runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-09:
Folketinget må søreme undskylde, at jeg kom til at træde nogle over tæerne.
Der var nogle, der blev ramt af de bemærkninger, jeg gjorde: hr. Per Kaalund, hr. Frank Aaen, hr. Peter Skaarup, hr. Frank Dahlgaard og hr. Villy Søvndal.
Men prøv nu at lytte efter, hvad jeg sagde.
Det var såmænd ikke for at provokere til debat, det var bare en konstatering: Det, vi nu samles om i fuldstændig enighed - og jeg er enig med forsvarsministeren og de andre - er da en historisk og flot beslutning: at vi sammen med en række andre lande vil være med til forhåbentlig at sikre freden og befolkningen nede i Makedonien.
Det er jo derfor, vi sender dem ned.
Det er jo det, Enhedslisten skriver, og det er jo det, hr. Villy Søvndal siger, og det siger hr. Frank Dahlgaard, det siger ministeren, og det siger jeg.
Vi er altså alle enige i, at vi gør en god og en rigtig og en nyttig indsats. Så konstaterer jeg bare stille og roligt, at hvis vi var kommet til at erstatte ét eneste ord i dette beslutningsforslag, nemlig ordet NATO, med EU, så måtte vi, uanset hvor godt og hvor rigtigt og hvor kønt og hvor nødvendigt det var, at vi sendte styrker ned, sige: Det kan vi desværre ikke.
Det kunne alle de øvrige lande.
Det kunne englænderne og hollænderne og svenskerne og finnerne og franskmændene, men det eneste land, der ikke kunne, var Danmark.
Det siger jeg da er lidt ærgerligt, og det må da få nogle til at tænke sig lidt om.
Er det, der måske var rigtigt for 5 eller 10 år siden, også rigtigt i år 2001?
Det var såmænd det eneste.
Lidt eftertanke, og så må hver enkelt gerne nå til sin egen konklusion.
Så fik jeg to krystalklare spørgsmål, og dem vil jeg godt svare på.
Venstres tidligere formand, Danmarks tidligere udenrigsminister hr. Uffe Ellemann-Jensen gør sig til talsmand for, at forbeholdet skal væk, inden der afholdes folketingsvalg, altså at vi skal have en folkeafstemning inden den 10. marts år 2002.
Jeg synes, det var flot, det var godt, det var rigtigt, og det er det, der gavner den danske befolkning og freden i Europa mest.
Jeg er enig med hr. Uffe Ellemann-Jensen.
Det er hele den konservative folketingsgruppe, skulle jeg hilse og sige.
For det andet spurgte hr. Frank Dahlgaard: Hvornår fremsætter Det Konservative Folkeparti et forslag til, hvornår denne folkeafstemning skal afholdes?
Lad mig sige, at det har vi gjort så sent som lørdag.
Vores politiske ordfører og vores EU-ordfører, fru Lene Espersen, tordnede ud i alle de medier og alle de steder, vi kunne komme til, og sagde: Vi ønsker at arbejde for, at vi skaber et flertal i dette Folketing for at afholde folkeafstemning inden den 1. juli 2002, den dag, vi overtager formandskabet, så vi pr. 1. juli kan være fuldt og helt med i det europæiske samarbejde.
Det står vi ved.
Det vil vi arbejde for: at skabe et flertal i dette Folketing, der er enig med os.
Det var bl.a. derfor, jeg nævnte sagen her i dag, hvor vi jo har et aktuelt grotesk eksempel på en opgave, alle er enige i.
Den kan vi ikke udføre i fremtiden, hvis der står EU i stedet for NATO.
Per Kaalund (S), 2001-10-09:
Jeg skal komme med en ganske kort bemærkning.
Jeg synes, det er beskæmmende, at en sag som denne her, hvor vi står med et helt samlet Folketing om udsendelse til en fredsmission i Makedonien, skal ødelægges - for nu at bruge det udtryk - af en intern EU-diskussion, hvor man i forvejen kender alle positionerne hos samtlige partier og, tror jeg, hos samtlige medlemmer i dette Folketing.
Så vil jeg gerne sige til hr. Helge Adam Møller
: Ét er, at man gør det én gang, det gør det ikke bedre, tværtimod værre, at man fremturer.
Keld Albrechtsen (EL), 2001-10-09:
Deri har hr. Kaalund jo ret.
