Claus Hjort Frederiksen (V), 2004-03-09:
Den internationale økonomiske afmatning efter terrorangrebet 11. september 2001, Irakkrigen, SARS-epidemien og faldet i dollarkursen har kastet sine skygger over dansk økonomi. Ledigheden er steget, og mange danskere har mærket konsekvensen.
Arbejdsløshed er en ulykke for dem, der rammes, og vi skal derfor gøre, hvad vi kan, for at hjælpe den ledige tilbage til et job.
Med globaliseringen sker en større åbenhed og større gennemsigtighed mellem markeder, og det stiller krav til mange danske virksomheder.
Verdensøkonomien er rykket nærmere og har meget direkte betydning for vores arbejdsmarked i hverdagen.
Det er den nye virkelighed, vi må lære at beherske.
Jeg vil stilfærdigt indlede med at konstatere, at selv om vi har oplevet en stigning i arbejdsløsheden, har Danmark klaret sig gennem denne situation som et af de lande i EU, som fortsat har den laveste ledighed.
Flere forhold tyder på, at vi står i et skift i konjunkturerne, og at udviklingen er ved at vende.
Økonomer og analyseinstitutter ser tegn på, at konjunkturerne bliver bedre i 2004, og det kan betyde et fald i ledigheden i Danmark.
Regeringen følger den økonomiske udvikling meget nøje, og vi tager løbende initiativer, som kan afbøde konsekvenserne af den internationale lavkonjunktur for dansk erhvervsliv og for danske lønmodtagere. Vi har gennemført initiativer, som giver danskerne flere penge mellem hænderne.
Øget forbrug betyder flere arbejdspladser.
Der er næsten 6 mia. kr. til ekstra forbrug i år som følge af skattelettelserne.
En almindelig LO-familie i ejerbolig får over 5.000 kr. mere i 2004 efter skat.
Det beløb øges til 10.000 kr., når skattereformen er fuldt indfaset i 2007.
Det er penge, der kan mærkes i et almindeligt familiebudget. Vi har gennemført et skattestop og en afgiftspakke, som også giver danskerne flere penge til sig selv.
I runde tal betyder skatte- og afgiftsstoppet, at en almindelig LO-familie har 1.000 kr. mere til rådighed i år, stigende til 2.000 kr. i 2007. Samtidig har lånemulighederne for nye, billige boliglån og de nye låneformer givet fleksibilitet og luft i økonomien for mange familier.
Vi har fremrykket offentlige investeringer for 1,5 mia. kr. inden for byggeri og trafik.
Vi har afsat en ramme på 100 mio. kr. til en tidlig uddannelsesindsats fra 1. juli 2003 til sommeren 2004.
Et lovforslag er på vej, der forlænger ordningen indtil udgangen af året.
Det betyder, at så snart en person bliver ledig, kan vedkommende komme i gang med en uddannelse af op til 1 års varighed inden for områder, hvor der er eller kan forventes at opstå mangel på arbejdskraft.
Det kommer ikke mindst de ufaglærte og kortuddannede til gode.
På den konto er der bl.a. uddannet social- og sundhedshjælpere. Vi har i 2003 brugt 1,7 mia. kr. i den aktive beskæftigelsespolitik til uddannelse for at give ledige en hjælpende hånd frem mod et job.
Der er gennemført en omfattende reform af den erhvervsrettede voksen- og efteruddannelse.
Det kollektive arbejdsmarkedsbidrag er fjernet og erstattet af deltagerbetaling, og dermed har vi fået et system, hvor det er virksomhedernes efterspørgsel efter uddannelse, der styrer, hvilke kurser der udbydes.
For særligt at tilgodese de kortest uddannede har regeringen i 2003 iværksat en handlingsplan for kompetenceudvikling af ufaglærte job.
Vi har sammen med AC igangsat en handlingsplan mod akademikerledighed.
Planen indeholder bl.a. en række kampagner for at få flere løntilskudsjob til akademikere i private og offentlige virksomheder.
