Brian Mikkelsen (KF), 2001-01-23:
Transport spiller jo en særdeles vigtig rolle i et samfund som det danske.
Personbilen - det kan vi også konstatere - er nu engang den dominerende transportform.
Cirka 75 pct. af al persontransport foregår via personbilen.
Der er jo ikke noget, der indikerer, at den tendens vil ændre sig i de kommende år.
Snarere oplever vi, at trafikken stiger og stiger notorisk hvert år.
For uanset visse partiers gentagne lovprisning af den ene del af transporten, altså den offentlige transport, så er bilen for mange en simpel nødvendighed for at komme til og fra arbejdet.
Det betyder ikke, vil jeg godt indskyde i en bisætning, at man så skal undervurdere og underprioritere den anden del af transportformen, den kollektive transport, der for mange er lige så uundværlig, og som er et fantastisk godt skub i mobiliteten i det danske samfund.
Men nu er det nu engang bilen, vi tager udgangspunkt i også i dagens debat.
Thorkild E. Jensen, der er næstformand i Dansk Metal, har sagt: Privatbilen er nødvendig, for at mange af vore medlemmer kan passe deres arbejde og få et tåleligt familieliv.
For dem, der har børn, vil det slet ikke kunne lade sig gøre uden en privatbil.
Sådan udtrykker næstformanden for Dansk Metal sig.
Desværre har den fokusering på bilens nødvendighed jo også betydet, da der nu er flere ude at køre, at der har været et meget stort antal trafikdræbte og mange tilskadekomne.
Det kulminerede i 1986-87, hvor mere end 700 mennesker mistede livet i trafikken.
Denne udvikling er heldigvis vendt til det bedre, bl.a. på baggrund af et stort arbejde for trafiksikkerheden blandt alle involverede instanser, f.eks. Færdselssikkerhedskommissionen.
Men dermed er arbejdet jo ikke slut.
Jeg støtter den målsætning, den vision, som man også har i Færdselssikkerhedskommissionen, nemlig at hvert eneste dræbt menneske jo er ét menneske for meget.
Vi har alle et ansvar, politikere, embedsmænd og eksperter, for at bringe tallet ned.
Spørgsmålet er så blot, hvad man yderligere kan gøre i dag, hvor man jo har været igennem de fleste af de løsninger, der ligger lige for. Regeringens svar på dette spørgsmål er øget viden, bl.a. i form af en havarikommission for vejtrafikulykker, forbedret datagrundlag og øget forskning.
Det er nødvendigt med mere viden, hvis vi ønsker, at antallet af trafikulykker fortsat skal falde og ikke blot ønsker at kaste gode penge efter dårlige.
Derfor er de ovennævnte initiativer væsentlige.
Vi kan støtte dem fra De Konservatives side, for de er et vigtigt skridt mod færre dræbte og tilskadekomne i trafikken.
Men vi skal jo ikke blot afvente forskningens resultater.
Der er en lang række områder, hvor man allerede på nuværende tidspunkt kan sætte ind.
Af initiativer med mere direkte effekt på trafiksikkerheden er det væsentligste det, som regeringen overvejer vedrørende indførelsen af det såkaldte klippekort, et system, der skulle summere grove overtrædelser af færdselsloven op, og når grænsen er nået, frakendes kørekortet.
Vi støtter en sådan model, for vi er overbeviste om, at et sådant system kan medvirke til såvel færre kvæstede som færre dræbte i trafikken.
Et klippekortsystem vil ramme de trafikanter, de bilister, der gang på gang overtræder færdselsloven, og som fuldstændig tilsidesætter hensynet til andre trafikanter.
Vi kan kun opfordre trafikministeren til at sætte farten op i det nedsatte udvalg, så vi snarest muligt kan finde den bedst mulige ordning for Danmark, bl.a. baseret på de erfaringer, som Finland, Tyskland og England allerede har gjort med en ordning som denne.
