafikveje.
Jeg har kigget på det her, og så har jeg sagt til mig selv: Vi er meget positive over for at bygge det her.
Så har vi et overordnet statsvejnet, hvor vi hovedsagelig har motorveje, og så har vi to motortrafikveje, hvis ministeren får ret.
Jeg vil gerne sige, at vi kan nøjagtig lige så godt fra starten udbygge dem til motorveje og så gøre dem færdige, og så er staten færdig som bygmester.
Vi står i et område, hvor folk til Legoland, Billund Lufthavn, hele den tyske turisme til Vestkysten og senere den svenske, som også kommer, skal op ad den vej.
Vi står med messecentret i Herning.
Vi står med B&O og hele erhvervsudviklingen i Herning-Ikast-området, som hr. Svend Heiselberg nævnte før.
Vi står altså i et udviklingsområde, og så spørger vi, om vi skal have en motortrafikvej eller en motorvej, og vi har ikke engang sat årstal på, hvornår der skal bygges.
Så der er ingen af os, der kan tale om trafiktallene, for dem er der ingen af os, der kender. Derfor er jeg sikker på min sag, og det, jeg ved, er, at motorveje er mere sikre end motortrafikveje, og jeg ved, at med den ekspansion, der er sket i Esbjergområdet og langs motorvejen mellem Kolding og Esbjerg, vil det også være til gavn for det vestjyske erhvervsliv.
Så jeg er enig med Venstres ordfører, hr. Svend Heiselberg, i, at vi skal støtte et forslag om, at der skal laves en motorvej fra starten, og dermed undgår man en ekstra fordyrelse ved at skulle udbygge motortrafikvejen på et senere tidspunkt.
Margrete Auken (SF), 1999-04-28:
Som debatten går, kunne man næsten blive fristet til at gå herop og stille sig tappert ved siden af ministeren og sige: Det skal ikke lykkes dem at gøre det til en motorvej!
Men jeg vil også godt sige, at hvis det var muligt at føre den vejbygningspolitik på grundlag af en fastholdt saglighed, kunne vi såmænd godt støtte dele af det forslag her, for så kunne man jo sige, at det kunne være rimeligt at lave motorveje enkelte steder i det foretagende. Jeg vil godt tage et væddemål - som jeg håber jeg taber, men det skal være et lidt langsigtet væddemål, for motortrafikvejen kommer jo igennem i første omgang - et lidt
langsigtet væddemål på, at den pression, der nu sættes i gang, og den retorik, som vi også hører her: at man skal gøre det færdigt, og at det ikke er godt nok, hvis det ikke er den store løsning, den vil rende videre med det her, sådan at man også dér siger: Først når vi har en rigtig motorvej, har vi det rigtige. Jeg kan huske, at Helge Sander sagde: Hvorfor gør man den ikke færdig fra starten?
Som om en motortrafikvej ikke var færdig!
Altså den dér måde at snakke på i den sammenhæng.
Vi afviser det her lovforslag, og igen fordi vi står med et dårligt beslutningsgrundlag.
Men jeg vil godt sige, at det er vel det eneste af disse forslag, som indeholder nogle dele, som det ville give mening at gå ind i en drøftelse af, hvis der ellers var akustik til en sådan drøftelse.
Klaus Kjær (DF), 1999-04-28:
Ja, det bliver jo interessant at se, hvad det her ender med, men det drejer sig i hvert fald i første omgang om anlæggelse af to nye motortrafikvejsstrækninger mellem henholdsvis Herning Nord og Brande og Herning Øst og Snejbjerg.
Og hovedsigtet med de nye motortrafikveje er at forbedre trafikafviklingen i Herningområdet og aflaste de mindre bysamfund langs den nuværende hovedlandevej mellem Herning og Brande for gennemkørende trafik.
Og begrundelsen for vejstandarden, dvs. beslutningen om at anlægge vejen som motortrafikvej, er den relativt høje andel af tung trafik samt messetrafikken til og fra Herningområdet.
Trafikgrundlaget, som svinger mellem 2.000 og 14.000 biler - alt afhængigt af, hvilken delstrækning vi taler om - kan ikke i sig selv begrunde en højere vejstandard end en motortrafikvej, men som nævnt skal vejanlægget også aflaste trafikken i forbindelse med større arrangementer i messecenteret i Herning, hvorved trafikbelastningen skønnes periodevis at blive forøget med 50-150 pct.
