runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Jensen (S), 2001-01-24:
Det er er jo et kendt trick, hr. Skaarup benytter sig af næsten hver eneste onsdag her i spørgetiden: at forvrænge de svar, hr. Skaarup får på de spørgsmål, som bliver stillet.
Men de, der vil søge klarhed, kan jo gøre det i de referater, der kommer fra Folketinget.
Jeg er altså ikke enig i den beskrivelse af det svar, jeg just her givet, og som hr. Skaarup refererer.
Forholdet er det, blot igen for at gentage, at sidder man i et lukket fængsel, så er hovedreglen den, at så lever man op til sin aktivitetsforpligtelse inden for fængselsmurene gennem arbejde i fængslet, gennem undervisning eller uddannelse i fængslet.
I udslusningsforløbet, når en indsat skal tilbage til samfundet igen, er det vores mål - det er ikke hr. Skaarups og Dansk Folkepartis, men det er regeringens, og der er et stort bredt flertal her i Folketinget, der har det mål - at sikre resocialisering.
Det er altså ikke blot et mål at have folk indespærret i fængsel, men også et mål at sørge for, når de kommer ud igen, at de i højere grad kan leve en kriminalitetsfri tilværelse.
Og det er ved at normalisere tilværelsen igen gennem en udslusning fra fængslet.
Det er at sikre, når de sidder i åbent fængsel eller er på vej ud fra en længere afsoning fra fængslet, at de kan komme ud til en arbejdsgiver, der kan tage hånd om dem og sikre, at de har noget at stå op til,
forhåbentlig også den dag de har afsonet deres endelige straf, så de er i stand til bedre at holde sig fri af kriminalitet.
I det spørgsmål, som hr. Skaarup har stillet, siger hr. Skaarup, at det er ferierejser, og hvad ved jeg.
Der er tale om ekskursion i forbindelse med gennemførelse af en uddannelse, som den pågældende havde påbegyndt, inden afsoningen indledtes, og det har vedkommende altså fået mulighed for at gennemføre ved selv at betale for deltagelse i ekskursionerne.
Det er helt i overensstemmelse med reglerne.
Jeg har nu indskærpet over for Direktoratet for Kriminalforsorgen, at det ikke blot skal være et nødvendigt led, men et væsentligt led i uddannelsen, hvis man skal kunne deltage i den type af uddannelser og ekskursioner, der finder sted uden for landets grænser.
Det bliver nu gennemført.
Det er helt i overensstemmelse med den lovgivning, der er vedtaget af Folketinget.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-24:
Jeg vil gerne spørge statsministeren, om statsministeren kan bekræfte, at det også i tidligere borgerlige regeringers tid har været almindelig praksis, at man i Finansministeriet har regnet på forskellige modeller, og at det da også må anses for værende vigtigt, at Finansministeriet er klar over, hvilke konsekvenser det får, hvis man ikke afdrager så meget på gælden som muligt, men i stedet for bruger det, man sparer, til skattelettelser løbende hen ad vejen.
I den forbindelse er det selvfølgelig ærgerligt for Venstre, at dets manglende generationssolidaritet bliver udstillet, så kommende generationer kommer til at betale både udgifter til flere ældre og til skattelettelser hen ad vejen.
Det kan jeg godt forstå at partiet Venstre er meget ked af.
Det er selvfølgelig ærgerligt, at fakta bliver udstillet, men er det ikke helt almindeligt og sædvanligt, og bør man ikke også i et finansministerium regne på forskellige modeller for udvikling?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Jeg må sige til hr. Kim Andersen, at jeg, når jeg sådan bliver stillet alle de mange detailspørgsmål, og jeg også sammenligner med spørgsmålene fra før, hvor der var en masse detailspørgsmål på justitsministerens område, sad og tænkte på, at hr. Kim Andersen sådan set kun manglede at stille mig ét spørgsmål derudover, og det er: Hvornår kan jeg så gå ind på en operationsstue og få det klaret?
Selv blive opereret altså.
Skal vi ikke gøre det, at vi også i oppositionen i dag accepterer, at der er et delegationsstyre i Danmark, som betyder, at vi har en statsminister og et antal ministre, som i fællesskab som et hold løfter opgaverne efter bedste evne i samarbejde med Folketinget?
