runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
Jeg har to spørgsmål.
Det første har at gøre med, om Dansk Folkeparti kan støtte forslaget om, at børn af arbejdsløse kan sættes bagest i køen, hvis de skal have en børnehaveplads.
Det andet har at gøre med vores miljø.
Vi har kunnet se i fjernsynet i de sidste dage, hvordan havmiljøet har det
helt forfærdeligt.
Selv oppe i Aalborgbugten, oppe i Kattegat, oplever man en fiskedød som aldrig nogen sinde før, et iltsvind, der giver voldsomme problemer og ifølge eksperterne har givet skader, som formentlig ikke kan overvindes.
Og der synes jeg, det var interessant at høre Dansk Folkepartis miljøordfører udtale sig her i mandags.
Kl. 8.00 sagde ordføreren for Dansk Folkeparti, at man ville gøre noget her og nu i forhold til at få et bedre vandmiljø.
Kl. 12.02 måtte han sige til Radioavisen, at han alligevel ikke mente, at det var her og nu.
Kan jeg ikke godt få at vide, hvad der er sket i den mellemliggende tid?
Er der sket det, at andre ministre har ringet til Dansk Folkepartis ordfører og har skældt ud?
Er det et udtryk for, at Dansk Folkeparti er kommet under ansvarets åg, at man ikke må genere landbruget, at man pludselig skifter så voldsomt mening inden for 4 timer? Med andre ord: Mener Dansk Folkeparti, der skal gøres noget i forhold til de enorme problemer, der er med vores vandmiljø i øjeblikket?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Det sidste er vist en helt anden diskussion, men igen tilbage til sygehusene.
Der skal slet, slet ikke herske tvivl om, at ideen med vores forslag er, at det bliver en opgave mellem staten og amterne at få ro om det her, og hvis vores forslag bliver vedtaget, er vi slet, slet ikke i tvivl om, at der vil være en fornuftig løsning i forhold til amterne.
Og igen - og det har jeg præciseret nogle gange fra denne her talerstol, og jeg vil godt præcisere det igen: Vi mener ikke, at det koster at opretholde den funktion, der er p.t.
Det er vores opfattelse, og vi mener faktisk at have hold i, at det er den rigtige, at det ikke koster at opretholde, sådan som det er nu.
Det tror jeg godt fru Line Barfod kan give mig ret i.
Line Barfod (EL), 2002-10-03:
Fru Pia Kjærsgaard har måske ikke nået at læse Enhedslistens forslag til vedtagelse endnu, men så kan jeg sige, at der lige præcis står, at man, mens Strukturkommissionen arbejder, skal stoppe salg og nedlæggelse af sygehuse.
Og det kan jeg høre er det, Dansk Folkeparti går ind for.
Så må Dansk Folkeparti vel også kunne støtte Enhedslistens forslag til vedtagelse, for det kan vel ikke være sådan, at man ønsker at få trukket tiden ud, for at amterne med Dansk Folkepartis hjælp kan sikre, at sygehusene er solgt og nedlagt, før regeringen engang får forhandlet en aftale på plads, som amterne kan trække ud i lang tid?
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Det, der jo er det primære ved Dansk Folkepartis beslutningsforslag,
er, at man får skabt ro om det her, til den Strukturkommission, som nu er nedsat, får arbejdet færdig.
Det er egentlig det, der er det primære, at man ikke i den periode, hvor man går ind i et stort arbejde om strukturen i det her land, stat, amt, kommuner, stadig væk bevæger sig ind på det, der hedder at sælge og nedlægge velfungerende sygehuse og dele af sygehusene.
Det ville være en ganske, ganske god idé, hvis Folketinget sluttede op om det. Og så er det da fuldstændig rigtigt, at der så skal finde en forhandling sted, hvis der er flertal for det forslag.
Så har regeringen en bunden opgave i forhold til amterne, og så tror jeg faktisk, at den opgave vil være løst.
Men det, der er det primære, er at få skabt ro om det, for det er totalt uholdbart, at mens en kommission arbejder, ja, så foretager man stadig væk de her nedskæringer, lukninger og salg af sygehuse.
Og det er det, vi ønsker at modvirke, indtil man finder ud af, hvordan systemet skal fungere.
