runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg tror i virkeligheden, at det lykkedes fru Lissa Mathiasen at sige det her til sidst, nemlig at der er nogle, der i forhold til de gældende regler får noget mindre i støtte fremover.
Men det er ikke dem, der får det i dag.
Det er for nye, der vil være i den situation, hvor deres børn fylder 18 år og dermed bliver voksne.
Det er så rigtigt, at boligstøttetilskuddene for de nye modtagere bliver mindre, qua reglerne bliver lavet om.
Og det gør de, fordi jeg synes, det er rimeligt at se på, hvad aldersgrænsen skal være, og den situation, man er i, når man er 18 år, hvor man altså også har større indtægter, end når man er under 18 år, og dermed mulighed for at bidrage til husstanden.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jamen det er jo rent ud sagt noget forvrøvlet sludder, det her.
Om 6 uger – endda om mindre – skriver vi 2006, så det vil sige, at om 6 uger vil de første familier, som tilfældigvis har børn, der fylder 18 år, opleve, at de får færre penge i boligstøtte.
Kan ministeren ikke kigge bare 6 uger frem og erkende, at konsekvensen af det her betyder, at de her familier vil få en væsentlig nedsat boligstøtte med virkning fra januar 2006 og mindre i 2007 og endnu mindre i 2008?
Hvis ikke det er, at man bliver fattigere, hvad vil ministeren så bortforklare det med?
Jeg tror ikke, at ministeren kommer godt fra at ville bortforklare, for der står jo højt og tydeligt, hvor store besparelserne er.
Og i og med at der er besparelser, er det selvfølgelig, fordi nogle mennesker får noget mindre.
Ergo, de bliver fattigere.
Prøv nu at indrømme, hvad forslaget indeholder, i stedet for at prøve at bortforklare det.
Det ville klæde ministeren.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg prøver altid på at undgå fortalelser, og det har jeg også undgået her.
Jeg synes nemlig, at hr. Rasmus Prehns spørgsmål lagde op til, at man tog noget fra nogen sådan i egentlig forstand, og jeg har klart understreget, at det gør vi ikke.
Det berører jo ikke nogen af de aktuelle modtagere, plus at vi laver denne her 4-årige indfasningsordning, som giver husstandene mulighed for at indrette sig på det.
Men så er det da rigtigt, at det, hvis man var i den situation i forhold til de gældende regler i dag, er en anden situation, hvor der så er noget støtte, man ikke får, qua vi ikke længere regner voksne over 18 år med som børn i forhold til boligstøttereglerne.
Det er jo det, ændringen går ud på.
Lissa Mathiasen (S), 2005-11-25:
Jeg synes, at vi i de spørgsmål og de udsagn, der er kommet, netop har prøvet at forholde os til forslaget og dets indhold.
M022S14321560ALFV.FM
Page 1481
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM holdt os til konsekvenserne af forslaget, og det er vel også meget naturligt, for det er jo sådan set det, det hele drejer sig om.
Det, jeg godt vil spørge om, tror jeg må bero på en fortalelse: Ministeren sagde i et svar til hr. Rasmus Prehn, at man ikke bliver fattigere på grund af forslaget.
En familie kan med det her forslag, når det er fuldt indfaset, risikere at miste op til 1.000 kr. om måneden.
Den selv samme familie vil, hvis man er så uheldig, at ens børn er født den 1. januar og fylder 18 år, modtage færre penge i boligstøtte.
Hvordan vil ministeren bortforklare, at man ikke bliver fattigere ved at miste penge?
Det er dog en interessant betragtning, og jeg vil godt høre, om ikke ministeren vil erkende, at det må være en fortalelse, for selvfølgelig må man blive fattigere, når man mister nogle penge.
Regeringen tager med forslaget her kort og godt nogle penge fra den enkelte familie.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg kan forstå, at flere ordførere ønsker at flytte fokus fra det, lovforslaget egentlig handler om, og køre over i en ligheds/ulighedsskabendiskussion.
Men dermed prøver ordførerne jo at snige sig uden om at forholde sig til, hvad der er den rimelige grænse i boligstøttereglerne, hvornår man er barn, og hvornår man er voksen, og det er netop det, forslaget går ud på.