Derfor vil jeg sige til hr. Kim Andersen og til de mange detailspørgsmål, der er stillet, at jeg synes, det rigtige er, at man stiller dem til min fortræffelige sundhedsminister, der kan svare på de detailspørgsmål, som der her er stillet.
Jeg er så glad for den sætning.
Den stammer jo fra en af nytårstalerne, som jeg er glad for, at fru Ulla Thrane kan huske ...
Holger Graversen (S), 2001-01-24:
Det her spørgsmål om vore sygehuse og tilstanden dér er en løbende føljeton.
Jeg synes, at vi skal have noget væsentligt med også i hele det spørgsmål, og derfor vil jeg godt spørge statsministeren, om statsministeren kan bekræfte, at det væsentligste problem er mangel på læger.
Vi mangler ca. 600 læger i Danmark.
Kan statsministeren bekræfte, at det tager 14-15 år at uddanne en speciallæge?
Og kan statsministeren måske antyde, hvor ansvaret for denne lægemangel ligger?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-24:
»Gør regeringen sig overvejelser med hensyn til at udskyde fjernelsen af grænsekontrollen, der som følge af Schengenkonventionen er planlagt til den 25. marts 2001?«
Tak for det.
Det er således, at Folketingets flertal imod Dansk Folkepartis ønske har valgt at tilslutte Danmark Schengenkonventionen, og det indebærer ud over tiltrædelsen af en række registre, som vi også særskilt har diskuteret her i Folketinget på et tidspunkt, fjernelse af den fysiske grænsekontrol mellem eksempelvis Danmark og Tyskland.
Fjernelse af grænsekontrollen er planlagt til den 25. marts 2001 efter de vedtagelser, der er indtil nu.
Og det, der så er spørgsmålet til statsministeren, er, om regeringen gør sig overvejelser om, hvorvidt denne dato skal stå uantastet, eller om man er villig til at diskutere eventuelt at udskyde ikrafttrædelsen, bl.a. set i lyset af den mængde af illegale personer, der hele tiden forsøger at forcere den dansk-tyske grænse.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Jeg kan oplyse, at den 1. december 2000 traf Rådet afgørelse om en fuldstændig gennemførelse af Schengenreglerne i forhold til Danmark og de øvrige nordiske lande, og det betyder så, at disse regler træder i kraft den 25. marts 2001.
Det betyder også for Danmark, at vi opnår fordelen, synes vi fra regeringens side, ved at deltage i det europæiske samarbejde sammen med vore nordiske kolleger og samtidig bevare den nordiske pasunion.
Udkastet til rådsafgørelse blev forud for rådsmødet forelagt for Folketingets Europaudvalg med henblik på forhandlingsoplæg, ligesom Folketingets Retsudvalg blev orienteret om udkastet.
Det, jeg kan sige, er, at på den baggrund har regeringen ikke overvejelser om at udskyde den planlagte gennemførelse af Schengenreglerne.
Vi er velforberedte, det gælder de forskellige ministerier, og det gælder regeringen som helhed.
Vi er heller ikke indstillet på at udskyde, for så vidt angår bestemmelserne i Schengenkonventionens art. 2 om ophævelse af personkontrollen ved Danmarks indre Schengengrænse.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-24:
den dansk-tyske grænse.
Samlet for år 2000
er der 3.281 personer, der har forsøgt illegalt at krydse grænsen og er blevet taget af den patruljering, der er dernede.
Hvis vi fjerner den fysiske grænsekontrol og fjerner kontrollen på selve grænsestregen og efter den 25. marts kun må have en kontrol i den såkaldte baglandspatrulje, som så ikke må kontrollere på selve stregen, altså kontrol på selve grænsen, hvor det ellers virker mest naturligt, men kun må kontrollere bagved, kan statsministeren så stadig væk forvente, at der bliver taget illegale overløbere i denne her størrelsesorden?
Eller vil statsministeren medgive, at vi så efter al overvejende sandsynlighed må kunne se, at en stor del af dem, der i dag bliver taget ved grænsen, vil komme til Danmark som illegale personer; de vil ikke blive pågrebet af myndighederne?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-24:
Jeg vil godt spørge statsministeren, om der er fundet en sikkerhed for, at danske borgere, som befinder sig i Sønderjylland, ikke vil blive udsat for paskontrol i baglandet, at man f.eks. som dansker ikke skal opleve at komme ind på en campingplads i Sønderjylland og så blive udsat for paskontrol.
