runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-03-19:
Hr. Thulesen Dahl prøvede at sammenligne den måde, Dansk Folkeparti fører politik på, med den måde, Enhedslisten fører politik på.
Vi går efter at stemme for den mindste forbedring for dem med de lave indkomster, vi stemmer imod den mindste forringelse, og vi har aldrig indgået et forlig, som indebar forringelser for dem med de laveste indkomster.
Det er
forskellen.
Det er f.eks. tilfældet med Den Sociale Pensionsfond og med satspuljen, hvor man tager fra dem med de laveste indkomster og ikke vil være med til at rette op og tilbagelevere de mange penge, der er blevet stjålet fra dem med de allerlaveste indkomster.
Vi har også set det ved Enhedslistens forslag om helbredstillæg, som vi også har stillet som ændringsforslag til finansloven, så vi kommer til at stemme om det senere.
Her foreslår vi, at man udvider helbredstillægget, så pensionisterne kan få gratis tænder og briller osv.
Under førstebehandlingen af forslaget viste det sig, at der ville være flertal for det, men jeg kan forstå, at nu stemmer Dansk Folkeparti også imod, selv om det ville give en direkte forbedring for de ældre.
Dansk Folkepartis sociale sindelag holder altså ikke længere, end finansministeren tillader.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
I den aftale, som vi har indgået med regeringen,
har vi noteret os, at regeringen i løbet af året vil søge flertal blandt Folketingets partier for nogle ting, den er med i forlig om, bl.a. UMTS-midlerne, og mig bekendt har Dansk Folkeparti ikke blokeret for noget som helst.
Vi har noteret os, at regeringen vil søge sit flertal blandt aftalepartierne, så hr. Thomas Adelskov må lige forklare lidt mere om, hvordan det hænger sammen.
Så til hr. Ole Sohn og hr. Ole Stavad, som koncentrerer sig om de 650 mio. kr., som kommunerne bliver bedt om at holde tilbage: Det er jo lidt forunderligt, for det, der er sket, er, at der er lagt 500 mio. kr. oveni den aftale, som den tidligere regering indgik med kommunerne, med det formål at styrke de ældres rettigheder.
De får frit valg, og de skal have en højnelse af servicen.
Det faktuelle er, at der er lagt 500 kr. oveni den aftale, der er indgået mellem den tidligere regering og KL, men så har kommunerne varslet, at de ønsker at sprænge aftalen.
Men jeg må nok sige, at når jeg sidder i kommunalbestyrelsen, vil jeg altså ikke skære ned over for de ældre, som nu har fået en berettiget forventning om en bedre service og et større serviceniveau, for det er da at gå lige ind i et nederlag ved næste valg.
Jeg håber da ikke, der er nogen lokalpolitikere, der tænker på den måde, og jeg ville overhovedet ikke kunne forstå det, hvis det er sådan. Der er et hav af områder i den kommunale sektor, hvor man kan finde penge uden at spare på ældreforsorgen.
Men det var godt forsøgt.
Så vil jeg sige til fru Line Barfod om satspuljen: Ja, Dansk Folkeparti vil pukle løs for, at satspuljeforliget ophører, og det gør vi i alle mulige sammenhænge, vi kan komme af sted med.
Vi prøver at forklare både regeringen og de andre partier i Folketinget, der er med i satspuljeforliget, at vi synes, det er utrolig udemokratisk og forkert, at der er en særlig loge, som skal sidde og fordele de meget store ressourcer, der kan sættes af hvert år via et sådant forlig.
At partier, der har været ude af Folketinget, men er kommet ind igen, alligevel kan deltage i satspuljeforliget, er også en meget, meget mærkelig konstruktion.
Så vil jeg blot lige sige med hensyn til det, som lyder
så flot, nemlig at Enhedslisten aldrig deltager i noget, der koster de små indkomster noget som helst
Lene Jensen (S), 2002-03-19:
Jeg vil gerne takke for svaret fra hr. Kristian Thulesen Dahl.
Den del af svaret, der blev givet nu, havde jeg faktisk forstået.
Det, som det kneb med at forstå, var, om der var en beløbsgrænse på 400 mio. kr., eller sagt med andre ord, om hr. Kristian Thulesen Dahl ville have haft en vældig dårlig dag, hvis der var blevet brugt flere penge på forskningsmidlerne end de 400 mio. kr.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-19:
Nu har jeg ventet tålmodigt på, at hr. Kristian Thulesen Dahl måske fik en lille smule ekstra tid til at svare på det spørgsmål, jeg stillede tidligere.
