runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-08:
For det første har jeg ikke sagt noget som helst om behovet for flere skriveborde.
Det er kun statsministerens fordomsfyldte sind, der løber over her, og som fører ham til at argumentere sådan; det er ikke mit parti, der har indrykket annoncer omkring flere offentligt ansatte osv.
Vi er meget optagede af at måle resultaterne i praksis.
Det er resultatet af regeringens nedskæringer på området, så der er ikke meget at komme efter dér for statsministeren.
Spørgsmålet er: Hvad vil regeringen samlet set gøre for at sætte fut i arbejdet med reguleringen af kemikalier?
Det er jo en regerings samlede ansvar, og det er statsministeren, der har været med til at flytte hele kemikaliereguleringen fra miljøministrene til konkurrenceevneministrene og dermed flytte fokus fra menneskers sundhed og miljø til kortsigtede erhvervsøkonomiske interesser.
Og derfor er det helt relevant at spørge statsministeren: Hvad vil regeringen samlet set anlægge af strategi, hvilke initiativer vil man tage for at sætte gang i reguleringen af de sundhedsskadelige, miljøskadelige kemikalier?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det er jo aldeles forkert, når hr. Jørn Jespersen påstår, at regeringen ikke har initiativer på miljøområdet.
Og der er over de næste 4 år afsat 200 mio. kr. til naturprojekter i hele landet, så der er annonceret miljøprojekter.
Jeg vil sige til hr. Jørn Jespersen, at for os er miljø og miljøhensyn simpelt hen en så integreret del af hele vores politik og hele vores tænkning, hvor vi ønsker alt det bedste for miljøet, at vi simpelt hen er grønne.
Vi behøver ikke sådan i hver anden sætning at stå og sige, at vi er det, for det er vi.
Vi tager en række initiativer, som går ud på at styrke netop det, jeg vil kalde det ægte grønne: ude i naturen, i vådområder, skove, naturområder for befolkningen, fuglebeskyttelsesområder osv., alt det, der rigtig betyder noget ude i naturen.
Dér har vi gjort en hel masse.
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-08:
Det er meget godt, at man har placeret det i et udvalg, som skal undersøge osv., man har også sørget for en meget lang frist for udvalget, så der i hvert fald ikke sker noget foreløbig, men uanset om man så kommer frem til en indskærpning af kommunernes tilsynspligt eller ej, er det jo ikke nogen kontant hjælp til de mennesker, hvis daglige drikkevand er forurenet.
De 200.000 mennesker, som har en forurening i dag, har jo ikke meget gavn af, at kommunerne fører tilsyn og siger, at din brønd er forurenet.
Det ved de fleste af dem udmærket i forvejen.
Hvilken hjælp vil der være til de mennesker?
Tidligere var der en vandfond, som kunne dække en meget stor del af udgiften, fordi man havde den erkendelse, at det var samfundsskabte problemer.
Den vandfond har regeringen skåret væk.
Derfor er spørgsmålet: Agter regeringen at yde en kontant håndsrækning til de 200.000 danskere, hvis drikkevand er forurenet, eller agter den ikke at komme med en håndsrækning til de mennesker?
Carsten Hansen (S), 2004-12-08:
Resten kommer ud i restlæreaftaler eller får skoleforlagt undervisning og får praktikaftaler, og det viser sig, at når vi tager tømrerfaget, er der faktisk ingen forskel i ledigheden.
Vil statsministeren ikke godt bekræfte, at her er der ingen forskel?
Derudover vil jeg spørge statsministeren om de 25 korte uddannelser, statsministeren nævnte – han sagde 28, men det er nu kun 25: Er det ikke sådan, at med hensyn til at komme over i de korte uddannelser, der skal redde skolepraktikken, er der for det første ingen uddannelsesbekendtgørelse, så skolerne ikke kan gå i gang med dem, og for det andet kræves det på dem alle sammen, at man har en praktikplads?
Hvordan skal man skaffe sig den?
Jørn Jespersen (SF), 2004-12-08:
Jeg synes slet ikke, at statsministeren har nærmet sig et svar på det spørgsmål, der er stillet, for spørgsmålet går jo på de 200.000 danskere, som i dag har forurenet drikkevand, og hvis boringer er forurenede med bakterier, pesticider og på anden måde.