For det er jo konsekvensen af Schengenaftalen, hvis den håndhæves efter bogstavet.
Men jeg går ud fra, at regeringen kan give tilsagn om, at hvis jeg tager til Sønderjylland, så vil jeg ikke blive udsat for paskontrol af politiet i det område.
Claus Larsen-Jensen (S), 2001-01-24:
Et spørgsmål til statsministeren: Kan man ikke med rimelig sandsynlighed sige, at når man laver en grænsekontrol, som i virkeligheden bliver meget mobil, en baglandspatrulje, faktisk forudse, at muligheden for at opsnappe netop grænseoverløbere, som jo vel typisk ikke vælger at løbe over lige nøjagtig dér, hvor den fysiske grænsekontrol er på nuværende tidspunkt, så øges effektiviteten og sandsynligheden og muligheden for, at man i virkeligheden kan få bedre fat i de grænseoverløbere, som andre spørgere henviser til?
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Jamen jeg er meget optaget af det spørgsmål, som også hr. Kristian Thulesen Dahl og alle spørgerne er det, og jeg kunne måske give et par faktuelle oplysninger til hr. Thulesen Dahls spørgsmål, som jo går ud på, om vi nu har gennemtænkt, hvor effektive vi kan være fra 25. marts, i det øjeblik Schengenaftalerne træder i kraft og den nuværende personkontrol erstattes af det nye sæt regler.
Hvor effektivt bliver det egentlig?
Det er jo det, vi har til diskussion.
Jeg kan nævne, at de polititjenestemænd, der er i dag er beskæftiget ved personkontrollen ved grænsen, i overensstemmelse med regeringens handlingsplan for den fremtidige kontrol fortsat vil skulle gøre tjeneste i grænsepolitiafdelingen.
På den måde frigør vi personalemæssige ressourcer, som kan anvendes meget mere målrettet og meget mere effektivt over for kriminalitet og illegal indvandring, som hr. Thulesen Dahl nævnte det.
Det vil også være muligt at bygge videre på de særdeles gode erfaringer, jeg hører vi har fra den eksisterende baglandspatrulje, som vi i dag kender.
Derved får vi, så vidt jeg kan vurdere det, en forstærket indsats i grænselandet for at få fat på den illegale indvandring.
Det, vi med andre ord søger, er at anvende politiets ressourcer så effektivt, vi kan, i forbindelse med paskontrol og kriminalitetsbekæmpelse.
Med andre ord: I stedet for - og det er også til hr. Keld Albrechtsen - at kontrollere lovlydige borgere med hensyn til, om de har husket deres pas, så bør vi sætte ind over for de kriminelle, præcis som hr. Kristian Thulesen Dahl er inde på.
Og i stedet for at fokusere på grænseovergangsstederne bør vi i meget større udstrækning sørge for, at politiet er spredt hen langs områderne og virkelig kan få fat dér, hvor vi erfaringsmæssigt ved, at der er trafik af illegal karakter.
Jeg vil dermed også sige til hr. Claus Larsen-Jensen, at jeg er ganske enig i, at vi i virkeligheden har gode chancer for at få en endnu mere effektiv indsats i forhold til den illegale indvandring end den, vi kender i dag.
Vi har ganske gode chancer for det, og jeg kan se af justitsministerens overvejelser og handleplaner, at der i virkeligheden også ligger de nødvendige ressourcer, sådan som vi samlet set nu har lagt det til rette.
Så af den grund holder vi også fast i datoen, kan jeg sige til hr. Thulesen Dahl.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-24:
Jeg synes, statsministerens besvarelse giver anledning til at bede statsministeren bekræfte to ting: For det første, at efter Schengenreglerne, og det vil sige efter den 25. marts, er det forbudt, i udgangspunktet forbudt, at kontrollere på lige præcis den strækning, hvor det ellers er allermest naturligt at kontrollere, om der kommer illegale overløbere, nemlig på selve grænsestrækningen mellem Danmark og Tyskland.
Det bliver forbudt, er det ikke korrekt, hr. statsminister?
