runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
Det er jo det, den socialdemokratiske ordfører lægger op til.
Jeg kan da godt huske, at da Socialdemokraterne var i regering, sagde man rent ud, at finanspolitikken skulle styre kriminalpolitikken. Men sådan kan det ikke være, sådan bør det ikke være.
Det, der skal diskuteres og tages stilling til i dag, er, om Socialdemokratiet vil stemme ja til ændringerne om den forbedrede vidnebeskyttelse, således at visse vidner ikke behøver at stå med et skilt i retssalen, hvorpå der står, hvad de hedder, så den tiltalte rockerkonge kan se det.
Det er det, det lovforslag handler om.
Vi ønsker en forbedret vidnebeskyttelse.
Vi ønsker ikke, at alle vidner skal fortælle den tiltalte, hvem de er. Der bliver nu mulighed for, at domstolene kan tage stilling til, om der i ganske få tilfælde vil blive mulighed for, at tiltalte ikke får at vide, hvem vidnet er.
Der er masser af afgørelser, som domstolene er nødt til at træffe hver eneste dag i retssalen.
Der er i forvejen i retsplejeloven en lang række bestemmelser, der ligger meget tæt op ad denne nye bestemmelse: Om dørene skal lukkes, om tiltalte skal føres ud, mens et vidne afgiver forklaring, osv. osv.
Det er det, domstolene er ansat til, og det kan domstolene godt håndtere.
Hvilke midler, der skal afsættes til domstolene de kommende år, kan blive diskuteret ved en senere lejlighed.
Men jeg vil stærkt advare mod den sammenkobling.
Jeg er fuldkommen enig med fru Sandy Brinck i, at hvis en regering fremsætter og får vedtaget et forslag, der medfører udgifter, så må man naturligvis tage de økonomiske konsekvenser, men at begynde her under tredjebehandlingen af lovforslaget om ændring af retsplejeloven pludselig at få det til at blive det afgørende er jo helt ude af proportioner.
Det her drejer sig om vidnebeskyttelse, og uanset hvad domstolene selv siger, så vil jeg nu sætte et stort spørgsmålstegn ved, at det her skulle være specielt udgiftskrævende.
Anne Baastrup (SF), 2002-05-31:
Fru Sandy Brinck har valgt at tage debatten om de tre lovforslag under det her lovforslag.
Sagen er jo i al sin enkelhed den, at vi ikke har fået at vide, hvilke konsekvenser de her tre lovforslag får, plus at der jo også er lavet en ændring af reglerne for udgang.
Kl. 9.10
Det, det jo handler om, er, at vi nu ser frem til, at i forsøget på at lave borgerlig retspolitik kommer ofret til at vente på domstolsbehandlingen, ofret kommer til at vente på, at den pågældende, der er blevet dømt, skal afsone.
Det ønske, som regeringen har for at imødekomme den såkaldte retsfølelse, bliver ikke tilgodeset med denne her pakke af lovforslag.
Det ved fru Birthe Rønn Hornbech godt.
Fru Birthe Rønn Hornbech burde ikke stå her og sige det modsatte.
Vi har forsøgt at få at vide fra ministerens side adskillige gange, hvad det kommer til at få af konsekvenser for Kriminalforsorgen, hvad det kommer til at få af konsekvenser for domstolene.
Vi har ikke fået noget svar.
På nuværende tidspunkt sidder der jo allerede to mennesker i celler rundtomkring i fængslerne.
Ministeren har lovet, at det ikke kommer til at ske, statsministeren har sagt, at det ikke kommer til at ske, men vi ved jo, at hvis folk skal have mulighed for at afsone, så ender det med det, medmindre der kommer nogle andre former for revision.
Fru Birthe Rønn Hornbech har overhovedet ikke taget det her alvorligt.
Jeg synes, det var en skammelig tale, fru Birthe Rønn Hornbech her holdt.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-31:
Jeg vil primært holde mig til det punkt, der står på tavlen, nemlig lovforslag L 139, som handler om det, fru Birthe Rønn Hornbech så smukt kalder for bedre vidnebeskyttelse, som også er lovforslagets forslag.
Det er det, vi i daglig tale kalder anonyme vidner.
Det har Det Radikale Venstre været imod i årtier, og vi er fortsat imod det, og vi stemmer imod lovforslaget.
De høringer, vi har holdt, de folk, vi har talt med, de deputationer, vi har haft, de eksperter, vi har diskuteret det her med, dokumenterer for mig ud over enhver tvivl, at der er tale om en glidebane.
