runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Jeg har da ikke noget som helst imod hverken Shell eller Dansk Supermarked.
Jeg har noget imod Dansk Supermarked, når de afprøver grænser på den måde, de gør.
Jeg synes faktisk, det er dybt beklageligt, at en koncern som Mærsk, der står bag ved Dansk Supermarked, som jeg mener - i modsætning til, hvad hr. Frank Aaen sandsynligvis mener - kører en ganske høj moral, vil afprøve grænser på den måde her for at få lov til at tjene lidt ekstra kroner på deres dagligvarer.
Det er jo ikke, fordi de er under pres.
Det er jo slet ikke, fordi de er truet, at de er ude i en tvangssituation, hvor de er nødt til at gøre det.
Det er det, det handler om.
Og det synes jeg er for dårligt af en, mener jeg, højt moralsk hævet koncern, som Mærsk i virkeligheden er.
Jeg har bare noget imod det, de gør.
Det er der jo nogen forskel på.
Så skal man selvfølgelig ikke stå heroppe og bekende
sine fejl.
Det bruger hr. Jens Hald Madsen med det samme til at falde over én.
Altså selv om man har lidt sans for etik og moral, så er man jo ikke fejlfri.
Det er der vist ingen der mener.
Men hr. Jens Hald Madsen mener måske, at der er nogen, der er det.
Men det er vi ikke, heller ikke i vores parti.
Så hr. Egil Møller: Hvorfor skal forbrugerne ikke have lov til at vælge?
Jamen jeg mener faktisk godt, vi politikere må have lov til at tænke lidt længere end den almindelige forbruger.
Det er jo ikke pænt at sige, at vi politikere godt må have lov til at være klogere end vælgerne.
Men jeg mener faktisk, at vi har en forpligtelse til at være det. Og der er jo ikke noget som helst mærkeligt ved, at vi, der er sat til at arbejde med problemerne på den måde og ikke er sat til at producere noget andet, har tænkt lidt længere over de samfundsproblemer, som vi arbejder med, mens vi ikke er så kloge til at lave de dippedutter eller udføre det kontorarbejde eller det andet arbejde, som laves andre steder.
Jeg mener faktisk, vi har en forpligtelse til at tænke lidt længere.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 1999-10-29:
Hvad enten vi er for eller imod lukkeloven, finder jeg det
meget betænkeligt, at vi skal til at have sådanne ændringer igennem, som der er tale om her i dag, på så lille et grundlag; fordi der er en enkelt forretning, der har tilladt sig at udnytte loven inden for lovens bogstav så meget som muligt, ja, så skal vi til at haste en ændring igennem.
Jeg gentager: Det er ligegyldig, om man er for eller imod.
Jeg finder det faktisk useriøst.
Om selve forslaget til ændring af lukkeloven kan jeg sige, at Frihed 2000 ikke kan gå ind for de ændringer, der er tale om.
Det er ganske enkelt ændringer om, at der sættes en begrænsning for, hvor stor en omsætning de forretninger, der må holde åbent i trafikknudepunkter, må have.
Vi synes, vi begynder at stramme det lige lovlig meget nu.
Man kan bruge den begrundelse, at det er for at beskytte de små, men den passer ikke i denne her sammenhæng.
Der er andre kæder, der omsætter for meget mere, men Frihed 2000 kan ikke gå ind for det ændringslovforslag.
Derimod kan beslutningsforslaget fra Dansk Folkeparti få vores fulde støtte.
Virkeligheden vil ret hurtigt vise sig; det kan ikke lade sig gøre at have nogen form for lukkelov i det danske samfund.
Vi er jo en del af ikke bare Nordeuropa, men af hele verden.
Dér forsvinder lukkeloven overalt.
her i Danmark.
Hvorfor skulle vi også beholde en lukkelov?
Ja, vi hører argumenterne: Det er for, at de små butikker rundt omkring ikke bliver nedlagt.
Jamen de er allerede ved at indstille sig på en liberalisering.
Jeg kommer fra en af de mindre byer, og ude i selv de mindste byer - jamen lad os sige, de har 2.000 indbyggere - har de da også deres butikscentre.
Det har man allerede gjort.
Tænker man så på helt ude på landet, så er de butikker, der er tilbage, faktisk blevet serviceforretninger, ikke bare en købmand eller en bager, men et sted hvor man har en serviceforanstaltning, f.eks gør et arbejde for postvæsenet og sælger andre ting.
Alt det er sat i gang.
