runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jytte Andersen (S), 2003-03-12:
Det sidste var vist sådan udtryk for en livline af en slags, for det er jo ikke rigtigt.
Det, der er rigtigt, og det er det, der gør, at jeg også er forundret over fru Ester Larsens melodi her, er, at fru Ester Larsen den 18. januar 2001, da den tidligere minister ville skære beløbet ned, fordi det ikke blev brugt i det omfang, man havde forudset, gav udtryk for følgende: »Stipendierne har efter min mening stor værdi, fordi de unge nyuddannede kunstnere får økonomisk mulighed for at udfolde deres talent og vise, om det kan bære, eller hvis de opdager, at det ikke kan bære, så måske beslutte sig for en anden uddannelse og levevej.« Så sagde fru Ester Larsen videre: »Det ærgrer mig, at det er lige den del af vores støtte til kunstnerne, kulturministeren vil skære ned.«
Det var altså den 18. januar 2001, og det kan konstateres, at 1 år efter - 1 år efter! - fjerner regeringen den mulighed for unge kunstnere, som fru Ester Larsen så dybt beklagede blev reduceret, så den svarede til den anvendelse, der var for den.
Så jeg kan godt forstå, at fru Ester Larsen er lidt rundt på gulvet i sin argumentation her, for der har faktisk været givet udtryk for fra Venstre, at det var en ordning, som var meget værdifuld.
Den holdning har Socialdemokratiet, og det er baggrunden for, at vi stemmer imod det her forslag.
Vi synes, det er udtryk for fedtethed at spare 10,8 mio. kr. på det her område, som kan give unge kunstnere, der ikke har fået fodfæste, arbejdsro til at komme i gang.
Vi medgiver gerne, at en ordning, hvor der også er en indtægtsregulering, kan være lidt svær at administrere, men det kunne man jo faktisk finde løsninger på, hvis man ville. Om unge kunstnere nu kan få oven i købet nogle bedre ordninger i Kunstfonden,
Så det er jo ikke rigtigt, at unge kunstnere har en reel mulighed for at gå andre steder hen.
Vi synes simpelt hen, at det er for sølle at spare på denne her ordning, og vi vil afvise forslaget.
Med hensyn til en modernisering af et navn på et udvalg har vi ikke nogen problemer med det som sådan, men det er ikke så væsentligt, at vi vil stemme for forslaget, vil jeg bare sige.
Ester Larsen (V), 2003-03-12:
Jeg skal lige minde om, at den tidligere regering med dens kulturminister var indstillet på at fjerne ordningen, fordi den intet ændrede, og ville så i givet fald også have ligestillet unge kunstnere med andre kunstnere.
Ole Sohn (SF), 2003-03-12:
Det er jo et led i parlamentarismen, at man også har den form for små diskussioner for at komme ind til benet af, hvad det egentligt er, der foregår.
Hvis vi nu ser på lovforslaget, så står det jo sådan set ret konkret, at lovforslaget er en følge af den nedskæring, som regeringen og Dansk Folkeparti foretog på Kulturministeriets budget for 2002, så det er simpelt hen bare at gå op og konstatere, at der er skåret ned i Kulturministeriets budget, hvad angår støtte til de unge kunstnere, og at der ikke er et alternativ, ergo bliver de unge kunstnere dårligere stillet.
Ester Larsen (V), 2003-03-12:
Den ordning, der blev indført med et meget stort flertal i Folketinget, fungerede ikke.
Midlerne blev ikke benyttet af unge kunstnere, fordi der var en række restriktioner med modregning af den ene type arbejde og den anden type arbejde.
De modregningsregler er fjernet fra den nye støtte, og derfor er der nogle muligheder for unge kunstnere for at få et større støttebeløb, end de ville kunne få under den gamle ordning.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-12:
Det forslag, der ligger her, som får Venstres støtte,
er altså ikke en forbedring, men det vil muligvis blive en forbedring.
Det ved fru Ester Larsen så ikke om det vil eller ikke vil.
Det vil tiden vise.
Så er mit spørgsmål bare: Hvorfor fremsætter regeringen ikke et forslag, som man tror på vil være en forbedring?
Hvorfor fremsætter regeringen ikke et forslag, som indeholder nogle ting, som regeringen tror på vil betyde en forbedring for de unge kunstnere i stil med det, som var intentionen med det gamle forslag?
