runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
At lov er lov, og at lov skal holdes, er og bliver konservativ politik, og uanset hvordan fru Line Barfod forsøger at udlægge teksten, så er det det, jeg har sagt og vedgået, og det er også det, der afspejles i vore handlinger.
Med hensyn til minuttyranniet er vi i Det Konservative Folkeparti meget optaget af at sikre medmenneskelighed i vores servicesektor ikke mindst på ældreområdet.
Der skal være de nødvendige plejehjemspladser, der skal være den nødvendige hjemmehjælp, og der skal også være mulighed for, at det hele ikke bare sættes op i skemaer og i statistikker.
Der skal være mulighed for, at den ældre kan sige, at vedkommende i dag har behov for noget andet end lige nøjagtig måske at få støvsuget under sofaen, om hjemmehjælpen ikke godt vil sætte sig ned og snakke lidt.
Den mulighed skal være til stede.
Det har vi lagt meget vægt på.
Det er jo sådan, at der netop er indgået en aftale mellem kommunerne og regeringen, og der er lagt op til, at man i fællesskab skal prøve at opstille nogle kvalitetskriterier på hele ældreområdet, så man kan finde frem til, hvad det er, der er godt for de ældre, hvordan vi kan gøre det inden for de økonomiske rammer, der er til rådighed.
Her minder jeg lige om, at regeringen vil afsætte yderligere 500 mio. kr. til lige præcis ældreområdet.
Line Barfod (EL), 2005-06-15:
Fru Pia Christmas-Møller sagde i sin ordførertale – efter hukommelsen – at når vi først har sat os et mål, så ved man, at vi bliver ved, til det er nået.
Det var sådan, jeg hørte ordføreren.
Så vil jeg gerne høre om et andet mål, nemlig minuttyranniet i hjemmeplejen.
Det var det store slagnummer ved valget i 2001, og det var også fremme igen her i den seneste valgkamp, at minuttyranni i hjemmeplejen ønskede man ikke der skulle være.
Vi skulle tage menneskelige hensyn.
Hvis man så ser på, hvordan det faktisk er gået, så er det jo gået den stik modsatte vej, og i dag sidder De Konservative med en Venstresocialminister, som synes, det er rigtig godt med stregkoder.
Hvad gør De Konservative egentlig for at nå det mål, som åbenbart kun var et valgkampsmål?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Jeg er ikke helt sikker på, om jeg har forstået spørgsmålet rigtigt, men så må jeg jo siden hen blive korrigeret.
Det Konservative Folkeparti ønsker justeringer i efterlønsordningen af hensyn til at sikre, at vi også i fremtiden kan have den velfærd, vi gerM052S45904731KAJE.FM.FM Page 4679
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM ne vil have som samfund og som borgere.
Det kræver, at vi øger arbejdsudbuddet.
Det kræver, at vi i en tid, hvor flere ældre forlader arbejdsmarkedet, sørger for, at der bliver flere mandtimer, når der nu ikke kommer tilstrækkelig mange unge ind på arbejdsmarkedet.
Her har vi peget på en ændring af efterlønsordningen, hvorefter kun virkelig nedslidte mennesker, der virkelig har behov for en tidlig pensionering, skal have muligheden.
Det vil vi gerne varsle i god tid, så unge i dag kan indstille sig på det og derefter spare op.
Det betyder ikke, at man ikke også i fremtiden kan trække sig tilbage som 60-årig; man skal bare selv have sparet op til det.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-15:
Der er jo ikke noget, der tyder på, at den konkurrence, der er – og der er jo en hel del af det her, der er udliciteret – har ført til billigere priser, men det kan man jo så vurdere.
Jeg vil skifte emne: Mange mennesker er rystende nervøse for, at det lykkes for De Konservative at få afskaffet efterlønnen.
Det er jeg også rystende nervøs for.
Mener Det Konservative Folkepartis ordfører, at det giver mere valgfrihed for den enkelte, hvis man ophæver retten til at få efterløn?
Det gør det jo selvfølgelig ikke, og jeg vil derfor gå videre med spørgsmålet: Hvis man afskaffer efterlønnen, er det så rimeligt, at kun rige mennesker, de, der har store pensioner, som har skattefradrag, vi alle sammen bidrager til, og hvis store pensioner vi er med til at betale, selv kan bestemme, hvornår de skal forlade arbejdsmarkedet, mens folk med almindelige og små indtægter ikke har muligheden, hvis efterlønnen bliver afskaffet?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Øget konkurrence.