Man kan ikke reservere dette til nogle få enkelte udvalgte tilfælde, som forslagsstillerne påstår.
Det vil blive mere og mere omfattende, sådan at alle, der vidner, efterhånden vil forlange fuld anonymitet, og det vil sige, at begrebet vidnepligt, som er en af de få tilbageværende borgerpligter i vores samfund, efterhånden vil blive noget, man ikke skal påtage sig, hvis ikke man kan få fuld anonymitet.
Så Det Radikale Venstre stemmer imod dette forslag.
Lene Espersen (KF), 2002-05-31:
Først til fru Elisabeth Arnold, som holdt sig til det, lovforslaget primært handler om, nemlig forbedret vidnebeskyttelse
: Jeg synes sådan set, det er fair nok, at vi har en forskellig vurdering af, hvilke redskaber og muligheder der skal være for at sikre, at alle mennesker lever op til deres pligt om at vidne i sager, hvor vi har behov for for samfundets skyld at få dem opklaret.
Og jeg synes, det er fair, at fru Elisabeth Arnold tilkendegiver, at Det Radikale Venstre har en anden holdning end regeringen.
Regeringen har jo altså fundet, at det er nødvendigt at have det her yderligere instrument til forbedring af vidnebeskyttelse for at have en sikkerhed for, at de mennesker, som har overtrådt loven, så også bliver retsforfulgt efterfølgende.
Så til hele diskussionen omkring domstolene og de spørgsmål, som både fru Sandy Brinck og fru Anne Baastrup har rejst.
Jeg må sige, at jeg på den ene side synes, det er fair
nok, at man sætter spørgsmålstegn ved, hvad der kommer til at ske i finansåret 2003.
Nu er der ikke noget finanslovforslag på bordet endnu, men det er fair nok, at hvis man ser på BO-årene, så ser det ud til ifølge den finanslov, som er behandlet for i år, at der vil ske en besparelse på domstolenes område.
Og det synes jeg sådan set er o.k. at man problematiserer.
Men man skal altså ikke fra Folketingets talerstol give indtryk af, at det her problem ikke er noget, som regeringen har villet i dialog om, at det er noget, som regeringen ikke tager seriøst, eller som vi ikke har besvaret adskillige spørgsmål om.
Både under det foregående lovforslag og det lovforslag, der bliver behandlet her, og det næste er der blevet besvaret talrige spørgsmål, der vedrører det her.
Der har været et samråd i Folketingets Retsudvalg om lige præcis denne her problemstilling.
Det har Folketingets Retsudvalg været orienteret om i ganske lang tid, og jeg har også tilkendegivet over for Folketingets Retsudvalg, at naturligvis vil vi gøre, hvad vi kan for at finde en løsning. Jeg deler fuldt ud statsministerens opfattelse af, at selvfølgelig kan vi ikke have en situation, hvor arbejdsvilkårene bliver uholdbare for domstolene.
Men der foregår forhandlinger for øjeblikket, og såfremt der er partier i Folketinget, der ikke respekterer det, må vi tage det ad notam.
Men jeg mener, at det bedste for domstolene er, at vi i fred og ro får gennemgået tingene og så får sørget for at finde en fornuftig løsning.
Til fru Sandy Brinck kan jeg sige, at der kan ikke komme tal på bordet i dag, men i de forhandlinger, der foregår, er regeringen - ikke mindst med understregning af det, som statsministeren sagde i går - fuldt ud opmærksom på, at vi selvfølgelig skal finde en tilfredsstillende løsning.
Poul Fischer (DF), 2002-05-31:
I marts 2001 fremsatte Dansk Folkeparti også et lovforslag om at hæve hastighedsgrænserne på motorveje fra 110 km/t. til 130 km/t.
Ved førstebehandlingen dengang udtalte Venstres ordfører, hr. Erik Jacobsen, i sin ordførertale: »Det er jo et lovforslag, som Venstre tidligere har fremsat, og derfor er vi også positive over for dette lovforslag.«
Og senere i ordførertalen - og jeg citerer videre: »Jeg tror nok, det vil være mere sikkert at forhøje hastigheden til 130 km/t. i dag på motorveje frem for de 110 km/t., som vi besluttede dengang. Motorvejenes beskaffenhed er af en helt anden dimension, og bilernes sikkerhed har jo også udviklet sig meget i positiv retning; her tænker jeg på airbags m.m.