Ole Sohn (SF), 2003-03-12:
Jeg erkender, at jeg ikke har nogen særlig høj eksamen i regnekundskaber, men fru Ester Larsen bliver nødt til at prøve at forklare mig, hvordan der kan blive mulighed for forbedringer, når man nedlægger en ordning, der kan give økonomisk støtte til unge kunstnere, og når man siger, at de skal søge på lige fod med andre kunstnere i Kunstfonden, hvis bevillinger i øvrigt er blevet skåret ned.
Det regnestykke skal man vist være ordfører for et regeringsparti, der skærer ned på kulturbudgetterne, for at kunne forklare.
Ester Larsen (V), 2003-03-12:
Om det bliver en forbedring, er ikke til at sige, men vi kan konstatere, at den ordning, vi havde, ikke fungerede, så mulighederne for en forbedring er til stede.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-12:
Jeg forstår ikke helt svaret fra Venstres ordfører, for er der med det her lovforslag tale om en forbedring, eller er der ikke tale om en forbedring?
Forbedrer det unge kunstneres muligheder, eller forbedrer det ikke unge kunstneres muligheder for at få støtte til at komme frem inden for det felt, de nu bevæger sig i
Det må man vel kunne svare på.
Ester Larsen (V), 2003-03-12:
Venstre var positiv over for at give positiv særbehandling til unge lovende kunstnere.
Den model, man valgte, virkede ikke.
Vi har erkendt, at nu bliver unge kunstnere sidestillet med øvrige kunstnere i konkurrencen om de midler, der er til at støtte kvaliteten i kunsten.
Ole Sohn (SF), 2003-03-12:
Det er lige et forsøg på at få lidt rede i logikken.
Jeg kan forstå på Venstre, at de i sin tid, da loven blev vedtaget i 1997, var positive over for det, men ankede noget over bureaukratiet.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Jeg må bare beklage, hvis spørgerne ikke har tiltro til statsadvokaturen, ikke har tiltro til Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt, ikke har tiltro til den kommende Farumkommission.
Det her det er spørgsmål, om man skal iværksætte en oven på.
Jeg har klart tilkendegivet herfra i dag, at Konkurrencestyrelsen, såfremt man i de elementer har brug for Konkurrencestyrelsen, står til rådighed for at afdække denne her sag.
Der er vel ingen i det her Folketing, der ikke ønsker, at man kommer i bund med de her sager.
Men spørgsmålet er, om hr. Thomas Adelskov mener, at det, de øvrige er i gang med, ikke er godt nok.
Det er jo næsten det, jeg forstår.
Det er mistro, det er manglende tiltro til de tre undersøgelser, der allerede kører oven på hinanden.
Det er så muligt, at man ønsker en fjerde oven i.
Thomas Adelskov (S), 2003-03-12:
Så får jeg i besvarelsen af det foregående spørgsmål at vide af økonomi- og erhvervsministeren, at ministeren ikke vil gå ind i den konkrete sag, og i besvarelsen af det her spørgsmål får jeg at vide, at ministeren heller ikke vil igangsætte en undersøgelse.
I stedet for henviser økonomi- og erhvervsministeren til Farumkommissionen, som regeringen og regeringspartierne jo stemte imod; det er altså den, som økonomi- og erhvervsministeren nu hænger sin hat på.
Det er, som om regeringen hver eneste gang, der graves nyt op omkring Farumskandalen, Jydsk Rengøring, og hvem der ellers kan være tale om, så forsøger at skubbe aben væk og overhovedet ikke selvstændigt vil tage fat og undersøge det. Det må da være sådan, at ministeren inden for et område, hvor der har været så meget polemik weekenden over,
hvor kommuner sidder og følger med og forholder sig til, om det her nu er ret og rimeligt, og om det er foregået efter bogen, og hvor eksperter udtaler sig kritisk, har en interesse i at få tingene undersøgt.
Søren Søndergaard (EL), 2003-03-12:
Først angående den sproglige præcisering, hvor udsmykningsudvalget åbenbart kan give grund til misforståelser.
Derfor skal det nu hedde Udvalg for kunst i det offentlige rum, forkortet U-F-K-I-D-O-R eller, hvis man er inden for militæret, UFKIDOR, og det er jo klart, at det giver en helt anden præcis forståelse af, hvad det er, vi snakker om, så det kan Enhedslisten naturligvis ikke sætte sig imod.
