runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-05-17:
Der er blevet snakket meget om mangel på sygeplejersker, der er blevet snakket meget om mangel på læger og på hjemmehjælpere i løbet af det sidste halve eller hele år.
Det her forslag skaffer ikke én ekstra sygeplejerske,
ikke én ekstra læge,
og når Venstres ordfører heroppefra siger, at det er et incitament til, at lægerne så vil påtage sig mere arbejde på de private hospitaler, så ved jeg ikke, om jeg er den eneste i det her land, der har et problem med at skulle ligge under kniven hos en læge, der har stået og arbejdet 16-20 timer.
Jeg tror, der er andre end mig, der har det på samme måde.
Måske skulle Venstre overveje om ikke den måde, virksomhederne i det her land påtager sig socialt ansvar på, er ved at sikre et ordentligt arbejdsmiljø.
Nu er det jo sådan, at Venstre sidder på magten over pengene inden for den statslige sektor, inden for statens område.
Derfor ville Venstre også kunne afsætte en pulje penge, der sikrede, at sygeplejersker, læger og hjemmehjælpere fik ordentlige arbejdsvilkår.
På den måde kunne man selv være foregangsvirksomhed i det her land ved at vise et socialt ansvar.
Det, virksomhederne kommer til i denne her forbindelse, er at lave en skævvridning.
Der er nogle medarbejdere, der kommer foran i køen, mens andre må vente, fordi deres arbejdsgiver ikke vil betale for det, eller fordi de er arbejdsløse.
Peter Skaarup (DF), 2002-05-17:
Nu må man jo sige, at hr. Jann Sjursen ikke rigtig hørte efter, hvad jeg sagde, for jeg sagde, og det ved hr. Jann Sjursen jo også udmærket godt, at Folketinget har truffet en række beslutninger på baggrund af 11. september.
Forskellige partier har rejst en række spørgsmål både i Folketingssalen, og også over for ministre direkte, hvor man ønsker svar på, hvad der foretages på baggrund af 11. september.
Men dér, hvor man ikke har villet lytte til ønsker - og det er derfor, Dansk Folkeparti har rejst debatten i dag - er i forhold til Flyvestation Værløse.
Og vi står ikke alene om det.
Jeg har tidligere under debatten læst op fra Christian Wickmann Mathiessens kronik i Berlingske Tidende.
En professor i geografi ved Københavns Universitet, velestimeret,
blander sig i debatten på alle mulige beredskabssituationers område.
Han siger meget klart, at man bør genoverveje beslutningen om Flyvestation Værløse.
Det er ikke heldigt, at man ikke får set på luftvåbnets overordnede beredskab, at den beslutning er taget inden 11. september, og at man ikke genovervejer den. Altså synes det klart, at der skal kigges på den her beslutning, og det, jeg bare siger her, er, at vi skal have en vurdering af økonomien og sikkerheden m.v. i forbindelse med det.
Jacob Buksti (S), 2002-05-17:
Jeg synes, det er meget interessant, for hvis man skal tage Venstres ordfører på ordet - og det skal man vel - så påstår Venstres ordfører, at ventelisteproblemet i det her land kan løses ved en udbygning af privathospitaler.
Venstres ordfører siger, at det jo ikke er noget, der går ind i de offentlige ventelister, det er ovre på privathospitaler.
Det går jeg ud fra er rigtigt hørt.
Så vil jeg bare høre Venstres ordfører heroppefra tilkendegive, at der findes ledige ressourcer i sundhedssystemet, i hospitalssystemet, som gør, at det er muligt.
Og hvis det er sådan, at det er muligt, hvordan kan det så være, at man ikke allerede har brugt det? Er det virkelig sådan, at Venstre tror, at det her kan løses alene ved privathospitaler?
Er det virkelig korrekt hørt?
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-17:
Til hr. Hans Andersen: Det hænger ikke meget sammen.