Eigil Andersen (SF), 2005-06-15:
Der må de så bruge bus og tog.
Hvad har man oplevet dér, mens skattestoppet har været gældende?
Jo, man har oplevet, at billetpriserne er blevet sat voldsomt op både for bus og tog, bl.a. fordi regeringen hidtil har givet et statstilskud, for at man kunne nedbringe billetpriserne i den kollektive trafik.
Mit spørgsmål er derfor i første omgang til fru Pia Christmas-Møller: Hvad vil Det Konservative Folkeparti gøre for at skaffe disse 40 pct. af befolkningen billigere tog- og busbilletter?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Det gør sådan set ikke situationen bedre, at det er fru Brosbøl selv, der gør sig skyld i dels ikke at høre, dels være meget, meget dårligt orienteret.
Jeg har ikke været på besøg hos Kaospiloterne.
Jeg vil sådan set gerne og har også fået en invitation, men jeg har ikke haft tid til det.
Det ændrer ikke på den kendsgerning, at jeg måske nok havde indflydelse på, at der blev rettet op på en problemstilling dér for et års tid siden.
Det vedgår jeg gerne, for jeg synes, det er en udmærket uddannelse, som, efter at de har ændret nogle kritisable forhold, er kommet op på sporet igen, og det skulle honoreres.
Jeg kan ikke og vil ikke udstede nogen garantier i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger.
At man har været på finansloven et år, er jo ikke udtryk for, at man så skal være der i evigheder.
Men jeg synes, at Kaospiloterne har meget godt at byde på, og derfor vil jeg også gerne politisk være med til at støtte dem, og det har jeg helt konkret været.
Endnu et konservativt resultat!
Kirsten Brosbøl (S), 2005-06-15:
Det kan godt være, at man i Det Konservative Folkeparti får forproduceret sine spørgsmål i sådan en debat.
Vi kan faktisk godt selv finde på dem i Socialdemokratiet.
Jeg vil så godt stille fru Pia Christmas-Møller et spørgsmål.
Når nu det er sådan, at Det Konservative Folkeparti har så stor indflydelse på regeringens politik, kan fru Pia Christmas-Møller så love mig, at det i en konkret sag, som optager mig meget, nemlig sagen om Kaospiloterne i Århus, er Det Konservative Folkepartis holdning, der vil præge de kommende finanslovforhandlinger, og ikke Dansk Folkepartis hidtidige holdning til det spørgsmål?
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-06-15:
Hvor er det synd, at den socialdemokratiske pressetjeneste, nej, det hedder vel økonomiskpolitisk afdeling hos Socialdemokraterne, har produceret alle disse indlæg på et tidspunkt, hvor de ikke har hørt mit indlæg – det kan man jo tydeligt høre – og så skal de altså fyres af.
Jeg kan ikke forstå det anderledes.
Det kan da godt være, vi en gang imellem – selvfølgelig i samarbejdets ånd – er nødt til at give efter over for vores samarbejdspartner, sådan er det jo.
Men jeg har nævnt skattesagen, jeg har nævnt amternes nedlæggelse, strukturreformen, og jeg kunne også nævne sygehusområdet, behandlingsgarantien, det udvidede frie sygehusvalg.
Det er altså konservative, visionære sager, hvor vi over år har stået alene i den kamp i oppositionsperiode, i regeringsperiode, og det er rent faktisk blevet til virkelighed.
Det er jeg nødt til at sige.
Så kan det godt være, at der er nogle enkeltsager, hvor vi ikke lige får det, som vi vil have det her og nu, men med hensyn til de store, væsentlige områder kan jeg godt garantere Socialdemokraterne for, at vi sover meget, meget roligt og M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4678
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM meget, meget godt og meget, meget veltilfredse om natten.
Rasmus Prehn (S), 2005-06-15:
Nu har vi jo hørt meget om den her åbne dør i dag, og jeg vil nok sige, at det da som nyvalgt medlem af Folketinget er en fornøjelse at starte med, at der nærmest er åbent hus hos statsministeren.