Derfor vil vi selvfølgelig støtte forslaget fra Dansk Folkeparti om at ophæve lukkeloven.
Jeg kan høre på debatten
her i dag, at det er der nok ikke flertal for endnu, men det er jeg sikker på, der ret hurtigt vil blive, for virkeligheden vil fortælle, at det bliver nødvendigt.
Pernille Sams (KF), 1999-10-29:
Jeg er glad for den erkendelse, der lå i Kristeligt Folkepartis indlæg her, for sagen er jo, at det nu klart fremstår, at også Kristeligt Folkeparti kan se, at det her vil være dybt urimeligt, men de regner bare med, at det ikke bliver så slemt, inden vi kan nå at revidere hele loven, så vi kan få løst problemet inden næste lovrevision.
Det er bare ikke en måde, Det Konservative Folkeparti ønsker at lovgive på, for vi kan se problemet på forhånd, og vi kan lige så godt løse det nu som ved næste lovrevision.
Det er sådan set forskellen på de to synspunkter.
Det, som vi gerne ville have gjort, hvis det var optimalt, var bare at løse det problem, der er, nemlig at få håndhævet loven, som den er.
Det er vores opfattelse, som jeg også sagde i min tale fra starten, at det allerede er klart ulovligt efter loven, når Føtex i Roskilde og andre på den måde misbruger lovens tekst til at provokere og holde åbent om søndagen.
Det er ulovligt allerede efter loven, og derfor mener
Derfor var det vores opfattelse, at man skulle sørge for, at loven kunne håndhæves, som den nu engang er, for det er en ganske rimelig og fornuftig, godt virkende lukkelov, vi har.
Det var vores optimale udgangspunkt, og så har jeg i hvert fald fået svaret præcist på spørgsmålet.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Hvis vi fjerner lukkeloven, så bliver der problemer ude i butikkerne, nævner hr. Ole M. Nielsen, fordi personalet skal jo så være der 7 dage om ugen, og hvordan bliver det så billigere for forretningerne at drive den forretning, når man skal have personale på hele tiden? Jamen kære hr. Ole M. Nielsen: Der er ikke i vores forslag noget om, at der er en pligt til at holde åbent altid.
Det er op til forretningernes frie valg, så jeg kunne forestille mig en udvikling, og den er jo også på vej derhenad, hvor forretninger åbner senere om formiddagen, end man har set tilbage i tiden.
Man kunne endda forestille sig, at nogle forretninger ville vælge at holde lukket mandag eller tirsdag, eller hvad ved jeg.
Det er ikke noget problem.
Og det er da forbrugerne, synes jeg, vi skal tage os af.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Jeg respekterer fuldt ud hr. Morten Helveg Petersens fravær, men jeg ville egentlig godt have set hans ansigtsudtryk, især når spørgsmålet går på, om det her er en præcisering eller er en opstramning.
Men så vil jeg spørge: Er det De Radikales officielle holdning - som fru Marianne Jelved har været ude med ...
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Det gør den ikke.
Den begrænser udelukkende muligheden for at holde åbent om søndagen, og det rammer naturligvis alle butikker.
Christine Antorini (SF), 1999-10-29:
I SF deler vi mange af de generelle betragtninger, som den socialdemokratiske ordfører kommer med, og som vi så også håber kommer til at præge regeringens synspunkter, når den generelle lukkelov skal til debat om et års tid.
I SF ønsker vi en butiksudvikling, der fremmer en varieret butiksstruktur, hvor der både er mange mindre butikker og gerne specialbutikker i bycentrene, og hvor der også er et levende butiksmiljø ude i landdistrikterne.
Endelig er der også et hensyn til de mange mennesker, der arbejder i butikssektoren, hvor en yderligere liberalisering vil forringe deres muligheder for at få et sammenhængende arbejds- og familieliv.
Det vil føre til endnu mere skæve åbningstider om aftenen og i weekender med mindre tid til børn og med et daginstitutionssystem, der slet ikke er indrettet på skæve arbejdstider.
Efter indgrebet mod de nye lavprisvarehuse fra miljøminister Svend Aukens side er der startet en bedre udvikling i bycentrene.
Indtil den stramning måtte en række oplandsbutikker og butikker i midtbyen dreje nøglen om.
En liberalisering af lukkeloven vil styrke de store butikker på bekostning af de små i en ulige konkurrencesituation.
SF ønsker tværtimod at styrke en mangfoldighed i butikslivet.
