runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-10:
Jamen forbrødringen kan jo næsten ikke blive større.
Jeg skal for så vidt ikke insistere på at holde noget langt indlæg her, jeg kan bare konstatere, at vi ser helt ens på den her sag, og det er jeg ganske tilfreds med. Jeg deler i øvrigt også de betragtninger, hr. Ole Stavad gør sig omkring debatniveauet derude.
Jeg synes, det har været glædeligt at gøre den holdning til skamme, som nogle har haft, at det her ville være en debat, som man ikke kunne få folkeliggjort.
Sandheden er jo faktisk den, at der folder sig en debat ud, som sjældent er set før, med et utrolig stort engagement og med et meget stort, flot fremmøde på de borgermøder, der holdes.
Kan vi yderligere styrke den debataktivitet ved at signalere over for kommunerne, at der er denne adgang til at aflevere høringsbidrag direkte i ministeriet, jamen så har vi jo gjort dagens gode gerning.
Ole Stavad (S), 2004-03-10:
Jeg har faktisk ikke haft indenrigsministeren mistænkt for ikke at ville høre, men jeg kan konstatere, at det ude i landet har været opfattet som et forkert signal.
Derfor mener jeg, at indenrigsministeren med det tilsagn, han nu har givet i dag, sender det rigtige signal.
Det vil jeg gerne understøtte, og det vil jeg gerne takke for.
Dermed glæder jeg mig over, at vi har fået løst
den her sag, så de misforståelser, der måtte have været, er ryddet af vejen.
Dermed får vi også, tror jeg, et mere mangfoldigt grundlag at vurdere oplevelserne og opfattelserne ud over landet på, opfattelser, som jeg håber også vil være præget af - det er så en lille besked ud til vore forskellige kommunalbestyrelser - de borgermøder, der har været rundtomkring i landet, så vi også ad den vej får samlet nogle af de folkelige synspunkter op, i og med at det glædeligvis er rigtig mange, der deltager i møderne ud over landet.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-10:
Jeg har det normalt sådan, at der ikke skal være frygtelig langt fra tanke til handling.
Selvfølgelig skal man også lige tænke sig om, men altså når jeg her giver udtryk for den tanke at henvende mig direkte til kommunerne og gøre opmærksom på, at der er den mulighed for at afgive høringsbidrag frem til den 7. april, og at vi gerne ser dem, så er det selvfølgelig også en tanke, jeg har tænkt mig at omsætte i handling.
Man kan jo gå mere eller mindre formalistisk til værks.
Det er bare vigtigt for mig at understrege, at det i hvert fald aldrig har været nogen intention, at vi som regering - og dernæst jo også Folketingets Kommunaludvalg - i den måde, vi bearbejder høringssvarene på, alene har villet lytte til kommunernes organisation og ikke til kommunerne selv.
Det har aldrig været en intention.
Vi har sådan set haft et ønske om - og det synes jeg også vi klart signalerede ved den måde vi arrangerede offentliggørelsen af betænkningen på - at alle tog del i den her debat, og at alle gav deres holdning til kende.
Derfor vil jeg nu tage initiativ til oven på vores ordveksling her i dag, at vi nu sender en skrivelse ud til samtlige landets kommuner og gør opmærksom på muligheden for at aflevere høringsbidrag inden den 7. april.
Det er der i øvrigt allerede en række kommuner, der har gjort, og disse høringsbidrag vil selvfølgelig blive behandlet på linje med andre høringsbidrag og også indgå i det resumé, som i sidste ende oversendes til Folketingets Kommunaludvalg.
Ole Stavad (S), 2004-03-10:
Jeg var specielt glad for den sidste sætning i indenrigsministerens besvarelse.
Jeg vil godt sige, at jeg sådan set ikke har hørt nogen, der har haft den opfattelse, at man ikke godt måtte sende et høringssvar ind til ministeren, men der er en opfattelse af, at det er KL, der er høringsberettiget, som ministeren siger, og derfor kan man sige, at det er oplevelsen og opfattelsen udeomkring, at det sådan lidt er i en anden kategori, hvis man melder ind.
Den opfattelse blev jo sådan set bestyrket af den lille artikel, der var i det foregående nummer af Danske Kommuner.
Derfor vil jeg meget, meget gerne tage imod det, jeg oplevede som en fremstrakt hånd fra indenrigsministeren i hans sidste sætning, nemlig at han rent faktisk er indstillet på at udsende en opfordring til, at man indsender høringssvar.