For det andet: Kan statsministeren bekræfte, at mange af de, der kommer ind i landet og bliver pågrebet, i dag forsøges smuglet ind i biler, der kommer kørende stille og roligt op til grænsekontrollen og bliver stoppet, og bliver fundet, ved at man får noget mistænkeligt ud af at tjekke passene hos de her folk og derefter kontrollerer bilen og så ser, at der forsøges at smugle folk ind?
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-24:
Ja, nu får vi jo lejlighed til en mere omfattende debat om det her, jeg tror den 6. februar, hvor Enhedslisten har rejst en forespørgsel om det, men jeg kan høre på statsministerens svar, at der muligvis er et område her, som regeringen ikke helt har været i dybden med endnu, nemlig spørgsmålet om, hvilke krav om legitimation man skal opfylde som dansk borger, når man befinder sig i Sønderjylland.
For vi har jo ellers haft et princip her i Danmark om, at man som dansk borger ikke behøver at gå rundt med legitimation.
Men kan statsministeren ikke bekræfte, at det bliver man faktisk fremover nødt til, hvis man bevæger sig ind i Sønderjylland?
Og sønderjyderne bliver nødt til at gå rundt med legitimation, fordi de tit bliver grebet af den dér baglandspatrulje.
Så skal de jo kunne dokumentere, at de er danske statsborgere, enten ved at fremvise pas eller andet legitimation, som politiet måtte anerkende.
Jeg synes, det er et meget ubehageligt samfund, vi bevæger os ind i, hvor man skal til at have Ausweis og sådan noget.
Men hvis statsministeren ikke er i stand til at gå i dybden med det i dag, så o.k., jeg har jo ikke indleveret spørgsmålet i dag.
Men så kan man måske forberede det til den debat, vi skal have under forespørgslen.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Jamen jeg er glad for hr. Keld Albrechtsens sidste ord.
Der skal også være noget til justitsministeren.
Derfor håber jeg, vi får en god debat den 6. februar, hvor vi virkelig får lejlighed til at gå i dybden også med de mange tekniske sider af sagen: Hvordan kommer de nye sæt regler til at fungere?
Og dermed også til hr. Thulesen Dahl: Vi får den gode debat den 6. februar, og jeg synes, det er rigtigt, at det selvfølgelig er justitsministeren, der først og fremmest går ind og svarer på de mange detailspørgsmål i debatten.
Jeg kan for regeringens vedkommende og dermed for mit eget vedkommende sige, at vi er velforberedte til at løfte Schengenopgaven, og jeg tror, det vil være til stor gavn for Danmark, fordi det sker i et meget tæt samarbejde med de andre lande inden for hele Schengenområdet.
Jeg kan måske også nævne, at efterhånden er der udviklet et ganske godt, effektivt internationalt samarbejde mellem de forskellige politistabe, vi har rundt om i vore lande, som de internationale kriminelle bestemt ikke er tjent med, men som vores befolkninger er rigtig godt tjent med.
Så jeg har ikke flere bemærkninger til det her spørgsmål i dag, men ser frem til debatten den 6. februar.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2001-01-24:
Jo, men jeg ser bestemt også frem til at få en god og lang debat den 6. februar om det her spørgsmål.
Jeg tror, det er utrolig svært at finde logik i, at man forstærker kontrollen af illegale overløbere ved at fjerne grænsekontrollen.
Jeg tror, det er meget svært for almindelige mennesker at forstå; det er i hvert fald meget svært for mig at forstå logikken i det.
Der er altså to ting, jeg synes er vigtige at få bekræftet.
Det er jo meget ofte på den måde, man får pågrebet de her mennesker, og der vil det altså blive sådan fremover efter den 25. marts, at folk, der vil smugle folk ind, kan køre lige så stille og roligt op på motorvejen, og der vil ikke være noget stop; man skal ikke engang ned i hastighed; man kan bare fortsætte, og så skal man have tiltro til, at en baglandspatrulje, der ligger og kører rundt på motorvejen, måske i Koldingområdet, kan få stoppet den her bil.
Jeg tror, det bliver meget svært, men jeg ser af den grund selvfølgelig også frem til, at vi får en god debat om det den 6. februar.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-01-24:
»Vil Danmark nedlægge veto imod Kommissionens forslag til ny forordning om udlicitering?«
Skriftlig begrundelse
Ifølge Aarhus Stiftstidende den 18. januar 2001 fremsætter EU-Kommissionen forslag til forordning, som vil medføre tvangsudlicitering af Århus Sporveje.