Det har været et argument i debatten, at en liberalisering vil gavne forbrugerne og især børnefamilierne.
Det synes jeg simpelt hen er noget pjat.
Der er rig mulighed for, at familier kan handle ind inden for den eksisterende lukkelovsramme både tidlig aften og om lørdagen, og skulle man mangle nogle indkøb, så kan der da også snildt handles ind i nogle af de mindre butikker, der har åbent om søndagen. Som sagt skal lukkeloven revideres i år 2000, og alligevel har der været en række eksempler på butikker, der har prøvet ethvert hjørne af i lukkeloven som f.eks. med Føtex i Roskilde.
I SF vil vi gerne være med til at stoppe de butikker, der ad bagvejen forsøger at underminere lukkeloven
, og vi støtter derfor også regeringens opstramning af lukkeloven.
Men eksemplet ligesom mange andre sager, der har været, viser, at det bliver utrolig vigtigt at sikre en grundig og ikke mindst præcis revision af lukkeloven i år 2000, så den ikke bliver til at misforstå og dermed misbrugt af bestemte butikker.
SF kan af disse grunde selvfølgelig heller ikke støtte Dansk Folkepartis forslag, hvor man i øvrigt da godt kan undre sig over, at Dansk Folkeparti ikke her taler de smås sag, men alene taler de stores.
Dorit Myltoft (RV), 1999-10-29:
Da partiets ordfører i denne sag, hr. Morten Helveg Petersen, ikke kan være til stede på grund af en glædelig familieforøgelse, er jeg blevet bedt om at oplæse følgende: Det, der i dag er til diskussion, er ikke en revision af den nuværende lukkelov.
Det er derimod en præcisering på nogle områder, hvor det har vist sig, at retstilstanden ikke er fuldstændig klar.
Revisionen tager vi fat på næste år, om end flere ordførere allerede i dag er begyndt at varme op til den debat.
I Det Radikale Venstre vil vi gerne understrege, at de foreslåede præciseringer ikke fører til butiksdød.
Det er kun de butikker, der bevidst har forsøgt at bryde loven, der kommer til at mærke konsekvenserne.
En gennemførelse af de foreslåede præciseringer har heller ingen umiddelbare konsekvenser for den revision af lukkeloven, der skal gennemføres til næste år.
I den nuværende situation er det så op til ministeren at sikre, at vi i den mellemliggende periode ikke kommer i en situation med uvished for de eksisterende butikker.
Præciseringerne skal være med til at klargøre retstilstanden.
På den baggrund kan Det Radikale Venstre støtte det fremsatte forslag fra erhvervsministeren, og vi kan ikke støtte beslutningsforslag nr. B 24 fra Dansk Folkeparti.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg kunne også nemt foretage en folkeafstemning i min egen familie og omegn, og hvis det kun handler om at tage egoistiske hensyn til dem, der har bil, der kan køre til storcentret og rive ned fra hylderne, så er det sådan set nemt at få et ja til at varetage forbrugernes interesser.
Men hvis nu konsekvensen også er, at der sker en sådan udtynding i tyndt befolkede områder, i småbyer og selv i de store byer, at ældre mennesker, der ikke har bil, og andre grupper rent faktisk ikke har noget sted at gå hen og handle, hvad så?
Jeg vil gerne spørge: Er det så forbrugernes interesser, man varetager, og givet fald, hvilke forbrugere?
Og så vil jeg gerne sige, at jeg simpelt hen ikke forstår det sidste, Dansk Folkeparti siger her.
De siger, de gerne fuldstændig vil afskaffe lukkeloven, men vil i øvrigt så gerne sørge for, at der kan indføres en bestemmelse, så man kan lægge nogle begrænsninger på bestemte butikstyper.
Er det sådan set ikke bare »frem og tilbage er lige langt«, den eksisterende lukkelov som den er?
Jeg har svært ved at se, der er nogen forskel i det her.
Altså, det er lidt på den ene side og så lidt på den anden.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Hr. Claus Larsen-Jensen, ordfører for Socialdemokratiet, er bekymret for, om de små landsbysamfund skal miste deres lokale handlende.
Jamen det har jeg da forståelse for, men vi må ikke glemme den kendsgerning, at allerede inden man indførte den nugældende lukkelov, var der jo sket en udtynding af de små butikker.
Sådan var udviklingen jo.
Så det kan vi jo ikke rigtigt gøre så meget ved eller stritte imod udviklingen, men her kan regeringen selvfølgelig gøre sit til at stritte imod udviklingen.
