Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-31:
Og det er da noget af det, som jeg mener, der skal afklares yderligere.
Altså, det er da bestemt et spørgsmål af relevans.
I øjeblikket har man jo af og til en konflikt mellem Danmark og Grønland omkring hvalfangst, og så vidt jeg kan se, vil der da også være kompetence fra EU's side på det område.
Men det er jo noget af det, som skal diskuteres.
Jeg må sige, at jeg synes, vi skal få den her debat lidt mere ned på jorden, end tilfældet har været.
Jeg synes, der har været meget bragesnak i dag, ikke mindst fra Dansk Folkeparti, som ligesom mener, at nu får vi en ny europæisk forfatning, og derfor giver det nogle helt, helt nye betingelser for Grønland og Færøerne.
Den analyse er jeg fuldstændig uenig i.
Men jeg synes på den anden side, at det da er fuldstændig korrekt, som det også er udtrykt af den nordatlantiske gruppe, at der kan være nogle andre konsekvenser, som er relevante, og som man har krav på at få diskuteret, for vi står jo i en situation, hvor vi på den ene side oplever en yderligere europæisk integration, hvad den nye forfatningstraktat jo er udtryk for – integrationen er ikke så voldsom, som nogle vil gøre den til, men der er da tale om, at man styrker EU på en række områder, som vi er enige i skal styrkes – og hvor vi på den anden side har Færøerne og Grønland, der går i den modsatte retning, hvor der er en stærk selvstændighedstrang og en udvikling imod selvstændighed, som det her Folketing jo er enig i.
Der, hvor man så ikke er helt enig, er omkring hastigheden og hvordan og hvorledes, men man er da enige om, at det er en uafvendelig udvikling.
Hvis man f.eks. ser på sikkerhedspolitik og udenrigspolitik, så er det det, jeg sådan set synes er det mest interessante af de her ting at diskutere.
Der er en masse formaliteter, som har været fremme i debatten i dag, som jeg ikke rigtig kan se er så relevante, men hvor jeg mener, man bestemt kan se, at der er en meget stærk trang til at kunne bestemme sit eget lands placering i den globale virkelighed.
Det er en trang, som er naturlig, og som vi støtter fuldstændig op bag.
Og der kommer Grønland og Færøerne med et ønske om, at det bliver analyseret nærmere.
Der bliver så sagt fra en række partiers side, at det bare må være deres eget anliggende.
Det synes jeg ikke er en rigtig betragtning.
Jeg synes faktisk, det er et fælles anliggende.
Det er faktisk et fælles problem for både Danmark og for Grønland og Færøerne.
Hvis man ser på dansk udenrigs- og sikkerhedspolitik, så indgår Grønland jo i hvert fald med meget, meget stor tyngde i dansk udenrigspolitik.
I det omfang Danmark overhovedet bliver taget alvorligt sikkerhedspolitisk, skyldes det jo Grønland.
Det er grunden til, at vi har fået rabat i vores NATO-medlemskab igennem mange år.
Der er blevet lavet nogle baseaftaler i sin tid, som USA har haft meget stor gavn af, men som grønlænderne siden hen nu ikke rigtig kan komme ind og styre.
Derfor er det da af overordentlig stor vigtighed, også for os, at den her diskussion kommer i gang.
Jeg synes, det er noget obsternasigt, når man siger, at der jo er lavet en undersøgelse, og at man ikke kan lave en uafhængig undersøgelse.
Vel kan man da så.
Der bliver da lavet dusinvis af såkaldt uafhængige undersøgelser, hvor der kommer eksperter udefra, hvor man bliver enige om, at de og de og de folk har vi tillid til kan lave den her undersøgelse, og så går man i gang med dem.
Det er der lavet stakkevis af her fra Folketingets side, som alle partier har bakket op bag.
Så jeg synes, man skal være mere positiv over for det ønske, der er kommet fra Færøerne og Grønland, og jeg forstår slet ikke, at man skal være så obsternasig over for et problem, der i virkeligheden ikke er særlig stort.
Hvis man vedtager det her i dag, så kan man jo sætte sig sammen efterfølgende og få fastlagt de nærmere retningslinjer.
Det har jeg været med til mange gange her i Folketinget, og det kan man altså også gøre i denne her sag, så vi stemmer for forslaget til vedtagelse.