runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henning Gjellerod (S), 2001-05-17:
Hr. Per Stig Møller må have mig undskyldt, men min erindring er måske lidt for dårlig.
Men jeg har nok lidt vanskeligt ved at huske specifikke situationer, hvor Det Konservative Folkeparti har stemt kraftigere imod Rusland end den øvrige delegation, så jeg vil godt høre, om hr. Per Stig Møller tænker på en bestemt situation.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-17:
Jeg vil godt takke hr. Per Stig Møller for en god og meget præcis tale og sige, at hr. Per Stig Møller måske nok skulle have søgt flertal for en vedtagelse et andet sted, hvis han ville have fordømmelsen udtrykt i en vedtagelse.
Det havde nok været muligt.
Men jeg vil spørge hr. Per Stig Møller, om hr. Per Stig Møller også vil være med i det initiativ, der går ud på at opfordre den danske regering til efterfølgende at bringe Rusland for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol, som lederen af Europarådets Parlamentariske Forsamling har opfordret til. Derudover vil jeg godt spørge hr. Per Stig Møller, om hr. Per Stig Møller har en holdning til det problem, der eksisterer med de mange tjetjenere, som er forfulgt og ikke er sikret mod forfølgelse.
Det er jo sådan, at Tjekkiet netop har vedtaget en midlertidig beskyttelseslov for tjetjenere, og jeg vil spørge hr. Per Stig Møller, om det ikke er nødvendigt at overveje noget lignende for at give en hjælpende hånd til de mange tjetjenere, som er forfulgte og ikke finder beskyttelse i øjeblikket.
Hanne Severinsen (V), 2001-05-17:
Som hr. Søren Søndergaard sikkert ved, var jeg faktisk en af dem i den liberale gruppe i Europarådet, der foreslog en tilføjelse til resolutionen om, at landene skulle indklage Rusland for Menneskerettighedsdomstolen.
Jeg har fulgt det op med at spørge den tidligere udenrigsminister og fik et meget vagt svar, men jeg synes bestemt, at det er værd at arbejde videre med den sag.
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-17:
I Le Monde den 6. februar skrev fru Hanne Severinsens partikammerat, lord Russell-Johnston, som også er præsident for Europarådet: »I Tjetjenien fortsætter chikanen og overgrebene på den civile befolkning.
Folk forsvinder ved checkpoints eller i forbindelse med razziaer.
De arresteres uden videre og tilbageholdes ulovligt.
De bliver mishandlet eller endda myrdet.
Civile og militære anklagere har indtil videre vist utilstrækkeligt engagement og konsekvens i forfølgelsen af disse anklager, særlig hvad angår undersøgelser af føderale embedsmænds formodede forbrydelser mod civile.
Europarådets Parlamentariske Forsamling har bl.a. bedt regeringerne i Europarådet om at få Rusland bragt for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Det skal der blot én stat til, men vi kunne ikke finde én blandt 40.
At sige, at dette er skammeligt, er for mildt.«
Jeg vil spørge fru Hanne Severinsen: Er fru Hanne Severinsen enig med sin partikammerat i Europarådet, og vil hun sammen med os andre arbejde for, at Danmark anlægger en sag ved Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol mod Rusland?
Søren Søndergaard (EL), 2001-05-17:
Jeg vil godt sige tak for svaret.
Jeg har også bemærket de spørgsmål, som fru Hanne Severinsen har stillet i denne sammenhæng, og derfor må det jo være åbenlyst, at i hvert fald SF, Enhedslisten og Venstre - nu kan vi jo høre, hvordan alle de øvrige partier stiller sig - umiddelbart i forlængelse af denne forespørgsel vil tage et initiativ over for regeringen med henblik på at få indbragt sagen for Den Europæiske Menneskerettighedsdomstol.
Så jeg siger tak for svaret.
Per Stig Møller (KF), 2001-05-17:
Og angående den tjetjenske asyl i Danmark, så skal vi jo lige fastholde, så vi ikke går fejl af hinanden, at asylgivning ikke er en politisk afgørelse, men en konkret afgørelse.
Den afgøres altså ikke her i Folketingssalen, så vi kan ikke stå og give carte blanche til alle asylansøgere.
Min pointe er, at tjetjenere er berettigede til at få asyl i Danmark efter min opfattelse, hvis de er politisk forfulgte, og det er man, hvis man har støttet Mashkadovs regering.