Som i det foregående forslag omfatter forslaget ikke en detailprojektering af linjeføringen, men også her foreslås den mest skånsomme linjeføring over for berørte ejere dels i form af under- og overføringer, dels ved hensigtsmæssigt ændrede adgangsforhold.
Ved linjeføringen er der endvidere taget højde for vejanlæggets forløb gennem landskabet og for områdets rekreative forhold.
Også her gælder det, at Dansk Folkeparti vil studere de indkomne høringssvar nøje, men udgangspunktet er en overvejende positiv holdning til lovforslaget, altså en motortrafikvej.
Arne Melchior (CD), 1999-04-28:
Jeg kan kort sige, at CD er for, at disse strækninger laves, og jeg kan også bebude, at CD agter at melde sig som medforslagsstiller.
Og havde jeg været først på ordførerlisten, havde jeg altså været den første til at komme med det.
Men vi vil altså melde os som medforslagsstillere til det forslag, som hr. Svend Heiselberg har anmeldt og hr. Kaj Ikast har støttet.
Vi støtter også, at disse strækninger skal laves fuldt og helt.
Fru Margrete Auken kan ikke lide udtrykket »færdigt«, men det er jo ikke så svært at forstå.
Det betyder ikke, at en motortrafikvej ikke er en færdig vej, og jeg vil heller ikke sige, at en motortrafikvej er en dårlig vej, men det er altså forvirrende for trafikanterne at gå fra motorvejsstrækninger til motortrafikvejsstrækninger, idet der jo gælder forskellige regler og forskellige kørselsvilkår.
Og i ordene »gøre det færdigt« ligger der naturligvis det, at vi er sikre på, at det ender med en fuld motorvej alligevel, og så er det altså, vi vil have gjort det færdigt i den forstand, at det får sin bestandighed fra færdiggørelsen.
Så må det hellere blive færdigt et halvt år eller et år senere, men så være rigtigt lavet.
Det er det, der ligger i ordet »færdigt«: Det betyder rigtigt og fuldstændigt.
Der er et væsentligt budskab i, at man ved, at her kommer der en motorvej.
Det er ikke tilfredsstillende, og vi opfordrer stærkt til, at det skal laves rigtigt færdigt med det samme.
Men jeg kan indse, at vi i Trafikudvalget kommer til at stå i et dilemma, for der er jo ikke ret mange uger eller arbejdsdage til, at betænkningen skal være afgivet, og hvis vi skal have ret mange høringer og deputationer og spørgsmål
og svar,
kommer vi i samlingens yderste dage til at stå i det dilemma, at vi må søge at stemme det her lovforslag ned, fordi det ikke er godt nok, og så er spørgsmålet, om området og virksomhederne på de kanter er tjent med dét. Så dét bliver ganske svært, men jeg håber selvfølgelig, at vi kan nå så langt frem, at vi kan overbevise skeptikerne om, at der skal laves en fuldt færdig motorvej.
Det er CD's melding om den sag.
Altså bortset fra, at udtrykket jo gennem årtier har været anvendt om venstre side af salen,
vil jeg sige til fru Auken, at vi, som ønsker disse veje bygget helt, rigtigt og færdigt, altså ikke er mere stive og halsstarrige med hensyn til vores standpunkter, end fru Auken selv er med hensyn til sit modstående standpunkt.
Så det er lige så kort, som det er langt. Endelig vil jeg til slut, da det nu er det midterste af de tre lovforslag om veje, vi her behandler, rose opstillingen i lovforslagets tekst.
Det forekommer mig at være en bedre og mere hel og rigtig og færdig opstilling og opdeling, teksten har fået, så det vil jeg gerne rose.
Jeg har ikke spor imod fremmedord, men lad os dog tale dansk, og det er muligt i denne sammenhæng.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-28:
Også denne del af debatten er jo rimelig forudsigelig, men man kunne selvfølgelig have forestillet sig, at man havde hørt en jysk hr. Svend Heiselberg sige: Tøv en kende!
Vi kan gøre det her på en anden måde.
Kunne der ikke have været udviklet nogle alternativer?
Men det er ikke en sådan jyde, man møder.
Det er ikke jysk eftertænksomhed, men at løbe med vinden og sige motorvej.
Og det er pladen, vi hører fra de fleste partier.
Enhedslisten havde gerne set, at også dette vejprojekt var blevet holdt op mod Transportrådets anbefalinger med hensyn til, hvordan man burde gå til de problemer, der er i Herning og de omkringliggende småbyer som følge af den voksende trafik, men ingen steder i forslaget anføres der nogen egentlige argumenter for, hvorfor der nu skal bruges 1,5 mia. kr. på dette projekt, hvad det er for nogle problemer, man står over for i Herning og omegn, og hvilke løsninger der med rette kunne diskuteres.