Det hænger også nøje sammen med, at når man er 18 år, har man, som vi har været inde på efterhånden mange gange, mulighed for at få andre former for indkomster, f.eks. i form af SU eller kontanthjælp eller arbejdsindkomst, og dermed får man også mulighed for at bidrage til husstandens samlede økonomi.
Jeg har tidligere svaret fru Charlotte Fischer, at jeg såmænd ikke forventer de store ændringer i flyttemønsteret på grund af denne lovændring, Det har jeg begrundet med, at når vi ser på forholdene i dag, udnytter man slet ikke spændet op til 23 år.
Hovedandelen er mellem 18 og 20 år
Det er rigtigt, at ændringerne betyder, at udgifterne falder.
Det fremgår jo klart af lovforslaget, at vi forventer, at udgifterne er faldet med 87 mio. kr., tror jeg det blev til, når vi når frem til 2012.
Jeg synes altså, det er meget klart, hvad lovforslaget går ud på, og hvad det er, man skal tage stilling til, og det synes jeg egentlig også man skulle gøre fra de forskellige partiers side frem for at prøve at dreje diskussionen i en anden retning.
Jeg kan sige til hr. Frank Aaen, at der på forsiden af lovforslaget meget tydeligt står, at det er et forslag, der er fremsat af socialministeren.
Det vil sige, at jeg står bag forslaget og bag initiativet til at ændre boligstøttereglerne, og jeg har også argumenteret for, hvorfor jeg synes, det er rimeligt at kigge på boligstøttereglerne.
Hvis vi tager udgangspunkt i den aktuelle situation, vil forslaget, som det fremgår af bemærkningerne, berøre ca. 14.800 boligstøttemodtagere med i gennemsnit mindre end 500 kr. pr. måned.
Det er et skøn, der er foretaget med udgangspunkt i den aktuelle situation.
Så vil jeg endelig sige, at det, at der skal forhandles med de kommunale parter, jo nærmest er en standardbemærkning i lovforslag.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Vores ordfører, fru Majbrit Berlau, har jo fint redegjort for, hvad vi synes om dette forslag, som er med til at øge uligheden i samfundet.
Men det var svært at få ministeren til at redegøre for, hvad konsekvensen af det er, og så må man jo nogle gange kigge på: Jamen hvem har fremsat forslaget?
Forslaget er jo et led i finanslovaftalen, og så må man spørge: Er det under forhandlingerne om finansloven kommet på bordet efter krav fra Dansk Folkeparti, som synes, at det her er rigtig godt, og det må vi have gennemført?
Eller er det noget, som Socialministeriet har fundet ud af er rigtig godt, fordi det fremmer den sociale udvikling og ligheden i samfundet, eller hvad nu argumentet kunne være?
Eller er det noget, der er kommet fra Finansministeriet?
Man kan jo være helt stjernesikker på, at hvis det er kommet fra Finansministeriet, går det hele selvfølgelig ud på, at der skal spares penge og skæres ned, og dermed har vi så fået svaret på spørgsmålene: Det er en nedskæring og dermed noget, der er med til at øge uligheden i samfundet.
Så har jeg yderligere et spørgsmål.
I bemærkningerne til lovforslaget står der, at forslaget skal forhandles med de kommunale parter.
Det lyder jo tilforladeligt, men ligger der mon ikke bag den sætning, at der skal forhandles om, hvor meget bloktilskuddet til kommunerne skal nedskæres på baggrund af forslaget?
Charlotte Fischer (RV), 2005-11-25:
Den debat om lovforslaget, vi har haft i dag, har jo helt overordnet handlet om ulighed, og jeg synes, vi har oplevet, at regeringen og regeringspartiernes ordførere, godt ledsaget af ordføreren fra Dansk Folkeparti, har indtaget en meget tilbagetrukket position.
De vil helst ikke tale om ulighed i denne sammenhæng, de hævder faktisk, at lovforslaget slet ikke har noget som helst at gøre med ulighed, og endda er der enkelte, der går så vidt som til at hævde, at det ligefrem reducerer uligheden.
Jeg vil sige, at hvis det er den måde, man regner på i regeringens rækker, synes jeg virkelig, man skal have skolepengene tilbage.
Jeg synes, der ligger noget interessant i at diskutere, hvad motivationen til at fremsætte lovforslaget er.
