runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-04:
Det føler jeg ikke rigtig nogen trang til.
Jeg vil bare spørge sådan rent opklarende: Når nu hr. Clausen siger meget specifikt, at der er behov for at skabe hjemmel for, at det er en skærpende omstændighed, hvis man udøver vold på grund af folks etniske oprindelse og/eller seksuelle orientering – jeg tror, det var de to ting, som hr. Clausen specifikt nævnte – er hr. Clausen så ikke er enig i, at det er der allerede i dag, nemlig i straffelovens § 81, stk. 1, nr. 6?
Derfor har det lovforslag, som vi behandler her, sådan set ikke nogen relevans.
Jeg kan forstå, at det egentlig er irrelevant for hr. Clausen, der hverken støtter eller er imod forslaget, men sådan for at klarificere i forhold til de tidligere ordførere, der i hvert fald ikke har været helt klare på den sondring her, vil jeg godt høre, om hr. Clausen, som jeg forstår at jeg har en vis enighed med – måske vi også kan blive enige på det her område – ikke er enig i, at netop med hensyn til etnisk oprindelse og seksuel orientering er det faktisk allerede en del af den danske straffelov.
Per Clausen (EL), 2005-11-04:
Nu foreslog jeg faktisk heller ikke, at man skulle kriminalisere det eller indføre en paragraf om, at det er skærpende, for jeg er enig med hr. Morten Messerschmidt i, at det allerede står i lovgivningen.
Jeg sagde bare, at det, vi ser, er en generel tendens til stigninger i hate crime, også på de områder, hvor man allerede har det indført som en skærpende omstændighed.
Og det er for mig at se bare et ekstra argument for, at det, at det er en skærpende omstændighed i straffeloven, måske godt kan sende nogle signaler, men tilsyneladende virker det ikke særlig effektivt.
Derfor synes jeg måske, det var meget mere interessant at diskutere, hvad det er for nogle ting i vores samfund, der fører til øget hate crime, og så bekæmpe de ting i vores samfund.
Jeg forstod tidligere på hr. Morten Messerschmidt, at det var nogle synspunkter, han havde forladt tilbage i det forrige årtusind, nemlig det med at man skulle beskæftige sig med de reelle forklaringer på problemerne og forsøge at løse de reelle problemer, og at man i stedet for bare skal sætte folk i fængsel.
Irene Simonsen (V), 2005-11-04:
Jeg er ikke et øjeblik bekymret.
Jeg har blot fremført, hvad der står i lovforslaget, og at jeg indimellem bliver fordrejet er noget, jeg ofte oplever, fordi man vil sætte mig og Venstre i bås som fremmedfjendsk.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-04:
Jeg kan sagtens forstå justitsministerens argumentation i forbindelse med det med de lovlige handlinger.
Jeg vil bare sige, at det, som jeg søgte at give udtryk for, var, at jeg har svært ved at forstå, at jeg, i al den tid jeg måtte være i aktiv politik, skal acceptere, at voldsmænd, som vælger at angribe mig, skal kunne henvise til en dom, jeg har, og dermed få en lavere straf end voldsmænd, der eventuelt, Gud forbyde det, måtte angribe andre.
Jeg siger, at det skisma synes jeg ud fra en personlig, men altså også en rent ideologisk betragtning, er problematisk.
Men jeg synes, vi skal afklare det, jeg synes, vi skal tage debatten under udvalgsarbejdet og se, hvor vi ender.
Det, som sådan set interesserer mig meget i det, som justitsministeren sagde, var, at det er vigtigt, at folk kan få luft, og hvis man kender folks synspunkter, jamen så kan man på demokratisk vis sortere dem fra.
Men hvorfor er det så, at justitsministeren så varmt støtter § 266 b, altså straffelovens racismeparagraf, som jo siger, at der er nogle synspunkter, der rent faktisk ikke må luftes, at der er nogle, der ikke må komme frem?
For hvis justitsministeren, hvad jeg tror, har ret i, at folk sagtens kan sortere på demokratisk vis, hvorfor så hindre nogen synspunkter i at komme frem?
Lene Espersen (KF), 2005-11-04:
Jeg vil sige til det første, at vi selvfølgelig kan tage det under udvalgsbehandlingen, men jeg vil bare gøre opmærksom på, at straffeloven i dag allerede yder en særlig beskyttelse af personer, som har et særligt politisk hverv.
