runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Blach Hansen (S), 2002-01-10:
Det lyder jo, som om Dansk Folkeparti med hr. Kristian Thulesen Dahl i spidsen er meget optaget af proceduren og processen i Folketingets Finansudvalg.
Men hvad der foregår alle andre steder, og hvad man ellers har af procedurer og processer for at sikre, at tingene går ordentligt til, er Dansk Folkeparti ligeglad med. Hr. Kristian Thulesen Dahl sagde jo, at det, der er vigtigt, er, hvad det her organ skal beskæftige sig med.
Derfor vil jeg gerne spørge, om det så vil sige, at de steder, hvor det er et eller andet, der virkelig er vigtigt for Dansk Folkeparti, og som de synes er meget afgørende og lidt kontroversielt, vil man holde fast på procedurer for at sikre, at alle berørte bliver spurgt, men hvis det er noget, Dansk Folkeparti ikke vurderer er så vigtigt, fordi det ikke er så væsentligt, hvad organet skal beskæftige sig med, er det bare lige meget.
Det er jo det, hr. Kristian Thulesen Dahl lægger op til.
Så tror jeg, at Dansk Folkeparti lidt misforstår indvendingerne fra de øvrige partier.
Det er en indvending imod, hvad der bliver opfattet som en ufaglig og usaglig måde at udpege et institut på, som jo skal bruges også i den politiske debat.
Det er mystisk, at Dansk Folkeparti ikke kan se problemet og ikke er interesseret i, at tingene foregår på en ordentlig måde.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-01-10:
Jeg ved, at Finansudvalgets medlemmer er meget glade for den måde, hr. Kristian Thulesen Dahl har valgt at være formand for Finansudvalget på, bl.a. ved at der fra formandens side sørges for, at de relevante ministerier svarer på de spørgsmål, som udvalgets medlemmer stiller.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at vide: Ville det også være sådan, at i det øjeblik man via Finansudvalget spurgte miljøministeren om, hvad relevante råd og nævn mener om oprettelsen af det ny miljøinstitut, ville hr. Kristian Thulesen Dahl så også sørge for, at vi rent faktisk fik et svar på det spørgsmål, inden aktstykket behandledes endeligt færdigt?
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-10:
Her er jo tale om, at hvis man vedtager det aktstykke, så får regeringen lige præcis mandat til at bruge 10 mio. kr. af skatteydernes penge, uden at vi ved, hvad det så mere konkret kommer til at gå ud på, for det har regeringen jo ikke været i stand til at besvare.
Så det kan udmærket sammenlignes med mandatgivningen i Folketingets Europaudvalg, og derfor burde der også være mere offentlighed omkring det.
Så konstaterer jeg, at Dansk Folkeparti ikke vil besvare spørgsmålet, om det er en betingelsesløs støtte fra Dansk Folkepartis side, eller om Dansk Folkeparti har et krav om, at de eksperter, der skal ansættes, skal ansættes på et videnskabeligt, fagligt grundlag.
For hvis Dansk Folkeparti ikke har det krav, er det jo smagsdommere, der bliver ansat, og det kan jeg forstå at Dansk Folkeparti faktisk har accepteret.
Det må jo være det, der ligger i, at hr. Kristian Thulesen Dahl ikke er i stand til at svare på spørgsmålet.
Og spørgsmålet, om man ville afvente en høringsrunde i Finansudvalget, inden der træffes en beslutning, mener jeg altså heller ikke hr. Kristian Thulesen Dahl besvarede.
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-10:
Jeg synes, det er fint at få uafhængig rådgivning fra eksperter, der ved noget om tingene.
Jeg synes, det er fint nok, hvis de kommer med indstillinger, som vi ikke nødvendigvis er enige i, så får vi en udfordring og må forholde os til den.
Det, jeg bare beder om, er, at der er mangfoldighed og pluralisme i den rådgivning, der bliver givet, og det er det, vi frygter der ikke vil være i fremtiden.
Vi frygter, at vi i morgen får at vide, at alle de uafhængige og mangfoldige instanser, som hidtil har udtalt sig om miljøspørgsmål, bliver slagtet af regeringen: Det Økologiske Råd, Naturrådet osv., hvorefter man opretter et monopoliseret, stærkt regerings- og statsstyret institut for smagsdommeri på miljøområdet.
Så kommer vi altså i en situation, hvor alt er forsvundet bortset fra et eneste institut, der mener det, som regeringen mener at de skal mene.
