runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-14:
Først til hr. Vernersen
: Nu har jeg jo ikke sagt noget om - og det kan jeg jo så blive kritiseret for fra anden side - præcis hvor eller hvordan pengene skal skaffes til at sænke skatten med hvor meget.
Men det, der er interessant, er, når jeg hører hr. Vernersen sige, at hvis man sænker med 5 mia. kr. og deler det ud på alle, der betaler bundskat, så bliver det et meget lille beløb pr. person.
Det er fuldstændig rigtigt.
Selvfølgelig vil det blive det.
Så siger hr. Vernersen, at så er det ikke noget værd, så er det ligegyldigt, så kan vi lige så godt droppe det.
Det er sådan set den samme argumentation, jeg har hørt hr. Vernersen komme med, jeg ved ikke hvor mange gange, men bare, når det skulle stige, at det betyder ikke noget, for herregud, at folk skal betale, hvad der svarer til et par pakker cigaretter mere om måneden, hvad gør det?
Det kan da ikke belaste deres økonomi.
Og så har man skridt for skridt kunnet argumentere sig frem til en afgiftsstigning et eller andet sted. Altså jeg tror, det er godt, at vi med skattestoppet nu har sagt, at der er en bom for det dér, slut med det.
Og nu diskuterer vi, hvordan vi så stille og roligt kan prøve at bevæge os lidt i den anden retning.
Det er jo det fornøjelige. Og så er det fuldstændig rigtigt, at hvis man tager et beløb og deler det ud på rigtig mange, så virker det af lidt, men altså lidt er måske bedre end ingenting.
Og man kan sige: Hvis man deler det ud på en anden måde, kan det være, at det kommer til at betyde mere afhængigt af, hvad man lægger vægt på i forhold til arbejdsudbud og det med social balance, hvor vi har sagt, at vores udgangspunkt i forhold til den skattelettelse, der forhåbentlig vil kunne findes råderum til, er, at den primært skal rette sig mod bunden.
Det kan man gøre på mange måder.
Altså det behøver man jo ikke at gøre ved at lette bundskatten.
Man kan lave fradrag i arbejdsmarkedsbidraget; man kan lave jobfradrag.
Jeg har jo lagt det krystalklart frem, at Dansk Folkeparti ikke er et parti, der ønsker indkomstskatten afskaffet og tror, at det kan lade sig gøre i morgen, og så lige finder en hokus pokus-finansiering for det.
Vi anlægger en meget realistisk linje i forhold til det her skattestop: I 2004 forhåbentlig en målrettet skattelettelse, gerne en skattereform, der så åbent lægges frem for vælgerne i forbindelse med den næste valgkamp, og som så kan indfases over den næste valgperiode.
Til fru Rosenkrantz-Theil
: Skattestoppet kan regnes ud på mange måder, men det er jo rigtigt, at skattestoppet gælder for alle.
Det er selvfølgelig også rigtigt, at hvis
man ville have fået den største stigning, er skattestoppet mest værd, men jeg tror i virkeligheden, at skattestoppet er godt for alle i den forstand, at man ved, at man er garderet mod stigende afgifter og mod at få sine trækprocenter forhøjet.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Jeg tror altså, hr. Kristian Thulesen Dahl ville have en stor fremtid som illusionsmager ude på Bakken, hvor man står og jonglerer rundt med ting og det drejer sig om at finde ud af: Hvor forsvinder tingene egentlig hen?
De forsvinder bare væk.
Så derfor: Nu vil jeg give hr. Thulesen Dahl en chance for at få det frem for dagen.
Når det drejer sig om forslaget til vedtagelse, som hr. Thulesen Dahl er medforslagsstiller til, og som jeg kan forstå er sådan en proces, vil hr. Kristian Thulesen Dahl så bekræfte eller afkræfte, om det af denne vedtagelse fremgår, at regeringen kommer med et udspil til at lette skatten på arbejde?
Og dermed: Vil hr. Kristian Thulesen Dahl garantere, at der derfor også kommer lettelse i skatten på arbejde fra den 1. januar 2004?
Det var punkt 1. Punkt 2 er lidt i tråd med det, som hr. Anders Samuelsen har forsøgt at udfritte hr. Thulesen Dahl om: Når nu det er sådan, at Dansk Folkeparti mener, at en skattelettelse skal være fuldt finansieret, at man ikke skal indregne dynamiske effekter, at man ikke skal have mindre afdrag på gæld, og at skattestoppet gælder fuldt ud, hvordan forestiller hr. Thulesen Dahl sig så, at en fuldt finansieret skattelettelse skal finde sted?