Derimod kan vi godt gå imod det andet forslag om at ophæve ordningen med igangsætningsstipendier for yngre kunstnere, for det kan vi i hvert fald gennemskue.
Problemet ved det gamle var ikke, at der var en indtægtsregulering.
Vi synes faktisk, at det var godt ved det gamle forslag, at der som princip var en indtægtsregulering.
Det var rimeligt, at man så på, hvilken indtægt folk havde, når man skulle se på, om folk havde brug for at få nogle penge, så de kunne pleje og udnytte deres talent og få nogle rammer om det.
Det er faktisk en klog foranstaltning, men vi erkender, at der har været nogle problemer med administrationen, og at det måske har været for besværligt.
Det er klart, at det ville være relevant at kigge på det inden for en ramme, hvor det for det første er hensigtsmæssigt at have en ordning specielt for yngre kunstnere, og hvor for det andet også er meget relevant, at man ikke giver til yngre kunstnere, som i forvejen har en masse.
Det er et argument for at kigge på ordningen; det er et argument for at forbedre ordningen; men det er ikke et argument for at fjerne ordningen.
De vil altså blive sat på linje
Jeg tror oven i købet, at det er en person med nær tilknytning til kulturministerens politiske observans, der har rejst den diskussion.
Her kan man jo sige, at hvis der virkelig er noget om den påstand, vil det her forslag bidrage til at forstærke det i stedet for at modvirke det.
Og samtidig sker det altså inden for en ramme, hvor der bliver færre penge at fordele af.
Vi synes, det er en forkert vej at gå.
Bendt Bendtsen (KF), 2003-03-12:
Jeg vil gerne sige til begge spørgerne, at selvfølgelig har alle en interesse i, at de her forhold bliver afklaret.
Så må jeg sige til hr. Thomas Adelskov: Jeg kan jo altså ikke gøre for, at hr. Thomas Adelskov bliver forvirret.
Det, der er tale om, er jo, at kompetente myndigheder er i gang med at undersøge det her.
Har man dog ingen tiltro til de myndigheder, der nu skal ind og undersøge det her forhold?
Det synes jeg kunne være interessant at få besvaret.
For ikke at få overlappende undersøgelser af den samme sag, finder jeg, at det ikke er hensigtsmæssigt nu at iværksætte en selvstændig undersøgelse oven på de andre undersøgelser.
Det er også begrundet i, at der er tale om en temmelig gammel sag, hvor kommunens politiske administrative ledelse som bekendt siden er skiftet ud.
Jeg har tilkendegivet, at Konkurrencestyrelsen selvfølgelig stiller sig til rådighed for at få denne her sag afdækket, men i og med at man har gang i flere elementer i det her forhold, må jeg jo sige, at det da må være fuldstændig mistro til den kommission, der skal undersøge sagen, statsadvokaturen osv.
Det kan jo ikke være rimeligt, når man nu siger, at det både er Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt, statsadvokaturen og Farumkommissionen, der sidder og arbejder med den sag.
Jeg har herfra klart tilkendegivet, at ønsker man bistand fra Konkurrencestyrelsen, er de klar til at gå ind i det.
Ønsker man en fjerde undersøgelse oven på de andre eller hvad?
Søren Krarup (DF), 2003-03-12:
Jeg takker endnu en gang, og så vil jeg sige: Jeg har som sagt stor sympati for justitsministerens forlegenhed, men jeg synes næsten også, man kan være for tilbageholdende.
Det er jo faktisk også principielt juridiske spørgsmål. For det første: Er det tilladt at rekruttere til fremmed krigstjeneste?
Det er jo det, der er sket via den moské i Brabrand, der har rekrutteret denne person.
Er der ikke noget at sige om selve moskeens status som rekrutteringsfaktor?
Jeg synes, det er væsentligt at spørge, om det er muligt at foretage noget, der faktisk forekommer at være i strid med dansk ret.
Er justitsministeren ikke enig med mig i, at det er ikke tilladt at hverve til fremmed krigstjeneste i Danmark?
Lene Espersen (KF), 2003-03-12:
Jeg ønsker ikke at indgå i nogen debat om, hvad der står i aviser, og hvad der ikke står i aviser; det har jeg allerede sagt gentagne gange.