Lars Løkke Rasmussen (V), 2004-03-10:
Intet kan jo være mere forkert.
Som hr. Ole Stavad også ved, søsatte vi jo hele denne her debat i form af et møde i Vingstedcentret.
Jeg tror aldrig, det er sket tidligere, at en betænkning har fået så meget bevågenhed i forbindelse med dens offentliggørelse og med et meget klart signal til alle om, at frem til den 7. april skal vi have en åben og fordomsfri debat, hvor alle synspunkter gerne skulle lyde, og i øvrigt så efterfølgende i en skrivelse fra Kommunernes Landsforening til alle landets kommuner, hvoraf det direkte fremgår, at KL har aftalt med ministeriet, at kommunerne ud over at skrive til KL, som er den formelle høringsberettigede kommunale part, hjertens gerne også må skrive direkte til ministeriet. Dermed mener jeg sådan set, at der fra starten skulle have været sendt det signal, at alle kommuner ud over at gå via deres organisation også er velkomne til at gå direkte til ministeriet. Jeg har også på det seneste lagt øre til disse rygter om, at sagen ikke skulle forholde sig sådan, og i det lys er jeg utrolig glad for, at hr. Ole Stavad har taget sagen op.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at alle kommuner er velkomne til frem til høringsfristen den 7. april at henvende sig direkte i ministeriet.
Hvis der har været en tvivl om det, håber jeg, at den er manet i jorden med vores diskussion her i dag.
Jeg vil gerne slutte af med at sige, at hvis der yderligere skal det til, at vi nu retter en formel henvendelse til landets 271 kommuner for at gøre dem opmærksom på denne mulighed, så gør jeg meget gerne det.
Ole Stavad (S), 2004-03-10:
»Vil ministeren ændre sin beslutning og anmode alle kommuner om at indsende høringssvar direkte til Indenrigs- og Sundhedsministeriet med baggrund i Strukturkommissionens betænkning og debatten med befolkningen ude i kommunerne?« Skriftlig begrundelse
Det virker helt forkert, at regeringen kun har bedt de kommunale parter, som også har været repræsenteret i Strukturkommissionen, om at indsende høringssvar til Indenrigs- og Sundhedsministeriet.
Med de mange forskellige synspunkter, der er i forhold til en ny struktur, virker det helt forkert, at man ikke direkte har anmodet om at få synspunkter fra alle kommuner, men kun har opfordret KL, Københavns Kommune og Frederiksberg Kommune om at afgive høringssvar.
Ikke mindst synspunkterne fra de små og mindre kommuner risikerer at blive for svagt repræsenteret i høringssvarene, hvis ikke de fleste kommuner uopfordret tager initiativ til at fremkomme med deres synspunkter.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
»Kan ministeren foreslå ansøgningsmuligheder til beboere i almene boligafdelinger og mennesker, der søger en almen bolig, for derved at sikre en bedre integration og bredere beboersammensætning i både det almene og det private udlejningsbyggeri uden diskriminerende kvoteordninger som skitseret af henholdsvis regeringspartierne, Det Radikale Venstre og SF?«
Jesper Langballe (DF), 2004-03-10:
»Hvilke konsekvenser vil ministeren drage af Det Mellemkirkelige Råds opførsel i forbindelse med Danske Kirkers samråds udtalelser - med henblik på, at offentligheden oplyses om tingenes rette sammenhæng og med henblik på, at noget lignende aldrig kan gentage sig?«
Tove Fergo (V), 2004-03-10:
Jeg finder det stærkt kritisabelt, at personer, som Det Mellemkirkelige Råd har udpeget til at deltage i Danske Kirkers samråd, oven i købet så fremtrædende personer som Det Mellemkirkelige Råds formand og næstformand, medvirker til en udtalelse fra Danske Kirkers samråd uden at sikre sig, at det tydeligt fremgår, at de kun udtaler sig og kun kan udtale sig på egne vegne.
Jeg er derfor glad for spørgsmålet som en anledning til over for så vel offentligheden som medlemmerne af Det Mellemkirkelige Råd at oplyse om og understrege det princip, som også blev understreget ved etableringen af den nuværende struktur for det mellemkirkelige arbejde, nemlig at ingen kan udtale sig på folkekirkens vegne, og at personer, som af de mellemkirkelige stiftudvalg eller af Det Mellemkirkelige Råd er udpeget til at deltage i møder eller konferencer, altid kun udtaler sig på egne vegne.
