runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Nu skal jeg bestemt ikke forsøge at begive mig ud i at være rådgiver for Venstre, det er der sikkert ingen af parterne der vil nyde gavn af.
Men jeg kan bare ikke lade med at sige, at alle undersøgelser, vi har på det her område, jo peger på, at hvis forældrene selv kan bestemme, så vil de hellere have bedre kvalitet, så vil de hellere have et større fokus på socialt udsatte, så vil de hellere have bedre integration i børnehaver og vuggestuer.
Jeg ved godt, at historien er, at Socialdemokraterne lovede, jeg kan ikke huske hvor mange milliarder til at nedsætte taksterne, og så mente Venstre, at man skulle gøre det samme, og så havde vi sådan en ædel kappestrid om det, men det er da vigtigere, hvordan daginstitutionerne er at være i for vores børn.
Hvad synes hr. Hans Andersen selv er vigtigst for hans børn: god kvalitet eller at slippe et par hundrede kroner mindre om måneden?
Hvorfor skal vi bestemme herindefra, hvad hr. Hans Andersen og hans daginstitution gerne vil prioritere midlerne til?
Hvorfor skal det ikke være forældrene og pædagogerne og daginstitutionerne selv, der bestemmer?
Det vil jo være et ægte frit valg.
Hans Andersen (V), 2006-04-25:
Kort og godt handler det her om, at vi har haft et folketingsvalg.
Der var Venstre ude at give en række valgløfter, og et af de valgløfter var bl.a. en reduktion af den andel, som forældrene skal betale for at få passet deres børn, her konkret en reduktion fra maks. 33 pct. til 25 pct.
Det er vi nu i gang med at implementere og give til forældrene ud over hele landet.
Så til diskussionen om det kommunale selvstyre: Det er en meget relevant diskussion, den tager jeg meget gerne.
Det seneste eksempel, hvor man kan sige, at Venstre går meget langt i forhold til det kommunale selvstyre, er jo hele den kommunalreform, vi nu er i gang med at implementere.
Martin Lidegaard (RV), 2006-04-25:
Jeg kunne egentlig godt tænke mig at spørge hr. Hans Andersen helt ligeud, hvad det er, der er sket med partiet Venstre, der gør, at fra at være et parti, der troede på kommunalt selvstyre, der troede på, at beslutningerne blev truffet bedst tæt på borgerne, i det her tilfælde forældrene, så vil man nu ind og diktere krone for krone og øre for øre, hvad forældrene og daginstitutionerne skal bruge pengene til.
Der var engang, hvor Det Radikale Venstre og Venstre var enige om, at den bedste offentlige kvalitet fik vi, hvis der var brugerindflydelse, hvis det var sådan, at hvis vi fandt på, at vi gerne ville styrke børneområdet – og det er jeg meget enig med Venstre i at vi skal – og vi satte 1 mia. kr. af til det, så ville vi ikke diktere herindefra, at de penge skulle bruges på at nedsætte taksterne for de 75 pct. rigeste familier i landet i stedet for bedre kvalitet, madordninger, fokus på socialt udsatte, integration i daginstitutionerne, eller hvad der nu passer til den enkelte daginstitution.
Hvorfor er det os, der skal bestemme det?
Hvorfor er det ikke forældrene og daginstitutionerne selv?
Hans Andersen (V), 2006-04-25:
Forslaget her er en konsekvens af regeringsgrundlaget »Nye mål«, og med dette lovforslag vil vi nedsætte den maksimale forældrebetalingsandel i dagtilbud fra maksimalt 33 pct. til maksimalt 25 pct. for børn på 3 år frem til skolealderen, gældende fra januar 2007.
I Venstre vil vi gerne løbende forbedre vilkårene for børnefamilierne, og det falder dette forslag rigtig fint i tråd med; mange børnefamilier har en til tider trængt økonomi, hvor især udgiften til børnepasning vejer tungt, og med forslaget her får disse familier lidt mere luft og råderum i husholdningsbudgettet.
Familier med børn under skolealderen har i dag en meget høj forældrebetaling, og de familier ønsker vi at give lidt mere økonomisk frihed.
Konkret betyder dette lovforslag nemlig, at en familie, der har et barn i børnehaven, sparer gennemsnitligt ca. 400 kr. om måneden.
Samtidig med at vi sætter forældrebetalingen ned, ønsker vi også at gøre noget for at højne kvaliteten i dagtilbuddene.