Tidligere på dagen havde jeg lejlighed til at stille spørgsmål til fru Pia Kjærsgaard, ordfører for Dansk Folkeparti, og fru Pia Kjærsgaard gav udtryk for, at hun bakkede op bag forslaget om, at man som lejer i en privat udlejningsejendom skal have mulighed for at få forrentet de penge, man betaler i indskud.
Det er altså et krav, som Dansk Folkeparti har, og som de vil tage op i næste samling.
Så kan jeg forstå, at det ikke kun er oppositionen til venstre for regeringen, men også oppositionen til højre for regeringen, som bakker det her forslag op.
Den her åbne dør, gælder den også for det forslag?
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4717
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jeg vil nu sige, at jeg synes, at fred er et lidt stærkt udtryk at anvende i den nuværende situation; det ville jeg ikke selv turde.
Jeg ved ikke, hvor velorienteret hr. Skibby er, men vi er i en situation, hvor der dagligt dræbes 40-50-60 uskyldige mennesker.
Det vil jeg ikke betegne som fred.
Det vil jeg betegne som noget, der minder stærkt om et slagtehus.
Det er jo en underlig opstilling, at enten gjorde vi det, vi gjorde, nemlig at gå ind i en ulovlig krig, som Kofi Annan sagde, sammen med en række lande, der begik selvtægt, eller også gjorde man ingenting.
Det var jo ikke alternativerne.
Alternativet var at have ladet våbeninspektionen afslutte sit arbejde.
Blix, den svenske leder af våbeninspektionen, bad om ganske få måneder mere.
Det blev kortsluttet, da Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative besluttede at følge Bush og gå i krig uden nogen som helst overvejelser om, hvordan man efterfølgende skulle vinde freden.
Det er den store irakiske katastrofe lige nu.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
To følgespørgsmål, hvis jeg har forstået fru Marianne Jelved rigtigt.
Det vil sige, at det altså med andre ord skal være sådan, at familiesammenføring med en akademiker fra Australien vil være noget andet end familiesammenføring med en arbejdsløs fra Australien.
Det er med andre ord tilladt at forelske sig i en akademiker, men ikke i en arbejdsløs.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål: Jeg vil godt have en forklaring på, hvad forskellen er på det her optjeningsprincip og så princippet om 7 års tilstedeværelse i Danmark, nemlig det princip, som har dannet basis for den starthjælp, De Radikale hidtil har været imod.
For mig at se er de fuldstændig ens, bortset fra at De Radikales forslag er en anelse værre
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2005-06-15:
Det står jo krystalklart.
Det kan vi andre så være, men lad det være.
Der, hvor fru Marianne Jelved jo i den grad spiller en rolle, er til gengæld i forhold til EUpolitikken og i forhold til den forfatning, der ligger på bordet, som nu er forkastet i Frankrig og Holland, og som vi har forstået på argumentationen i de seneste måneder overhovedet intet har at gøre med spørgsmålet om eventuel optagelse af Tyrkiet i EU's medlemskreds.
Ikke desto mindre har vi jo set efter det franske og hollandske nej, at der er kommet en ny vurdering af situationen, og at man blandt flere topledere i EU nu sætter spørgsmålstegn ved, om Tyrkiet skal ind, i hvert fald i den takt, man tidligere havde forestillet sig.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jeg vil give hr. Skibby det gode råd at lade være med at placere sig selv et politisk sted, hvor man skal vælge mellem to onder.
I modsætning til andre på verdensscenen har vi jo aldrig forsvaret Saddam Hussein, tværtimod.
Vi har set, hvordan venstrefløjen i Irak blev totalt udrenset af Saddam Hussein, som på alle måder var en tyran.
Det var vores opfattelse.
Det var ikke amerikanernes opfattelse.
Hvis hr. Skibby går tilbage, f.eks. til 1980'erne, så vil han se, at Saddam var en helt nær allieret med USA.
Hvis hr. Skibby går ind på Googles søgesystem, så kan han finde en hjemmeside, hvor han kan se Rumsfeld næsten kindkysse med Saddam, for på det tidspunkt er han nede at overrække nogle masseødelæggelsesvåben, som Irak skal bruge i krigen mod Iran.
Derfor vil jeg bare advare hr. Skibby imod at placere sig et sted, hvor man enten vælger en slyngel eller vælger en krig.
