Poul Nyrup Rasmussen (S), 1999-10-05:
I dag indleder vi, som formanden også gjorde opmærksom på, her i Folketinget denne samling, som først afsluttes i det næste århundrede - det 21. århundrede, starten på det næste årtusinde - en ny tid, som rummer fantastiske muligheder, men også en stor risiko for det danske velfærdssamfunds fremtid, hvis vi ikke fortsat bærer os klogt ad og bærer os ansvarligt ad.
Vi er nu en del af det globale samfund.
Verdenssamfundet møder velfærdssamfundet, de økonomiske markedskræfter forandrer sig, og vi er på vej ind i et internationalt videnssamfund, som har en enorm centrifugalkraft i sig.
Vi står i virkeligheden over for lige så store udfordringer, som vore politiske forgængere stod over for, da de startede dette århundredes opbygning af velfærdssamfundet.
Vores projekt i det 21. århundrede er fortsat at sikre og forny velfærdssamfundet, for hvis vi ikke formår det, bliver vort velfærdssamfund jo et offer for centrifugalkraften, hvor flere og flere smides af, og hvor kun de stærke, de bedst uddannede og de velbjærgede - dem, der taler mange sprog - vil kunne klare sig.
Sådan et samfund vil vi ikke have.
Der findes en bedre vej, en vej, der skal udspringe af det værdigrundlag, som vi i dette århundrede har opbygget vort velfærdssamfund på; men på den vej må vi løfte to store opgaver:
For det første: Vi skal sikre, at det danske velfærdssamfunds sammenhængskraft er i behold i den globaliserede verden.
For det andet: Vi skal sikre dansk velfærd indadtil, når de kommende årgange af unge bliver mindre, og når der kommer flere ældre; vi skal sikre, at vi kan håndtere den sag på en sådan måde, at vi ikke svigter de svageste.
Vi har i dag efter snart 7 års arbejde et meget stærkt økonomisk grundlag, nemlig Danmark anno 2000, og det skal vi bygge videre på.
Det, der er den største trussel i dag, er i virkeligheden ikke forandringerne, som kommer udefra og indefra, men i virkeligheden os selv.
Kan vi fortsat samle os i vort velfærdssamfund på fællesskabets grundlag?
Kan vi sikre samhørigheden og ansvaret for hinanden i den nye verden, eller er vi holdt op med at tænke på andre end os selv?
Der er for mange, der rakker ned på Danmark for tiden.
Så er der dét galt, og så er der dét galt.
Nogle spekulerer i fremmedfjendskhed og frygt, og nogle omtaler Danmark som et andenklassessamfund.
Men sådan er vores Danmark jo ikke, sådan ser her jo ikke ud.
For regeringen er Danmark også et symbol for noget internationalt, for et land, der tager stilling og yder noget også uden for landets grænser.
For regeringen er Danmark et velfærdssamfund, der bygger på sammenhold, på retfærdighed, på samarbejde og på medmenneskelighed.
Vi kan sådan set vælge selv i Danmark.
Enten kan vi blive et endnu stærkere foregangsland, der lægger afgørende vægt på de menneskelige værdier, eller vi kan vælge selvtilstrækkeligheden, vælge at være os selv nok, vælge at vi ikke vil forstyrres, som en anden stamme med indadvendte ritualer, der går i panik, hvis et menneske fra en anden stamme kommer på besøg hos os.
Valget er vores eget, og regeringen vælger foregangslandet, for kun ved at være stærke i samhørighed, med et godt nationalt fællesskab, klarer vi os internationalt, og kun ved at være aktive internationalt og sætte vores præg sikrer vi vort eget samfunds fremtid.
Det er det, vi i regeringen har besluttet os for, og det er derfor, regeringen i dag fremlægger forslag til to hovedlinjer: for velfærdssamfundet Danmark anno 2000 og for Danmarks placering i verden og i Europa.
Hvilken rolle skal Danmark da påtage sig i verdenspolitikken?
Ja, der er stadig politiske partier, som spørger: Skal Danmark overhovedet spille nogen rolle?
Vi vil jo ikke forstyrres.
Det nemmeste ville tilsyneladende også være at vende ryggen til, men det er ikke i Danmarks og den danske befolknings interesse, og det er regeringen ikke indstillet på.
Vi vil i dette Ting forme de politiske svar på de forandringer, vi kan se foran os, og der er mange.
Under den kolde krig lå udenrigspolitikken i meget faste rammer, alt var kendt stof: Der var ulandsbistand, der var FN, der var EF, der var det nordiske samarbejde, og der var NATO og USA.
Man vidste, hvor man havde hinanden, udenrigspolitikken var sat på automatpilot.
I dag, efter den kolde krig,
er den totale forandring tæt forbundet med en varm fred, hvor alt er åbent.
Vi lever i dag i en langt, langt mere uforudsigelig verden end den, de fleste af os er født ind i, for den nye frihed har jo også en skyggeside.
Konflikter, som var undertrykt under den kolde krig, er brudt ud igen med kriminalitet, flygtningestrømme og mange steder stigende fattigdom.
Budskabet fra Kosovo var entydigt: Vi i Europa har et særligt ansvar for at løse problemerne på vores eget kontinent.
Vi stod fast, vi stod sammen med USA i NATO, da det virkelig gjaldt, og Milosevic blev standset, og nu skal freden vindes.
Måske ser vi konturerne af et nyt internationalt
samarbejde med stærkere værdier foran os
Vi er i gang med at skrive et nyt kapitel i folkeretten.
Jeg synes, at dette århundrede har leveret det budskab til os, at staternes suverænitet må vige for humanismen og overholdelse af menneskerettighederne.
Det 20. århundrede blev stærkt præget af de liberalistiske markedskræfter.
De har givet rigdom til nogle, men de har også skabt forskel mellem rig og fattig, og de har skabt enorme forskelle mellem de industrialiserede lande og udviklingslandene.
Listen over udfordringerne er nærmest uendelig: Verdens befolkning kan vokse fra 6 milliarder mennesker i dag til 10 milliarder i år 2050
, og 25 pct. af verdens befolkning forventes at mangle vand til den tid.
1,5 milliarder mennesker - en fjerdedel af Jordens befolkning, - lever i dag for under 1 dollar om dagen.
Verdens fattige lande taler stadig væk om det sociale topmøde, vi havde i København i 1995.
Dengang satte vi os i spidsen for gældseftergivelse.
Det gør man nu.
Netop nu har 182 medlemslande i Valutafonden og Verdensbanken på årsmødet i september i enighed besluttet at iværksætte et nyt initiativ om gældsslettelse for de fattigste lande.
I foråret modtog Danmark topkarakterer for vores udviklingsarbejde.
Men en forudsætning for, at det stadig er godt, er naturligvis, at vi kan bevare det høje niveau, at vi fornyr os, og at vi sikrer, at kvaliteten fortsat er i orden.
Det vil vi sørge for med fornyelsen af vores egen »Strategi 2000«, som vi jo tog fat på i 1994.
Og så til Europa.
Derfor lysner det.
Danmark vil arbejde aktivt for den stærkest og hurtigst mulige udvidelse på topmødet i Helsingfors i december, og det tegner lovende.
Vi skal helst have de to andre baltiske lande, Letland og Litauen, med og gerne også de øvrige ansøgerlande, Slovakiet, Rumænien og Bulgarien.
I vores egen del af Europa er euroen en kendsgerning i dag.
Valutaerne er låst fast.
Det er også en kendsgerning, at vi er dybt forbundet med de lande.
Halvdelen af vores eksport går til euroområdet, og halvdelen af vores import kommer derfra.
Hvad skal vi gøre, når de nu har indført den fælles mønt?
Det er det, befolkningen til sin tid skal tage stilling til.
Den debat, vi nu skal tage fat på, er ikke kun en debat om økonomi og teknik, om den fælles mønt, euroen.
Den handler i allerhøjeste grad også om politik.
For det første: Det handler om tryghed og om sikkerhed.
Det handler om at beskytte os i en barsk international spekulationsverden.
Ja, men i det lange perspektiv kan vi ikke bare lukke øjnene for de internationale problemer, som vi næppe alene, når det kommer til stykket, kan løse selv.
Og vi ved jo godt, hvem der bliver ramt, hvis krisen kommer.
Vi anede det, det er ikke lang tid siden, blot sidste år så vi, hvordan det er at komme i spekulanternes vold.
Portugal, Italien, Spanien og Finland gik fri.
De var jo på vej til euroen.
Vi mærkede lige strejfet fra den internationale spekulation.
Derfor handler det om tryghed og sikkerhed, så der ikke kan spekuleres mod vores valuta og dermed mod vores velfærd.
Det er min første begrundelse.
For det andet: Det handler om beskæftigelse og danske arbejdspladser.
Det var et stort slæb, men det gav resultat i Amsterdam.
Det handler om, at Danmark også er attraktivt som investeringsland i kraft af netop at være medlem af euro-området som kreativ politisk kraft og ikke placeret i udkanten.
Det er mit andet argument:
beskæftigelsen og virksomhedernes økonomiske konkurrencemuligheder, Danmark som attraktivt investeringsland
Mit tredje argument: Det handler om Danmarks og Europas fremtid.
Vi skal stille krav, krav til verdensmarkedet og verdenshandelen, ved de kommende WTO-forhandlinger.
Det forbereder vi os grundigt på i Danmark, indgående, og det starter den 30. november.
Det er vigtigt for Danmark at få respekt for lønmodtagerrettighederne med på dagsordenen for den kommende forhandling.
Det er lykkedes at få Det Europæiske Råds tilslutning til at arbejde herfor i forsommeren, og dermed kan vi tage det første vigtige skridt til, at Europa nu lægger sig i spidsen med et regionalt lederskab, der i virkeligheden reelt indebærer en langt stærkere opbakning bag kravene om arbejdstagerrettigheder, om miljøbestemmelser, om forbud mod børnearbejde.
Alt det bør tages med i forhandlingsrunden.
Det handler om politik - ja.
Det handler om mennesker
foran penge, ikke efter
Det handler om at sætte rammer for markedskræfterne, som vi har gjort det i Danmark, som vi er i sving med at gøre det i Europa, som vi kan udbrede til hele verden.