Derfor støtter Venstre også op om initiativerne til mere kvalitet i børnepasningen, initiativer, der handler om at afsætte 2 mia. kr. ekstra fra 2006 til 2009 til bedre kvalitet i børnepasningen, eksempelvis til en forstærket indsats over for socialt udsatte børn, flere medarbejdere i dagtilbuddene, forbedringer af lokaleforhold og flere skovbørnehaver.
I 2006 og de efterfølgende år er der allerede afsat 400 mio. kr. til bedre kvalitet i børnepasningen – dem har vi allerede drøftet lidt i den forgangne debat – hvor fokus bl.a. er på at hjælpe med at bryde den negative sociale arv.
Der kommer altså fremover både mere kvalitet i dagtilbuddene og mindre forældrebetaling.
Med forslaget her i dag fortsætter vi arbejdet med at give alle børn en bedre start i livet, og på den baggrund kan Venstre bakke helhjertet op om dette lovforslag.
I Venstre handler det om, at vi sådan set gerne vil reducere forældrebetalingen, fordi det for mange familier faktisk betyder noget, om de skal betale 500 kr. mere eller mindre om måneden for at få passet deres børn.
Denne forældrebetaling går vi nu ind og reducerer.
Samtidig har vi jo også sagt, at vi forbedrer kvaliteten i de danske daginstitutioner.
Vi afsætter 2 mia. kr., så det her handler ikke om enteneller, det handler om et både-og.
Vi er jo alle sammen optagede af, at kvaliteten skal være bedst mulig i de danske daginstitutioner.
Jeg har et spørgsmål omkring private børnepasningsordninger.
Hvis der kommer flere private børnepasningsordninger, får kommunerne så henvisningsretten til de pasningsordninger?
Hvis de ikke gør det, er jeg virkelig bange for, at vi så har et problem omkring integration.
Jeg vil gerne spørge til Venstres holdning, om det skal være kommunerne, der skal have lov til at henvise til de ordninger, ligesom de plejer at gøre til de andre, eller hvordan?
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Der er meget, meget kort tid til alle de spørgsmål; der er lidt for kort tid til dem.
Spørgsmålet går på økonomien i de her centre, som er ganske afgørende for, hvordan alt det her kan føres ud i praksis.
Vi har haft styringsanalysen, der skulle overveje, hvordan de her ting skulle være, og får så et lovforslag her, hvor der kun er få og små overvejelser over, hvordan styrings- og finansieringssystemet påvirker det, det i virkeligheden handler om, altså uddannelseskvaliteten, og så er mit spørgsmål: Betyder det så bare, at det er, fordi det er sådan her, det bliver, og så skal man arbejde med uddannelseskvaliteten inden for de rammer, der er lagt her, eller kan vi forvente, at de overvejelser, som der trods alt har været, munder ud i, at der kommet et nyt lovforslag, der tager hånd om de problemer, som der er i dag med finansierings- og styringssystemet?
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Med disse forslag, vi har til behandling i dag, adskiller vi spørgsmålet om de ydre rammer, styringen, organiseringen, fra spørgsmålet om det faglige indhold og kvaliteten i undervisningen.
Det tager vi i de indholdsforslag, der fra tid til anden bliver fremsat.
Når amtskommunerne er nedlagt, er der en masse amtskommunale institutioner, som skal have en ny styringsform.
Det får de med disse lovforslag.
Det handler om det og ikke om noget som helst andet.
Hermed sluttede forhandlingen, og lovforslaget overgik derefter til anden behandling.
Afstemning
Tina Nedergaard (V), 2006-04-26:
Da dette lovforslag alene er af lovteknisk karakter og det dermed ikke ændrer i de berørte institutioners forhold, har Venstre ikke andre kommentarer til forslaget, end at vi støtter det.
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Da vores partis ordfører på sagen, fru Christine Antorini, ikke kan være til stede, har jeg lovet at holde talen og sige, at vi støtter det her lovforslag, som er en række tekniske ændringer, som er en følge af de andre lovforslag og strukturreformen, så det ser vi ingen som helst problemer i at støtte.
Martin Henriksen (DF), 2006-04-26:
Som de andre ordførere har sagt, behandler vi et teknisk lovforslag, som er en sammenskrivning af de bestemmelser, som gælder for private gymnasier, studenterkurser og kurser til højere forberedelseseksamen.
