runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Se, nu er det jo sådan set Det Radikale Venstre, der gerne vil bruge en milliard kroner ekstra på de socialt udsatte børn i stedet for at smide dem i hovedet på de rigeste familier.
Det er et konkret forslag, der er oppe, og vi har nu chancen for at skabe en bedre kvalitet i daginstitutionerne.
Den chance synes jeg vi skal gribe, mens den er der.
Om man så, hvis det her bliver vedtaget, på et senere tidspunkt skal sætte endnu flere penge af, synes jeg simpelt hen skal være op til kommunerne selv.
Det er min grundindstilling, for jeg tror, at de bedre ved, hvor skoen trykker.
Så vil jeg gerne sige om den sociale profil, at vi har kigget på de 75 pct. af forældrene, der får glæde af det her, og den del af de forældre, der ligger i lavindkomstgruppen, er beskeden, endog meget beskeden.
Derudover har vi haft økonomisk vækst og reallønsfremgang i de sidste 5 år i Danmark.
Hvis jeg skal sige det groft, vil jeg sige, at der selvfølgelig er enkelte forældregrupper, som frister en kummerlig tilværelse, også uden for de 25 pct., som i forvejen er tilgodeset, men det er min klare opfattelse, at langt, langt størstedelen af denne forældregruppe på de 75 pct. hellere vil have øget kvalitet og fokus på deres egne børns trivsel og udvikling end slippe 200 kr. billigere om måneden.
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Hvis det er det valg, hr. Martin Lidegaard mener vi står i, betyder en vedtagelse af det lovforslag, vi står med her, så, at vi stopper kampen for bedre vilkår i daginstitutionerne?
Altså, det gør det ikke for SF.
Der er andre penge at gøre det med end dem, vi her vil bruge på børnefamilier.
Det er, som Enhedslistens ordfører gjorde opmærksom på, et spørgsmål, om vi ikke generelt skal bruge endnu flere penge på børneområdet, end der er lagt op til.
I SF mener vi jo som børnenes parti, at der skal satses.
Når hr. Martin Lidegaard flere gange siger, at det her er asocialt, så vil jeg godt spørge, om hr. Martin Lidegaard mener, at en gennemsnitlig børnefamilie hører til Danmarks rigeste mennesker.
Mener hr. Martin Lidegaard, at økonomi skal være en stopklods for, at familier skal have flere børn?
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Jeg vil gerne takke hr. Hüseyin Arac for en god ordførertale, synes jeg, der jo meget præcist påpeger, hvor asocialt det forslag, vi står med her, egentlig er.
For det første er det et forslag, der kun kommer de 75 pct. rigeste danskere til gavn.
De 25 pct. fattigste, der har friplads, får ikke gavn af det.
For det andet vil det ramme skævt.
Jeg kan fortælle, at da regeringen lavede en lignende ordning for vuggestuer, var der 150 kommuner, der fik færre penge og altså dårligere kvalitet ud af det.
Jeg er meget glad for, at Det Radikale Venstres ordfører er glad for vores holdninger.
Vi mener stadig væk, at kommunerne, familierne og børnene skal have lige ret.
Hvis der er nogle kommuner, der bliver ramt hårdere end andre kommuner, må vi drøfte under udvalgsbehandlingen, hvad vi kan gøre ved det.
Det er derfor, jeg har bedt om den redegørelse fra ministeren.
Hvad det andet punkt angår, er vi som Socialdemokrater glade for, at taksterne for børnepasning bliver nedsat, men jeg har samtidig sagt og holder fast ved, at vi gerne vil gå ind i andre forbedringer på børnepasningsområdet, bl.a. at forhøje kvaliteten plus at tilbyde uddannelse og efteruddannelse til personalet og skaffe mere plads til børnene.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Ministeren nævner, at når jeg siger, at vi synes, der skal skrues op for ambitionerne, så er det et spørgsmål om, at der hører nogle penge med til sådan et forslag.
Og det er fuldstændig rigtigt forstået, at vi synes, det er uambitiøst at man beskriver og laver handleplaner, men at man så ikke også sikrer, at man kan realisere de ting, der kommer ud af det.
Sådan hørte jeg ham sige det, altså at man var åben for at kigge på det.