Men jeg står ikke her og siger, at alle tjetjenere skal have opholdstilladelse i Danmark, for det er en konkret behandling, som ikke afgøres i salen.
Grete Schødts (S), 2001-05-18:
Kan jeg blive enig med Venstres ordfører om, at der står i beslutningsforslaget, at det bliver muligt at oprette andelsselskaber, som skal varetage den praktiske bistand og den personlige pleje for de ældre borgere, at kommunen forpligtes til at tegne en driftsoverenskomst med andelsselskabet og betaler et nærmere fastsat beløb for det antal ældre andelshavere, som er visiteret til praktisk bistand eller personlig pleje i hjemmet, og som samtidig ønsker, at andelsselskabet skal levere den visiterede pleje?
Ældre uanset leje- eller ejerforhold må da aldrig blive afhængige af, hvilken boligform de har.
Ældre ønsker da at blive boende i deres nærområde, uanset i hvilken boligform, og derfor er boligministerens nye oplæg om en bredere vifte den rigtige vej.
Else Winther Andersen (V), 2001-05-18:
Det er jo sådan, at der er flere og flere ældre, der i dag bor i en andelsbolig, og jeg vil da godt starte med at sige til socialministeren, at en andelsforening er et socialt fællesskab, hvor man er solidarisk og hjælper hinanden.
Det, vi vil med det her beslutningsforslag, er jo nemlig at give valgfrihed til en gruppe mennesker til at tilrettelægge den omsorg og pleje, de ønsker sig i deres alderdom.
De kan på den måde blive i det boligområde, i deres bolig, der tit er meget ældreegnet, for det er måske en bolig, de har fået i 50-års-alderen, og det giver dem tryghed.
De bor et sted, i en periode hvor de er i en gråzone
med helbredet, hvor de så kan blive boende.
Det vil på længere sigt i hvert fald også være en besparelse.
Det giver meget større variation og fleksibilitet i tilbudet til vore ældre medborgere.
De, der bor i den andelsforening eller i nabolaget, har frihed til at deltage, de kan også lade være.
Der er ingen, der bliver tvunget til det.
Men der er noget meget væsentligt, og det signal vil jeg godt sende til den socialdemokratiske ordfører, fru Grete Schødts, nemlig at det her er altså intet tagselvbord.
Det er intet tagselvbord, og det er i hvert fald ikke en udlicitering.
Tilsynet vil jo stadig væk ligge hos kommunerne.
Det er ikke et spørgsmål om, at nogle ældre mennesker køres ud i et hjørne, uden at der er et ordentligt tilsyn med dem.
Det er, at den gruppe ældre får mulighed for at lære nogle andre at kende, og taler vi ikke om her i denne Folketingssal, at det er godt med et socialt netværk, når man bliver ældre, og at det er godt, at vi styrker det sociale frivillige arbejde?
Det vil altså sige, at man kan blive medlem af en andelsforening, der påtager sig denne opgave og måske også udfører et frivilligt arbejde med at få det til at fungere.
Det kan være som at putte frivillighedstimer i en bank, som man så selv kan hæve af, når man bliver ældre, og det er ikke noget, der koster det offentlige én krone.
Hvis man absolut skal være negativ, kan man jo så være det fra både regeringens og Socialdemokratiets side, men de argumenter, de er kommet med, er i hvert fald ikke holdbare.
Det er ingen udlicitering, og det er det modsatte af usolidarisk.
Det er solidaritet, det ligger i selve andelstanken.
Vi håber på, at det får en positiv udvalgsbehandling, og at det kan føre til en vedtagelse her i Folketinget af det her beslutningsforslag.
Det kunne være en meget spændende nytænkning til gavn for vores ældre medborgere.
Grete Schødts (S), 2001-05-18:
Andelsselskaber, bistand og personlig pleje for ældre.
Forslaget mener jeg medfører, at kommunerne forpligtes til at udlicitere personlig pleje og praktisk bistand til private aktører, altså i det her tilfælde et andelsselskab.
Dette forslag betyder, at der bygges privatejede plejehjem, ældreboliger, hvor beboeren ejer sin andel.
Det har jeg absolut ikke noget imod, det synes jeg er en god tanke, men kommunerne skal så stille en pose penge til rådighed for hver andelshaver til pleje- og omsorgspersonale, som andelsselskabet administrerer.