Bestemmelserne har indtil nu været spredt ud i forskellige love, og nu samler vi så bestemmelserne i én lov, og lovforslaget er en konsekvens af de ændringer, der følger med kommunalreformen, retstilstanden ændres ikke.
Vi støtter lovforslaget.
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Det sidste spørgsmål må jeg lige have igen.
Det første vil jeg gerne besvare.
Vi synes i regeringen, at det skal være tilladt, at man skriver i vedtægterne, at regionsrådet udpeger en repræsentant, og da regionsrådene mange steder jo allerede har udpeget en repræsentant, og da mange af de repræsentanter jo er udmærkede, så er jeg sikker på, at det vil komme til at stå i en række vedtægter, men vi synes ikke, det er velbegrundet, at det skal være obligatorisk.
Der er jo meget bred enighed om, at det ikke skal være obligatorisk at have en repræsentant for regionsrådene i erhvervsskolebestyrelserne, men hvorfor skal det så være obligatorisk i gymnasiebestyrelserne?
Det andet spørgsmål kunne jeg simpelt hen ikke høre, fordi spørgeren taler meget, meget hurtigt.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg stillede en række spørgsmål, og jeg tror nok, at ministeren glemte at svare på nogle af dem.
Det ene spørgsmål, jeg stillede, handlede om, at man her i lovforslaget i modstrid med udvalgets anbefalinger pludselig siger, at der ikke skal være noget lovkrav om, at regionsrådene udpeger et bestyrelsesmedlem – fuldstændig uden begrundelse i øvrigt.
Jeg kunne godt tænke mig at få ministerens begrundelse for det, da der ikke står noget om det i lovforslaget.
Det andet konkrete spørgsmål, jeg havde, er: Når nu lovforslaget her springer så let hen over det om taxameter- og finansieringssystemet, betyder det så, at det er sådan her, det bliver, eller kan vi forvente, at der kommer et nyt lovforslag i nær fremtid, som tager hånd om det problem, vil jeg sige, som findes?
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Det drejer sig i virkeligheden om VUC.
Jeg skal sige, at jeg da selvfølgelig er glad for, at ministeren er opmærksom på problemstillingen og har skrevet ud, men vi har jo sat ræven til at vogte gæs, når vi snakker om FVU’er, og vi skal jo i gang med, går jeg ud fra, under velfærdsforhandlingerne, hvor vi også kommer til at sidde over for hinanden, at snakke voksen- og efteruddannelser, og jeg tror, vi har en fælles ambition om, at der er langt flere voksne, der skal have et ordentligt tilbud om at få lært at læse og stave rigtigt og ordentligt; det giver jo en voldsom kvalitetsforhøjelse af ens liv og også mulighed for at være med.
Vi skal jo diskutere det her.
Jeg synes, det er uhensigtsmæssigt, at man sætter en af de allerstørste udbydere til at klare det.
er ministeren så villig til at se på den konstruktion, der ligger?
For ministeren ved jo godt, at samtlige folkeoplysende organisationer er meget, meget betænkelige ved det. Jeg kender godt konstruktionen med uddannelsesråd, men de har jo ingen formel kompetence.
Og vi ved jo godt, hvordan det er: Formel kompetence er det, der giver indflydelse, de andre skal man bare lytte til.
Derfor vil jeg sige til ministeren: Man behøver ikke at være voldsomt ultimativ med hensyn til det, for det kunne jo være, vi kunne skrue noget, der var bedre, sammen i forhold til de fælles bestræbelser, vi har på, at langt flere mennesker skal have en mulighed for at lære at læse og skrive ordentligt, også voksne.
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Jeg vil gerne medgive hr. Carsten Hansen, at der jo ikke er noget, der er så galt, at det ikke også kan være godt for noget.
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Jeg vil gerne takke ministeren for det tilsagn, vi jo også havde i forvejen omkring SOSU.
Jeg synes, det er en velgerning, at vi i forbindelse med erhvervsuddannelserne nu får SOSU over, så det også her bliver en ligeværdig partner.
For vi ved jo alle sammen godt, hvordan de unge vægter, og det gælder både SOSU, erhvervsskoler, gymnasier osv., så det tror jeg er en velgerning.
Selvfølgelig skal vi have den særlige praktikpladssituation osv. med, men det ved jeg at ministeren er opmærksom på.
er: Kan det ikke somme tider være en fordel, at politikere ved, hvad de taler om?