Og når der siges motortrafikvej, er der straks nogle, der springer frem som trold af æske og siger motorvej.
Det er mekanikken i det.
Enhedslisten havde ønsket, at man havde drøftet et alternativ.
Vi ved jo, at Herning er et gammelt jernbaneknudepunkt, og her ser man af og til IC3-tog fra nord til syd - ikke så tit, men det kunne der jo gøres noget ved
for ganske få penge
Og hvis man så fortsatte den diskussion, kunne man jo sikre alternative trafikmuligheder mellem stationen og messecenteret. Hvad ville sådanne løsninger koste?
Enhedslisten kan ikke støtte det fremsatte lovforslag.
Klaus Kjær (DF), 1999-04-28:
Til hr. Søren Kolstrup vil jeg sige: Det er jo helt anderledes med hensyn til egnsudvikling i denne sag.
Der er også et spørgsmål om egnsudvikling, men et meget væsentligt moment med hensyn til anlæggelsen af motortrafikvejen eller motorvejen - hvad det nu bliver til - er jo Messehallerne i Herning.
De kan altså ikke flyttes og lægges ud lokalt, hvor folk bor osv.
Der er jo nogle rent praktiske ting at tage hensyn ti.
Så der er et overvejende andet hensyn at tage i denne sag, nemlig at man ikke kan foretage en egnsudvikling som den, hr. Søren Kolstrup ønsker.
Christian Jensen (FP), 1999-04-28:
Rute 18, strækningen Herning Nord-Brande, og rute 15, strækningen Herning Øst-Snejbjerg, er det, vi behandler her i lovforslag nr. L 224, og Fremskridtspartiet er ligesom i den foregående debat positivt indstillet over for tiltag, der højner færdselssikkerheden.
Rute 18 og rute 15 er to strækninger, der har tilknytning til et af Danmarks mest dynamiske erhvervsområder.
Området har et erhvervsliv, som alle andre egne her i landet misunder det.
Det er et område i stærk vækst, og vejene vil få en positiv afsmitning meget længere end til Herning-området; de vil give synergieffekter langt længere: mod nordvest helt til Holstebro, ja, helt til Hanstholm.
Det er også områder, hvor der er stor vækst, og det er områder, hvor man ved at trafiktallene vil stige.
I øjeblikket investeres der i nye færger fra Hanstholm til Vestnorge, en trafik, der er vokset markant i de seneste år, og en vækst, som undersøgelser og investeringer synes at bekræfte.
Fremskridtspartiet deler ligesom ordførerne for såvel Venstre som Det Konservative Folkeparti og CD den bekymring, der går på det uvisse i de fremtidige trafiktal, som vi ikke kender, i og med vi at ikke ved, hvornår vi skal anlægge vejene.
Erfaringerne viser også, at det som regel er billigst at gøre det færdigt, men »færdigt« er et udtryk, som nogle synes at have svært ved at forstå.
Fremskridtspartiet har forstået ordet »færdigt« således og derhen, at vi ikke skal lade os friste til at springe over, hvor gærdet er lavest, og »nøjes« med en motortrafikvej - ikke fordi vi ikke kan se, at en motortrafikvej er en forbedring, men det ender jo alligevel med en motorvej.
Det ved vi jo, så lad os derfor få den med det samme, altså en motorvej fra begyndelsen, hvor anlægsarbejderne går i gang.
Så lad det bare tage et år eller to år mere, inden vi får den.
Fremskridtspartiet kan tilslutte sig det forslag, der kommer fra Venstre og De Konservative.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-04-28:
Jeg er undtagelsesvis enig med hr. Kaj Ikast i, at det er noget mærkeligt noget, vi står med her, for der er jo ingen bevillinger i det, men omvendt kan jeg også godt forstå, at der selvfølgelig er en signalværdi i at få truffet en principbeslutning om et trafikanlæg.
ikke for at udvikle erhverv - det har man nemlig gjort - men for at bevare erhverv tror jeg helt sikkert det er nødvendigt.
Når vi vurderer behovet for veje, mener jeg ikke vi kan nøjes med at kigge på trafikintensiteten; vi må også kigge på, hvor langt man skal køre.