Ifølge avisen fik byrådet i går meddelelse om forslaget, og det fremgår, at den danske regering støtter EU imod Århus Byråd.
Der henvises til en artikel i fagbladet Danske Kommuner.
Det forekommer utroligt, hvis det er korrekt, at den danske regering støtter et sådant forslag, når man sammenholder med de meget klare udtalelser om konsekvenserne af udlicitering, ikke mindst hvad angår buschauffører.
Efter Enhedslistens opfattelse bør der i forlængelse af statsministerens meget klare afvisning af tvangsudlicitering i kommunerne i Folketingets spørgetid den 17. januar 2001 nedlægges dansk veto.
Vi havde jo en god debat om udlicitering i Folketingets spørgetid i sidste uge, og der sagde statsministeren, hvilket
jeg var meget glad for, at han ikke under nogen omstændigheder ville støtte Venstres og De Konservatives forslag om tvangsudlicitering i kommunerne.
Statsministeren sagde endda, at det var et blankt nej.
Han ville altså ikke være med til at tvinge kommunerne til at gennemføre udlicitering.
Nu er EU-Kommissionen kommet med et lovforslag, en forordning, der vil tvinge Århus Kommune til at udlicitere
Århus Sporveje
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2001-01-24:
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at når vi læser avisen, som jo også er blevet brugt som begrundelse i hr. Keld Albrechtsens spørgsmål, så får man nærmest det indtryk, at Kommissionen har fremsat forslaget med den særlige hensigt at fremtvinge et udbud af den kollektive trafik, der varetages af Århus Sporveje.
Sådan forholder det sig ikke.
Det, Kommissionen foreslår, som det er oplyst for mig, er en række spilleregler for, hvilke procedurer
medlemslandene og offentlige myndigheder i de lande skal følge, hvis, såfremt, ifald og når man udbyder kollektiv trafik, bl.a. bus- og togtrafik.
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at den forordning skal vedtages med kvalificeret flertal i Rådet og i fælles beslutningstagen med Europa-Parlamentet, og det er derfor en langvarig forhandling, der ligger foran os. Jeg synes simpelt hen, at Danmarks endelige stilling skal afvente den langvarige forhandling.
Jeg synes, vi må gå ind i det og varetage vores interesser.
Lad os nu følge udviklingen nøje.
Jeg ved, at hr. Keld Albrechtsen jo selv deltager som et aktivt medlem i Europaudvalget, og dér får vi simpelt hen rig lejlighed til igen og igen og igen at følge den her sag til dørs.
Kim Andersen (V), 2001-01-24:
Statsministeren har talt om at genoprette tilliden til det danske sundhedsvæsen.
Jeg går ud fra, at statsministeren er enig med mig i, at et væsentligt element i den sammenhæng er visheden for, hvornår man kan komme til undersøgelse, hvis man nærer mistanke om sygdom; hvornår man kan blive forundersøgt, hvornår man kan blive opereret, hvis det er nødvendigt.
Statsministeren og hans regering er på det seneste kommet med mange visioner om sundhedsvæsenet, og der er brug for fremskridt.
Vil statsministeren fortælle mig noget om, hvad der er regeringens vision med hensyn til garantier på det her område?
Hvornår kan man komme til forundersøgelse, hvor lang tid skal der gå, fra man har været til forundersøgelse, og til man kan få tid til operation?
Jeg tror, det har meget med tillid at gøre, og derfor tror jeg, det vil være vigtigt at få statsministerens ord for, hvor lang tid der skal gå mellem forundersøgelse og behandling.
Bodil Thrane (V), 2001-01-24:
Jeg synes, det var en meget interessant diskussion, der var for et øjeblik siden om udlicitering.
For mit spørgsmål går nemlig på den sætning, statsministeren nævnte: Vi kan altid gøre tingene lidt bedre. Derfor har jeg et spørgsmål til statsministeren.
I det fine skrift, vi fik tilsendt i går, »En holdbar fremtid Danmark år 2010«, nævnes på side 11, at der kan gøres brug af udbudsredskabet, når vi taler om effektivisering i fremtiden, også i sundhedssektoren.
Vil statsministeren bekræfte det?