Line Barfod (EL), 2002-10-03:
Jeg forstod fru Pia Kjærsgaard før omkring sygehusene sådan, at det, Dansk Folkepartis forslag går ud på, er, at man skal forhandle med amterne.
Det vil sige, at Dansk Folkeparti altså bare mener, man skal forhandle, og så skal amterne have en mulighed for at sige nej.
Er det, fordi Dansk Folkeparti gerne vil have, at man lige skal kunne nå at blive færdig med formelt at vedtage de nedskæringer og lukninger og salg ude i amter og kommuner, som Dansk Folkeparti er med i, f.eks. i Frederiksborg Amt, hvor Dansk Folkeparti er med til at sælge Hørsholm Sygehus og til at lukke fødeafdelingen i Helsingør, rundt om i landet, hvor Dansk Folkeparti er med til at lukke akutfunktioner på sygehuse og sælge sygehuse? Vil Dansk Folkeparti ikke stemme for Enhedslistens forslag til vedtagelse i dag om, at vi skal pålægge amterne at lade være med at sælge ud af sygehusene og lade være med at nedlægge sygehuse, mens Strukturkommissionen arbejder?
Det er det, vores forslag går ud på.
Jeg forstod fru Pia Kjærsgaard sådan, at det, man siger, i hvert fald er, at det er det, man ønsker at opnå fra Dansk Folkepartis side.
Så må man jo også tage konsekvensen og så stemme for forslaget om det.
Pia Kjærsgaard (DF), 2002-10-03:
Jeg har sådan lidt på fornemmelsen, at når hr. Jann Sjursen er imod skattestoppet, så er det, fordi han er sur over, at skatterne ikke stiger, og det synes jeg
er et utrolig dårligt udgangspunkt.
Vi er godt tilfredse med, at skatterne ikke stiger.
Og jeg må sige, at med hensyn til alternative flertal tror jeg nok, at det er meget fornuftigt lige at klappe hesten, det gælder også hr. Jann Sjursen og hans parti.
Jeg tror nok, at der er mange af de omlægninger, som De Radikale går ind for i deres skatteomlæggelsespolitik, for andet er det jo ikke, som hr. Jann Sjursen og Kristeligt Folkeparti vil have svært ved at støtte, men det er jo fuldstændig hr. Jann Sjursens problem, det skal jeg holde mig helt uden for.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Det, jeg kan høre på fru Pia Kjærsgaards svar, er, at skattestoppet ikke nødvendigvis skal gælde længere, end til regeringen fremlægger sit forslag til skattelettelser næste forår.
Det mener jeg er essensen af det, som fru Pia Kjærsgaard sagde.
Når jeg godt vil understrege det, er det, fordi fru Pia Kjærsgaard i sin tale skosede andre partier, som har kritiseret skattestoppet og sagt som Kristeligt Folkeparti, at skattestoppet i sig selv kan modvirke fornuftige skatteomlægninger og også for så vidt fornuftige skattelettelser, nemlig lettelser på skatten af arbejdsindkomst.
Så jeg vil bare konstatere, at Dansk Folkeparti som sådan egentlig ikke har en meget anderledes holdning til det spørgsmål, når det kommer til stykket, end en række andre partier har.
Det er vel så også forklaringen på, at et par af Dansk Folkepartis ordførere var på vej ind i hr. Anders Samuelsens studiekreds, da han for nogle dage siden inviterede til en sådan om netop en skattereform uden om regeringen.
Det synes jeg sådan set er meget godt at få på plads her i debatten.
Jeg vil gerne spørge fru Pia Kjærsgaard: Hvor lang tid mener Dansk Folkeparti, at skattestoppet skal gælde?
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg vil meget nødig gøre mig utrolig meget klog på folkeskoleforligets indhold, det vil jeg trygt overlade til hr. Frank Jensen og andre kolleger.
Men som fru Pia Christmas-Møller ved, har vi jo fra Socialdemokratiets side lagt et omfattende uddannelsespolitisk oplæg frem, og der er de her hovedsynspunkter - som også på lange strækninger er nogle, vi er enige om - opridset.
Jeg kan kun sige, at forhandlingerne pågår, og at der er en række af de ideer, regeringen har præsenteret i de forhandlinger, som er ikkeacceptable for Socialdemokratiet.
Så diskuterer vi udfaldet, hvad enten det bliver positivt eller negativt, når det måtte komme.
