runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Det er der egentlig ikke noget nyt i, men jeg synes alligevel, at jeg er nødt til at få slået fast, at overførselsindkomstmodtagerne får flere penge næste år, end de har i år.
Derfor synes jeg simpelt hen, det er ærgerligt, at der skal efterlades et indtryk af, at vi tager nogle penge.
Vi tager ingen penge.
Vi fortsætter den regulering, vi har set hidtil, hvor der så også bliver taget en del af pengene til satspuljen.
Sådan har det været alle årene, og det er egentlig et system, vi ikke ønsker at lave om på, for det system sikrer nemlig, at der er penge til de allermest udsatte grupper: til narkomanen, til den prostituerede, til alkoholikeren, til dem, som har brug for en særlig hjælp fra samfundet.
Det er ikke et system, jeg synes vi skal hælde ud med badevandet, for ved at flytte det over i finansloven skaber man jo den situation, at de grupper pludselig skal konkurrere med nye skinner, og hvad der ellers ligger netop i den brede finanslov.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-09-06:
Nu svarede hr. Peter Christensen ikke på det, jeg spurgte om, men lad det nu ligge.
Når nu man har alle mulige gode formål, man godt vil betale til, hvorfor er det så sådan, at det skal være de dårligst stillede, de arbejdsløse, pensionisterne og kontanthjælpsmodtagerne, der skal finansiere det her?
Hvorfor er det ikke Joakim von And, der skal finansiere de gode og sociale formål, når pengene nu er der
Hvis man synes, at det er så godt at bruge nogle midler på de dårligst stillede, hvilket vi kan være enige om, hvorfor bryder man så ikke satspuljeforliget og i stedet for gør det, at man får det finansieret via finansloven, via at hente pengene hos dem, der har råd, via at hente pengene hos Joakim von And?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Vi har i mange år haft det synspunkt i Dansk Folkeparti, at vi bør give det, der hedder 0,7 pct. M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5040
Det vil næste år betyde, at vi vil komme til at give ca. 11 mia. kr., altså elleve tusinde millioner kroner til ulandene.
Det synes vi faktisk er et ganske passende niveau, og vi synes, at vi godt kan være tjent med det.
Specielt set i lyset af, at det cirka er det dobbelte af, hvad EU-landene giver i gennemsnit, synes vi faktisk, at det er ganske pænt.
Det er rigtigt, at hvis man gør det, så frigør det ca. 1,7 mia. kr., og der kunne man passende bruge 1 mia. kr. af dem til førtidspensionisterne, hvilket vi har foreslået.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg vil gerne svare på spørgsmålet om førtidspension.
Det er noget, vi gerne forhandler om.
Vi har noteret os, at Dansk Folkeparti er kommet med et ønske om, at der skal flere penge til førtidspensionsområdet.
Det kan jeg forstå vi jo må forhandle om.
Det gør vi meget gerne, men det, vi ikke vil være med til, er at tage pengene fra de allerallersvageste, at tage pengene fra satspuljeforhandlingerne, tage alle pengene de næste 5 år fra satspuljen, som vi traditionelt bruger til stille og fredeligt i fællesskab at forhandle os frem til de tiltag, der skal være for narkomaner, for alkoholmisbrugere, ja, det kan være udsatte grønlændere i Danmark, hvilket Socialdemokratiet selv har foreslået.
Det gælder ikke længere, for nu skal alle pengene de næste 5 år tages fra satspuljen.
Jeg er helt uenig i den finansiering.
Rasmus Prehn (S), 2005-09-06:
Jeg var vist ikke hurtig nok i første omgang til at få hånden op til en replik.
Vi har stadig væk ikke fået svaret på fru Mette Frederiksens spørgsmål om førtidspensionen: Vil Venstre være med til at give flere penge til det område?
Så tilbage til boligsikring og boligydelse, som jeg stillede spørgsmål om.
Vi fik et svar fra Venstres ordfører, der gik på boligsikringen til hjemmeboende børn.
Hvad med de pensionister, man fjerner næsten 4.000 kr. om året fra?
Mener Venstre ikke, at det er udtryk for direkte at jagte ulighed, når man går ud og med fuldt overlæg fjerner 4.000 kr. fra de pensionister, der har mindst i forvejen?
Så til det med de hjemmeboende børn.
