runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2001-02-22:
Det er en kendt sag, at det går trægt med indsamlingen og genanvendelsen af plast og især transportemballager.
Det kan vi, hvis vi beslutter at vedtage dette forslag, få gjort op med.
Vi synes i Det Konservative Folkeparti, at det er helt logisk, at vi får lavet nogle gode ordninger, som gør det muligt at udnytte den genanvendelseskapacitet, der er til stede i dag i Danmark, og vi synes faktisk, det er lidt pinligt, at vi eksporterer vores affald til udlandet, især når vi ved, under hvilke forhold de bearbejdes.
Derfor finder vi det helt rigtigt at bruge en del af provenuet fra emballageafgiften til at yde tilskud til indsamlingsledet, sådan at man kan finansiere en god bearbejdning af plasten.
Vi kender det fra andre områder, hvor det fungerer
ganske udmærket, og har derfor også grund til at tro, at vi kan få en fornuftig ordning op at stå på det her område. Vi har én virksomhed, der kan bearbejde plasten, men det er lidt ærgerligt, at den muligvis ikke kan opretholde driften på grund af manglende indlevering af plast.
Men jeg vil gerne slå fast, at det her ikke drejer sig om subsidiering af den pågældende virksomhed.
Det her drejer sig om at få plasten samlet ind og så selv klare vores affaldsproblemer frem for at eksportere dem.
Vi synes, at vi også på dette område skal have ambitioner om at indsamle, bearbejde og genbruge det materiale, ligesom vi kender det fra andre områder.
Derfor er regeringens målsætning om kun lige at leve op til EU's emballagedirektiv heller ikke særlig ambitiøs.
Det kan undre os lidt, når man ellers i øvrigt følger regeringens store ambitioner på miljøområdet.
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Jeg synes, det er et meget sødt forslag, som går ud på at bruge en del af emballageafgiften - som vistnok oprindelig var SF's opfindelse, og som de fire forslagsstillerpartier her vistnok oprindelig stemte imod - altså at bruge en del af provenuet fra den afgift, man var imod, til at yde tilskud til indsamling af plastaffald, hovedsagelig transportemballage, som i øvrigt ikke pålægges emballageafgift.
Det er meget interessant, at man på den måde er interesseret i at bruge penge, som man ikke har været med til at skaffe.
Og jeg synes også, det er meget sødt, at det for en gangs skyld er borgerlige partier, som gerne vil gå videre end EU's direktiver, så vi rigtig kan være et foregangsland
her i Danmark
Nu håber jeg, at det er en tankegang, som vil vinde indpas andre steder hos de borgerlige.
Vi har jo meget ofte oplevet skrig og skrål, når andre partier sørgede for, at vi faktisk gik lidt videre, end blot en implementering af EU's direktiver lagde op til.
Men når det er sagt, vil jeg da gerne sige, at vi er enige med forslagsstillerne i, at ambitionsniveauet er for lavt, at de 15 pct.s genanvendelse ikke er nok, og vi burde komme meget længere. Og vi har erfaringer fra nogle steder
her i Danmark, som, hvis de blev udbredt mere generelt, ville kunne forhøje genanvendelsesprocenten endog ganske markant
Vi er ikke enige i den model, som forslagsstillerne lægger op til, nemlig at man laver et parallelt indsamlingssystem.
Vi tror, at omkostningen er alt for stor i forhold til effekten af det.
Men vi vil meget gerne i den videre behandling af forslaget drøfte med forslagsstillerne, hvilke metoder vi kunne tage i anvendelse med henblik på at sikre en langt højere genanvendelsesprocent end den, vi har i dag. Så jeg synes, der er grund til, at vi både med regeringspartierne og med forslagsstillerne tager en seriøs drøftelse i udvalget af, om ikke denne her målsætning kan blive mere ambitiøs, og at genanvendelsesprocenten kan blive meget højere.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-02-22:
Når vi er medforslagsstillere fra Dansk Folkeparti, så er sigtet, at genanvendelse skal højnes også på det her område, nemlig genbrug af plast.