Ved samme behandling udtalte De Konservatives ordfører, hr. Kaj Ikast, bl.a., og jeg citerer: »De er bygget til 130 km/t., og sikkerhedsradierne er også de samme. Vi anbefaler forslaget, som vi har gjort før, og vi vil også få det gennemført på et eller andet tidspunkt.« Klokkerene udmeldinger fra Venstre og Det Konservative Folkeparti.
I regeringsgrundlaget »Vækst, velfærd og fornyelse« står der på side 39: »Hastighedsgrænsen på motorveje for personbiler og motorcykler skal øges til 130 km/t.
Det er derfor meget skuffende, at dette lovforslag ikke bliver vedtaget her ved tredjebehandlingen. Man begrunder det med, at motorvejsnettet ikke er bygget til hastigheder på 130 km/t. Jeg skal minde om, at da man indførte hastighedsgrænserne i 1970'erne, var det ikke på grund af, at vejene ikke var bygget til frie hastigheder, men derimod energikrisen.
Ingen vil vel påstå, at veje opført efter 1975 er af en lavere standard end veje opført før 1975.
Og det var jo i øvrigt også på de nye veje, at regeringen undtagelsesvis ville have hævet hastigheden til 130 km/t., hvis man havde fremsat sit lovforslag.
Dansk Folkeparti er enig i, at vi skal have så trafiksikre motorveje som muligt.
Det er bl.a. anført, at strækninger mangler vigespor, andre strækninger autoværn
, at der er for korte til- og frakørselsramper.
Kl. 9.30 Danske bilister betaler mellem 40 og 45 mia. kr. i skatter og afgifter om året, og skal vi sætte det i perspektiv, svarer det til halvanden Storebæltsforbindelse inklusive togdelen, så pengene til forbedringerne er betalt af bilisterne.
Gennemsnitshastigheden på det danske motorvejsnet er i dag 120 km/t., hvilket jo skriger til himlen, når vi har en maksimal hastighed på 110 km/t.
Vejdirektoratet har beregnet, at gennemsnitshastigheden vil stige med 6 km/t., såfremt hastighedsgrænsen hæves med 20 km/t.
Med de skærpede sanktioner for hastighedsoverskridelser vil gennemsnitshastigheden kun stige marginalt, da de største hastighedsoverskridelser vil forsvinde.
Danske bilister har ingen forståelse for de hastighedsgrænser, vi har i dag, og har derfor taget loven i egen hånd.
Det vil vi med vort lovforslag gerne være med til at regulere og samtidig sikre en mere sikker afvikling af den øgede trafik.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2002-05-31:
For at der ikke skal være nogen tvivl, skal jeg lige fastslå, at det er Venstres politik, at der skal indføres en 130 km/t. hastighedsbegrænsning på motorvejene.
Det fremgår også af regeringsgrundlaget.
Derfor har ministeren sendt et lovudkast i høring til de berørte organisationer, som man plejer at udsende den slags til.
Så går jeg ud fra, at vi i hvert fald er fri for vrøvl om lovsjusk og beskyldninger af lignende art her fra Folketinget.
Vi er altså af den opfattelse, at vejene skal kigges efter, at der kan være mange steder, hvor der er ting, der skal udbedres af hensyn til færdselssikkerheden.
Det koster mange penge, og det vil der blive lagt en plan for.
Jeg har bemærket, at Dansk Folkeparti i dette forslag, i strid med hvad Dansk Folkeparti ellers har plejet i den senere tid, i virkeligheden har fremsat et meget udgiftskrævende forslag uden at anvise finansieringen.
Jeg siger det bare for en ordens skyld.
Sandy Brinck (S), 2002-05-31:
Jeg kan sådan set godt forstå, at Venstres ordfører er en lille bitte smule træt af, at Dansk Folkeparti, de gode venner, er kommet med det her lovforslag.
Men det er ikke det, der får mig til at tage ordet.
Det er, at vi endnu en gang, ligesom under førstebehandlingen, skal høre Venstre prøve at bortforklare ...
Poul Fischer (DF), 2002-05-31:
Fru Birthe Rønn Hornbech mener, at vi har fremsat et ufinansieret lovforslag.
Nu er det jo således, at det er Dansk Folkepartis opfattelse, at man på de fleste motorvejsstrækninger kan afvikle transporten med 130 km/t.