Preben Rudiengaard (V), 2001-01-24:
Jeg vil også gerne takke for statsministerens svar, men jeg synes ikke, jeg fik svar på det, der er i spørgsmålet, nemlig »genoprette tilliden«.
Jeg vil gerne præcisere: »genoprette tilliden«.
Hvad er det for noget, der skal genoprettes?
På hvilke områder er det, det skal genoprettes?
Det synes jeg ikke vi har fået noget svar på.
For at hjælpe statsministeren lidt vil jeg sige: Mener statsministeren, det er tilfredsstillende, at folk med nedsunkne livmødre, hæmorider, åreknuder osv. venter månedsvis på at få behandling?
Er det dér, tilliden svigter?
Jørgen Winther (V), 2001-01-24:
Jeg takker for svaret.
Der er nogle ting, som jeg ikke er helt enig i.
Det er rigtigt nok, at i patienttilfredshedsundersøgelsen var det sådan, at ca. 90 pct. af patienterne var tilfredse.
Men det undrer mig, at statsministeren er tilfreds med den undersøgelse, for sagen er jo, at der var 41 pct. af alle patienter, der var utilfredse med de lange ventetider.
Men jeg kan altså konstatere, at statsministeren er tilfreds med, at der er 41 pct. af befolkningen, der er utilfreds med de lange ventetider.
Det er et meget lavt mål at have.
Det kan Venstre i hvert fald godt overhale.
Så vil jeg også sige, at det er rigtigt, at den nye minister er en flink og venlig person, som er kommet med mange gode udtalelser.
Men det, jeg mangler, er handlinger.
En af de ting, jeg godt vil bede statsministeren om at svare på, kan jeg komme frem til i næste spørgsmål, når jeg har tid igen.
Er statsministeren enig med sundhedsministeren i, at det er nødvendigt på »nogle områder at genoprette tilliden til det danske sundhedsvæsen«, på hvilke områder har danskerne ikke tillid til det danske sundhedsvæsen efter 8 år med socialdemokratisk regering, hvad vil disse initiativer koste, og hvornår vil de blive gennemført?«
Peter Skaarup (DF), 2001-01-24:
Vi tillader fanger, som har begået alvorlig kriminalitet her i samfundet og har længere fængselsstraffe, at rejse udenlands, at deltage i den slags skiture, som der er tale om her.
Det kan godt være, at ministeren ikke vil kalde det ferieture, men jeg tror, at der er mange mennesker, der vil opfatte - det vil jeg også selv - det at tage på en skitur et eller andet sted i Europa som en fornøjelse og en hyggetur, samtidig med at der måske er et fagligt indhold i det.
Det vil jeg da ikke afvise, at der kan være.
Og jeg vil også sige til ministeren, at ministeren har fuldstændig galt fat i, at Dansk Folkeparti skulle ønske, at man ikke som fange eller som person, der har begået kriminalitet, i størst muligt omfang skal søges beskæftiget efterfølgende.
Man skal altså forsøge på at få den pågældende til at komme ind på et ordentligt spor igen og fri af kriminalitet.
Det tror jeg alle er enige om.
Men jeg kan høre, at vi er uenige om, hvorvidt skiture til Spanien og Norge er en nødvendig del af det her.
Det mener jeg bestemt ikke det er.
Jeg vil godt spørge ministeren: Når ministeren nu ikke vil stoppe den slags ture og heller ikke vil sikre, at de skal være kompetencegivende, vil ministeren så i det mindste sørge for, at den slags begivenheder altid kommer til at foregå inden for fængslets mure og ikke udenlands rundtomkring i verden?
Charlotte Antonsen (V), 2001-01-24:
Jeg er lidt overrasket over statsministerens meget valne holdning til spørgsmålet fra hr. Keld Albrechtsen.
Derfor vil jeg gerne høre, om statsministeren agter at stille sig i spidsen for ulovligheder i Danmark ved ikke at efterleve EU's forordninger.
Er det det, jeg hører statsministeren opfordre til?
Eller vil man, som man har gjort hidtil, hvis der kommer et forslag som en forordning med umiddelbar retsvirkning i Danmark - hvis man stadig væk hedder statsminister på det tidspunkt - rette sig efter EU's forordning, eller vil man sige, at det må man finde ud af efter en samtale med hr. Keld Albrechtsen og en eller anden minister?
Hermed sluttede spørgsmålet.