Jeg mener faktisk, at behovet kan udtrykkes som produktet af afstanden og trafikintensiteten, altså forklaret på den måde, at man jo bedre kan acceptere at køre 20-30 km i forholdsvis tæt trafik end 120-130 km, for det er, når man kører langt i bagsmækken af nogle lastbiler, eller hvad det nu er, man begynder at foretage hasarderede overhalinger og tage chancer osv.
Det er, som om man især på Øerne døjer lidt med at forstå dette, har jeg lagt mærke til, og det, der er argumentet for motorvejene i Jylland specielt, er jo, at afstandene er længere.
Med hensyn til det projekt her kan jeg især tilslutte mig strækningen øst om Herning og strækningen fra nord for Lind og til Snejbjerg i den form, som er beskrevet her.
Jeg har noget sværere ved at forstå linjeføringens udformning fra Lind til Brande.
Hvis man skal lave nye linjeføringer, mener jeg stadig væk, at man skal lave motorveje og ikke motortrafikveje.
Og skal man ikke lave motorveje, kan jeg slet ikke forstå, at man behøver en ny linjeføring fra Høgild til Brande eller i hvert fald fra Arnborg til Brande.
Ved at lægge to striber mere dér ville man sådan cirka komme til at ramme fire huse.
Så man kunne lave en firesporet landevej dér, hvis det altså ikke er en motorvej, man vil lave.
Så jeg mener, at det, man laver nu, er et misfoster, et hverken-eller.
Motortrafikveje og især tosporede motortrafikveje er simpelt hen noget pludderværk at køre på.
Så vi må finde ud af, hvad der kan opnås enighed om på det område her.
Jeg er mest tilbøjelig til at støtte, at der skal udbygges til motorvej med det samme.
Jeg kan godt se, at der bliver nogle problemer med at nå det i den samling her, men ellers var det måske rimeligt at stille nogle alternativer op over for kommunerne og Ringkøbing Amt og spørge: Vi I have udbygningen til en firesporet landevej dér, hvor den eksisterende vej ligger, eller vil I vente i yderligere nogle år og så have en motorvej med en ny linjeføring?
Det er sådan set det, det handler om, for det har meget med penge og bevillinger at gøre, men det må vi se på.
Vi er positive over for, at der skal gøres noget ved det områdes trafikforhold.
Svend Heiselberg (V), 1999-04-28:
Jeg mener, at ministeren har været årsag til, at de lovforslag er blevet syltet.
De kunne jo være fremsat for længe siden.
For mindre end et år siden diskuterede vi, hvorvidt de kunne nå at blive fremsat.
Men der er for mig ingen tvivl om, at det er ministeren, der er årsag til, at vi er i den situation, at vi pludselig kommer i tidnød.
Så jeg vil gerne spørge, hvornår man i Vejdirektoratet var klar til at aflevere de lovforslag.
I Venstre er vi uforstående over for ministerens lovforslag, som vi jo nærmest må betragte som en provokation over for Nordvestjylland.
Rute 18 er den overordnede vej for hele Vestjylland, dvs. Ringkøbing Amt samt den nordlige del af Viborg Amt.
I oplandet til rute 18 i Ringkøbing Amt samt den nordlige del af Viborg Amt bor ca. 400.000 mennesker. Nordvestjylland er i dag måske den landsdel, hvis vi ser bort fra Bornholm, der er dårligst betjent af motorvejsnet. Udbygning af rute 18 som motorvej fra Vejle til Holstebro er en fortsat udvikling i Ringkøbing og den nordlige del i Viborg Amt.
Det er et dårligt signal at sende til erhvervslivet i Nordvestjylland, hvis Folketingets flertal nedklassificerer Nordvestjylland, for vi ser jo i dag, at alle de steder, hvor der bygges motorveje, trækkes erhvervslivet til.
I forvejen er området den del af landet, der er dårligst trafikbetjent, når det drejer sig om den kollektive trafik, og til ministerens lidt flabede bemærkning om, at de bare kan bruge tog eller bus i stedet for bil, vil jeg sige, at det er der ikke ret mange i Nordvestjylland, der overhovedet har mulighed for. Når vi ser på, hvad vi gennem de senere år har lavet af aftaler om trafikinvesteringer, er det jo stort set kun i Østdanmark, at man er blevet tilgodeset.