Det her forslag peger kun i retning af forbedrede forhold for de økonomisk bedst stillede ældre.
Der er i praksis tale om en videreførelse af Venstres felttog for at tvangsudlicitere offentlige opgaver.
Hvad er det, vi mangler allermest på ældreområdet lige nu og i mange år frem?
Og hvad er det i fællesskabets ånd, vi har brug for og skal bruge økonomi og service til?
Vi mangler personale, hjemmehjælpere, social- og sundhedshjælpere.
Vi mangler hænder, mennesker, og forpligtelsen til at skaffe dem skal vi efter min opfattelse prioritere meget højt.
Boligforeningstanken, byggeri af mange flere almennyttige boliger i gadeniveau, de nye ældreboliger, de nye centre, bofællesskaber, oldekoller, for den sags skyld også andelsboliger, hvor hjælpen kommer, når behovet opstår, den brede vifte af boligformer er en retfærdig social model, og det er faktisk det, vi i Socialdemokratiet støtter allermest.
Jeg afviser ikke andelstanken, tværtimod, men siger, at vores opgave først og fremmest er at støtte de svageste uanset boligform, ejere som lejere, som har brug for pleje, omsorg og praktisk bistand.
Kollektiv hjemmehjælp, gruppehjemmehjælp er i dag nøglen til at nå så mange hjem som overhovedet muligt og yde hjælp efter behov.
Vi er klart imod, og det kan ikke komme overraskende, at personlig pleje skal overlades til private aktører.
Jeg har ikke brugt min taletid endnu, så jeg vil prøve at sige lidt om, hvordan jeg oplever det.
Hjemme i mit sølvbryllupskvarter ejer vi alle sammen vores huse.
Jeg læser det her forslag således: Så indrettet vi et hus, og vi er en andelsbevægelse, og så ansætter vi, der har en andel, en hjemmehjælper efter visitation og sender regningen til kommunen.
Hvis ikke det er privatisering ud over alle grænser, så ved jeg ikke, hvad det er.
Det kan godt være, hr. Erik Larsen har ret i, at det er de samme lønkroner, der kommer ud, men det er nogle andre, der kan råde over hjemmehjælperne, ellers har jeg misforstået alt.
Erik Larsen (V), 2001-05-18:
Nå jeg tager ordet her, er det faktisk, fordi jeg gerne vil prøve, om jeg kan undgå, at debatten om det her, synes jeg, fornemme forslag, ryger af sporet.
Der kommer ikke en eneste krone mere ned ned i andelsselskabets kasse, end de pågældende personer enkeltvis ville have været berettiget til.
Jeg synes faktisk, det er lidt for dårligt af ministeren på den måde at prøve at afspore debatten fra starten.
Jørn Pedersen (S), 2001-05-18:
Jeg vil godt sige, at vi fra Socialdemokratiets side godt kan se de positive elementer, men vi synes bare ikke, at det er nok at stoppe her.
Hr. Erik Larsen ved jo også godt, at hvis man, når man har grupper, der har lignende ordninger, forbedrer i forhold til den ene gruppe, så er man også nødt til at gøre det i forhold til de andre.
Det var derfor, at jeg helt præcist nævnte de mennesker, der passer deres handicappede barn.
Jeg har lige i morges læst et brev fra en dame, der har passet et kræftsygt barn, hvor der er en hel række ting, der ikke hænger sammen efterfølgende, fordi rettighederne ikke er i orden.
Så synes jeg faktisk, at vi burde sætte os ned og spørge fra bunden: Jamen hvor er det så, der er nogle rettigheder, der ikke hænger sammen, så nogle mennesker, der påtager sig et ansvar på samfundets vegne, bliver straffet på et senere tidspunkt?
Det var derfor, jeg fremhævede den gruppe, for jeg synes, at det bør indgå i de overvejelser, vi så må have.
Hvor har vi nogle, der er i klemme?
Hvad kan vi gøre?
Og hvad koster det?
For jeg er nødt til at sige, at det her kommer til at koste penge.
Det var også derfor, at jeg pegede på gruppen
Der er altså nogle problemer, vi står over for, og som jeg mener, vi også skal løse, når vi skal i gang.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-18:
Jeg skal takke for besvarelsen fra hr. Erik Larsen, som på spørgsmålet om, hvorvidt det kan forlænges, svarede, at det kan forlænges, og jeg antager, det betyder, at vi tilføjer »hvis ansøgeren ønsker det«.