Vi kender godt den holdning
med, at uafhængige eksperter bryder vi os ikke om, og hvis vi endelig skal have eksperter, skal de mene det, som magthaverne mener de skal mene. Det kender vi fra andre samfundssystemer i tidligere tid østpå.
Det synes jeg ikke der er nogen grund til at efterligne i Danmark.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-01-10:
Først til hr. Keld Albrechtsen: Det holder simpelt hen ikke vand.
De spørgsmål, vi stiller i Europaudvalget om fredagen, når der er europaudvalgsmøder, og de svar, der kommer, kan jeg ikke gå ud til offentligheden med og sige, at jeg har spurgt til det og fået det svar.
Det må jeg ikke, for der er fortrolighed om udvalgets arbejde.
Det ved hr. Keld Albrechtsen udmærket godt.
Det er noget af det, vi i fællesskab har kritiseret.
Arbejdet i Europaudvalget foregår i fortrolighed, i lukkethed, det er en lovgivningsproces, som er uden for offentlighedens rækkevidde.
Nu taler vi så om en sag i Finansudvalget, hvor der er stillet 45 spørgsmål og kommet svar, som er offentligt tilgængelige.
Alle kan tage dem, debattere dem, diskutere dem, og de kan bruges som udgangspunkt for en debat her i Folketingssalen om nøjagtig det samme.
At sige, at den proces er at sammenligne med Europaudvalgets behandlinger og given mandat om fredagen bag lukkede døre, er simpelt hen ikke seriøst.
Det er altså at forsøge at dreje den her debat helt ud på et skævt plan i forhold til det vigtige arbejde, der ligger i at gøre arbejdet i Europaudvalget mere åbent for offentligheden.
Og så må jeg sige til hr. Jørn Jespersen, at jeg kan forstå, at vi i virkeligheden har den her debat en dag for tidligt, for hr. Jørn Jespersen havde hellere set, at vi havde haft debatten i morgen efter regeringens fremlæggelse af en liste, som regeringen i medierne har sagt at den vil fremlægge, om overflødige råd, nævn osv.
Hr. Jørn Jespersen ved jo godt, at der også er spurgt om, hvorvidt man vil svække forskning inden for miljøområdet, i lyset af at man vil oprette miljøinstituttet.
Det er jo heller ikke sådan, at når debatten i dag er slut, er behandlingen af det her spørgsmål også slut.
Det fortsætter jo med behandlingen i Finansudvalget, og efterfølgende kan behandlingen af beslutningsforslaget genoptages, og der kan jo selvfølgelig stilles nye spørgsmål og komme nye relevante oplysninger frem.
Eyvind Vesselbo (V), 2002-01-10:
Til fru Elsebeth Gerner Nielsen vil jeg sige, at pointen i oprettelsen af instituttet er jo netop, at det skal fremlægge alternative forslag, så man kan prioritere, og derfor kan man ikke gøre det, som fru Elsebeth Gerner Nielsen lægger op til:
bare tage det, der kommer.
Der kommer forskellige forslag, og så skal man jo gøre det for radikale lidt vanskelige at tage stilling og vælge, og det er dét, vi vil gøre i Venstres folketingsgruppe.
Vi vil sætte os ned og se på: Hvad er det for nogle forslag, hvad er det for nogle prioriteringer, dette institut lægger frem som baggrund for en bedømmelse af, hvad der skal træffes beslutning om i Venstres folketingsgruppe og senere i regeringen?
Der kommer oplæg til os, og pointen, det centrale er, at vi får noget, vi kan arbejde med, noget, vi kan prioritere.
Derfor kan man ikke sige, at vi bare skal tage det, der kommer, som en entydig ting.
Der vil komme forskellige alternativer, og det er jo det, der er det vigtige, så vi har noget at vælge imellem og kan få lavet en ordentlig politik på miljøområdet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-10:
Det glæder mig, at Det Konservative Folkeparti beklager det hastværk, hvormed denne her sag gennemføres.
Men jeg vil dog godt stille det spørgsmål, om Det Konservative Folkeparti er fuldstændig uden indflydelse på den hastighed, hvormed denne her sag behandles.
Det er jo nærmest det indtryk, man får, for der må jo være nogle, der har besluttet, at det skal foregå med den hast, og det er jo åbenbart en beslutning, som Det Konservative Folkeparti så ikke er blevet hørt om.