Det er o.k., at der er strækninger, hvor farten skal nedsættes, og det er også o.k., at der er strækninger, der måske skal forbedres, ved at der fremover afsættes penge i regeringens investeringsplan, før farten også kan hæves til 130 km/t. her.
dette lovforslag, og vi er blevet beskyldt for, at det er et drilleforslag.
Men vi har fremsat det som et beslutningsforslag i 1998; vi har fremsat det som et lovforslag i 2001, og vi har sagt det i valgkampen, så det er vores egen politik, vi nu bringer på banen.
Margrete Auken (SF), 2002-05-31:
At hr. Helge Adam Møller ikke blev nævnt, kunne jo skyldes, at han havde et kort anfald, nej, endda et flerårigt anfald af høj lødighed og anstændighed med hensyn til færdselssikkerheden, nemlig mens han var formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Vi var mange, der var glade for hr. Hele Adam Møller.
Han lavede et fremragende pædagogisk arbejde; han stod i fjernsynet og forklarede, hvad hastighederne betød for ulykkestallet; danskerne forstod det i den periode; de troede faktisk, at der var tale om, at man også ind i de borgerlige rækker begyndte at respektere det menneskeliv, der blev udsat på grund af hensynsløs kørsel.
Så jeg vil egentlig gerne spørge hr. Helge Adam Møller, om det kun var et kort anfald, og om han var styret ovenfra i den periode og nu er faldet tilbage til naturlig tilstand, eller om han alligevel har noget af sin erindring med sig fra dengang om, hvad der blev sagt, da han sad som formand for Færdselssikkerhedskommissionen.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-31:
Jeg synes såmænd ikke, det er et drilleforslag.
Jeg synes, det er fair og ordentligt, at når man mener, at hastigheden hurtigst muligt skal komme op til 130 km/t. på de danske motorveje, fremsætter man selvfølgelig et forslag.
Det skal Dansk Folkeparti da ikke have utak for.
Hr. Poul Fischer nævnte den tidligere Venstreordfører,
hr. Erik Jacobsen,
og hans varme fortale for 130 km/t.
, han nævnte hr. Kaj Ikast fra De Konservative, som også er en varm fortaler for 130 km/t., men jeg er lidt skuffet, for jeg blev ikke nævnt.
Og jeg vil godt her endnu en gang sige, at jeg også er en varm fortaler for, at vi får mulighed for, så snart forholdene tillader det, at køre 130 km/t. på alle de danske motorveje, der er egnede til det, og de, der ikke er egnede til det, får vi hurtigst muligt opgraderet.
Det var jo derfor, det var så rigtigt, hvad hr. Kaj
Ikast sagde - det havde jeg såmænd glemt, men hr. Poul Fischer citerede det selv - hr. Kaj Ikast sluttede nemlig med at sige, det vil vi konservative også få gennemført på et eller andet tidspunkt.
Jeg indrømmer, at tidspunktet ikke blev helt så hurtigt, som nogle af os havde håbet, men lovforslaget kommer jo, som fru Birthe Rønn Hornbech nævnte, til efteråret.
Jeg regner også med, at det samler flertal.
Der bliver så 130 km/t. på nogle motorveje, 120 km/t. på de fleste og enkelte med 110 km/t., men hvor det klart og tydeligt fremgår af lovforslaget, at det er regeringens og dermed både De Konservatives og Venstres holdning, at vi skal arbejde hen imod, at den normale, tilladte hastighed på det absolut store flertal af de danske motorveje bliver 130 km/t. Så det kommer.
Hr. Kaj Ikast var en spåmand, da han sagde: Vi skal nok få det gennemført på et eller andet tidspunkt.
Det blev ikke i 2002, men det bliver ikke så lang tid efter.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-31:
Jeg må sige til fru Margrethe Vestager, at den arbejdsskadereform, vi skal lave, er jeg sikker på vil blive bedre.
Jeg er nemlig overbevist om, at vi får parterne med i den arbejdsskadereform, og jeg er sikker på, at de arbejdsskadede også bliver tilfredse med den.
Der var nogle punkter, vi ikke kunne gå med til i det første forslag, og det har vi også påpeget.
Men jeg er sikker på, at vi får en rigtig god arbejdsskadereform, når vi er færdige, og jeg er da også sikker på, at vi får parterne med i den.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-31:
Jeg kan godt lide, at vi er fair og ærlige over for hinanden, og det er rigtigt, at jeg har siddet i Færdselssikkerhedskommissionen i 16 år og jeg har været formand i 10 år.