Det ville være et afgørende punkt for os.
Jeg forstod også på hr. Erik Larsens svar, at Venstre havde tænkt sig det som en ret, at man kunne tage orlov, og så er den jo også klaret af. Jeg forstod om det der plejehjem, at det kunne godt udstrækkes til andre, der havde et tilsvarende plejebehov, så det skal ikke læses snævert, og med hensyn til aflønning er jeg enig i, at der er nogle ting, vi lige skal kigge på, dels om rettigheder, dels at man pensionsmæssigt ikke stilles dårligere ved at gå ind i sådan et orlovsforløb. Så har vi det sådan i SF, og det er sagt helt uden at drille, at der er større glæde over én synder, der omvender sig, end over 99 retfærdige.
Det er klart, at når vi i dag møder et forslag, der er en afskrift, tror jeg næsten jeg tør sige, af vores forslag, så er det en ganske interessant dag.
Den vil blive husket som den dag, hvor der var et flertal i Folketinget for at gå videre med orlov og for at få forlænget barselorloven.
Det er ikke så dårligt endda set fra SF's synspunkt.
For et medlem af et parti, der har kæmpet for det her i årevis, er det sjældent, at solen har strålet så smukt.
Tove Videbæk (KRF), 2001-05-18:
B 187 er et meget positivt forslag om muligheden for, at et familiemedlem, en pårørende, en ægtefælle kan tage orlov til at passe et handicappet eller et svært sygt familiemedlem.
Forslaget bygger på Projekt Pasning i Odense, 1996-2000, som havde nogle rigtig gode resultater.
I forslaget er indbygget, at den, der tager orlov, skal betragtes som ansat i et lønarbejde med de almindelige regler, der følger heraf, bl.a. optjening af dagpengerettigheder.
Det er jo helt rimeligt og fair også set på baggrund af den store og meget tunge opgave, det kan være alene at passe en handicappet eller svært syg pårørende.
Hvorfor lige 6 måneder?
Og når perioden er slut, har man så helt automatisk fået en plads på plejehjemmet, eller hvordan er det med det?
Hvilke løsningsmuligheder har forslagsstillerne?
Vi har jo allerede set mange tal og statistikker vedrørende mangel på plejepersonale i de kommende år, så dette forslag kunne jo netop være med til at aflaste på det her område.
For den handicappede eller svært syge vil denne familiepleje jo være en meget mere solid og stabil hjælp.
Det er den samme, der er der hele tiden eller det meste af tiden, og ikke 50-100 forskellige på et år, som mange mennesker oplever ude omkring.
Så der er mange positive ting i dette forslag, og Kristeligt Folkeparti støtter det naturligvis.
Else Winther Andersen (V), 2001-05-18:
Fru Grete Schødts vil jeg rose for, at hun er god til at citere fra beslutningsforslaget.
Men der blev stoppet lige tidligt nok, for der står også, at den enkelte ældre ikke kan tvinges til at deltage i dette andelsselskab.
Hvis nogle ønsker at have den offentlige hjemmehjælp, skal de ikke tvinges.
Der er en reel valgmulighed i dette her med størst muligt hensyn til den ældre og også til, at den ældre kan få en høj livskvalitet i det her.
Erik Larsen (V), 2001-05-18:
Til hr. Jørn Pedersen: Nu er det ikke alene ægtefæller, der står pårørende, og pårørende vil også være forældre til et handicappet barn.
Vi har set på, hvad det er for et plejebehov, der er, og det er det, der er afgørende for forslaget.
Men det er jo klart, som jeg siger, at det her er en orlov, vi vil give, for at folk kan få afklaret deres situation, så de kan finde ud af med sig selv og deres familie, om det her er noget, de kan klare.
Man kan så have et halvt år til at prøve, om det er noget, man kan klare, men det forhindrer jo ikke, at man kan fortsætte i årevis med at have den indstilling, at man gerne vil passe sin ægtefælle, sit barn eller sin pårørende i det hele taget.
Jette Gottlieb (EL), 2001-05-18:
Jeg vil bare spørge hr. Erik Larsen, om ikke han er af den opfattelse, at det er muligt at etablere det her forsøgsvis via § 71, stk. 3, sådan at der rent faktisk er nogle muligheder for at arbejde med det, uanset om der er flertal for dets gennemførelse her og nu som en almenregel.