Det er så ikke blevet nået, og jeg vil derfor stille det igen.
Det er rigtigt, at alle de ting, som hr. Kristian Thulesen Dahl stod og besmykkede sig af heroppe i sin ordførertale, er ting, der ikke afsætter sig i ændringsforslag til finansloven.
Der er ingen af de ting, som hr. Kristian Thulesen Dahl nævnte som noget, Dansk Folkeparti har opnået, der afsætter sig i ændringsforslag.
Altså er det ikke noget, man har opnået ved aftalen; det er noget, man i forvejen har haft en regering der gerne ville give, så man stemmer bare for regeringens forskellige forslag.
Jamen det behøvede man da ikke at henvende sig til regeringen for; det var det dårligste sted at henvende sig
Der henvendte man sig et sted, hvor der var nogle, der havde en oplagt dårlig mening om, hvad det var, man ville gøre.
Derimod var der et flertal i Folketinget, så det kunne bare være blevet gennemført, og det ville have fjernet alle besparelserne på uddannelser. Så skal jeg endelig sige om det der med at undersøge de personlige tillæg, at det behøver man slet ikke.
Finansministeriet har begrundet en nedskæring af budgetkontiene med, at tildelingspraksis er strammet.
Så det behøver man ikke undersøge, det har Finansministeriet for længst undersøgt.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Først til fru Lissa Mathiasen, som ikke under mig at glæde mig, kan jeg forstå, men det vil jeg nu altså gøre alligevel.
For sandheden er jo, at allerede i den finanslovaftale, vi nu har indgået, har vi jo fået indført i teksten - det ved fru Lissa Mathiasen ganske sikkert - at vi skal have fundet ud af, om de lavere udgifter i forhold til de personlige tillæg skyldes en ændret tilkendelsespraksis i kommunerne, som vi så efterfølgende har forpligtet hinanden på at vi skal evaluere i løbet af i år.
Det er et område, som vi har været optaget af i forbindelse med forhandlingerne, fordi vi har vidst, at der her lå noget, vi skulle være særlig opmærksomme på i forhold til, hvad vi har overtaget fra den socialdemokratisk ledede regering.
Så det er jo ikke noget, der er gemt af vejen; det kunne man næsten få indtryk af på fru Lissa Mathiasens tale heroppefra.
Jeg har sagt, at det, vi har gjort i finanslovaftalen med regeringen, og det står krystalklart i slutningen af aftalen, er, at vi har noteret os, at der her ligger noget, som regeringen skal udmønte sammen med nogle forligspartnere, som vi ikke er en del af.
Det står der i aftalen, og det er det, vi har at henholde os til.
Den måde, vi har været, kan man sige, inde over det på i det spørgsmål, er ved, at vi har noteret os, at her har regeringen en forpligtelse i forhold til nogle forligspartier.
Det er noget, som den ikke kan udmønte sammen med Dansk Folkeparti, og det har vi så noteret os som et faktum.
Lene Jensen (S), 2002-03-19:
Jeg vil godt bore lidt i diskussionen om uddannelse og forskning.
Jeg kan forstå på hr. Kristian Thulesen Dahls svar til hr. Thomas Adelskov, at der i regeringens og Dansk Folkepartis aftale er en anerkendelse af, at regeringen kunne søge at udmønte midler, som var fremskaffet sammen med nogle andre forligspartier, men jeg er ikke helt sikker på, om Dansk Folkeparti har lagt sig fast på, at det kun måtte være 400 mio. kr. Grunden til, at jeg spørger, er, at Dansk Folkeparti jo har haft magt, som vi andre har haft agt, nemlig til at fjerne nogle af besparelserne på de videregående uddannelser, og når jeg spørger, er det også, fordi andre forslag om at bruge flere penge på forskningsmidlerne faktisk er blevet fejet af bordet med henvisning til aftalen med Dansk Folkeparti.
rent faktisk ved, at det er nødvendigt.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-19:
Mens Dansk Folkeparti har haft deres ordfører i gang, har vi jo kunnet sidde og se, at såvel finansministeren som Venstrepolitikere i øvrigt har bistået meget flot som sufflører.