Det er i andet halvår af 2003 lykkedes at oprette godt 700 løntilskudsjob, og senest har vi her i februar afsat 65 mio. kr. til at følge op på handlingsplanen.
Endelig vil jeg pege på, at arbejdsformidlingen i Århus Amt har haft stor succes med en kampagne sidste efterår for at få flere ledige i løntilskudsjob og virksomhedspraktik.
Denne kampagne gav et stort antal ekstra løntilskudspladser, bl.a. i private virksomheder.
De erfaringer vil vi se på, hvordan vi kan udnytte, så AF's indsats på landsplan kan blive så jobrettet som muligt til gavn for de ledige og i tråd med intentionerne i »Flere i arbejde«.
Etableringen af nye arbejdspladser skal understøttes af øget forskning og innovation og bedre vækstvilkår for både etablerede virksomheder og iværksættere.
Regeringen har derfor besluttet at etablere en forskningsfond, Nordsøfonden, med virkning fra 2005.
Nordsøfonden skal medvirke til at fremme forskning og innovation og skal investere inden for bioteknologi, nanoteknologi, informations- og kommunikationsteknologi.
Det skal skabe grobund for nye videnstunge arbejdspladser overalt i landet, f.eks. forventes det, at det med nanoteknologi vil blive muligt at udvikle helt nye materialer, som er stærkere og mere holdbare end dem, vi kender i dag.
Regeringen har nedsat en tænketank, der skal give bud på fremtidsbillederne for erhvervsudviklingen i Danmark og belyse de krav, der stilles til de danske vækstvilkår for at skabe nye arbejdspladser i fremtiden.
Det skyldes ikke mindst, at der inden for det seneste år har været en række lukninger af arbejdspladser inden for industrien, bl.a. har virksomheden Flextronic varslet afskedigelse af ca. 500 medarbejdere, hvoraf ca. 130 er fratrådt med udgangen af februar.
Nylig har vi fået at vide, at virksomheden Arovit Petfood A/S forventer at afskedige ca. 125 medarbejdere, og at lagervirksomheden Chr. Kjærgaard A/S forventer at afskedige ca. 115 medarbejdere. Arbejdsformidlingen i Nordjylland har de penge til rådighed, der er nødvendige til indsatsen.
ekstra i ubrugte midler i den nordjyske AF-region, som kan anvendes i år, og opstår der behov for flere penge, skaffer vi dem.
Der er ingen barrierer for de uddannelsesaktiviteter, som kan sættes i gang straks i ledighedsforløbet.
De mennesker, som er afskediget, og som ikke har mulighed for at få et job i den samme branche, kan blive omskolet og/eller opkvalificeret.
Da der i Nordjylland på sigt ventes mangel på arbejdskraft inden for f.eks. sundhedsområdet, nærings- og nydelsesmiddelindustrien, hotel- og restaurationsbranchen og inden for visse dele af jern- og metalindustrien, er der omskolings- og uddannelsesmuligheder inden for et bredt felt.
Regeringen har givet tilsagn om at sætte boligbyggeri i gang i Nordjylland, som frem til 2006 giver beskæftigelse til over 600 helårspersoner.
Nordjylland har også mulighed for at anvende EU-midler.
I EU's regionalfond var der ved årsskiftet ca. 200 mio. kr. tilbage for perioden til og med 2006.
I EU's socialfond var der 12 mio. kr. tilbage til tilskud under Mål 2-programmet, som amtet kan disponere over i Nordjylland.
Socialfondens Mål 3-program til ledighedsbekæmpelse, integration af udsatte grupper, efteruddannelse og udvikling af kompetencer hos beskæftigede omfatter ca. 30 mio. kr. til Nordjylland, som amtet allerede har disponeret over til projekter.
Det er vigtigt, at alle i Nordjylland og på landsplan lægger sig i selen og trækker på samme hammel.
Situationen levner ikke plads til politisk mudderkastning, for der er kun én taber i det spil, og det er de arbejdsløse.
