Kim Behnke (FRI), 2000-03-02:
Jeg synes, der er grund til at takke Kristeligt Folkeparti for, at spørgsmål om anvendelse af solvarme nu kommer på Folketingets dagsorden, specielt når man hører ministeren i dag fortælle, at regeringen er klar til at diskutere øget anvendelse af solvarme i offentligt byggeri.
Dertil er man nødt til at stille spørgsmålet: Hvornår er der sidst bygget i statens regi, hvor der er opsat solfangere?
Svaret er, at det finder jo ikke sted.
Hvornår har kommuner sidst bygget bygninger, hvor man har integreret solfangere?
Svaret er: Næsten ikke.
Min egen kommune, Århus Kommune, har netop under stor mediebevågenhed indviet en meget stor ny sportshal, som bl.a. er så stor, at den kan bruges til, at man indendørs kan spille fodbold hele året rundt.
Den ligger geografisk placeret sådan, at et gigantisk tagareal placeret direkte mod syd kunne have været forsynet med solvarme, og dermed havde man haft mere eller mindre gratis opvarmning af hele dette idrætsanlæg, men det er ikke sket.
Derfor er det min opfattelse, at det her forslag skal bruges til at få undersøgt
, hvorfor det i den offentlige sektor og ikke mindst i statens regi i så ringe grad er tilfældet, at man anvender solvarme og for den sags skyld også gerne solceller.
Min påstand her fra talerstolen har ved flere lejligheder været, at det bl.a. er hos arkitekterne, der er problemer med at få integreret disse anlæg i selve byggeriet, for det behøver jo ikke blot være en kasse, der bliver skruet på bygningen bagefter.
Hvis man arkitektonisk integrerer det fra byggeriets start, kan det fremstå ikke bare som en belastning, men faktisk som en berigelse af byggeriet.
Derfor er det vores opfattelse, at de offentlige midler, der skal bruges på den her konto, primært skal bruges til, at de bygninger, de anlæg, det offentlige selv opfører, integrerer solvarme og gerne også solceller.
Det er også vores opfattelse, at der foregår en teknologisk udvikling, som betyder, at vi i løbet af få år vil se solvarmeanlæg med integreret solceller
, så man altså ikke har et enten-eller, men et både-og, så de kvadratmeter, der stilles til rådighed, både kan fremstille varmt vand og elektricitet.
Kigger vi så på selve forslagets øvrige elementer, nemlig det private byggeri, er det indlysende, at vi fra Frihed 2000 ikke kan gå ind for, at der skal være et tvangselement, og det kan vi ikke af den simple grund, at et tvangselement altid udløser en masse problemer, fordi der ikke i Folketingets - hvad skal man sige? - bevidsthedsfære kan være alle de eksempler, der kan være udeomkring, som betyder, at folk får ødelagt deres økonomi. Jeg mener også, at Kristeligt Folkeparti har set alt for lidt på det problem, at hvis en familie overvejer, om den skal nybygge i et landområde eller i en forstad, hvor der i forvejen er fjernvarme, ja, så vil der være en så stor økonomisk forskel, at denne familie vælger at bygge i forstaden og så kører ud på landet frem for at bygge på landet med den ekstra udgift, det her automatisk vil udløse.
Så er der spørgsmålet om, hvorvidt de statspenge, der ligger i det, nu resulterer i tilstrækkelig CO2- fortrængning, og hvad prisen bliver for denne CO2-fortrængning.
Specielt hvis man tager den almennyttige sektor med, skal man huske på, at ud over de tilskud, der ligger her i forslaget, vil der fra den almennyttige sektor også blive tale om øget offentlige udgifter til boligsikring, boligydelse, rentetilskud osv., og så kommer man altså op på en meget høj pris pr. kg eller pr. t CO2, der bliver fortrængt. Derfor er det vores opfattelse, at den bedste måde at bruge disse offentlige midler på er som sagt, at man i offentligt byggeri integrerer solvarmen, og vi vil bruge udvalgsarbejdet til at få kortlagt, hvorfor det sker i så ringe grad.
Skulle det så lykkes for Kristeligt Folkeparti at overbevise os om, at det her ikke har en negativ effekt i forhold til landdistrikterne, ja, så må vi se på forslaget, når vi har den dokumentation.