Men vi kan selvfølgelig drøfte videre under udvalgsbehandlingen, hvorvidt hr. Morten Messerschmidt mener, at den beskyttelse er tilstrækkelig.
Når det gælder spørgsmålene omkring straffelovens racismeparagraf, vil jeg sige, at jeg er en stor tilhænger af den, for jeg tror, at alle mennesker, som deltager i den offentlige debat, sagtens kan finde ud af at holde sig inden for de rammer, som straffelovens § 266 b stiller op.
Morten Messerschmidt (DF), 2005-11-04:
Problemet er jo netop, at justitsministeren dermed ønsker at lægge rammer for holdningerne.
Jeg forstår ikke, hvordan det kan hænge sammen med det, som justitsministeren siger i sin tale, at hun mener, at det skal være befolkningen, der selv sorterer synspunkterne – altså at det er godt, at folk får lov til at lufte deres synspunkter, fordi de så i deres tåbelighed kan blive udstillet for befolkningen, så der ikke er nogen, der gider støtte dem.
Det er sådan set et synspunkt, jeg er meget enig i.
Vi så ved sidste folketingsvalg, hvordan et parti, der søgte opstilling til Folketinget, og hvis leder kom med nogle fuldstændige afsindige betragtninger om muslimer, næsten ingen stemmer fik. Så det er jo egentlig noget, som befolkningen er i stand til at sortere.
Der er jo ikke tale om nogen problemer i den her sammenhæng.
Hvorfor er det så, at justitsministeren siger alt det rigtige, men i sidste ende gør det helt forkerte ved netop at fastholde, at der skal være rammer, politisk udstukne rammer, for, hvad der må siges i en fuldstændig demokratisk legitim debat.
Det hænger da ikke sammen.
Lene Espersen (KF), 2005-11-04:
Jamen jeg mener da bestemt, det hænger sammen, for der er meget vide rammer for, hvad man kan gøre inden for ytringsfrihedens grænser i Danmark.
Man kan forholde sig overordentlig kritisk både over for kristendommen, over for islam, over for fodbold, over for rødhårede, over for alting, uden at man overtræder straffelovens § 266 b.
Man må jo bare ikke udtale sig på en måde, som er nedværdigende eller ydmygende over for bestemte befolkningsgrupper.
Og jeg mener, at alle, der deltager i den offentlige debat og har gået i den danske folkeskole i 9 år, altså er i stand til at holde sig inden for de rammer og stadig væk have rig mulighed for at give udtryk også for meget ekstreme synspunkter.
Så jeg vil sige, at jeg hylder ytringsfriheden, og jeg anser ikke den beskyttelse, som bl.a. racisme- og blasfemiparagraffen yder bestemte grupper, som et problem i forhold til ytringsfriheden.
Afstemning
Erling Bonnesen (V), 2005-11-04:
Dette lovforslag omhandler for det første en nedsættelse af den amtskommunale grundskyldpromille for skovbrug for 2006 fra 10 til 1,5 promille, og for det andet indeholder det en fremrykning af tidspunktet for kommunernes beslutning om opkrævning af dækningsafgift af visse ejendomme for 2007.
I 2005 nedsatte regeringen et udvalg til at vurdere dansk skovbrugs langsigtede bæredygtighed samt mulighederne for at forbedre de økonomiske rammer for privat skovdrift.
Dette arbejde er nu til ende.
På baggrund af dette foreslås nu sænkningen af grundskylden, der betyder en ligestilling mellem skovdrift og øvrige landbrugserhverv såsom landbrug, gartneri, planteskoler og frugtplantager.
Forslaget vil koste ca. 27 mio. kr. for amterne i alt.
Amterne kompenseres individuelt for dette i 2006, og beløbet er medtaget i forbindelse med finanslovforslaget.
Den anden del af forslaget er fremrykkelsen af tidspunktet for opkrævningen af dækningsafgiften.
Det foreslås, at kommunerne skal tage stilling til den eventuelle fremtidige opkrævning af dækningsafgiften inden den 31. marts 2006, således at skattemyndighederne kan få deres arbejde færdigt i tide.
Regeringens nøgleord for skovbruget har siden det nationale skovprogram for 2002 været: naturnær skovdrift, bevaring af skovenes naturværdier, skovene som ramme for befolkningens friluftsliv, en sund udvikling i skovbrugserhvervet samt mere skov og natur.