Jeg er bange for, at Det Konservative Folkeparti lidt er blevet kørt over i den her sag.
Det er jeg ked af, og jeg har sympati for det problem, som fru Sjelle så står med.
Men jeg vil godt bede fru Sjelle, om ikke hun kunne gøre sin indflydelse gældende over for ministeren.
Hun har givetvis større indflydelse på ministeren, end f.eks. jeg har.
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-10:
Jeg vil også gerne sige velkommen til fru Helle Sjelle som ordfører for Det Konservative Folkeparti på miljøområdet og så uddybe det spørgsmål, som hr. Keld Albrechtsen lige har stillet. Da vi nu åbenbart er enige om, at der er tale om hastværk her, kunne Det Konservative Folkeparti så ikke fortælle, hvorfor det er nødvendigt?
Kunne man ikke vente en måned eller to og sørge for, at forslaget sendes til høring?
Her er der jo tale om, at vi gerne vil have bedre rådgivning, at vi skal bruge ekspertise osv.
Hvorfor bruger vi så ikke ekspertisen allerede fra starten og får en vurdering af, hvordan man etablerer det her institut, hvordan det skal arbejde, så vi sikrer os, at det får en høj kvalitet?
Kunne Det Konservative Folkeparti ikke være med til at sikre det?
Er Det Konservative Folkeparti åben over for, at vi stiller spørgsmålet i Finansudvalget om, hvad andre institutioner, der har viden om området, mener om det, og vil Det Konservative Folkeparti være med til at støtte, at vi afventer de svar, inden instituttet etableres?
Vil De Konservative være med til at sikre, at det er en hel og fuld bestyrelse, der er med til at ansætte direktøren, og at man ikke laver den hastværksprocedure, der er lagt op til, med at kun formanden ansætter direktøren?
Helle Sjelle (KF), 2002-01-10:
Nej, selvfølgelig er vi ikke uden indflydelse i denne her sag; det er klart, at vi også har vores at skulle have sagt.
Når jeg beklagede det her hastværk, er det selvfølgelig, fordi vi alle sammen meget gerne vil have lang tid til at forberede de ting, som vi sidder med.
Sådan er det jo altid.
Men nogle gange må man også bare sige, at vi skal have sat nogle skibe i søen.
Sådan ser Det Konservative Folkeparti i hvert fald på det i denne her sag.
Vi vil meget gerne have sat det skib i søen, der hedder Institut for Miljøvurdering.
Hvad angår de spørgsmål, der må være ønske om at stille i Finansudvalget, synes jeg da bestemt man skal udnytte den mulighed, sådan at vi får vendt de her sten.
Det er jeg da sikker på også kan ske med en fornuftig hastighed, så vi kan nå at få det med.
Det er da i hvert fald mit ønske.
Så håber jeg i øvrigt også, at vi får en ordentlig procedure for de her ting.
Men jeg har altså heller ikke fået andet indtryk, end at det er der faktisk lagt op til.
Der er jo også lagt op til, at der skal være et ordentligt fagligt niveau i det her organ.
Vi kan også sige os selv, at hvis der ikke er det, er der jo ikke nogen, der kan bruge det til ret meget, heller ikke os.
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-10:
Tak for det svar.
Jeg går ud fra, at det indebærer, at når der nu bliver stillet spørgsmål i Finansudvalget om, hvad den videnskabelige verden, dvs. universiteter og videregående læreanstalter, sektorforskningsinstitutioner, naturråd, Det Økologiske Råd osv. mener om denne her sag, så vil Det Konservative Folkeparti være med til at sikre, at der ikke bliver truffet beslutninger, før de svar foreligger, sådan at svarene kan indgå i vores vurdering af, hvordan instituttet i givet fald skal etableres. Jeg går ud fra, at det var det tilsagn, vi fik.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-10:
Jeg vil da også gerne sige tak til fru Helle Sjelle for åbenhed om, at det her ikke bliver så hastigt, at vi risikerer at stå med et fuldstændig ukvalificeret organ, som ingen i virkeligheden har tillid til.
Jeg vil derfor gerne spørge fru Helle Sjelle, om hun også er indstillet på, at der bliver foretaget vurderinger, der går på, om der overhovedet er nogen fortilfælde for, at man har etableret et institut på den måde, at man udpeger en formand, der derefter ansætter en direktør sådan uden i øvrigt at have nogen bestyrelse at diskutere det med eller have et videnskabeligt bedømmelsesudvalg, der kan vurdere, om direktøren har de tilstrækkelige kvalifikationer og den tilstrækkelige kompetence, da jeg forstår, at der også skal foregå selvstændig forskning på instituttet.