Alt dette skal Danmark være med til at præge.
Vi har aldrig befundet os godt med, at de andre bare bestemte.
Det handler om, hvad det egentlig er, vi vil som land og som nation i vores del af verden, i vores Europa.
Hvor skal Europa og Danmark bevæge sig hen?
Det får vi nu engang mest styr på, hvis vi selv er med til at bestemme.
Det er en stor beslutning, vi skal tage.
Det er en beslutning, der ikke alene kommer til at gælde for vores generation, men også for de kommende.
Derfor skal vi tage os den fornødne tid til eftertanke og til ordentlig belysning af sagen.
Regeringen vil naturligvis aktivt tage del i debatten om de økonomiske og politiske konsekvenser af dansk deltagelse i den fælles valuta.
Og når det gælder de andre forbehold, vil regeringen vurdere udviklingen i EU vedrørende flygtninge og asyl samt krisestyring. Når der tegner sig resultater, ja, så må vi foretage en samlet vurdering af, hvordan vi derefter skal forholde os til det videre samarbejde i EU på disse områder.
Når vi nu siger farvel til dette århundrede, kan det og skal det kunne ses, at vi har været der.
Der er noget fundamentalt, jeg gerne vil fremhæve i regeringens måde at arbejde på.
Resultaterne kom jo ikke, fordi vi sagde, at de skulle komme, fordi vi satte os det for.
Resultaterne kom, fordi vi havde klare mål, fordi vi ville, fordi folk gjorde en fantastisk indsats.
Og netop det at træffe beslutninger, der rækker år frem og sikrer samfundets sammenhængskraft, er det afgørende.
Det er ikke et mål i sig selv at have orden i økonomien, men det er fantastisk afgørende, hvis vi skal nå det, vi har sat os for. Det offentliges gæld skal nedbringes.
Det er et erklæret mål, og vi er i gang hermed.
Og i takt med, at vi reducerer gælden, kan vi spare rentepenge, og de besparelser skal vi bruge på en klog måde - ikke til skattenedsættelser, men til at sikre, at der er en ordentlig service også for de kommende års større ældreårgange.
Vi har brug for alle på arbejdsmarkedet.
Det bliver et hovedtema og er det fortsat i regeringens politik.
Fornyelsen af den offentlige sektor skal sikre, at vi bestandig udnytter skatteborgernes penge mest effektivt.
Det handler ikke om, at de offentligt ansatte skal løbe hurtigere, nej, det handler om, at vi skal arbejde klogere og samarbejde klogere.
Danmark er ikke for de få, men for alle.
Og så ville intet jo være lettere end at lukke øjnene for de nye strømninger, at lade det internationale videnssamfund dele vor befolkning op ved, at vi lod være at blande os og lod udviklingen forme en tilfældig vej.
De, der kan hænge på,
må så gøre det, og andre må tabe.
Sådan vil vi ikke have det i Danmark.
Internethandel vil, hvis vi griber det rigtigt an, give både eksisterende og nye danske virksomheder uanede muligheder for nem adgang til verdensmarkedet og dermed andel
i den vækst, som jo er basis for vores fremtids velfærd
Internethandel kan også bruges til at holde sammen på vores folk, og det vil vi gøre.
Derfor har regeringen store forventninger til resultatet at det arbejde, der nu er sat i gang under betegnelsen »Det Digitale Danmark«.
Det vil være basis for en samlet plan for omstilling af Danmark til det globale netværkssamfund.
Vi ser frem til resultatet af overvejelserne og fremlægger vores tanker i starten af det nye år.
Og så vil jeg gerne understrege, hvor fantastisk en indsats danske virksomheder gør i de her år.
De små og mellemstore virksomheder boltrer sig i den benhårde internationale konkurrence.
Den giver stor tiltro, også tiltro til, at vi kan klare os i fremtidens informationssamfund.
Men igen og igen: Der er brug for, at vi griber tingene rigtigt an.
Vi vil kunne måle os med de bedste, og vi bygger det på et samspil mellem det offentlige og det private.
Det drejer sig om forskning, produktudvikling, markedsføring og dygtiggørelse.
Vi ved også, at når erhvervslivet har det godt, har Danmark det godt, og ikke nok så mange kampagner skal forhindre regeringen i at konstatere, at erhvervslivet i dag har bedre grundbetingelser end tidligere.
200 erhvervspolitiske initiativer er det blevet til, men vi skal videre, og vi kan stadig gøre mere.
Regeringen vil derfor i den kommende tid udarbejde en helt ny samlet strategi for erhvervspolitikken, så vi er gearet til fremtidens udfordringer, og med erhvervsministeren i spidsen vil et udvalg bestående af alle relevante ministre kulegrave og designe en ny tværgående helhedsstrategi for det danske erhvervsliv.
Nu spiller vi ud med en ny konkurrencelov.
Vi ønsker, at konkurrencen skal være i top i Danmark.
Det holder vore virksomheder skarpe, og det skaber de bedste priser for forbrugerne.
Så danskerne vil få kontant glæde af dette initiativ, og vi ønsker naturligvis også at være på omdrejningshøjde med resten af EU på dette felt.
Så er vi ved at lægge sidste hånd på et forslag, som sikrer, at vores eksportfremmeinitiativer bliver samlet i én slagkraftig struktur.
Jeg siger det for at understrege, at erhvervslivet har meget høj status i regeringens arbejde.
Vi ved alt om, at det handler om beskæftigelse.
Vi ved, at et konkurrencedygtigt og driftigt erhvervsliv er afgørende for, at vi kan forny og forbedre vores velfærd. Jeg sagde allerede i min start, at ungdomsårgangene bliver mindre i fremtiden.
Færre unge kommer ud på
arbejdsmarkedet
Det aflejrer et stort, stort behov for nye kvalifikationer, der skal skabes ved efteruddannelse og dygtiggørelse af de voksne.
I tæt dialog med parterne på arbejdsmarkedet har vi derfor indledt en proces, hvor vi over en årrække vil gøre
voksenefteruddannelserne mere målrettede, ikke mindst i forhold til de kortuddannede. Vi har klare mål.
Vi skal i højere grad bruge systemet til fordel for de kortuddannede og de uddannelser, der giver bredt anerkendt kompetence.
Det gælder ikke mindst i de basale kundskaber dansk, regning, matematik.
Vi vil skabe en indsats, hvor erhvervserfaring og gennemførte uddannelsesforløb og kurser i højere grad godskrives en formel kompetence og tæller med i de ordinære uddannelser.
Vi vil stramme op, og vi vil målrette ressourcerne for at få en bedre balance mellem virksomhederne på den ene side og det offentliges finansieringsansvar på den anden.
Og så er vi kommet dertil, hvor vi kan tage fat på en ny opgave, som de færreste har kunnet.
Under den høje arbejdsløshed i slutningen af 1980'erne og i starten af 1990'erne gik alt for mange passive i årevis.
Den tid er for længst forbi, hvor et menneske blev spist af med en check én gang om måneden.
Vi har fået afløst en passiv og udsigtsløs forsørgelsespolitik med en effektiv indsats for at skaffe mennesker, der står til rådighed for arbejdsmarkedet, et job.
Og nu er det så, at vi kan tage fat på de bageste, dem, der ikke er kommet i gang endnu.
Jeg taler her om en gruppe af mennesker, der ikke alene er arbejdsløse, men oveni har særlige problemer, mennesker i vidt forskellige situationer og mennesker, der derfor har behov for forskellige tilbud.
Nu vil regeringen tage en række initiativer.
Vi vil sammen med arbejdsmarkedets parter, kommunerne og Folketingets partier forhandle en opblødning af de stive regler om aktivering.
Vi vil fjerne vildskud, og vi vil forbedre kvaliteten i tilbudene til de ledige.
Regeringen vil faktisk allerede her i eftermiddag med kommunerne drøfte en handlingsplan for forbedring af den sociale aktivering.
Vi synes, at vi kan hente megen god inspiration fra det ambitiøse »Projekt arbejdsplads« i Horsens Kommune.
Tænk engang, her er der givet håndslag mellem kommunen, de lokale virksomheder og fagforeningerne om at skaffe plads til de mennesker, der har været langvarigt syge eller arbejdsløse. Jeg er sikker på, at vi kan gøre det bedre, når alle kræfter lægges sammen. Vi skal også gøre det klart, at mange af de mennesker, vi her taler om, har været længe væk fra arbejdsmarkedet, har et skrøbeligt helbred eller andre problemer, der gør det vanskeligt at bestride et ordinært fuldtidsjob.
Det er derfor vigtigt, at det initiativ, jeg taler om, indebærer, at der gøres en massiv indsats for at få oprettet flere fleks- og skånejob både på det private og på det offentlige arbejdsmarked. Regeringen vil med de nye seniorjob bane vejen for, at ældre ledige kan få fast arbejde i kommunerne på almindelige løn- og arbejdsvilkår på linje med ny arbejdskraft, der f.eks. kan styrke den praktiske bistand til vore pensionister.
Vi vil nøje vurdere, hvordan indsatsen samlet set kan passe bedre til de enkelte gruppers behov, og der er en ting, der optager regeringen ekstra meget, nemlig at der er brug for at gøre en ekstra indsats for at skaffe job til de mennesker, der har en udenlandsk afstamning, de, der hedder noget andet end Rasmussen, Sørensen og Jensen.
Jeg har derfor over for arbejdsmarkedets parter på forhånd varslet, at vi ved de kommende trepartsdrøftelser i november måned skal have sat dette spørgsmål på dagsordenen.
Nu skal der gøres noget
ved sagen, andet kan vi ikke være bekendt.
Danskerne ved jo godt, at vi skal hjælpe, når mennesker er i nød, også flygtninge, der forfulgte kommer hertil fra deres eget land.
Danskerne er ikke et fremmedfjendsk folk, men den danske befolkning lægger vægt på, at tingene foregår retfærdigt og er i orden, at man, når man kommer til Danmark, yder og nyder på samme måde som andre.
Når der er ligebehandling, når der er rettigheder og pligter for alle, så tror jeg på, at vi har grundlaget for, at et mindretal af udlændinge kan leve her i landet på en god måde.