Dette lovforslag medfører en ligestilling mellem skovbruget og øvrige jordbrugserhverv vedrørende den amtskommunale grundskyld og ligger helt i tråd med Venstres generelle politik, der sigter på at skabe bedre økonomiske rammebetingelser frem for at skabe flere tilskudsordninger.
Venstre kan støtte forslaget.
Ole Stavad (S), 2005-11-04:
Som det er fremgået af ordførertalen fra den foregående ordfører, er der to elementer i det her lovforslag.
Jeg vil sige, at det ene element er meget enkelt, det er spørgsmålet om, hvorvidt man mener, at man skal lave en meget massiv sænkning af den grundskyld, som skovejerne skal betale, nemlig fra 10 promille til 1,5 promille.
Det svarer til det, som et flertal her i huset vedtog i forhold til landbruget for et års tid siden – eller i hvert fald i sidste samling.
Vi mener ikke, det er den rigtige måde at gå frem på, og derfor tror jeg heller ikke, det kan undre, at vi har en meget dyb skepsis over for det element.
Vi har nogle spørgsmål, men det kan vi klare under udvalgsarbejdet.
Det andet element mener jeg er langt mere komplekst, og jeg synes, at vi har en sag der, der er meget problematisk.
Derfor er det jo typisk et af de temaer, som er vanskelige, og som afklares i forbindelse med det endelige politiske kompromis, når man får sine budgetter endeligt på plads i oktober måned.
Her forlanger ministeren med den måde, han stiller det op på, at der skal træffes en definitiv beslutning.
Jeg er helt med på, at vi skal prøve at være praktiske, og at vi skal prøve at få indrettet det regelsæt, så det også kan fungere i det virkelige liv, men jeg undrer mig alligevel en lille smule over, hvorfor det er nødvendigt at lave en så firkantet bestemmelse, som der er lagt op til her.
For det er jo ikke noget nyt, at en kommune kan vælge at opkræve dækningsafgifter, selv om man ikke har gjort det tidligere.
Mig bekendt har man altid kunnet træffe en sådan beslutning og også få den ført ud i livet, hvis det er sket i forbindelse med den endelige budgetlægning.
Det er klart, at det kan opstå i flere tilfælde her, fordi der er kommuner, der bliver lagt sammen, at kommuner, der hidtil har opkrævet dækningsafgift, bliver lagt sammen med kommuner, der ikke hidtil har opkrævet dækningsafgift, og derfor er det formentlig en mere omfattende problemstilling.
Det synes jeg jo er klogt og fornuftigt at man tager højde for.
Men jeg vil meget gerne opfordre indenrigsministeren til, at vi i forbindelse med udvalgsbehandlingen får vurderet meget grundigt, om ikke vi kan løse det praktiske problem uden at lave noget, der er så definitivt, hvor man skal træffe en endelig beslutning på et tidspunkt, hvor man de facto formentlig ved meget lidt om den nye kommunes økonomi og dermed den budgetudfordring, man står over for, når man skal lave de endelige budgetter til oktober måned.
Den formulering, som ministeren her har præsenteret Folketinget for og foreslået at vi skal vedtage, mener jeg ikke at Folketinget anstændigvis kan byde vore lokalpolitikere at skulle leve under.
Vi vil gerne være med til at finde en praktisk løsning, men det bør være en praktisk løsning, som åbner mulighed for, at det endelige, definitive valg træffes sammen med budgetlægningen til oktober 2006.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-11-08:
Det her er nok ikke et af de forslag, som vi prøver at vælte regeringen på.
Jeg vil sige, at det virker som nogle umiddelbart fornuftige tilpasninger og nogle forenklinger, og de er o.k. Tilpasning til europæiske regler
Der er også nogle tilsynsting, hvor der er en deling mellem Finanstilsynet og Nationalbanken, hvor de kommer ind med noget tilsyn.
Der er ét område, hvor det umiddelbart virker lidt betænkeligt, og det er omkring videregivelse af oplysninger, hvor virksomhederne nu har en årlig forpligtelse til at meddele, hvis en kunde har indvilliget i og givet et samtykke til videregivelse af oplysninger.
Den ophæves – som jeg læser det.
Og så har kunderne, hvad de jo også har nu, altid en ret til at få en, skal vi sige opgørelse over, hvilke ting de har givet lov til.
Umiddelbart ville jeg mene, at begge dele skulle gælde.
Så jeg vil stille spørgsmål til, hvordan det her hænger sammen, og om det nu også er en rimelig lettelse.
