Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-02-19:
Bekæmpelse af international terrorisme er et helt nødvendigt led i forsvaret af demokratiske værdier, herunder vore retssikkerhedsprincipper.
Den internationale terrorisme udfordrer jo netop de værdier, som vores samfund bygger på.
Kampen mod terror handler derfor ikke mindst om at forsvare vore demokratiske standarder og vore retssikkerhedsgarantier.
Det er da også klart, at kampen mod terrorisme medfører
en række udfordringer for retssamfundet.
Hvordan behandler vi informationer, som kan føre til domfældelse af en terrorist, men som kan bringe andre mennesker i fare, hvis de offentliggøres?
Det er nødvendigt at finde en balance mellem på den ene
hensynet til beskyttelse af befolkningen og på den anden side den enkelte borgers retssikkerhed.
Og disse overvejelser er selvfølgelig da også indgået i regeringens indsats over
for den internationale terrorisme.
Vi ved alle sammen, at international terrorisme kan slå til overalt, og dens gerningsmænd har ingen hæmninger overhovedet.
Målet for terroristerne er at slå flest mulig mennesker ihjel og at gøre det på en så spektakulær måde som overhovedet muligt.
Truslen om terrorhandlinger er ofte meget diffus, og myndighederne må søge af forebygge terroranslag uden præcise oplysninger om mulige mål og gerningsmænd.
Det er derfor, at nye instrumenter har været påkrævet i denne kamp.
Det er klart regeringens opfattelse, at vi har fundet den rigtige balance i indsatsen for at beskytte såvel de demokratiske værdier som den enkeltes retssikkerhed.
Den såkaldte terrorpakke fra 2002 er et vigtigt element i den danske indsats.
Pakken blev udformet efter grundig vurdering af retssikkerhedshensyn samt Danmarks
internationale forpligtelser
Resultatet var en pakke, som til fulde respekterer alle internationale retssikkerhedsgarantier og samtidig giver bl.a. politiet nye og nødvendige redskaber.
Der er muligvis nogle i oppositionen og givet initiativtageren til denne forespørgsel, som vil stille spørgsmål ved, om retssikkerhedsprincipperne og internationale konventioner virkelig er overholdt.
Men svaret på det er meget enkelt: Regeringens og Folketingets handlinger og beslutninger er underkastet kontrol af domstolene. Nationale og internationale domstole, herunder den europæiske menneskerettighedsdomstol, fungerer jo som kontrollanter for, at principperne og konventionerne bliver respekteret.
Indgreb over for den enkelte borger vil altid kunne prøves og skal altid kunne prøves.
Denne domstolskontrol er et sundt, demokratisk grundelement i en retsstat.
Herudover skal man da ikke undervurdere betydningen af den offentlige debat i medierne om disse emner.
Spørgsmålet om den rette balance mellem bekæmpelse af terrorisme og samtidig sikring af retssikkerhedsgarantierne er jo genstand for en løbende behandling og debat i den offentlige opinion. Medierne er gode vagthunde, som giver lyd fra sig, hvis retssikkerheden forekommer truet, og det er godt sådan.
Som jeg sagde indledningsvis, er terroren en udfordring for vores retssamfund.
Terrorister angriber direkte vore mest fundamentale værdier, mens de påberåber sig retssamfundets principper, når de selv står anklaget.
De bruger alle de rettigheder, som retsstaten giver dem, imod samfundet.
Men vi skal selvfølgelig uden tøven forsvare retsprincipperne selv for de personer, der ikke viger tilbage for at dræbe uskyldige civile.
Disse principper er netop kernen i det demokratiske samfund, som terroristerne udfordrer.
Regeringen vil forsvare vore værdier imod terroristernes anslag.
Her vil vi ikke tøve.
Samtidig må vi bekæmpe terrorisme effektivt og målrettet.
Det er en vanskelig balance, men regeringen har fundet den rigtige balance, og den agter vi at fastholde.