runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Line Barfod (EL), 2002-10-23:
Nu ligger der jo ikke nogen skriftlig redegørelse fra finansministeren til Folketinget.
Derfor er der mange ting, vi endnu ikke ved, og hvis det nu kommer frem, at finansministeren har givet forkerte oplysninger til offentlig myndighed, har skrevet noget forkert på nogle af de mange skriftlige erklæringer, han har afgivet til forskellige offentlige myndigheder, så er vi ovre i straffeloven.
Vil statsministeren stadig mene, at det ikke får nogen konsekvenser for finansministeren, eller mener statsministeren, at det er i orden, at ministre giver forkerte oplysninger, hvis det ikke kun er til pressen og til Folketinget, som de forklaringer, finansministeren hidtil er kommet med via pressen, som jo også er gået til Folketinget, men hvis der også decideret er givet forkerte oplysninger til offentlig myndighed i diverse erklæringer?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Jeg vil gerne takke statsministeren for svaret vedrørende Venstresocialister og også Preben Wilhjelm, som uden tvivl vil være glad for statsministerens svar.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om det virkelig kan være rigtigt, og det er det indtryk, man får af pressen, at finansministeren skulle være modvillig over for at udarbejde en sådan skriftlig redegørelse til Folketinget, som fru Line Barfod var inde på.
Nu har fru Line Barfod og jeg i går skrevet til finansministeren og opfordret ham til at komme med en sådan redegørelse til Folketinget inden forespørgselsdebatten.
Jeg stillede offentligt for lang tid siden et forslag om, at han skulle komme med sådan en redegørelse, men det indtryk, man får i pressen, er, at det er han ikke interesseret i, og det skaber altså et uheldigt indtryk,
vil jeg sige til statsministeren.
Derfor håber jeg, statsministeren vil sige til finansministeren, at det er altså en god idé, hvis han ser at få lavet den skriftlige redegørelse, således at den forespørgselsdebat, der kommer i Folketingssalen, kan foregå på baggrund af en fuldstændig udtømmende redegørelse for sagen.
Det håber jeg statsministeren kan være enig i vil være det rigtige.
Aage Frandsen (SF), 2002-10-23:
Jeg lagde mærke til, at statsministeren ikke besvarede mit spørgsmål.
Det kan skyldes, at det var et dårligt spørgsmål.
Det tror jeg nu ikke det var, jeg synes sådan set, at det var et godt spørgsmål, nemlig om ikke statsministeren blev overrasket over, at finansministeren havde så ringe kendskab til en så central lovgivning, når man er bonde, og når man bor i et sommerhus.
Vi, der enten er det ene eller det andet, kender helt præcist disse regler.
Vi, der bor på landbrugsejendomme, ved helt præcist, hvilke regler der er.
Hvis man skal bo på landet, lærer man virkelig, at man skal kende disse regler.
Kendte statsministeren ikke de samme regler, selv om statsministeren ikke, så vidt jeg ved, har en landbrugsejendom?
Ole Stavad (S), 2002-10-23:
Jeg synes, det var et meget tydeligt svar, jeg fik fra statsministeren.
Han har ingen som helst kommentarer til finansministerens forskellige bortforklaringer eller til, at han sender sin pressechef i byen for direkte at benægte sandheden.
Jeg vil godt føje et yderligere spørgsmål til.
Jeg forstår godt statsministerens forsøg på at lægge slør over hele denne her sag ved at tale om tidligere regeringer, som det skete i tidligere spørgsmål, men har statsministeren noget eksempel fra den tidligere regering eller tidligere regeringer i det hele taget på, at informationsmedarbejdere har udtalt sig direkte i strid med sandheden om noget, der vedrører en minister personlig?
Hvis det skulle være tilfældet, vil jeg gerne høre om eksemplet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-23:
Til det sidste må jeg sige, at jeg tror slet ikke, vi har diskuteret informationsmedarbejdere under det her spørgsmål.
Der diskuterer vi finansministerens bopælsforhold, så jeg har overhovedet slet ikke draget den tidligere regering ind i det her spørgsmål.