Det virker nærmest, som om der snakkes udenom.
Det spørgsmål, jeg stillede, drejede sig om hr. Hans Andersens udsagn om, at der kun er vindere, og så nævnte jeg tabere, tabere, tabere i den her ordning.
Offentligt ansatte, pensionister, alle på overførsler har ikke mulighed for at bruge ordningen.
Nu har vi jo lige bestemt her i Folketinget, at der skal bruges ekstra ressourcer på de offentlige sygehuse for at få brugt de 1,5 mia. kr., der er i omløb.
Tror man så derudover, at der er plads, at der er ekstra ressourcer, der kan bruges ovre i privathospitalerne?
Tror man virkelig det?
Det der udsagn om, at der kun er vindere, er i hvert fald at tale udenom.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-17:
Jeg fik nu ikke svar på, hvorfor man overhovedet skal have loven, når der er en behandlingsgaranti inden for det offentlige sygehusvæsen.
Det er det ene.
Det andet er, at hr. Hans Andersen siger, at man jo kan udvide behandlingskapaciteten på de private sygehuse.
Men det, vi taler om, når vi taler ventelister, er jo primært de kirurgiske patienter, og når man forventer at udvide behandlingskapaciteten, og der, som flere har været inde på, ikke er én læge ekstra eller én sygeplejerske ekstra i det her forslag, så skal arbejdskraften på de private sygehuse jo tages fra de offentlige sygehuse.
Så det er ikke nok med de tabere, som vi netop har fået nævnt, der vil også blive tabere inden for det medicinske område, inden for det psykiatriske område og andre områder, som ikke er omfattet af ventelister.
Det vil jeg gerne have bekræftet af hr. Hans Andersen.
KL. 10.40
Hans Andersen (V), 2002-05-17:
Til hr. Jacob Buksti: Jeg står her og siger, at det væsentlige er, at der er et velfungerende offentligt sundhedsvæsen, der kan være med til at nedbringe ventelisterne.
Det er det primære.
Det har jeg gentaget mange gange og gentager det gerne igen.
Og det er netop derfor, vi har tilført og vil tilføre 1,5 mia. kr., og at dette forslag kun skal ses som supplement, så vi derved kan forene flere initiativer for at nedbringe ventelisterne.
Det her lovforslag er kun et supplement, der kan gøre, at man ikke skal vente i 2 måneder - til fru Lene Garsdal - hvis arbejdsgiveren går ind og påtager sig et socialt ansvar.
Det synes jeg kun er meget fint.
Til hr. Jens Peter Vernersen angående det med vinderne
Det synes vi er urimeligt.
Det er en urimelig, uretfærdig skat på sundhedsbehandling, og det er derfor, vi ønsker at fremme dette forslag.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-17:
Nu har Venstre altid haft den opfattelse, at et fradrag ikke koster noget, men det er jo altså også en udgift, at man får
det her fradrag.
Beløbet, som skal spares i sygesikringen, holder det, når nu ventetiden kommer ned under 2 måneder?
Det er jo et regnestykke, der er helt ude i hampen.
Det hænger jo ikke sammen, overhovedet ikke.
Det kunne man tale om, hvis man havde lange ventetider, men med de ventetider, man har fået det ned på, hænger det ikke sammen, overhovedet ikke.
Aage Frandsen (SF), 2002-05-17:
Det gode ved sådan nogle folketingsdebatter er jo, at vi kan komme langt omkring.
Det her er jo sådan set et skatteforslag, men det er nogle sundhedsmæssige konsekvenser, vi har diskuteret, og jeg synes ikke, at det har virket overbevisende i forhold til, om det overhovedet virker.
Men nu vil jeg så godt stille hr. Hans Andersen et spørgsmål, som vedrører skat.
Hvis nu man er så optaget af, at arbejdsgiveren skal udøve et socialt ansvar, og lønmodtageren ikke skal straffes med en skat, hvorfor sørger man så ikke for, at der er parallelitet og siger, at arbejdsgiveren ikke kan trække udgiften fra?