Det, jeg taler om, er spørgsmålet om, hvor forpligtende »forpligtet« er i beslutningsforslagsteksten.
Men er det ikke muligt via § 71, stk. 3 at etablere andelsselskaber af den art, som kan varetage de opgaver?
Grete Schødts (S), 2001-05-18:
Den her debat virker, ligesom hverken Venstre eller De Konservative nogen sinde kommer ud i den virkelige verden.
Vi har de mest velfungerende boliger, almennyttige boliger med ældrecentre, plejefaciliteter, servicearealer, frivillige hjælpere, vi har alt, og alt kan lade sig gøre.
Det kan man da også bare gøre, hvis man bor en i andelsbolig.
Det samme kan da nøjagtig foregå der.
Men man skal være andelshaver for at have et frit valg, og det er det, vi er imod.
Alt det, ordførerne for forslagsstillerne står og siger,
foregår ude i samfundet hver eneste dag, så der er ingen grund til det her beslutningsforslag, det er fuldstændig overflødigt. Fuldstændig.
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-05-18:
Jeg ved ikke, om fru Grete Schødts kunne høre, hvad hun selv stod og sagde, men hvis ikke har hun jo mulighed for at læse sig til det.
Hvis det, fru Grete Schødts sagde, var rigtigt, så forstår jeg overhovedet ikke Socialdemokratiets argumentation i forrige uge, hvor vi havde K og V's forslag om frit valg på hjemmehjælpsområdet til behandling her i salen.
Hvis det er muligt, hvorfor så overhovedet være sådan imod det? Vi ønsker, at borgerne skal have mulighed for selv at bestemme, hvem der skal ind i deres hjem;
det lægger vi ikke skjul på.
Her kommer vi med et forslag, som giver mulighed for, at praktisk og personlig pleje kan udøves inden for den ramme, der hedder en andelsforening.
Det er et skridt i den rigtige retning, men vi ønsker grundlæggende, at der bliver frit valg for alle.
Det kan Socialdemokratiet ikke med rimelighed være i tvivl om.
Vi ønsker samtidig at fastholde myndighedsansvaret hos kommunen.
Vi ønsker også at fastholde kommunernes ansvar for, at kvaliteten er på et ordentligt niveau, og vi ønsker, at kommunen fortsat skal have tilsynsforpligtelsen.
Det, der altså står tilbage, er alene, om borgerne selv skal have lov til at bestemme, hvem der kommer ind i deres eget hjem, og der er det, at Socialdemokraterne gang på mener, at det kan de bedst bestemme.
Vi mener, det kan borgeren bedst.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-18:
Jeg vil starte med at kvittere for Venstres opfindsomhed
, når det drejer sig om forskellige skridt i retning af få privataktører til at overtage offentlige opgaver.
Jeg synes, at fantasien er meget stor, og det er ikke sagt i nogen ond mening.
Jeg synes altid, man skal kvittere for, når der er meget fantasi.
Men det er jo klart, at det jo afgørende skiller mellem SF, Venstre og De Konservative ved, om man synes, at denne her type opgaver bedst varetages i det offentlige system, eller man ønsker at lægge store dele af opgaverne ud privat.
Det er en både praktisk og en ideologisk skillelinje i debatten, og derfor kan vi selvfølgelig ikke støtte forslaget her.
Jeg vil så sige lidt om forslaget i øvrigt.
Jeg synes, at der er meget god idé i overvejelserne om at sikre flere penge til fællesarealer i forbindelse med boliger.
Det var jo noget af det, vi var optaget af, da vi forhandlede finansloven for år 2001, og det er vel en kendt hemmelighed, at grunden til, at beløbet til at støtte blev forhøjet, er SF's indsats i forhandlingerne, og på samme måde med de ting, vi også med Enhedslistens hjælp fik igennem i forhold til genoptræning og akutstuer. Men jeg synes i virkeligheden, det lidt ærgerlige ved debatten er, at vi ikke får den egentlige debat, nemlig om, hvad det er, der er hovedproblemet på ældreområdet.
Det er efter SF's opfattelse følgende: For det første at vi mangler et markant forøget ældreboligbyggeri. Der har været en lang debat her fra morgenen af om boligpolitik, og jeg skal ikke gentage den debat, men bare sige, at krumtappen for at få bedre forhold for de svageste ældre er at sikre, at vi får flere ældreboliger og har mulighed for at give tilskud til fællesarealerne rundtomkring.