Har ministeren den tilsvarende åbenhed i sit sind?
Det er jo sådan, at vi har afsat et beløb til at styrke kvaliteten i daginstitutionerne i de kommende år.
Vi har faktisk afsat 2 mia. kr. over de næste 4 år.
Foreløbig har vi implementeret de 400 mio. kr., men regeringens intention er jo, at de yderligere 1,6 mia. kr. bliver afsat i forbindelse med finansloven for 2007 for den kommende 3-års-periode.
Og der vil jeg da bestemt ikke udelukke, at der vil være en del af de midler, der kan blive brugt til investeringer, der kan styrke miljøet i daginstitutionerne.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Jeg vil sige, at fru Lise von Seelen nok overfortolker mit svar.
Jeg synes egentlig ikke, at det var det, jeg sagde.
Det, jeg hører fru Lise von Seelen konkludere her, er, at vi konkret skal ind og sige: Hvad er det for nogle ting, vi efterfølgende vil afsætte midler til?
Det synes jeg er ganske svært, så længe det her ikke er sat i værk endnu, og vi ikke kender omfanget af, hvilke problemer der kan være lokalt.
Det, jeg sagde, var, at der kan være nogle ting, som har et omfang, hvor vi måske fra Folketingets side ser det som helt nødvendigt at sætte ekstra ind, og den mulighed vil jeg selvfølgelig ikke udelukke.
Men konkret at gå ind og sige, at der og der og der vil man fra Folketingets side afsætte flere midler er ikke formålet med det her lovforslag.
Men der kan være nogle ting, som vi måske bagefter skal kigge på på baggrund af det her initiativ.
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Man skulle tro, de kunne bruges op til flere gange.
Jeg vil gerne prøve at forholde mig konkret til det lovforslag, vi står med.
De penge, som er afsat i det her forslag, går udelukkende til administration.
Derfor er mit spørgsmål så igen til den konservative ordfører: Når det er vitalt med de her vilkår, og når det kommer frem, at der er nogle vilkår, som ikke er i orden, vil Det Konservative Folkeparti så ikke være med til at garantere, at vi har de nødvendige midler til at rette op på de vilkår, som ikke er o.k.?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Nu skal jeg nok lade være med at kommentere den første del af fru Lise von Seelens indlæg.
Jeg synes egentlig, at Socialdemokratiets ordfører burde tage imod den fremstrakte hånd om, at hvis der er nogle ting, der, efter at det her er sat i værk, viser sig at være så presserende, at man fra Folketingets side mener, at det er noget, som man må gå ind og give kommunerne ekstra ressourcer til at løse, så må den mulighed selvfølgelig også holdes åben.
Det vil jeg ikke stå her og udelukke i dag, for der kan da være nogle ting.
Det kan være, det er omkring mobning, at vi måske kan se, at mobning har antaget et omfang, som vi måske ikke helt havde forestillet os, og hvor vi fra regeringens eller Folketingets side vil gå ind med nogle initiativer centralt.
Derfor synes jeg, at det er rimeligt at holde den mulighed åben, at der også kan være nogle ting, som vi prioriterer så højt her i Folketinget, at vi efterfølgende vil gå ind og give ekstra midler til dem, uden at det er nogen garanti.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Nu ved jeg da ikke lige, om statslige kontrolbesøg er De Konservatives livret for tiden, men det kan da være, at det forandrer sig hen af vejen.
Jeg synes, at der er nogle ting, der støder imod hinanden i de udsagn, som ordføreren kommer med, for der blev jo sagt lige før som besvarelse på det spørgsmål, der blev stillet: Det er da muligt, at der er nogle midler, der ikke er brugt endnu, som kan bruges til opfølgning på de her planer.
Og i umiddelbar forlængelse deraf sagde ordføreren: Eller det kan være, at det skal være en kommunal udgift.
Hvordan passer det sammen med, at der ordret står i lovforslaget: Lovforslaget indeholder ikke forudsætninger om merudgiftskrævende initiativer for dagtilbuddene?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Det er jo netop ganske bredt formuleret.
Her trækker vi jo ikke noget voldsomt ned over hovedet på den enkelte institution og kommer med en færdig skabelon til, hvordan det her skal udarbejdes.