Det er jo sådan i det danske skattesystem, at når man har en udgift, så kan man trække den fra, og den, der modtager beløbet, som f.eks. løn, skal beskattes af det.
Hvis nu lønmodtageren ikke skal beskattes af det, så var det vel egentlig også rimeligt, at arbejdsgiveren ikke kunne trække det fra. Så kan han virkelig vise sit sociale ansvar.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-17:
hr. Hans Andersen forestiller sig det her forslag, og hvordan det vil virke på ventelisterne,
men jeg kan kun forstå det, hvis man forstår, at der er arbejdskraft nok, altså at der er læger og sygeplejersker nok, sådan at man virkelig kan få et valg og få behandlet flere fra ventelisten på de private sygehuse.
Men er hr. Hans Andersen ikke enig i, at der kun er de læger og de sygeplejersker, der er, og hvis ikke de arbejder på et offentligt sygehus, så arbejder de på et privat, de kan ikke være alle steder på én gang?
Jeg vil gerne høre, om ikke hr. Hans Andersen er enig i det.
Hans Andersen (V), 2002-05-17:
Det er, at de gerne vil yde en ekstra indsats.
Og det kan de gøre i offentligt regi, det kan de gøre i privat regi, men de vil alle sammen gerne bidrage til, at vi får ventelisterne ned.
Men det synspunkt deler fru Lene Garsdal åbenbart ikke.
Hr. Aage Frandsen: Vi er grundlæggende uenige, og det har debatten jo også vist i dag.
Jeg ønsker at være med til at fremme, at virksomhederne påtager sig et socialt ansvar, og det her er en model, som vi gerne vil gå ind i.
Det her kan være et supplement til at tage fat på at nedbringe ventelisterne, et supplement til, at virksomhederne påtager sig et større socialt ansvar, og derfor vil vi gerne støtte det.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-05-17:
Det lovforslag, L 99, som nu kommer til tredje behandling, indeholder nogle af de skattelettelser, som skatteministeren har været så glad for.
Jeg har i dagspressen set skatteministeren omtale disse lettelser
som den helt store succes.
Når man ser på, hvem der får de skattelettelser, der er med i det her lovforslag, så fremgår det helt tydeligt, at det er benhård interessevaretagelse - det er benhård interessevaretagelse.
Det drejer sig om skatteudskydelser til udvalgte befolkningsgrupper.
Der er ikke noget fremadrettet erhvervspolitisk i lovforslaget.
Provenutabet, som vi kan se, er kun opgjort på kort sigt, der er intet overblik over, hvad provenutabet er på længere sigt.
Man har ikke nogen idé om, hvor stort det bliver, men skatteministeren er så glad, fordi skatteministeren giver en skattelettelse til disse udvalgte befolkningsgrupper, der står skatteministeren så nær.
Små grupper, som måske mindst af alle har brug for disse skattelettelser, men som partout skal have dem.
De skal have disse lettelser, og som sagt uden at det får nogen erhvervspolitisk virkning, uden at det skaber nye arbejdspladser.
Det mener jeg også er både godtgjort og dokumenteret i forbindelse med den her lovbehandling, vi har været igennem.
Vi skal stemme om lidt, og jeg vil godt tilkendegive, som vi har sagt tidligere: Vi stemmer imod.
Vi synes, det er uansvarligt på den måde at fordele de sparsomme indtægter, vi har.
Disse indtægter har vi brug for på så mange andre områder.
Det viser sig gang på gang i den debat, vi har her i Folketingssalen.
Villy Søvndal (SF), 2002-05-17:
Når et flertal om lidt stemmer for den her bevilling, så synes jeg, man skal være meget opmærksom på, at man brænder godt og vel en halv milliard mere af, end der var en meget stor debat om, da det her projekt blev tiltrådt for 5 år siden.