Der er heldigvis langt bedre alternativer.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-06-15:
Jeg har et spørgsmål til SF's ordfører, i og med at ordføreren jo tidligere i sin tale nævner noget om de her 100.000 døde i Irak, som jo selvfølgelig for en del skyldes, at der har været en offensiv dernede for at skabe ro og stabilitet på længere sigt.
Det sprang ordføreren lidt let hen over, synes jeg, i og med at der jo forud for den indsats, der blev gjort af koalitionsstyrkerne, var massive angreb på specielt det kurdiske mindretal i Tyrkiet.
Man mente jo dengang, bl.a. i Amnesty International, at omkring 300.000 borgere, privatister, i Irak var blevet dræbt af Saddam Husseins styrker eller ligefrem af ham selv.
Hvad er SF's holdning til det?
Det er da måske rigtigt, der er blevet dræbt mennesker, efter at Danmark har været med i koalitionen dernede, men hvad med alle de 300.000 mennesker, der blev dræbt, før der blev gjort en indsats?
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Vi har lavet et længere papir, som vi havde på mødet i forretningsudvalget i går.
Jeg tror, det er kommet på hjemmesiden hos os.
Jeg kan ikke nå at gennemgå det fuldstændigt, men det er 8-10 punkter, som bl.a. indeholder at sætte sig bindende mål for indsatsen for beskæftigelsen.
På samme måde som landene jo skal leve op til kravene i vækst- og stabilitetspagten om underskud, skal man lave mål for at nedbringe arbejdsløsheden.
Man skal lave mål for at bekæmpe fattigdom i landene; man skal sikre, at der er finansieringsmulighed for den sociale pagt ved at lægge en bund under selskabsskatterne, så vi ikke oplever sådan en nedadgående spiral i konkurrencen; man skal sikre arbejdsmiljøforhold og sådan noget, så man ikke nedslider arbejdskraft osv. osv.
Så det, der er opgaven, er, hvad vi selv kan, når vi respekterer de nationale ønsker om ikke at komme ind på arbejdsmarkeds- og socialområdet.
Hvad kan vi så faktisk gøre?
Så var der en sidste ting: En sidste europæisk mission kunne jo være at bruge vores styrke.
Tænk sig at skabe arbejde i Europa det sted, hvor hovedparten af miljøteknologien faktisk eksisterer, og bruge det til et eksportfremstød ude i verden, hvor de andre er nødt til at overtage nogle af de teknologier, vi kan.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg synes, det er en rigtig god diskussion.
Jeg glæder mig til næste folketingssamling, hvor vi jo får nogle flere debatter om EU og den politik, EU vil kunne føre, forfatningstraktat eller ej, også fordi jeg har et håb om, at vi kan komme til at diskutere de her spørgsmål på en anden måde, end vi har gjort tilbage i tiden.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4695
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Derfor følgende: SF's formand har i diskussionen om folkeafstemningerne i Frankrig og Holland været fremme med en idé om en social pagt af en eller anden art.
Det har jeg opfattet som beskæftigelse, det kan være andre ting omkring social politik bredt forstået, men både beskæftigelsen og socialpolitikken som sådan er jo ikke overstatsligt i EU.
Så hvad tænker SF på i den sammenhæng?
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jeg synes, at EU på to punkter styrkes som en global aktør med de regler, der ligger i traktaten.
Det ene er, at man får et stærkere udenrigspolitisk samarbejde, en stærkere institution til at drive det udenrigspolitiske samarbejde.
Jeg tror, det tager tid at bygge det udenrigspolitiske samarbejde i EU op.
Jeg har ikke nogen forestilling om, at man meget hurtigt afgiver den nationale suverænitet, men de fleste ting bevæger sig jo med små skridt i den retning.
Der synes jeg, det er helt afgørende, at et Europa, der trods alt er kendt for at ville internationale regler, for at ville løse konflikter, for i forhold til USA at levere det tredobbelte i ulandsbistand, i stedet for at opruste vildt og vanvittigt faktisk har beskåret sine militærudgifter med 30 pct. siden Murens fald og alligevel har fået mere fred, fordi man i stedet for har satset på at udvikle et godt naboskab ved udvidelser.
Det er jo også set ud over kloden en meget smuk model for at lave fred, og jeg synes bestemt, at det er et tilbageskridt, hvis vi ikke får de ting med.