Der har regeringen intet foretaget sig.
Det er det, spørgsmålet går på: Vil regeringen gøre noget her?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nu kører vi jo udpræget i ring.
Der er stillet et nyt spørgsmål, men det er fuldstændig det samme, fru Pernille Blach Hansen spørger om, og jeg kan derfor kun henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt: Vi har igangsat en række initiativer, uddannelsesgarantien er fastholdt med justerede rammer, men sigtet er, at de unge kan få en uddannelse, der også kan lede til beskæftigelse.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-08:
Jeg er da glad for, at statsministeren har en stærk tro, for jeg tror bestemt, han får brug for den.
Sagen er den, at regeringens mål var, at der skulle oprettes 2.000 ekstra praktikpladser i løbet af året.
Der er oprettet 479 ordinære pladser, og dertil kommer nogle tilfælde, hvor virksomhederne tager en lærling, som er startet på skolepraktik og kommer ud i virksomheden resten af tiden.
Dermed når man op på de knap 1.100, statsministeren nævner.
Men sagen er jo også den, at i løbet af et år er der over 4.000 unge, der bruger skolepraktik, og vi er ikke i nærheden af at have praktikplads til dem alle sammen.
Vi har ikke engang nået 25 pct., og vil statsministeren garantere, som hr. Carsten Hansen spurgte om før, at ingen unge falder ud pr. 1. januar som en konsekvens af regeringens politik?
Og forstod jeg det rigtigt, at hvis statsministerens tro ikke holder, er der ikke nogen nye bud på, hvad man skal gøre for de unge, der bliver klemt i mellemtiden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Nu synes jeg altså, at fru Pernille Blach Hansen måske skulle lade være med at tage sorgerne på forskud og i stedet vente og se, hvordan det er gået, når vi får gjort hele regnestykket op.
Regeringen fastholder som sagt uddannelsesgarantien, men vi justerer rammerne for den med henblik på at sikre, at de unge bliver ledt ind i uddannelser, der kan give beskæftigelse.
Vi maksimerer presset på arbejdsgiverne for at få rigtige praktikpladser, vi opretter nye uddannelser, og vi fastholder i øvrigt skolepraktikken på omkring 40 uddannelsesområder.
Der er altså en vifte af initiativer, og jeg har en stærk tro på, at de leder os i den rigtige retning, og vi vil gøre vores yderste for at sikre, at de unge, der ønsker uddannelsesaftaler, også kan få det.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-08:
Dette spørgsmål er stillet for at spørge til, hvilke yderligere initiativer regeringen har på vej for at sikre nogle flere praktikpladser.
Sagen er jo den, at over 12.000 unge i Danmark mangler praktikplads.
Mens vi venter på, at arbejdsgiverne om nogle år finder ud af, at de mangler uddannet arbejdskraft, er det jo alle de unge, der gerne ville have været tømrere eller mekanikere, der bliver ramt i mellemtiden, og hvilke tilbud har regeringen til dem for at sikre, at det ikke er dem, der bliver taberne, når regeringen nu vil presse arbejdsgiverne?
»Hvilke initiativer vil statsministeren tage for, at alle unge får en praktikplads?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg vil godt sige til hr. Carsten Hansen, at jeg ønsker altså lige til det sidste at opretholde et maksimum af pres på alle for at nå målet og få oprettet rigtige praktikpladser i virksomhederne.
Vi er ikke i mål endnu, men det er dog gået sådan, at i årets første 10 måneder er der efter de oplysninger, jeg har, indgået godt og vel 1.100 flere uddannelsesaftaler end i samme periode sidste år.
Det er en stigning på 5 pct.
Lad mig gentage, at vi holder fast i uddannelsesgarantien, men det sker altså inden for disse justerede rammer, hvor vi prøver at sikre, at de unge bliver ledt over i uddannelser, der senere kan give beskæftigelse.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Carsten Hansen (S), 2004-12-08:
Jeg vil gerne bakke op om, at vi skal gøre vores alleryderste, og jeg vil ønske held og lykke med initiativerne.