Dengang var der meget stor tvivl hos nogle partier, om det var rigtigt at kaste sig ind i det her flyprojekt.
Jeg advarede dengang - og jeg er ikke nogen stor profet - og sagde, at det her med garanti ville blive dyrere end det, vi tog stilling til dengang.
Jeg var ikke forudseende nok til at sige, at projektet i løbet af 5 år kunne stige med 150 pct. Der er stadig væk 10, måske 15 år, til projektet er klart, så der er masser af muligheder for yderligere overraskelser undervejs i det her projekt.
Jeg vil bare sige: Alt mit kendskab til offentlig forvaltning siger mig, at hvis de partier, der om lidt stemmer for, stod med et andet projekt, f.eks. inden for socialområdet eller inden for sygehusområdet, der på 5 år repræsenterede en stigning på 150 pct. med sandsynlighed for yderligere stigning, så kan det nok være, man ville høre tale om budgetdisciplin, og at her var et område, der overhovedet ikke var styr på.
Ordførerne ville blive ganske rasende over så stor en overskridelse.
Det er alene SF's skyld, at der overhovedet kommer en offentlig debat om det.
, men vi havde et ønske om, når man nu vælger at lave en overskridelse på en halv milliard i et projekt, der kun er 5 år gammelt, så i det mindste at få en offentlig debat om det, også for at understrege, at vi står med en regering, der ikke ryster på hænderne, når det gælder grupper, der har brug for hjælp.
Over for kommuner, over for amter vil regeringen med støtte fra Dansk Folkeparti føre den virkelig benhårde linje, men nej, ikke over for et eventyrprojekt som det her. Jeg skal derfor opfordre til, at man stemmer for SF's forslag.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-17:
Man må jo sige, at vi i Kristeligt Folkeparti sætter os mellem to stole med sådan nogle ellers meget, meget udmærkede forslag.
Vi sætter os mellem de to stole, hvor den borgerlige stol hedder: Vi vil ikke gøre noget for energien, og hvor venstrefløjens hedder: Vi vil ikke gøre noget for virksomhederne.
Derfor kan det ikke lade sig gøre at gøre noget, der er godt for virksomhederne og godt for energien på samme tid ved at lave en straksafskrivning på energibesparende foranstaltninger i virksomhederne.
Vi er selvfølgelig dybt skuffede, men ikke helt overraskede over, at det ender sådan.
Men vi får altså demonstreret, hvad det her egentlig handler om.
Ulla Tørnæs (V), 2002-05-17:
Jeg skal blot til orientering her ved andenbehandlingen af dette lovforslag benytte lejligheden til at redegøre over for Folketinget, at jeg har tænkt mig at flytte det kontor, der hedder CVUU, fra SU-styrelsen til selve Undervisningsministeriet.
Det er sådan i henhold til den oprindelige lov bag CVUU, at kontoret blev placeret midlertidigt i SU-styrelsen.
Det samme står nævnt i bemærkningerne til L 176, og jeg vil blot her meddele Folketinget, at jeg agter at flytte kontoret til selve Undervisningsministeriet.
Hans Andersen (V), 2002-05-17:
Til hr. Jens Peter Vernersen, der påstår, at når arbejdsgiverne går ind og påtager sig et socialt ansvar og sørger for, at arbejdstageren kommer til behandling, så kommer vedkommende foran på ventelisten: Nu er det jo nok ikke ventelisten til det offentlige sygehus, som desværre er alt for lang, vedkommende kommer foran i.
Vedkommende kommer altså ind på et privathospital og bliver opereret
, og derved bliver ventelisten mindre, den bliver de 1.000, hr. Jens Peter Vernersen nævnte, mindre.
Det kan jeg så forstå at man åbenbart ikke er så optaget af.
Og til fru Pernille Rosenkrantz-Theil: Vi har en forskellig opfattelse af lægers og sygeplejerskers ønske om at yde en ekstra indsats.
