Birthe Skaarup (DF), 2000-01-19:
Så kom udspillet fra regeringen til et storstilet program for at forbedre danskernes sundhed.
Der er ingen tvivl om, at der skal arbejdes målrettet på flere fronter for at få danskernes sundhedstilstand forbedret.
Ti ministerier har, som vi har hørt, udarbejdet en plan, som ved hjælp af både pisk og gulerod og også oplysning skal få Danmarks befolkning hevet væk fra den kedelige bundrekord som et af de lande, der har en meget lav middellevetid i EU.
Alt for mange i 30-50-års alderen dør meget tidligt, ofte af svær sygdom, og det sætter naturligvis den gennemsnitlige levealder ned.
Hvad er det så for faktorer eller syndere, vi skal gribe fat i efter regeringens mening?
Det er rygning - altså færre cigaretter - vi skal spise mindre fedt, dyrke mere motion, kigge på overvægten, drikke mindre alkohol, og til sidst fokuseres der på trafikulykkerne.
Et særligt område, som rapporten peger på, er den store sociale ulighed på sundhedsområdet, som andre også har været inde på.
Her skal der ydes en særlig indsats, idet de dårligst stillede danskere er langt mere syge og dør langt tidligere end dem, der er bedre stillede, og det må vi naturligvis gøre noget ved.
Men vi ved også, at der simpelt hen er nogle mennesker i dette land, der både ryger og drikker alkohol og ikke dyrker motion, men alligevel er sunde og raske og har en høj levealder.
For mig er der ingen tvivl
om, at arvelige anlæg også spiller ind her - generne, om man vil.
Jeg vil gerne pointere, at man kun kan opfordre folk til at passe på deres livsstil og levemåde.
Man kan ikke tvinge nogen til at gøre noget, men man kan fortælle dem, at de skal bryde en dårlig cirkel.
Men det kan være svært for borgerne at forstå.
Tidens trend siger, at det bliver mere klart, at en masse livsstilssygdomme påvirker økonomien i det danske sygehusvæsen.
Men skal man derfor spørge: Hvorfor skal vi operere de fede, der alligevel har alle odds imod sig med hensyn til at blive raske?
Hvorfor skal man give rygere behandling, når de er blevet syge af at ryge?
Med andre ord: Skal de sunde og smalle betale for de brede og bøvede?
De skal have plads i det danske sygehussystem på lige fod med dem, som ikke har
disse laster.
Men selvfølgelig er det også en god idé at gøre disse mennesker opmærksomme på, hvorvidt deres laster kan få indflydelse på en eventuel operation eller en sygdoms videre forløb.
Vi har f.eks. hørt, at en sårheling tager længere tid, når man er ryger, og vi skal naturligvis oplyse disse mennesker om, at det kan være farligt for dem, og at helbredelsen efter en operation kan trække ud.
Men man skal se helt regelret på disse ting, er der altså også andre forhold, der kan drages frem.
Skal vi ikke tage os af dem?
Hvad med fartgale bilister, som skal lappes sammen, når de har overtrådt hastighedsgrænserne og er kørt galt?
Skal vi undlade at sende berusede på skadestuen?
Og hvad med dem, som kommer til skade ved at fyre raketter af i hovedet på sig selv?
Vi mener, det er et farligt menneskesyn, såfremt vi nedprioriterer disse mennesker i behandlingssystemet.
Rygning er jo nok et af de områder, som er blevet diskuteret mest.
Dansk Folkeparti mener ikke, at man skal nedgøre rygerne, og rygeforbud overalt duer ikke.
Men vi har da nogle klare holdninger.
Vi mener, at på hospitalerne må der indrettes specielle rygerum, både for besøgende og for patienter, og at et totalt rygeforbud må afvises.
Nogle har endog været inde på, at rygning ikke må forekomme på et sygehus' udendørs område, men her mener vi man går for langt.
Vi ved også, at på de psykiatriske hospitaler er det måske ikke en nødvendighed, men psykiatriske patienter har altså et meget, meget stort behov for at ryge.
Vi har også taget stilling til folkeskolen.
Vi mener ikke, at børn skal have lov til at ryge i skolen, og vi mener heller ikke, at det i daginstitutioner skal være tilladt at ryge i nærheden af børnene, men at det skal være således, at der også her skal være rygerum.
Børn og unge skal altså ikke opholde sig i røgfyldte lokaler.
Jeg vil godt ganske kort fokusere lidt på arbejdsmiljøet.
Det skal man være opmærksom på, og det har jeg da også læst at man er.
Intentionerne i regeringens omfattende rapport er stort set rigtige.
Det er positivt at forbedre sundhedstilstanden, så middellevealderen forlænges, men vi må også tænke på de folk, der skal have mulighed for at blive opererede og blive behandlet i systemet, selv om de ikke lige lever op til dette folkesundhedsprogram.
Men de 17 mål, som er blevet opstillet, er vi faktisk enige i med de bemærkninger, jeg her har givet udtryk for.
Jeg har tidligere nævnt de tidlige dødsfald, hvor borgere i 30-50-års alderen dør.
Alle sygdomme - og det må vi også tage til efterretning - handler altså ikke om livsstil.
Det handler også om, at der til stadighed skal laves en forebyggende forskning, og at man opruster, når det viser sig, at bl.a. visse former for kræftsygdomme har højere dødelighedsprocent her i landet end i eksempelvis Norge og Sverige.
Andre ordførere har været inde på astma og allergi, som kræver mange sygedage, og der kan også nævnes andre eksempler.
En af de ting, jeg også godt vil sige, at der må rettes op på,
er det gamle og forældede behandlingsudstyr på hospitalerne, som jo findes rundtomkring.
Det kan man også godt tage ind i det forebyggende arbejde.
Der er nogle ting, der skal rettes op på i det danske hospitalsvæsen, og det har som sagt også med folkesundheden at gøre.
I disse dage tales der også om aldersdiabetes, altså gammelmandssukkersyge, hvor antallet af tilfælde stiger 40-50 pct. hurtigere end ventet.
Lad os også få det med i det forebyggende arbejde.
Blindhed, hjerte/karsygdomme og amputationer er mulige følgevirkninger, og jeg nævner det, fordi det er vigtigt, når man har sukkersyge, at patienten følges op fra hospitalerne.
I oplægget er der henvisninger til, hvordan man følger op med hensyn til at skabe bedre folkesundhed.
Vi synes, intentionerne er udmærkede, og med henvisning til, at det enkelte menneske selv skal gøre en kraftig indsats, er det sådan, at vi i Dansk Folkeparti vil sige på forhånd, at det vil vi godt være med til at samarbejde om. Vi håber også, at vi - selv om det er et ambitiøst projekt, som strækker sig over en 10-års-periode - kan få nogle hurtige midtvejsevalueringer.