Men man har jo skåret ned til ca. 5.000 årselevpladser, der dækker over, at der i øjeblikket er knap 7.000 unge mennesker i skolepraktik, og samtidig har statsministeren og undervisningsministeren tilkendegivet, at man skal ned på 1.200 pladser.
Det vil sige, at der er en 80-procents-nedskæring alene i de otte store fag, vi taler om, og i de allerfleste af de uddannelser er der fuld garanti for beskæftigelse bagefter.
De uddannelser, statsministeren nævnte, er jo forholdsvis små fag, og jeg medgiver, at der er et problem på det område, altså det merkantile uddannelsesområde.
Men i stedet for at smadre skolepraktikken og skære den ned med 80 pct. var det så ikke bedre, at vi havde taget fat på det ene område?
Det er det ene spørgsmål.
Et andet spørgsmål, som jeg synes er vigtigt, er, at når statsministeren bliver ved med at sige, at der stadig er uddannelsesgaranti, kan vi så ikke få et tilsagn fra statsministeren om, at ingen unge falder ud, hvis de ikke får en skolepraktikplads pr. 1. januar?
Så er vi ude over det, og så sørger vi for at oprette de praktikpladser, som både statsministeren og vi andre ønsker.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Som jeg nævnte, er der altså ikke tale om en afskaffelse af skolepraktikken.
Vi har indført en adgangsbegrænsning til skolepraktik for 8 ud af knap 50 uddannelser, og nogle af dem er uddannelser, hvor der er ringe beskæftigelsesudsigt, f.eks. kontor med speciale, teknisk design og datakommunikation.
Andre er, hvad jeg vil kalde uddannelser med utilsigtet brug.
Vi ved, der er behov for faglærte, som hr. Carsten Hansen også var inde på, men arbejdsgiverne opretter for få praktikpladser.
Det er f.eks. tilfældet på autoområdet og i elektronik-, snedkerog tømrerfagene, som hr. Carsten Hansen også var inde på, og det er jeg enig i.
Men vi må altså gøre en indsats for rent ud sagt at presse arbejdsgiverne til at oprette rigtige praktikpladser.
Jeg vil gerne sige, at det er det, der er regeringens mål, og at vi helt bestemt vil gøre vores alleryderste for at sikre, at de unge, der har brug for uddannelsesaftaler, også kan få dem.
Men vi vil altså også gøre en stærk indsats for, at arbejdsgiverne, om jeg så må sige, kommer op af starthullerne og får oprettet de praktikpladser, der er brug for.
Jeg kan bare sige, at vi vil gøre vores yderste for, at alle, der ønsker en erhvervsuddannelse, også får en lære/praktikplads.
Det gør vi vores yderste for, og uddannelsesgarantien fastholder vi.
Det andet er, at man vælger en erhvervsuddannelse, der kan give job efterfølgende.
Det har jo været et af problemerne, at der er så mange, der har valgt nogle populære uddannelser, som bare fører til ledighed.
Jeg synes bare, vi skulle kunne enes om det overordnede mål, som er at sikre, at de unge bliver ledt ind i uddannelser, der kan give beskæftigelse bagefter.
Alt andet er jo udsigtsløst.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-12-08:
Vi kan ikke være uenige i, at rigtige praktikpladser absolut er at foretrække.
Men situationen er jo sådan, at der ikke er praktikpladser nok for øjeblikket, og derfor vil jeg godt spørge statsministeren: Regeringens integrationstænketank med Erik Bonnerup i spidsen var jo meget kritisk over for at nedlægge skolepraktikpladserne.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at høre statsministerens reaktion på det, de udtalte om både de integrationsmæssige og de økonomiske konsekvenser, også i forlængelse af Kommunernes Landsforenings udtalelse om, at hvis de unge mennesker ikke får en praktikplads, skal de på kontanthjælp eller starthjælp, når de ikke kan gennemføre deres erhvervsuddannelse.
Hvad er statsministerens kommentar til det?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Det budskab, vi fik på Marienborg, var altså, at vi skulle stramme op og stille krav hele vejen rundt i integrationspolitikken.
Når det gælder de tosprogede elever, er det jo ingen hjælp for dem at blive lukket ind i en skolepraktik, når det viser sig, at beskæftigelsesmulighederne bagefter er ringere, end hvis man havde haft en rigtig praktikplads, så derfor forstår jeg simpelt hen ikke Socialdemokraterne.