Men det må være lidt ærgerligt for Dansk Folkepartis ordfører, at sufflørerne ikke fungerede i forbindelse med det spørgsmål, jeg stillede, for det svar, jeg fik, var ikke helt korrekt.
Det er nemlig ikke sådan, at den daværende socialdemokratisk ledede regering gennem 9 år ikke har forholdt sig til de personlige tillæg til pensionisterne, tværtimod.
Vi har konstateret, at efter vedtagelsen i 2000 og ikrafttrædelsen i 2001 lå der 150 mio. kr., som ikke var blevet brugt, dvs. at pensionisterne ikke har fået det, de reelt skulle have i personlige tillæg.
Derfor lå det i såvel augustudspillet fra den tidligere regering som i vores udspil i år, at vi agtede at leve op til de løfter, vi havde givet pensionisterne, dvs. bedre personlige tillæg til fodpleje, briller, tænder og kosttilskud.
Der var altså ingen grund til at more sig, men der er endnu mindre grund til at more sig over, at Dansk Folkeparti ikke kan hjælpe pensionisterne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Næh, min argumentation med hensyn til de 500 mio. kr. er gået på, at de skaber en berettiget forventning hos den enkelte pensionist ude i den enkelte kommune om, at nu overføres der en sum penge fra staten til kommunerne med henblik på at give bedre vilkår for pensionisterne, samtidig med at man indfører en fritvalgsordning.
Det skaber selvfølgelig en forventning om, at kommunen lever op til det, og jeg tror altså så meget på det lokale demokrati, hvis også socialdemokratiske byrådsmedlemmer vil agere efter det og ikke gå efter et nederlag ved næste valg, at der vil være et pres for bedre service.
Det håber vi, og det er det, vi arbejder for i Dansk Folkeparti.
Men det ville da være interessant, hvis hr. Ole Stavad mener, at pengene skal udmøntes på en anden måde, altså at man skulle sætte det kommunale selvstyre ud af kraft; det kan jo være et modspørgsmål, vi kan få svar på fra hr. Ole Stavad.
Jeg mener faktisk ikke, at der var nogen usandhed i det, jeg oplyste her fra talerstolen.
Så spørger hr. Morten Helveg Petersen om den fremtidige ulandsbistand: Hvad er det, Dansk Folkeparti vil på lang sigt?
Jamen vores målsætning er 0,7 pct. af BNI.
Så må jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at jeg er sådan set glad, når hun siger, at der nok ikke er nogen i Danmark, der er i tvivl om, hvad Dansk Folkeparti mener om satspuljeforliget.
Det håber jeg heller ikke, og der bør i hvert fald ikke være nogen, der er i tvivl om det.
Men jeg fik ikke helt oplyst fra fru Pernille Rosenkrantz-Theil, om det er sådan, at hvis Dansk Folkeparti stemmer imod satspuljefinansieringen, er der også et flertal i Folketinget, som vil ophæve forliget.
Det ville selvfølgelig være en interessant, ny melding, hvis fru Rosenkrantz-Theil kunne give Folketinget den oplysning, for så var der en ny forudsætning som baggrund for at diskutere spørgsmålet.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg er helt sikker på, at hr. Kristian Thulesen Dahl har ret, når han siger, at alle i Folketinget og i øvrigt også mange mennesker rundtomkring i befolkningen ved, hvad Dansk Folkeparti mener om satspuljeforliget, og hvad Dansk Folkeparti mener om, at man stjæler penge fra kontanthjælpsmodtagere og pensionister.
Men jeg er ikke helt sikker på, at der er store dele af befolkningen, der også er klar over, at det kun er en mening, kun en holdning, men noget, man rent faktisk stemmer lodret imod.
At man faktisk stemmer ja til en finanslov, som indeholder det tyveri, er jeg ikke sikker på at befolkningen ved, og det er blot derfor, jeg drager det frem. Men så vil jeg bede hr. Thulesen Dahl bekræfte, at Dansk Folkeparti i øvrigt stemmer ja til en finanslov, der medfører, at man slagter tre fjerdedele af daghøjskolerne, at man fordobler prisen på aftenskolekurser for ældre og handicappede, at man beskærer AMU-kurserne med 55 mio. kr., og at man ændrer den særlige pensionsordning på en sådan måde, at de fattigste pensionister bliver endnu fattigere.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-03-19:
Et andet emne: Vi havde for en måneds tid siden en forespørgselsdebat om fremtidens ulandsbistand, hvor vi var nogle stykker, der forsøgte at lokke ud af Dansk Folkeparti, hvad ambitionsniveauet egentlig var i det spørgsmål.