Som den tidligere ordfører var inde på, er det enten at skaffe nogle penge, eller også er det – som den konservative ordfører jo egentlig var inde på på en, synes jeg, meget ren måde – et ideologisk forslag, der handler om, at når man er 18 år, er man principielt voksen og skal forsørge sig selv.
Er det det ene, eller er det det andet?
Jeg synes, at ud over at der bliver hentet penge – det er jo ifølge regeringen selv et faktum, at der bliver hentet 150 mio. kr. – virker forslaget uigennemtænkt.
Vi kan ikke rigtig få svar på, hvad konsekvenserne bliver.
Vil det få unge til i højere grad at flytte hjemmefra?
Har vi i givet fald boligerne?
Og hvilke økonomiske konsekvenser får det på lidt længere sigt, hvis vi ser på nettoresultatet?
Det virker alt sammen ret uafklaret, og det er måske, fordi det er noget, man fandt på i ellevte time.
Vi mener, at boligmarkedet er et af de steder, hvor uligheden øges allermest i disse år, og det er af den grund, vi er imod lovforslaget.
Vi synes ikke, vi har fået svar fra regeringen på, hvordan man kan gøre et meget stort nummer ud af at ville bekæmpe uligheden i samfundet, når det er et faktum, at uligheden især øges på boligmarkedet.
Det er sådan set blevet bekræftet af den ene analyse efter den anden, og at man med dette lovforslag tager penge fra lejerne og samtidig passivt ser på, at nogle af de største formuegevinster tilfalder ejerboligmarkedet, forstår vi slet ikke.
Vi synes, det klinger utrolig hult, og vi synes egentlig, det ville være mere fair at sige direkte, at hele ulighedsdiskussionen sådan set – som socialministeren selv var inde på – slet ikke er reel, fordi regeringen i virkeligheden mener, at ulighed måske slet ikke er så skidt, og at den i hvert fald ingen bekymringer har, når det gælder uligheden på boligmarkedet.
M022S14321560ALFV.FM Page 1480 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Eva Kjer Hansen (V), 2005-11-25:
Jeg har noteret mig, at fru Kirsten Brosbøl ikke ønsker at stemme for det her forslag, det er klart fremgået.
Ja, hvad skal man bruge de 18 år til?
Jeg tror, jeg har været inde på mange gange, at jeg synes, at det er rimeligt, at man skaber overensstemmelse mellem de aldersgrænser, der måtte gælde i forskellige lovmæssige sammenhænge.
Det synes jeg er et fair og rimeligt argument for at ændre i boligstøttereglerne.
Når jeg så oplyste, at der for de nuværende modtagere faktisk er 80 pct. i aldersgruppen 1820 år, var det for at svare på, hvad det her betyder i forhold til, hvordan man disponerer fremover, hvor mange flere der flytter hjemmefra osv.
Der er det min vurdering, at det nok ikke har de store konsekvenser for det mønster, fordi man jo i dag slet ikke har brugt, hvad skal man sige, rummet op til de 23 år.
Frank Aaen (EL), 2005-11-25:
Jeg kan forstå, at regeringen har spurgt sig selv, om det er i orden, at vi stjæler lejernes penge, og regeringen har så sagt, at det er i orden, at vi stjæler lejernes penge.
Det er meget betryggende.
Argumentationen for det var jo helt vidunderlig: at det er, fordi det er lovbestemt, at pengene er indbetalt til Landsbyggefonden.
Jamen vi har også lovbestemt indbetalt en masse penge til ATP, Arbejdsmarkedets Tillægspension, bare for at tage et eksempel.
Betyder det så, at regeringen med samme argumentation vil sige: Nu mangler vi lidt penge i statskassen, så dem napper vi lige ovre i ATP, for der er alligevel så mange penge derovre?
Eller hvorfor er det her ikke ekspropriation?
Det er jo lejerne, der har betalt pengene.
Det er jo lejerne, der havde en forventning om, at de skulle gå til at nedbringe husleje, til at renovere deres boliger, og nu napper man bare pengene.
Synes Venstres ordfører ikke, at man for at være på sikker grund i den her sag som minimum bør inddrage kammeradvokaten i en vurdering af, om der er grundlovsproblemer i det her?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Det, jeg kan sige til det, er, at lejerne jo i al den tid, man har indbetalt, har været vidende om fondens formål, været vidende om i det øjeblik, at den del af huslejen, som man betaler, sådan meget teknisk, når lånene er udamortiserede, der går i Landsbyggefonden, vil kunne bruges efter fondens formål.