Morten Homann (SF), 2003-01-14:
Jeg synes, der har indsneget sig en misforståelse i debatten, som jeg håber hr. Kristian Thulesen Dahl kan opklare, nemlig at skattestoppet så at sige er gratis for skatteministeren, at det ikke koster nogen indtægter.
Kan hr. Kristian Thulesen Dahl ikke bekræfte, at bl.a. på grund af loftet over ejendomsværdiskatten, bl.a. på grund af, at der er skattestop for f.eks. afgifter fikseret i kroner og øre, jamen så koster skattestoppet penge og skal dermed altså også modsvares af offentlige nedskæringer?
Så må jeg konstatere, at hr. Thulesen Dahl mener, at folkepensionisten og førtidspensionisten ikke skal have skattelettelser.
Det skal kun være folk i arbejde.
Selv om en liter mælk og en lejlighed koster det samme for en pensionist, som det gør for en hjemmehjælper, jamen så er det altså pensionisten, der skal snydes for skattelettelser. Så vil jeg gå et skridt videre i forhold til mine spørgsmål og prøve at spørge hr. Kristian Thulesen Dahl
: Når og hvis vi når frem til at skulle lave de her skattelettelser, hvordan vil Dansk Folkeparti så foretrække, at de bliver finansieret?
Jeg beder ikke om en færdig finansieringsplan, men vil hr. Kristian Thulesen Dahl ikke komme med nogle bud på, hvor pengene skal findes henne, hvor det er, de offentlige besparelser skal ske, så man kan lave skattelettelser?
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
Hr. Kristian Thulesen Dahl siger, at han snart ikke ved, hvad han skal svare.
Han har kun fromme håb, og dem knytter han op på regeringen.
Tænk, hvis hele Folketinget arbejdede på den måde, som Dansk Folkeparti arbejder på.
Vi vil gerne fjerne ventelisterne; vi vil gerne sætte skatten ned; vi vil det ene og det andet, men vi vil overhovedet ikke fortælle jer noget om, hvordan vi vil finde pengene til det.
Den måde kan man simpelt hen ikke arbejde på.
Det er urimeligt over for befolkningen.
Det er urimeligt over for de øvrige partier i Folketinget.
Derfor må vi altså endnu en gang bede om, at man bare i det mindste lever op til den del af den standard, som Glistrup stod for, at han da pegede på, hvordan han ville finansiere det.
Jeg forlanger ikke, at Dansk Folkeparti skal gå tilbage og forlange nulskat på arbejde.
Den illusion tror jeg vi alle sammen er forbi og langt væk fra.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2003-01-14:
Først til hr. Jacob Buksti: Det siger jo sig selv med det forslag til vedtagelse, der ligger, og den debat, vi har haft, at jeg ikke kan garantere, at der kommer lettelser i skatten på arbejde fra den 1. januar 2004.
Altså det ville da være noget af en kovending, hvis det var sådan, at man siger, at ansvarlighed handler om at gøre op, om der er penge til en målrettet skattelettelse, men så i øvrigt, før det arbejde er tilendebragt og man har det overblik i en tid, hvor der er ændrede konjunkturer, og hvor der desværre er en stigende
ledighed
nogle steder,
så lige skal springe den fase over alligevel og så bare lige garantere et eller andet.
Det ville da være dybt, dybt uansvarligt. Men altså det følger jo af den rolle, Socialdemokratiet har placeret sig selv i, og måske også, at man ikke rigtig har fundet sine ben endnu.
Der var også lidt misforståelser om, hvorvidt en skattereform måtte være ufinansieret og lignende, som man var vidne til i sidste uge.
Så det kan jo være et element af det, at man kan spørge os, som man gør.
Men svaret giver jo sig selv, og derfor er svaret også nemt for mig at give hr. Buksti.
Til hr. Homann vil jeg gerne sige til det dér med, om skattestoppet er gratis: Jamen altså, hvis vi skal diskutere, om noget er gratis her i verden!
Men mit budskab var, at selv inden for skattestoppets rammer får man på grund af stigende indtægter det, at man har den samme trækprocent, og på grund af øget forbrug, selv om man ikke regulerer afgifterne, jo stigende indtægter til de offentlige kasser.
Jeg har i hvert fald på et tidspunkt set et regnestykke, der siger, at der er en forventning om, at løn- og prisstigninger nogenlunde kan gå op med de stigende indtægter, man får inden for skattestoppets rammer.