Men fru Margrete Auken og enkelte andre i Folketinget, der har været medlem, kan huske, at i de 10 år, jeg var formand, diskuterede vi to gange hastigheden på motorveje, og vi afgav to indstillinger i Færdselssikkerhedskommissionen.
Vi var nemlig ikke enige.
Den ene halvdel anførte de positive argumenter, der talte for, og den anden anførte de negative argumenter.
Fru Margrete Auken kan huske, at jeg begge gange som formand for kommissionen var med på det hold og med navns nævnelse stod blandt dem, der gik ind for en højere hastighed på motorvejene.
Det har jeg altså altid sagt.
Der, hvor jeg synes hastigheden er for høj, er bl.a. ude i parcelhuskvarterer, der, hvor der er små børn, hvor der er cyklister og ældre damer og mænd.
Der burde være masser af steder, hvor man gjorde ligesom i Gladsaxe, hvor man siger 30 eller 40 km/t.
Men det har ikke noget med denne debat at gøre.
På motorveje har jeg altid sagt 130 km/t., og det ved fru Margrete Auken.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-31:
Den arbejdsskadereform, vi skal have lavet, er jeg sikker på bliver bedre, for jeg er overbevist om, at vi får parterne med. I oplægget til arbejdsskadereform var det kun den ene part, der var med i spillet, og det virkede heller ikke, som om lægevidenskaben var med.
Det skal vi have med i den arbejdsskadereform, vi skal have lavet, og derfor er jeg sikker på, at den bliver bedre, og at vi får begge parter med.
Det er sådan set
også et svar til hr. Jan Petersen, selv om jeg ikke er oppe som ordfører.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2002-05-31:
Nu vil vi afvente resultatet af det udvalgsarbejde, der foregår, og derefter vil vi komme med vores udspil i den nye samling, og så må oppositionen jo væbne sig med tålmodighed så længe.
Men jeg vil ikke anerkende, at det ikke må være tilladt for en ny regering at spørge de parter, der har deltaget i et udvalgsarbejde, endnu en gang.
Det var jo heldigt, at den tidligere regering lige nåede at fremsætte sit forslag inden folketingsvalget, og derfor kunne man vel godt give en ny regering en chance for at arbejde med sagen lige efter valget.
Jan Petersen (S), 2002-05-31:
Et eller andet sted synes jeg, det er for dårligt, at beskæftigelsesministeren ikke vil svare på mit spørgsmål, og der er endda anvist en model fra Enhedslistens ordfører for, hvor enkelt det kan være. Der er få skridt herop: Ja eller nej?
Er de nedslidte med i det arbejde, beskæftigelsesministeren bruger som skalkeskjul for sit store hjørnespark?
Og kan Dansk Folkeparti virkelig acceptere at blive snydt så groft og tykt?
Det her er en ekstremt dårlig sag for de dårligt stillede.
Karen J. Klint (S), 2002-05-31:
Jeg har ordet til ændringsforslagene nu og vil så senere vende tilbage som ordfører.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2002-05-31:
Så kommer vi ikke længere, og det erkender jeg.
Derfor vil jeg nøjes med at sige tak, fordi ministeren nu har lovet at se nøje til, at der ikke er nogen, der kommer i klemme.
Det tager jeg som et løfte om, at ministeren vil følge området meget nøje og løbende rapportere til udvalget, hvordan det går.
Lars Barfoed (KF), 2002-05-31:
Den er nemlig kort, og den kan besvares med et endnu kortere svar, nemlig enten ja eller nej: Vil Socialdemokratiet efter et valg, hvor Socialdemokratiet må have fået flertal for det i Folketinget, fjerne den starthjælp igen, som vi indfører nu for indvandrere, eller vil Socialdemokratiet i den situation bibeholde den?
Line Barfod (EL), 2002-05-31:
Efter det, hr. Flemming Oppfeldt siger, kan folk bare vælge
at få sig et arbejde i stedet for at skulle klare sig for denne generøse ydelse, hvor man har 1.500 kr. om måneden til mad osv.
Jeg vil gerne høre, om hr. Flemming Oppfeldt vil give folk en jobgaranti.
Vil hr. Flemming Oppfeldt sikre, at der er et job på normale vilkår og til en overenskomstmæssig løn, hvis man ønsker det? Eller er meningen med forslaget i virkeligheden, at man ønsker at få skabt et stort gråt arbejdsmarked og at få trykket lønnen ned?