Men ydermere er der det problem ved hr. Helge Adam Møllers betragtninger: Hvor bliver demokratiet af, hvis man nu et øjeblik forestillede sig den utrolige tanke, at et flertal i Folketinget skulle tilslutte sig ideen om en folkeafstemning om ophævelse af undtagelsen inden folketingsvalget?
Hr. Helge Adam Møller ved jo godt, hvornår der senest skal være folketingsvalg.
Så ville det jo være en hån mod demokratiet, det kan jo slet ikke lade sig gøre, at gennemføre en ordentlig, seriøs diskussion i befolkningen hen over julen om sådan et emne.
Jeg synes, det er rablet lidt for Det Konservative Folkeparti i dag, det må jeg sige.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-09:
Jeg kan forstå på hr. Helge Adam Møllers svar, at det nu er en del af Det Konservative Folkepartis og formentlig også af Venstres valgkamp, at man efter folketingsvalget vil udskrive en folkeafstemning om det danske forsvarsforbehold og formentlig også om andre ting.
Nu skal man altså virkelig have EU-sagerne op i valgkampen.
Er det rigtigt forstået?
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-09:
Nej, det er ikke rigtigt forstået.
Jeg gentager: Det er Det Konservative Folkepartis holdning, at vi bør have den folkeafstemning inden den 1. juli næste år,
så vi kan være helt og fuldt medlem.
Men som hr. Frank Dahlgaard sikkert bemærkede, understregede jeg også, at det er utrolig vigtigt, at der selvfølgelig er et flertal i Folketinget, der ønsker det. Der har jo altid i dette Folketing og skal også i fremtiden om store, vigtige beslutninger være et flertal af de partier, man normalt kalder regeringsbærende, dem, der har stået bag Danmarks EU-politik
Her tænker jeg på de to regeringspartier, jeg tænker på Venstre, jeg tænker på De Konservative.
Men hvis vi er alene om dette ønske, er det jo et slag i luften, men vi har et ønske, og det vil vi arbejde for, fordi vi synes, det er den rigtige politik.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-09:
Tak, hr. formand, for jeg synes også, grænserne er ved at være overskredet.
Her er et enigt Folketing, der er enige om at sende danske soldater til Makedonien i en fredsbevarende og en sikkerhedsbevarende indsats, og det er en god ting.
Og jeg kan forstå på den konservative ordfører, at det er en del af den konservative valgkamp, at der skal være en folkeafstemning omkring EU-forbeholdene.
Så ved borgerlige og liberale vælgere, hvor de kan sætte deres kryds, også hvis de ikke ønsker den sag frem næste år, bl.a. ved Kristeligt Folkeparti.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2001-10-09:
Jeg går også ud fra, at hr. Peter Skaarup er klar over, at anklagemyndigheden mange gange skærer sagerne til for at slippe for nævningesagerne.
Og jeg kan sige, at justitsministeren havde gættet, hvorfor den bestemmelse er taget med.
Det er simpelt hen for at gøre forslaget neutralt på det punkt og for at undgå, at endnu flere sager skæres til.
Helge Adam Møller (KF), 2001-10-09:
Jeg er ked af og forstår ikke helt Socialdemokratiets ordfører, hr. Per Kaalunds, bemærkning og bemærkningen fra Enhedslisten.
Jeg kan godt forstå, at vi har forskellige holdninger.
Jeg ved, at Socialdemokratiet har samme mål som vi, men godt vil vente lidt længere.
Enhedslisten vil under ingen omstændigheder have afskaffet forbeholdet.
Det accepterer jeg hundrede procent.
Men jeg har været så naiv, og det vil jeg fortsat godt være, at tro, at man fra det, som man indimellem kalder rigets fornemste talerstol, i en forsamling af 179 medlemmer, som også ønsker at diskutere problemer, som optager ikke alene os, men befolkning og Europa, også kunne diskutere det indimellem, når der er en sag, hvor man direkte kan se, at den politik, vi har, har nogle holdninger og nogle konsekvenser i fremtiden, som man kan være enige i eller lade være.
Men jeg har glædet mig over, at to frihedselskende partier, nemlig Det Radikale Venstre og Venstre, Danmarks liberale parti, heldigvis ikke har været oppe og sige, at man ikke skulle kunne diskutere ting, som har en klar relation, og som jo bliver et emne for hele den danske befolkning i løbet af ikke så lang tid.
Nej, jeg kan ikke stille mig op på ét ben og repetere nøjagtig den paragraf i den nye straffuldbyrdelseslov.