Der er nogle formål og nogle retningslinjer, som jeg egentlig tror alle Folketingets partier er enige om.
Mange af de her ting kunne man jo forestille sig at den enkelte institution allerede arbejder med og allerede har beskrevet og derfor selvfølgelig ikke skal til det igen, men hvor der er nogle ting, der skal tilføjes ud fra de formål, der ligger.
Så det har jeg det egentlig helt fint med at man lokalt finder ud af.
Når det så er sagt, er det jo også helt klart den konservative holdning, at hvis der er nogle ting derude lokalt, der ikke fungerer, som kommunerne ikke lever op til ud fra, hvad vi ønsker – folkeskolen er et godt eksempel – så er vi heller ikke bange for at gå ind og tage fat og leve op til et ansvar og få tingene løst.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Nu er det måske mig, der har udtrykt mig uklart.
Jeg er ikke ude på at udskrive en blankocheck.
Men jeg er lidt optaget af det her, for jeg synes faktisk, at det er en kerneforskel på De Konservative og De Radikale i de her år.
Hvem har ansvaret?
Er det os herinde i Folketingssalen, der skal definere, hvordan daginstitutioner ne skal fungere, hvordan miljøet skal være paragraf for paragraf og skal kontrollere det, eller mener vi faktisk, at den offentlige sektor bedst bliver skabt derude?
Og er vi klar til at vise den tillid til forældrene, til lederne af daginstitutionerne, til pædagogerne, at de skal forme den rigtige offentlige service, sådan at de både får det her redskab, vi er i gang med at vedtage nu, som handler om at få kortlagt problemerne, men altså også den anden halvdel, som vi skal diskutere lige om lidt, nemlig midlerne til at løse det og til at definere det?
For jeg giver ikke meget for, hvis daginstitutionen kun får lov til det første.
Og derfor er jeg sådan set ude på, om ikke vi bare kan få De Konservative med på det her område – jeg ved godt, at de har droppet folkeskolen – og i det mindste vise lidt tillid til de medarbejdere, der arbejder i den offentlige sektor.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Nu ved jeg ikke, om statslige kommissærer er specielt konservativt, eller om det er konservativt tankegods, at der skal indføres den slags statsansatte.
Men det er da rigtigt, at vi på mange områder i modsætning til Det Radikale Venstre har været inde og tage ansvar for nogle ting, der ikke fungerede, f.eks. omkring folkeskolen, og det ved jeg godt er en fundamentalt anderledes tilgang end den, Det Radikale Venstre står for.
Jeg synes, at det her er et godt lovforslag, fordi vi netop her giver et redskab til den enkelte institution til at få nogle ting op til overfladen, og så må man jo efterfølgende se, hvad der kommer, hvad der popper op af forskellige problemstillinger, og så må vi jo tage den vurdering efterfølgende.
Men det er da meget svært her på forhånd, før vi ligesom kender omfanget af de her ting, at gå ind og skrive en blankocheck til at løse alle de her problemer med, for der må vitterlig være nogle af disse problemer, som skal løses lokalt, og som må indgå i den daglige drift i den enkelte institution.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Jeg beklager, men jeg kan altså ikke helt sige mig fri for at tro, at hr. Per Ørum Jørgensen væver lidt rundt i, hvem der egentlig har ansvaret her.
Og det kan måske have noget at gøre med – og det er bare en lille teori, jeg står og udvikler her – at det her ikke rigtig er konservativt gods, for hvis det skulle være et konservativt forslag, så skulle vi jo have haft en statslig kommissær, der tog rundt på alle landets daginstitutioner og kontrollerede, om alt nu var præcis sådan, som De Konservative gerne vil have at det skulle være.
Det ville være meget mere i konservativ ånd.
Er det virkelig sådan, at De Konservative er parate til at lægge ansvaret for børnemiljøet og kvaliteten ud til daginstitutionerne selv, ud til kommunerne selv?
For hvis det er tilfældet, så må man vel også være parat til at medgive de midler og det økonomiske ansvar, der skal til, for at man kan løfte opgaverne.
Man kan jo ikke bare bede daginstitutionerne om selv at skulle kortlægge problemer, men ikke at måtte løse dem.
