Arne Toft (S), 2003-05-13:
Det er regeringen løbet fra, og i stedet for har man fremsat L 187, hvis hovedindhold alene er at forlænge forskellige midlertidige overgangsordninger.
Vi må opfatte det sådan, at man har nedsat en strukturkommission, fordi man ikke tør lave en udligningsreform.
Endvidere lægges der op til at fortsætte med en støtte til vanskeligt stillede kommuner på godt og vel det, som man gav i 2004.
Alt i alt en cementering af de regler, som gælder i 2003, som har givet et meget stort antal kommuner store, ja, for en gruppe kommuner næsten uoverstigelige problemer.
Eksempelvis viser budgetterne ifølge formanden for Kommunernes Landsforening, at ca. 100 kommuner har oplevet negativ vækst på serviceområder for borgerne.
På en række områder indeholder forslaget endog fremtidige forringelser i forhold til situationen for 2003.
Det gælder eksempelvis puljen til vanskeligt stillede kommuner, hvor regeringen inddrager 162 mio. kr., som man i stedet for modregner i beløbet til bloktilskuddene.
Derudover gennemføres en fastfrysning af fordelingen af ca. 5,5 mia. kr. under grundtakstmodellen på et historisk grundlag.
Det betyder, at kommuner, som kommer til at opleve stigende udgifter, ikke vil blive kompenseret.
Derfor risikerer man med fastfrysningen, at fordelingen på et historisk grundlag yderligere bidrager til de økonomiske uligheder mellem kommunerne.
De kommuner, som rammes af ændringen, vil blive tvunget til nye nedskæringer i servicen
over for borgerne
Den regel her gav en skævfordeling på 577 mio. kr. i 2002, og beløbet vil sandsynligvis blive større i 2003.
Det er det, vi kalder for en omvendt Robin Hood.
Hele situationen for kommunerne forværres herudover generelt af en endnu snævrere økonomisk ramme, som regeringen har udmeldt efter sit skatteudspil.
I realiteten har regeringen næsten halveret den økonomiske ramme for kommunerne i forhold til tidligere løfter, hvor målsætningen var en vækst på 1 pct. og for en ubrudt ramme for 2003 på 0,3 pct.
Regeringens udmelding efter skatteaftalen betyder derfor reelt en nedsættelse af vækstrammen for 2004 på 1,3 pct. til nu 0,7 pct. Når dertil lægges skattestoppet, som generelt rammer kommunerne med det laveste skattegrundlag hårdest, forhindrer det også de hårdest trængte kommuner i at skaffe en merindtægt.
Så kan man frygte for en beskæring i servicen
over for borgerne
Socialdemokratiet har gentagne gange forsøgt at samle et flertal, som kan tvinge regeringen til at leve op til dens løfte om en udligningsreform for 2004.
Desværre må vi konstatere, at det ikke er lykkedes, og at Dansk Folkeparti utvetydigt har støttet regeringen i dens løftebrud over for kommunerne.
På den baggrund ser Socialdemokratiet ikke andre muligheder end at undlade at stemme til L 187 for ikke at forhindre lovens vedtagelse.
På den anden side vil vi i Socialdemokratiet ikke gennem vores stemmeafgivning medvirke til den forringelse, som loven indeholder, og gøre os medskyldige i regeringens løftebrud over for kommunerne. Jeg kan fortælle Folketinget, at vi har fremsendt et beslutningsforslag i går, der går ud på at indføre en ny fordeling af de 5,5 mia. kr., således at de kommuner, som har udgifterne, også er de kommuner, som får refusionerne.
Det vil man måske sige ikke kan lade sig gøre, men vi har jo set det med skattestoppet, fastfrysning af grundskyldskatten, at man dér kompenserer de rige kommuner i det nordsjællandske område 100 pct.