Jeg mener, der er tale om personfølsomme oplysninger, og der er i Folketinget konstrueret et særligt udvalg, hvor den type diskussioner passende kan foregå, så jeg har simpelt hen ikke nogen mulighed for at komme nærmere ind på de konkrete forhold. Så må jeg ellers henvise til, at for så vidt angår de mere principielle aspekter om, hvad konventionerne dækker, og hvad det er for en virkelighed, vi står over for, er det udenrigsministerens område, og det er et område, som jeg ved optager udenrigsministeren ganske betragteligt.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-12:
Jeg vil spørge justitsministeren, om ministeren ikke er enig i, at den fokus, der har været i den danske debat på specielt denne fange ude på Guantánamobasen, har været meget skæv.
Man har koncentreret sig om, at det er vel nok synd for den danske statsborger, der nu helt uretmæssigt har været holdt tilbage på Guantánamobasen, men fokus har ikke været på, hvordan det kan være, at den person lige pludselig befinder sig i Afghanistan på fjendtlig side, dvs. imod bl.a. de danske soldater, der har været i aktiv handling i Afghanistan i kampen mod terror.
Det kan virke meget underligt, at det er dét, fokus har været rettet imod, i stedet for at sætte fokus på det reelle problem, nemlig: Hvordan kan det være, der lige pludselig befinder sig en dansk statsborger på fjendtlig side i Afghanistan?
Det må man sige er hovedspørgsmålet i denne sag, og jeg vil spørge justitsministeren, om ministeren ikke er enig i, at det både fra amerikansk og også fra danske regeringsrepræsentanters side har været nævnt, at hvis den pågældende danske statsborger viser samarbejdsvilje, vil det være meget hurtigt at få afklaret den problematik, der er omkring ham.
Søren Krarup (DF), 2003-03-12:
Jeg vil på ny takke ministeren for svaret, og jeg må jo bekende, at det egentlig var et spørgsmål, der var stillet til udenrigsministeren.
Men han sidder på Grønland, og derfor var det altså den stakkels justitsminister, der fik opgaven.
Men det er jo ikke irrelevant, for det er jo et spørgsmål, der i allerhøjeste grad også hører under justitsministeren.
Forholdet er jo, at denne person, som jeg vil tillade mig at kalde terrorist, al den stund han har deltaget i Al-Qaedas terroristiske handlinger, er med i noget, der også er rettet som en trussel imod Danmark.
Som bekendt er Al-Qaeda også vendt imod de frie lande overalt, dvs. også imod Danmark, og så sent som i søndags så vi i Jyllands-Posten en herboende muslim true Danmark med decideret terror, hvis Danmark støttede USA.
Jeg vil derfor spørge justitsministeren, om ikke hele forholdet, også omkring denne Guantánamobase, har givet justitsministeren anledning til at holde virkelig omhyggeligt øje med de herboende muslimers mulige forbindelse til terrorisme og til det, som denne mand på Guantánamobasen har haft forbindelse til.
Lene Espersen (KF), 2003-03-12:
For så vidt angår spørgsmålet om konventioner eller ikke konventioner og de forskellige betegnelser, som forskellige har tillagt de personer, som amerikanerne holder tilbage på Guantánamobasen, må jeg først og fremmest henvise til udenrigsministeren.
Der har faktisk været et par samråd i Retsudvalget, og jeg er også bekendt med, at udenrigsministeren offentligt har udtalt, at man i en større sammenhæng er ved at tage en diskussion om, hvad man egentlig kan kalde den type personer, som er på Guantánamobasen, og hvilke konventioner de vil være beskyttet af.
Jeg kan i hvert fald sige så meget, at jeg tror, det er noget, som udenrigsministeren er ekstremt optaget af, og jeg er i hvert fald blevet orienteret om, at der er blevet afholdt konferencer alene med det formål at diskutere dette spørgsmål i internationalt regi.
Men det er altså ikke inden for mit ministerområde.
Det er udenrigsministeren, der står for det rent konventionsmæssige, og hvis der skal være spørgsmål om det folkeretlige, må jeg derfor bede hr. Søren Krarup om at stille spørgsmålene til den rette minister.
Det står fast, at visse af medierne har ønsket at lave en offentlig debat om dette her, men det er jo til enhver tid op til de medier og deres redaktionelle etik at vælge, hvad de vil bringe.