Når jeg lytter til læger og sygeplejersker, så vil de gerne yde en ekstra indsats for at afvikle ventelister, påtage sig et ansvar for at få nedbragt ventelisterne og også påtage sig et ansvar og arbejde på privathospitaler.
Vi skal bare være med til at give mulighederne for, at ventelisterne derved også bliver reduceret.
Men igen vil jeg gerne understrege, at de 1,5 mia. kr. jo er kernen i og modellen til at få nedbragt ventelisterne, og at det her er et supplement og kun et supplement.
Lene Garsdal (SF), 2002-05-17:
Det, der får mig herop, er, at hr. Hans Andersen sagde, man bare kunne udvide kapaciteten, men det er der jo lige blevet spurgt om af hr. Buksti, så det forventer jeg at få et svar på.
Regeringens forslag om, at der er en behandlingsgaranti på 2 måneder for behandling inden for det offentlige, er jo kommet igennem.
Så forestiller man sig, at arbejdsgiveren straks skal springe til og få én opereret eller behandlet, hvis det ikke kan vente de 2 måneder, der er en garanti på?
Det vil jeg gerne have svar på.
Jacob Buksti (S), 2002-05-17:
Jeg bliver nødt til at sige til hr. Hans Andersen, at det her forslag altså ikke handler om de 1,5 mia. kr. Det handler om skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsudgifter, og alt andet lige så kan hr. Hans Andersen ikke påstå, at det skaber én eneste behandlingsplads mere.
Det kan hr. Hans Andersen ikke.
Det andet, hr. Hans Andersen bliver nødt til at forholde sig til, er, at når hr. Hans Andersen står heroppe og påstår, at privathospitalerne bare kan udvide deres kapacitet, så vil jeg gerne spørge: Hvor skal privathospitalerne få de nødvendige læger, sygeplejersker osv. fra?
Det er jo ikke nok at stille nogle senge op, der skal også være nogle til at behandle patienterne.
Er hr. Hans Andersen ikke bekendt med, at der faktisk er mangel på det?
Jann Sjursen (KRF), 2002-05-17:
Jeg må igen sige, at det hænger jo så ikke sammen, for det, hr. Peter Skaarup fra Dansk Folkeparti rent faktisk foreslår i dag, er jo ikke, at man i lyset af 11. september skal genoverveje spørgsmålet om Flyvestation Værløse.
Det er, at man skal se på økonomien, man skal have belyst, om det talmæssige materiale nu hænger sammen. Der må man bare konstatere endnu en gang: Det, hr. Peter Skaarup siger, hænger ikke sammen.
Der er ikke den sammenhæng, han prøver at skabe fra talerstolen, mellem 11. september og så det initiativ, Dansk Folkeparti har taget i dag omkring Flyvestation Værløse, og som hr. Peter Skaarup prøver at skabe.
Længere er den ikke.
Per Kaalund (S), 2002-05-17:
Jeg skal ikke forlænge debatten på nogen måde og kan kun henvise hr. Peter Skaarup til mine tidligere indlæg i denne debat.
Og så vil jeg afslutningsvis sige, at Socialdemokratiet ikke kan støtte det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat her i dag, og jeg kan meddele, at det kan den radikale gruppe heller ikke.
Sandy Brinck (S), 2002-05-17:
Det er ikke, fordi jeg skal starte en længere debat, for den havde vi jo under andenbehandlingen, men mellem første og anden behandling fik vi tre ændringsforslag fra ministeren.
Nu har vi også tre ændringsforslag mellem anden og tredje behandling, og det synes jeg altså giver anledning til at sige til regeringen, at det kunne være fordelagtigt, om man, før man fremsatte et forslag, havde gjort sig nogle tanker om, hvad det var, man ville med forslaget.
Vi står nu med tre nye ændringsforslag, som Socialdemokratiet ikke kan støtte.