Hvis det er rigtigt, hvis det ender med at være rigtigt i den sidste fase, når vi gør boet op, så er det jo rigtigt, at skattestoppet ikke isoleret set gør, at man skal skære ned nogen som helst steder.
Men når man så vil noget mere et sted, så skal man selvfølgelig finansiere det ved at finde pengene et andet sted.
Jens Peter Vernersen (S), 2003-01-14:
Det sidste bekræfter i høj grad, at skattestoppet meget er et definitionsspørgsmål, hvor man jo, hvis man sammenligner, hvad der sker nu her, kan se, at skattetrykket ikke falder mere nu, end det gjorde under den tidligere regering.
Jeg vil godt spørge hr. Thulesen Dahl én gang mere, hvorfor de svar, der bliver givet, er så uklare.
Det er der ikke noget som helst mystisk i.
Det er jo sådan, at det skatteoplæg, som Dansk Folkeparti havde, fjernede man fra sin hjemmeside, da det begyndte at blive lidt penibelt at give svar på de fuldstændige umuligheder, som det skatteoplæg indeholdt.
Det oplæg var analyseret.
Det hang ikke sammen hverken på den ene eller den anden måde.
Derfor kan man nu i stedet for komme med sit fedtspil, for det er jo det, det er, hvor man siger: Vi tror egentlig ikke, der er brug for nogen ting, men hvis regeringen gør noget, så vil vi måske godt være med til det, og vores ambition er så, at man kan give en skattelettelse på 50 kr. til hver på bundskatteområdet - hvis der er plads til det, for pengene er rent faktisk allerede er brugt til at sænke spiritus- og cigaretafgifterne.
De er rent faktisk brugt allerede.
Jacob Buksti (S), 2003-01-14:
Man havde også nogle målsætninger i Dansk Folkeparti, og det er selvfølgelig udmærket.
Men jeg vil så bare gerne bede hr. Thulesen Dahl bekræfte over for mig, at det forslag til vedtagelse, som hr. Thulesen Dahl er medforslagsstiller til, ikke lover noget som helst om skattelettelser overhovedet.
I så fald er det jo i modsætning til den publikation, regeringen har udgivet, som hedder »Vækst, viden og investeringer - de næste skridt«.
Hvordan skal forslaget til vedtagelse forstås med hensyn til skattelettelser pr. 1. januar 2004, som er det, regeringen har som mål, og som er det, man gentager heri?
Charlotte Dyremose (KF), 2003-01-14:
Jeg er slet ikke i tvivl om, at vi nok skal få skattelettelser.
Med hensyn til, hvad Det Konservative Folkeparti har opgivet, vil jeg gerne sige til hr. Ole Stavad: Det Konservative Folkeparti har ikke opgivet noget som helst.
Men det er jo altså også sådan, at Det Konservative Folkeparti ikke har 90 mandater, så det er ikke sådan, at Det Konservative Folkeparti bare fra den ene dag til den anden gør en hel masse sådan fuldstændig autonomt.
Det Konservative Folkeparti respekterer rent faktisk det demokrati, der ligger her i Folketinget - det er i øvrigt også en god, gammel konservativ tradition - og derfor er vi nu sammen med vores udmærkede samarbejdspartnere ved at finde en løsning, som jeg ikke er i tvivl om vil tilgodese Det Konservative Folkepartis politik, fordi Det Konservative Folkeparti som sagt er en del af regeringen, og derfor vil Det Konservative Folkepartis politik selvfølgelig også blive tilgodeset i regeringssamarbejdet.
Det ville jo være fuldstændig absurdt
andet og fuldstændig unaturligt
Så hr. Ole Stavad behøver slet ikke fortvivle.
Jeg gør det ikke.
Jeg stoler fuldt ud på det gode samarbejde, vi har i regeringen, og det kan hr. Ole Stavad også fuldstændig roligt gøre.
Anders Samuelsen (RV), 2003-01-14:
For det første vil jeg godt takke for svaret.
Det er et løfte, vi har fået i dag: Skatten bliver sat ned på arbejde fra den 1. januar 2004.
Hvis der ikke er flere penge, hvis regeringen ikke er i stand til at bokse flere penge op af jorden end dem, Det Radikale Venstre har fundet til regeringen, er det det, vi må nøjes med.
Så er det det, befolkningen må nøjes med.
Men vi får i hvert fald den skattelettelse.
Tak for det.