Jeg kan kun sige til hr. Thomas Adelskov og til hr. Aage Frandsen, at jeg kan i det hele henholde mig til, hvad jeg allerede har svaret.
Jeg har simpelt hen ikke mere at føje til.
Til fru Line Barfod og til hr. Keld Albrechtsen kan jeg kun sige, at det naturligvis er sådan, at hvis der fra Folketingets side stilles spørgsmål til ministrene, bliver spørgsmålene besvaret.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Skriftlig begrundelse
Det ventes nu, at der vil blive givet væsentlig færre tilsagn til alment nybyggeri i 2003 og 2004, end der bliver givet i år.
Dette er et stort problem i en situation, hvor der er brug for flere almene boliger, ikke færre.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Det har hele tiden været den nuværende regerings mål at øge byggeriet af almene boliger og ikke mindst almene familie- og ældreboliger.
Regeringen fik allerede i foråret 2002 vedtaget sit forslag om nedsættelse af den kommunale grundkapital fra 14 pct. til 7 pct. for tilsagn til det almene byggeri fra 2002 til 2004.
Jeg er sikker på, at der i perioden fra 2002 til 2004 vil være flere tilsagn om at bygge almene boliger, end hvis vi ikke havde sat den kommunale grundkapital ned. Det tror jeg også spørgeren vil være enig med ministeren i.
Det forventes, at der i de 3 år netto er givet tilsagn om omkring 22.000 almene boliger, dvs. 4.000 flere, end der ellers kunne forventes.
Jeg kan sige, at kommunerne har taget særdeles godt imod regeringens initiativ.
I 2002 er der tale om en ekstraordinær stigning i forhold til det forventede.
I 2003 og 2004 kan vi ikke forvente en lige så stor stigning.
Det betyder dog, at der i alle de 3 år vil blive givet tilsagn til flere almene boliger, ikke færre.
Modsat hr. Keld Albrechtsen kan jeg altså ikke se noget problem i, at vi får en stor stigning i det almene byggeri i 2002 og en lidt mindre i 2003 og 2004.
Jeg vil gerne sige, at i den forbindelse er det værd at hæfte sig ved, at den netop indgåede aftale om flere og bedre boliger betyder, at der for 2003 vil komme gang i det private udlejningsbyggeri og i opførelsen af private ungdomsboliger.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Jeg vil gerne spørge ministeren, om ikke det er korrekt, at efter de tal, som ministeren selv arbejder ud fra, sker der et fald i antallet af tilsagn fra i år, hvor vi formentlig når op omkring 8.300, og så kommer det ned på omkring 6.600 til næste år og 6.600 til næste år igen, altså i virkeligheden et ret dramatisk fald fra i år og til næste år.
Kan det have sammenhæng med, at ministeren har forudset det, der vil være virkningen af dette boligforlig, nemlig at boligselskaberne selvfølgelig vil være tilbageholdende med at tage pengene fra deres egen opsparing, fra den opsparing, som beboerne har foretaget via huslejen i den tro, at pengene skulle bruges til modernisering og forbedringer i de ældre boligejendomme?
Problemet er jo, at hver gang der bliver truffet en beslutning om mere nybyggeri i et boligselskab, ved man godt, hvor pengene bliver taget fra, de bliver taget fra beboernes kasse i Landsbyggefonden.
Det er vel årsagen til, at ministeren forventer et sådant fald i antallet af nye tilsagn i årene 2004 og 2003.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Jeg kan sige, at ser vi på tilsagn om almene boliger, er det korrekt, som hr. Keld Albrechtsen siger, at vi er på - og det er jo hele tiden en vurdering - omkring 8.500 boliger her i 2002.
Vores vurdering er ca. 6.800 - måske bliver det 6.500 eller et andet tal - og det samme i 2004.
Så det er korrekt, at der er et fald i 2003 og 2004. Jeg synes, at det, der er lidt interessant at se på, er, hvad tilsagnet om almene boliger var i 1999, i 2000, i 2001.
Da var det henholdsvis 6.400, 5.800, 6.200.
Så der er altså tale om en meget, meget stor stigning her i 2002, og i årene 2003 og 2004 er forventningen jo, at det bliver tal, der er endnu højere, end vi så i både 1999, 2000 og 2001.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Nu kan tal jo udlægges på mange forskellige måder.