Vi ved alle sammen, at man er myndig, når man bliver 18 år, men det kan altså godt være sådan, at man har behov for at bo hjemme, mens man gør sin studentereksamen færdig eller gør teknisk skole færdig.
Er det ikke at jagte ulighed?
Og er det i øvrigt ikke det stik modsatte af, hvad statsministeren har sagt i gentagne taler om, at man vil bryde den negative sociale arv?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg synes faktisk, at jeg har sagt en hel del om ulighed, men jeg svarer gerne igen, for det er jo en principiel diskussion.
Det, man ser, er, at det jo ikke er på indkomstsiden, der bliver skabt ulighed, slet ikke.
Det er på kapitalopbygningssiden, altså netop de værdistigninger, vi ser på det private boligområde.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5000 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Derfor er jeg nødt til at gentage, at jeg synes, det er noget hykleri.
For hvis Socialdemokratiet var optaget af at skabe lighed, skal de ind og øge boligbeskatningen, og det er kun dér, man får genoprettet den lighed, som Socialdemokratiet jagter.
Vi jagter den ikke.
Så kan jeg sige til fru Mette Frederiksen: Lad være med at prøve at overbevise mig, for det kan fru Mette Frederiksen ikke.
Men fru Mette Frederiksen kan måske overbevise hr. Henrik Sass Larsen, for han har jo været enig i at spørge: Hvad er det for en ulighed?
Bistandsklienten i den anden ende af Køge bliver jo ikke fattigere af, at prisen på min bolig stiger.
Mette Frederiksen (S), 2005-09-06:
Jeg forstår ikke, at Venstres ordfører ikke bruger lejligheden i dag til at fortælle, hvad regeringen vil gøre ved den stigende ulighed.
Der er et kontanthjælpsloft.
Det har ikke fået folk i beskæftigelse, men det har kun skabt fattigdom.
Der er indført en startydelse.
Den har ikke fået flere indvandrere i arbejde, men har kun skabt fattigdom.
Uligheden er stigende i det danske samfund, i et år hvor vi kan se, at overskuddet vokser og vokser og vokser.
Kom nu, Venstre, kom nu, regering, fortæl Folketinget, fortæl den danske befolkning, hvad man vil gøre ved den stigende ulighed.
Konkret vil jeg spørge hr. Peter Christensen: Vil regeringen være med til at give et økonomisk løft til landets førtidspensionister?
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Alle har et større rådighedsbeløb i de her år og vil også have det fremover, på nær gruppen af kontanthjælpsmodtagere, hvor vi har lagt et loft ind over i en aftale med Socialdemokratiet.
Men jeg kan forstå, at den aftale er Socialdemokratiet løbet fra.
Det var nogle ændringer, vi gik ind til med åbent sind, i hvert fald fra Venstres side, for vi ønskede, at der skulle være et økonomisk incitament til at tage et arbejde.
Det blev lagt åbent frem.
Jeg kan forstå, også på De Radikale, at alle var klar over, at det sådan set var det, man ønskede at opnå, men det ønskede Socialdemokratiet åbenbart ikke.
Det synes jeg ikke stiller Socialdemokratiet i et særlig godt lys.
Men rådighedsbeløbet stiger altså for alle andre familier.
Jeg er bare nødt til at spørge: Når man løber fra sådan en aftale, betyder det så, at man også løber fra de principper, som ses gentaget i integrationsaftalen?
Eller er fru Mette Frederiksen måske også imod den?
Så synes jeg da, at vi bør få meldingen med det samme, for så kan vi indrette os efter, hvilket flertal der er.
Men jeg synes da, det er mærkeligt, at det princip, som man i øvrigt fra Socialdemokratiets side forlangte at få ind i integrationsaftalen, løber man fra i forhold til aftalen om »Flere i arbejde«.
Hvis vi nu skal blive ved Bedstemor And, så er hun netop fornuftig, og derfor vil Bedstemor And ikke jagte, at der skal være større ulighed – det gør vi heller ikke – men hun vil sikre, at uhensigtsmæssighederne i lovgivningen bliver fjernet.
Vi synes, det er uhensigtsmæssigt, at man har en tilskudsmodel, hvor man giver tilskud til børn, der ikke er børn.
Vi har den principielle opfattelse, at når man er 18 år – det synspunkt tror jeg i øvrigt vi deler med mange unge – er man altså ikke barn længere.
Det synes vi ærlig talt skulle have været rettet for længst.
