runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Jeg undrede mig lidt, først over de bemærkninger, hr. Buksti havde til hr. Peter Christensens indlæg, og nu også over hr. Bukstis ordførerindlæg.
Ganske rigtigt bygger L 111, som vi behandler nu, på det beslutningsforslag, B 3, som Dansk Folkeparti fremsatte her i begyndelsen af denne folketingssamling.
Her har jeg en artikel fra Jyllands-Posten den 9. september 2003, hvor der står: »Socialdemokratiets skatteordfører, Jacob Buksti, støtter også forslaget.«
Da B 3 er direkte inkorporeret i det her lovforslag, L 111, der faktisk kommer til at fungere på samme måde, så forstår jeg ikke, hvorfor Socialdemokratiet nu har trukket sin støtte tilbage.
Det vil jeg gerne høre svar på.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Det sidste er, fordi den netop ikke er målrettet.
Spørgsmålet om etablering af en særlig opsparingsordning for professionelle sportsudøvere, der vil kunne sikre deres mulighed for efter endt sportskarriere at tage uddannelse eller starte egen virksomhed, har været drøftet og vendt og drejet gennem flere år, men det har hver gang vist sig meget vanskeligt at finde en egnet model til sikring af målet, nemlig at sikre, at de efter endt karriere kan få en ordentlig start på arbejdsmarkedet.
Socialdemokratiet har hele tiden udtrykt sin tilslutning
Der findes jo allerede en række eksisterende opsparingsordninger, som måske kunne produktudvikles.
Skatteministeren har da også i sit svar på spørgsmål nr. S 1746 til hr. Morten Homann fremhævet, at en særlig ordning for sportsudøvere vil gøre skattesystemet mere kompliceret og være imod regeringens intentioner om regelforenkling, hvilket dog ikke har forhindret regeringen i f.eks. at gennemføre en særlig skattemæssig udligningsordning for kunstnere. Vi er imidlertid af den opfattelse, at det snart haster med at få en løsning på de nævnte problemer, så der kan skabes en bedre sikkerhed for unge mennesker, der vælger at gå ind i en professionel sportskarriere, så de ikke bagefter ender som sociale klienter.
Vi var derfor villige til, hvis ikke en anden model kunne findes, at støtte Spillerforeningens model, som dannede baggrund for Dansk Folkepartis beslutningsforslag.
Regeringen kunne derfor konstatere, at der i givet fald ville være et flertal for beslutningsforslaget uden om regeringen, og det er tilsyneladende også derfor, at forslaget nu kom til at indgå i finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti.
L 111 er en udmøntning af finanslovaftalen mellem regeringen og Dansk Folkeparti, og det siges at tage udgangspunkt i B 3.
Det synes vi nu er lidt svært at se.
L 111 er på én gang problematisk og ligegyldigt, og spørgsmålet er, om det overhovedet lever op til målsætningen at sikre
sportsfolkene en god start på arbejdsmarkedet
Desuden udvandes ordningen, så den kommer til at omfatte alle sportsfolk, amatører og professionelle, og al indkomst, der hidrører fra sportsudøvelse, inklusive sponsorpenge og reklameindtægter.
Det er svært at se, hvad det er, der gør ordningen særlig attraktiv, og der kan derfor sættes spørgsmålstegn, som også Danmarks Idræts-Forbund har gjort, ved ordningens mulige udbredelse.
Endelig stilles der heller ikke længere krav om, at de hævede midler skal bruges til uddannelse eller start af selvstændig virksomhed.
De kan bruges til alt andet, det eneste krav er, at de skal hæves, inden man bliver 40 år, og i øvrigt kan det gøres, inden man har afsluttet sin sportslige karriere. Men vi noterer os, at Spillerforeningen og Team Danmark støtter forslaget, da de trods alt mener, at det er et skridt
i den rigtige retning
Socialdemokratiet kan ikke støtte forslaget i dets nuværende form, men vi vil imidlertid gøre alt for under udvalgsarbejdet at få belyst konsekvenser og uklarheder, ligesom vi vil opfordre Dansk Folkeparti til at arbejde for, at målsætningen for B 3 faktisk opfyldes, idet
Det er der nemlig ikke bag det her
forslag.