Og fondens formål er, som jeg sagde før, nybyggeri, renovering og andre formål, det kan f.eks. være sociale formål.
Så jeg synes, at vi tager den derfra.
I øvrigt skal jeg også lige minde hr. Frank Aaen om, at det her jo ikke er noget nyt.
Det her er noget, der er pågået siden boligaftalen i 2002, og jeg ved mig temmelig sikker på, at hvis det her havde noget som helst hold i virkeligheden, det, som hr. Frank Aaen påpeger, havde Boligselskabernes Landsforening, hr. Frank Aaen eller andre anlagt en sag.
Så jeg tror måske også, at man kan tage det som et udtryk for, at der juridisk set ikke er noget at komme efter, men populistisk set lyder det flot.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Fru Inge-Lene Ebdrup undrer sig, og det skal hun jo have lov til, men det kan hun få lejlighed til at stille spørgsmål til mig om, når jeg kommer på talerstolen om lidt.
Jeg vil spørge fru Inge-Lene Ebdrup: Er det ikke korrekt, at regeringen, når 2006 udløber, har taget det, der svarer til lige knap 8 mia. kr., af Landsbyggefondens midler og brugt dem til ydelsesstøtte til opførelse af nye boliger, nemlig 5,7 mia. kr. fra 2002 til 2004 og 2,1 mia. kr. for 2005 og 2006?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Men jeg kan trøste den konservative ordfører med, at det ikke var noget, der kom dumpende ned om natten.
Vi spillede jo ud med et boligudspil undervejs i forhandlingerne, vi havde gode og konstruktive forhandlinger om en række elementer i det her lovforslag, og jeg medgiver, at der er en række ting, som vi godt ville kunne stemme for, hvis man tog dem ud af lovforslaget, men nu har man jo valgt at gennemføre det samlet.
Men jeg vil godt sige, at vi hele tiden har været betænkelige ved det.
Vi har ikke noget imod nybyggeri i den forstand, og vi har også selv både i vores forrige boligudspil, i det udspil, som den konservative ordfører refererer til, og i vores nuværende boligudspil sagt, at vi gerne vil bygge billige familieboliger der, hvor behovet er størst – vi mangler faktisk billige familieboliger i København osv. – så det er ikke der, den hænger.
I virkeligheden er det det, at man bliver ved med med den nye praksis at fylde pengene, lejernes penge, over i hullet i finansministerens kasse, og der er det, vi siger, at det vil vi ikke være med til.
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
Jeg kan så forstå, at i Socialdemokratiets og i hr. Carsten Hansens optik er der kun tale om tyveri, når det er 7 mia. kr., men det er ikke tyveri, hvis det kun var 2,2 mia. kr.
Jeg forstår faktisk ikke helt, hvordan den optik hænger sammen.
Men som man også kan læse i JyllandsPosten i dag, så forstår jeg, at der er tale om en ny prioritering i Socialdemokratiet.
Altså, det var sådan, at i år 2002 var det helt o.k., at Landsbyggefonden medvirkede til noget nybyggeri og nogle nye gode boliger, som vi alle sammen er glade for, men det er altså ikke o.k. nu.
M022S14321560ALFV.FM Page 1494
Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
Hvad er det, der er sket i Socialdemokratiet, siden man lige pludselig midt i et forhandlingsforløb fik en anden dagsorden?
Jeg har lidt mistanke om, at den nye dagsorden kom dumpende ned som en tyv om natten i forbindelse med et andet forlig, Socialdemokratiet heller ikke var med i.
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
For det første vil jeg godt sige, at vi betragter det her som en slags tyveri.
Der gjorde vi det jo, fordi vi kunne forbedre renoveringsindsatsen med over 400 mio. kr. om året.
Det er klart, at det ikke var uden sværdslag; jeg husker, hvor svært det var at få det igennem i gruppen.
Vi gjorde det, fordi BL og andre så mindeligt bad os om at gå med.
Men som det hedder: Brændt barn skyr jo ilden.
Vi vil ikke være med til, især her nu, hvor vi har set, at boligejerne på grund af skattestop og andre ting har fået virkelig fremgang – det under vi dem gerne – men så mener vi også, at lejerne skal have gavn af de nye finansieringsformer og huslejenedsættelser, lige så vel som folk, der belåner deres bolig på anden måde, skal have det.