For det andet skal der være flere ansatte.
Jeg tror også, at Venstre og De Konservative vil medgive, at der kommer ikke flere ansatte ud af det her forslag.
Altså man roder lidt rundt med tingene og sådan noget, det er på den måde et lidt langhåret forslag, men der kommer ikke flere mennesker ud af det sådan i kød og blod, og det, der er vores hovedproblem på ældreområdet, er jo, at specielt den praktiske hjælp har brug for, at der er flere ansatte.
Det er et tema, som Venstre og De Konservative glemmer,
hver gang vi har finanslovforhandlinger, og det er ærgerligt, for det er jo der, man har mulighed for det, men det er selvfølgelig, fordi det kolliderer med andre mål: målet om, at de offentlige udgifter ikke må stige, målet om, at der ikke må ansættes flere i den offentlige sektor og sådan noget.
For det tredje tror jeg, det er vigtigt at sikre flere andelsboliger, altså et højere andelsboligbyggeri.
For det fjerde er det vigtigt at være opmærksom på, at om ganske kort tid går regeringen i gang med at forhandle kommunalaftaler med kommunerne og amterne
Der er det fantastisk vigtigt, at man skaber det råderum, der både giver mulighed for et langt mere ambitiøst byggeri på ældreområdet og også giver økonomisk rum til at ansætte nogle flere.
Så summa summarum: Interessant at se forsøget på at få udliciteret i mange forskellige variationer.
Vi venter spændt på det næste.
Vi er ikke i stand til at støtte forslaget.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-18:
Dansk Folkeparti er enig i, at der ligger visse muligheder i forslaget, som vil kunne forbedre muligheden for, at ældre i andelsboligforeninger kan blive længere i boligen, hvis der etableres den nødvendige service, pleje og bistand, der er behov for i forbindelse med boligen.
Bofællesskaber er en god løsning for ældre, der ønsker at flytte fra ensomheden i f.eks. et parcelhus og over i et fællesskab.
De andelsselskaber, der skal oprettes, skal ifølge forslaget også have mulighed for at opføre servicearealer med et tilskud på 40.000 kr. pr. bolig. Endvidere skal kommunen forpligtes til at tegne driftoverenskomst med andelsselskabet.
Det lyder lidt for dramatisk og drastisk i mine ører, men vi må se nærmere på, hvad det kan indebære.
Men når kommunen indgår driftsoverenskomst, skal kommunen naturligvis bevare ansvaret for ældreplejens kvalitet og tilsynet med plejen. Dansk Folkeparti er skeptisk over for, om de mange - jeg regner med, det bliver små - andelsselskaber får mulighed for at blive professionelle nok til at løfte opgaven.
Der skal jo ansættes dygtige medarbejdere til pleje og de almindelige hjemmehjælpsopgaver.
Og bliver volumen stor nok, hvis det kun er få beboere, der er visiteret til den service, som andelsselskabet skal yde?
Selv om det er bofællesskaber for ældre, forslaget sigter på, er det jo ikke alle, der har behov for andelsselskabets ydelser, og det er derfor heller ikke alle, der er visiteret til dem.
Desuden skal det være frivilligt at tilslutte sig andelsselskabet.
Men jeg tror altså, det bliver meget, meget svært at få det til at fungere.
Og jeg kan i realiteten ikke se forskellen på, at et privat firma overtager serviceydelserne, bortset fra de pæne ord der er i bemærkningerne til forslaget om, at andelsselskaberne skal være nonprofit.
Men det er måske taget med, fordi her op til valget lyder privatisering og udlicitering ikke så godt, det er efterhånden blevet et fyord.
Så det kan jo være derfor.
Jeg er meget skeptisk over for, om de her andelsselskaber kan blive professionelle nok. I øvrigt vil jeg gerne spørge forslagsstillerne, hvorfor der ikke er medtaget ejerlejlighedsforeninger i forslaget.
Der må jo også kunne oprettes en lignende form for serviceselskaber, der skal tage sig af behovet hos de ældre, der bor dér.
Men for Dansk Folkeparti er der alfa og omega, at alle ældre skal have den pleje, omsorg og tryghed, de har behov for.
Så hvis dette forslag peger i den retning, er Dansk Folkeparti med.
Men der er mange sten, der skal vendes, før Dansk Folkeparti helhjertet kan gå ind i dette forslag.