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Jeg er ked af, at først den socialdemokratiske ordfører og nu SF's ordfører er så skeptiske over for den foreslåede ordning, så de to partier ikke vil bakke op om de intentioner, der er om at ville gøre noget godt for sportsudøvere, for det gør vi her. Når der spørges ind til, om vi kan være enige om, at vi skal have en ordning, der netop rammer nogle bestemte formål, så synes jeg faktisk, at den foreslåede model gør det.
Vi vil netop lave en ordning for f.eks. den professionelle sportsudøver, og han eller hun vil kunne bruge pengene på f.eks. selvstændig virksomhed eller uddannelse.
Vi er sådan set allerede der, hvor SF's ordfører foreslår vi skal være, for det er en ordning, der vil kunne løse den problematik. Jeg kan ikke lade være med at undre mig lidt.
Først lytter jeg til den socialdemokratiske ordfører, der mener, at den her ordning overhovedet ingen betydning har og ikke vil flytte en eneste hegnspæl for den enkelte sportsudøver. Bagefter skal jeg høre på, at vi her får etableret en ladeport, der vil gøre, at hele skattesystemet udhules.
Ingen af delene er rigtige.
Det håber jeg klart fremgår af både min ordførertale og mit svar her.
Line Barfod (EL), 2004-01-30:
Det er jo spørgsmålet om tilbageholdelsens varighed osv., men også om hvor ofte og hvor hurtigt man skal sørge for, at der kommer andre til stede, hvad enten det er forældremyndighedsindehaver eller socialarbejder eller andre, der skal være der, så barnet ikke er alene.
Man kunne f.eks. også se på, at et barn ikke må være spærret inde alene, eller der kunne være andre ting, som vi skulle se på.
Vil Venstre være indstillet på det under udvalgsarbejdet?
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Først er jeg glad for, at vi kan nå til enighed om, at der rent faktisk er en stor fordel, en gevinst, for sportsudøvere i den foreslåede ordning.
Jeg er sådan set også enig i, at intentionen med lovgivningen er de to ting, som SF's ordfører påpeger, men jeg vil tilføje, at derudover er der jo også den intention at have så enkel en lovgivning som overhovedet muligt. Derfor er den netop skruet sådan her sammen, hvor jeg mener, at vi opnår det, som vi gerne vil, nemlig at man får et springbræt til at kunne komme videre efter endt sportslig karriere, men samtidig har vi ikke lavet en så stram lovgivning, at vi ender op med hele tiden at have tvister om, hvordan den skal forstås.
Her er der en fortolkning, der hedder, at det skal være indkomst, der er erhvervet ved sportslig karriere.
Jeg tror stadig væk, at de, der i praksis vil bruge ordningen, netop er de mennesker, vi taler om.
Jeg har da svært ved at forestille mig, at en amatørsvømmer, der får 1.000 kr. for at vinde søndag eftermiddag, begynder at indbetale de 1.000 kr. på den her ordning.
Derfor tror jeg sådan set nok, at vi rammer netop de mennesker, vi har i tankerne.
Morten Homann (SF), 2004-01-30:
Jeg er sådan set enig med Venstres ordfører i, at der er en fordel forbundet med det her forslag.
Der vil være et incitament til i nogle perioder at udskyde skatten og undgå topbeskatning.
Kan hr. Peter Christensen og jeg ikke være enige om, at målgruppen for det her forslag, dem, vi har i tankerne og faktisk gerne vil give en hjælpende hånd med det her forslag, er folk, som for det første er professionelle idrætsfolk og for det andet har brug for en hjælpende hånd, efter at deres sportskarriere er slut, ikke til hvad som helst, men har brug for en hjælpende hånd til at komme i gang med en uddannelse eller starte en erhvervsvirksomhed?
Det er de to hensyn, vi skal prøve at få med i denne begunstigende ordning.
Er hr. Peter Christensen ikke enig i det?
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Nu er jeg ikke enig med den socialdemokratiske ordfører i, at der ikke kan ligge en fordel i at gå fra at betale topskat til f.eks. mellemskat.