Hvorfor kan vi ikke være enige om, at målet må være at få de unge ind i rigtige praktikpladser, der senere kan give beskæftigelse, frem for at fastholde nogle i en skolepraktik, som al erfaring viser ikke i så høj grad leder til beskæftigelse?
Også når vi taler om andengenerationsindvandrere og unge med indvandrerbaggrund generelt, må det da være det rigtige, at de får rigtige praktikpladser, fordi det højner chancen for at komme i beskæftigelse.
Anne-Marie Meldgaard (S), 2004-12-08:
Statsministeren har lige haft besøg af 21 indvandrere, som arbejder med integration, og nogle af de mennesker må jo være vidne til, at der er mange unge i deres miljø, som står uden praktikpladser efter jul, hvor skolepraktikken skæres ned.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Man kan jo forestille sig mange modeller, men det her er jo den sædvanlige socialdemokratiske model med nye skatter osv., og vi vil altså prøve en anden vej rundt.
Målet er at sikre, at alle, der ønsker en erhvervsuddannelse, kan få en erhvervsuddannelse.
Det er det første.
Det næste er, at vi også sikrer, at man går ind i erhvervsuddannelser, hvor der er brug for arbejdskraften bagefter.
Skolepraktikken var jo oprindelig tænkt som en nødløsning, og derfor skal vi altså sætte os det mål, at vi skal oprette flere rigtige praktikpladser.
Problemet er, at tallene jo viser, at hvis man tager skolepraktik, fuldfører godt en ud af tre elever ikke den påbegyndte uddannelse.
Det er dobbelt så mange som for elever med en læreplads, og af de elever, der afslutter uddannelsen i skolepraktik, kommer i gennemsnit mindre end hver anden i arbejde.
Det er altså ikke godt nok, og det er derfor, vi er nødt til at se på, om vi ikke kan forbedre erhvervsuddannelsen ved at sikre flere rigtige praktikpladser.
Det er også det, der er sigtet med det, regeringen har gjort.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-08:
Det kan godt være, statsministeren ikke kan bekræfte de tal, jeg lige citerede for ham, men statsministeren kan finde dem på Undervisningsministeriets hjemmeside.
Jeg vil også meget gerne fremsende dem til statsministeren, hvis det skulle være sådan, at man ikke kan klikke sig frem til dem ovre i Statsministeriet.
Men det er altså sådan, at der er over 1.400 færre uddannelsesaftaler nu, og der er også sket et fald i antallet af unge, der er i gang med en erhvervsuddannelse.
Statsministeren siger, at der er mange arbejdsgivere, der smyger sig udenom og ikke har påtaget sig opgaven osv.
Det er jeg faktisk enig med statsministeren i, men problemet er bare, at det, man gør nu, er, at man straffer de unge.
Regeringen har rent faktisk straffet de unge, for den har sparet 500 mio. kr.
Man har sagt til arbejdsgiverne, at de penge behøver de ikke længere indbetale, men de unge får jo ikke praktikpladser af, at man har givet arbejdsgiverne den mulighed, at de ikke længere skal indbetale så mange penge.
Det, der måske ville hjælpe de unge, var, at statsministeren fulgte noget for noget-modellen og sagde: Alle de arbejdsgivere, der ikke opretter praktikpladser, skal have en økonomisk straf, og alle dem, som opretter praktikpladser, vil vi godt belønne.
Var det en model, vi måske kunne arbejde videre med og gå sammen om for at få skabt de nødvendige praktikpladser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
For det første vil jeg sige, at jeg ikke på nogen måde kan bekræfte hr. Thomas Adelskovs tal.
Det næste er, at hr. Thomas Adelskov skal være opmærksom på, at for at sige det ligeud er der faktisk nogle arbejdsgivere, der mildt sagt har været noget tilbageholdende med at oprette rigtige praktikpladser i virksomhederne.
De har hældt deres hoved til, at så sørger det offentlige bare for skolepraktik, og det vil jeg godt kritisere arbejdsgiverne for.