Jeg forventer, at denne tilsyneladende tiltrængte påmindelse må blive hørt, husket og efterlevet af Det Mellemkirkelige Råds medlemmer så vel som af andre, der af rådet måtte blive udpeget til at deltage i møder eller konferencer.
Jeg har med tilfredshed bemærket i dagspressen, at der i hvert fald er nogle af medlemmerne i Det Mellemkirkelige Råd, som er opmærksomme på dette forhold.
Jeg forventer derfor også, at den debat, som er bebudet internt i Det Mellemkirkelige Råd, vil resultere i den nødvendige selvjustits, så vi ikke igen skal opleve tilsvarende situationer, hvor man kan få det indtryk, at medlemmer af Det Mellemkirkelige Råd uden nogen ret tiltager sig en kompetence til at udtale sig på folkekirkens vegne.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-03-10:
Jeg har jo tilkendegivet, at jeg har lagt vægt på en meget bred sammensætning, hvor en bred kreds af interesser er repræsenteret.
Og det synes jeg faktisk er lykkedes.
Jeg skal ikke begynde at kommentere udtalelser fra enkeltmedlemmer, men kun sige, at her taler vi altså om et meget, meget kompliceret område, som meget få mennesker i Danmark i virkeligheden har indsigt i.
Der har vi altså valgt at sige: Nu tager vi nogle brugere og nogle, der har beskæftiget sig med det, og vi tager nogle fra universitetsverdenen, og vi tager nogle eksperter fra andre sider; det er altså en blanding af forskellige typer interesser, og til syvende og sidst er det jo Folketinget, der skal tage stilling til de forslag, der ligger.
Tove Fergo (V), 2004-03-10:
Jeg skal ikke lægge skjul på, at jeg er meget enig i den betænkning, som blev udarbejdet i forbindelse med permanentgørelsen af Det Mellemkirkelige Råd, hvor Venstres medlemmer af Folketinget gav udtryk for utrolig stor modvilje, ja, Venstre stemte imod forslaget om oprettelse af et mellemkirkeligt råd.
Jeg er helt enig i fru Birthe Rønn Hornbechs begrundelser for at stemme imod Det Mellemkirkelige Råd
dengang
Begrundelserne var jo netop, at det ville være et brud på folkekirkens egenart og natur at få et folkekirkeligt organ, som kunne udtale sig på folkekirkens vegne.
Og som fru Birthe Rønn Hornbech jo netop skrev: Uanset udvalgets bemærkninger om, at rådet ikke har synodal karakter, og det skal respektere folkekirkens egenart, ja, så kan man ikke være helt sikker. Jeg synes, det er dybt, dybt beklageligt, at Det Mellemkirkelige Råd har svigtet det, der var en mærkesag for det Folketing, der vedtog loven i sin tid: At det netop ikke skulle udtale sig på folkekirkens vegne.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Det projekt, som metrogruppen på Amager har fremlagt, er jo ikke en fuldstændig nedgravning og overdækning af metroen.
Det er for mig at se et projekt, som måske på nogle strækninger vil gøre det visuelt bedre, men på andre strækninger vil gøre det visuelt dårligere
Derfor mener jeg faktisk ikke, at det har de store forskelle i forhold til det eksisterende projekt, som vi i fase 3 har gang i ude på Amager.
Jeg synes altså, det er en meget, meget dyr pris at betale, hvis man skal grave ned yderligere steder, uden at der bliver større forbindelsesveje osv.
Så jeg er ikke villig til at betale den pris, det vil jeg sige.
Så til det med randområder.
Jeg synes rent faktisk lige præcis, at det, der sker med metroen, er, at det er en kanongod måde at få byudviklet på.
Prøv at se, hvordan det blomstrer ude i Ørestaden.
Det er ikke bare Field's og alle dem, der skal ud og handle billige tilbud i Bilka og sådan noget, men det er rent faktisk også sådan, hvis man tager den hele vejen ud ad Amager Strandvej, hele vejen ud ad, hvor tredje fase af metroen skal være.
Dér byudvikles der som aldrig før.
Så det ser jeg simpelt hen som værende det, som metroen
er med til at drive, og derfor mener jeg faktisk ikke, at metroen kommer til at køre i randområder.