Det gør vi så nu.
Det er en lille ændring.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Venstres ordfører kan være helt rolig.
Dengang var der stadig en regering, der prøvede at håndhæve et skattestop, og presset blev efterhånden så stort, fordi der helt åbenbart foregik meget plat og svindel, at regeringen blev tvunget til at lukke hullet.
På et eller andet tidspunkt kommer regeringen også til at lukke dette hul, fordi det er hamrende uretfærdigt, at andre skatteydere skal være med til at finansiere fællesskabet med det, de nu engang orker og magter, mens regeringen opretholder et blindt skattestop, som ikke tager højde for problemerne, og ikke i tide og med rettidig omhu lukker de skattehuller, der er behov for at lukke.
Peter Christensen (V), 2005-09-06:
Jeg synes da ikke, der er nogen grund til, at vi i dag bruger en masse spildtid på at diskutere, hvordan satspuljen er bygget op, og hvordan den finansieres.
Jeg synes bare, det er vigtigt at sige, at det er inden for den pulje, vi traditionelt har kunnet blive enige om netop at tage hånd om en masse sociale problemer.
Det kan man ikke.
Hvor efterlader det de grupper, vi normalt tager hånd om via satspuljen?
Det er derfor, vi kan sige, at den finansiering vil vi i hvert fald ikke være med til.
Men at diskutere førtidspensionisterne, om der skal foregå en regulering dér,
er vi da parate til.
Men det kan ikke diskuteres, uden at man også ser på finansieringsdelen.
Henrik Sass Larsen (S), 2005-09-06:
Vi er med til at fastholde den klare målsætning, der ligger i 2010-planen om at afbetale på gælden, og set i lyset af den nuværende gældsafvikling og det finanslovforslag, som Socialdemokratiet har fremlagt, vil vi også kunne nå det mål i 2010; ingen problemer i det.
Hvad angår de andre elementer i 2010-planen: Hvis den ærede ordfører kunne fortælle mig bare én eneste af de andre betingelser, som M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5018 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM regeringen og Dansk Folkeparti opfylder, udlover jeg en stor præmie.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Det er direkte forkert, fordi hr. Østergaard lægger til grund, at vi ikke holder 2010-planen.
Og det er jo forkert.
Hvis man tager noget af det afgørende, nemlig gældsnedbringelsen, så har vi jo stået fast på, at gældsnedbringelsen skal ske som planlagt, og det sker også.
Så det er ganske enkelt ikke rigtigt, og vi mener faktisk, at man ved på den måde at sikre fokus på bl.a. gældsnedbringelse kan sikre, at det rent faktisk også sker fremover.
Morten Østergaard (RV), 2005-09-06:
Det vil sige, at på trods af at vi står i en situation, hvor vi i dag beskæftigelsesmæssigt er langt længere væk fra at opnå 2010-målene, end man var, da planen blev sat i søen, på trods af at der er kommet flere og flere flygtninge og indvandrere, mens den nuværende regering med opbakning fra Dansk Folkeparti har siddet ved roret, så er der alligevel intet nyt på tapetet, når vi spørger, om Dansk Folkeparti har planer om nogle velfærdsreformer, der rent faktisk skal skabe den beskæftigelse, som er nødvendig, for at alle de gode gaver, som partierne står i kø for at dele ud, kan afleveres.
Så er svaret set i bakspejlet, at det er ting, man har gjort, som allerede nu har vist sig ikke at have den fornødne effekt, fordi vi i dag er længere væk fra at nå målene, end da regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti tog over.
Det vil altså med andre ord sige, at til vælgerne og til seerne og til folk her i Folketingssalen i dag kan Dansk Folkeparti sige: Vi har intet bud på, hvordan de mange tusinde arbejdspladser skal skabes, ud over det I har hørt, og som ikke har virket.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5034
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Ja, og det er jo soleklart.
Altså, hvis man bare kigger på udviklingen siden 2001, så vil man kunne se, at Dansk Folkeparti har deltaget i ganske meget, der har haft det sigte at bringe flere ud på arbejdsmarkedet.
Reformen »Flere i arbejde« fra 2002 er et starteksempel fra perioden.
Der har været nogle ting, der har været meget udskældte, men det er jo en reform, der har det sigte at bringe flere ud på arbejdsmarkedet.