De elementer, der handler om opstramninger omkring hvidvaskning, er selvfølgelig også meget fornuftige ting.
Ud over det vil vi gå positivt ind i arbejdet og være positivt indstillet.
Poul Erik Christensen (RV), 2005-11-08:
Formålet med lovforslaget er en forenkling af en række bestemmelser i lov om finansiel virksomhed, og noget sådant kan Det Radikale Venstre bifalde.
Forslaget har desuden til formål at skabe en klar kompetencefordeling for tilsyn med betalingssystemer i lov om værdipapirhandel, der med forslaget overføres fra Finanstilsynet til Danmarks Nationalbank.
Høringssvarene er meget positive.
Lovforslaget tilpasses europæiske normer og ligestiller danske finansielle virksomheder i den internationale konkurrence.
Dog vil vi under udvalgsarbejdet nærmere spørge til den ændrede tilsynspligt i forhold til kunderne.
Det at videregive oplysninger er ikke ukompliceret, hvorfor det er en vigtig del at få afklaret under udvalgsarbejdet.
Samtidig vil vi også gerne vurdere konsekvenserne af lovændringen om engagementsforbud for bestyrelsesmedlemmer og andre ansatte i den finansielle sektor.
Men vi stiller os generelt positivt til lovforslaget, og Det Radikale Venstre deltager gerne i udvalgsarbejdet.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2005-11-08:
Det er svært at knytte så mange nye kommentarer til dette lovforslag i forhold til, hvad der allerede er fremhævet i forbindelse med denne debat.
I Det Konservative Folkeparti ser vi positivt på, at forslaget indeholder regelforenklinger, der gør det lettere at drive finansiel virksomhed i Danmark, samt en harmonisering, der sikrer danske virksomheder ensartede betingelser i forhold til kollegaerne i Europa.
Samtidig sikrer lovforslaget, at et velfungerende dansk værdipapirmarked kan opretholdes med de strukturændringer, der finder sted i Europa på området, så det ikke får konsekvenser for markedets effektivitet og integritet.
Martin Henriksen (DF), 2005-11-08:
Da vores ordfører ikke kan være til stede, er jeg blevet bedt om at læse følgende op: Dansk Folkeparti kan støtte en række af de elementer, der er indeholdt i lovforslaget.
Der er for en lang række af forslagenes vedkommende tale om fornuftige lettelser.
Vi er enige i, at det vil sikre mere ensartede vilkår for de danske finansielle virksomheder set i forhold til deres udenlandske konkurrenter, at de kan indregne det løbende overskud i kernekapitalen.
Vi er enige i, at registreringen af de betalingssystemer, der har betydning for den danske betalingsafvikling, fremover vil blive overvåget af Nationalbanken, ligesom vi er enige i, at man indsender en liste over, hvilke andre erhvervsvirksomheder som ansatte i finansielle virksomheder kan sidde i bestyrelsen i.
Vi er også enige i de ændringer vedrørende tavshedspligten, som foreslås i forhold til Finanstilsynet vedrørende økonomi- og erhvervsministerens drøftelser med Grønland og Færøerne om den finansielle tilstand.
Men vi er ikke enige i den foreslåede ændring vedrørende videregivelse af oplysninger.
Dansk Folkeparti er opmærksom på, at ændringen kan opfattes som lille, at man fremover blot skal bede om at få den årlige oplysning om, hvad omfanget af de samtykker, man har givet, er.
Men vi er i Dansk Folkeparti af den opfattelse, at graden af gennemsigtighed for kunderne på de finansielle markeder skal være så høj som overhovedet muligt.
Det er et svært marked for forbrugerne at finde rundt i.
Vi er derfor imod lettelser i reglerne, når det kommer til videregivelse af fortrolige oplysninger uden samtykke, uanset hvilken form de så måtte tage.
Dansk Folkeparti opfatter forslaget på dette område som et skridt i den forkerte retning.
Med dette forbehold vil Dansk Folkeparti gå positivt videre med lovforslaget.
Så har jeg et personligt spørgsmål.
Nu har jeg lige fået det her lovforslag i hånden, men jeg vil da godt bede økonomi- og erhvervsministeren om at svare på det her, når han kommer op på talerstolen: Er det ikke sådan, at ifølge registerlovgivningen må man ikke videregive personlige oplysninger uden samtykke?