Det indrømmer jeg blankt, selv om jeg kan så meget andet.
Det ligger lidt i forlængelse af det, fru Dorte Bennedsen spurgte om.
Først vil jeg sige med hensyn til fru Birthe Rønn
Jeg håber også, fru Dorte Bennedsen har bemærket, at fru Birthe Rønn Hornbech også er medforslagsstiller til dette forslag.
Ellers vil jeg sige, at den måde, som justitsministeren fremstillede sagen på før, var 100 pct. korrekt.
Dengang udtalte denne arbejdsgruppe med alle disse personer i, at man havde en lang række forslag.
Et af forslagene var det, vi diskuterer.
Andre var mange af de forslag, der er kommet med.
Men man satte dem ikke i modsætning til hinanden, man sagde, at samlet får vi den efter arbejdsgruppens opfattelse - og det var en enig arbejdsgruppe - bedste løsning, hvis vi både vedtager det her med aktindsigt og alle de andre ting.
Man har altså koblet det her med aktindsigt ud, og derfor mener jeg, det er vigtigt, når brugerne nu kommer og siger: Vi mener stadig væk, at den ekstra lille sløjfe vil gøre det endnu bedre at færdes i fængslerne for alle de ordentlige mennesker, både fanger og dem, der skal passe på dem.
Villy Søvndal (SF), 2001-10-09:
Jeg forstår for så vidt godt hr. Helge Adam Møllers situation.
Jeg har selv prøvet det nogle gange, nemlig at skulle holde en vigtig tale, og så har man fået et helt forkert papir med, der drejede sig om noget helt andet.
Derfor skulle vi sende de 40 observatører ud.
Derfor er det ærgerligt, synes jeg, at hr. Helge Adam Møller får en så forkert tale med.
Jeg synes også, at det er ærgerligt, at hr. Helge Adam Møller går så galt i kronologien.
Jeg har forstået, at der kan ske noget forfærdeligt om et halvt år, fordi man ikke kan bruge den europæiske udrykningsstyrke.
Efter alt, hvad jeg har fået oplyst, er den først på plads den 1. januar 2003, så det kan da ikke passe, at den ikkefærdige udrykningsstyrke bliver forhindret i at gøre noget om et halvt år.
Jeg tror lige, at forsvarsordføreren hos De Konservative skal bringe sig selv i overensstemmelse med kronologien.
Jeg vil sige for SF's vedkommende, at vi sådan set ikke tager stilling til hele verden i denne her sag.
Der er slet ingen tvivl i SF's sind om, at det her er noget, vi skal hjælpe til med.
Frank Dahlgaard (KRF), 2001-10-09:
Fra Kristeligt Folkepartis side synes vi, at det er lidt ærgerligt, at der tages hul på denne her EU-forbeholdsdebat i denne her situation, hvor Folketinget faktisk står enigt om at udsende en dansk styrke til Makedonien.
Det er ærgerligt, fordi der ikke er noget som helst i den nuværende situation, der tyder på, at nogen af de forbehold, vi har i forhold til EU-Traktaten, er en hindring for fuld dansk deltagelse.
Det gælder forsvarsforbeholdet, hvor det foregår inden for NATO med grønt lys fra FN.
Det gælder også det retlige forbehold, hvor vi kan være med fuldt ud i det, der er sat i gang i forhold til terrorbekæmpelse.
Der er ingen hindringer for det på grund af det danske forbehold.
Så det er ærgerligt med den debat, da der ikke er noget i den aktuelle situation, der er en hindring.
Men selvfølgelig kan man altid sige hvis og hvis, og når nu den konservative forsvarsordfører selv kommer ind på det, må det være naturligt at spørge: Hvornår fremsætter Det Konservative Folkeparti et forslag om, at vi skal have en folkeafstemning?
Lad os få et konkret bud, eller er det bare tom retorik fra Det Konservative Folkeparti?
Hanne Lauritsen (SF), 2001-10-09:
SF er af den samme mening, som vi har været ved de tidligere behandlinger, nemlig at strafafsonere skal have de samme rettigheder som andre dele af befolkningen under hensyntagen til deres frihedsberøvelse.
Derved mener vi ikke, man kan fratage en indsat retten til aktindsigt.
Det skal samtidig ses som en pædagogisk foranstaltning.
Hvis ikke man kender baggrunden for den disciplinære straf, har man jo ikke nogen mulighed for at forholde sig til den og eventuelt undgå gentagelsestilfælde.