Regeringen stod i 1997-98 i spidsen for at gennemføre en ny udlændingelovgivning.
Den er blevet kaldt stram, meget stram.
Den kom til som et kompromis, der blev båret af regeringspartierne og de borgerlige partier i Folketinget, og må jeg sige: Der er stadig problemer, store problemer, især knyttet til flygtninge og indvandrere, som kom hertil, før vores nye integrationslov trådte i kraft.
Derfor foreslår regeringen i dag en række konkrete initiativer for at sikre, at udlændinge i Danmark på en bedre måde kan komme ind i det danske samfund og gøre en indsats, for at komme volden til livs og for at komme den illegale arbejdskraft til livs.
Angst for fysisk vold er noget af det værste, et samfund kan komme ud for, og vi har i den senere tid oplevet eksempler herpå.
Vi skal forebygge og skabe tryghed for vore borgere, men politiet skal samtidig kunne pågribe folk, hvis det går galt, og hvis der begås kriminalitet.
Derfor er det, jeg siger: Vi vil ikke tolerere de tilstande, vi har set i nogle af vore byer.
Men det er lige så vigtigt, at vi samtidig gør os klart, at den forstærkede politiindsats er en nødvendig indsats, men den gør det ikke alene.
Hjørnestenene er konsekvens, forebyggelse og ansvarlighed.
Vi har sat den forebyggende indsats højt.
Vi har oprettet behandlingspladser og indført nye behandlingsmetoder.
Vi har støttet den opsøgende indsats på gadeniveau og indført kontaktpersoner.
Hurtig sagsbehandlingstid for både politi, anklagemyndighed og kriminalforsorg.
Også her kan vi gøre mere, skal der gøres mere.
Det er den hurtige dom og den hurtige afsoning, der er det helt afgørende.
Og så har vi også gennem årene skærpet straffen for den gentagne og helt grove vold. Må jeg sige, at vi i forbindelse med det kommende politiforlig skal forhandle en ny flerårig aftale.
Det er vi meget bevidst om.
Det er vigtigt, at vi i disse forhandlinger får løst spørgsmålet om, hvordan man hurtigere kan få grebet ind over for volden.
Politiet skal være synligt på gaderne for at skabe tryghed.
Det skal være til stede dér, hvor vold kan opstå, så den kan blive standset med det samme.
Og som jeg sagde det: Mere skal til.
Der er behov for, at vi nu tager fat på en praktisk, gennemarbejdet og mangeårig indsats.
Det kommer til at tage tid, det kommer til at tage flere år, mange år.
Derfor kan vi lige så godt tage fat hurtigst muligt.
Lad os se det i øjnene: Der er problemer for mange udlændinge, når de skal leve sig ind i det danske samfund.
Der er problemer med at få arbejde, som jeg omtalte før, og når det går galt mellem udlændinge og danskere, så går det først og fremmest ud over de unge.
Det er dem, der kommer til at betale prisen.
Det er den gruppe, der ryger ud i kriminalitet og hærværk, fordi den aldrig fandt fodfæste.
Det er det, vi skal tage fat på helt anderledes og omfattende.
Derfor har regeringen nu besluttet at igangsætte en omfattende handlingsplan for de unge indvandrergrupper, jeg her taler om.
Der er behov for en stærkere koordination; der er behov for et stærkere samarbejde.
Der er alt for mange sagsbehandlere, som ikke får talt sammen om den samme udlændingefamilie; der er alt for mange ressourcer, der anvendes ukoordineret.
Nu skal der være sammenhæng i tingene.
Som jeg sagde det: Vi vil ikke se synlige og markante resultater med det samme.
Men hellere en fast kurs, der giver resultater over tid.
Et tværministerielt samarbejde er sat i gang, og jeg regner med, at vi omkring årsskiftet har den første delrapport.
Vi har også i en række tilfælde set, at der skulle gribes hurtigt og effektivt ind, hvis der i lokalsamfundet opstod tvivl om, hvordan man kunne klare sagen.
Når problemerne opstår, skal politiet have de nødvendige ressourcer til at skride ind.
Vore love skal naturligvis håndhæves; personer, der begår kriminalitet, skal pågribes og afsone straf herfor.
Regeringen har besluttet at oprette et udrykningshold.
Vi skal kunne skride ind hurtigt og effektivt, når volden opstår, og vi skal samtidig kunne skride ind, så vi hurtigt kan tage fat på den forebyggende sociale indsats.
Det nye udrykningshold vil derfor bygge både på politiets og på de sociale myndigheders ressourcer og på de erfaringer, som er bygget op.
Det vil få til opgave at rådgive de lokale offentlige myndigheder med at få taget fat
på problemerne, inden de udvikler sig faretruende.
Vi skal etablere et tilstrækkeligt antal pladser i vore sociale institutioner for at sikre, at de unge kan fastholdes i et længerevarende behandlingsforløb, hvis de er til fare for den danske befolkning.
De berørte familier, fædrene især, skal ansvarliggøres.
Hvis der ikke er andre veje, må en tidligere, konsekvent indsats i form af, ulykkeligvis, tvangsfjernelse tages i brug.
Og vi må skaffe de nødvendige praktik- og lærepladser til de unge.
Arbejdet skal i gang.
Det gælder rettigheder og pligter, det gælder en hurtig indsats og en mangeårig indsats.
Det er den eneste sikre vej til selvværd, til respekt, til fred og fordragelighed i vores land.
Kun sådan kan vi få skabt de tilstande, som det danske samfund for hovedparten har det bedst med, tilstande, der ikke bygger på fremmedfjendske stemninger, på had eller frygt.
Der er noget andet, vi også må være parat til at tale om i dag.
Det er de mange unge kvinder, som af deres forældre pålægges tvangsægteskab.
Det er uacceptabelt i Danmark; det er et virkelig alvorligt problem, som har knust mange unge pigers liv og skæbne.
Det er uacceptabelt i det moderne danske samfund.
Derfor må vi forstærke vores indsats for at forhindre tvangsægteskaber i vores land, ellers medvirker vi jo til en selvforstærkende udvikling, som er menneskeligt nedbrydende.
Mens jeg er på de områder, hvor vi må tage hånd om tingene, synes jeg ikke, jeg vil undlade at nævne den illegale arbejdskraft i Danmark.
Der er for mange eksempler herpå.
Også det er i stik modstrid med det, vi står for på det danske arbejdsmarked.
Derfor fremsætter regeringen nu lovforslag om, at bøden for at ansætte ulovlig arbejdskraft skal sættes op.
Der skal ikke kunne spekuleres i billig udnyttelse af fremmed arbejdskraft.
Uanset hvor man kommer fra, skal man naturligvis her i landet arbejde under ordnede forhold på linje med alle andre.
Sådan er det.
Som det er fremgået, har der ligget et spørgsmål i baghovedet: Kan vi ikke gøre det lidt bedre?
De ord fra min nytårstale for et par år siden hører jeg naturligvis med jævne mellemrum.
Men et øjeblik: Hvem er »vi« egentlig?
I min tale dengang lagde jeg ikke skjul på, at »vi« ikke kun er staten.
»Vi« er også arbejdsgiverne; det er også lønmodtagerne; det er den enkelte arbejdsplads; det er den enkelte familie; det er far og mor.
»Vi« må stille os selv det spørgsmål, hvordan »vi« samlet set kan forbedre rammerne for at være sammen med børnene.
Nogle af svarene er: Kommunernes service og daginstitutioner skal have fleksible åbningstider.
Arbejdsmarkedets parter og tillidsfolk skal tage hensyn til børnefamilierne på arbejdspladsen.
Virksomhederne skal i deres ferieplanlægning og tilrettelæggelse af møder tage hensyn.
Alt det må aftales fornuftigt lokalt mellem ansvarlige folk.
Vi ved naturligvis også godt, at vi ikke kan gennemføre det hele på en gang herfra.
Der må vælges til og fra.
Nu tager regeringen et initiativ her i dette efterår for at gennemføre en opblødning af vores børnepasningsorlov.
Vi foreslår en justering, som opbløder det nuværende stive krav om én sammenhængende orlovsperiode på mindst 13 uger.
Nu skal der gives adgang til nedsættelse af orlovsperioden til 8 uger, og i de sidste 14 dages orlovsperiode skal forældrene fremover have mulighed for at køre børnene gradvis ind i en daginstitution.
Regeringen vil samtidig i ferieloven henstille til arbejdsgiverne, at de skal tage hensyn til familierne og deres ønsker om ferieplanlægning i børnenes skoleferie.
Samtidig vil vi øge fleksibiliteten i barselperioden, så de forældre, der ønsker det, kan yde en indsats på arbejdsmarkedet, uden at de mister retten til fortsat orlov.
Det handler om den enkelte families trivsel.
Ældreomsorgen er et kerneområde i vores samfund.
Uden ældreomsorg ingen velfærd.
Vi ved, at vi bliver flere ældre, som jeg har sagt det, og færre yngre.
Det er ikke et problem, det er en udfordring, og vore ældre er ingen belastning.
De har ydet deres til opbygning af vores samfund, de fortjener og har krav på en god tredje alder, og heldigvis er mange af vore ældre raske, færre ønsker at blive betragtet som et socialt tilfælde, de vil gerne være med også i den tredje alder.
Jeg er sikker på, at mange ældre godt forstår, når jeg siger: Det gør ikke noget i et samfund, at nogle får meget, men hvis alle skal have alt, får vi alle sammen mindre, og så går det ud over den gruppe af vore ældre, som virkelig har behov for hjælp og pleje.
Det får man jo sent i livet.
Derfor er det, regeringen lægger op til at sikre, at der er pleje og hjælp til dem, der virkelig har behov, og at der for alle andre med en høj samlet pensionsformue eller anden indkomst nu indføres en brugerbetaling for den praktiske bistand.
Jeg håber, at der er et flertal her i Folketinget, der vil være med til at løfte opgaven på det grundlag, jeg har nævnt.
Vi skal sikre social tryghed for samfundets mest udsatte grupper, en tryghed, der for det enkelte menneske indebærer respekt og værdighed.