Jeg hører det sådan, at med hensyn til vores ændringsforslag, der giver de enkelte daginstitutioner og kommuner mulighed for at gøre en mere social indsats eller lave efteruddannelse, eller bare få flere pædagoger, skal hr. Arac hjem og drøfte med sit bagland, om det er et forslag, man kan støtte.
Det respekterer jeg.
Det skal jeg ikke afæske hr. Arac noget svar på her og nu.
Men angående det første kunne jeg godt tænke mig at vide: Hvor afgørende er det for Socialdemokraterne, at der ikke er nogen kommuner, der får dårligere kvalitet ud af det her?
Når jeg nævner det, er det, fordi det sidste lovforslag, som Socialdemokraterne desværre støttede, som direkte konsekvens havde, at 150 kommuner fik dårligere kvalitet i deres vuggestuer.
Derfor synes jeg måske, det er værd for Socialdemokraterne at overveje, om de også vil være med til at forværre situationen i 150 kommuner i landet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-04-25:
Regeringen skal jo ikke bevise noget i relation til at forbedre vilkårene for børnefamilierne og skabe bedre kvalitet i pasningstilbuddene.
Det har vi allerede bevist at vi gerne vil, det står meget klart i regeringsgrundlaget.
Når det så er sagt til det konkrete spørgsmål, så er det jo klart, at formålet med det her jo selvfølgelig er at få nogle ting op til overfladen.
Hvis der er tre steder, hvor man skal have skiftet ventilationssystemet ud, så er det ikke sikkert, at det er noget, staten skal betale.
Så kan det godt være, at det er den pågældende kommune, der skal ind og løse de her ting i den almindelige drift.
Og derfor mener jeg ikke, man kan sætte det så firkantet op, som hr. Thomas Krog gør her.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Jamen der var jo en åbning, og jeg synes altid, det er rart, når vi skal til at indlede sådan nogle forhandlinger her, at der er nogle åbninger – for lovteksten var virkelig markant, synes jeg nok.
Det ligger jo fint i forlængelse af, at ministeren i sine bemærkninger her sagde – jeg tror, det var i forbindelse med kommentarer til hr. Martin Lidegaard – at det i den sidste ende jo bliver en kommunal udgift.
Dermed anerkender ministeren jo også, at der er penge forbundet med det her.
Så det er altså ikke bare sådan en socialdemokratisk mani, at vi synes, at handlinger også bør følges af muligheder for at realisere dem.
For hvis det skal være en kommunal udgift til sidst, som ministeren sagde, så synes jeg jo, kommunerne kan være trygge ved den åbning, som ministeren kom med lige før.
Men er ministeren ikke enig i – det er hans eget udsagn – at det er rigtigt nok, at hvis vi ikke giver penge med, bliver det kommunerne, der skal betale, og så skal de ind i deres anstrengte budgetter og finde pengene?
Det fremgår jo af lovforslaget, at det skønnes, at det medfører merudgifter for kommunerne på 14,6 mio. kr. i 2006, 25,1 mio. kr. i 2007 og de følgende år, og de penge afsættes altså, som jeg forklarede, sådan at de bliver bevilget til kommunerne over bloktilskuddet.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Tak for besvarelserne.
Jeg forventer sådan set ikke, at ministeren skal redegøre for hele undervisningsområdet, men netop fordi man har nogle erfaringer med præcis denne type ordninger, ville det måske være en idé, hvis ministeren til gavn for udvalget kunne indhente nogle erfaringer netop fra det center, der har arbejdet med det, sådan at vi også lovgivningsmæssigt kan høste frugterne af det arbejde, der allerede er gjort inden for den type ordninger.
Det var det, jeg efterlyste lidt, men jeg hørte da også i hvert fald et delvist tilsagn om det fra ministeren.
Så er der én ting, jeg bliver nødt til at anholde meget kraftigt.
Jeg tror, det var Winston Churchill, der i sin tid sagde, han kun benyttede sig af den statistik, han selv havde manipuleret.
Og når familieministeren nu stiller sig op og siger, at der aldrig har været flere pædagoger per barn, så vil jeg gerne sige, at jeg altså har dokumentation for det stik modsatte fra bl.a. BUPL.