Vi må igen konstatere, at man kan udvide gruppen af folk, der får skattefrihed, uden at det har nogen som helst betydning for, hvad det kommer til at koste.
Det er en meget finurlig lommeregner, de har ovre i Skatteministeriet, må man sige.
Det vil sige, at vi kan forvente, at der kommer endnu et ændringsforslag, efter at loven er vedtaget, altså at vi skal lave den om til sommer.
Det er en meget, meget besynderlig procedure, må jeg
sige til skatteministeren, særlig fordi spørgsmålet om, hvorvidt selvstændige erhvervsdrivende skulle være omfattet, jo ikke er et spørgsmål, der sådan lige pludselig er dumpet ned fra himlen.
Tværtimod har det indgået i ganske mange høringssvar som et ønske, også fra Håndværksrådet, hvor jeg kan forstå på ErhvervsBladet, at skatteministeren har været ude at tale med dem og er blevet overbevist om, at det måtte skatteministeren vist hellere overveje lidt mere.
Det er en besynderlig fremgangsmåde, og jeg skal blot appellere til, som jeg startede med, at regeringen en anden gang er lidt mere klar på fra start af, hvad det er, man vil med et lovforslag.
Det vil gøre arbejdet for Folketinget meget lettere.
Hans Andersen (V), 2002-05-17:
Venstre støtter helhjertet regeringens lovforslag om skattefrihed for arbejdsgiverbetalte sundhedsbehandlinger, da vi mener, det er et vigtigt skridt mod et mere fleksibelt og mindre stift sundhedsvæsen i Danmark.
Der er efter vores mening mange fordele ved forslaget.
Det vil være til gavn for den enkelte arbejdstager, som hurtigere kan blive behandlet.
Derved kan den enkelte spares for store gener, og den pågældende kan komme hurtigere tilbage på arbejdet.
I mange tilfælde kan en hurtig behandling også forhindre en direkte invalidering og dermed udstødelse fra arbejdsmarkedet.
At arbejdstageren kan vende hurtigere tilbage til arbejdet, er også en stor fordel for arbejdsgiveren.
Det vil samtidig øge arbejdsgiverens vilje til at påtage sig et socialt ansvar, som vil gavne alle parter.
Sidst, men ikke mindst,
vil lovforslaget være en stor gevinst for samfundet, som dels sparer penge til sygedagpenge og dels opnår mere fri kapacitet på det offentlige sygehus. Hvordan har staten hidtil sagt tak, for at virksomhederne har påtaget sig et socialt ansvar og hjulpet deres ansatte?
Det har den ved at straffe medarbejderen med et stort skattesmæk.
Det kan ikke være rigtigt, at vi i dagens Danmark skal have en uretfærdig og urimelig skat på sundhedsbehandling.
Et konkret eksempel, som Ekstra Bladet skrev om den 20. august 2001, stammer fra Horsens, hvor Bjørn Thomsen var så uheldig i en håndboldkamp at skade sit ene knæ, så der var brug for en meniskoperation, hvis han ikke skulle opleve at risikere et afbræk i sit uddannelsesforløb.
Amtet kunne ikke operere, så Bjørn Thomsens arbejdsgiver, Lund Maskinfabrik A/S, valgte at betale for operationen på Ribe Privathospital.
Derved sparede kommunen sygedagpenge for 52.500 kr., amtet sparede udgiften til operationen på 23.000 kr., virksomheden påtog sig det sociale ansvar, som vi er mange der efterlyser.
Alt i alt sparede og tjente det offentlige 88.000 kr., fordi Lund Maskinfabrik A/S er en god arbejdsplads.
Det er ganske enkelt en urimelig skat på sygdom.
Det skal dog slås helt fast, at Venstre ikke ønsker at erstatte det offentlige sundhedsvæsen med et Forsikringsdanmark.
Også i fremtiden skal rygraden i vores sundhedsvæsen være et offentligt sundhedsvæsen med lige og fri adgang.
