Jens Kirk (V), 2003-03-13:
Tak for muligheden for debatten.
Formålet med en landbrugslov er at sikre en hensigtsmæssig strukturudvikling i landbruget.
Den nuværende lov har målsætningen, at enhver ejendom skal opretholdes som et selvstændigt brug.
Endvidere skal den tilgodese befolkningsudviklingen i landdistrikterne.
I de sidste år har det været kutyme, at vi ændrer loven hvert fjerde-femte år, sidst i 1999.
Kendetegnet for disse lovændringer er også, at knap er blækket tørt på den endelige lovtekst, førend der er vished for, at vi må i gang med nye ændringer.
Vi følger ikke med udviklingen.
I det kommende arbejde, som skal sættes i gang, når udvalget er kommet med sit arbejde midt på sommeren,
skal vi derfor bestræbe os på en mere langsigtet løsning, en mere langsigtet lov.
På den baggrund har regeringen nedsat et udvalg, der senere på året skal fremsætte forslag til forenkling af jordlovgivningen.
I den forbindelse skal samspillet med landbrugsloven og de øvrige reguleringer af det åbne land, nemlig planloven, skovloven, miljøreguleringsloven, undersøges.
Dette arbejde forventes afsluttet midt på sommeren.
Vi mener derfor i Venstre, at vi bør afvente udvalgets betænkning.
Vi er meget åbne for nye tanker, men vi vil afvente udvalgets arbejde.
Men dette afholder naturligvis ikke Venstre fra at have en holdning til landbrugsloven.
Én ting står fast: at landbruget inden for de senere år har været igennem omfattende strukturudvikling og i de kommende år står foran store udfordringer.
Fra alle partier her i salen stilles der krav om nedtrapning af økonomisk støtte til landbruget samt markedstilpasning.
Derfor er det overordentlig vigtigt, at vi sikrer landbruget ordentlige forhold, der gør det muligt at opretholde en overskudsgivende produktion og ikke under dårlige økonomiske betingelser.
I de nuværende regler kan der peges på flere paradokser, bl.a. virker reglerne om fortrinsret og samdrift ikke ligefrem logiske.
Men det er vigtigt, at vi arbejder med at få en letforståelig landbrugslov, der giver mulighed for markedstilpasning, således at dansk landbrug ikke mister konkurrence i forhold til udenlandske konkurrenter.
Endvidere er vi i Venstre positivt indstillet over for at drøfte regler, der inden for visse nærmere rammer fastsætter, hvordan almene, godkendte fonde kan opkøbe naturarealer i visse situationer.
Vedrørende jordbrugskommissioner er vi villige til at kigge på det, og vi er åbne over for nye indlæg i den debat om vetoret eller ikkevetoret.
Men lægmandsprincippet mener vi har været fornuftigt, det burde vi i vores teknokratiske verden og embedsverden lytte lidt mere til, ofte fordi de ved, hvor skoen trykker.
Overordnet går Venstre ind for en model, der indebærer, at vi bevarer en struktur med både mindre, mellemstore og store brug, hvor det med fornuft bliver muligt at anvende nye rationaliseringsmuligheder.
Vi går ikke ind for et Herregårdsdanmark.
Fra Venstre ser vi følgende punkter som hjørnesten i en ny landbrugslov: Vi vil bevare landbrugsloven som en grundlov for erhvervet.
Vi vil bevare et selvstændigt landbrug.
Vi ønsker landbrugspligten bevaret.
Vi vil bevare bopælspligten.
Vi vil bevare selvejet.
Vi vil undgå fjerneje, og vi vil bevare uddannelseskravet.
Vi finder det fornuftigt at bevare muligheden for fradragsreglen ved bl.a. våde enge og arealer, da der ikke må tilføres gødning i drikkevandsområder.
Kort sagt: Venstre vil bevare selvstændighedsstrukturen, der er grundelementet i landmandslivet.
For at disse målsætninger kan føres ud i livet, kræver det ændringer i den nuværende lovgivning; ændringer, der gerne skulle være holdbare i en årrække og være tilpasset landbrugets strukturudvikling, hvor markedstilpasning skal være mulig.
Herefter skal jeg på vegne af Venstre, De Konservative, Dansk Folkeparti og Kristeligt Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse »Folketinget konstaterer med tilfredshed, at der på embedsmandsniveau arbejdes med en revision af den nuværende landbrugslov med henblik på politisk drøftelse herom i den kommende folketingssamling.
I udvalgets arbejde indgår også spørgsmål om lovens administration, herunder jordbrugskommissionernes sammensætning og vetoretten.
Folketinget er i den forbindelse positivt indstillet på at drøfte regler, der inden for nærmere fastsatte rammer gør det lettere for visse godkendte almene fonde at opkøbe naturarealer.
I den forbindelse vil man bl.a. se på reglerne
for både størrelse, naturindhold og beliggenhed af disse arealer. Folketinget konstaterer med tilfredshed, at de grønne organisationer er repræsenteret i »Udvalget vedrørende forenkling i jordlovgivningen«.«