Men vi kan ikke støtte et andet punkt i redegørelsen, nemlig kæphesten om landsdækkende automatisk hastighedskontrol.
Det er jo særdeles interessant, at trafikministeren i redegørelsen fastslår, at forsøget med automatisk hastighedskontrol har været medvirkende til at nedsætte hastighederne i de pågældende områder.
Det er jo interessant, når man paralleliserer det med, hvad Vejdirektoratet i sin rapport om forsøgene konkluderer.
Men det kan ikke afgøres, om det alene skyldes automatisk hastighedskontrol, eller om der er påvirkninger fra andre faktorer, f.eks. lokale kampagner eller øget indsats over for trafikanterne fra politiets side. Faktum er, at forsøget, der her er omtalt, nedbragte hastigheden med sølle 1,3 km/t., og ifølge Vejdirektoratet kan dette altså ikke med sikkerhed tilskrives forsøget. Hvor står vi så henne?
Jo, efter vores mening står vi altså med endnu et redskab, der skal registrere og overvåge os alle sammen.
»Big Brother is watching you«
kommer endnu tættere på.
Vi tror altså ikke på effekten.
Vi er imod ideen, og derfor vil vi godt gå andre veje.
En af de veje, som vi godt vil kigge på, er de mange ulykker, som unge bilister er medvirkende til.
Regeringen har nævnt det i redegørelsen, og det er svært at finde konkrete løsningsforslag.
En af de ideer, som vi har drøftet i den konservative folketingsgruppe, er, at man har et kørekort på prøve i 3 år, hvis man er ung bilist, for vi ved jo notorisk, at langt de fleste uheld sker, når unge bilister er ude at prøve grænser af, køre for stærkt, overhale og overtræde færdselsreglerne.
Hvis man kører for stærkt, meget for stærkt, hvis man kører promillekørsel, hvis man ikke overholder de mest banale færdselsregler, jamen så har man altså kun sit kørekort på prøve i 3 år.
Vi ved jo, at unge bilister værdsætter deres kørekort meget.
Vi ved også, at de så vil opfange signalet.
Vi tror altså i den konservative folketingsgruppe på, at det vil være med til at give noget agtpågivenhed; at det vil være med til at sikre, at der var en diskussion også i de unge miljøer om, hvordan man skulle passe lidt bedre på hinanden.
Et af de andre områder, der er nævnt i redegørelsen, er cyklisterne.
Man skal også se på cyklisternes adfærd.
Forhøjelsen af bøderne for cyklisters trafikforseelser var et skridt i den rigtige retning.
Men regeringen er altså nødsaget til at se nærmere på indsatsmuligheder over for cyklisternes brud på god færdselsskik, og cyklisterne er nødt til at erkende deres ansvar i trafikken. Der er et utal af farlige situationer i byerne, hvor man ikke overholder det. Jeg er selv cyklist og værdsætter den transportform meget, men man skal være opmærksom på, at det giver mange uheldige situationer, og det er sårbare, bløde trafikanter, som også selv skal overholde færdselsreglerne.
Alt i alt må man dog sige, at der er mange interessante initiativer at finde i redegørelsen.
Vi støtter langt de fleste af dem.
Hensigten er jo bestemt også vores.
Vi synes, det er et godt stykke arbejde, der er lavet.
Men vi synes også godt, man kunne tænke sig at se på nogle andre ting.
F.eks. kunne det være interessant at se på effekten af, at man nedsatte afgiften på sikkerhedsudstyr i bilerne endnu mere, end man gør i dag.
Vi ved godt, at det koster en formue
at installere rigtigt sikkerhedsudstyr.
Hvorfor ikke se på effekten af det?
Kunne det f.eks. være med til at forbedre trafiksikkerheden?
Men generelt synes vi altså, at det er en god, glimrende og interessant redegørelse, hvor vi kan støtte langt de fleste initiativer.