Men jeg fastholder altså, at de oplysninger, jeg kan give Folketinget her i spørgetiden, er at bekræfte, at der er en dansk statsborger på Guantánamo, men at jeg ikke indlader mig i diskussion af personfølsomme oplysninger.
Søren Krarup (DF), 2003-03-12:
Jeg vil først takke for svaret, og så vil jeg sige, at jeg naturligvis har forståelse for justitsministerens dilemma: at det er personfølsomme spørgsmål.
Problemet er jo kun, at denne person pustes op i offentligheden som en helt, og det vil sige, at de sandheder, som måske kunne bidrage til at retlede offentligheden, får vi ikke. Men så vil jeg i stedet spørge om det helt principielle:
Giver ministeren mig ikke ret i, at Genèvekonventionerne er indgået i forbindelse med det, vi kunne kalde en regelret eller formaliseret krigsførelse, og at når vi har at gøre med forhold som Al-Qaeda, der jo er en hellig krig mod Vesten, som Danmark er en del af, er den regelrette krigsførelse udelukket?
Det vil sige, at alle henvisninger til, at denne danske statsborger, der har boet 12 år i Algeriet, falder ind under Genèvekonventionerne, i realiteten er tom snak, fordi Genèvekonventionerne faktisk falder under bordet i den sammenhæng.
Lene Espersen (KF), 2003-03-12:
Som jeg kan se det, er det spørgsmål, der er stillet til mig af hr. Søren Krarup: »Hvad kan ministeren oplyse om den danske fange på Guantánamobasen, hans familiemæssige baggrund, hans danske statsborgerskab og hans rekruttering til islams hellige krig?« Spørgsmålet kan egentlig besvares ganske kort.
Jeg vil gerne starte med at bekræfte, at der er tale om en dansk statsborger, men i den foreliggende sammenhæng kan jeg selvsagt ikke udtale mig nærmere om de øvrige forhold.
Det er en sag, som Folketinget i anden sammenhæng er orienteret om, herunder i Udvalget vedrørende Efterretningstjenesterne. Jeg er bekendt med den omtale, der har været af sagen, bl.a. i Politiken og i Ekstra Bladet.
Det ændrer imidlertid ikke ved, at der ikke er yderligere at tilføje fra mig til besvarelsen af de stillede spørgsmål, da der efter min opfattelse er tale om personfølsomme oplysninger.
Med andre ord: Det kan bekræftes, at der er tale om en dansk statsborger, men jeg indlader mig altså ikke i diskussioner om, hvad der har stået i aviser og andre steder.
Jeg mener, vi har et rigtigt forum for det et andet sted her i Folketinget.
Søren Krarup (DF), 2003-03-12:
Der har i de seneste uger været vist stor interesse for den danske statsborger, der er fanget som illegal kombattant på Guantánamobasen efter at have deltaget i Al-Qaedas hellige krig i Afghanistan, og jeg vil gerne spørge ministeren om tre ting.
Som bekendt udløber pas for børn efter 5 år, og hvem har fornyet det pas for ham og på hvilken baggrund?
For det andet: Det fremgår af avisernes omtale af sagen, at han er blevet rekrutteret til hellig krig i Tjetjenien og Afghanistan i den islamiske moské i Brabrand.
Jeg spørger: Er det tilladt at rekruttere til fremmed krigstjeneste i Danmark?
Og er det i øvrigt ikke et brud på grundlovens § 67 om religionsfrihed, hvor det hedder, at intet må læres, som strider mod den offentlige orden?
Og må man ikke i denne sag anlægge samme målestok over for denne person som i sin tid over for Frikorps Danmark? For det tredje: Det hævdes, at han falder ind under Genèvekonventionen som en slags krigsfange og derfor skal løslades, når krigen er forbi.
Men jeg spørger: Kan en hellig krig som Al-Qaedas mod Vesten nogen sinde blive afsluttet, og må man ikke konstatere, at islams hele problemstilling og adfærd ændrer Genèvekonventionerne fundamentalt?
»Hvad kan ministeren oplyse om den danske fange på Guantánamobasen, hans familiemæssige baggrund, hans danske statsborgerskab og hans rekruttering til islams hellige krig?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-12:
Først vil jeg sige til hr. Peter Skaarup, at jeg kunne bestemt have ønsket mig et væsentlig anderledes forløb end det, vi har set. Det, jeg synes er det dybt beklagelige i situationen, er, at den diskussion, der er opstået, kun gavner én person, nemlig despoten Saddam Hussein, som er den eneste, der vinder ved, at det internationale samfund ikke kan stå sammen.