For der sker jo det, at politikere, der sidder i bestyrelser rundtomkring, kommer til at kende virkelighedens verden, og det betragter jeg – jeg sidder selv i en bestyrelse for en enkelt uddannelsesinstitution eller to – som en stor kilde til daglig information og viden om, hvad søren der sker på området, og derfor kan jeg ikke forstå, at ministeren synes, det er så betænkeligt, at politikere også ved, hvad der sker ude i den virkelige verden.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Og hvis jeg har brugt det, så er det ikke i den betydning, at de skulle have flertal i bestyrelsen.
Men jeg mener, at der er en meget stor forskel på at sige, at der i en bestyrelse er repræsentanter udefra, og så at der er et eksternt flertal, der sidder i den bestyrelse.
Det er to vidt forskellige ting i min optik.
Tina Nedergaard (V), 2006-04-26:
Man kan blive helt rørt over den opfattelse, at det skal være dem, der er meget tæt på institutionen, altså medarbejderne og eleverne, der skal have sådan en afgørende indflydelse, men jeg vil bare gerne spørge fru Majbrit Berlau, hvordan det kombinerer og harmonerer med den tidligere kommentar, der kom fra ordføreren, om, at det var meget vigtigt, at parterne havde en afgørende indflydelse i bestyrelserne, for det er jo sådan set modsatrettet.
Man kan ikke på den ene side sikre, at parterne har afgørende indflydelse, og på den anden side sikre, at medarbejderne og eleverne også har det.
Man er jo nødt til at træffe en beslutning.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Jamen til det første først.
Altså, det viser jo bredden i det danske demokrati, at vi kan se så forskelligt på spørgsmålet om repræsentationen af elever og medarbejdere i en bestyrelse.
Det er jo den tydelige forskel på Venstre og Enhedslisten, at spørgsmålet om eksternt flertal i en bestyrelse ikke er et princip, jeg nødvendigvis hylder.
Så det er sådan set et meget klart svar på det.
Det er en politisk forskel, der gør sig gældende, og det er selvfølgelig derfor, vi i Enhedslisten studser over den reducerede indflydelse.
Og så lige spørgsmålet om medarbejdergrupper.
Jeg er ikke helt sikker på, at jeg forstod spørgsmålet, om det skulle være sådan lidt et drillespørgsmål til, at jeg snakkede om medarbejdergrupper.
Altså, når jeg snakker om medarbejdergrupper, så mener jeg hele den gruppe af medarbejdere, som selvfølgelig udpeger de repræsentanter, der skal sidde i bestyrelsen.
Tina Nedergaard (V), 2006-04-26:
Det skal være en ganske kort bemærkning.
Jeg kan godt se, at det er relevant at studse over antallet af medarbejderrepræsentanter, der har stemmeret, og antallet af elever, der har stemmeret.
Men årsagen til, at vi i de forhandlinger, der har været, har valgt at lægge os på, at en ud af de to fra de to kategorier kan have stemmeret, er, at hvis en bestyrelse alene har seks stemmeberettigede medlemmer, så bliver der et problem, hvis fire af dem faktisk er bestyrelsesmedlemmer, der har direkte tilknytning til institutionen, når man som vi i Venstre ønsker en overvægt af ekstern repræsentation.
Men jeg vil gerne spørge fru Majbrit Berlau, om ikke hun selv finder, det er et lille problem, når hun i en tidligere kort bemærkning kom ind på, at en medarbejdergruppe, hvis de ønsker at vælge deres tillidsrepræsentant til bestyrelsen, så eventuelt føler sig udelukket herfra.
Er det ikke et problem, hvis det er en gruppe af medarbejdere, der vælger repræsentanterne?
De skal jo repræsentere helheden for en institution, i og med at de sidder i bestyrelsen.
Majbrit Berlau (EL), 2006-04-26:
Ligesom SF er vores tilgang til det her lovforslag egentlig en række spørgsmål, som vi synes er væsentlige at få afklaret i den kommende proces.
Det har været nævnt allerede i debatten, så jeg vil egentlig ikke gå langt ind i det, men jeg synes, der er en række spørgsmål, som afkræver en debat og et svar fra ministeren, men også en debat senere hen i udvalgsarbejdet.
Først og fremmest synes jeg, det er væsentligt at tage alvorligt, når man i høringssvarene problematiserer spørgsmålet om, at paritetskravet kan fraviges.