Det er rigtig svagt af arbejdsgiverne, at de på den måde prøver at smyge sig uden om en forpligtelse, de har som arbejdsgivere.
Arbejdsgiverne har efter min mening en forpligtelse til at sikre, at der er praktikpladser i virksomhederne, som efterfølgende kan give beskæftigelse, men det prøver nogle af dem at smyge sig uden om, og det prøver vi så at rette op på, så der kan komme rigtige praktikpladser i virksomhederne.
Skolepraktik har desværre ofte vist sig at være en blindgyde, som fører lige ind i ledighed.
Men der findes altså stadig skolepraktik, det vil jeg godt understrege, og uddannelsesgarantien fastholder vi også.
Thomas Adelskov (S), 2004-12-08:
Jeg tror, at statsministeren svarede meget kort og præcist på spørgsmålet.
Jeg prøvede at skrive det hurtigt ned, og jeg tror, at statsministeren sagde, at konsekvensen er, at flere unge fuldfører en uddannelse, der fører til beskæftigelse.
Jeg bliver altså nødt til at sige til statsministeren, at det ikke er korrekt.
Hvis man ser på tallet fra den 30. september 2003, var der 56.746 igangværende uddannelsesaftaler, men den 30. september 2004 var det faldet til 55.332, altså et fald på over 1.400 uddannelsesaftaler.
Det er pladser, som ikke er blevet genbesat, efter at nogle har afsluttet deres uddannelse, så i dag uddannes der altså færre unge på erhvervsuddannelsesområdet her i landet.
Det er rigtigt, at i 2003 gik det rigtig, rigtig, rigtig skidt med at skaffe praktikpladser.
I år er det kun gået rigtig skidt med at skaffe praktikpladser, og derfor er der kommet lidt flere i år.
Men spørgsmålet er: Hvis nu det hele slår fejl, hvis hele den indsats, man laver, slår fejl, vil statsministeren så ikke give et tilsagn til de unge mennesker om, at man i hvert fald vil give dem skolepraktikken, hvis man ikke kan få arbejdsgiverne til at oprette de nødvendige praktikpladser?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Vi holder fast i uddannelsesgarantien, men som i tidligere år kan man jo ikke udelukke, at der kan være enkelte, der endnu ikke har indgået en uddannelsesaftale.
Men vi holder fast i, at målet er at sikre lære/praktikpladser til alle.
Vi har ikke afskaffet skolepraktikken, men vi har forsøgt at give incitamenter til først og fremmest at skabe rigtige praktikpladser på rigtige arbejdspladser, om jeg så må sige, fordi det er det, der leder til beskæftigelse.
Vi har en målsætning om at reducere tilgangen til skolepraktikken fra ca. 5.000 i 2004 til 1.200 i 2005, men det betyder altså ikke, at der pludselig mangler 4.000 praktikpladser.
Vi har taget en række initiativer for at skaffe lære- og praktikpladser til de unge.
Jeg har allerede nævnt indsatsen over for arbejdsgiverne og indsatsen over for skolerne, at vi har oprettet 28 nye uddannelser, og at der fortsat vil være skolepraktik i 40 uddannelser.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-08:
Det, jeg har svært ved at forstå, er rækkefølgen af de tiltag.
Som jeg sagde før, deler vi ønsket om, at der skal være flere rigtige praktikpladser.
Vi vil også gerne gøre noget aktivt for det, så lad os gøre det først og så vente med at neddrosle skolepraktikken, til vi har fundet det nødvendige antal praktikpladser.
Jeg er simpelt hen målløs over, at statsministeren slet ikke forholder sig til de mange eksempler, der har været fremme i pressen.
Uddannelsesstederne kører rundt med lagkager til virksomhederne for at skaffe ekstra praktikpladser, og vi hører om desperate unge, der ikke ved, hvor de skal gøre af sig selv efter den 1. januar.
Vil statsministeren virkelig garantere og sige med fuld fasthed i stemmen her i dag, at efter den 1. januar er der ingen unge, der står uden mulighed for at gøre deres uddannelse færdig, for det vil regeringen garantere dem?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg må fuldstændig afvise fru Pernille Blach Hansens påstande.
Regeringen har ikke afskaffet uddannelsesgarantien; den holder vi fast ved.