Helle Sjelle (KF), 2002-01-10:
Jeg synes, at man skal stille de spørgsmål, man ønsker at stille, i Finansudvalget, og så må det alt sammen bero på, hvad hele det her Folketing mener om den her sag, og hvad der kan skaffes et flertal for.
Det skal der jo være.
Jeg synes da i hvert fald, at det er i orden, at man stiller de spørgsmål, som der skal stilles, og jeg mener i hvert fald også, at man skal sørge for, at de her ting er funderet på et godt fagligt grundlag, som jeg også tidligere har sagt.
Det må ligesom være det.
Men jeg håber da i hvert fald, der bliver tid til de her spørgsmål.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-01-10:
Jamen jeg kan forstå, at Det Konservative Folkeparti
selvfølgelig også er interesseret i, at vi giver det her en ordentlig behandling, og jeg kan nok også på det nærmeste garantere, at der vil blive stillet spørgsmål i Finansudvalget.
Det interessante er jo så: Vil Det Konservative Folkeparti være med til at vente på, at vi får de relevante svar fra institutionerne?
Det er det, vi mangler svar på.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-10:
Jeg går ud fra, at det her også må have været drøftet i Det Konservative Folkepartis gruppe, og da jeg ved, at Det Konservative Folkeparti normalt lægger vægt på videnskabelig kvalitet i det, vi præsterer herhjemme for offentlige penge, vil jeg da gerne høre, hvilke overvejelser Det Konservative Folkeparti selvstændigt har gjort sig med hensyn til, hvad der er nødvendigt for at sikre, at det vil blive et institut - hvis det bliver vedtaget - der har de tilstrækkelige kvalifikationer og den tilstrækkelige uafhængighed.
Her vil jeg gerne spørge: Bekymrer det ikke fru Helle Sjelle på De Konservatives vegne, at man øjensynlig er i gang med at foretage en ansættelse, hvor der ikke bliver tale om en egentlig kvalitetsvurdering af den person, der skal lede det her institut?
Helle Sjelle (KF), 2002-01-10:
Jamen jeg kan kun opfordre til, at man stiller de her spørgsmål i Finansudvalget.
Så må man i Finansudvalget finde ud af, hvor lang tid man kan bruge på det her, hvor lang tid man ønsker at bruge.
Der har De Konservative jo også en repræsentant, og så synes jeg, at man skal drøfte de ting igennem dér.
Anne Grete Holmsgaard (SF), 2002-01-10:
Jeg kan godt forstå, at det er vanskeligt for fru Helle Sjelle at svare på alle spørgsmålene, for det med videnskabelige ansættelser er kompliceret, og fru Helle Sjelle er ny, så det anerkender jeg fuldt ud.
Jeg vil så oplyse, at det er sådan, at når man ansætter videnskabeligt, nedsætter man et bedømmelsesudvalg, og det bedømmelsesudvalg skal bestå af personer, der er på et videnskabeligt niveau, der mindst er på det niveau, man agter at ansætte på.
Der findes ikke andre procedurer for det.
Og jeg formoder, at fru Helle Sjelle også finder, at det må være den rigtige fremgangsmåde i denne her sag.
Helle Sjelle (KF), 2002-01-10:
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg ikke har nogen grund til at tvivle på, at vi ikke ansætter videnskabeligt, og det må være det, der ligesom er grundlaget her.
Der må selvfølgelig være de ting til stede, som plejer at være til stede, når man ansætter.
Det er da klart, at vi ikke kan have et organ, som fungerer på fuldstændigt andre vilkår.
Som jeg sagde tidligere i denne her debat, er der jo ikke nogen af os, der kan bruge det til noget som helst.
Derfor har jeg fuld tillid til, at det sker på en anstændig måde.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-01-10:
Jeg vil gerne starte med at sige velkommen til fru Helle Sjelle som miljøordfører, og jeg glæder mig til samarbejdet på området.
Så vil jeg gerne spørge med hensyn til det forslag til vedtagelse, der er fremsat i dag, om Det Konservative Folkeparti kan støtte, at der foretages sådan en høring, og hvis ikke vil jeg gerne have fru Helle Sjelle til at forklare mig, hvorfor man ikke kan vente den måske halvanden måned, det tager at få gennemført en ordentlig høring.