Jeg tænker bl.a. på Storebælt, Øresund, Det Store H, motorveje, anskaffelse af nye tog, jernbaneinvesteringer, metrobane, ringbane, hele Ørestadsprojektet, udbygningen af Københavns Lufthavn, og nu presser en Femer Bælt-forbindelse på, investeringer, der beløber sig til langt over 100 mia. kr. Selv om jeg kommer fra Vestjylland,
har jeg naturligvis altid haft en positiv indstilling over for det, som jeg har anset for nyttige samfundsinvesteringer, og derfor er jeg helt uforstående over for, at netop Nordvestjylland skal nedklassificeres i forhold til den øvrige del af landet.
Jeg kan da også allerede meddele, at vi vil stille et ændringsforslag til ministerens lovforslag gående på, at der skal anlægges en motorvej, og jeg vil stærkt appellere til de socialdemokratiske medlemmer valgt i Nordvestjylland at støtte et sådant forslag til en motorvej, ellers er de efter min mening med til at fremme en negativ erhvervsmæssig udvikling i Nordvestjylland, som vil forplante sig til manglende uddannelsesmuligheder, manglende beskæftigelse og meget mere i dette område.
Men det er måske regeringens tanke, at Nordvestjylland alene skal være et rekreativt område for Østdanmark og befolkningen nord for grænsen.
Men så sig det dog.
Kim Behnke (FP), 1999-04-28:
Ja, men jeg vil da gerne igen understrege over for hr. Aage Frandsen, at det var glæde, som jeg gav udtryk for, for havde det her været en retspolitisk debat, så havde jeg også hørt en SF'er sige, at vi skal tage retssikkerhedspolitiske hensyn til dem, der er under anklage.
Jeg hører med så mange ordførere, der nu er oppe og tale om netop det punkt, at vi da sikkert under udvalgsarbejdet sammen med ministeren kan finde en ordning omkring det her register, så vi ikke krænker borgernes retssikkerhed, for det kan jo ikke være rigtigt, at i et samfund som det danske, hvor vi ikke må lave et register over pædofile, sådan at vi forhindrer, at de bliver ansat i børnehaver og andre børneinstitutioner, må vi godt lave et register over, hvem en eller anden told- eller skatteembedsmand på et eller andet tidspunkt har haft mistænkt for måske at regne forkert på et momsbilag.
Sådan må det ikke være, for så er der ikke retssikkerhed i det danske samfund.
Endelig kan jeg da kun opfordre hr. Flemming Hansen til, at man fastholder det, der i en finanslovaftale måtte være af provenumæssige aftaler, og at man henter nogle af de penge hjem på socialministerens forslag, for der er altså op til 4 mia. kr. at hente, så der er nok at gå efter inden for socialt bedrageri og anden form for svindel.
Med hensyn til i øvrigt at tage stilling til, hvem det er, der skal være i det dér register, ja, så deler jeg bestemt hr. Klaus Kjærs ønske om, at det bliver meget præcist formuleret, hvem der overhovedet må optages i det register.
Vi har før set ordninger inden for Told og Skat, hvor man belønnede medarbejdere, som kradsede ekstra penge i kassen.
Man har haft ordninger, hvor man havde nogle økonomiske mål, som var helt urealistiske, inden for selskabsskatteopkrævning osv., og hver gang lægger man altså et pres på de medarbejdere, et pres, som ikke nødvendigvis får dem til, men kan få dem til at tage en for meget med i kurven, og den ene for meget er jo den, der gør forskellen mellem et demokratisk velfungerende samfund og så en bananrepublik.
Sonja Mikkelsen (S), 1999-04-28:
Det kan godt være, hr. Svend Heiselberg og Venstre er ligeglad med flora og fauna i det her land, men det er regeringen ikke, og det er baggrunden for, at vi også seriøst behandler de spørgsmål og indvendinger og forslag, der kommer fra Skov- og Naturstyrelsen.
Det mener vi klart, at vi er forpligtet til, og det er hovedbaggrunden for, at vi først har fået en indstilling fra Vejdirektoratet på det tidspunkt, nemlig at Skov- og Naturstyrelsen har haft indvendinger.
Det har vi respekt for, og det ønsker vi at udvise respekt for.
Det er så baggrunden.
Frank Aaen (EL), 1999-04-28:
Jeg skal bare beklage, at det var forbigået min opmærksomhed, at det faktisk står i bemærkningerne, at man skal have oplysning om, at man bliver registreret.
Da vi oprindelig hørte om dette register, var argumentet jo, at det var vigtigt, at man ikke fik at vide, at man var registreret, og det var det, der var i mit baghoved, da jeg sagde det i min ordførertale.
Men at man får den oplysning er også for os væsentligt med hensyn til retssikkerheden.