Men hvis man lytter godt til ministerens besvarelse, kan man altså høre, at tidligere lå vi på et niveau omkring 6.000, godt 6.000 i mange af årene, og det er også det niveau, som vi når frem til i 2003 og 2004.
Det vil altså sige, at alt, hvad ministeren har udrettet, er, at ministeren har taget en lov, som blev aftalt mellem den gamle regering og venstrefløjen, og gennemført den med virkning for i år, og det giver så en stigning i år.
Men så falder det hele tilbage, fordi ministeren har gennemført et forlig, der indebærer, at hvis boligselskaberne skal bygge, skal de forgribe sig på beboernes egen opsparing, som beboerne havde fået løfte om skulle gå til modernisering og fornyelse.
Derfor vil jeg godt spørge ministeren: Er det ikke krystalklart også for ministeren, at når man indfører en sådan ordning, hvor nybyggeri klæder de gamle afdelinger af, kan man da heller ikke forvente, at boligselskaberne tør bygge? Så bliver det jo vendt mod deres egne beboerne
, hvis de træffer sådanne beslutninger.
Det er slet ikke sikkert, de får lov til det, for det kan være, at der bliver valgt nogle andre ude i boligselskaberne til at sidde i bestyrelserne.
Jeg forstår godt, hvis beboerne ikke vil acceptere, at deres opsparing skal plyndres for at finansiere nybyggeriet.
Det spørgsmål, jeg stiller mig, er: Må man derfor ikke forvente, at det almene byggeri i virkeligheden vil falde betydeligt i de kommende år?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Jeg vil gerne sige til hr. Keld Albrechtsen, at der er jo forskel på, hvordan vi ser dette problem, og jeg vil gerne sige, at regeringen har indgået en meget bred aftale, en aftale, der ikke kun omfatter spørgerens eget parti og SF, men hvor der er bredt flertal i Folketinget for at bygge nogle flere boliger.
Vi skal jo ikke mange måneder tilbage, før hr. Keld Albrechtsen havde en argumentation om, at den stramme økonomi, der lå på amter og kommuner, gjorde, at der nu ikke ville blive bygget noget, og så står vi faktisk og forventer et tilsagn, hvor vi kommer op på 8.500.
Så vi må sige, at i hvert fald i forhold til de forventninger, som hr. Keld Albrechtsen egentlig havde tidligere, er vi havnet et lidt andet sted.
Men lad nu det være.
Der har været et behov for at komme i gang med at bygge, der har været et behov i nogle kommuner, og det er så det, vi ser på tilmeldingerne, og så er det jo altså at spå om fremtiden, om der nu kommer 6.800, 7.000 eller 6.500.
Vi har tilvejebragt redskaberne til, at der kan bygges
noget mere, og det er klart, at nu har kommunerne meldt ind i år, men det er jo hele tiden forventninger.
Det kan jo ikke blive andet.
Det, jeg kan notere mig, er, at de tiltag, vi har gennemført, har betydet, at hvor der tidligere var tilmeldt omkring 6.000, er der nu tilmeldt op til 8.500.
Det er det, der forventes, så vi kan se, at det har bootet det med at få bygget nogle flere almene boliger.
Hertil kommer alle de øvrige tiltag, som regeringen også har omtalt i forliget, der giver flere boliger.
Så det er altså lidt svært at være skidt tilfreds med, hvad der pågår i dansk boligpolitik lige i øjeblikket.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-10-23:
Jeg vil være utrolig glad for, hvis statsministeren denne her gang brugte tid på at svare nogle af de sidste spørgere her på det, vi også spurgte om sidst, og som også er blevet fremhævet denne her gang.
Statsministeren siger blot som kommentar til vores spørgsmål, at det er blevet indskærpet over for den pågældende medarbejder, og så er det, jeg spørger: Hvad er
det så, der rent faktisk skal til, før man drager den alvorligste konklusion, som man vel kan, nemlig at skille sig af med den pågældende medarbejder?
Hvad skal der til, for at det rent faktisk kommer til at ske, hvis det er statsministeren, der skal handle?