Hvis man dertil lægger, at vi har bedt pædagogerne om at lave mere og mere bureaukrati og flere og flere udviklingsplaner og handlingsplaner og kontrol osv., så en meget stor del af den tid, de har, også skal bruges på at kontrollere dem selv og andre, så er det min klare opfattelse, at der i dag er mindre tid per barn, og det er i hvert fald også det, de faglige organisationer siger.
Nu vil jeg ikke geråde mig ud i en stor teknisk diskussion om, hvordan man laver den statistik, for man kan utvivlsomt, især hvis man har et helt ministerium til sin rådighed, nå frem til et andet resultat.
Jeg vil bare sige, at jeg ikke er i tvivl om, at det forholder sig stik modsat af det, som ministeren postulerer.
Ellers har jeg i hvert fald udtrykt mig forkert, for det, jeg bestemt mener jeg sagde, var, at der aldrig har været brugt flere kroner per barn i daginstitutionerne, end der bliver brugt i øjeblikket.
Jeg talte ikke om, hvor mange pædagoger der er ansat i forhold til antallet af børn.
Det har sådan været svingende marginalt hen over årene.
Men det var antal kroner, jeg talte om.
Og det er jo en helt anden sag.
Lise von Seelen (S), 2006-04-25:
Den åbning glæder mig meget, for det er jo faktisk en åbning, som vi vil kunne bruge også i arbejdet i udvalget med spørgsmålet her, og vi vil være meget tilfredse, hvis vi netop kunne få formuleret ind, at i de tilfælde, hvor det viser sig, at der dukker sådan nogle problemer op, tager vi vores ansvar på os som Folketing, at der er nogle ting vi forventer at kommunerne har i orden, og så er det selvfølgelig også et økonomisk anliggende efterfølgende.
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Når nu ministeren ikke er indstillet på, at man skal pålægge kommunerne nogle minimumskrav – ministeren kalder det at gå langt videre end det her – hvad siger ministeren så til, at man i stedet for skal sikre børnene nogle minimumsvilkår?
Hvis nu det viser sig ud fra de her vurderinger, at der er nogle ting – nogle pladsvilkår, noget med, hvordan luften er – som klart er hæmmende i forhold til børnenes udvikling, plejer vi så ikke at sige: Det kan vi simpelt hen ikke leve med, vi skal give børnene de bedst mulige vilkår, og hvem er det så, der skal betale for det?
Der synes jeg, det er et urovækkende svar, ministeriet giver til bl.a. Børnerådet, når de siger, at det således er dagtilbuddets egne prioriteringer, som ligger til grund for eventuelle forandringer, som skal finde sted.
Bør vi ikke sikre børnene?
Det er jo for at sikre, at der udeomkring i alle institutioner er fokus på børnemiljøet.
Og så må man jo i den enkelte institution vurdere: Hvad er det for en handlingsplan, vi vil opstille for at forbedre vilkårene der, hvor vi synes noget skal gøres bedre?
Det er jo en vurdering, der må finde sted lokalt, selvfølgelig også i den enkelte kommunalbestyrelse, hvordan man vil prioritere de investeringer, der skal finde sted i daginstitutionerne, men der vil børnemiljøvurderingerne være et rigtig godt redskab som et led i den samlede overvejelse af, hvordan man kan gøre vilkårene bedst mulige for børnene udeomkring i kommunerne og i de enkelte daginstitutioner.
Afstemning
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Det vil jeg gerne medgive.
Nu skal jeg ikke foregribe den debat, vi skal have om lidt, men da vi havde diskussionen sidst, var det også en pointe, at der var flere pædagoger.
Men jeg er glad, hvis vi allerede nu kan få den af bordet.
Der er færre pædagoger, færre pædagogisk personale per barn.
Så er det interessante jo, hvad man så bruger pengene til, hvis ministeren har ret i, at vi bruger flere penge.
Det vil jeg ikke afvise; det har jeg personlig ikke undersøgt statistikker over.
Vil det sige, at vi i dag – for det må næsten være konklusionen, når der er mindre kvalitet og færre pædagoger – altså bruger flere penge på bureaukrati og kontrol, end vi plejer at gøre?