Senest i den anden ende af åremålet kan man sige, at vi i sommer indgik aftalen om integrationspakken.
Den har til formål at bringe mange indvandrere ud på arbejdsmarkedet.
Og det er jo, fordi vi tror på, at man på den måde ved stille og roligt at lave justeringer på velfærdssamfundet kan sikre, at vi undgår på et tidspunkt at skulle skære dybt, som andre partier foreslår, for at finansiere fremtidens udfordringer.
Vi tror faktisk på, at man på den måde stille og roligt kan bevæge samfundet den rigtige vej, og det har vi gjort på den måde, som jeg netop har skitseret.
Morten Østergaard (RV), 2005-09-06:
I hr. Kristian Thulesen Dahls ordførertale blev der talt varmt for 2010-planen og økonomisk ansvarlighed.
Der er jo ligesom fra Velfærdskommissionen allerede nu lagt op til, at der er tre veje, man kan gå.
Man kan hæve skatten, man kan spare markant på de offentlige udgifter, eller man kan lave reformer, der skaber arbejde.
Jeg tillader mig at tro, at Dansk Folkeparti hverken ønsker at skære i de offentlige udgifter eller hæve skatten markant, og derfor må vi tilbage til, hvordan vi skaber arbejdspladser i det her land.
Og der kunne det være interessant i forbindelse med den her debat at høre: Har hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti et eneste forslag til en velfærdsreform, der peger i retning af mere beskæftigelse?
Vi ved, at efterlønnen er fredet, på trods af at det kunne skabe et større arbejdsudbud, og vi ved, at der er andre områder, man heller ikke vil røre, det hører vi også i debatten i dag.
Men har hr. Kristian Thulesen Dahl og Dansk Folkeparti et eneste bud på en reform, der rent faktisk strukturelt kunne øge beskæftigelsen i det her land?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Jamen nu er fru Line Barfod bare lidt på vildspor med hensyn til, hvad der vil ske, hvis et parti ikke vil være med til en given fordeling, for der står faktisk i den aftale, der er, at man så skal forhandle, indtil man bliver enige.
Og så kan man selvfølgelig gøre sig forestillinger om, hvor lang tid det vil tage, og om man overhovedet vil kunne blive enige, men det står der rent faktisk i det eksisterende grundlag.
Men sagen, og det jeg siger til fru Line Barfod, er, at hvis man tæller et flertal op i Folketinget, der ikke ønsker, at satspuljen skal være der fremover, så er Dansk Folkepartis mandater med, så tæller de med på den side, der synes, at det er principielt rigtigt at udfase satspuljeordningen.
Og det er egentlig svaret til fru Barfod, og så kan man jo arbejde med det, hvis man vil.
Line Barfod (EL), 2005-09-06:
Betyder det, bare for at få det skåret ud, at hvis vi kunne få Socialdemokraterne med på at nedlægge veto i forbindelse med satspuljen, sådan at pengene går tilbage til førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere og de andre, som man i år alene tager 4,2 mia. kr. fra, så ville Dansk Folkeparti være med på det, og så kunne man i stedet på finansloven finansiere alle de gode projekter for handicappede og andre med penge fra de rigeste og fra det store overskud på finansloven i stedet for at tage dem fra de allerfattigste?
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5033
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Vores holdning er, at satspuljen ikke er noget, der bør bestå.
Derfor kan man jo også lægge vores stemmer til et givent flertal, der måtte ønske, at satspuljen ophører.
Og så sagde vi, at skal satspuljen være der, så ønsker vi selvfølgelig også indflydelse på, hvordan pengene bliver brugt.
Men det anfægter jo ikke vores principielle holdning til satspuljen.
Så hvis man tæller mandater sammen, og det pludselig viser sig, at der inklusive Dansk Folkepartis stemmer er et flertal, der ikke ønsker at fortsætte med den ordning, vi har med satspuljen, så tæller man Dansk Folkepartis stemmer med.
Line Barfod (EL), 2005-09-06:
Nu har vi hørt flere gange om satspuljen og pengene der.
Jeg synes, det kunne være rart at få hr. Kristian Thulesen Dahl til at bekræfte, at på trods af at Dansk Folkeparti, før man blev regeringsgrundlag, lovede at gå imod satspuljen, har man siden da være med til at stemme for, at der f.eks. i år bliver taget 4,2 mia. kr. fra førtidspensionister, folkepensionister, kontanthjælpsmodtagere og andre.