Søren Søndergaard (EL), 2002-10-03:
Jeg har såmænd selv været med til at indgå et sammen med kulturministeren - et stort, bredt forlig om strukturen på kunststøtten - så der er ingen smalle steder dér.
Det er jo ikke princippet, det handler om, men det handler om indholdet.
Jeg skal ikke skjule, at jeg mener, det ville være aldeles uklogt, for det vil betyde, at folk vil spørge: Hvad er forskellen på den nuværende regering og en kommende socialdemokratisk regering, hvis det er det, vi kan forvente at Socialdemokratiet er med til?
Derfor vil jeg godt bede hr. Lykketoft lidt mere klart redegøre for, om han ikke er af den opfattelse, at præcis de punkter, jeg nævnte her, er uforenelige med socialdemokratisk politik og derfor ikke vil indgå i et forlig, som Socialdemokratiet underskriver.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Socialdemokratiet er naturligvis gået ind i forhandlinger om arbejdsmarkedspolitikken for at prøve at fastholde de holdninger og kvalitetskrav, vi nu har til en aktiv arbejdsmarkedspolitik.
De forhandlinger er i gang.
Jeg har ikke noget detailkendskab
til de elementer, der er på bordet i de forhandlinger, men det er klart, at vi kun accepterer en aftale om arbejdsmarkedspolitikken, som vi selv synes vi kan stå inde for - også med hensyn til de fordelingspolitiske konsekvenser
Og lige præcis en række af de punkter, hr. Søndergaard har ridset op her, er jo dem, der i forhandlingerne er alvorlige knaster i.
Søren Søndergaard (EL), 2002-10-03:
Jeg synes, det var en god tale med et godt forsvar for den sociale solidaritet, som Socialdemokratiets ordfører holdt, men som hr. Mogens Lykketoft ved, er det jo også afgørende, at handling følger ord.
Derfor er jeg måske en lille smule bekymret over nogle af de rygter, man kan høre, og nogle af de papirer, man kan se, omkring mulighederne eller indholdet i en arbejdsmarkedsreform mellem regeringen og Socialdemokratiet.
Derfor vil jeg godt spørge hr. Mogens Lykketoft direkte, om hr. Mogens Lykketoft kan garantere, at vi ikke en af de kommende dage ser en arbejdsmarkedsreform, som f.eks. betyder, at ægtepar på kontanthjælp mister 1.000 kr. om måneden, eller at folk på revalidering mister 2.500 kr. om måneden, eller at nyuddannede får sværere ved at opnå fuld dagpengeret, eller at arbejdsløse pålægges at acceptere 4 timers daglig transporttid, eller at alle skal kunne tvinges ud i såkaldt virksomhedspraktik uden at få så meget som en krone ud af det. Jeg håber, hr. Mogens Lykketoft kan bekræfte, at Socialdemokratiet under ingen omstændigheder vil acceptere den type af ting.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg forstår udmærket hr. Holger K. Nielsens tankegang i det
Det ville være klogt.
Det ville være i Danmarks interesse, at vi ikke kommer på konfrontationskurs i nogen af de her spørgsmål om, hvad der skal være Danmarks holdning.
Jeg er i øvrigt også enig med hr. Holger K. Nielsen i, at det jo godt kunne være nyttigt ligesom at stikke fingeren i jorden og finde ud af, hvad reaktionen var i andre os nærtstående europæiske lande.
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
Forsvarsministeren gjorde meget hurtigt sin stilling klar.
Der var ingen tvivl overhovedet.
Men jeg er glad for, at der endnu ikke ligger nogen socialdemokratisk støtte til det pågældende forslag, men så vil jeg godt opfordre til, at man snart gør sig sin stilling klar, for den nye amerikanske doktrin er jo noget af det vigtigste at få diskuteret i øjeblikket. En eventuel krig mod Irak er jo en premiere, om jeg så må sige, på den nye doktrin, hvor USA ønsker at gå uden om FN, ønsker at tage udgangspunkt i egne amerikanske interesser med henblik på at gøre hvad som helst hvor som helst og når som helst over hele verden, og det vil man gerne have NATO-landene fedtet ind i.
Jeg tror, det kunne være vigtigt, at en samlet dansk opposition i hvert fald sagde til regeringen: Det her støtter vi ikke.