Hvordan passer det sammen med de elementer i den her lovgivning, som giver virksomhederne mulighed for at videregive personlige oplysninger uden samtykke?
Frode Sørensen (S), 2005-11-08:
Socialdemokratiet er positiv over for gennemførelse af bestemmelser, som medfører, at det bliver lettere at drive finansiel virksomhed i Danmark, når ændringerne sker på en forsvarlig måde.
Vi er også helt med på, at danske finansielle virksomheder skal have vilkår, som matcher den øvrige del af den finansielle sektor i Europa.
L 46 indeholder jo ikke ukompliceret stof, hvorfor det nok også bliver nødvendigt under udvalgsarbejdet at komme lidt længere ned i materien, og jeg skal i dag her under førstebehandlingen blot komme med nogle kommentarer til enkelte af lovforslagets elementer.
Det første er videregivelse af fortrolige oplysninger til brug for rådgivning.
Det er jo ikke noget, som er nyt stof her i salen, det har vi jo diskuteret og også lavet nogle regler for.
Så her har vi altså et eller andet, hvor jeg tror, det bliver vanskeligt at håndhæve det, og hvor en præmiestigning naturligvis bliver konsekvensen af det, hvis man også køber et ekstra produkt.
Socialdemokratiet er tilfreds med, at ATP ikke begrænses i sin mulighed for at indstille og udpege en særlig sagkyndig til Det Finansielle Virksomhedsråd.
Den tredje ting, jeg lige skal nævne, er bestemmelsen om, at ledelsen i forsikringsselskaber og tværgående pensionskasser kun kan varetage bestyrelsesopgaver i finansielle virksomheder eller i disse virksomheders holdingselskaber, når der ikke er et engagement med en virksomhed, som stiller sin ledelse til disposition for den anden finansielle virksomhed – for nu at gøre det lidt besværligt, det hele.
Det virker både hensigtsmæssigt og fornuftigt, men jeg tror også, at vi her i forbindelse med udvalgsarbejdet skal se på, om der ikke er forskellige fortolkningsmuligheder af den bestemmelse.
Til sidst: At Nationalbanken overtager tilsynet med betalingssystemer i lov om værdipapirhandel fra Finanstilsynet, har vi ingen problemer med.
Så alt i alt er det et fornuftigt forslag, som vi under udvalgsarbejdet vil se på med positive øjne.
Jens Hald Madsen (V), 2005-11-08:
Dette forslag gør det simpelt hen lettere at drive virksomhed i Danmark.
Man forenkler en række bestemmelser i lov om finansiel virksomhed, og samtidig gør de her forenklinger det muligt for danske finansielle virksomheder at konkurrere på mere lige vilkår med andre europæiske finansielle virksomheder.
Med forslaget skabes der en klar kompetencefordeling for tilsynet med betalingssystemer ved, at systemer, der har betydning for betalingsafviklingen, overdrages til Nationalbanken.
Reglerne om ledelse og erhvervelse af kvalificerede kapitalandele i lov om værdipapirhandel harmoniseres med reglerne i lov om finansiel virksomhed.
Dermed sikres markedets effektivitet og integritet i forhold til de internationale strukturændringer på værdipapirområdet.
Virksomheder skal efter forslaget først oplyse kunden om, hvilke typer oplysninger kunden har givet samtykke til at virksomheden videregiver, når kunden efterspørger det, og dermed slipper virksomhederne for den byrde, der ligger i at skulle oplyse det årligt.
Forslaget indebærer, at der udarbejdes en liste over, hvilke virksomheders bestyrelser medarbejdere og direktører fra en finansiel virksomhed må deltage i, samtidig med at den finansielle virksomhed er engageret i den pågældende virksomhed.
Ydermere foreslås det at sidestille danske finansielle virksomheder med andre europæiske finansielle virksomheder ved at gøre det muligt at indregne årets løbende overskud i kernekapitalen.
Desuden indebærer forslaget, at reglerne om kreditinstitutternes engagementer ændres for at skabe sammenhæng mellem reglerne om opgørelse af solvens og store engagementer.
Efter de problemer, der har været omkring finansielle virksomheder, specielt på Færøerne, er det sådan, at Finanstilsynets tavshedspligt bliver ændret, så der kan gives oplysninger til Grønland og Færøerne om grønlandske og færøske finansielle virksomheder.
Alt i alt et godt forslag fra regeringens side, og det kommer ikke som en overraskelse, at Venstre kan støtte det.