Så ja, vi betragter det som tyveri, den nye måde at finansiere ydelsesstøtten til ældreboliger og plejeboliger og almindelige familieboliger på.
Hvorfor skal det kun være dem, der bor til leje, der skal betale for, at vi har ordentlige plejeboliger?
Jakob Axel Nielsen (KF), 2005-11-25:
En stor del af uenigheden i debatten her udspringer efter min mening af, at hr. Carsten Hansen mener, at der er tale om lejernes penge, hvilket jeg, når jeg kommer op som ordfører, vil have lov til at redegøre for, hvorfor jeg mener er noget gedigent sludder.
Men kan hr. Carsten Hansen bekræfte, at Socialdemokratiet ved deres ordfører, hr. Rasmus Prehn, i debatten, efter at de havde forladt forhandlingerne, har sagt, at der er tale om åbenlyst tyveri af lejernes penge?
Og hvis hr. Carsten Hansen kan bekræfte det, kan hr. Carsten Hansen så også bekræfte, at den aftale, som vi her laver, i virkeligheden er meget lig den aftale, som Socialdemokraterne var med til i 2002, og som indebar, at Landsbyggefonden stod for en større del af finansieringen af nybyggeri?
Hvis hr. Carsten Hansen og hr. Carsten Hansens parti mener, at der er tale om tyveri, så må hr. Carsten Hansen også mene, at Socialdemokraterne var med til tyveri i 2002.
Kan jeg forstå det sådan?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Jeg tror, at for ganske mange udeomkring lyder det her meget indforstået, men den eneste usikkerhed, der er i vores forslag, er i virkeligheden, hvor lav huslejen skal være, hvor meget huslejen skal sættes ned.
Det er en usikkerhed, vi kan leve med i Socialdemokratiet, at vi siger, at vi i en række områder gerne vil være med til at sætte huslejen ned med op til 25 pct.
Det anbefaler regeringens eget råd imod ghettoisering med Jørgen Nue Møller i spidsen jo også at man gør.
Rådet siger, at skal man gøre de udsatte boligområder mere konkurrencedygtige, fastholde beboere, der er i arbejde og ikke på overførselsindkomst, så skal der ske en huslejesænkning i de områder, og der er oven i købet udpeget en lang række områder, hvor man kan gøre det.
Så jeg har bemærket mig, at regeringens eget udvalg sådan set bakker op omkring den strategi, Socialdemokraterne har lagt.
I stedet for at bruge pengene til at fylde huller op i statskassen, så lad os sætte huslejen ned, renovere og bygge billige boliger,
vil jeg gerne sige til fru Inge-Lene Ebdrup.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Hr. Carsten Hansen svarede ikke på mit spørgsmål, men det må jo så, kan man sige, tale for sig selv.
Det bringer mig bare videre til at spørge hr. Carsten Hansen sådan meget direkte, for det her kan blive meget teknisk, og det skal vi ikke trætte folk, der sidder og lytter på det her, med, men hvis man følger hr. Carsten Hansens tankegang, ville man jo bryde med principperne om, at lejerne i den almene boligsektor ved, hvad de skal betale i leje, også i årene fremover, man vil skabe en meget stor usikkerhed, fordi hr. Carsten Hansen vil overlade det til markedskræfterne, til den frie rente, at bestemme, hvad lejerne i den almene sektor skal betale i husleje.
Jeg vil bare spørge hr. Carsten Hansen: Er der virkelig opbakning i Socialdemokratiet til at påføre lejerne i den almene sektor denne usikkerM022S14321560ALFV.FM Page 1493 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM hed, nemlig ved, at det er renten, der bestemmer, hvad man betaler i leje, frem for, som det er i dag, at man har sikkerhed for sin leje i al den tid, man har en lejeaftale?
Carsten Hansen (S), 2005-11-25:
Vi vil bruge alle midlerne i Landsbyggefonden til renoveringsindsats, til billigere boliger i de større byer efter behov – det har vi beskrevet ganske markant – og så vil vi øge renoveringsindsatsen, især i de områder, der virkelig trænger til det.
Vi må indrømme, at der er en række almene boligområder, der trænger til at få deres konkurrenceevne løftet.