Og jeg vil også godt sige, at selv fremtidsforskere, som har studeret det her, og som vel må have forstand på tingene, siger jo også direkte: Denne lukkelov er på lånt tid.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-29:
Hr. Egil Møller snakkede om de små butikker og de små samfund.
Nu kommer jeg jo fra sådan et område, og det, vi har oplevet, er, at butiksdøden i disse områder er blevet standset, således at der er opstået nye butikker, og at de, der var der, har fået lidt livskraft.
Det, hr. Egil Møller vil lægge op til, er jo at fjerne disse sidste ting fra landsbyerne.
Jeg synes, det passer meget, meget dårligt at tale om, at man vil gøre noget for hele landet, man vil gøre noget for strukturen, man vil gøre noget for forbrugerne
, når så de forbrugere, som hr. Egil Møller vil støtte, er dem, der har bil og kan køre til de store centre.
Jeg siger bare: Velbekomme.
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg efterlyser et svar på, hvordan vi fremover sikrer en varieret butiksstruktur, der dækker hele landet, også de tyndt befolkede egne, hvordan vi sikrer, at ældre mennesker, som ikke har bil, også har en mulighed for at handle ind i dagligdagen i deres nærområde.
Det vil jeg gerne have et svar
Og så vil jeg måske lige til den bemærkning sige, at vi sådan set ikke er voldsomt restriktive i Socialdemokratiet.
Vi er slet ikke forandringsangste.
Vi kan godt se, hvad der sker om ørerne på os ude i den virkelige verden, men det, der bare er pointen, er, at det måske var meget rart at gøre det på en måde, så vi tænkte os godt om og lyttede lidt til de forskellige interesser, der var, og prøvede at afbalancere på en hensigtsmæssig måde.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Jeg kom under hr. Egil Møllers indlæg til at tænke på, om vi politikere bare skal administrere udviklingen, altså sådan følge med og tilpasse den udvikling, der kommer af sig selv, hvor den nu kommer fra, eller skal vi prøve sådan ud fra hver vores holdning at præge og styre udviklingen.
Altså, på det her område har jeg indtryk at at hr. Møller mener at udviklingen bestemmer.
Men jeg har lagt mærke til andre områder, hvor hr. Møller er meget bange for udviklingen og meget gerne vil være med til at styre den og sætte grænser op, sådan for at beskytte os mod udviklingen.
Hvornår skal vi præge, og hvornår skal vi bare rette os efter den?
Claus Larsen-Jensen (S), 1999-10-29:
Jeg har ikke sagt, at butiksdøden er stoppet.
Jeg har sagt eller refereret til, hvad de handlende selv siger, og hvad handelsorganisationerne siger, nemlig at antallet af butikker, der dør, er dæmpet.
Men det, hr. Egil Møller vil, er jo i virkeligheden at give den skubbet ud over revlen uden at have tænkt over, hvad konsekvenserne er.
Og så vil jeg gerne sige: Vi er meget stærke tilhængere af et frit valg, et reelt frit valg, for alle typer af forbrugere overalt i det her land.
Og jeg vil gerne understrege, at det i virkeligheden ikke er os, der er problemet i denne her sammenhæng.
Tag lige og lyt til handelsstandsforeninger og købmandsforeninger, og hvad det hedder alt sammen, og de argumenter, som de kommer med.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Selvfølgelig skal vi altid lytte til argumenter.
Det gør jeg også.
Men hvis de peger i hver sin retning, så bliver man jo af og til nødt til at tro på, at man bør holde med den ene part.
Spørgeren var for et øjeblik siden heroppefra inde på en bekymring for, hvordan det vil gå de ældre, hvis deres nærbutik forsvinder.
Jamen jeg tror egentlig nok, de skal få føden.
Vi kan jo bare henvise til den udvikling, der er sket i Sverige.
Jeg er ikke bekendt med, at der er nogle problemer dér.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-29:
Det var en billig bemærkning om Sverige.
Nu kender jeg jo lidt til Karlskoga, og dér har jeg set, hvordan det hele sådan set er forsumpet igennem årene.
I det øjeblik, det hele gives frit, så er det den situation, man får.
Jeg ved jo, at hr. Egil Møller har et særligt forhold
også til de ældre.
Hvad med de ældre på landet, som er meget afhængige af, at de har deres forretninger?