Majbrit Berlau (EL), 2005-11-08:
Da vores ordfører ikke er til stede, har jeg lovet lige at sige et par ord om det.
Enhedslisten er imod det her forslag alene af den årsag, at virksomhederne ikke længere har pligt til årligt at meddele borgerne, hvilke oplysninger virksomhederne har tænkt sig at videregive.
Vi er imod, at virksomheder og finansielle selskaber kan videregive oplysningerne vedrørende deres kunder generelt, men så længe det forbud ikke eksisterer, så mener vi, at virksomheden som minimum skal sikre, at kunderne får den oplysning en gang årligt.
Derfor kan vi ikke gå ind for dette forslag.
Anne-Mette Winther Christiansen (V), 2005-11-08:
Den korte version: Venstre kan ikke støtte dette beslutningsforslag.
Den lidt længere: Der er allerede i dag en lang række love inden for relevante ministerier, der tilsammen medvirker til, at vi har en solid hjælp til unge og voksne med læse-, regne- og skriveproblemer.
Det gælder både, når det drejer sig om mulighederne for at deltage i læse/regneundervisning, at deltage i kompenserende ordblindeundervisning, at gennemføre en uddannelse og at modtage støtte til så vel hjælpemidler i for bindelse med job som til personlige hjælpemidler.
Ud over det er der mange positive tiltag, bl.a. i kommunalreformen, som vi også lige har hørt, netop for læse/skriveindsatsen, og der skabes større sammenhæng og synlighed i de tilbud, som vi har til de voksne, som har brug for hjælp til disse problemer.
Det gør, at jeg alt i alt synes, vi har så mange tiltag i gang, og Venstre støtter en fortsat gejst i de tiltag.
Derfor skal vi ikke bremse en udvikling, der er i gang, og Venstre kan derfor ikke støtte dette beslutningsforslag, som det ligger her.
Carsten Hansen (S), 2005-11-08:
Jeg vil spørge ministeren: Her er jo en række andre forslag.
Er det sådan, at ministeren mener, der i dag eksisterer et tilbud til alle, så man kan få en individuel kompetenceafklaring og dermed et godt redskab til at komme videre?
Det er jo sådan, at folk, der er kortuddannede, tit undervurderer deres kompetence, hvorimod de med de lange uddannelser tit overvurderer dem.
Det er det ene.
Det andet er, at ministeren er ret heldig, at han har offentliggjort sin plan for en indsats mod dårlig læsning i dag.
Men ellers må vi jo sige, at det da er korrekt, at der faktisk ikke har været fremsat et forslag i denne regerings levetid om øget forskning i ordblindhed og læse/stavevanskeligheder.
Bertel Haarder (V), 2005-11-08:
Jeg håber, ordføreren værdsætter, at jeg giver hans forslag en meget grundig behandling, gennemgår alt, hvad regeringen har gjort, og naturligvis korrigerer de urigtige sætninger, som jeg har fundet i forslaget.
Det er en form for omsorg, det er, for at ordføreren ikke skal kunne sige, at regeringen ikke interesserer sig for emnet, det gør vi nemlig.
Hvis man læser regeringsgrundlaget fra februar, så tror jeg ikke, man nogen sinde har haft et regeringsgrundlag, som siger så meget om netop det, vi taler om her, og nu er vi i fuld gang med at følge op på regeringsgrundlaget.
Hvis man sammenholder regeringsgrundlaget med den nye finanslov, som der blev enighed om i går eller rettere sagt i går morges, så vil man kunne se, at der er fulgt op på hvert eneste punkt også med penge, og det er jo ikke så tit, vi ser det her i Folketinget.
Carsten Hansen (S), 2005-11-08:
Vi vil selvfølgelig glæde os til at se, hvor mange penge der er fulgt op med.
Men hvad der er rigtigt og urigtigt, er jo er altid afhængigt af, hvordan man ser på det.
Hvor mange ekstra penge følger der med kommunalreformen til ordblindhed?
Det er rigtigt, at man flytter ordblindeundervisningen, der lå i amterne, over på FVU, som så flyttes over på VUC, men hvor mange ekstra penge er der med?
Jeg har jo selv forhandlet med ministeren undervejs.
Der var i de budgetter, jeg har set, ikke sat ekstra penge af, men det kan selvfølgelig godt være, at der har sneget sig lidt ekstra penge med ind, men så vil jeg bede ministeren om at redegøre for det.