Vi kan ikke acceptere hverken vold eller trusler om vold hverken over for medindsatte eller ansatte i vores fængsler eller andre offentligt ansatte i øvrigt.
Lad os melde helt klart ud, at man må kunne udføre sit arbejde på betryggende vis uden at skulle leve i angst og frygt for repressalier.
Og man må også have mulighed for at indberette overtrædelser, som man finder kriminelle eller blot uacceptable, uden at skulle risikere at blive udsat for hverken fysiske eller verbale krænkelser eller overgreb.
Det er muligt, at man ikke helt kan dæmme op for, at stærke indsatte bestemmer over de svage indsatte - der er jo også ledere i en børnehave.
Det, man kan og skal dæmme op for, er, at disse stærke indsatte ikke udøver et lederskab, som er kriminelt eller asocialt.
Efter vores mening kan dette opnås ved nogle af de tiltag, som der er skitseret i dag, men også ved opdeling i mindre enheder, som f.eks. det projekt, der nu er ved Ringe Statsfængsel, og ved alternative afsoningsformer, endvidere ved tilbud om mere uddannelse og efteruddannelse til de ansatte, et mere tværfagligt personale.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Efter debatten i dag kan der vel ikke være nogen, der er i tvivl om, at Dansk Folkeparti støtter det forslag, som Venstre og De Konservative har genfremsat her.
Jeg synes, alt tyder på, at vi har et gevaldigt problem på det her område, og jeg synes egentlig, det er ærgerligt, at regeringen ikke vil give tilsagn om at indføre den her begrænsning i aktindsigten allerede nu, for jeg tror, man vil nå frem til, ligesom vi i øvrigt så med det forslag, vi tidligere havde til behandling i dag omkring skærpede straffe for voldtægt, at det er nødvendigt at lave nogle begrænsninger på det her område.
Og jeg synes, den der diskussion, hvor man ligesom sætter spørgsmålstegn ved fængselsfunktionærernes formand, Carsten Pedersens aktuelle mening, er lidt abstrakt at følge med i, for der er vist ikke nogen, der er i tvivl om, at hans mening, fængselsfunktionærernes mening som helhed, deres organisations mening er, at man skal lave begrænsninger i den aktindsigt.
Så det eneste, der mangler, er sådan set, at regeringen gennemfører den begrænsning.
Jeg vil dog takke fru Dorte Bennedsen for på rimelig realistisk vis trods alt at sige, at hvis de tiltag, der er gennemført fra regeringens side, ikke virker, så må vi måske se på det her på et tidspunkt.
Jeg kan ikke helt vurdere det ansigtsudtryk, fru Dorte Bennedsen kommer med, som jeg kan se
heroppefra, men jeg kan i hvert fald umiddelbart gentage, at det var nogenlunde den mening, jeg fik ud af det, fru Dorte Bennedsen sagde, at regeringen faktisk var villig til på et senere tidspunkt, hvis det, man havde gennemført, ikke virkede, så måske at begrænse den her aktindsigt
Det håber
jeg i hvert fald bliver situationen.
Så synes jeg i øvrigt for at få mejslet enhver tvivl ud af verden, at vi skal bede om at få Dansk Fængselsforbunds aktuelle kommentarer til det her forslag på skrift til Retsudvalget, for så tror jeg, man vil kunne læse sig meget klart til, at fængselsfunktionærerne ønsker den her begrænsning.
Det burde vel egentlig også sige sig selv, at de mennesker, der i deres tjeneste prøver på at håndhæve den retsbevidsthed, vi også har ude i befolkningen om, at man ikke skal kunne angribe fængselsfunktionærer,
selvfølgelig også har en opfattelse af, at de ikke skal udsættes for de repressalier eller trusler, eller hvad der nu finder sted.
Det er da noget af det mest modbydelige at forestille sig, at folk, der på den ene eller anden måde skal prøve at være med til at holde ro og orden i samfundet, lov og orden i det hele taget, på den måde udsættes for trusler og repressalier.
Det kan ingen være tjent med, og jeg håber, at regeringen vil gennemføre en begrænsning, hvis ikke nu, så i hvert fald på et senere tidspunkt.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-09:
Jeg lyttede interesseret til hr. Skaarups bemærkninger om lovforslaget.