Der ligger også i forslaget, at nye aktive arbejdspladser vil være en kendsgerning, når forslaget er vedtaget.
Vi håber i udvalgsarbejdet, at også regeringspartierne vil ændre deres holdning.
Vi skal nå det mål af genbrug, og i det hele taget prioriterer vi en minimering af affaldet højt.
Vi har jo Affald 21 at kigge i en gang imellem, og der er nogle gode hensigter i, og det er det, vi gerne vil være med til.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Jeg vil sige, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte forslaget, som det ligger her.
Vi synes også, at det er for dårligt, at man ikke har nået en højere indsamlingsprocent, men der er dog håb forude, idet procenten er steget med 4.
Nu er man vist oppe på 11 fra 7, hvor målet er 15. For at fortsætte hr. Ebbe Kalnæs' positive linje
vil jeg yderligere sige, at det jo er kommunerne og kommunernes affaldsregulativer, det her handler om. Så det var måske dér, at man skulle aflevere sin pjece eller sine vejledninger.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Enhedslisten er meget positivt stemt over for det her forslag.
Enhedslisten ønsker først og fremmest, at vi får afviklet brugen af plast og især pvc.
Vi må også erkende, at det er meget vanskeligt at indfri det mål.
Og i det omfang vi ikke kan få udfaset plasten, i det omfang vi ikke kan få udfaset pvc, er det næstbedste naturligvis at genbruge så meget som vel muligt, så det ikke ender som affald, der brændes af.
Vi ved alle sammen, at det kan medføre dioxinudslip; vi ved alle sammen, at det varer op til hele 5 år, inden man i bedste fald får en ordentlig dioxinrensning.
Med forslaget her forsøger kredsen af borgerlige partier at introducere - jeg tør ikke sige foregøgle - en miljøpolitik.
Hvis kredsen af forslagsstillere mener deres nyvundne bekymring for miljøet alvorligt, skal indsatsen efter vore begreber suppleres med yderligere tiltag. Jeg vil godt henvise til, at Kristeligt Folkeparti, som jeg har forstået spiller en meget central rolle i det her initiativ, tidligere er kommet med et forslag om tilbagetagningspligt, og jeg har også tidligere tilkendegivet over for Kristeligt Folkeparti, at det er et princip, som Enhedslisten kan tilslutte sig.
Det kunne man jo medtænke.
Et andet tiltag, som har ligget Enhedslisten meget på sinde, er jo en satsning på komposterbart affald, og i den forbindelse vil jeg gerne anføre, at når vi taler om komposterbart affald, tænker jeg tænker på bioplast lavet af gensplejsning.
Det er klart, at hvis det er det, der er tale om, så er vi stået af for lang tid siden.
Men kan vi få føjet komposterbar emballage, som kan indgå som led i det økologiske kredsløb, til, så er det kun fint. Min umiddelbare mening er altså, at vi er meget positivt stemt over for det. Vi synes, der er nogle steder, hvor man kan give forslaget et yderligere løft, som kan gøre os endnu mere lystne.
Henriette Kjær (KF), 2001-02-22:
I Det Konservative Folkeparti forstår vi godt intentionerne i Kristeligt Folkepartis forslag, nemlig at få et godt og vedligeholdt kloaknet, uanset om det er privat eller offentligt.
Det er også vores ønske.
Men jeg er dog alligevel lidt betænkelig ved dette forslag, hvor kommunerne får hjemmel til på egen hånd at undersøge private kloakker finansieret af de kommunale kloakfonde.
Dels er pengene i fonden jo øremærket til det offentlige kloaknet, og dels kan det stille de private kloakejere i en ufordelagtig situation i forhold til det offentlige.
Altså jeg tænker på, at når det offentlige har været nede med deres tv-inspektionsvogne og set, at der er rotter, sand og grus, der hindrer et ordentligt gennemløb, jamen så kunne de pålægge de private at få bragt orden i kloakkerne, og det skulle de selvfølgelig også gerne.