Der er etableret enestuer på psykiatriske afdelinger, flere distriktspsykiatriske centre, kommunernes botilbud er vokset med store procenter.
Der er positive resultater, udviklingen er i gang, men vi må erkende, at der stadig er behov for forbedringer.
Det gælder de fysiske forhold på vores psykiatriske afdelinger, det gælder børn og unge, der står på venteliste eller bliver indlagt i voksenafdelinger, fordi kapaciteten i børne- og ungdomspsykiatrien ikke er tilstrækkelig.
Regeringen vil derfor i de kommende 3 år afsætte i alt 750 mio. kr. fra den såkaldte satsreguleringspulje til yderligere forbedringer for vore sindslidende.
Også uddannelsesindsatsen inden for psykiatrien skal styrkes.
Amter og kommuner støtter vores udspil.
Jeg tror, at vi ved at lægge kræfterne sammen kan sikre en fortsat positiv vej i Danmark.
Så er Danmark jo et land, der har haft en mangeårig tradition for at gøre en positiv forebyggende social indsats.
Derfor har vi heller ikke så mange hjemløse som i mange andre lande.
Hjemløse er jo ikke bare svage mennesker, der skal have massiv hjælp hele vejen igennem.
Mange kan sagtens klare mere i tilværelsen selv, hvis de bare får en hjælpende hånd, når der er brug derfor.
Også her kan vi gøre mere, også her skal vi bruge vores erfaringer, og nu er regeringen gået i gang med at udarbejde en samlet indsats for hele landet sammen med Folketing, amter og kommuner.
Sygehusene: Hvor har vi dog tilført mange ressourcer i den periode, hvor vi har haft ansvaret.
Det var der sandelig også brug for.
Det var et nedslidt sygehusvæsen, vi overtog i 1993.
Flere mennesker bliver behandlet på en mere kvalificeret måde end nogen sinde før, og langt de fleste patienter kommer til.
Det går den rigtige vej.
For livstruende sygdomme indføres og realiseres gradvis en garanti for behandling inden for sundhedsfagligt forsvarlige ventetider.
For kræftpatienter specielt er der afsat et betydeligt beløb til investeringer i nyt apparatur og bedre behandling.
Det går den rigtige vej, og når det gælder ambulancetjenesten, fremlægger vi nu på et gennemarbejdet grundlag en markant forbedret indsats.
Alle dele af beredskabet skal styrkes til mere og bedre og sikrere hjælp.
Spørgsmålet om Færøernes forhold til Danmark vil utvivlsomt komme til at sætte sit tydelige præg på den politiske dagsorden i dette efterår og i dette folketingsår.
Landsstyret fastslog i sit koalitionsgrundlag målet om oprettelse af Færøerne som suveræn stat.
Regeringen har det synspunkt, at vi i respekt for den færøske beslutning ikke har villet indgå i debatten i hele den indledende og afklarende fase på Færøerne.
På den anden side nærmer vi os nu forhandlingsfasen, og inden vi kommer dertil, finder jeg det rigtigt, at regeringen fra denne talerstol og på denne dag kommer med nogle mere principielle overvejelser om vort grundlag for at gå ind i de drøftelser, som nu ligger foran os.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at regeringen helst ser, at Færøerne bliver i rigsfællesskabet.
Vi har i dag, vil jeg gerne understrege, en rummelig hjemmestyreordning.
Den er vi parate til at ændre til en selvstyreordning, der giver Færøerne en klart defineret selvbestemmelsesret i rigsfællesskabet, og vi er klar til at drøfte og se velvilligt på, hvordan Færøerne kan overtage flere områder, og på, at Færøerne får en mere synlig placering i de dele af udenrigspolitikken, der særligt vedrører Færøerne. Hvis det er den vej, Færøerne vælger at gå, er en fornyelse, en modernisering af forholdene mellem Danmark og Færøerne inden for rigsfællesskabet, fyldt med store muligheder.
Vi mener, vi har noget at give hinanden i rigsfællesskabet: En forskellighed, der udspringer af vort samfunds egenart, men samtidig en samhørighed med fælles historie, stærke kulturelle og familiære bånd mellem Danmark og Færøerne, og den forskellighed og den samhørighed gør os jo stærkere, ikke svagere.
Danmark er et lille land i forhold til resten af verden, og Færøerne er, ja et lille land i forhold til Danmark, og vi kan være vis på én ting: at presset på de små nationer i verdenssamfundet i dag er langt hårdere end blot for få årtier tilbage.
Det kræver en ekstra stor indsats at blive hørt i dag, at have gennemslagskraft og få indflydelse.
Jeg er sikker på, at partierne her i Folketinget også vil respektere et sådant ønske, men det ligger lige så klart, at beslutningerne må træffes på Færøerne og af færingerne selv. Jeg skylder så også at sige, at ethvert valg har sine konsekvenser - det ved vi i Danmark, og det ved man på Færøerne - på det økonomiske plan, på det administrative område og på samarbejdsområderne.
Sådan må det nu engang være.
Båndene brydes naturligvis ikke, tværtimod, nye vil blive knyttet, men det bliver andre forhold og andre forbindelser.
Jeg har tidligere sagt, og jeg vil gerne gentage det i dag: Jeg håber, at den færøske beslutning vil basere sig på et bredt flertal.
Jeg finder det i denne sammenhæng meget positivt, at landsstyrets forhandlingsoplæg vil blive udarbejdet i samarbejde med Lagtingets Udlandsnævn, hvor alle Lagtingets partier er repræsenteret.
Færøerne skal have deres debat, træffe deres beslutning blandt de muligheder, der er for det fremtidige tilknytningsforhold til Danmark.
Det er på Færøerne, at dagligdagen vil blive påvirket af dette valg.
Men spørgsmålet om de fremtidige forhold landene imellem er også et anliggende, der berører Danmark, og det er vigtigt, at vi også her i Folketinget får en grundig debat.
Derfor vil regeringen tage initiativ til en folketingsdebat på et passende tidspunkt, hvor partierne kan give deres synspunkter til kende.
Regeringen vil herudover løbende tage kontakt til Folketingets partier under det forestående forhandlingsforløb og naturligvis holde partierne orienteret.
Til slut vil jeg udtrykke ét ønske: Uanset hvilken vej
den færøske befolkning vælger at gå, så vil vi ved fælles hjælp komme igennem den proces på en værdig og ordentlig måde, og uden at der skabes kløfter, hverken i den færøske befolkning eller mellem Danmark og Færøerne.
Regeringen og Grønlands hjemmestyre blev den 2. juni i år enige om en statslig medvirken til løsningen af et ekstraordinært renoveringsbehov i hjemmestyreejede bygninger.
Det er jeg glad for; nu går det også fremad her.
om at medfinansiere projekter, hvor renoveringen samtidig vil bidrage til miljø- og energiforbedringer.
Forbedrede boligvilkår for den grønlandske befolkning går hånd i hånd med vores fælles positive syn på det arktiske miljø.
Under mit møde med landsstyreformanden i begyndelsen af september drøftede vi Østre Landsrets dom i sagen om Thulebefolkningens flytning i 1953.
Alle kender dommen: De danske myndigheder dengang handlede retsstridigt, og flytningen blev besluttet og gennemført på en måde og under omstændigheder, som indebar et alvorligt overgreb på befolkningen.
Regeringen har konstateret, at sådan er det.
Vi tager dommen til efterretning.
Regeringen har også i samklang med landsstyreformanden udarbejdet en fælles erklæring, som nu danner et fremadrettet grundlag for vores gensidigt respektfyldte samarbejde.
Vi ønsker at se fremad.
Tidligere generationers fremfærd og livssyn var bestemt af deres udgangspunkt.
Det kan vi ikke lave om på, men vi kan tage ved lære af historien.
Regeringen arbejder i dag i dialog med det grønlandske hjemmestyre på at give hjemmestyret en stærkere og mere synlig profil i vores fælles udenrigspolitiske arbejde. Grønlands hjemmestyre vil nu på baggrund af den fælles udredning komme med forslag til områder, hvor den grønlandske profil i samarbejde med Udenrigsministeriet kan styrkes yderligere.
87 dage er, hvad vi har tilbage til årtusindskiftet.
Danmark står stærkt i det ny årtusind, ikke med angst og bæven, men med tro på fremtiden, med tro på sig selv, med optimisme.
Vi har nået meget.
Som danskere kan vi være tilfredse med det velfærdssamfund, som vi har skabt i dette århundrede. Hvad er det så, vi vil med vores samfund i de kommende år?
Vi skal i gang med at udvikle et bæredygtigt samfundsprojekt, som vi alle er en del af og alle har et medansvar for - bæredygtigt, ja, men ikke alene hvad angår
den miljømæssige side af sagen og ikke alene økonomisk tilvækst, men i et videre perspektiv.
For hvad hjælper det, at vi beslutter os for, at vor generation af politikere skal aflevere et samfund med mindre pengegæld til vore efterkommere, med mindre miljøgæld til vore efterkommere
, hvis det er et samfund, der er mere i splid med sig selv, hvis det er et samfund, hvor de bageste er faldet af i det globale samfunds vældige centrifugalkraft, hvis det er et samfund, hvor nye danske og andengenerationsindvandrere ikke kan finde sig til rette eller få lov dertil eller få beskæftigelse, hvis det er et samfund i splid med sig selv?
Sådan skal det ikke være.
Derfor er der ikke ét mål; der er tre mål: et bedre miljø, en sikker økonomi og bedre menneskelige rammer dag for dag og år for år - alle tre mål på én gang og i samme tidsrum - et Danmark ikke for få eller nogle, men for alle.
Jeg har i min tale i dag skitseret, hvad regeringen vil foreslå, forny og forandre.
Jeg indbyder hermed på regeringens vegne Folketingets partier til at deltage i arbejdet, til at være med til at forme fremtidens Danmark.
Må jeg foreslå, at vi indleder Folketingets arbejde med at udbringe et leve for vores land, Danmark.
Danmark leve!
Disse initiativer er videreført i dette års lovprogram.
I lovprogrammet anføres som noget nyt ud for en række lovforslag, at de vil blive omfattet af lovovervågning.
Der er tale om en opfølgning på de drøftelser, som jeg i sidste samling havde med Folketingets Udvalg for Forretningsordenen om forbedret lovkvalitet.