Jeg ville så godt høre Dansk Folkeparti: Hvis nu vi kan få Socialdemokraterne med på at nedlægge veto i satspuljen, sådan at pengene kommer tilbage til førtidspensionisterne og de andre, ville Dansk Folkeparti så være med på det?
Det ville jo f.eks. betyde, at en række førtidspensionister ville få 5.000 kr. mere om året, hvis de fik den fulde regulering, de mangler.
Ole Sohn (SF), 2005-09-06:
Jeg vil sådan set starte med at rose Dansk Folkeparti for at have forståelse for, at vi skal have en sund økonomi for at undgå, at der skal ske store indgreb i velfærdsydelserne, og at det kræver, at der sker en gældsnedbringelse.
Fuldstændig enig.
Men for at undgå, at der skal ske indgreb i velfærdsydelserne fremover, som en række andre partier foreslår, er det altså nødvendigt, at man investerer i fremtiden, og at man udvider arbejdsstyrken.
Derfor er spørgsmålet: Har Dansk Folkeparti nogen forestilling om, hvordan man gør det?
Jeg tænker på investeringer i fremtiden og ikke mindst i uddannelsessystemet, i forskningen.
Det, der er grundlaget for fremtidens arbejdspladser, er investeringer i arbejdsmiljø, sådan at vi kan få nedbragt sygefraværet.
Vi har jo omkring 50.000 danskere, der hver eneste dag er væk fra arbejdsmarkedet, fordi de er slidt i stykker, er kommet til skade eller på anden måde er blevet uarbejdsdygtige.
Vi må have en væsentlig mere offensiv indsats på arbejdsmiljøområdet.
Eksempelvis ville man kunne øge arbejdsstyrken og dermed nedbringe behovet for nedskæringer på velfærdsområdet.
Så hvordan vil Dansk Folkeparti være med til at sikre øgede investeringer i fremtiden?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Altså, regeringen er gået til valg på, at man skal nedsætte betalingen for forældrene til daginstitutioner.
Derfor er der jo ikke noget mærkeligt i, at regeringen søger at få det gennemført.
Vi har så sagt, at skal det gennemføres med vores stemmer, så mener vi, at kommunerne skal have betaling for det, så det indtægtstab, de får, bliver dækket.
Og vi vil forhandle med regeringen, om vi kan nå en aftale på det grundlag.
Nu er sagen jo den, at man har aftalt, at der skal gives den kompensation, der er den rigtige, det vil sige, at man skal give kompensation for det tal, man regner ud er tabet for kommunerne.
Og det må vi tro på rent faktisk også er det, man gør.
Det, som man så ikke gør, det, der ikke er aftalt, er, at man kompenserer efter, hvor tabet rent faktisk er, altså at der er nogle kommuner, der vil opleve en underkompensation, at de mister M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5032 Thursday, November 10, 2005 10:44 AM penge, og så skal ud at finde pengene på andre områder.
Og det er det vi har sagt at vi ikke synes om.
Johs. Poulsen (RV), 2005-09-06:
Dansk Folkeparti er jo både parlamentarisk og også i finanslovsammenhæng dem, der holder hånden over regeringen, kan man sige, og vi har også hørt i ordførertalen i dag, at man også lægger op til det i forbindelse med den kommende finanslov.
Man kan måske endda sige, at nogle mener, at man fører regeringen på en lang række områder, og at man har regeringen i snor, men lad det nu ligge.
Det, som jeg vil tage fat i, er, at hr. Kristian Thulesen Dahl sagde, at han også var blevet opmærksom på, at der måske er problemer i den kommunale økonomi, og det, at man jo dermed står med et stort ansvar også i Dansk Folkeparti for, hvad der er den kommunale økonomiske situation, betyder tilsyneladende, at man er inde i overvejelser.
Hr. Thulesen Dahl sagde så, at når man kompenserer for regeringens løfter om nedsatte daginstitutionstakster, så vil man nogle steder få en overkompensation og nogle steder en underkompensation som følge af det nuværende system.
Det er også rigtigt, hvis det er sådan, at man giver kompensation for det, opgaven rent faktisk har kostet.
Det gør man ikke, og derfor bliver der ikke tale om, at man nogle steder får overkompensation og andre steder underkompensation, men i stedet for, at man nogle steder får en lille underkompensation og andre steder en kæmpe underkompensation.