Det er jeg nu ret sikker på at mange sportsudøvere vil skønne på, hvis det bliver resultatet af, at de gør brug af den her ordning. Hvis det ikke er en begunstigelse, så ved jeg snart ikke, hvad det er. Jeg synes, det er værd at tage fat i den del, som hr. Jacob Buksti taler om, som vedrører forenklinger eller ikkeforenklinger i skattesystemet.
Når hr. Jacob Buksti så samtidig påpeger, at der ikke er sat grænser for, hvilken type sportsudøvere der må benytte den, og hvad de må benytte pengene til, er det netop, fordi vi har skønnet, at det ville være at komplicere skattesystemet i en sådan grad, at det ville være helt umuligt at kunne bruge og styre den her ordning.
Derfor lægger vi op til, at det er al indkomst, der vedrører den sportslige karriere, hvor vi ikke går ind og definerer, hvornår man er professionel.
På samme måde ville det også være at komplicere ordningen enormt, hvis det var sådan, at vi skulle til at definere, hvilken slags uddannelse, hvis det kun var uddannelse, pengene måtte bruges til.
Jeg har tiltro til, som jeg var inde på i min ordførertale, at den enkelte sportsudøver vil benytte pengene til netop at skabe grobund for at kunne erhverve fast indkomst på anden vis.
Det vil de fleste mennesker jo tænke på, når de pludselig står i en ny situation efter endt sportslig karriere og skal til at have et liv, der består af en anden livsførelse, altså en anden type arbejde.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Men det eneste incitament, der ligger i ordningen, er jo, at man kan udskyde skatten.
Det er det eneste, der ligger i den.
Det er det eneste, der ligger i den. Men det omfatter alle, uanset om de er professionelle eller amatører, og det kan bruges til alt muligt mellem himmel jord og ikke nødvendigvis til at starte på en uddannelse eller starte en virksomhed.
Man kan tage ud at rejse, man kan gøre alt, hvad man vil.
Der er jo ikke tale om nogen form for begunstigelse i den her ordning, ingen form for målrettet initiativ i forhold til den gruppe.
Det eneste, det handler om, er, at man kan udskyde skatten.
Mener hr. Peter Christensen virkelig, at det er nødvendigt at komplicere skattesystemet med en sådan ordning, når det er det eneste, man opnår?
Peter Christensen (V), 2004-01-30:
Jeg synes sådan set, at det fremgår klart af den foreslåede ordning, at der vil være et incitament til at benytte den, hvis man f.eks. har en stor indtægt i ét år, fordi man har indgået en kontrakt eller fået en god sponsoraftale.
Man kan så indbetale pengene for senere at få dem udbetalt fra det fyrretyvende år, hvor man måske er færdig som sportsudøver og dermed kan bruge de penge, man får udbetalt, til at gå i gang med en ny karriere.
Det kan enten være en uddannelse, eller det kan være, som jeg var inde på, at starte som selvstændig.
Frem for at betale en masse penge i skat det år, hvor man indgår en sådan kontrakt, kan man få fradraget og dermed
et skattemæssigt incitament til også at benytte ordningen senere.
Derfor mener jeg, det er åbenlyst, at der er et incitament.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Det vil desuden være sådan, at pengene, der indbetales, kan bruges til alt mellem himmel og jord.
De kan også hæves, før man har stoppet sin aktive sportskarriere.
Hvordan tror hr. Peter Christensen at en sådan ordning kan føre til, at man kan få en start på arbejdsmarkedet?
Leif Mikkelsen (V), 2004-01-30:
Ja, så savner jeg kun begrundelsen for, hvorfor Socialdemokratiet ikke har løst det problem før, hvis man var villig til det.
Det er det, der er mit spørgsmål.
Henrik Sass Larsen (S), 2004-01-30:
Jeg har et par spørgsmål til hr. Mikkel Dencker, fordi hr. Mikkel Dencker svarede hr. Buksti, at man havde forskellige opfattelser af amatørbegrebet, og det interesserer mig lidt i denne her sag.
Hvad med badmintonspillere f.eks.?
Selv om man ikke har badminton som hovederhverv, har man selvfølgelig nogle indtægter ved det, fordi man også vinder noget en gang imellem, men man har et andet hovederhverv.