Jeg kan ikke undgå at bemærke, at rammerne for overbudspolitik er ganske store, når vi snakker om at gøre noget ved ledigheden.
F.eks. foreslog Socialdemokraterne i sommer fremrykning af offentlige investeringer for byggesektoren på 7 mia. kr.
Men hvad værre er, der er formentlig heller ikke hænder til at gennemføre arbejdet. Investeringer for 7 mia. kr. på dette område giver i runde tal 7.000 flere i beskæftigelse.
I 2003 var der gennemsnitlig 6.600 ledige i håndværkerfagenes a-kasser, Blik og Rør, El-Faget, Malerforbundet og Træ-Industri-Byg, og i højsæsonen lå ledigheden på godt 5.000 personer i alt.
Selvfølgelig kan der også være
ledige håndværkere i andre a-kasser, men tallene viser, hvor vigtigt det er at tilpasse økonomien til virkeligheden.
Der har været forslag fremme om fri uddannelse til alle og afskaffelse af brugerbetalingen på voksen- og efteruddannelse.
Uddannelse og opkvalificering af arbejdskraften er meget vigtig, og det ses også af de muligheder, vi giver for uddannelse til ledige, reformen af voksen- og efteruddannelserne og handlingsplanen for kortuddannede.
Deltagerbetalingen skal være med til at sikre, at pengene bruges dér, hvor virksomhederne og medarbejderne har et behov, men staten finansierer langt hovedparten af uddannelsesindsatsen, også selv om der kan være tale om en deltagerbetaling på op til 750 kr. om ugen.
Aktiviteten inden for AMU-uddannelserne har været stigende fra 2002 til 2003, og lad mig også nævne, at nye tal fra SiD viser en fremgang på 8,7 pct. i antallet af SiD-kurser på AMU i 2003.
Påstanden om, at deltagerbetalingen går ud over de ufaglærte eller kortest uddannede, skal man derfor nok også være varsom med. Socialdemokraterne vil lægge afgift på afskedigelser af personer over 50 år og bruge pengene til uddannelse og genplacering.
Det forslag er helt forkert, for det diskriminerer mellem aldersgrupperne.
Seniorerne gøres til de svage, der skal have særlig hjælp, virksomhederne skal straffes, hvis de afskediger dem og jeg spørger bare: Hvem tror man bliver ansat sidst, hvis arbejdsgiveren risikerer en afgift ved afskedigelse?
Der har også været forslag fremme om flere offentligt ansatte.
Jeg vil godt erindre om, at siden regeringen tiltrådte i slutningen af 2001, har beskæftigelsen i den offentlige sektor været stort set uændret. Vi må holde fast i, at den fremtidige velfærd sikres gennem stærke og konkurrencedygtige virksomheder, så vi kan ikke bare lade den offentlige sektor vokse og dermed blokere for, at der er den fornødne kvalificerede arbejdskraft til rådighed for virksomhederne, når opsvinget kommer.
Arbejdsløsheden er et stort problem i øjeblikket - både menneskeligt, men så sandelig også samfundsmæssigt, og derfor skal vi hele tiden sikre, at vi gør, hvad vi kan for at afbøde virkningerne af den internationale lavkonjunktur.
Vi skal derfor arbejde for, at betingelserne for at drive erhvervsvirksomhed i Danmark er så gode, at virksomheder kan udvikles her, for det er den bedste garanti for, at alle, der kan og vil arbejde, også kan få et arbejde. Den danske økonomi er kernesund.
Vi har overskud på de offentlige finanser, vi har overskud på betalingsbalancen, renten er lav, inflationen er lav, vi har sikret gode arbejdsmarkedspensioner, og det danske samfund kan finansiere sine velfærdsydelser.
Vor velfærd bygger derfor på et solidt fundament.
Vi følger den økonomiske udvikling herhjemme og internationalt meget nøje, og vi tager løbende initiativer, som skal afbøde konsekvenserne af den internationale lavkonjunktur.
Det skylder vi de mennesker og de familier, som rammes af arbejdsløshed.
Forhandling