Og hvad vil statsministeren gøre fremover i sådan nogle situationer?
Nu har statsministeren haft et par mellemperioder, hvor han har lovet at ville gøre noget ved det, og nu spørger vi så endnu en gang: Fremover, hvis der kommer en lignende sag, vil sanktionen så være der omgående fra statsministerens side?
Vil statsministeren så sige: Så må vi skille os af med den pågældende medarbejder?
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Ud over at der nu bliver bygger for 1 mia. kr. mere over 3 år, end den tidligere regering havde lagt op til, har et bredt flertal i Folketinget jo sagt, at vi også ønsker andre parametre. Vi bruger 1 mia. kr. til at bygge ungdomsboliger til unge under uddannelse.
Vi bruger redskaber, der nu gør, at vi flytter nogle penge fra steder i vores boliglovgivning, så vi får bygget noget mere.
Vi sætter penge af til, at private pensionskasser kan få deres portefølje ud at arbejde, bestille noget, få bygget nogle flere boliger.
Det er altså svært at være pessimist, må jeg sige til hr. Keld
Albrechtsen, i øjeblikket på det her område. Jeg vil ikke stå og give masser af garantier.
Nu er det jo kommunerne, der er ansvarlige for at sige, at de mangler boliger, og så bygger de.
Nu har vi her i Folketinget med et meget, meget bredt flertal været inde og justere redskaberne, nedsat grundkapitalen fra 14 pct. til 7 pct., og det gør jo, at det er billigere at komme i gang med at bygge noget.
Så det dér med at give garantier, det kan jeg ikke.
Vi har indgået et meget bredt forlig, der gør, at dansk boligbyggeri får et boom.
Og jeg hører jo på det nærmeste, på tværs af alle interesseorganisationer, at man er tilfreds med, at der nu sker noget på dette område.
Det synes jeg at vi alle sammen skulle glæde os over.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Jeg vil godt spørge ministeren, om man hører et glædesudbrud fra f.eks. Lejernes Landsorganisation, fra Danmarks Lejerforening og fra Boligselskabernes Landsforening.
Det er nu ikke lige, hvad jeg har hørt. Jeg må så konstatere, at ministeren åbenbart synes, at det går godt nok.
Ministeren laver en ordning, hvor der vil blive bygget nogle rasende dyre taglejligheder og nogle pensionskasselejligheder, som kan udlejes til børn af de forældre, der har været så heldige at være længe i en pensionskasse, mens de, der virkelig har brug for boligerne, ikke kan betale de huslejer, der bliver tale om i det byggeri.
Jeg tror ikke, at der kommer ret meget ud af det.
Men jeg synes da, det er ærligt nok, at ministeren siger, at han ikke vil give nogen garantier.
Det tror jeg heller ikke at jeg ville, hvis jeg var i ministerens situation, for
det ville der desværre nok ikke være et grundlag for.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Jeg vil gerne sige, at med hensyn til taglejligheder er det jo et bredt politisk ønske, at man udnytter nogle af de tørrelofter, der findes i de store byer, til lejligheder.
Er det sådan, at der er folk, der gerne vil flytte ind i de lejligheder og betale det, det koster, så synes jeg, at det er helt i orden, at Københavns Kommune, Århus Kommune, og hvem det ellers måtte være, går om bord i det.
Hvis der er nogle, der flytter fra Tingbjerg til et tørreloft i Vester Søgade, bliver der altså frigjort en lejlighed i Tingbjerg.
Er der nogle, der vil betale prisen, den fri huslejedannelse, for en taglejlighed, synes jeg, det er fint, for det frigør jo de boliger, vi står og mangler, hvilket spørgeren og jeg er enige i at vi gør. Med hensyn til pensionskassebyggeriet: Vi har jo tidligere forsøgt at få pensionskasserne til at bygge på det her område.
Nu har vi en model, vi har en forsøgsperiode, og vi prøver det af.
Heller ikke her kan jeg garantere, hvor mange boliger det giver.
Der er sat nogle penge til side til det.