Nej, går vi 30 år frem, er det, vi taler om, bestemt ikke randområder, hvor metroen kører.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-03-10:
Nu hørte jeg fru Gitte Lillelund Bech tale om, at hun er stolt over metroen som københavner.
Jeg tror, at mange da er glade for, at der er en metro, men amagerkanerne er ikke stolte af den her metro.
Det, der rent faktisk er sket, er, at metroen ligger ude i randområderne, og hvad angår busdriften, er der jo, som der tidligere er sagt af flere talere, nedlagt utrolig mange buslinjer, og samtidig med det er buspriserne også steget.
Så siger fru Gitte Lillelund Bech: Jeg har en vision om, at man kan blive hentet, f.eks. kan ældre blive hentet i en bus fra bopælen og til det sted, de skal hen.
Jamen kom tilbage til virkeligheden!
Det er jo sådan, at selv handicaptransporten kræver, at folk skal have en rollator for overhovedet at kunne få den kørsel.
Så det er simpelt hen så fremmed i dag.
Men det, jeg vil spørge om, er: Kunne fru Gitte Lillelund Bech overhovedet tro eller ønske eller få sit parti til at gå i dialog med metrogruppen, gå i dialog med borgerne på Amager for at høre, hvordan regnskaberne i virkeligheden ser ud, så man kan få nogle bedre miljøforhold, så man kan få nedgravet den metro?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Nu har hr. Keld Albrechtsen og jeg nok et forskelligt syn på det her med, hvorvidt sådan noget fungerer eller ikke fungerer, når man har et selskab med en direktion og en bestyrelse.
Jeg mener faktisk, at det fungerer, og at det kan fungere.
Men det er selvfølgelig vigtigt, at bestyrelsen er i haserne på direktionen, og i den forbindelse er det vigtigt, at ejerne er i haserne på bestyrelsen og siger: Bestyrelsesmedlemmer, kære venner, I skal gøre det godt nok.
Med hensyn til dialogdelen: Jeg synes nu godt nok, at jeg er i udmærket dialog, men jeg vil da sige, at jeg står ved hele den gamle aftale, som er lavet med hensyn til hele det her projekt, og det er altså de tre store partier, som har stået bag ved den.
Den står jeg ved.
Jeg har svært ved at se, at hr. Keld Albrechtsen, uanset hvilke forslag hr. Keld Albrechtsen måtte komme med, kunne komme ind og sige: O.k., nu vil jeg sådan set også gerne gå ind og støtte op lige præcis om projektet, som det er. Selv om jeg skulle sige ja til en kommission, tror jeg altså ikke på, at hr. Keld Albrechtsen og jeg nogen sinde bliver enige.
Med hensyn til om Venstre skal stå alene med den her skamstøtte: Jeg er helt sikker på, at kommer vi bare 10 år frem, vil alle være superglade for metroen.
Så har jeg da ikke noget imod at stå alene med ansvaret og sige: Yes, jeg tager da gerne imod klapsalverne.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jamen det er realiteten.
Så kommer vi og foreslår en løsning, og vi vil faktisk gerne indbyde til en dialog, f.eks. ved den københavnske venstrefløj.
Hele den københavnske venstrefløj vil gerne have en dialog.
Det er trods alt også en stor del af befolkningen.
Hvis man forestiller sig, at man vil gå videre med en ny cityring, ville det så ikke være en fordel også for partiet Venstre, at et sådant projekt kunne gennemføres i et bredt samarbejde?
Men det vil man ikke, det ønsker man ikke.
Man ønsker at køre det her projekt helt ud over skrænten.
Man tager skyklapper på.
Vi kritiserede i sin tid, at man også satte Ørestadsselskabet til at lave de forberedende analyser af den nye cityring.
Man vil ikke risikere, at man kan gå hen og blive klogere.
Jeg synes altså ikke, det er særlig smart.
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
For det første har Trafikministeriet og rent faktisk ejerkredsen jo lige præcis bebudet et hurtigt arbejdende udvalg, der skal komme med et bud på, hvorledes man skal restrukturere hele selskabet.
Der har jeg selvfølgelig en formodning om, at man inddrager alle mulige aspekter.
Derfor har jeg ikke noget behov for, at man laver en kommission ved siden af, for for mig at se har vi nu en arbejdsgruppe, der skal se på, hvordan man kan restrukturere selve Ørestadsselskabet og i den forbindelse så få, kan man sige, mere åbenhed og gennemsigtighed i det.