Men jeg mener bare, at der skal være lige vilkår for de offentlige og private kloakejere. Alle private som offentlige skal bruge flere ressourcer på et godt kloaknet, men det skal være ud fra samme vilkår, og det er jeg ikke sikker på vi vil få, hvis vi vedtager det her.
Desuden har ministeren jo ret i, at nogle af de private kloakker ikke har behov for et eftersyn, selv om de offentlige alligevel er nede og foretage eftersyn af deres kloakker.
Men vi er altså ikke fuldstændig afvisende.
Vi vil under udvalgsarbejdet meget gerne se nærmere på Kristeligt Folkepartis forslag og eventuelt forhøre os om, hvad de involverede parter mener om forslaget.
Derefter vil vi give en endelig melding.
Bodil Thrane (V), 2001-02-22:
Der er vist ingen, der er i tvivl om i dette høje Ting, at Venstre er meget optaget af at få renoveret vores kloaknet, fordi det er en kilde til forurening af vores natur.
Naturligvis er vore private stikledninger en del af hele kloaknettet, og derfor vil jeg på Venstres vegne gerne tilkendegive, at vi støtter intentionerne i det her forslag.
Både problemerne med grundvandet og rotter, som vi kender alt for godt, er reelle problemer, der kan begrunde, at vi virkelig tager initiativ til at fremme en løsning af problemet.
Kristeligt Folkepartis beslutningsforslag indeholder forslag om at gøre det obligatorisk for kommunerne at undersøge private stikledninger samt, og jeg citerer: »sørge for, at private, miljømæssigt uforsvarlige kloakker udbedres«.
Som allerede nævnt mener vi i Venstre, at problemet skal løses.
Hvis det er rigtigt, at kommunerne i betydeligt omfang ikke inddrager de private stikledninger i renoveringen, hvor det er nødvendigt, så mener jeg selvfølgelig, at vi må se på, hvad vi kan gøre for at lave det om.
Umiddelbart vil jeg alligevel tro, at det må være i de enkelte kommuners egne interesser at se på de private stikledninger, ellers ville de her renoveringer af det kommunale kloaknet være delvis spildt. Derfor vil vi under udvalgsarbejdet se på alle de problemer, som også har været nævnt fra talerstolen, også om det retssikkerhedsmæssige, der kan blive, hvis undersøgelser af private stikledninger skal gøres obligatoriske og altså ikke bare skal foretages, hvis kommunen skønner det nødvendigt.
Forslaget om at give kommunerne lov til at finansiere undersøgelser af private kloakker via de kommunale kloakfonde kan måske være en af de veje, vi kan gå, for at komme problemerne til livs.
I hvert fald er det et forslag, som vi meget gerne vil være med til at undersøge og se nærmere på under det kommende udvalgsarbejde.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-02-22:
Først til hr. Ebbe Kalnæs.
Her kan jeg jo henholde mig til ministerens indledende bemærkninger om, at vi selvfølgelig skal have sat gang i renoveringen.
Der er et behov, og det er der heldigvis bred enighed om i Folketinget, og Socialdemokratiet vil naturligvis også støtte, at vi får sat mere turbo på det her, i det omfang vi kan skaffe midler.
Til hr. Ole M. Nielsen vil jeg bare sige, at det er muligt, det var en fortalelse.
Det hedder: Foreningen af Kommunale Virksomheder på Spildevandsområdet.
Undskyld.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Jeg synes også, vi er kommet hen på den tid af dagen, hvor vi har brug for lidt opmuntring.
Men der er noget, vi ikke skal tage alvorligt, og nogen, vi ikke skal tro på i den sag her, og det er Kommunernes Landsforening.
Det er dem, der tager sig af det her og samler det sammen.
Dem har vi ikke nogen som helst grund til at have tillid til.
De fremsender en dårlig statistik, og de fortalte os på et møde, som vi havde med dem herude et eller andet sted lidt nordligere i byen, at det slet ikke var noget problem med de her utætte kloakker.
Der sivede ikke ret meget vand ind i dem, og der løb ikke ret meget vand ud af dem igen.
Nej, dem skal vi ikke have tillid til.