Men Dansk Folkepartis ordfører - eller rettere sagt ordførere, for hr. Søren Krarup, hr. Jesper Langballe og hr. Peter Skaarup var i skøn forening på det felt - kunne ikke melde noget som helst, hverken om det var 0,7 pct., eller hvor langt ned man egentlig skulle have bistanden.
Hr. Søren Krarup udviklede en teologisk forklaring på, at ens næste skulle forstås som ens næste i geografisk forstand - underforstået: Hvordan skulle man overhovedet kunne komme af med penge i ulandsbistand, når ens næste skal forstås som noget geografisk betinget?
Derfor er det jo lidt interessant med hensyn til sammenkoblingen med sundhedsudgifterne: Hvor langt ned skal ulandsbistanden?
Ole Stavad (S), 2002-03-19:
Først lige en faktuel oplysning: Jeg kan bekræfte det, som fru Lene Barfod sagde tidligere, nemlig at Enhedslisten aldrig har accepteret grønne afgifter uden at have sikret sig, at der var lettelser til lavindkomstgrupperne, som var større end de grønne afgifter.
Det er bare for at få det på plads.
Så til hr. Thulesen Dahl: Hr. Thulesen Dahl er enten meget loyal, mere pavetro end paven selv, over for den siddende regering, eller også har han ikke fulgt med, men det sidste tror jeg faktisk ikke man skal beskylde hr. Thulesen Dahl for.
Men det, hr. Thulesen Dahl står og fortæller om de 500 mio. kr., kommunerne har fået, er jo forkert.
Pengene er ikke øremærket til pensionister.
Der er ikke én eneste forpligtelse for kommunerne til at bruge én eneste øre af dem til de ældre.
Det er sandheden, og det ved hr. Thulesen Dahl også godt, for han sad i formandsstolen, da vi havde finansministeren i samråd sidste onsdag.
Loyalitet er godt, men den kan måske også overdrives, når det er sådan, at man skal sige usandheder for at overholde den.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Er det 9 år?
Det kan jo være, nogle andre vil gå herop, men jeg kan selvfølgelig godt stille spørgsmålet: Er det 9 år?
I 9 år har man haft chancen for at sikre nogle bedre vilkår, men nu efter valget har man lige pludselig travlt med at spørge: Hvorfor har I andre ikke sørget for det i løbet af 3 måneder?
Her står jeg og fortæller om 150 mio. kr. til ledsageordning, til knoglemarvsdonation, til influenzavaccinationstilbud til de ældre - det ene tilbud efter det andet, som vi har fået ind i finanslovaftalen.
Men så står man minsandten fra Socialdemokratiets side og siger: Hvorfor har I ikke lige sørget for det og det i de 3 måneder, I har haft, i forhold til de 9 år, Socialdemokratiet har haft?
Det er dog utroligt!
Angående dødepakken havde jeg lige før en eksercits med hr. Henrik Sass Larsen, som lige pludselig havde glemt, at Socialdemokraterne før valget stemte imod et forslag fra Dansk Folkeparti om at genoprette, så den længstlevende ægtefælle fik 3 måneders efterlevelsespension.
Nu siger man: Jamen det vil vi jo alle sammen, det vil vi alle sammen.
Men det var jo aldrig nogen sinde blevet gennemført, som det står nu i teksten, hvis Socialdemokratiet fortsat havde haft regeringsmagten.
Det stod
lysende klart i valgkampen.
Her spurgte jeg fru Grete Schødts, ældrepolitisk ordfører for Socialdemokratiet, hvad man ville på området, og det var det klokkeklare svar.
Jeg har det på et tv-bånd, hvis man ønsker
Til hr. Jens Rohde: Jeg kan selvfølgelig bekræfte de ting og kan også sige, at det er jo ikke alene til frit valg.
Det er også et reelt løfte i forbindelse med den aftale, SR-regeringen havde lavet med kommunerne, om, hvad der skulle ske på ældreområdet, og det kan man jo ikke komme uden om, uanset hvor meget man forsøger at tale om alt muligt andet. Så må jeg sige til hr. Thomas Adelskov, at jeg vistnok bliver bedt om at bekræfte, hvad jeg bekræftede før: Dansk
Folkeparti har i den aftale, vi har indgået, noteret os, at regeringen har et forlig, den ønsker at leve op til og udmønte med en forligskreds, som Dansk Folkeparti ikke er deltager i.