Vil Dansk Folkeparti gøre noget ved det i finanslovforliget?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Fru Mette Frederiksen sagde lige: Vi kan sørge for sådan og sådan og sådan.
Hvad kan Socialdemokratiet sørge for?
Hvordan finder man pengene til det her?
Man har anvist pengene i satspuljen.
Jamen man bliver da nødt til at lytte til svaret.
Man tager pengene fra en satspulje, der er øremærket til de handicappede, øremærket til de psykisk syge, øremærket til nogle af de allermest udsatte grupper i vort samfund.
Så kan det da ikke nytte noget, at fru Mette Frederiksen ryster på hovedet og siger, at »vi kan skaffe«.
Hvis det er den måde, man vil skaffe penge på, så er vi ikke med på at skaffe pengene.
Mette Frederiksen (S), 2005-09-06:
Nu kan jeg jo godt lide udtrykket »den socialdemokratiske regering«, og det kan jeg forstå at hr. Kristian Thulesen Dahl også kan.
Ærlig talt
, førtidspensionister i Danmark har ikke behov for mere snak.
I gennemsnit vil det være 36.000 kr. om året for dem, der i dag er på den laveste ydelse.
Ingen skal gå ned i ydelse.
Det, vi venter på nu, er, at regeringspartierne og Dansk Folkeparti giver førtidspensionisterne – kameraet er lige derovre – et håndslag på i dag: Ja, vi går sammen med Socialdemokratiet, og allerede fra 2006 fjerner vi de økonomiske uligheder, der er i Danmark på førtidspensionistområdet.
Det kræver bare et ja eller nej fra Dansk Folkeparti: Vi man være med til at løfte et område, så det bliver socialt ansvarligt, eller vil hr. Kristian Thulesen Dahl stå og snakke politikersnak resten af dagen?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Man kan stå heroppe og blive fuldstændig paf, for Socialdemokratiet er jo et forunderligt parti.
Altså, det ene øjeblik vil man ikke gøre noget for førtidspensionisterne, det næste øjeblik vil man gøre noget, uanset hvad det koster, uanset hvor pengene skaffes fra.
Det er da en mærkelig måde at føre politik på.
Vi har sagt for næsten et år siden, at næste gang vi får mulighed for at prioritere et område, mener vi, at førtidspensionisterne skal prioriteres.
Det har vi så arbejdet på.
Vi har lavet et forslag.
Det har en udgift på ca. 1 mia. kr. om året.
Men det er et gennemtænkt forslag.
Det er da ikke sådan noget, vi haler ned fra himlen, fordi der er nogle andre, der gør noget.
Og det er der, man kan blive fuldstændig paf over den socialdemokratiske regering.
Mette Frederiksen (S), 2005-09-06:
Jeg synes ærlig talt, der er lidt for meget Christiansborgsnak og lidt for meget spil.
Vores forslag er følgende: Alle de førtidspensionister, der i dag er på den gamle ordning og derfor for manges vedkommende får en lavere ydelse end dem, der er på den nye ordning, skal løftes op på samme ydelse.
Det betyder, at vi til forskel fra Dansk Folkepartis forslag, som vil løfte den enkelte førtidspensionist med 5.000 kr. om måneden, siger: De, der er på den laveste førtidspension, skal løftes 36.000 kr. om året – 36.000 kr. om året!
Der er ingen, der må gå ned i ydelse.
Der er ingen, der skal genvisiteres.
M055S49805080KAJE.FM.FM Page 5031
Thursday, November 10, 2005 10:44 AM
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-09-06:
Det kan godt være, at fru Helle Thorning-Schmidt ikke har sat sig grundigt ind i sagerne, fordi det har skullet gå for stærkt.
Vi har henvendelser fra førtidspensionister, der siger: Hvis man laver den øvelse, som Socialdemokratiet foretog i går i sit finanslovudspil, så er der mennesker, der vil gå ned i indkomst.
Det vil vi da ikke finde os i.
Så hvis jeg skal svare på ja/nejspørgsmål på et grundlag, der ikke er fuldstændig oplyst, vil det da være himmelråbende forkert over for førtidspensionisterne.
Vi vil sikre, at når vi går ind og skaber forbedringer, er det reelle forbedringer, så dem, vi stiller noget i udsigt om at få noget mere, også reelt får mere i posen.