Ole Sohn (SF), 2000-01-20:
Det, jeg har bidt mærke i ved gennemgangen af lovforslaget, er, at i bemærkningerne til forslaget står der, at der sker ingen ændringer i proceduren ved behandling af sager vedrørende sanktioner, dvs. at de behandles administrativt i kasserne, direktoratet og ankenævnet.
Jeg synes sådan set, det er et af de grundlæggende problemer, at der ikke sker andet end justeringer, at der ikke sker nogen ændringer af proceduren.
Det er jo bl.a. et af de væsentlige problemer, som kom frem under det udvalgsarbejde, der har været forud for lovforslagets fremsættelse, hvor bl.a. de to strafferetseksperter Lars Nordskov Nielsen og Gorm Toftegaard Nielsen har påpeget, at vores dagpengesystem og vores sanktionssystem er et meget særligt system, som straffer folk i ulige hård grad.
Jeg synes, det rejser nogle spørgsmål, som jeg ikke umiddelbart har helt tjek på.
Nu er der jo mange ændringer i sanktionerne, og jeg vil gerne indlede med at sige, at de - sådan som jeg kan læse forslaget - alle sammen bliver lempeligere, og det er selvfølgelig et skridt i den rigtige retning.
Men der er rejst nogle problemstillinger, som jeg synes, vi skal have gjort noget ved.
Jeg synes, det er relevant at sammenligne de sanktioner, der er i dagpengesystemet, med de sanktioner, der i øvrigt gælder i det danske samfund ved bedrageri i forbindelse med modtagelse af andre overførselsindkomster og ved skattesnyd m.v.
De sammenligninger synes jeg er relevante at få frem, for man kan jo konstatere relativt hurtigt, at sanktionerne i dagpengesystemet går i opadgående retning og afviger væsentligt fra de sanktioner, der pålægges ved bedrageri i forbindelse med modtagelse af sygedagpenge og ydelser i det sociale system, for her pålægges der alene straf efter straffeloven.
Sanktionerne i dagpengesystemet er også strengere end dem, der tildeles i skattesystemet, og sådan kan man blive ved at rejse en række spørgsmål. Det er tydeligt, at det er et væsentligt strengere sanktionssystem i dagpengesystemet, og med henvisning til det, fru Jette Gottlieb var inde på, er forholdet også, at straffen bliver idømt, inden sagen er afgjort.
Så snart den ene part, dvs. a-kassen eller direktoratet, påstår, at der er sket en fejl, falder hammeren faktisk, så straffen idømmes altså på forhånd.
I den forbindelsen kan jeg slet ikke forstå Venstre og De Konservatives holdning til spørgsmålet, i hvert fald ikke i relation til retssikkerhedsbegrebet.
Nu har jeg den glæde eller ære også at være erhvervsordfører, og her synes jeg bestemt, man oplever, at både Venstre og Det Konservative Folkepartis ordførere værner utroligt om den enkelte borgers retssikkerhed.
De holdninger, der bliver givet udtryk for i Erhvervsudvalget og mig bekendt også i Retsudvalget fra de to partiers side, er fundamentalt anderledes end den holdning, de to partier giver udtryk for, når der er tale om arbejdsmarkedsstof.
Her må man gerne bruge strengere straffe og administrative straffe, straffe på forhånd og anvende omvendt bevisbyrde, og derfor synes jeg, at det er nogle af de ting, vi skal tage fat på.
Jeg vil sige, at selv om jeg har været meget kritisk i mit indlæg, støtter jeg de ændringer, der ligger i lovforslaget, fordi de går i den rigtige retning.
Men jeg mener faktisk, at vi i Arbejdsmarkedsudvalget under udvalgsbehandlingen skal holde en høring, hvor vi dels får nogle indtryk fra parterne, i og med at forslaget ikke har været sendt til høring, dels får nogle juridiske aspekter ind, så vi får en ordentlig vurdering af, hvordan sanktionssystemet fungerer i forhold til det øvrige retssystem, vi har herhjemme. Med disse bemærkninger vil jeg gerne udtrykke min kritiske tilslutning til lovforslaget.