Jeg ved ikke, om hr. Peter Skaarup har mulighed for at høre, hvad jeg siger, for det er faktisk et spørgsmål direkte til ham, for jeg hørte nemlig med interesse på, at der skulle foreligge nye friske tal, som dokumenterer, at der er sket en uheldig udvikling i episoderne i fængslerne, og at enhver, som så disse tal, måtte være klar over, at nu skulle man gribe ind.
Jeg vil gerne vide, hvad det er for tal, så vi andre kan diskutere på lige fod med hr. Peter Skaarup.
Jeg vil meget gerne have at vide, hvad det er for noget materiale, for så vil jeg da også gerne studere det.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Jeg har desværre ikke tallene med i salen, så jeg kan ikke dele min viden med fru Elisabeth Arnold, men jeg mener, at vi, lige så vel som vi skal indhente udtalelser fra Dansk Fængselsforbund, når det handler om selve lovforslaget, og om man er enig i at begrænse aktindsigten, også skal få de tal i hus, som man har fra organisationens side, om, hvor mange sager vi ser i forhold til repressalier og trusler m.v. Så kan vi få syn for sagen på det tidspunkt i Retsudvalget.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-09:
Det siger da sig selv, at alt materiale, som kan belyse et lovforslags gang, når vi sidder i Retsudvalget med det,
selvfølgelig vil være utrolig godt.
Jeg er interesseret i at høre, om der faktisk foreligger
noget materiale - andet end disse løse udsagn, som hr. Peter Skaarup kom med her fra talerstolen.
Hr. Peter Skaarup sagde, at det var helt friske tal, og derfor vil jeg gerne høre, hvor disse tal stammer fra.
Peter Skaarup (DF), 2001-10-09:
Det er nogle tal, som jeg havde lejlighed til at studere i et nyhedsbrev, der bliver udsendt af organisationen.
Men jeg synes for at undgå enhver tvivl, og for at fru Arnold også kan gøre sig bekendt med tallene, inden vi træffer endelig beslutning om, hvorvidt vi skal trykke på de grønne eller de røde knapper, at det vil være rigtigt, da jeg ikke har tallene med i salen, at vi får indhentet dem til Retsudvalget, og så kan vi kigge på dem i fællesskab.
Sonja Albrink (CD), 2001-10-09:
Sidst vi behandlede det her forslag fra Venstre og De Konservative, gav CD en positiv melding om at støtte forslaget.
Det gør vi også denne gang, og jeg skal på Kristeligt Folkepartis vegne tilkendegive, at de også støtter forslaget.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-10-09:
Fængsler er farlige arbejdspladser, og det er vigtigt, at ansatte i fængslerne har mulighed for at beskytte sig mod repressalier fra indsatte og i det hele taget beskytte sig mod at lide overlast i det voldsomme arbejdsmiljø, der er dér.
Aktindsigten er en vigtig del af retssikkerheden for de indsatte, men aktindsigten kan også misbruges til at udøve repressalier dels over for de ansatte, dels over for medindsatte.
I den lovgivning, der gælder i dag, straffuldbyrdelsesloven, er der adgang til at begrænse aktindsigten efter en konkret vurdering.
Forslagsstillerne foreslår, at man generelt afskærer de indsatte fra at få aktindsigt i bestemte typer sager.
Vi mener, at vi skal give den gældende straffuldbyrdelseslov en chance og se på, hvad det er for konkrete muligheder, der bliver anvendt til at begrænse aktindsigten for de indsatte.
Vi mener, at vi skal have nogen erfaring med den lov, før vi kan skride til eventuelle ændringer.
Jeg mener, at det vil være halsløs gerning at indføre ændringer, før vi overhovedet ved, hvordan den nugældende lov fungerer.
Ingen kan acceptere vold og optøjer i fængslerne, og ingen kan acceptere, at grupper tyranniserer andre, men det er altså muligt allerede med den lovgivning, vi har nu, dels at isolere negativt stærke fanger, dels begrænse aktindsigten efter en konkret vurdering.
Fra Det Radikale Venstres side synes vi, at vi skal give den gældende lovgivning nogen tid at løbe på, før vi eventuelt skrider til ændringer eller andre vurderinger af den.
Vi observerer fortsat området, og vi er meget interesserede i at diskutere fremtiden på området.
Vi er ikke afvisende over for at stramme i aktindsigtsreglerne, men vi vil gerne have et ordentligt grundlag at gøre det på. Vi vil gerne have noget dokumentation af, at de gældende bestemmelser ikke er tilstrækkelige for at sikre de ansatte et ordentligt arbejdsmiljø og en ordentlig sikkerhed.