Han vil blive ved med at trække det internationale samfund rundt ved næsen, fordi landene ikke kan finde ud af at stå sammen om at lægge et maksimum af pres på Irak.
Det synes jeg er dybt beklageligt, det skal jeg ikke lægge skjul på.
Det er en svaghed for FN, det har givet problemer i NATO, og det kan give problemer for EU's fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.
Der er store skadevirkninger af det forløb, vi har set, så jeg deler hr. Peter Skaarups opfattelse af, at vi godt kunne have ønsket et væsentlig anderledes forløb.
Det er jo lovligt at have forskellige opfattelser, men der er kun én, der profiterer af den internationale uenighed.
Det er Saddam Hussein, og det synes jeg er det beklagelige i hele forløbet.
Så vil jeg sige til hr. Villy Søvndal
, at det er altså rent faktisk sådan, at det er USA, som ihærdigt forfølger FN-sporet ved sammen med Storbritannien og Spanien at søge at få vedtaget en FN-resolution.
Hvad mere vil hr. Villy Søvndal, som gang på gang har efterlyst FN-sporet? Det er dét, USA holder fast i, og der er ingen grund til at gå ind i spekulationer om, hvordan situationen vil være, hvis det nu ikke lykkes.
Jeg håber, det lykkes at få truffet en beslutning i FN's Sikkerhedsråd.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2003-03-12:
Jeg citerer lige endnu en gang Kofi Annan, der siger: »Hvis USA vælger at gå uden om FN's Sikkerhedsråd, vil det være i strid med FN's charter.« Deler statsministeren Kofi Annans opfattelse, netop fordi statsministeren jo hele tiden har lagt vægt på, at det skulle være forankret i FN?
Mener statsministeren så, at FN's generalsekretær har ret i sin vurdering?
Det er det ene.
Det andet er, at jeg forstår ikke, at statsministeren pludselig bliver uklar i mælet.
Når han tidligere har sagt, at det er Sikkerhedsrådet, der er bedst til at vurdere tidsfrister, må det vel også logisk betyde, at hvis et flertal i Sikkerhedsrådet siger, at der er brug for mere tid, og et enkelt land kortslutter det, er det ikke alene i modstrid med FN's charter, men så er det også at gå uden om Sikkerhedsrådet.
Så hvis det, statsministeren har sagt i dag, skal give mening, må Danmark da sige fra, medmindre man forveksler en forankring i FN med en forankring i Det Hvide Hus.
Peter Skaarup (DF), 2003-03-12:
Jeg vil spørge statsministeren, om statsministeren egentlig ikke er enig i, at det er oplevelsen af en meget uskøn affære, man kan få af det, der foregår i øjeblikket i FN's Sikkerhedsråd.
Der er en række lande med, Angola f.eks., Syrien, andre lande, som der i øjeblikket bejles til både af USA, men også af Frankrig og andre lande i forsøget på at få de lande med på en eller anden linje, som man ønsker sig fra nogle af de store lande i FN's Sikkerhedsråd.
Men er statsministeren ikke enig i, at det er en meget uskøn affære, hvis det er et spørgsmål om, hvor mange dollar eller hvor mange franc eller hvor mange løfter, man i øvrigt kan give om forskellige ting og sager til sådanne lande?
Er det i hele taget rimeligt, at det militære pres, det pres diplomatisk, som har ligget på Saddam Hussein igennem 12 år, hvor han ikke overholdt nogen af de resolutioner, han skulle overholde, i sidste ende gøres op i, om man kan give lidt flere dollar eller lidt flere franc til nogle lande, som i hvert fald ikke er at sammenligne med Danmark og andre lande, der har en demokratisk indgang til de ting, som man skal tage stilling til her?
Er det ikke en meget uskøn affære, som man godt kunne have været foruden?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2003-03-12:
Jeg kan kun sige til hr. Villy Søvndal, at udfaldet af den afstemning, der måtte finde sted i FN's Sikkerhedsråd, er der ingen af os, der kender, og jeg giver mig altså ikke ind i spekulative forestillinger på baggrund af et afstemningsresultat, vi ikke kender.
Vi forholder os til afstemningsresultatet, når vi har set det.