Formålet med lovovervågningen er at styrke og systematisere vurderingerne af, om de mål, vi sætter os med lovgivningen, rent faktisk nås, og om de forudsætninger, som vi i øvrigt gør os, holder.
Modellen for lovovervågningen vil afhænge af det enkelte forslag og blive beskrevet nærmere i bemærkningerne til forslaget.
I relation til Folketinget forventer jeg, at lovovervågningen bl.a. indebærer, at der f.eks. efter en treårig periode afleveres en redegørelse til det relevante folketingsudvalg efter, at denne har været til høring bl.a. hos de myndigheder, organisationer m.v., der var inddraget i forbindelse med lovens udarbejdelse.
Der er tale om en forsøgsordning, hvor der startes op med et begrænset antal forslag.
Det skal imidlertid understreges, at regeringen løbende gennem folketingsåret vil overveje om yderligere forslag skal omfattes af lovovervågning.
Regeringen overvejer også, om dele af den eksisterende lovgivning bør underkastes lovovervågning.
Årets lovprogram indeholder - som også sidste års program - et afsnit om forholdet mellem lovprogrammet og regeringsgrundlaget »GODT PÅ VEJ - Danmark i det 21. århundrede«.
Formålet er at fremhæve de forslag, som er en udmøntning af målsætningerne i regeringsgrundlaget og at vise den sammenhæng, der er mellem lovgivningen på de forskellige ministerområder, og de politiske mål, som regeringen har sat sig.
Med disse bemærkninger inviterer jeg til et bredt samarbejde om regeringens lovforslag i det kommende folketingsår.
ARBEJDSMINISTEREN
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget betyder også, at forældre, der passer handicappede børn med tilskud efter lov om social service, får bedre betingelser for at afholde børnepasningsorlov.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
foreslås en 2-årig forsøgsordning, hvor kommunerne får mulighed for at få tilskud til at ansætte ældre langtidsledige i varige seniorjob på ordinære løn- og ansættelsesvilkår.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Forslaget er en opfølgning på finanslovsaftalen for 1999, hvorefter undervisningsudgifter i forbindelse med lediges deltagelse i uddannelse, der indgår i en handlingsplan, fra år 2000 afholdes af rammen for den aktive arbejdsmarkedspolitik.
For ikke-forsikrede ledige afholdes udgiften af kommunen.
Efter den gældende lov kan en varslet konflikt bryde ud på trediedagen efter et forhandlingssammenbrud.
For at give parterne bedre mulighed for at forhandle sig frem til en løsning foreslås det, at en varslet konflikt tidligst kan bryde ud på femtedagen efter et forhandlingssammenbrud.
Forslaget er en opfølgning på betænkningen fra udvalget om revision af ferieloven.
Forslaget tilgodeser på den ene side udlejernes behov for at få mere fleksible lejeaftaler og en løbende adgang til at tilpasse lejen i forhold til den øvrige udvikling i lejeniveauet og på den anden side lejernes behov for at fastholde den beskyttelse mod opsigelse, som gælder i dag efter lejeloven.
Det foreslås endvidere, at de særlige midlertidige støtteordninger efter lovens § 99 til visse ungdomsboliger og enkeltværelser aftrappes.
Endelig foreslås det at ophæve kvoteordningen for servicearealtilskud til eksisterende boliger.
Forslaget indeholder endvidere hjemmel til at gennemføre EF-direktiver om gassikkerhed og gensidig anerkendelse af uddannelser.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget indeholder endvidere tilpasninger til EU-regler på området.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Det er i lovgivningen forudsat, at der fremsættes forslag om revision af de nævnte bestemmelser i folketingsåret 1999-2000.
ERHVERVSMINISTEREN
Forslaget vedrører en række overvejende juridisk-tekniske ændringer af loven, bl.a. vedrørende hjemmelsgrundlag og ankeregler.
Forslaget vil endvidere af hensyn til virksomhedernes konkurrence begrænse adgangen til aktindsigt i Patentdirektoratets erhvervsservice.
Med forslaget fastsættes en ny bestemmelse i markedsføringsloven om sammenlignende reklame.
Forslaget gennemfører direktiv 97/55/EF, der har til formål at harmonisere betingelserne i alle medlemsstater for, at sammenlignende reklame er tilladt.
Forslaget betyder bl.a. udvidet krav om enhedsprismærkning.
Forslaget skal skabe rammerne for, at brugerne kan anvende betalingsmidler på en sikker og velfungerende måde bl.a. ved centrale hæftelses- og ansvarsregler.
Det skal endvidere sikres, at det offentlige kan gribe ind, hvis sikkerheden i forhold til brugeren af et betalingsmiddel ikke er god nok.
Det er i den eksisterende lov forudsat, at der fremsættes forslag til revision af loven i folketingsåret 1999/2000.
Forslaget betyder endvidere, at tilskuddet til visse ydelser bortfalder.
Endvidere justeres loven således, at alle anerkendte betalingsformer, f.eks. home banking, skal kunne anvendes på lige fod med det nuværende servicegirokort.
Forslaget giver endvidere mulighed
for, at revisionsvirksomheder kan etableres i partnerselskabsform.
Lovændringen skaber grundlag for indførelse af en særlig uddannelse for redningsdykkere.
Det forventes, at principperne i den nuværende ordning på området vil blive fastholdt.
Forslaget er et led i den tilpasning til EU's konkurrenceregler, som blev indledt med vedtagelse af den eksisterende lov, hvor forbudsprincippet blev indført.
Der foreslås endvidere ændringer vedrørende Konkurrencerådet.
Licitationsloven, der regulerer konkurrenceforholdene i bygge- og anlægssektoren, foreslås ophævet, således at erhvervet fremover reguleres af de almindelige bestemmelser
i konkurrenceloven på lige fod med andre erhverv.
Lovens forbud mod samordning af tilbud foreslås indarbejdet i konkurrenceloven.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Der kan endvidere blive tale om at fastsætte regler som opfølgning på redegørelsen om »Offentligt ansatte chefers ansvar«.
Endelig overvejes forskellige mindre justeringer af tjenestemandslovgivningen.
FORSKNINGSMINISTEREN
Loven skal skabe lovgrundlag for at udgive Statstidende i elektronisk form.
Den almindelige retsvirkning af en offentliggørelse knyttes til den elektroniske offentliggørelse, når der er etableret almindelig adgang til den elektroniske udgave på folkebibliotekerne.
Med henblik på at styrke konkurrencesituationen foreslås der gennemført en række supplerende offentlige udbud af radiofrekvenser, der kan danne grundlag for etablering af yderligere, alternativ infrastruktur.
Forslaget vil styrke den konkurrencefremmende regulering af telesektoren og samtidig lægge op til en markant forenkling og smidiggørelse af lovgivningen på dette område, sådan at denne bedre kan spille sammen med et dynamisk og forandringspræget marked.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
FORSVARSMINISTEREN
Forslaget er en opfølgning på aftalen om forsvarets ordning 2000-2004.
den sikkerhedspolitiske udvikling med et øget internationalt engagement
Forslaget er en justering af det hidtidige lovgrundlag og er baseret på anbefalingerne i Forsvarskommis- sionens beretning fra december 1998.
Forslaget betyder bl.a., at hjemmeværnets faste personel fremover omfattes af lov om forsvarets personel, herunder af reglerne om udsendelse til international tjeneste.
Der vil blive foretaget konsekvensændringer af lov om forsvarets personel.
Der foreslås endvidere indført hjemmel til etablering af et overvågningssystem for anvendelse af veterinær medicin samt et praksisregister.
Desuden ønskes hjemmel til på begrundet mistanke om f.eks. salmonellaforekomst eller uønskede stoffer i foderstofferne at tilbageholde et parti foderstoffer, indtil analyseresultaterne foreligger.
Formålet med lovforslaget er at skabe grundlag for en koordineret og integreret indsats for udvikling af landdistrikterne ved at samle og forenkle Fødevareministeriets lovgrundlag for EU-baserede samt visse nationale erhvervsstøtteordninger således, at hjemmelsgrundlaget bl.a. afspejler den nye rådsforordning.
Med den nye lov tilstræbes, at produktudviklingsordningen målrettes yderligere mod stimulation af innovation og udvikling.
Herudover er det bl.a. hensigten at fremme små og mellemstore virksomheders muligheder for at benytte ordningen.
Lovforslaget omfattes af lovovervågning.
Det er endvidere ønsket at gøre reglerne enklere for borgerne, først og fremmest ved en
klarere systematik.
Lovforslaget skal skabe et godt grundlag
for kommunernes varetagelse af folkeregistreringsopgaven
Formålet med forslaget er bl.a. at ændre fordelingen af statens bloktilskud til kommunerne for at tilgodese kommuner, der lider tab af en vis størrelsesorden som følge af visse finansieringsomlægninger bl.a på førtidspensions- og sygedagpengeområdet samt på udlændingeområdet.
Endvidere tager forslaget sigte på at forhøje tilskuddet til særligt vanskeligt stillede kommuner som led i opfølgningen på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Forslaget er en opfølgning på betænkning nr. 1365 fra december 1998 om forenkling af den kommunale finansiering, hvorefter den nævnte beskatningsform ikke længere anses for at være tidssvarende.
Desuden nedlægges det kommunale momsnævn, da rammerne for udligningsordningen nu er så faste, at der ikke længere er behov for nævnet.
Der vil i denne forbindelse bl.a. blive fremsat forslag om en væsentlig skærpelse af strafniveauet for personer, der beskæftiger en udlænding uden fornøden arbejdstilladelse.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Der tages hermed hensyn til, at disse skatteindtægter har været meget skævt fordelt på kommuner samt det forhold, at indtægterne er blevet udlignet gennem de kommunale udligningsordninger.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Der foretages endvidere mindre justeringer af loven.
Det er i Kosovonødloven forudsat, at indenrigsministeren inden udgangen af folketingsåret 1999-2000 fremsætter forslag for Folketinget om revision af loven med henblik på at vurdere forholdet til udlændingelovgivningen i øvrigt.
Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Kommissionen har tilkendegivet, at man efter Amsterdam- traktatens ikrafttræden vil fremsætte forslag til en forordning om oprettelse af et fælles europæisk fingeraftrykssystem, Eurodac.
Udlændingeloven indeholder ikke den fornødne hjemmel for de danske myndigheder til at videregive og modtage fingeraftryk af asylansøgere m.v. fra et sådant fælles europæisk fingeraftryksregister.
Tilslutter Danmark sig på mellemstatsligt plan forordningen, skal der derfor fremsættes lovforslag, der muliggør en sådan tilslutning.
Indenrigsministeren vil give Folketinget redegørelser om:
Hovedformålet med lovforslaget er at opnå en væsentlig begrænsning i anvendelsen af isolation.
De foreslåede regler bygger på Strafferetsplejeudvalgets betænkning nr. 1358/1998 om varetægtsfængsling i isolation, men er på en række punkter skærpet i forhold til udvalgets forslag.
Lovforslaget indeholder endvidere regler om varetægtsfængsling under domsforhandlingen.
Forslagene herom skal sikre, at der ikke kan rejses tvivl om dommernes upartiskhed under den videre domsforhandling.
Desuden indeholder lovforslaget forslag til en forbedret beskyttelse af vidner på grundlag af rapporten
om vidnebeskyttelse fra juni 1998
Herudover indeholder lovforslaget forslag om indførelse af vidneudelukkelse for præster fra andre trossamfund end folkekirken og de anerkendte trossamfund samt en ændring af reglerne om bevisførelse i højesteretssager.
Formålet med lovforslaget er at gennemføre de ændringer i straffeloven, der er nødvendige for, at Danmark kan ratificere en række konventioner og protokoller om EU-svig og bestikkelse af udenlandske tjenestemænd.
Herudover foreslås det, at grove overtrædelser af momsloven bliver omfattet af straffelovens § 289 om grov skattesvig, som har en strafferamme på 4 år. Formålet hermed er at gennemføre en harmonisering af den strafferetlige regulering af henholdsvis moms- og skatteunddragelser.
Baggrunden for forslaget er, at den eksisterende bestemmelse om forbud mod indsamling ved anvendelse af kædebrev ikke giver tilstrækkelig hjemmel til at straffe udbydelse af pyramidespil.
Forslaget skal ses i sammenhæng med den lovændring, der i december 1998 skete vedrørende arbejdsgiveres tv-overvågning af ansatte på private arbejdspladser.
Formålet med lovforslaget er at indføre mulighed for at idømme samfundstjeneste i stedet for kortere ubetingede frihedsstraffe for navnlig spiritus- eller promillekørsel.
Foruden den idømte samfundstjeneste forudsættes idømt en tillægsbøde.
Der foreslås desuden brug af betingede domme med vilkår for alkoholistbehandling i stedet for den nuværende benådningsordning og en øget anvendelse af samfundstjeneste på det eksisterende anvendelsesområde.
Det foreslås, at der ikke kan foretages svangerskabsafbrydelse efter 12. svangerskabsuge i tilfælde, hvor det pågældende foster efter en konkret vurdering må anses for levedygtigt.
Forslaget skal ses i sammenhæng med en udtalelse, som Det Etiske Råd afgav i 1997 om sene, provokerede aborter samt de høringssvar, som Justitsministeriet har modtaget over udtalelsen.
Lovforslaget bygger på Registerlovsudvalgets betænkning nr. 1345/1997 om behandling af personoplysninger og har som sit primære formål at sikre en korrekt implementering af et EF-direktiv 95/46/EF fra 1995 om behandling af personoplysninger.
Herudover er formålet at skabe en mere tidssvarende regulering af de forhold, som gør sig gældende i forbindelse med, at elektronisk behandling m.v. af personoplysninger finder sted.
Forslaget er udarbejdet på grundlag af forslag fra en bredt sammensat arbejdsgruppe, der har taget udgangspunkt i Det Dyreetiske Råds udtalelse om svineproduktion og de nyeste forskningsresultater på området.
Forslaget, der gennemfører tre EU-direktiver, vedrører bl.a. en styrkelse af forbrugerbeskyttelsen ved fjernsalg samt indeholder regler for omkostningsberegninger, så det bliver lettere for forbrugerne at sammenligne forskellige kredittilbud, som udbydes på tværs af grænserne i det indre marked.
Lovforslaget indeholder regler om de indsattes rettigheder og pligter under ophold i fængsel, om muligheder for kontakt til samfundet uden for fængslet, om betingelserne for og fremgangsmåden ved indgreb over for indsatte samt om adgang til domstolsprøvelse af visse indgribende afgørelser, som træffes som led i straffuldbyrdelsen.
I et særskilt lovforslag stilles forslag om konsekvensændringer af andre love som følge af straffuldbyrdelsesloven, afskaffelse af hæftestraffen og prøveløsladelse af livstidsdømte.
Forslaget skal ses i sammenhæng med, at registertilsynet i en udtalelse af 25. marts 1999 har henstillet, at spørgsmålet om registrering af sigtede personer, som ikke dømmes, sker som led i en overordnet politisk beslutningsproces.
Forslaget vedrører bl.a. et nyt system for fastlæggelse af faderskab, der ligestiller gifte og ugifte samlevende med hensyn til, hvordan faderskab skal fastslås, ændringer i retsplejelovens regler om behandling af faderskabssager samt forslag vedrørende fælles forældremyndighed og børnesagkyndig rådgivning.
Lovforslaget vil endvidere indeholde de ændringer af straffelovens forældelsesregler, der er nødvendige for at modvirke, at en dømt person kan unddrage sig fuldbyrdelsen af en idømt straf, f.eks. ved at rejse til udlandet.
Forslaget fremsættes efter anmodning fra Hjemmestyret.
Reglerne vil herefter være i overensstemmelse med de gældende regler i den danske retsplejelov.
Forslaget fremsættes i tilknytning til, at medieansvarsloven ved kgl. anordning sættes i kraft for Færøerne med de ændringer, der følger af de særlige færøske forhold.
Et udvalg under Justitsministeriet overvejer bl.a. på grundlag af en udtalelse fra Det Dyreetiske Råd regler, der tilgodeser slagtefjerkræs adfærdsmæssige behov.
Udvalget er nedsat på baggrund af en folketingsbeslutning fra 1998.
Formålet med lovforslaget er at skabe hjemmel til at fastsætte regler om generelle færdselsrestriktioner med hensyn til navnlig indlandsisen og Nationalparken i Nord- og Østgrønland og om adgangen til forsvarsområderne.
Forslaget skal ses i sammenhæng med den stigende interesse for Grønland både som turistmål og som videnskabeligt forskningsområde.
Et lovudkast vil blive sendt til høring hos bl.a. Grønlands hjemmestyre.
KIRKEMINISTEREN
Forslaget bringer en række bestemmelser i lov om valg til menighedsråd i overensstemmelse med den øvrige valglovgivning.
Der foretages endvidere justeringer af lovgivningen som følge af, at Skt. Petri tyske menighed får en almindelig folkekirkelig status.
KULTURMINISTEREN
Den enkelte aftale skal dels fastlægge et samlet statstilskud til de aktiviteter, som aftalen omfatter, dels fastlægge målsætninger for disse aktiviteters omfang, kvalitet og indhold samt den kommunale egenfinansiering.
Forslaget følger op på loven om regionale kulturforsøg, som udløber med udgangen af 1999.
Der foretages konsekvensændringer af musikloven, museumsloven og teaterloven.
Forslaget vil indebære en udvidelse
folkebibliotekernes forpligtelse til ud over bøger og andre trykte materialer at give adgang til Internet og elektroniske informationsdatabaser samt at stille lyd-, billede- og multimedier til rådighed for udlån
Endvidere indføres der forbud mod privat besiddelse af piratdekoderkort.
Der kan afhængig af de mediepolitiske forhandlinger blive tale om at fastsætte regler om den fremtidige anvendelse af de danske frekvensressourcer til digital radio.
Herudover ønskes bl.a. også beregningsgrundlaget for statens driftstilskud ændret således, at der tilskyndes til lokale tilskud.
Forslaget implementerer direktiv 98/8/EF om biocidholdige produkter i dansk lovgivning.
Direktivet indebærer godkendelsespligt for bl.a. desinfektionsmidler, konserveringsmidler, skadedyrsmidler og antibegroningsmidler.
Forslaget indeholder endvidere nødvendige hjemler til opfølgning på Bichel-udvalgets anbefalinger.
Endelig giver forslaget bl.a. hjemmel til at fastsætte regler for gebyr for ekstra tilsyn med visse produktgrupper.
Maltakonventionen indeholder en række krav til de enkelte landes beskyttelse af den arkæologiske arv.
Kravene er i helt overvejende grad opfyldt i gældende dansk lovgivning og praksis.
En mulig ændring som følge af Højesteretsdommen var forudset i såvel bemærkningerne til forslaget til lov om forurenet jord som i betænkningen over lovforslaget.
Som opfølgning på sidste samlings vedtagelse af ændringer i planloven om håndhævelse af tilsyn med ulovlig helårsbeboelse i sommerhusområder giver lovforslaget hjemmel til, at miljø- og energiministeren tillader, at nogle mindre arealer i sommerhusområder overføres til byzone.
Endelig vil forslaget kunne medtage resultatet af udvalgsarbejdet vedrørende lokal »Agenda 21« og reviderede bestemmelser om revision af kommuneplanerne.
Herudover sker der en gennemførelse af Østersø- og EU-regler om tvungen aflevering
af affald fra skibe til modtagefaciliteter i havnene samt indføres anmelde- og kontrolforanstaltninger over for amter og kommuner i forbindelse med den statslige refusion af udgifter til strandrensning.
Forslaget er en del af den samlede reform af spildevandsområdet med henblik på en forbedret spildevandsrensning i det åbne land og bygger på resultatet af arbejdet i Spildevandsudvalg II.
Forslaget giver kommunerne mulighed for at indføre et fast årligt vandafledningsbidrag ved siden af det løbende bidrag.
Forslaget medfører, at prisen på det samlede bidrag bliver mere kostægte.
Den nye tilskudsordning vil i højere grad basere sig på kampagner og tidsbegrænsning af tilskudsmuligheder på udvalgte kampagneområder.