Det er vel det, vi kan gøre i finanslovsammenhæng, og det var også det, jeg sagde før.
Så må jeg sige til fru Pernille Rosenkrantz-Theil, at med hensyn til satspuljeforliget tror jeg da, at der ikke er nogen - specielt da ikke i regeringspartierne - der ikke er klar over, hvad vi mener om satspuljeforliget, og hvor meget vi mener, at det bør ophæves, så vi får de midler ind i det almindelige spil om finansloven, og ikke kun i en særlig loge af partier.
Hvis det var sådan, at der blev flertal i Folketinget for det, hvis Dansk Folkeparti stemte anderledes, ville jeg da gerne høre fru Pernille Rosenkrantz-Theils mening om det, men det er ikke mit indtryk, skulle jeg hilse
og sige.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-19:
Jeg sidder og undrer mig lidt over at høre hr. Thulesen Dahl fra Dansk Folkeparti glæde sig over de forbedringer, der er kommet til de ældre, og jeg undrer mig, fordi vi hele tiden har hørt Venstres ordfører sige: Jamen den bedre service til ældre er på grund af valgfriheden.
Jeg har hørt, at ganske almindelige jævne pensionister, folk, der kun har deres folkepension, har et ønske om, at vi havde sikret, at det var muligt for dem at få ordnet deres fødder, at det var muligt at få kosttilskud som diabetespatienter, at det var muligt at få tilskud til briller og tænder, altså de personlige tilskud.
Jeg undrer mig over, at man i Dansk Folkeparti mener, det er en forbedring at give dem større valgfrihed.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-19:
Jeg skal starte med at takke for det svar, jeg fik før af hr. Kristian Thulesen Dahl, for jeg forstår, at Dansk Folkeparti
ikke har lagt sig fast på en eller anden ramme, hvor man kun må bruge 400 mio. kr. af UMTS-midlerne til forskning.
Til det må jeg altså sige, at det stod ellers lysende klart for alle os andre, der deltog i forhandlingerne, at det var en klokkeklar aftale, og man kunne overhovedet ikke yde 5 øre mere til forskning ud over de 400 mio. kr. på grund af aftalen med Dansk Folkeparti.
Jeg skal bede hr. Kristian Thulesen Dahl om at bekræfte, at Dansk Folkeparti altså var indstillet på, at man godt kunne bruge en større del af de 3,8 mia. kr., som UMTS-salget har givet i provenu til staten, til forskning og på universiteterne i dette finansår, og at de 400 mio. kr. altså ikke var den ramme, man havde lagt sig bindende fast på.
Jens Rohde (V), 2002-03-19:
Det, der bringer mig herop, er alle de spørgsmål, der er stillet hr. Kristian Thulesen Dahl af bl.a. hr. Ole Sohn og hr. Ole Stavad.
Jeg vil godt bede hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte,
at det faktisk er sådan, at amter og kommuner sprængte budgetterne og vækstrammerne i den aftale, der blev lavet med den tidligere regering, med 2 mia. kr.; at denne regering har eftergivet den ene milliard; at amterne så skulle levere deres del, nemlig 350 mio. kr., og det har de også gjort; og at kommunerne så skal levere deres del på 650 mio. kr.
Det er altså et spørgsmål om, at den nuværende regering i samarbejde med Dansk Folkeparti prøver at sikre, at de aftaler, den tidligere regering lavede, bl.a. for at overholde målsætningen om, hvor stor væksten måtte være i den offentlige sektor, bliver overholdt.
I øvrigt har betingelsen for at få del i de 500 mio. kr.
ikke noget at gøre med den aftale.
Betingelsen for, at kommunerne kan få del i dem, er, at de indfører frit valg.
Det er dét, det hele drejer sig om.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-19:
Først til hr. Klaus Hækkerup, som synes, det er lidt paradoksalt med de midler, der ryger ind og ud og bliver taget igen og sådan noget: Jeg har altså forstået, at der overhovedet ikke er tale om, at man tager nogle penge fra kommunerne, men at det er et spørgsmål om, hvornår kommunerne bruger pengene.
Sagen er, at én ting er diskussionen om 2002, men noget andet er, at de 500 mio. kr. gives fortløbende, og det er jo væsentligt.