Det er en dødsensfarlig kurs, som USA er ude på.
Vi vil ikke være med til, at NATO og at Danmark bliver en del af denne nye amerikanske militære doktrin.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Nu udspandt der sig før en debat mellem fru Line Barfod og hr. Mogens Lykketoft.
En ting var de enige om, og det var, at grunden til, at der sker omlægninger på sygehusområdet, er denne her stramme økonomiaftale, som regeringen har lavet med amterne. Hr. Mogens Lykketoft bør trods alt vedstå, at sidste år fik sygehusene et enormt løft i forbindelse med den tidligere regerings aftaler; i år har sygehusene fået et historisk løft økonomisk.
Det er jo faktum.
Der har igennem den tid, den tidligere regering og hr. Mogens Lykketoft sad ved magten, været adskillige omlægninger, sammenlægninger og også lukninger af sygehuse.
Jeg står her med en lang, lang liste fra Amtsrådsforeningen, som viser, hvad der er sket i den tidligere regerings tid.
Det er fuldstændig hen i vejret at henføre de omlægninger, som sker på sygehusområdet, til den økonomiaftale, som er lavet mellem amterne og regeringen.
Det må hr. Lykketoft da kunne vedstå.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Vi har ikke haft nogen drøftelse i den socialdemokratiske folketingsgruppe af det spørgsmål.
Jeg har ikke et kendskab til de dybere tanker i det forslag, som vil gøre mig i stand til her at sige, at det
Min umiddelbare vurdering ville være, at det er nok så interessant fra et dansk og et europæisk synspunkt, at vi nu kommer ud af vores forkrampede forbehold i forhold til den europæiske forsvarsdimension.
Her har vi en mulighed for at deltage sammen med op til 30 andre europæiske lande i en udrykningsstyrke, som er den største potentielle indsats i fredsbevarende og fredsskabende operationer, der hidtil er leveret i denne verden, og som er blevet hilst meget velkommen af FN's generalsekretær.
Som sagt har vi ikke haft en diskussion af det i den socialdemokratiske folketingsgruppe.
Vi er heller ikke fra regeringens side blevet præsenteret for noget, vi skulle forholde os til; det går jeg da ud fra vi bliver, hvis regeringen har gjort sin stilling op.
Men det ville være min personlige indstilling til det.
Virkeligheden omkring politiforliget er efter det, jeg har fået oplyst, at der nu tages 50 færre elever ind på politiskolen end forudsat, og at der i alt er 150 færre betjente end forudsat i politiforliget.
Derfor synes jeg faktisk, at det er det først fornødne, at vi får udfyldt det forlig, der er.
Vi hører jo ikke til den slags partier, der bare løber fra forlig.
Vi vedstår de forlig, vi har indgået.
Hvis vore forligspartnere gerne vil drøfte ændringer, så møder vi trofast op, og ellers må man jo tage resten af diskussionen i forbindelse med den fornyelse af politiforliget, der skal ske, jeg husker ikke præcist hvornår, men i løbet af et års tid eller halvandet er det vel. Det er vores holdning til det, men hvis vores forligspartnere vil diskutere ændringer, forbedringer, så møder vi selvfølgelig interesserede op.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Nu vil jeg ikke gøre mig til overkontrollant i forhold til politiforliget, som Kristeligt Folkeparti ikke selv er deltager i, med hensyn til om det bliver opfyldt eller ej, men jeg vil sige så meget, at jeg tror, hr. Mogens Lykketoft har fat i en problemstilling, som er relevant, men som ikke er hele løsningen på de problemer, som politiet rent faktisk står over for.
Jeg mener, der er brug for et markant løft i forhold til antallet af politifolk, der uddannes over en årrække, også mere end det, som der er lagt op til i det nuværende politiforlig, hvis vi skal sikre, at vi hertillands ikke blot har et politi, som træder til, når det er absolut påkrævet, når advarselslamperne for alvor blinker, men som også kan varetage de utrolig vigtige forebyggende og tryghedsskabende opgaver, som jeg med det kendskab, jeg har til Socialdemokratiets retspolitik, tror at lige netop Socialdemokratiet lægger vægt på bliver opfyldt.