Men vi vil gerne lede de unge ind i uddannelser, hvor der er størst mulig chance for, at de kan komme i beskæftigelse bagefter.
Vi har heller ikke afskaffet skolepraktikken, men vi har sat os det mål, at der skal komme flere ud i rigtige praktikpladser i virksomhederne, fordi det er det, der erfaringsmæssigt er den bedste vej til senere at få beskæftigelse.
Derfor er der sat en ekstra indsats i gang for at skaffe praktikpladser ude i virksomhederne, og foreløbig er der skaffet mere end 1.000 ekstra pladser.
Vi har oprettet 28 nye uddannelser for at sikre, at der bliver plads til de unge, som ønsker en erhvervsuddannelse, for det er regeringens mål, at alle, der ønsker en erhvervsuddannelse, skal kunne få den, og helst i rigtige praktikpladser, der senere kan give rigtig beskæftigelse.
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-08:
Statsministeren behøver sådan set ikke bekræfte det, for det har undervisningsministeren gjort gentagne gange.
Det er vi fuldstændig enige i, og lad os så koncentrere os om det.
Mens vi venter på, at virksomhederne tager sig sammen til at oprette de praktikpladser, skal vi da ikke skyde en masse unge foran os, for det er jo dem, der bliver taberne i spillet.
På den største tekniske skole i landet, Teknisk Erhvervscenter i København, siger man: »Vi sender tusinder af unge i frit fald.
Vi forsøger at få dem over på alternative uddannelser, men de svageste siver fra.
De opgiver simpelthen at få en uddannelse.«
Det er da netop de unge, der burde få en ekstra håndsrækning og ekstra hjælp af regeringen i stedet for at få døren smækket lige i hovedet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Jeg vil gerne slå fast, at regeringens mål er, at der er lære- og praktikpladser til alle unge, som har et ønske om det.
Det er klart vores mål.
Regeringens næste mål er, at den uddannelse, de unge går ind i, så rent faktisk også er en uddannelse, der fører til beskæftigelse.
Det er det, der er sigtet med de ændringer, vi har lavet, så vi fastholder altså målet om, at der skal være lære/praktikpladser til alle.
Men vi vil gerne have, at det er praktikpladser på rigtige arbejdspladser, som kan føre til, at man får beskæftigelse.
Det er trods alt
det bedste, og det er det mål, vi har sat os med den nye aftale om erhvervsskolerne.
Jeg kan absolut ikke bekræfte påstanden om, at der skulle mangle 4.000 praktikpladser.
Vi har haft den glæde, at der er skaffet omkring 1.000 flere rigtige uddannelsesaftaler i private virksomheder.
Det er en positiv ting, og indsatsen for at skaffe flere rigtige praktikpladser fortsætter.
Line Barfod (EL), 2004-12-08:
»Vil statsministeren kommentere, at den enormt øgede arbejdsmængde i form af det lovforberedende arbejde m.v., som følger af gennemførelsen af strukturreformen, uden øget personale i de berørte ministerier betyder, at de ansatte udsættes for stress med deraf følgende risiko for sygemeldinger og varige men?«
Pernille Blach Hansen (S), 2004-12-08:
Jeg synes altså, det er et temmelig overlegent svar til de tusindvis af unge, der nu er ude for at jage en praktikplads og ikke kan finde den.
Danmarks største tekniske skole er desperat, fordi den har 900 elever, der mangler en læreplads efter nytår, og den siger, at der faktisk bliver tale om, at tusindvis af unge nu bliver sendt direkte i frit fald af regeringen.
Det synes jeg regeringen er nødt til at forholde sig til, for ellers står der en masse unge med et stort problem på grund af regeringens politik om mindre end 3 uger.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-12-08:
Dels er Miljøstyrelsen i færd med at udarbejde et orienteringsmateriale til de private brøndejere, dels er Miljøstyrelsen i færd med at undersøge, om kommunernes tilsyn med de små vandforsyninger er tilrettelagt hensigtsmæssigt.
På baggrund af den undersøgelse vil miljøministeren tage stilling til, om der er behov for at indskærpe tilsynspligten over for kommunerne, eller om der er behov for andre ændringer af tilsynet.