Erling Christensen (S), 1999-03-19:
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne sige, at frikommuneforsøgene fra 1985 til 1993 handlede om, hvorledes man internt i kommunerne løste opgaverne på en anden, en ny, en bedre måde.
Vi kan sige: En forlængelse af nærdemokratidebatten fra 1970'erne om lokaludvalg.
Den nye debat her i dag i Tinget, synes jeg måske skal ses i forlængelse heraf og i forhold til den udvikling, der er sket fra 1993 og til 1999.
I forlængelse af, at det ikke i 1996 lykkedes at opnå en politisk løsning om en ny struktur i hovedstadsområdet, nedsatte regeringen en Opgavekommission, som fik til opgave
at gennemgå opgavefordelingen i den offentlige sektor og overveje ændringer heri.
De politiske partier var med i denne kommission.
Rigtig mange sten er nu blevet vendt.
Derimod har Opgavekommissionens overvejelser om, hvilke tendenser der i de kommende år vil præge udviklingen i den offentlige sektor givet bolden op til en helt ny diskussion, nemlig om kommunerne løser opgaverne godt nok, om den nuværende struktur for opgaveløsningerne er god nok, og om kommunerne er bæredygtige nok til at løse velfærdssamfundets basale serviceydelser, særlig vedrørende børnepasning, ældrepleje og på sundheds- og sygehusområdet.
Hele det politiske arbejde frem til kommunalreformens endelige gennemførelse i 1970 var båret af ønsket om bevarelsen af nærhedsprincippet i lokalområderne.
Nu kan vi jo se, at der blandt de politiske partier i Opgavekommissionen er sket en ændret vægtning i den politiske vurdering i forhold til i 1970.
Nu lægges vægten mere på bæredygtighed end på nærhed.
Vi har allerede set det ude i kommunerne, hvor flere og flere kommuner samarbejder på tværs af kommunegrænserne for at styrke økonomien og forbedre servicen over for borgerne.
Enkelte steder arbejder man med direkte sammenlægninger af mindre kommuner.
Intet politisk parti her i Folketinget kan sige sig fri for at have forlangt ganske bestemte og detaljerede løsninger af alle kommuner, f.eks. på børnepasnings- og ældreplejeområdet.
Det også uanset at alle partier har været med til samtidig at sætte økonomiske grænser for de samme kommuner.
»Kommunerne for fremtiden« hedder et oplæg til debat om fremtidens kommunestyre, som Kommunernes Landsforening lige har udsendt.
Her i foråret er dette debatoplæg grundlag for drøftelser blandt alle kommunalpolitikere.
Det bliver så spændende at se, om de kommunale drøftelser viser nogle pejlinger om fremtiden for kommunerne, og også om de giver behov for nye frikommuneforsøg, som skal være anderledes end dem, der blev gennemført for 10 år siden.
I Socialdemokratiet er vi ikke afvisende over for at igangsætte nye frikommuneforsøg for at afprøve nye måder at samarbejde på og nye opgaver at samarbejde om mellem kommunerne.
Derfor er vi i Socialdemokratiet også parate til i et grundigt udvalgsarbejde at se på, om vi i fællesskab også med kommunerne kan lave et godt grundlag for et nyt frikommuneforsøg.
Derfor: Inden vi siger ja, vil vi afvente kommunernes svar.
Og da den radikale ordfører ikke kan være til stede og ikke er her nu, skal jeg udtrykke, at det også er Det Radikale Venstres holdning.
Sluttelig vil jeg sige: Et nyt frikommuneforsøg skal ikke, som det blev for 15 år siden af Venstres indenrigsminister, fuldstændig overraskende trækkes ned over hovedet på kommunerne.