Derfor vil jeg meget appellere til, at Socialdemokratiet som forligspartner ikke blot ser til, at forliget bliver opfyldt - det burde selvfølgelig være en naturlig ting - men også, at man reelt får genforhandlet politiforliget, så forudsætningerne herfor bliver ændret.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg er enig med hr. Sjursen i, at der er et problem, men er problemet ikke først og fremmest, at regeringen ikke udfylder rammerne i det gældende politiforlig?
Jeg har forstået, at der ikke rekrutteres politielever, man har aflyst et hold.
Der er jo - hvis det er korrekt opfattet - en meget mærkelig indre modsætning i, at man siger: Vi skal have mere politi, vi skal have mere synligt politi, og at man så undlader at udnytte de rammer, der faktisk er i politiforliget, til at få uddannet nogle, der kan løse opgaven. Vi er da selvfølgelig også indstillet på at diskutere bredere, hvad der kan være af udfordringer, men jeg synes da, at det først fornødne er, at man udfylder det forlig, vi faktisk har.
Jann Sjursen (KRF), 2002-10-03:
Jeg vil godt tage fat på et tema, som vi fra Kristeligt Folkepartis side synes trænger til belysning efter statsministerens åbningstale i tirsdags, og det er spørgsmålet om politiets vilkår.
Statsministeren var bl.a. i sin åbningstale inde på, at vi skulle have mere synligt politi
, og da vi har den opfattelse i Kristeligt Folkeparti, at det nuværende politiforlig lægger stærke bindinger på politietaten og i virkeligheden også forhindrer, at politiet har de nødvendige ressourcer, der skal til for at varetage de opgaver, der er nødvendige for at sikre lov og orden og også retshåndhævelsen, vil jeg godt spørge hr. Mogens Lykketoft, om Socialdemokratiet i virkeligheden ikke mener, det er på tide, at der sker en genforhandling af politiforliget, sådan at vi kommer ud over det faktum, at politiet nu i flere år har skubbet en kæmpe overarbejdspukkel foran sig, og sådan, at vi ikke bare får et politi, som befolkningen kan være tjent med, men så politiet også får nogle arbejdsvilkår, de kan være tjent med i forhold til løsningen af opgaverne.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Man kunne vel godt forlange af en kollega, at hun faktisk læste de forslag, vi fremlagde på skatteområdet.
Jeg kan komme over med et eksemplar.
Der står meget, meget klart og tydeligt, at de penge, som indskydes for den enkelte på denne her særlige pensionsordning, skal sikres på fuldstændig samme grundlovsmæssige måde med hensyn til den enkeltes rettighed til udbetaling, når han eller hun går på pension, som enhver anden indbetaling til en pensionsordning omfattet af grundlovens ekspropriationsbestemmelser.
Derfor er den her diskussion fuldstændig på Månen.
Man kunne have fundet mange interessante aspekter at diskutere ved Socialdemokratiets skatteoplæg, og det ser jeg frem til at vi får lejlighed til her i Folketinget, men den her diskussion er noget nær det mest meningsløse, jeg har deltaget i, og jeg håber også, det er den mest meningsløse, jeg kommer til at deltage i.
Charlotte Dyremose (KF), 2002-10-03:
Det vil oven i købet være et endnu større beløb, og for manges vedkommende vil de ikke engang få hele beløbet tilbage, fordi hr. Mogens Lykketoft vil lave en såkaldt solidarisk ordning, hvor man decideret konfiskerer pengene og laver det til en skat i stedet for en opsparing, som det nu er blevet.
Er det virkelig rigtigt forstået, at vi skal regne med, at Socialdemokratiet ikke ønsker at give penge tilbage til pensionister, som selv har sparet dem op?
Holger K. Nielsen (SF), 2002-10-03:
På NATO-forsvarsministermødet for et par uger siden kom USA med et tilbud til NATO om, at der bliver oprettet en ny styrke inden for NATO, der skal være en del af den nye amerikanske militærdoktrin, ifølge hvilken USA har ret til et såkaldt forebyggende angreb, og at det er ligegyldigt, hvad FN ellers har besluttet.
Tilbuddet fra USA var en integreret del af den nye strategi.
Den danske forsvarsminister sagde straks ja; med det samme sagde han ja til det her tilbud fra USA.