Og hvis det ikke virker, må parterne bag forliget jo ind og se på ordningen
Men det, det drejer sig om, er at få bygget nogle flere boliger, også flere almene boliger og ældreboliger, flere boliger til handicappede, flere udlejningsboliger og flere tagboliger.
Det er det, det går ud på.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
»Hvad vil ministeren gøre for at sikre, at beboerne i det almennyttige byggeri ikke snydes for en del af de 28,5 mia. kr., som staten har lovet at boligafdelingerne i perioden frem til 2020 kan bruge til renoveringer og forbedringer?«
Skriftlig begrundelse
Ministeren har indgået en aftale med en række partier, som skaber stor usikkerhed omkring den fremtidige anvendelse af de penge, som beboerne i det almene byggeri sparer op til renovering og forbedring af deres boliger.
Staten har tidligere lovet beboerne, at de kunne anvende 28,5 milliarder kr. af deres egne midler til dette formål i perioden frem til 2020.
Nu ser det imidlertid ud til, at staten tømmer Landsbyggefondens kasse, og den nuværende regering vil kun garantere beboerne mindre end ni milliarder kr. til renovering og forbedring.
Hvis der gennemføres bortsalg af almene boliger, vil dette yderligere tømme kassen.
Partierne i regeringen lovede før valget et skattestop.
Men man glemte vist at fortælle beboerne i det almene byggeri, at man så i stedet ville forgribe sig på deres opsparede midler.
Det er ikke klædeligt.
Nu har jeg hørt om de støtteordninger, som ministeren vil indføre for pensionskasserne og private bygherrer.
Realiteten er jo, at den milliard kroner, som ministeren bl.a. snakker om, bliver taget fra beboernes opsparing i Boligselskabernes Landsbyggefond, penge, der var øremærket til forbedringer og renoveringer i de boligafdelinger.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-10-23:
Som bekendt er der jo mellem regeringen, Socialdemokratiet, Dansk Folkeparti, Det Radikale Venstre og Kristeligt Folkeparti indgået en aftale om anvendelse af Landsbyggefondens midler.
Aftalen indebærer, at Landsbyggefonden finansierer den statslige merudgift som følge af nedsættelsen af den kommunale grundkapital, at Landsbyggefonden får mulighed for at yde støtte til renovering og forbedring i nedslidte almene afdelinger inden for en ramme på 1,4-1,5 mia. kr. årligt i perioden 2003-08, at Landsbyggefonden får mulighed for at yde tilskud til dækning af udgifter til beboerrådgivere, samt at Landsbyggefonden får mulighed for at yde støtte til forbedring rettet mod handicappede og tilgængelighed i almene boliger inden for en ramme på 50 mio. kr. årligt i perioden 2003-08.
Det er herudover aftalt, at regeringen senest i 2004 indbyder aftalepartierne til forhandling om den fremtidige anvendelse af Landsbyggefondens midler.
Jeg kender dem ikke.
Det, som hr. Keld Albrechtsen formentlig sigter til, er, at den tidligere regering indgik en aftale med Boligselskabernes Landsforening og fremsatte lovforslag, som fastlagde anvendelsen frem til 2020.
Men det er jo ikke det samme, som at staten har lovet noget, for forslaget bortfaldt med valget og er altså aldrig blevet gennemført. Den nuværende regering har fundet, at det er rimeligt at gå frem til år 2008 med mulighed for at drøfte fremtiden allerede fra år 2004.
Så med aftalen er der ikke skabt usikkerhed om anvendelse af Landsbyggefondens midler
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Ja, jeg synes unægtelig også, det ville være en nyskabelse, hvis det var sådan på en lang række områder, f.eks. inden for dagpengelovgivningen, at hvis man havde overtrådt reglerne, så fik man bare at vide, at det må du ikke, det må du helst ikke gøre, lad være med det en anden gang.
Det ville være interessant. Men statsministeren havde en bemærkning om, at hvis jeg i en tænkt situation havde ansat en pressemedarbejder, som var venstresocialist, så ville statsministeren, hvis han så kom til magten, ikke efterfølgende overtage den pågældende.
Det forstod jeg simpelt hen ikke.
Hvis jeg i den situation havde ansat Preben Vilhjelm, hvilket da var meget sandsynligt, ville det så have medført, at han ikke kunne ansættes som pressesekretær på saglig vis og uden disse særlige vilkår?