Jeg mener, at det livsgrundlag, som de har fået med den lukkelov, som vi har, virkelig har givet dem muligheden for at kunne blive boende på landet.
Men jeg forstår altså, at man ikke interesserer sig for de ældre i Dansk Folkeparti.
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Til hr. Ole Vagn Christensen: Det er et forkert ræsonnement.
Der blev sagt, at vi ikke interesserer os for de ældre i Dansk Folkeparti.
Til hr. Ole Vagn Christensens orientering vil jeg sige, at dem prioriterer vi utrolig højt.
Og jeg kan også forsikre om, at de ældre også ønsker et frit valg, også et frit valg til, hvornår og hvor og hvordan de kan købe ind.
Vil hr. Ole Vagn Christensen virkelig mene, at man skal opretholde små butikker i landdistrikterne faktisk for tid og evighed for at tilgodese enkelte menneskers behov?
Det er da så en social foranstaltning, vil jeg sige.
Men jeg er sikker på, at hvis den fri konkurrence faktisk kan få lov at udvikle sig både på landet og i byerne, så vil det også gavne den svage del af befolkningen i form af billigere priser.
Hr. Claus Larsen-Jensen er meget klippefast, når han siger: Jamen butiksdøden er jo stoppet ude i de mindre samfund på grund af den nuværende lukkelov.
Så vil jeg gerne spørge hr. Claus Larsen-Jensen, i hvilken bog det står.
Det passer jo ikke.
Man kan måske undtagelsesvis have givet fornyet kunstigt åndedræt til enkelte butikker, men udviklingen var jo i gang for lang tid siden, og inden den nuværende lukkelov så dagens lys.
Så bliver der spurgt fra hr. Ole M. Nielsen: Jamen skal Folketinget og politikerne administrere, eller skal de præge en udvikling?
Ja, de skal vel for så vidt begge dele.
Men jeg synes, det i mange af livets situationer er op til forbrugeren gennem et frit valg at bestemme, hvordan man vil tilrettelægge sit liv, og jeg synes, det kunne være ønskeligt, hvis også Kristeligt Folkeparti havde dette synspunkt.
Ole Vagn Christensen (S), 1999-10-29:
Jeg må jo konstatere, at man ikke har meget tilovers for det frie valg, som man har på landet, og som er den garanti, man har, på den måde, som loven er blevet bygget op, for, at der netop er mulighed for, at man kan arbejde i byen, og at man så også har mulighed for at handle fornuftigt på landet.
Jeg må også her konstatere, at i det øjeblik, denne handel bliver flyttet til byen - for nu bliver der lagt op til, at nu skal det hele bare være så frit - så er den gevinst, som man har givet landområderne, faktisk væk.
Det betyder, at så er mulighederne for de ældre også væk, og så kan man tale lige så længe og lige så højt og lige så smukt om de ældres situation, man vil, men det er den, man har undergravet.
Ole M. Nielsen (KRF), 1999-10-29:
Jo, jeg har lagt mærke til, at Dansk Folkeparti gør meget ud af de ældre.
Så meget, at man oven i købet sådan appellerer til dem i annonceform.
Jeg vil spørge hr. Egil Møller: Når nu man får liberaliseret lukkeloven, og der kun bliver de store butikker tilbage, indgår det så i Dansk Folkepartis ældrepolitik, at man får gratis transport til storbutikkerne uden for de store byer?
Egil Møller (DF), 1999-10-29:
Hr. Ole Vagn Christensen bliver ved med problemerne for de ældre ude i landdistrikterne.
Jamen situationen er jo den, at mange butikker derude er lukket, uanset at man har en beskyttet lukkelov for dem.
Så handelen finder altså mere og mere sted i byerne, og det synes jeg der har været utrolig mange tydelige eksempler på de seneste dage, også i dagspressen.
Altså vi kan jo ikke stritte imod en udvikling.
Vi skal hjælpe også den svage del i en udvikling, der måske sker lidt stærkt, så godt som vi overhovedet kan.
Sonja Albrink (CD), 1999-10-29:
Da tidligere ordførere har beskæftiget sig med den netop afsagte dom, skal jeg ikke komme ind på den, og jeg skal heller ikke beskæftige med med dem, der har fortolket denne dom således, at man har kunnet holde åbent om søndagen.
Sondringen mellem de to ting er dog ikke det vigtigste i denne her sag. Det vigtigste er, hvorvidt det overhovedet er nødvendigt at lave den lovændring.
Vi mener i CD ikke, at vi behøver at komme med denne lovændring.