Jeg kan ikke lade være med at undre mig over modstanden
mod dette forslag.
Ønsker Socialdemokratiet virkelig ikke, at vi får løst problemet med de lange ventelister?
Aage Frandsen (SF), 2002-05-17:
Er det ikke korrekt, at der ikke med det her forslag bliver en eneste sengeplads mere, bliver en eneste læge mere, bliver en eneste sygeplejerske mere?
Og når det er tilfældet, betyder det, at hvis nu en person kommer ind ad den her vej, tager han en plads fra en anden.
Er det ikke også korrekt?
Hvis man vil løse problemet med ventelister, er det et spørgsmål om, at der skal flere penge til.
Den lå betydelig over det beløb, som de 1,5 mia. kr. bliver i gennemsnit over 2 år.
Er det ikke også korrekt?
Sandy Brinck (S), 2002-05-17:
Jamen så får vi den store debat én gang til, og det skal jeg da ikke som sådan begræde.
Det knægter i den grad den lige adgang til sundhedsvæsenet.
Det bliver arbejdsgiverne, der skal vurdere, hvem der skal forrest i køen til sundhedsbehandling, og ikke en sundhedsfaglig vurdering, ikke en lige adgang.
Jeg undrer mig stadig over, og derfor vil jeg da benytte lejligheden til endnu en gang at spørge Venstre, hvordan det kan være, at man nu synes, at det er meget vigtigt at understøtte en udvikling hen mod flere forsikringer i sundhedsbehandlingen, når Venstre i forslaget til finanslov 2002 skrev, at Venstre ikke ønskede et forsikringsfinansieret sundhedsvæsen.
Det er stadig væk temmelig uforståeligt.
Ole M. Nielsen (KRF), 2002-05-17:
Jeg synes, det er barske løjer, at det her forslag nu handler om at løse ventelisteproblemet i sygehusvæsenet, at det er det, der er det primære formål, og at det i det hele taget skal løses gennem et skatteforslag og løses af Folketinget.
Ventelisterne på sygehuse har Venstrefolk hovedsageligt gennem Amtsrådsforeningen, gennem formandsposten i Sygehusudvalget, amtsborgmestre osv. haft ansvaret for i mange år i stort hele landet.
Det er dér, problemet ligger.
Det er et spørgsmål om at prioritere rigtigt.
Det er et spørgsmål om at være de rigtige arbejdsgivere.
Det er et spørgsmål om at få organisationerne ude i sundhedsvæsenet på sygehusene til at fungere osv.
Det er dér, sygehusvæsenets problemer skal løses, og ikke gennem et skatteforslag i Folketinget.
Hans Andersen (V), 2002-05-17:
Til hr. Aage Frandsen, der påstår, at der ikke i kraft af det her forslag bliver gjort en større indsats i forhold til i dag: Det er jo netop summen af de mange indsatser, der skal gøre, at vi kan reducere antallet af ventelister, eksempelvis ved at medarbejdere på privathospitaler har lyst til at gøre en ekstra indsats.
Til fru Sandy Brinck må svaret være, at der skal laves incitamenter for arbejdsgiverne til at påtage sig et socialt ansvar.
Det kan jeg så forstå at man er meget imod, men jeg mener, at det her er et skridt på vejen, til at arbejdsgiverne i større omfang påtager sig et socialt ansvar.
Til hr. Ole M. Nielsen: 1,5 mia. kr. til sundhedsvæsenet er det, finansloven for 2002 indeholder, plus de milliarder, der bliver tilført i forbindelse med regeringsforhandlingerne med Amtsrådsforeningen sidste sommer.
Så det er ekstra 1,5 mia. kr. til sundhedsvæsenet og ikke en nedskæring, og de 1,5 mia. kr. er jo bundet op på en ekstra aktivitet.
De bliver ikke bare givet på blokken, de bliver givet mod en ekstra aktivitet.