Det er derfor, vi er optaget af det her.
Det er, fordi de har forsømt deres opgave til skade for miljøet.
Det er just problemet.
Undskyld.
Det, jeg så skulle sige, var, at hr. Bloch Jespersen ikke har læst det, fordi han kom til at sige noget om, at kommunerne ikke skulle kunne bruge af de der offentlige midler i kloakfonde til at reparere private kloakker.
Nej, det står der heller ikke i forslaget.
Det er kun det beskedne beløb til at foretage en generel undersøgelse af de private kloakker, når man alligevel skal ud og reparere de kollektive kloakker i et område.
Hvis de skal repareres, så skal grundejerne selvfølgelig selv betale.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Jeg vil gerne stille hr. Bloch Jespersen, som jo også nævner i sit indlæg, at det går meget godt, et spørgsmål: Renoverer vi kloakker i Danmark generelt så hurtigt, som de forfalder?
Det er det ene spørgsmål.
Kunne det tænkes, at kommunerne ikke er særlig opsatte på, at private kloakker bliver ordnet, fordi de slet ikke ville kunne tillade sig det, fordi deres egne er i så ringe en stand, at det ville være pinligt?
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-02-22:
Først til hr. Ebbe Kalnæs: Det er jo korrekt, at der er kommuner, der låner af kloakfonden, og det har de faktisk lov til.
Men det forandrer jo ikke, at det - hvad vi plejer at gå ind for - er nogle miljømidler, som er opkrævet i forhold til forbruget, og som har et helt specifikt formål.
Jeg ved ikke, om det er 10 kommuner eller det er færre, men jeg er i hvert fald opmærksom på, at i det område, hvor jeg kommer fra, er kommunerne i dag ved at rette op på det her.
Og jeg tror faktisk ikke, at eksemplet er her fra Sjælland.
Det kan jeg ikke afvise.
Men så må vi prøve at løse det konkret igennem almindelige tilsynsbestemmelser.
For det løser jo ikke problemet, hvis man begynder at bruge yderligere af de midler, der ligger til kloakfonden, til at reparere på private stikledninger.
Så bliver der jo færre til de offentlige.
Og til Ole M. Nielsen, som spørger, om jeg har læst bemærkningerne: Det har jeg da, men det, vi taler om nu, er jo altså ikke B 116, som kommer til behandling om en uge eller to.
Det, vi taler om, er de private kloakklinikker, undskyld, kloakstikledninger, og i den forbindelse synes jeg, det er meget vigtigt at forholde sig til, hvad kommunerne selv siger.
For kommunernes spildevandsforening er kommet med klare forslag til, at man faktisk nu skal se at komme i gang med samme fase som de offentlige kloakker.
Så jeg synes, at vi skal have en lille smule tillid til, at det kommunale selvstyre også kan bringes til at virke på det her område.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-02-22:
Når nu der af hr. Niels Bloch Jespersen tales om brandmure og sådan nogle ting, vil hr. Niels Bloch Jespersen så afvise, at der faktisk godt kan findes nogle håndfulde kommuner, som måske nok har styr på regnskabet og ved, hvad der er kloakkasse, og ved, hvad der er kommunekasse, men som f.eks. har en kassebeholdning til den daglige drift på en halv snes millioner eller sådan noget lignende, og hvis de skal sætte kloakkassen i arbejde, så har de ikke længere nogen daglig likviditet forstået på den måde, at der er kommuner, som rent faktisk bruger kloakkassen til likviditet i det daglige, fordi de er kommet i den situation, at de ellers ikke har nogen penge i kassen?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Jamen hvad hjælper det, at de har hjemmel til det, når de ikke gør det?
Og hvad hjælper det, at de mangler penge og derfor ikke gør det?
Det er jo det, der er problemet.
Det er jo helt klart, at det er deres opgave at gøre det.
De gør det ikke, og de gør det bl.a. ikke, fordi det koster penge.
Så kan det jo ikke hjælpe, at de har fået betaling for det osv., og at det skulle være helt forfærdeligt, at man skulle ændre lovgivningen sådan, at de kan tage det af kloakfonde, forstår jeg ikke.