Sophie Hæstorp Andersen (S), 2002-05-31:
Jeg vil bare spørge fru Line Barfod, om fru Line Barfod ikke vil kommentere, hvor belastende og hvor irriterende det er, at vi nu ved både anden- og tredjebehandlingen har diskuteret dette lovforslag uden deltagelse af det parti, der i dag skal være parlamentarisk grundlag for forslaget.
heller ikke her under tredjebehandlingen
Poul Fischer (DF), 2002-05-31:
Kan hr. Helge Adam Møller eller måske ministeren senere løfte sløret for lovforslagets indhold?
Hvad bliver den generelle hastighed på motorvejene?
Bliver den 130 km/t., eller bliver den, ligesom man har hørt, 120 km/t. med en opskiltning og selvfølgelig nedskiltning, som vi kender forskellige steder i dag?
Kl. 9.40 For Dansk Folkeparti er det afgørende, at hovedreglen er 130 km/t.
Så er det okay, at man vil udbedre nogle motorveje, så de kan komme op på 130 km/t. over årene, og at man på finansloven vil afsætte de midler, der skal til.
Som jeg var inde på, betaler bilfolket mellem 40 og 45 mia. kr. om året i skatter og afgifter, så der er altså råd til at få disse motorveje op på en standard, så vi kan køre 130 km/t. på de væsentligste strækninger.
Helge Adam Møller (KF), 2002-05-31:
Nu skal jeg såmænd gentage for fru Margrete Auken, hvad jeg har sagt gentagne gange til møder i Rådet for Større Færdselssikkerhed, på offentlige møder og på tv-skærmen.
Jeg har sagt, at hvis der skete det pr. 1. januar et eller andet år, at alle danskere som nytårsforsæt havde tre ting, nemlig at de ikke ville køre spritkørsel, at de alle ville spænde selen, og at ingen ville overskride hastighedsgrænserne i byer og på landeveje, kunne man hæve hastigheden til 130 km/t. på motorvej, og vi kunne samtidig få 200 færre dræbte og 2.500 færre kvæstede om året.
Det er, hvad jeg har sagt.
Læg mærke til, at de 130 km/t. på motorveje også var med inde.
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-31:
Fru Sandy Brinck sagde, at der findes handlinger, der ikke berettiges af noget mål, uanset hvor glorværdigt det mål er.
Det er jeg sådan set fuldstændig enig i.
Der findes sådan nogle handlinger.
Men jeg kunne godt tænke mig, at fru Sandy Brinck så heroppefra med udgangspunkt i det lovforslag, vi har her, lige redegjorde for, hvilke handlinger det er.
Per Dalgaard (DF), 2002-05-31:
Fru Line Barfod har som en blandt flere ordførere på lovforslag nr. L 35 om at fjerne grobunden for terror knyttet forslaget sammen med ulandsstøtte - forstået på den måde, at når den nuværende regering har beskåret ulandsstøtten med 1,5 mia. kr., vil det medføre mere terror.
Jeg vil spørge fru Line Barfod: Blev angrebet den 11. september foretaget af fattige bønder eller andre folk fra den tredje verden?
Var det også fattige folk, der foretog den slags handlinger?
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-31:
Jeg har bare ét spørgsmål af måske næsten filosofisk karakter: Hvordan tager man hensyn til oplysninger, man ikke kender, og hvordan tager man hensyn til oplysninger, som man måske endda ikke kender eksistensen af?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-05-31:
Man kender formodentlig personens identitet, ellers kan man overhovedet ikke behandle personens asylansøgning
Søren Søndergaard (EL), 2002-05-31:
En oplysning kunne jo f.eks. være, at man lige præcis havde været agent for en efterretningstjeneste i et land som Irak og så af en eller anden grund var raget uklar med efterretningstjenesten.
Derfor kunne det være, at man af fuldstændig gode grunde ikke ville give vedkommende asyl, fordi vedkommende måske var for tæt forbundet med den irakiske efterretningstjeneste og de forbrydelser, som den laver.
Bent Bøgsted (DF), 2002-05-31:
Jeg vil bare lige oplyse fru Margrethe Vestager om, at grunden til, at vi siger nej til dette forslag, er, at vi har en aftale med regeringen om, at vi skal gennemføre en ny arbejdsskadereform til efteråret, og når vi er færdige med den, tror jeg, at både De Radikale og Socialdemokratiet vil kunne se, at den bliver lige så god.
Vi var ikke tilfredse med det første udspil, og derfor blev det sendt tilbage.
Men der kommer et nyt til efteråret, som jeg er sikker på er tilfredsstillende.