Når traktaten ender med ikke at blive til noget, hvad jeg tror er det mest sandsynlige, så synes jeg stadig væk, der er mulighed for at gøre noget ved det udenrigspolitiske samarbejde.
Ikke fordi vi skal ind og botanisere i traktaten, men fordi det udenrigspolitiske samarbejde jo på den måde ikke er bundet snævert til traktaten; det kan laves under alle omstændigheder.
Marianne Jelved (RV), 2005-06-15:
Jeg vil formulere Irakproblemstillingen på den måde, at det jo er katastrofalt, at der var og er den mangel på planlægning for, hvordan man vinder freden.
Altså, krigen ville USA selvfølgelig vinde, for det er den regulære overmagt.
Med udgangspunkt i det vil jeg spørge hr. Villy Søvndal, om det er en af grundene til, at SF har det synspunkt, at EU er vigtig som en global aktør, for jeg synes, at det perspektiv i EU-samarbejdet og EU's muligheder i fremtiden med en forfatningstraktat som den, der nu diskuteres, er anderledes på det her felt end i dag.
Hvis hr. Villy Søvndal er enig i det, vil jeg gerne bede om at få det uddybet, for jeg synes, det er vigtigt, at vi får formidlet den problemstilling.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det var faktisk også det, jeg prøvede på, men jeg beklager selvfølgelig, hvis vi har talt forbi hinanden.
Jeg citerede Rumsfeld for en udtalelse, der er så ny som fra i dag, det er nutid, og han siger, at der ingen fremskridt er gjort i de sidste 2 år.
Så siger fru Lillelund Bech, at der ikke er krig.
Man kan definere sig rundt om meget, men situationen er, at de næsten daglige meldinger er, at der er dræbt 40, at der er dræbt 60.
Vi har jo et medansvar for situationen.
Da Danmark ulovligt gik i krig, understregede FN's generalsekretær, at de lande, der tager de her skridt, fra nu af har ansvaret for den irakiske befolkning.
Det vil sige, det er vores ansvar, at 100.000 flere end normalt er døde.
Det er vores skyld, at de daglige meldinger i øjeblikket er 4060 dræbte.
Jeg har svært ved at forstå, at fru Lillelund Bech kan have så positivt et indtryk af situationen dernede, som hun giver udtryk for.
Jeg har svært ved at forstå det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-06-15:
Min mission at få et svar fra hr. Villy Søvndal på mit spørgsmål er i hvert fald ikke lykkedes.
Så meget kan jeg konkludere, for det, hr. Søvndal sagde fra talerstolen for et kvarter siden, var, at Danmark er i krig.
Det er nutid, og derfor må jeg formode, at hr. Villy Søvndal mener, at lige nu og her er vi i krig.
M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4694
Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM
Jeg bad hr. Søvndal om at forholde sig til, hvordan hr. Søvndal kan mene, at Danmark lige nu og her er i krig, når vi har irakiske kvinder, en irakisk delegation heroppe med parlamentsmedlemmer, der er i gang med at skrive forfatningen, som meget klart siger også til nogle af hr. Villy Søvndals partifæller – det kan godt være, de ikke har briefet hr. Søvndal – at Danmark ikke er i krig, og at Irak ikke er i krig med Danmark.
Så vil jeg gøre hr. Søvndal opmærksom på, at denne delegation altså var en delegation, hvor størstedelen var valgt fra Bagdad eller fra den nordlige del af Irak, og det er dér, hvor der virkelig er ballade.
Men jeg vil gerne bede hr. Søvndal om at forholde sig til nutiden i hr. Søvndals udsagn for et kvarter siden.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det, jeg forholdt mig til i mit meget korte indlæg om Irak, var den situation, som fru Lillelund Bech jo har et stort medansvar for, fordi hun var med til at trykke på knappen, da vi gik i krig, uden en eneste tanke på, hvordan man kom videre.
Det understøttes i øvrigt også af hans generalmajor, der for en måneds tid siden udtalte, at der ingen militære fremskridt var i Irak.
Min bekymring er, og det tror jeg også må påvirke fru Gitte Lillelund Bech: Den situation, at 100.000 mennesker er blevet dræbt uden at have hverken lod eller del i noget som helst, at alt er kaos, men mindst kaos i de områder, hvor de danske tropper er, fordi det er et af de fredeligste områder.