Er de amatører, er de omfattet af denne her ordning?
Det er jo meget interessant at få defineret. Eller skakspillere, eller hvem det nu engang kan være? Jeg ved ikke, om det er gået op for ordføreren, hvad det egentlig er, vi opponerer imod.
Vi er ikke imod, at de her fodboldspillere, som er ude på fuld tid, og som ikke har nogen uddannelse, har denne mulighed, når de har afsluttet deres fodboldkarriere eller noget andet.
Det, vi er nervøse for, er, at man åbner op for, at man generelt kan bruge de her ordninger og ikke mindst misbruge de her ordninger.
Kan ordføreren ikke forstå vores bekymring?
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Nu kan man altså anvende penge til mange fornuftige ting, og det behøver ikke nødvendigvis at være, at man starter egen virksomhed eller tager en uddannelse.
Når man står over for et karriereskift, hvor man går ned i løn, så kunne en sum penge, man får udbetalt, jo f.eks. også bruges til at nedbringe ens gæld, sådan at man ville have lettere ved at opretholde sin levestandard med en lavere løn.
Det kunne den også bruges til.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-30:
Jamen når hr. Mikkel Dencker siger, at det er Dansk Folkepartis forslag, der udmøntes, så vil jeg godt citere fra høringssvarene fra Spillerforeningen, der konstaterer, at der efter forslaget ikke stilles krav om, at sportsudøveren påbegynder en uddannelse eller etablerer selvstændig erhvervsvirksomhed, sådan som det var forudsat i beslutningsforslag nr. B 3, fremsat af Dansk Folkeparti.
Det vil altså sige, at ud over sit eget forslag tilbyder man nu, at man for den her gruppe veksler topskat til bundskat eller mellemskat.
Det er altså det, Dansk Folkeparti kan stå inde for og mener er en god ordning, og det viser jo sådan set, hvad Dansk Folkepartis politiske holdning reelt er.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Det kan jeg svare meget kort på: Ja, det er det.
Det er jo vores eget forslag, der udmøntes som et lovforslag her.
Det kan jeg ikke se noget galt i, og det er lidt ærgerligt, at der er så få partier, der i virkeligheden bakker op om det her.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-30:
Det oprindelige forslag, B 3, som nu har været omtalt flere gange, gav jo mulighed for, at man kunne bruge opsparingen til uddannelse og til selvstændig virksomhed.
Det går jeg ud fra hr. Mikkel Dencker er enig i.
Sådan var det forslag.
Det var et synspunkt, vi var enige i, for det er selvfølgelig vigtigt, at man får uddannelse.
Men hvad er det egentlig, der gør - og som man også skriver i høringsnotatet - at Dansk Folkeparti nu mener, at højt lønnede sportsfolk, for det vil selvfølgelig først og fremmest være dem, der ligger i topskatteområdet, kan veksle topskat til bundskat eller mellemskat?
Hvad er det egentlig, der får Dansk Folkeparti til at lave sådan en omvendt Robin Hood?
Der er jo ikke noget at sige til, at de, der får ordningen, sådan set er glade for den.
Hvem ville ikke være glad for at kunne veksle sin topskat til bundskat eller mellemskat?
Det er der mange grupper der kunne være glade for, men med det her lovforslag tilbyder man det rent faktisk.
Er det virkelig noget, Dansk Folkeparti kan stå inde for?
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Nu er det ikke syersker, vi diskuterer i dag, det er sportsfolk, og sportsfolk har altså nogle veldefinerede problemer i forbindelse med karrierestop, og det er, at man ikke har nået at få nogen uddannelse og erhvervserfaring, og
Det er jo ikke folk, der har en månedsløn på 1 mio. kr., som de virkelige topstjerner inden for fodbold.
en ganske almindelig løn
som så mange andre i dette samfund,
og det er dem, det er målrettet imod.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-30:
Så fik vi vel i et eller andet omfang slået fast, at det, der bekymrer denne her regering og Dansk Folkeparti, er de grupper i samfundet, der har behov for omskoling, som samtidig er relativt begunstiget, og jeg kan faktisk ikke forstå, hvorfor man gik bort fra det oprindelige forslag.