Jeg synes, det er et problem, at vi kan komme i situationer, hvor bestyrelserne ikke er ligeligt repræsenteret.
For det er jo intentionen herfra, at bestyrelserne skal være demokratisk repræsentative og demokratisk brede.
Ligeledes med hensyn til den signalforvirring, som jeg tidligere har påpeget under debatten, nemlig at ministeren anbefaler, at tillidsrepræsentanter ikke sidder i bestyrelserne, på trods af at man ikke har indskrevet det i loven, selv om det var en anbefaling i styringsanalysen, synes jeg, at det kræver, at man enten skriver det ind i loven, eller også at man ikke gør det.
Der skal ikke være nogen tvivl om, at vi i Enhedslisten klart mener, at tillidsrepræsentanter skal have mulighed for at stille op til valg til deres bestyrelse, men det er en uklarhed, at man ikke skriver det ind i loven, men skriver det i bemærkningerne.
Det er simpelt hen ikke rimeligt lovarbejde, og det skaber en signalforvirring ude i landet.
Der kan på den måde blive uens praksisser rundtomkring ved de forskellige bestyrelsesvalg.
Jeg synes, det er en væsentlig pointe, at det bliver klargjort, såfremt det ikke er klargjort ordentligt i loven.
Et andet spørgsmål er selvsuppleringen, der indgår i bemærkningerne.
Det er meget uklart, under hvilken form selvsuppleringen kan finde sted, og hvorfor den overhovedet skal finde sted.
Mig bekendt er selvsupplering et dårligt demokratisk princip og noget, jeg ikke mener bør indgå i et lovforslag, som egentlig skulle styrke demokratiet i bestyrelsesarbejdet.
Jeg mener, vi har rigtig gode erfaringer med, at både to elever og to medarbejderrepræsentanter sidder rundtomkring i CVU-bestyrelserne og har fuld stemmeret.
Jeg synes, det er en vigtig pointe at understrege, at det giver godt demokrati, at det er sikret, at de mennesker, hvis dagligdag berøres, har en ordentlig stemme i den bestyrelse, der bestemmer over deres dagligdag.
Bertel Haarder (V), 2006-04-26:
Jeg har haft en dialog med repræsentanter for de folkeoplysende organisationer.
Det var den dialog, der førte til, at jeg sendte et brev og gjorde opmærksom på, at det kunne være en god idé at give repræsentanter for folkeoplysningen plads i voksenuddannelsescentrenes bestyrelser.
Nu skal det så vise sig, om dette meget gode råd bliver fulgt.
Hvis det ikke bliver fulgt, og hvis det viser sig, at voksenuddannelsescentrene fører en imperialistisk kurs, som klemmer det lokale folkeoplysende arbejde, så er jeg lige så bekymret som hr. Carsten Hansen, og så synes jeg, vi skal tage det op til drøftelse, og for min skyld meget gerne i sammenhæng med den voksenuddannelsesreform, som jeg håber vi kan få bred enighed om.
Carina Christensen (KF), 2006-04-26:
Jeg skal ikke gøre det meget længere end de øvrige ordførere.
Det Konservative Folkeparti kan også støtte det her tekniske lovforslag.
Margrethe Vestager (RV), 2006-04-26:
Det Radikale Venstre kan fuldt ud tilslutte sig den fremstilling af lovforslagets karakter, som er givet af de øvrige ordførere, og vi vil støtte det.
Carina Christensen (KF), 2006-04-26:
Jeg har et lille opklarende spørgsmål vedrørende repræsentation fra regionsrådene i de her nye bestyrelser.
Jeg kan forstå, at det er meget vigtigt for Socialdemokraterne, at de får en plads i bestyrelserne.
Det har man i hvert fald foretrukket.
Som hr. Carsten Hansen ved, er jeg selv medlem af Fyns Amtsråd, og amtsrådene udpeger jo i dag medlemmer til diverse bestyrelser, og vi har faktisk haft en drøftelse ovre hos os af, om det i det hele taget er nødvendigt; om det ikke er lidt overflødigt, at vi sidder med i de her mange bestyrelser, og om vi ikke sagtens kunne få de samme oplysninger på anden vis, uden at det behøver at være i form af en bestyrelsespost.
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Den største ansvarsforflygtigelse er at lægge sig op i hængekøjen og kritisere andre.