Man kunne i virkeligheden også forestille sig, hvis vi var kommet igennem med den model, at man i forbindelse med renoveringer kunne have friholdt for huslejestigninger.
Det er jo i virkeligheden forskellen på Venstres tilgang til lejerne og Socialdemokratiets tilgang.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Hr. Carsten Hansen har tidligere her i Folketingssalen – og han har også berørt det her i ordførertalen – talt meget om trækket på Landsbyggefonden, altså hvor mange penge man nu bruger til andre formål, nemlig nybyggeri og renovering.
Der kan jeg forstå, at det er et problem, at man nu har bygget nye almene boliger, for så trækker man for meget.
Jeg tror, hr. Carsten Hansen brugte udtrykket tømmer Landsbyggefonden.
Jeg vil bare så spørge hr. Carsten Hansen: I beslutningsforslag nr. B 39, som jo er et beslutningsforslag fremsat af Socialdemokraterne her i 2005, vil Socialdemokraterne bruge 3 mia. kr. om året i 15 år til renovering af almene boliger, i alt 45 mia. kr.
Hvis vi nu holder os til tallet for sådan at se styrkeforholdet i forhold til, hvor mange penge der nu bliver brugt til nybyggeri, hvordan vil hr. Carsten Hansen så klassificere 45 mia. kr. over 15 år, når det, vi trækker nu, ifølge hr. Carsten Hansens terminologi er at tømme Landsbyggefonden?
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Så det er jo ikke, fordi vi går ud og finansierer hele boliger med det her.
Vist løber det op i kroner og øre, men det er jo, fordi der er blevet bygget mange boliger.
Og det har jeg ærlig talt lidt svært ved at tabe humøret over.
Jeg synes, det er dejligt, at vi har fået bygget så mange boliger netop til gavn for dem, som har de lavere indkomster.
Jeg synes, hr. Morten Homann og SF må lidt længere ud på landet med det her sortsyn med hensyn til det forskrækkelige i, at vi får bygget M022S14321560ALFV.FM Page 1491 Tuesday, January 31, 2006 1:45 PM
boliger.
Det vigtige for mig er, at den offentlige medfinansiering jo stadig væk i høj grad er til stede.
Jeg vil lige minde om, at i det, vi behandler her fremadrettet for 2005 og 2006, er Landsbyggefondens del af statens ydelsesstøtte 50 pct., den laveste det har været i den periode, hvor vi har taget penge til nybyggeri.
Morten Homann (SF), 2005-11-25:
For en lille dels vedkommende!
»For en lille dels vedkommende« kom fru Inge-Lene Ebdrup til at sige.
Jeg ved ikke, om hun kan opklare fra talerstolen, hvor stor en del af udgifterne til de almene boliger, der er blevet bygget og vil blive bygget med det her lovforslag, som er blevet betalt af lejerne?
For det er nemlig ikke en lille del, det er en ganske overordentlig stor del.
Så de fattigste skal altså betale for, at der bliver bygget flere og flere boliger.
Jeg synes, det er godt med flere og flere boliger, men jeg synes, det er en fælles opgave.
Jeg synes ikke, at det er en udgift, man bare kan tørre af på de fattigste mennesker i det her land.
Inge-Lene Ebdrup (V), 2005-11-25:
Nu tror hr. Morten Homann jo nok ikke, at han kan komme af med sådan en svada om det med grundloven, uden at jeg lige vil kommentere det, eller at jeg ville sige, at det lader vi bare ligge.
Jeg vil sige til hr. Morten Homann med hensyn til den del af det, at vi har ingen betænkeligheder, og igen vil jeg gentage, at jeg er helt sikker på, at hvis der havde været nogen som helst juridisk usikkerhed med hensyn til, om det her holder vand, så var der blevet anlagt en sag for længst.
Med hensyn til uligheden må jeg sige, at jeg har meget svært ved at forstå det, hr. Morten Homann siger, for det, der jo reelt er sket i denne regerings periode, er jo, at der er blevet bygget væsentlig flere almene boliger, end vi har set nærmest nogen sinde.
Og det er jo netop det, der er med til at sikre, at der er boliger til alle, boliger, som enhver kan betale, og det er dermed med til at mindske uligheden.
Så jeg synes, at det er en meget fin balance for at sikre, at der er boliger til alle, og boliger, som kan betales af alle.