Men jeg synes, at man ville stå langt bedre, hvis man kom med en generel ordning.
Jeg synes sådan set ikke, der er den store forskel på syersken i Jylland, som ikke engang har kunnet forudse, at hun mistede sit job, og så en professionel sportsudøver.
Jeg synes, at begge parter har behov for omskoling, begge parter har behov for at få tilskud til uddannelse, har behov for at få tilskud til start af egen virksomhed, hvis det er det, vedkommende gerne vil.
Jeg kan ikke forstå, at man begrænser sig og laver specialordninger.
Det lugter langt væk af populisme, og det her er så oven i købet bare en skattefidus, som kommer de bedststillede professionelle eller semiprofessionelle sportsudøvere til gavn.
Det synes jeg er en omvendt vej rundt, Dansk Folkeparti laver politik på.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Jeg kan sagtens bekræfte, at det kun er sportsfolk, der har nogle penge at spare op af, som kan bruge ordningen.
Det er også med vilje.
Men fru Rosenkrantz-Theil kan jo sagtens stille et ændringsforslag om, at vi laver sådan en form for statsfinansieret opsparingsordning for sportsfolk, sådan en rigtig socialistisk ordning for alle sportsfolk også for dem, der spiller håndbold eller badminton en gang om ugen.
Det kan man jo godt foreslå.
Dansk Folkeparti vil så ikke støtte det.
Men det er rigtigt, det er en ordning, der er for folk, der tjener nogle penge på deres sportsudøvelse, og som dermed har noget at lægge til side af.
Det er helt rigtigt.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Det har jeg jo lige svaret på, og det sagde jeg i mit ordførerindlæg.
Det er, fordi vi ikke føler os overbevist om, at det bedste instrument til det her ville være at anvende pensionsopsparingsbegunstigende ordninger til ikkepensionsmæssige forhold, og at man i stedet for burde arbejde på at produktudvikle andre ordninger til uddannelse, opsparing osv., og den proces har ikke været afklaret.
Vi har været i tæt kontakt med Spillerforeningen under hele det her forløb, med andre partier osv., og vi har været tæt inde i drøftelser af det forslag, der kommer fra Spillerforeningen, udarbejdet af Ernest og Young, og som ligger bag Dansk Folkepartis forslag.
På baggrund af disse diskussioner og de ting, vi har set, har vi sagt, at det ville vi i givet fald være villige til at drøfte og støtte.
Det er situationen.
Og det har Venstre og Konservative aldrig nogen sinde udtalt sig positivt om.
Det er det, vi anker over.
Det er det, vi ikke mener opnås ved det her forslag.
Men hvis man fra regeringen er i stand til at overbevise om det, vil vi selvfølgelig være åbne over for en ændret stillingtagen.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-30:
Jeg kan blot more mig lidt over, at hr. Mikkel Dencker ikke kender nogen sportsudøvere, der er over 40 år.
Nu nævnte hr. Mikkel Dencker tidligere selv Morten Olsen, det er jo sådan set et lysende eksempel på en mand, der fortsatte sin karriere, til han var 40 år.
Men lad det ligge.
For selv om de andre i teorien kan det, så kræver det, at de har nogle penge at spare op af.
Ellers kan de jo ikke udnytte denne her skattefidus.
Det synes jeg lige, vi først og fremmest skal få slået fast, så det vil jeg gerne bede hr. Mikkel Dencker bekræfte.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Og som jeg har forstået det, er der faktisk amatører, der tjener penge, får sponsorpenge, reklameindtægter osv., og at man af forenklingshensyn vil sikre, at de også kan komme ind under denne her ordning.
Er det helt misforstået eller hvad?
Er det ikke korrekt, at her får vi en opsparingsordning, som ikke er målrettet til noget som helst, men alene har til hensigt at udskyde skat?
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Nu kan jeg høre, at jeg er ret uenig med hr. Buksti i, hvordan man definerer amatører.
Så er der alderskriteriet, det med, at man skal være under 40 år, før man kan begynde at få udbetalinger.
Men det er jo netop også i den alder, professionelle sportsfolk ophører med deres sportskarriere.