Hvorfor venter man ikke halvanden måned?
Pernille Blach Hansen (S), 2002-01-10:
Den her forespørgsel har til hensigt at få en nøjere beskrivelse af, hvad det er, regeringen har tænkt sig med det nye Institut for Miljøvurdering.
Hvad er det, det nærmere bestemt skal arbejde med?
Hverken i aktstykke nr. 86 eller i svarene på de spørgsmål, der er stillet gennem Finansudvalget, er det lykkedes at få et mere uddybende svar på, hvad det nye institut reelt skal beskæftige sig med.
Samtidig var der med den procedure, miljøministeren havde lagt op til, nemlig via et aktstykke i Finansudvalget, lagt op til en meget hurtig behandling af et emne, som vi mener retteligt fortjener en lidt mere grundig og omfattende gennemgang i Folketinget for netop at sikre reel kvalitet i det arbejde, som Folketinget beskæftiger sig med.
Jeg ser frem til debatten, og jeg håber, at vi i dag her i salen kan få nogle flere svar.
Miljøministeren har nu haft længere tid til at tænke over tingene og måske forberede lidt uddybende besvarelser af de spørgsmål, der er stillet, men ikke rigtig er besvaret uddybende, så vi kan få et rigtig godt grundlag til at tage stilling til en eventuel oprettelse af Institut for Miljøvurdering.
Besvarelse
Pernille Blach Hansen (S), 2002-01-10:
Nu kan jeg forstå, at partiet Venstre efter at være kommet i regering ikke mere er så optaget af procedurer og kvalitet i lovgivningen, som man var, da man var i opposition.
Det er da meget tankevækkende, for jeg synes, at procedurer er vigtige. Det her handler ikke om, hvorvidt man er for eller imod miljøøkonomi.
Vi vil bare sikre, at det her sker på en ordentlig, saglig, fuldt gennemarbejdet måde.
Det gør det ikke, som det er lagt frem her.
Jeg vil gerne have Venstres ordfører til at forklare, hvorfor det skal gå så stærkt.
Hvorfor venter man så ikke med at udpege en direktør, til bestyrelsen er nedsat?
Det er jo en lille ting, det kan da ikke tage så lang tid at få nedsat den bestyrelse. Hvis det er bestyrelsen, der er garanten for uafhængighed, hvorfor skal direktøren så ikke udpeges efter bestyrelsen?
Det andet er så, at vi hører, at alle relevante aktører synes, det her er en smaddergod idé.
Der har nu også været visse kritiske røster fremme, f.eks. har en forskningsprofessor fra DMU, der hedder Mikael Skou Andersen, jo netop i et læserbrev i Berlingske Tidende opfordret til, at man følger spillereglerne hos forskerne.
Hvorfor gør man ikke det?
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-10:
Allerførst synes jeg, der er grund til at benytte lejligheden til at sige velkommen til den nye miljøminister, som jo for første gang i dag optræder i Folketingssalen i sin nye egenskab.
Jeg har set meget frem til at kunne diskutere miljøpolitik med den nye miljøminister.
I særdeleshed fordi det jo ikke rigtig var muligt at få noget at vide om, hvad de nuværende regeringspartier mente om miljø under valgkampen.
Der var f.eks. et offentligt møde, som samtlige grønne organisationer inviterede til, hvor miljøministeren desværre ikke kunne komme, og det var faktisk slet ikke muligt for Venstre overhovedet at sende en repræsentant til det pågældende møde.
Derfor har spændingen jo været større med henblik på, hvad det er for en miljøpolitik, som man rent faktisk vil føre.
Efter presseforlydender er der måske i virkeligheden ikke så meget tale om en ny miljøminister, men om en miljøafviklingsminister.
Det bliver jo spændende at få noget at vide om det i løbet af debatten i dag.
Bare et enkelt spørgsmål til Venstres ordfører: Jeg kunne forstå, at hvis man havde haft ekspertvurdering tilbage i 1986-1987, så havde der ikke været nogen grund til at sætte gang i en vandmiljøplan.
På den anden side lægger regeringen i sit regeringsgrundlag op til at lave en Vandmiljøplan III.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-10:
Man fik klart det indtryk, at det sådan set ikke kan bekymre Venstre alverdens meget, at hummerne dør.