Og så har vi på den anden side Rigsrevisionen, som kommer med en rapport i november.
Derfor har jeg ikke behov for at have en kommission.
Det er sådan set grunden til, at Venstre ikke kan støtte det forslag, som fru Margrete Auken præsenterede heroppe.
Med hensyn til følgegruppen synes jeg nu, at jeg var ret klar i mælet i min ordførertale, vil jeg sige til hr. Albrechtsen.
Jeg gjorde det fuldstændig klart, at følgegruppen er en gruppe, der følger, men på ingen måde har ansvaret for, hvordan driften drives.
Vi har altså et selskab, vi har en direktion, vi har en bestyrelse.
Ejerne sætter nogle folk ind i bestyrelsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-03-10:
Jeg vil godt spørge fru Gitte Lillelund Bech, hvorfor Venstre afviser det forslag om en kommission, vi har fremsat.
For det synes jeg ikke vi har fået nogen fornuftig forklaring på.
Jeg går ud fra, at fru Gitte Lillelund Bech er enig med mig i, at nu må det være nok, og at nu må der ryddes op i det her.
Jeg går også ud fra, at hun er enig i, at det ikke alene kan gøres med Rigsrevisionen.
Det er nødvendigt med en kommission, som kan komme med forslag til, hvordan man reorganiserer hele styringen af det her projekt.
Og der hjælper det altså ikke med den lukkede følgegruppe.
Den har mildt sagt ikke demonstreret de store resultater med hensyn til at få styr på økonomi og andre ting. Så vil jeg godt spørge fru Gitte Lillelund Bech, om man vil gå i dialog med befolkningen, f.eks. den del af befolkningen, der kræver en nedgravning af metroen.
Vil man gå i dialog med de fire partier her i Folketinget, som har tabt tålmodigheden?
Jeg tænker da også, at Socialdemokratiet på et eller andet tidspunkt får nok.
Til sidst risikerer Venstre at sidde alene tilbage med denne skamstøtte.
Det kan Venstre da ikke have nogen interesse i.
Eller hvad er det man vil?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Jeg vil lige knytte en enkelt kommentar til det første, hr. Lidegaard siger med hensyn til ingen øvre grænse.
Jo, jeg synes, der er en øvre grænse, og den øvre grænse vil for mig altid være infrastrukturprojektets levetid, inklusiv hvad der måtte være af reinvesteringer undervejs.
Derfor synes jeg, der er en naturlig øvre grænse, for den giver sig selv med hensyn til, hvor lang tid infrastrukturprojektet kan leve.
Det, jeg sådan set refererede det til, er det notat, som trafikministeren oversendte til Folketingets Trafikudvalg og Folketingets Finansudvalg den 5. marts 2004.
Og da hr. Lidegaard er medlem af Trafikudvalget, har jeg også en formodning om, at hr. Lidegaard har set det, og nu vil jeg læse højt, så der ikke bliver nogen misforståelse.
Det står under indtægtsdelingen: Såfremt Ørestadsselskabet kommer til at modtage f.eks. en krone mindre pr. påstiger end forudsat i selskabets langtidsbudget, vil dette påvirke lånerammen op til 100 mio. kr. og forlænge tilbagebetalingstiden for selskabets gæld med ca. 15 år.
Det var det, jeg refererede til.
Jette Bergenholz Bautrup (S), 2004-03-10:
Jeg vil da godt sige til fru Lillelund Bech, at vi ikke taler 30 år frem.
Vi taler nu, og vi taler her, og vi taler om, hvilke busforbindelse og hvilke trafikforbindelser befolkningen på Amager har.
Men jeg vil da godt høre, om jeg har misforstået noget, når fru Gitte Lillelund Bech siger: Jamen det er kun det visionære.
Det er det miljømæssige.
Det er jo det eneste, som skiller metrogruppen og regeringens forslag.
Så vil jeg spørge: Jamen er det ikke meget vigtigt, det miljømæssige, det lysmæssige, det udsigtsmæssige, på alle måder?
Jeg taler til fru Lillelund Bech, men jeg ved ikke, om hun har lyst til at høre efter.
Men er det ikke vigtigt, at det miljømæssige også er i orden?
Er det ikke vigtigt, at en gruppe som amagerkanerne også mærker, at man tager det højtideligt, at man lytter, og at man gerne vil i dialog med dem?