Fremtidige tilskud skal også knyttes stærkere sammen med andre initiativer og virkemidler til fremme af virksomhedernes arbejde med energieffektivisering.
Forslaget er en opfølgning på evalueringen af de grønne afgifter for erhvervslivet.
Forslaget tager sigte på at forenkle reglerne i forbindelse med virksomheders indgåelse af aftaler med Energistyrelsen om energieffektivisering uden, at dette går ud over den forudsatte miljøvirkning.
Forslaget er en opfølgning på evalueringen af de grønne afgifter for erhvervslivet.
Lovforslaget har til formål at styrke indsatsen for at fremme energibesparelser som et led i realiseringen af målsætningerne i handlingsplanen »Energi 21«.
Loven fastlægger rammerne og principperne for den fremtidige energispareindsats.
Der indføres nye virkemidler og eksisterende virkemidler tilpasses de ændrede vilkår.
Loven retter sig mod mange former for energiforbrug og omfatter et bredt udsnit af de energiforbrugende sektorer.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Lovforslaget skal fastlægge rammerne for, hvordan forbrugerbeskyttelse, miljøhensyn og forsyningssikkerhed skal varetages i et liberaliseret gasmarked.
Lovforslaget vil bl.a. indeholde bestemmelser om en gradvis markedsåbning, tredjepart adgang til nettet, meddelelse af bevilling til henholdsvis transmission, distribution, oplagring og handel med naturgas, regnskabsmæssig adskillelse for integrerede naturgasselskabers transmissions-, distributions- og lageraktiviteter, take or pay-undtagelser samt klageadgang og tvistbilæggelse.
Ændringen af varmeforsyningsloven vil dels indebære konsekvensændringer som følge af ovennævnte ændringer af el- og naturgaslovgivningen, og dels ændringer, der tager sigte på at lette administrationen af den gældende varmeforsyningslov.
Lovforslaget vil bl.a. indeholde justeringer i reglerne om varmeplanlægning, herunder en nærmere afklaring af tilsynet med de kollektive varmeforsyningsanlæg.
Der vil også ske ændring af reglerne i priskapitlet således, at prisreglerne og klagereglerne stemmer overens med lignende regler i el- og gaslovene.
Miljø- og energiministeren vil give Folketinget redegørelser
Der foreslås, at Ligestillingsrådet nedlægges, og at der etableres et Videnscenter for Ligestilling samt et debatforum.
Endvidere foreslås der i en forsøgsperiode oprettet et Klagenævn for Kønsdiskrimination.
Endelig foreslås, at ministeren udarbejder årlige perspektiv- og handlingsplaner for ligestilling.
Det drejer sig om regler, som regulerer afregningsperioder, frister for angivelse og indbetaling, sanktioner ved forsinket eller manglende angivelse og betaling, betaling af renter af skatte- og afgiftsrestancer og om eftergivelse og henstand med skyldige beløb.
I ejendomsværdiskatteloven er der kun regler, der begrænser stigningen i ejendomsværdiskatten for pensionister.
Det foreslås på baggrund af udviklingen i ejendomsvurderingerne, at der indføres en begrænsningsregel også for ikke pensionister, der beskytter mod markante stigninger i ejendomsværdiskatten.
For at lette overgangen til ejendomsværdibeskatning for pensionister foreslås det endvidere, at indkomstreguleringen af pensionistnedslaget indfases gradvis.
Forslaget betyder, at personer, der arbejder i de nordiske lande og Tyskland, men er socialt sikret i Danmark, kun opnår nedslag i dansk skat svarende til den faktisk betalte udenlandske skat.
Forslaget tager primært sigte på at gennemføre nationale svigsbekæmpende foranstaltninger.
Der forslås bl.a. indført et system med forhåndsunderretning i forbindelse med EU- forsendelser af spiritus og tobaksvarer, og reglerne for transport af visse fordringer foreslås ændret.
Lovgivningen foreslås ændret som følge af en ny EU- forordning, som træder i kraft den 1. juli 1999.
Ændringerne vedrører bl.a. indførelse af mulighed for at kræve betaling af patentindehavere for toldmyndighedernes indgriben.
Der sker bl.a. en harmonisering af medlemslandenes momsregler for investeringsguld.
Desuden foreslås loven ændret vedrørende bromoms på Øresund.
og boafgiftsfrihed for beløb, der udbetales fra ordninger, der er oprettet som følge af nazistiske overgreb mod personer under Anden Verdenskrig.
Forslaget indebærer endvidere skattefrihed for visse offentlige tilskud til bekæmpelse af støj fra jernbaner og vejanlæg.
Endelig foreslås beløbsgrænsen for skattefri uddelinger fra sociale fonde forhøjet fra 5.000 kr. til 10.000 kr.
Formålet med forslaget er at undgå en utilsigtet belastning
af visse varme- og el-kunder.
For det første foreslås det, at den midlertidige lempelse af reglerne for beregning af naturgasafgiften for gasbaseret decentral kraftvarme forlænges indtil videre.
I forslaget indgår bl.a. en revision af proceslisten, hvor det vurderes hvilke af virksomhedens processer, som kan få lempelse for energiafgiften.
Afgiften vil endvidere give et incitament til genbrug af varer indeholdende de nævnte stoffer.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget skal ses i sammenhæng
med finanslovforslaget 2000.
Forslaget betyder også, at de økonomiske grænser for afgiftsfri genopbygning af færdselsskadede biler nedsættes, bl.a. fordi en del genopbygninger af færdselsskadede biler må betragtes som unødigt ressourcespild.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
I indeværende samling fremsættes forslag på det mest presserende område spilleautomater.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Der er tale om en udmøntning af drøftelserne i den generelle følgegruppe, der blev nedsat efter pinsepakkelovgivningen,
samt en række andre justeringer.
Det foreslås endvidere, at en arbejdsgiver - i modsætning til i dag - får mulighed for at tilbyde en udsendt medarbejders ægtefælle eller samlever en pensionsordning i udsendelsesperioden på samme skattemæssige vilkår som dem, der gælder for den udsendte medarbejders pensionsordning.
Det foreslås endvidere, at fratrædelsesgodtgørelser beskattes på samme måde som anden indkomst, der modtages fra arbejdsgiveren.
For så vidt angår jubilæumsgratialer foreslås, at den nugældende skattefri bundgrænse fastholdes, men at beløb herudover beskattes som anden indkomst.
Der foreslås endvidere en opstramning vedrørende virksomhedsjubilæer.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Der er tale om en udmøntning af drøftelser i den følgegruppe, der blev nedsat efter pinsepakkelovgivningen, om pensionsbeskatningen.
De danske regler for beskatning af søfolk og piloter bosiddende uden for EU overvejes ophævet som følge af EU- traktatens statsstøtteregler og EF-retningslinjerne for statsstøtte til søtransportsektoren.
Det mest betydningsfulde er, at elsektoren undergives almindelig skattepligt som aktieselskaber.
Det foreslås endvidere, at aktier, der er noteret på en autoriseret markedsplads, under visse betingelser kan anses for børsnoterede i relation
til aktieavancebeskatningsreglerne
Herudover foreslås, at ægtefæller indrømmes en dobbelt bundgrænse ved opgørelsen af ægtefællernes samlede beholdning af børsnoterede aktier.
Endelig foreslås en justering af reglerne vedrørende arveafkald.
Det er bl.a. hensigten at tilnærme afgifterne på decentrale og centrale kraftvarmeværker således, at afgifterne på sigt bliver ens.
Forslaget fremsættes med henblik på genfremsættelse i samlingen 2000-2001.
Der vil eventuelt blive fremsat følgende forslag:
Forældre, der efter de gældende fripladsgrænser får nedsat forældrebetalingen, friholdes for virkningerne af forhøjelsen.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Det særlige børnetilskud til pensionister foreslås samtidig ændret, så det i højere grad udbetales efter behov.
Endvidere foreslås grænsen for modregning af restancer til det offentlige i børnefamilieydelsen hævet fra en tredjedel til halvdelen.
Lovforslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Det foreslås endvidere at forkorte varigheden af den periode en lønmodtager skal have været ansat, før arbejdsgiveren overtager pligten til at betale sygedagpenge under de første 2 ugers sygefravær.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Der foretages mindre justeringer af reglerne bl.a. vedrørende særlig personlige hjælpemidler og bagatelgrænsen for dækning af merudgifter ved forsørgelse i hjemmet af børn med nedsat funktionsevne.
Forslaget indeholder som opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999 desuden ændrede regler vedrørende høreapparater.
Der overvejes tillige i et samarbejde med de kommunale organisationer regler om godkendelse og tilsyn for boformer for voksne.
Loven er forudsat revideret i folketingsåret 1999-2000.
Det forventes, at loven foreslås ophævet, da den ikke har været anvendt i de 7 år, den har været i kraft.
Lovforslaget skal bl.a. sikre en kontinuerlig indsats over for børn og unge og - i de tilfælde, hvor det er åbenlyst, at en forældreevne ikke vil kunne oparbejdes - sikre, at tvangsmæssig anbringelse af børn kan iværksættes på et så tidligt tidspunkt som muligt, når en sådan foranstaltning er den mest formålstjenlige.
Det foreslås også, at kommunerne som led i efterværn kan give en række tilbud til unge mellem 18 og 23 år med behov for særlig støtte.
Eventuelle merudgifter ved forslaget forudsættes finansieret over satspuljen.
Formålet er at sikre en bedre sammenhæng mellem ansvaret for en ydelses tilvejebringelse og finansieringen af ydelsen.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
SUNDHEDSMINISTEREN
Forslaget indebærer en ophævelse af sygehuslovens akutregel
for patienter med bopæl i Danmark
, således at det amt, der varetager den akutte sygehusbehandling, kan opkræve hjemamtet betaling for behandling af akutpatienter på linje med, hvad der gælder for fritvalgspatienter.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Loven vil afløse den frivillige aftale mellem Tobaksindustrien og Sundhedsministeriet om markedsføring af tobaksvarer fra 1991.
Forslaget vil omfatte alle reklameformer, herunder
indirekte reklame, sponsorering og gratis uddeling.