Der er, så vidt vi kan se, ikke nogen ændringer.
Vi vil gerne diskutere det i Retsudvalget, men vores udgangspunkt er, at den gældende lovgivning har eksisteret i alt for kort tid til, at vi kan se, om der fortsat er uholdbare forhold.
Søren Søndergaard (EL), 2001-10-09:
Det er utvivlsomt rigtigt som påpeget af forslagsstillerne, at der er stærke fanger, stærke indsatte, som udnytter svage indsatte, nøjagtig ligesom det er i samfundet, hvor der er stærke, der udnytter og undertrykker de svage.
Desværre er det også rigtigt, at vi har fået indrettet nogle institutioner, så denne udnyttelse af de svage er endnu værre i fængslerne end uden for fængslerne.
Det vil bl.a. kræve, at vi afskaffer nogle af de nuværende fængselmastodonter.
Det vil kræve mindre, men bedre fængsler.
Det vil kræve færre folk i fængslerne, dvs. øget brug af alternativ straf.
Det vil kræve mere og bedre uddannet personale.
Det er jo et oplagt krav for en fagforening som Dansk Fængselsforbund.
Det vil kræve mere hjælp til de svage fanger.
Et af de helt store problemer er jo, at de svage fanger ikke får tilstrækkelig hjælp i fængslerne i forhold til de behov, de har.
Der burde sættes ind med en indsats, så de blev styrket som personer.
Det kunne de bruge både i fængslerne, og når de kom ud af fængslerne.
Men det er selvfølgelig ikke sådan nogle forslag, som reelt kunne løse problemerne, vi ser fra V og K.
Helt rutinemæssigt er det afskaffelse af retssikkerheden for det, man kalder de stærke fanger.
Anonyme meddelelser skal kunne bruges til at idømme folk disciplinærstraffe, og fanger skal kunne flyttes rundt fra det ene fængsel til det andet uden at kunne få aktindsigt i, hvad der ligger bag beslutningerne. Det er klart, at det vil føre til vilkårlighed og magtmisbrug.
På den måde passer forslaget fint sammen med andre borgerlige forslag om anonyme vidner osv.
Det, der er baggrunden for det, hører vi fra de borgerlige, er, at man sætter offerets retssikkerhed over for forbryderens.
Og det lyder flot.
Men hvad betyder det i praksis?
Det er jo ikke sådan, at der er nogen, der på forhånd er defineret som forbrydere.
Det er jo netop det, der som regel skal opklares, og derfor bliver konsekvensen af at afskaffe retssikkerheden for de formodede forbrydere, at den afskaffes for os alle, hvis vi kommer i den situation, hvor vi har brug for den.
Og så er det jo ikke sådan, og det synes jeg er en underlig misforståelse, at de svage fanger altid taler sandt.
Det er næsten, som om svage fanger er sandhedsmedier.
Vrøvl og sludder.
Svage fanger kan være i lommen på alle mulige
andre stærke fanger i fængslet eller i et andet fængsel eller for den sags skyld uden for murene.
Derfor er det efter vores mening absurd at tage udtalelser fra svage fanger som udgangspunkt for en højere sandhed. Forbrydere skal naturligvis straffes.
Det gælder også forbrydere, der forbryder sig i fængslet.
Men de skal have en fair retssag og en fair behandling, når de sidder i fængslet.
Anonyme vidner og afskaffelse af aktindsigt for indsatte i fængsler er ikke udtryk for en fair behandling.
Det er efter vores opfattelse brud med grundlæggende principper, der bør gælde i et retssamfund.
Og hvad værre er: Det skaber i sidste ende flere problemer, end det løser.
Karen Rønde (V), 2001-10-09:
Jeg vil gerne sige tak for debatten.
Jeg ser frem til et konstruktivt udvalgsarbejde, hvor jeg synes, at det vil være oplagt, at udvalget inviterer blandt andet fængselsfunktionærernes formand, så han kan fremlægge sine synspunkter over for hele udvalget.
Jeg takker dem, der positivt har tilkendegivet støtte til forslaget.
Vi mener, at det er et lille skridt i den rigtige retning til at sikre, at indsatte, der opfører sig ordentligt, ikke lider overlast, og til at sikre, at personalet kan videregive oplysninger, uden at de er angste for, at de udsættes for repressalier.