Den beklagelige kendsgerning er jo, at på trods af de mange, mange milliarder, der er brugt på vandmiljøplaner, så er vores samlede vandmiljøtilstand i dag værre end dengang.
Jeg vil godt stille det konkrete spørgsmål: Skal det her
projekt nu forstås på den måde, at hvis der f.eks. kommer sådan nogle økonomiske eksperter og fortæller os, at det altså er billigere at rense drikkevandet eller at gå hen og købe det på flasker i Brugsen, end at sørge for, at vores grundvand også kan bevares som drikkevand i fremtiden, hvis de kommer og fortæller, at det er billigere bare at lade stå til og gøre som i andre lande og gå hen og købe sit drikkevand i Brugsen, så er det det, vi skal gøre? Er det det, man vil have eksperterne til at fortælle os, således at vi så kan stoppe alle bestræbelserne på at redde vores vandmiljø?
Eyvind Vesselbo (V), 2002-01-10:
Til fru Pernille Blach Hansen vil jeg sige, at det ofte er sådan, at når man ikke er interesseret i at diskutere indhold, så begynder man at diskutere personer eller procedurer, og hvis det er det, fru Pernille Blach Hansen vil diskutere med mig, så bliver det uden for salen; det gider jeg ikke bruge min tid på her.
Jeg vil gerne diskutere indhold, for det er det, der er det reelle, det er det, der er det vigtige, og det var det, jeg syntes, fru Pernille Blach Hansen skulle bruge sin tid på.
Med hensyn til spørgsmålet om Vandmiljøplan I, så sagde
jeg ikke noget om, at man ikke ville have sat Vandmiljøplan I i gang, nej, jeg sagde, at man havde brugt 12 mia. kr., og det var de syv døde hummere, som fik sat den proces i gang.
Det er netop det, der er det vigtige her, at få vurderet: Skulle man have brugt 12 mia. kr. på grund af syv døde hummere, eller kunne man have fået nogle andre løsninger?
Det er jo egentlig også et svar til hr. Keld Albrechtsen, og så vender jeg tilbage, for jeg kan se, jeg ikke har mere tid.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-01-10:
Jamen så vil jeg gerne give hr. Eyvind Vesselbo chancen for at vende tilbage.
Det er der i høj grad behov for, for jeg synes
, at det, som hr. Eyvind Vesselbo nu har fået skitseret, altså er, at man i virkeligheden synes, at det var forkert, at der blev grebet ind i 1980'erne på grund af vandmiljøet.
Så kan man altid diskutere, om de milliarder blev brugt rigtigt, det er korrekt, det er en stor diskussion, men man kan jo ikke diskutere, at der var brug for at sætte ind for at redde vandmiljøet.
Man kan jo heller ikke diskutere, at det stadig væk er en af de mest påtrængende opgaver, vi står over for, at sikre vores drikkevand i fremtiden.
Det håber jeg da vi er enige om. Så vil jeg godt gentage mit spørgsmål: Er det sådan, at det nu handler om at sætte økonomien forud for drikkevandet? Hvis det er sådan, at det viser sig, at det er billigere bare at rense og købe vand hos Perrier i Frankrig, så er det lige meget med drikkevandet, er det så det, vi skal have nogle eksperter til at fortælle os?
Jørn Jespersen (SF), 2002-01-10:
Jeg kan forstå, at Venstres miljøordfører, som jo også er formand for Folketingets miljøudvalg,
ikke gider diskutere procedurer.
Det er nyt, det er ganske nyt.
Jeg synes f.eks., at det er ret interessant rent proceduremæssigt, om regeringen i øjeblikket er ved at nedlægge de uafhængige institutioner, der findes, som kan rådgive befolkningen og politikere på miljøområdet, f.eks. Det Økologiske Råd, f.eks. Naturrådet.
Vil de blive meddelt nedlagt i morgen, samtidig med at regeringen opretter sit eget smagsdommermiljøinstitut?
Det er da en interessant proceduremæssig diskussion, og jeg er sikker på, at hr. Vesselbo, der er så tæt på den nye miljøminister, kan svare på spørgsmålet.
Bliver Naturrådet og Det Økologiske Råd nedlagt, samtidig med at regeringen vil oprette et nyt miljøinstitut?
Og så efterlyser jeg stadig væk svar på mit spørgsmål: Synes Venstre, at det var overflødigt at etablere Vandmiljøplan I, senere II, og mener man stadig væk, der er brug for en Vandmiljøplan III?