Forslagets nærmere indhold er under overvejelse.
Forslaget omfattes af lovovervågning.
Sygesikringsloven gælder som udgangspunkt kun for varer og tjenesteydelser, der leveres i Danmark, og for visse ydelser anses dette for at være i strid med EF-traktatens bestemmelser om varernes og tjenesteydelsernes frie bevægelighed.
På den baggrund foreslås en hjemmel for sundhedsministeren til at fastsætte regler om tilskud til ydelser efter loven, der leveres i et andet EU-/EØS-land.
Forslaget nærmere indhold er under overvejelse.
TRAFIKMINISTEREN
Ændringen af lov om Post Danmark sker med udgangspunkt i den politiske aftale om Post Danmark, hvoraf fremgår, at vilkårene for Post Danmark skal tages op efter 3 år.
For at ligestille Post Danmark med konkurrerende virksomheder foreslås, at Post Danmark får en tilsvarende kompensation efter ATP-loven.
Endvidere foreslås, at Øresundskonsortiet kan indhente oplysninger fra Centralregistret for Motorkøretøjer ved manglende betaling af benyttelsesafgift.
Med henblik på bl.a. at sikre ordnede forhold for chaufførvikarer foreslås endvidere, at virksomheder for at kunne udleje chauffører skal have tilladelse hertil.
Endvidere overføres, jf. Opgavekommissionen, tilsynskompetencen i lovgivningen om renholdelse af veje fra politiet til kommunerne.
Ændringerne skal fastlægge de fremtidige rammer for Københavns Havn og herunder eventuelt åbne mulighed for etablering af CMP - Copenhagen Malmø Port.
Formålet med forslaget er at skabe grundlag for, at Danmark kan ratificere Det europæiske Charter for regional- eller mindretalssprog.
Centret vil have til formål at opbygge en dansk kapacitet inden for det tværfaglige studium af processer, der skaber grundlaget for
og udløser folkedrab.
Centret vil også skulle bidrage i forbindelse med folkeoplysningsaktiviteter.
Beslutningsforslaget skal sikre, at Danmark bliver blandt de første lande, der ratificerer protokollen.
På konferencen færdigforhandledes en international aftale om gennemførelse af havretskonventionens bestemmelser om disse bestande.
Den Europæiske Union og medlemslandene underskrev aftalen den 27. juni 1996.
Beslutningsforslaget om Danmarks ratifikation af aftalen fremsættes, når der ligger svar fra henholdsvis det grønlandske hjemmestyre og det færøske landsstyre på spørgsmålet om aftalens gyldighed for Grønland og Færøerne.
Danmark undertegnede statutten den 25. september 1998.
Domstolen vil få kompetence til at behandle de groveste og mest alvorlige internationale forbrydelser.
Danmark lægger vægt på, at straffedomstolen kan træde i funktion inden for overskuelig fremtid, og lovforslaget skal sikre, at Danmark snarest muligt kan ratificere og opfylde statuttens bestemmelser.
UNDERVISNINGSMINISTEREN
På baggrund af en foretaget evaluering foreslås det, at den pædagogiske grunduddannelse fortsættes med den nuværende struktur og det nuværende faglige indhold.
Forslaget betyder, at udgifterne i højere grad afholdes af kommunerne.
Lovforslaget begrænser desuden klageadgangen.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
I denne forbindelse erstattes den nuværende aktivitetsstyring af produktionsskolerne med en ny styringsmodel, der kombinerer genindførelse af frit optag med indholdsmæssige stramninger og kommunal bidragspligt.
Forslaget skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget er en udmøntning af finansieringsomlægningen i arbejdsmarkedsreformen og skal ses i sammenhæng med finanslovforslaget 2000.
Forslaget er en opfølgning på kommuneaftalerne fra juni 1999.
Kurserne vil fortsat kunne udbydes som indtægtsdækket virksomhed.
Forslaget er en opfølgning på et udvalgsarbejde og indbærer bl.a., at lovens formål præciseres, og at der indføres et foreningsbegreb som den organisatoriske ramme for den folkeoplysende virksomhed.
Forslaget er en opfølgning på drøftelser i Folketinget samt Højskoleudvalgets rapport fra den 29. april 1999.
Et hovedbudskab i rapporten er bl.a. et forslag om at gøre folkehøjskolens almene hovedsigte og den enkelte højskoles værdigrundlag mere tydeligt og at gøre de statslige vilkår for tilskud mere fleksible.
Den nye institution oprettes ved en fusion af Danmarks Lærerhøjskole, Danmarks Pædagogiske Institut og Danmarks Pædagoghøjskole. Forslaget er et led i fastlæggelsen af den fremtidige institutionsstruktur på det videregående uddannelsesområde.
Forslaget skal også ses i sammenhæng med Folketingets betænkning over læreruddannelsesloven og evalueringen af Danmarks Lærerhøjskole.
Lovforslaget er et led i fastlæggelsen af den fremtidige institutionsstruktur på det videregående uddannelsesområde.
I forslaget fastsættes regler for kommende Centre for Videregående Uddannelse.
Der fastlægges også regler om bl.a. samarbejde mellem selvejende institutioner og om uddannelsesudbud.
ØKONOMIMINISTEREN
Ændringerne af den finansielle lovgivning skal sikre den finansielle sektors fortsatte tilpasning til et stadig mere internationalt konkurrencemiljø.
Lovgivningen omfatter syv lovforslag.
Med de fremsatte lovforslag tilvejebringes et bedre og mere ensartet tilsyn med finansielle koncerner.
Hensigten er at sikre en bedre beskyttelse af kunderne samt undgå, at samlede koncerner får problemer.
Blandt andet indføres et krav om, at Finanstilsynet skal godkende aktionærer, og at ledelsen i holdingselskabet skal opfylde visse krav om egnethed og hæderlighed.
Derudover får Finanstilsynet mulighed for at forlange afhændelse af kapitalandele, og at de finansielle virksomheder udskilles i en koncern for sig.
Der vil ske en harmonisering af bestemmelserne om koncerninterne lån og garantier og en udvidelse af adgangen til inden for samme koncern og i forbindelse med »outsourcing« at videregive almindelige kundeoplysninger, der ikke er følsomme eller rent private.
Endvidere stilles lovforslag om at fjerne barrierer for strukturtilpasning og effektive kapitalmarkeder.
Det lovfastsatte krav om stemmeretsbegrænsning for forenings- og fondsbaserede realkreditinstitutter ophæves.
Det vil herefter være de eksisterende aktionærer, der skal tage stilling til, om stemmeretsbegrænsningen skal bevares, indføres eller ophæves.
Samtidig gives fondsbaserede realkreditinstitutter - efter samme regler som for sparekasser - mulighed for at omdanne sig til aktieselskaber efter den såkaldte »indkapslingsmodel«.
Med henblik på at opnå et højere afkast gives mulighed for et mere aktivt ejerskab.
Lovændringerne vil medføre, at finansielle virksomheder fra samme sektor samt ATP og LD fremover tilsammen vil kunne udøve bestemmende indflydelse i ikke-finansielle virksomheder.
Ændringen vil øge realkreditinstitutternes konkurrenceevne ved at give større fleksibilitet til gavn for låntagere og produktudvikling.
Dette kan ske, uden at realkreditinstitutternes samlede risici øges. Der vil herudover ske tilpasninger af dansk lovgivning
til EU-retten.
EU's forsikringsgruppedirektiv og direktiv om endelig afregning i betalings- og værdipapirafviklingssystemer gennemføres.
Ændringerne vil blandt andet øge sikkerheden ved betalinger og værdipapirafvikling i systemerne.
For værdipapircentraler ændres reglerne om tavshedspligt således, at Nationalbanken får adgang til registreringer i force majeur tilfælde.
Finanstilsynets gives også adgang til registreringer med henblik på en styrket indsats mod insiderregler og kursmanipulation.
Værdipapirhandelslovens bestemmelser om aktionærers oplysningspligt udvides til også at omfatte aktier på autoriserede markedspladser.
I lov om fondsmæglerselskaber sker tilsvarende en øget sidestilling af traditionelle fondsbørser med andre regulerede markeder.
Endelig sker der en tilpasning i reglerne for Garantifonden for indskydere og investorer med henblik på at løse de uafklarede problemstillinger vedrørende de fællesskabsretlige statsstøtte- og konkurrenceregler, som den gældende lov indeholder.
Forslagene omfattes af lovovervågning.
Med forslaget sikres hjemmel til, at Nationalbanken kan påtage sig de opgaver, der følger af samarbejdsaftalen med Danmarks Statistik om finansiel statistik.
REGERINGSMÅLSÆTNINGER - LOVPROGRAM 1999-2000 Forsvar Forslagene vedrører forsvarets fremtidige opgaver.
- Lov om afgift på visse varer indeholdende PVC og ftalater [Skatteministeren] - Ændring af lov om afgift af affald og råstoffer [Skatteministeren] Arbejdsmarked Forslagene vedrører bl.a. plads til alle og voksen- og efteruddannelse.
Erhverv Forslagene vedrører bl.a. rammevilkårne for virksomhederne, forenkling af skatteopkrævningen, den finansielle sektor og forbrugerbeskyttelse.
- Lov om gasinstallationer og installationer i forbindelse vand- og afløbsledninger [By- og boligministeren] - Lov om autorisation af elinstallatører [By- og boligministeren] - Ændring af lov om visse betalingsmidler og adgangskoder [Erhvervsministeren] - Ændring af konkurrenceloven [Erhvervsministeren] - Lov om ophævelse af licitationsloven [Erhvervsministeren]
- Ændring af lov om Klagenævnet for Udbud [Erhvervsministeren] - Ændring af telelovgivningen [Forskningsministeren]
- Ændring af lov om luftfart [Trafikministeren] - Ændring af færdselsloven, lov om private fællesveje samt lov om vintervedligeholdelse og renholdelse af veje
[Trafikministeren] - Lov om anlæg af ringbanen Hellerup-Vanløse-Sjælør [Trafikministeren] Kulturpolitik - Lov om regionale kulturaftaler [Kulturministeren] - Lov om biblioteksvirksomhed [Kulturministeren]