Det var dog hr. Martin Lidegaard, der startede statistikdiskussionen.
Men der kan da være noget rigtigt i, at det mest interessante naturligvis ikke er, hvor mange kroner eller hvor mange pædagoger der er, men hvordan det enkelte barn har det.
Og der er det jo så dejligt, at vi kan konstatere, når vi laver brugerundersøgelser af, hvordan forskellige kunder, kan man sige, i den offentlige sektor, borgere, der får service i den offentlige sektor, opfatter de offentlige institutioner, at så er daginstitutionerne altid blandt de offentlige institutioner, som får den bedste bedømmelse af deres kunder, altså af de borgere, der betjener sig af dem.
Det vil i det her tilfælde sige forældrene.
Og det kan vi da i hvert fald i fællesskab glæde os over, uanset hvordan vi så måtte fortolke statistikkerne.
Hans Andersen (V), 2006-04-25:
Kommunerne bliver kompenseret under et.
Så er det rigtigt, at man kan finde enkelte kommuner, der, hvis man ser isoleret på det, vil opleve, at der er en merudgift.
Men der er også andre lovforslag, hvor de får lidt mere, således at når man ser på det over en årrække, mener jeg sådan set, at den model, vi har i øjeblikket, er fornuftig.
Og så har jeg sådan set tillid til, at det ikke er de enkelte børn, det går ud over, hvis en kommune i denne her situation får lidt mindre, end den reelle udgift vil være.
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Det ville være rart, hvis Venstres ordfører så også ville svare på mit spørgsmål.
Jeg snakkede ikke om kommunerne under et, jeg snakkede om en række kommuner, der mister millionvis af kroner på det her, fordi regeringen ikke er villig til at kompensere dem fuldt ud.
Det kommer til at gå ud over nogle børn, og det vil sige, at det, at man her meget fornuftigt vælger at nedsætte betalingen, faktisk kommer til at gå ud over kvaliteten.
SF støtter gerne, at man bruger pengene på at nedsætte betalingen, men det må ikke komme til at gå ud over kvaliteten.
Det er simpelt hen ikke rimeligt over for de børn, der går i de her daginstitutioner, som i forvejen er rigeligt presset.
Hans Andersen (V), 2006-04-25:
Finansieringen foregår som ved alle andre lovforslag, hvor Folketinget vedtager ting, der betyder merudgifter for kommunerne.
Så bliver kommunerne kompenseret.
Det sker efter de aftaler, der foreligger, og det har været gældende i efterhånden 10, 20 år.
Så kommunerne bliver kompenseret under et fuldstændig krone for krone for, hvad dette lovforslag betyder af merudgifter for kommunerne.
Det er jo en påstand.
Jeg tror sådan set, at taksterne bliver nogenlunde ens.
Der bliver ikke den store forskel på, om man skal betale for at få passet sit barn i en privat børnehave eller i en kommunal børnehave.
Så det mener jeg ikke vil være nogen barriere.
Der er et frit valg, om man ønsker at få passet sit barn i en privat børnehave eller i en kommunal børnehave, ligesom vi har det på hele skoleområdet.
Med hensyn til spørgsmålet om private børnehaver, som nu er i gang med så småt at blive etableret rundtomkring i hele landet, så er det jo sådan, at forældre, også med en anden etnisk baggrund end en dansk, kan ønske at få plads til deres børn i denne private daginstitution.
Og hvis der er plads, så kan de sådan set træde ind i denne daginstitution og få passet deres barn.
Det er der ingen problemer i.
Hvad gør vi der?
Thomas Krog (SF), 2006-04-25:
Beklager, jeg troede, formanden havde set, at jeg havde markeret.
Jeg synes, det er positivt, at man giver nogle penge til børnefamilier.
Der er en række kommuner, som man ikke kompenserer fuldt ud.
Der er en række kommuner, hvor det, at de skal nedsætte taksten, kommer til at gå ud over den generelle service, som jo i forvejen har det problematisk nok i daginstitutionerne.
Der er en række kommuner, som på grund af regeringens valgløfter, som hr. Hans Andersen gav forklaring om, mister nogle penge, mister millioner af kroner direkte ud af kommunekassen.
Mener Venstre, at det er en rimelig måde at finansiere det her på?