Men jeg vil da godt sige, at vi også er betænkelige, hvis forudsætningen for at starte på et gymnasium er, at man har sådan en pc, der kan alverdens ting.
Det vil vi gerne være med til at se på, men mig bekendt ændrer det her ikke på principperne for brugerbetaling.
Hvis det ikke skulle vise sig at være rigtigt, så er vi indstillet på at gå ind og få nogle ændringer, for det har på ingen måde på noget tidspunkt været en forudsætning, at der skulle stigende brugerbetaling ind, når vi snakker om det, de har ude i gymnasierne.
Derimod har vi aldrig givet tilslutning til det princip, som regeringen og Dansk Folkeparti har indført, når vi snakker om AMU, nemlig at der her er brugerbetaling.
Den mener vi skal fjernes.
Men det ligger jo ikke i det her forlig.
Vi mener, at den skal fjernes.
Det er en uskik, at de, der har fået de korteste uddannelser, skal betale for at blive uddannet.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg skal ikke kunne forklare, hvorfor Dansk Folkepartis ordfører har fået den opfattelse, at vi er imod, at der er et samarbejde mellem de her uddannelsesinstitutioner og Undervisningsministeriet og andre uddannelsesinstitutioner.
Vi er bestemt tilhængere af, at samarbejdet kan blive så godt og så grundigt som muligt, så vi kan få så gode uddannelser som muligt.
Det er bestemt ikke det, vi er imod, og det har jeg aldrig sagt, for det er ikke SF’s mening.
Vi går ind for samarbejde, bestemt også på det her område.
Det glæder mig at få at vide, at Socialdemokraterne som forligsparti er helt med på at sikre det princip.
Så er der spørgsmålet om brugerbetaling, som fru Majbrit Berlau også har nævnt.
Her kunne jeg også godt tænke mig at høre Socialdemokraternes holdning til det, der ligger her, hvor man siger, at ude på skolen skal de finde ud af, hvordan økonomien skal være.
Bliver økonomien presset tilstrækkeligt, kan der sagtens sidde nogle og sige, at de har behov for det her, og så må de sætte priserne op.
Er det ikke en måde at fralægge sig ansvaret på?
Er det ikke en måde, hvor man kan sidde herinde og sige: Vi synes egentlig, at brugerbetaling er alle tiders, men vi tør ikke selv sige det?
Vi sender bare regningen ud, vi sender ansvaret ud til nogle, som så er nødt til for at få tingene til at hænge sammen at hæve priserne.
Er det ikke et problem for Socialdemokraterne, at tingene er skruet sammen på den måde?
Carsten Hansen (S), 2006-04-26:
Jeg kender ingen taxameterprincipper, uden at pengene flytter med.
Vi synes sådan set, at taxametrene er for lave.
Det er en helt anden diskussion.
Taxametrene følger med.
Så har det selvfølgelig været vigtigt i hele den her konstruktion, som der er lagt et kæmpe arbejde i, at der er det med overgangsordninger: Der er bygningstaxametre, der er undervisningstaxametre, der er alverdens ting.
I virkeligheden er det der med taxametrenes størrelse noget, der forhandles i finansloven, og der er vi uenige med regeringen om, hvor meget der skal sættes af.
Men jeg vil godt sige, at det her er udgiftsneutralt, og vi har selvfølgelig tillid til, at ministeren lever op til det, så vi ikke ser store forringelser.
Som jeg kender taxametersystemet, og jeg har efterhånden beskæftiget mig med det i rigtig mange år, så følger økonomien med i den udstrækning, man har et undervisningstaxameter pr. elev.
Andet er der ikke at sige til det.
Thomas Krog (SF), 2006-04-26:
Jeg vil gerne høre, hvilke kommentarer ordføreren har til Venstres ordførers svar.
Jeg synes, at det var nogle meget uldne svar, jeg fik, om, at hvis elevtallet stiger, er det ikke nødvendigvis sådan, at pengene følger med.
Mener Socialdemokraterne, at det er i orden, at vi låser økonomien fast for de her gymnasier på et niveau, som reelt er faldet i de senere år, og også låser det fast, selv om der skulle komme nogle stigninger i elevtallene?
Så hørte jeg godt nogle kommentarer om, at var der noget specielt, kunne ministeren gribe ind.
For vil vi ikke gerne have, at de gør alt, hvad de kan, for at få flere elever?