Nu må jeg ikke stille spørgsmål, men det lyder næsten, som om fru Gitte Lillelund Bech synes, at missionen er lykkedes.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-06-15:
Forrige mandag havde det danske Folketing besøg af en delegation fra Irak.
Det var en kvindedelegation, hvor 12 medlemmer var heroppe i en hel uge inviteret af Danida.
Af de 12 medlemmer var der en viceminister, og der var fire nyvalgte medlemmer af parlamentet, som nu er i gang med at skulle skrive forfatningen.
Hr. Villy Søvndal var desværre ikke til stede ved det møde, som vi havde med denne delegation, men det var et par af hr. Søvndals partimedlemmer, og vi havde faktisk en ret frugtbar dialog, bl.a. om, hvordan det går i Irak.
Disse 12 kvinder mener ikke, at Danmark er i krig med Irak.
Disse 12 kvinder, den her delegation, som spændte meget bredt fra både med tørklæde og uden tørklæde, mener rent faktisk, at Danmark er en hjælpende hånd, som har været nødvendig.
Så hvordan kan hr. Villy Søvndal gentagne gange fra Folketingets talerstol hævde, at Danmark er i krig med Irak, når det ikke er sådan, man ser på det fra irakisk side?
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Jo, det har også været vores tilgang til det, at siden det indre marked blev gennemført og vi som bekendt tabte den afstemning, har vi behov for en politisk overbygning, så det ikke kun bliver frihandel, så det ikke kun bliver rent, råt marked.
Vi har brug for en overbygning, der regulerer arbejdskraftens vilkår, men som også respekterer den danske model.
Vi har brug for en overbygning, der sikrer vandrende arbejdstagere.
Vi har brug for en overbygning, der sikrer miljøet i så stort et marked.
Vi har efter vores opfattelse også brug for en overbygning, der sikrer en minimumsbeskatning, f.eks. på selskabsskat, så vi ikke oplever, at landene konkurrerer hinanden nedad og nedad og nedad.
Så vi har brug for – det er vel pointen – rigtig meget politisk samarbejde som modvægt mod det rå marked, der ellers vil det blive det dominerende.
Medmindre Enhedslistens ordfører mener, at vi vil være i stand til at drive den afstemning, der blev tabt i 1986, tilbage og ophæve det indre marked, er der kun ét alternativ, og det er at sikre en nødvendig politisk overbygning på projektet.
Jørgen Arbo-Bæhr (EL), 2005-06-15:
Til gengæld kan jeg sige, at jeg ikke nævnte den nuværende forfatningstraktat, den er jo M052S45904731KAJE.FM.FM Page 4693 Tuesday, November 8, 2005 4:29 PM død.
Er der ikke brug for et opgør med det indre marked, for at vi kan sikre os, at vi kan lave nationale regler omkring de nationale arbejdsmarkeder, for at sikre os mod, at der er underbydning af løn- og arbejdsforhold på f.eks. det danske arbejdsmarked?
Det er bare for at gøre det lidt mere konkret, så vi ved, hvad vi snakker om.
Villy Søvndal (SF), 2005-06-15:
Det, der sker i øjeblikket, f.eks. på Falster, hvor en norsk rigmand har ansat nogle polske arbejdere til at bygge sit hus op for, så vidt jeg har forstået, 45 kr. i timen, kan man ikke give traktaten skylden for, vel?
Man kunne måske i virkeligheden sige, at det, der er hovedproblemet i en verden, der bliver stadig mere åben, er, at det, hvis vi ikke laver et regelsæt om de her ting, vil være fantastisk svært at styre, er jeg sikker på.
Hr. Ole Sohn, SF's arbejdsmarkedsordfører, har foreslået, at vi laver en overenskomst rundt om overenskomsterne, der sikrer, at vi får løst den type af situationer.
Det gør vi også på andre områder, hvor vi f.eks. lavede ferielovgivning for folk, der ikke er omfattet af ferieloven.
Tankegangen er, at vi står i en ny situation, hvor vi er nødt til at beskytte os for at sikre, at vi ikke kommer ud i den der ubillige konkurrence på løn- og arbejdsvilkår, og der glæder vi os i øvrigt til en meget spændende diskussion om forslaget.