Det kan godt være, at der er nogle herinde, der undrer sig over det meget korte svar, vi fik fra regeringen på hele den lange debat, men jeg synes egentlig, at vi i et eller andet omfang skal have medlidenhed med regeringen og så sige, at det er i orden, for hver gang regeringen har udtalt sig på det her område - et af de to partier - er det endt i interne konflikter om, hvem og hvorfor, og er vi nu enige.
Og det er de ikke.
Det er det, der er problemet.
Man er ikke enig, og derfor er det nok nemmest at holde mund, så kan man da i hvert fald ikke blive uenig om det.
Men tak for debatten.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
Lovforslaget bygger jo på store strækninger på det, der er EU's jernbanepakke nr. 1.
Det er ikke helt nemt at gennemskue, vil jeg sige, når man læser teksten.
Efter Enhedslistens opfattelse er der ingen erfaringer, der tyder på, at man kan drive jernbanedrift ordentligt i privat regi.
Det er der ingen erfaringer der tyder på.
I de tilfælde, hvor man har forsøgt sig med privat jernbanedrift,
har det enten været nogle, der reelt var offentligt ejede, som f.eks. de danske privatbaner, eller også er det gået ganske elendigt. For så vidt angår alle de mere tekniske bestemmelser i lovforslaget, ser det jo i al væsentlighed fornuftigt ud, og hvis det kan blive afklaret, at lovforslaget ikke i sig selv medfører yderligere privatiseringer, vil vi naturligvis gerne indgå i drøftelser om at gennemføre det, men det spørgsmål synes jeg altså står meget uklart beskrevet i lovforslaget.
Det vil vi så vende tilbage til i udvalget, hvis ministeren ikke umiddelbart kan besvare det her.
Flemming Hansen (KF), 2003-01-14:
Man skulle være et skarn, hvis man ikke var taknemmelig for den pæne modtagelse, dette lovforslag har fået.
Det er rigtigt, hvad nogle af ordførerne har sagt, at det er et samlelovforslag eller et oprydningslovforslag.
Men dem skal der nu også være plads til en gang imellem, så er jeg fri for at ulejlige Folketinget fem gange, og det er så ganske praktisk.
Den eneste, jeg vil opponere en lille smule imod, er hr. Keld Albrechtsen, som siger, at der ikke er nogen erfaring med at drive privat jernbane i Danmark, og der tænker hr. Keld Albrechtsen formentlig på Arrivas drift af de vestjyske baner.
Der synes jeg nu nok, at det måske er at stramme den en lille smule.
Jeg var oppe for at åbne banen sidste søndag, så det er måske lige tidligt nok.
Jeg kan sige til hr. Keld Albrechtsen, at jeg er usædvanlig tryg, men den debat kan vi tage en anden gang.
Tak for tilslutningen.
Jens Kirk (V), 2003-01-14:
Bureaukrati, datorytteri, tidsforbrug ved udfyldelse af skemaer har nået et uhørt niveau for erhvervslivet og
ikke mindst for landbruget, som vist kun kan forstås af dem, der har oplevet eller prøvet det på egen krop.
Der er ikke tvivl om, at omfanget af bureaukrati har været med til at forcere strukturudviklingen.
Nogle landmænd er simpelt hen kørt træt i det, de har opgivet og har solgt ejendommen, idet tiltagende administrationsbøvl og kravet om en effektivitetsforbedring på 4-6 pct. pr. år ikke er foreneligt.
Med fremsættelse af lovforslag nr. L 110 viser regeringen, at den vil forenkle, at det ikke bare bliver ved snakken.
Det støtter vi varmt i Venstre.
Ved bl.a. at ændre § 21 i den gældende lov, således at der ikke længere skal udarbejdes selvstændig mark- og gødningsplan, skabes der mulighed for at kombinere indberetninger og markoplysninger i ansøgningen om hektarstøtte i en fælles indberetning, hvorved tre frister bliver til én frist.
Glædeligt er det også, at der med lovforslaget kan ses frem til økonomiske lettelser for mange jordbrugere.
Venstre støtter varmt lovforslag nr. L 110.
Morten Bødskov (S), 2003-01-14:
Socialdemokratiet støtter også lovforslaget.
Formålet med den her tekniske ændring er jo at lette de administrative byrder, det administrative arbejde for jordbrugerne og bl.a. undgå dobbeltarbejde i tilknytning til hektarstøtteordningen.
Det støtter Socialdemokratiet, og vi er generelt glade for, at regeringen med sin handlingsplan for regelforenklinger og administrative lettelser har kunnet høste frugten af et arbejde, som den tidligere SR-regering valgte at igangsætte.