Jeg forstod simpelt hen ikke svaret.
Jeg håber, statsministeren lige kan forklare det.
Line Barfod (EL), 2002-10-23:
Når almindelige mennesker overtræder regler, så kan det ofte have meget store konsekvenser.
Denne regering har jo slået sig op på, at den vil være meget hård ved folk, der overtræder loven.
Der skal være strenge straffe, der skal ikke være nogen tvivl om, at det er lov og orden, der hersker.
Mange mennesker får meget alvorlige sanktioner.
Hvis man er kommet til at sige
noget forkert til sin sagsbehandler, kan man miste hele sin kontanthjælp.
Men når det er de store i samfundet, så skal der åbenbart gælde andre regler. Derfor vil jeg også gerne høre, om statsministeren ikke mener, det skal have alvorlige konsekvenser for en minister, at vedkommende gentagne gange overtræder forskellige lovgivninger.
Eller er det statsministerens holdning, at vi skal til at indføre regler om, at man på alle områder først skal have nogle påbud om, at nu har man altså overtrådt loven, så nu skal man begynde at overholde den?
Og hvis man ikke gør det, så kan det være, at man kan få én advarsel til og én til.
Hvor mange advarsler skal der til, før man skal have en alvorlig sanktion efter statsministerens opfattelse?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-10-23:
Ministeren har jo lige bekræftet, at det faktisk er det, han forventer, bortset fra et enkelt år, nemlig i år, men så falder det jo desværre igen, og det forstår jeg ikke at ministeren kan stille sig tilfreds med.
Jeg tror personlig ikke, der kommer frygtelig mange boliger ud af de støtteordninger, ministeren har lavet til private bygherrer, men det får vi så at se.
Men vil ministeren her give den garanti, at hvis ikke de boliger, han forventer der nu skal opføres af private bygherrer, rent faktisk bliver opført i det omfang, som ministeren har spået, vil ministeren gå ind og igen være med
til at løfte det almene nybyggeri uden at tage pengene fra beboernes opsparing til forbedring og renovering?
Thomas Adelskov (S), 2002-10-23:
Synes statsministeren ikke, at det virker underligt, at med tre forskellige skiftende forklaringer, der er kommet fra finansministeren i løbet af den forholdsvis korte tid, denne her sag har været bragt frem i pressen, først den ene forklaring, så den anden forklaring, så den tredje forklaring, og hvor det jo er blevet mere og mere alvorligt, og hvor den sidste besvarelse jo også fortæller, at finansministeren har overtrådt sommerhusreglen, at så er det et mærkværdigt signal, denne regering sender til borgerne?
Det svarer jo lidt til, at hvis man opdagede en fotofartfælde og smed sig ud af bilen og kastede sig på knæ og sagde: Undskyld, nu skal jeg nok overholde reglerne fremover, så fik man ikke bøden.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-10-23:
»Vil statsministeren skærpe reglerne for de særlige rådgivere på baggrund af de mange uheldige sager, ministrenes pressechefer har været involverede i siden regeringsskiftet?«
Skriftlig begrundelse
Der henvises til finansministerens pressechefs og andre pressechefers udtalelser, der har vist sig at være åbenlyst i uoverensstemmelse med sandheden.
Når det spørgsmål stilles, er det for at få en afklaring af de overvejelser, som også statsministeren antyder: Kunne det her gribes an på en anden måde?
Det er egentlig det, der er baggrunden for, at spørgsmålet er stillet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2002-10-23:
Jeg ved ikke, om der er så meget at føje til den drøftelse, vi havde under det foregående spørgsmål fra hr. Jens Peter Vernersen.
De særlige rådgivere er altså i det væsentlige undergivet samme regler som det øvrige embedsværk.
Så udgangspunktet er egentlig, at der ikke er behov for et særligt skærpet regelsæt for de særlige rådgivere.
Men som jeg sagde før, er jeg meget, meget åben over for en drøftelse med Folketinget om det, fordi hvis der er uklarhed om det gældende regelsæt, så må vi se nærmere på, om der er behov for en præcisering.