Vi mener, at hvis der er nogen, der holder ulovligt åbent, så må det være en sag for de myndigheder, som tager sig af det, og også en sag for domstolene.
Det, der gør, at vi ikke ønsker at være med til det, er jo, at vi har revisionen i år 2000, som også ministeren har tilkendegivet i dag.
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Det, Dansk Supermarked er i gang med, er på udenomsparlamentarisk vis at bombe lukkeloven fuldstændig sønder og sammen.
Får det lov til at fortsætte bare kort tid endnu, vil det tvinge andre til at gå med og også holde åbent om søndagen, og det vil i realiteten sætte den gældende lov ud af kraft og i realiteten gøre Dansk Folkepartis beslutningsforslag fuldstændig overflødigt. Det er sådan set et meget godt eksempel på et slagsmål imellem dem, vi tror bestemmer i Danmark - lovgivere og Folketinget - og landets største kapitalmagt, koncernen A.P. Møller.
Det er jo en koncern, som har lang tradition for at bruge sine økonomiske muskler til at få sin vilje.
Lad mig bare minde om pinsepakkeforhandlingerne.
Da der kom en lov frem, de ikke brød sig om, udflagede de straks nogle skibe, så Danmark mistede 1,9 mia. kr. i valutaindtjening, og som hr. Møller sagde til Dagbladet Børsen: Det er den første reaktion, og den kommer ikke til at stå alene.
Pinsepakken blev også ændret på afgørende punkter til fordel for Møllerkoncernen.
Koncernen truede for år tilbage alle de folketingsmedlemmer, som ønskede at indføre boykot af apartheidregimet i Sydafrika, med et brev for at få dem til at lade være med at indføre boykot, og det var selvfølgelig, fordi Møllerkoncernen havde store interesser i Sydafrika.
Det var Møller, der skrev den værftsstøttelov, som vi siden har erkendt førte til overbelåning.
Da den daværende minister ikke ville underskrive aktstykket, gennemtvang man, at ministeren blev afsat, og at der kom ny minister til, som underskrev.
Denne nye minister sidder i dag i Møllerkoncernens bestyrelse.
Også i hele diskussionen om olien kender vi det jo.
Det er en koncern, der har årtiers tradition for at bruge sin økonomiske magt til at stå over Folketinget og gennemtvinge sin vilje på trods af, hvad der er flertal for i Folketinget.
Det er det, vi ser i øjeblikket, og det synes jeg bare man
skal notere sig.
Vi støtter en lukkelov, og det gør vi af hensyn til de små butikker, også specialbutikkerne, som er dem, der er mest i klemme i det, der foregår lige i øjeblikket.
Vi gør det af hensyn til forbrugerne, for muligheden for at have nærbutikker og at kunne købe ind uden at have bil, og vi gør det af hensyn til de ansatte, så alle landets butiksansatte ikke skal være tvunget til også at have søndagsarbejde.
Derfor støtter vi, at der er en lukkelov.
Vi stemte i sin tid imod den lukkelov, vi har i øjeblikket, fordi vi syntes, den var dårlig, og det er jo bekræftet, at den var dårlig.
Men lovforslaget her opretholder alligevel nogle af lovens intentioner, og det støtter vi.
Derfor støtter vi regeringens forslag, og vi stemmer selvfølgelig imod Dansk Folkepartis forslag.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Må jeg spørge hr. Frank Aaen: Vil det sige, at noget af Enhedslistens motivation for at stemme for dette lovforslag er direkte at ramme A.P. Møller?
Frank Aaen (EL), 1999-10-29:
Når de, der har økonomisk magt, misbruger deres magt til at prøve at underminere og fjerne en lov, der er vedtaget i Folketinget,
vil vi gøre alt, hvad vi kan for at bekæmpe den pågældende økonomiske magt, også når det er A.P. Møller, og også når det er Danisco, der på genområdet prøver at gennemtvinge, at vi skal have gensplejsede roer osv. osv.
Jens Hald Madsen (V), 1999-10-29:
Vil det sige, at jeg direkte kan konkludere, at hr. Frank Aaen mener, at denne lov i særlig grad rammer A.P. Møller?
Jette Gottlieb (EL), 1999-11-02:
Det, hr. Svend Erik Hovmand har forstået, er, at vi synes, det er en vældig god idé, når vi taler om mellemstatsligt samarbejde, men vi synes ikke, det er en vældig god idé, når vi taler om dominans, og det er hele forskellen.