Bent Bøgsted (DF), 2003-01-14:
Da Dansk Folkepartis ordfører ikke kunne være til stede, skal jeg lige læse ordførertalen op: DF hilser dette her lovforslag velkommen, som jo går ud på regelforenkling for den enkelte jordbruger. Man går med dette her forslag bl.a. ind og ændrer kravene i den gældende lov, således at der ikke længere skal udarbejdes en selvstændig markplan og gødningsplan.
Dette giver dermed mulighed for at kombinere jordbrugsvirksomhedernes indberetninger af markoplysning i ansøgninger om hektarstøtte med kravene om udarbejdelse af mark- og gødningsplan i en fælles indberetning.
Måske også sagt på en nemmere måde: Med denne ændring kan man samle indberetningerne, som i dag er fordelt over flere forskellige blanketter, til én indberetning med én tidsfrist.
I DF ser vi frem til, at regeringen fortsætter den linje, der er lagt, med regelforenkling, således at den enkelte landmand får mere tid i produktionen frem for bag skrivebordet.
DF vil medvirke til en hurtig og konstruktiv udvalgsbehandling af dette forslag, som vi støtter.
Else Theill Sørensen (KF), 2003-01-14:
Det frie liv på landet er over en årrække langsomt, men sikkert næsten blevet erstattet af et bureaukratisk liv ved skrivebordet og ved computeren.
Men selv om det er nødvendigt med restriktioner, indberetninger og kontrol, så må det alligevel være et mål at gøre papirarbejdet så enkelt og så lidt omfangsrigt som muligt.
Derfor hilser vi i Det Konservative Folkeparti
dette lovforslag velkomment.
Et meget stort antal landmænd vil kunne slå tre henvendelser til det offentlige sammen til én, ved at ansøgning om hektarstøtte suppleres med de oplysninger, der skal til, for at de kan tjene til erstatning for de hidtidige markplaner og gødningsplaner.
En ganske betydelig forenkling, som mange landmænd vil kunne få glæde af ved, at de kan spare tid og dermed penge, og hvad der måske er lige så vigtigt: spare ærgelserne over at skulle indberette næsten de samme ting tre gange.
Det er et fornuftigt forenklingsforslag, som Det Konservative Folkeparti kan støtte.
Kristen Touborg (SF), 2003-01-14:
Lovforslagets hensigt er at forenkle og gøre området mindre bureaukratisk.
Det er jo en udmærket hensigt, der kun kan være god grund til at støtte og benytte sig af, hvis det ellers kan gøres, uden at det sætter spørgsmålstegn ved de eksisterende kontrolmuligheder og den sikkerhed, der ellers er for, at vi kan følge de miljøplaner, der ligger.
Det er jo sådan, at der i øjeblikket er tre forskellige indberetninger på tre forskellige tidspunkter, som den enkelte landmand skal have foretaget, og det er der jo ingen, der kan synes er særlig hensigtsmæssigt.
Så derfor er SF overordnet positivt indstillet over for lovforslaget her.
Men vi vil være meget opmærksomme på, at vi altså ikke forringer muligheden for at opretholde den miljøkontrol, der ligger.
Vi vil være meget sikre på, at vi ikke forringer kommunernes og amternes og Plantedirektoratets mulighed for at gå ind og vurdere, om de tilladelser, der er givet, nu også bliver overholdt, og om de forhold, der er indberettet, også er i orden og intakte.
Det vil vi være meget opmærksomme på, og vi vil under udvalgsarbejdet gå ind og kigge på, om det nu også er på plads.
I den forbindelse vil jeg godt henlede opmærksomheden på høringssvaret fra Fyns Amt, hvori Fyns Amt jo udtrykker nogle betænkeligheder.
Det kan godt være, at det er mig, der er for dårlig til at læse, men jeg synes ikke, at ministerens besvarelser af Fyns Amts spørgsmål og indvendinger er alt for klare.
Så jeg vil egentlig godt have, om ministeren i sin afsluttende tale vil komme lidt nærmere ind på de problemstillinger, som Fyns Amt har rejst.
Ellers vil det også være et område, som SF vil tage fat på efterfølgende.
Men overordnet er vi altså positive over for lovforslaget.
Martin Lidegaard (RV), 2003-01-14:
Enhver forenkling for landmændene er noget, vi hilser velkommen fra radikal side, og derfor er vi positivt indstillet over for lovforslaget.