Det er jo småpenge, der skiller regeringens forslag i forhold til metroen. Så vil jeg sige, at jeg synes, det er så godt et forslag, så det agter jeg at stemme for - netop det, der nu er bebudet.
Martin Lidegaard (RV), 2004-03-10:
Jeg forstår det sådan, at der ikke er nogen øvre grænse.
Det må jeg sige at jeg finder rimelig rystende.
For det er jo rigtigt nok, at det er meget svært at forudse, hvor lang tid lånerammen varer.
Det eneste, der er helt sikkert, er, at uanset hvad tilbagebetalingstidens forøgelse skyldes, så skal der betales tilbage, og det vil sige, at når der skal købes nyt materiel osv. om 30 år, skal vi ud og låne flere penge, og det betyder altså, at man simpelt hen sender en regning til fremtidige generationer.
At man overhovedet ikke har gjort sig nogle forestillinger om, hvor stor en regning man vil sende, forstår jeg ikke.
Men jeg vil gerne spørge mere specifikt, for jeg kan høre, at fru Gitte Lillelund Bech ved noget, som jeg ikke ved: Skal man forstå det sådan, at hvis det nuværende niveau for deling af takster i HUR fortsætter, så bliver tilbagebetalingen forøget med 15 år?
Eller skal man forstå det sådan, at hvis den bliver ændret med en krone, så bliver den forlænget?
Altså: Kræver det, at Ørestadsselskabet får ændret det
med en krone fra det nuværende niveau, for at vi ikke får 15 års tilbagebetalingstid, eller er det sådan, at der er en risiko for, at man ændrer det med en krone, og så bliver det 15 år
Der er jo lidt stor forskel på de to situationer.
Og jeg kan høre, at det ved fru Gitte Lillelund Bech.
Nu handler den her forespørgsel jo om metroens økonomi, og her har både ministeren og Venstres ordfører sammenlignet lånerammen med en kassekredit og gjort meget ud af, at bare fordi man hæver den, behøver der ikke være noget galt med økonomien inde i selskabet, og at man jo ikke skal hæfte sig så meget ved dette ene tal.
Jeg tror nok, de fleste af os, der har en kassekredit, ikke er helt ligeglade med, hvor højt loftet er, og især ikke om loftet rammes.
Hvorfor ikke det?
Fordi det jo afhænger af, hvor lang tilbagebetalingstiden er.
Derfor er mit helt enkle spørgsmål til fru Gitte Lillelund Bech: Er der en øvre grænse for, hvor langt Venstre vil tillade tilbagebetalingstiden på metroens lån?
Eksisterer der sådan en grænse, eller kan man forestille sig
, at Venstre godkender, hvis man sammenlægger tallene
I det brev, der var sendt til Trafikministeriet, kommer vi altså op på en samlet tilbagebetalingstid på 56 år i værst tænkelige tilfælde.
Er det bare i orden?
Er 100 år i orden?
Eksisterer der en grænse, og hvor ligger den?
Gitte Lillelund Bech (V), 2004-03-10:
Jeg mener, at når man har et amtsligt eller et regionalt trafikselskab eller et trafikselskab som HUR og hele busdriften i HUR, så er det sundt, at man hele tiden udvikler sin forretning.
Jeg kunne godt forestille mig, at HUR rent faktisk kunne lære noget af det, vi ser i Nordjylland, hvor man koordinerer.
I Nordjylland koordinerer man amtets taxakørsel med muligheden for at transportere helt almindelige borgere, som har behov for at blive transporteret fra a til b og derved have den frihed, at man ikke er afhængig af en bus.
Jeg har en opfordring til HUR, og det har jeg diskuteret med Bent Larsen: Jeg synes sådan set, man måske kunne lære lidt af, hvad man gør i VAFT, hvad man gør oppe i Nordjylland, for det kunne man faktisk også godt implementere i HUR.
Det ville lige præcis give den frihed, som fru Margrete Auken efterspørger for lille fru Larsen, som sidder
i Hundested, og som er ked af, at hendes bus er forsvundet
Hvis det var sådan, så hun 2 timer i forvejen kunne sige, at jeg har altså behov for at blive kørt fra a til b, og så kan jeg blive det og betale det, der svarer til en almindelig busbillet, så synes jeg faktisk, det er en større frihed, end at fru Larsen oppe i Hundested slet ingen bus har.