Det er penge, der skal gives til kommunerne år efter år efter år for at skabe forbedringer for de ældre, og samtidig er det væsentligt for Dansk Folkeparti, at denne pose penge til kommunerne skaber en berettiget forventning hos de ældre om, at servicen løftes.
, at det lokale demokrati også betyder, at man respekterer det, de ældre har en berettiget forventning om.
Jeg håber ikke, at Socialdemokraterne rundtomkring i kommunerne nu vil modarbejde, at der bliver givet et løft til ældreområdet, men det kan man jo næsten frygte efter det, der har været sagt.
Det kan måske endda ske, at den socialdemokratiske folketingsgruppe beder sine partifæller i kommunerne om at prøve at undgå, at der bliver givet penge til de ældre, så man bagefter kan bevise: Se, der blev ikke givet nogen penge!
Men jeg håber da ikke, det handler om ren politik i stedet
for at se på: Hvad bliver indholdet, og hvad er det for et løft, der sker for de ældre?
Så må jeg sige, at med hensyn til den samlede ramme set i forhold til den aftale, der blev indgået, er det lidt pudsigt, at før valget skulle Dansk Folkeparti høre for, at vi var et økonomisk uansvarligt parti, og at de ansvarlige partier var dem, der kunne lave en aftale, som sikrede, at de økonomiske rammer holdt, og havde 2010-planen i sigte, osv. osv.
Men når vi nu laver en finanslovaftale, der prøver at holde sig på sporet, får vi at vide, at det er uansvarligt, og de to ting altså ikke kan hænge sammen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-19:
Jeg synes da, det er flot, at Dansk Folkeparti vil pukle løs for at fjerne satspuljen, men igen kan jeg bare konstatere, at Dansk Folkeparti siger ét, men stemmer anderledes.
Realiteten er jo, at Dansk Folkeparti stemmer for en finanslov, der stjæler penge fra pensionister og kontanthjælpsmodtagere og andre folk på overførselsindkomst, og satspuljeforliget er jo del af finansloven. Så synes jeg også, det er meget flot, når der tales om, at en mærkbar del af besparelserne er taget af bordet på uddannelsesområdet.
Af de 650 mio. kr., Dansk Folkeparti har fået taget af bordet, er de 250 mio. kr. jo taget fra uddannelsernes egne reserve, så det er jo at fodre hunden med dens egen hale, og det bliver stadig nødvendigt at lukke tre fjerdedele af daghøjskolerne på grund af den finanslov, som Dansk Folkeparti stemmer for.
Så vil jeg spørge hr. Kristian Thulesen Dahl, om han kan bekræfte, at det er sådan, at de ældre og de handicappede fortsat får en fordobling af prisen på de aftenskolekurser, de deltager i, og jeg vil bede hr. Kristian Thulesen Dahl bekræfte, at AMU-kurserne i Danmark beskæres med 55 mio. kr. i den finanslov, Dansk Folkeparti stemmer for - en finanslov, der på det ene punkt efter det andet er et angreb mod arbejdsløse, mod handicappede, mod folk, der ikke har uddannelse og ikke mindst mod pensionisterne, som der igen stjæles penge fra og denne gang med Dansk Folkepartis stemmer.
Ole Sohn (SF), 2002-03-19:
Jeg savner stadig at få et svar fra hr. Kristian Thulesen Dahl på, hvad Dansk Folkeparti mener - ikke om teknikken eller om det er rimeligt, at regeringen beder om at få overholdt en aftale, for det er fair nok.
Men virkeligheden er jo, at kommunerne har vedtaget nogle budgetter, bl.a. efter pres fra Folketinget - også fra Dansk Folkeparti - som skulle sikre en bedre ældreomsorg og sikre nogle bedre forhold for de socialt udsatte grupper.
På den baggrund har de fastlagt deres budgetter, uden at nogen partier, heller ikke Dansk Folkeparti, har kritiseret det. Men nu er de altså i den situation, at de som forudsætning for at kunne indfri Venstres valgløfte skal skære 650 mio. kr., og så kan de få 500 mio. kr. tilbage, dvs. et minus på 150 mio. kr.
Det er selvfølgelig muligt, at de vil sige, at de ikke vil skære på ældreområdet, men de andre store udgiftsområder for kommunerne er de socialt udsatte grupper og børn, unge og folkeskolen.
Er det her, Dansk Folkeparti ønsker, at kommunerne skal skære?