Det er klart, som den foregående taler var inde på, at det jo ikke skal medføre forringelser i forhold til miljøet og indberetninger af det, men det er heller ikke det, vi læser ud af lovforslaget.
Så vi er positivt stemt og glæder os til den videre behandling.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-01-14:
Her er tale om et lovforslag, som jo er en lap på et temmelig fortvivlet, dårligt system.
Vi har jo i Enhedslisten det beskedne udgangspunkt, at vi støtter alle forbedringer, selv ganske små forbedringer, også selv om det er forbedringer i forhold til et samlet system, som egentlig virker meget, meget dårligt.
Det synes jeg der er grund til at sige, for hvis man ligesom fremstiller det her, som om man nu gør op med bureaukratiet i dansk landbrug eller det bureaukrati, dansk landbrug er underlagt, så er der tale om en væsentlig stor overdrivelse.
Hvis man virkelig ville gøre noget ved bureaukratiet, så ville man indføre en afgift på overforbrug af kvælstof, og så ville hele dette blanketvælde være væk.
Men det har man hidtil ikke kunnet samle sig sammen til fra flertallets side her i salen.
Det er først, når vi kommer dertil, og det kan vi jo så forhåbentlig komme i Vandmiljøplan III, at vi når frem til en egentlig indsats imod blanketterne.
Men o.k., det her kan mildne det lidt, indtil vi kan komme i gang med det egentlige, og det har vi naturligvis ikke noget imod at støtte fra Enhedslistens side, bare ingen tror, at det rigtig hjælper noget.
Så har jeg selvfølgelig det samme spørgsmål til ministeren, som også to andre ordførere, hr. Touborg og hr. Martin Lidegaard, har stillet, nemlig om vi kan få at de betænkeligheder, der er fremført fra Fyns Amts side, med hensyn til om vi kan fastholde de samme oplysninger i det samme tempo som hidtil, belyst, enten ved at ministeren svarer her i dag eller under udvalgsarbejdet.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-01-14:
Kristeligt Folkeparti er glad for, at det forslag her vil medføre en forenkling for jordbrugsvirksomhederne og dermed afskaffer en del af den administrative byrde, der alt for ofte og unødigt gør livet svært for jordbrugerne.
Kristeligt Folkeparti kan derfor støtte forslaget.
Mariann Fischer Boel (V), 2003-01-14:
Jeg vil gerne sige tusind tak for den helt overvejende positive holdning til forslaget.
Selv om det var lidt hårdt for hr. Keld Albrechtsen at få sagt, at der nok var regelforenkling i det her forslag, så lykkedes det alligevel at få ud over læberne, at uanset hvilken holdning man i øvrigt kan have, så er det her et regelforenklingsforslag, der vel er mere effektivt end noget af det, vi har set tidligere.
Jeg vil godt for en ordens skyld sige, fordi der også har været noget diskussion omkring implementeringen af forslaget, hvordan vi nu sikrer, at det kommer til at fungere.
Vi har fra ministeriets side sammen med organisationerne igangsat et projekt, så vi får lavet et indberetningssystem, som kommer til at virke for alle parter, altså både for brugerne og for Plantedirektoratet.
Jeg tror, det bliver utrolig vigtigt, at det her bliver en succes, også fra starten.
Så nævner hr. Kristen Touborg problematikken omkring kontrol og miljø, og dertil skal jeg sige, at for så vidt angår kontrol, har vi nøjagtig de samme muligheder, som vi har haft hidtil.
I realiteten er det jo sådan, at gødningsregnskaberne tidligere har ligget ude hos landmændene.
De er nu indberettet sammen med hektarstøtteansøgningen.
Og jeg skal også sige med hensyn til alle de miljøregulerende krav, som vi kender fra gødningsreglerne i dag, at de opretholdes i forslaget, så det alene er fristerne, vi går ind og ændrer på.
Så efter både min og ministeriets allerbedste overbevisning har det her forslag ingen negative miljømæssige konsekvenser.
Det har været helt afgørende, fordi det jo også er en del af den diskussion, vi har haft tidligere, også i forbindelse med Vandmiljøplan II.
Men hvis der er uddybende spørgsmål fra hr. Kristen Touborg, hr. Martin Lidegaard og hr. Keld Albrechtsen, så er der selvfølgelig mulighed for, at man kan gå et spadestik dybere.
Men udgangspunktet har altså klart været, at der ikke måtte være nogen diskussion om de regler på miljøområdet, at de stod uantastet også efter det her forslags vedtagelse.