Det er jo sådan set forventeligt i betragtning af den danske regerings liggen under i forhold til alt, hvad der kommer fra USA. Men så så jeg samtidig, at den socialdemokratiske forsvarsordfører, hr. Per Kaalund, gik ud i fjernsynet og sagde, at også Socialdemokratiet ville støtte denne nye styrke.
Jeg må sige, at jeg blev lidt overrasket, også i betragtning af hr. Lykketofts kloge betragtninger omkring det vigtige i at gøre op med oprustningen i øjeblikket.
Jeg vil godt høre, om det er udtryk for den socialdemokratiske politik, at man vil støtte denne nye NATO-styrke.
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Nu er det jo sådan, at ud af de der 3,5 mia. kr., man taler om at sundhedsvæsenet har fået tilført, kommer de næsten 2,1 mia. kr. fra den aftale, den daværende socialdemokratiske finansminister lavede med Amtsrådsforeningen i sommeren 2001.
Så har regeringen lagt sin berømte 1,5 mia. kr.s-pulje oveni
principielt til udbetaling i 2002
Der kan jeg se nogle vanskeligheder med, om det kan ske fuldt ud.
Men realiteten er jo, at hvis det skete fuldt ud, så ville den økonomi, amterne har at gøre med i 2003, rent faktisk være mindre end i 2002.
Det er situationen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2002-10-03:
Jeg vil gerne fastholde den positive stemning, og derfor skal jeg ikke rippe op i, hvorfor Det Konservative Folkeparti bevidst har stået uden for samtlige folkeskolereformer de sidste 20 år, men det var jo, fordi vi så, at sporene blev lagt i den gale retning allerede i 1976, da den daværende undervisningsminister, Knud Heinesen, gik i gang med at ensrette folkeskolen.
Men det er historie.
Jeg vil gerne høre, om jeg skal forstå hr. Lykketofts indlæg sådan, at man vil være med til at opstille mere bindende læseplaner eller mere bindende delmål for hvert enkelt klassetrin.
Det er meget afgørende, for at vi kan få løftet folkeskolen og ikke mindst det fælles kvalitetsniveau
over hele landet.
Jens Rohde (V), 2002-10-03:
Hr. Lykketoft kan ikke komme uden om, at sundhedsvæsenet, sygehusvæsenet, i forhold til år 2001 er blevet tilført 3,7 mia. kr. ekstra.
Ja, det er endda næsten 3,8 mia. kr.
, hvis vi skal være helt præcise.
Det kan hr. Lykketoft ikke komme uden om, og derfor er det fuldstændig hen i vejret at påstå, at sygehusomlægningerne f.eks. i Århus Amt har noget som helst med den økonomiaftale at gøre, som er lavet mellem regeringen og Amtsrådsforeningen.
Men nu vil jeg gerne lige tage fat i det forslag til vedtagelse, som Socialdemokratiet har fremsat.
Jeg forstår det sådan, at man sådan set ikke er imod, at et amt lukker et sygehus.
Man vil faktisk, hvis vi nu tager fat i Hørsholm Sygehus i Frederiksborg Amt, hellere have, at Frederiksborg Amt lukker Hørsholm Sygehus, frem for at ejerskabet og ydelserne er på nogle private hænder.
Der er altså tale om et rent ideologisk felttog, som ikke har noget som helst med nærhed at gøre, som ikke har noget som helst at gøre med, hvor mange patienter der kan behandles - nej, det har udelukkende noget med ejerskab at gøre. Er det ikke sådan, virkeligheden er?
Mogens Lykketoft (S), 2002-10-03:
Jeg var slet ikke opmærksom på, at jeg så sur ud.
Jeg synes, at fru Pia Christmas-Møller ser rigtig godt ud, tillykke med det. Må jeg sige, at det er vores synspunkt, at det, som er vores fælles opgave i folkeskoleforhandlingerne, er, at kvaliteten i folkeskolen bliver forbedret og også bliver mere ensartet ud over landet.
Jeg håber meget, at vi kan nå det brede folkeskoleforlig, for det er utrolig vigtigt, at vi holder fast ved en solid dansk tradition for, at der er rigtig mange, der er bag lovgivningen om folkeskolen.
De Konservative har jo ikke altid været med, men der håber jeg - også på grund af det sammenfald, der på lange strækninger er i vores synspunkter - at vi kan være sammen i næste omgang.