Det er jo de samme mennesker, der har stikledninger, som er medlemmer af det offentlige kloaksystem.
Der må være et ret tæt sammenfald imellem de to befolkningsgrupper, så vidt jeg kan forstå.
Det er selvfølgelig ikke sådan fuldstændig ens andele, de har af det. Hvad vil man så for at få sat gang i det her?
Vi kæmper også med regeringen om at få sat gang i de kollektive kloakker, og det kommer der senere et beslutningsforslag om.
Jeg kan forstå, at det kommer på om et par uger; jeg havde egentlig troet, det var på nu.
Selv om vi så får noget ud af det med regeringen, har vi altså ikke fået gang i kommunerne.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Jeg takker og beklager, hvis jeg var lidt for hudløs.
Tilbagetagningspligten vil vi selvfølgelig gerne, men det tror vi ikke på at vi kan få flertal for, men vi vil gerne være med til at finde forbedringer af det her.
Komposterbar emballage er jo en helt anden sag.
Altså så længe vi har plasticemballagen, må det jo være væsentligt, at vi får den indsamlet og får den genanvendt så godt, som det er muligt.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg skal gerne gentage eller præcisere, men min indgangsbøn var: Vi er positive over for det, der ligger, over for det, der ligger.
Det var den ene melding.
Den anden melding var, at vi finder, at det kan gøres endnu bedre, og at vi sammen kan overveje det.
Men jeg må også sige, at hvad angår det, der kan gøres bedre, er fremme af komposterbar emballage et nøglepunkt for os og har altid været det.
Så enkelt!
Så er det rigtigt, at jeg nævnte tilbagetagningspligt, og det var jo for at se, om vi på en eller anden måde kunne formulere en fællesnævner der.
Det ville da også være interessant.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-02-22:
Jeg må spørge: Hvor kommer det fra, og hvor er den socialdemokratiske ordførers belæg for at sige, at der er en positiv udvikling i gang?
Københavns Kommune er i gang, men det er også den eneste.
Og det er sådan set den model, vi støtter ved at give den her mulighed for at lade det finansiere over kloakfonden.
Det er for at hjælpe kommunernes økonomi i gang.
Grunden til, at de holder sig tilbage også med de kollektive kloakker, er jo i mange tilfælde, at de har lånt pengene, som hr. Ebbe Kalnæs var inde på.
De har lånt pengene af kloakfonden.
Dem har de brugt til at holde skatten nede.
Det er jo sandheden om det.
Så vi bliver nødt til at hjælpe dem i gang med det.
Og det er bare til skade for miljøet.
Det er jo det, der er hele problemet.
Hvad skal vi ellers gøre for at få dem i gang?
De venter jo ellers bare, til de private kloakker synker sammen, for så får man det nemlig betalt af forsikringen.
Men det er jeg ikke sikker på at hr. Bloch Jespersen har læst.
Det står faktisk beskrevet i bemærkningerne.
Martin Glerup (S), 2001-02-22:
Nu drejer det her sig jo om det ny pant- og retursystem, og det hele skulle jo nødig gå op i en dåsedebat.
Men når hr. Hans Christian Schmidt nu bringer det på bane på den måde, som sket er, så må jeg sige, at de livscyklusanalyser, som er foretaget, viser, at det nuværende retursystem med flasker, hvor man bruger flaskerne 30 gange og får 99 pct. retur, på alle miljømæssige områder som CO2-udslip, ozonlagsnedbrydning og næringssaltbelastning kommer bedre ud end dåserne, og vi sparer 300.000-400.000 t affald om året.
Så jeg synes, det er afgørende, at vi kører så langt, som vi kan på den udmærkede måde.
Bliver vi så tvunget til noget andet, ville det jo være mærkeligt i en tid, hvor vi alle sammen arbejder for at få et bedre miljø.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Jeg havde sådan set troet, at hr. Martin Glerup ville gå op og sige, at også han nu vil sværge til dåser, for han startede nemlig med at sige, at verdens bedste returflaskesystem nu bliver endnu bedre.