Jacob Buksti (S), 2004-01-30:
Det er jo ikke helt korrekt.
Hr. Mikkel Dencker står her og siger, at det er efter endt karriere.
Det fremgår ikke af L 111.
Den eneste forudsætning er, at man begynder at hæve af det, inden man er 40 år.
Karrieren behøver ikke være endt, det tror jeg hr. Mikkel Dencker må bekræfte.
Jeg vil gerne spørge hr. Mikkel Dencker, hvorfor hr. Mikkel Dencker står og læser en hel masse ting op om professionelle sportsudøvere og kontraktspillere osv.
, når det er sådan, at det her også omhandler alle andre sportsfolk, altså amatører.
Har hr. Mikkel Dencker ikke konstateret, at Spillerforeningen faktisk påpeger i sit høringssvar, at L 111 strider mod B 3
, idet Spillerforeningen konstaterer, at der efter forslaget ikke stilles krav om, at sportudøveren påbegynder en uddannelse eller etablerer selvstændig erhvervsvirksomhed, sådan som det var forudsat i beslutningsforslag B 3, fremsat af Dansk Folkeparti?
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
Jeg vil sige, at sådan som jeg kender det danske samfund, og som jeg kender sportsudøvelsen her i landet, er det ikke gud og hver mand, der tjener penge på at dyrke sport.
Den langt overvejende majoritet dyrker sport som amatører og har udgifter forbundet med at dyrke sport, og det er kun en meget lille og begrænset elite, der tjener penge på det her, og det er dem, som forslaget er tiltænkt.
Intentionen med B 3 var netop, som hr. Homann også sagde, at sportsfolkene efter endt karriere har en mulighed for at tage en uddannelse eller starte egen virksomhed, og det er også det, man kan med det her lovforslag.
Morten Homann (SF), 2004-01-30:
Det vil jeg gerne give tilsagn
Der, hvor jeg synes forklaringsproblemet ligger, er hos hr. Mikkel Dencker, for hr. Mikkel Dencker mangler at forklare, hvorfor Dansk Folkeparti fremsatte et forslag om, at man skulle lave en opsparing, som kunne bruges til uddannelse og start af virksomhed.
Det var Dansk Folkepartis forslag.
Nu støtter man et forslag, som ikke har de krav.
Man fremsatte et forslag, som rettede sig mod professionelle sportsudøvere, mens man nu støtter et forslag, som retter sig mod - undskyld mig - gud og hver mand, som kan få en indtægt, og som er sportsudøver.
Hr. Mikkel Dencker må jo have nogle forklaringer på, hvorfor man lige pludselig støtter noget, som adskiller sig temmelig væsentligt fra det oprindelige forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2004-01-30:
For det første er det ikke min opfattelse, at der foreslås det stik modsatte.
Dette lovforslag kommer i praksis til at fungere på nøjagtig samme måde, som B 3 ville være kommet til at fungere, og jeg er fuldt ud overbevist om, at det her er den bedst mulige udmøntning af B 3 som et lovforslag.
I Dansk Folkeparti, kan jeg sige,
er vi rigtig godt tilfredse med det lovforslag, der er kommet frem som L 111, og vi står meget undrende over for, at Socialdemokratiet og SF nu har trukket deres støtte tilbage.
Det er skuffende, men det var egentlig også noget, som vi regnede med ville ske.
Morten Homann (SF), 2004-01-30:
Som vi har været inde på tidligere, er der jo en vis forskel på det beslutningsforslag nr. B 3, som hr. Mikkel Dencker fremsatte først i samlingen, og som jeg på vegne af SF markerede tilslutning til, og så det lovforslag, der ligger her i dag.
Jeg forudsætter jo, eftersom Dansk Folkeparti har fremsat et beslutningsforslag, hvor de her ting er beskrevet, at man så også har overvejet, hvorfor man vil støtte lige netop det, og der vil jeg gerne spørge hr. Mikkel Dencker: Hvad er det for overvejelser, hvad er det, der har gjort, at man er blevet klogere på de her tre punkter, så man nu synes, at de ting, man foreslog i september måned, ikke længere er gode nok, og at man foreslår det stik modsatte nu her?