Jeg troede sådan set, at han ville gå op og sige, at det er, fordi vi nu har udbygget det til også at omfatte dåser.
Jeg er enig, for hvorfor skal de dåser dog ligge i vejrabatter og alle andre steder?
Det har jo vist sig netop med det system, vi har, at her får vi indsamlet flaskerne.
Så jeg kan altså kun sige, at de dér rapporter, der er lavet, er i så små nuancer, så bare man opererer et par ting ind hist og her, så kan man få et helt andet resultat.
Det drejer sig ikke engang om et spørgsmål om at spille i serie 5 eller serie 6.
Det er helt nede i nogle afdelinger, vi slet ikke har navn for i fodboldverdenen i Danmark.
Så det er så tæt på hinanden, at man kan få nøjagtig det resultat, man vil have.
Martin Glerup (S), 2001-02-22:
Det værste ved at måtte opgive det nuværende danske system ville være, hvis man bliver nødt til at sige o.k. til alle mulige andre former for emballage.
Vi har jo været fremme med, at aluminiumdåsernes miljøregnskab ser nogenlunde ud som flaskernes, men det er alle de andre former, vi har noget imod, der vil vælte ind over landet og ødelægge det nuværende system.
Vi er jo ikke religiøse tilhængere af ét bestemt system, men vi vil bare ikke prisgive et nuværende, udmærket system, hvis det er sådan, at det, der sættes i stedet for, ikke er mindst lige så godt.
Det er et synspunkt, og det må Venstre vel også have en vis forståelse for.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Hr. Martin Glerup plejer jo at være klar i talen.
Jeg kan godt høre, at her er det sådan lidt med at få det vendt rundt, fordi man både skal forklare, at det sådan set er det her system, der er det allerbedste, samtidig med at man skal anbefale, at man laver et system, der kan tage imod dåser.
Jeg synes, jeg begynder at høre, at man er klar over, at det kommer helt af sig selv, og man må jo da mene, at det er en god idé, for man ville jo slet ikke indføre et system, der kunne håndtere dåser, hvis man virkelig troede på, at det aldrig blev til noget, og man var imod det.
Jeg synes, det er helt fint.
Om ikke andet er vi færdige med den debat nu.
Det bliver til gavn for miljøet, det bliver til gavn for borgerne, og for alt i verden bliver det altså også til gavn rent arbejdsmæssigt for alle dem, der skal slæbe rundt på det her.
Så lad os nu se det.
Der vil både blive flasker, og der vil blive dåser, og vi vil få begge dele, og der vil være valgfrihed.
Og det er i hvert fald rigtigt, at dét er noget, der optager Venstre.
Martin Glerup (S), 2001-02-22:
Jeg har et enkelt spørgsmål til den konservative ordfører, og det skyldes sådan set, at De Konservative jo tidligere har været stærke tilhængere af det nuværende danske retursystem.
I december 1992 var den konservative miljøminister, Per Stig Møller, i Bruxelles for at forhandle med sine europæiske kolleger om de nye emballageregler, og han var klar over, at det danske dåseforbud nu kunne blive truet, fordi de ny regler ville kræve, at en del af dåserne og flaskerne skulle genanvendes, men så sagde han ifølge Politiken - og jeg tillader mig at citere: »De andre lande siger, at dermed vil dåserne også bliver genbrugt, men vi mener fortsat, at vores returflaskesystem er det bedste.«
Det sagde den konservative minister dengang.
Henriette Kjær (KF), 2001-02-22:
Jamen jeg forstår overhovedet ikke problemstillingen.
Vi siger jo også, at vi har et godt returpantsystem.
Vi siger bare, at der skal være plads til dåserne på markedet, og emballagedirektivet er vel også nyere end 1992.
Så der er sket noget siden.
Det er derfor vi siger, at der skal være plads til dem.
Jeg synes ikke, der er grund til at lave en konflikt her, hvor der ikke er nogen.
Vi er tilhængere af et returpantsystem.