runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Arne Toft (S), 2002-02-27:
Den nye borgerlige regering har gjort meget ud af at fortælle, at man ønsker en afbalanceret udvikling i Danmark.
Man har også fortalt, at man har nogle redskaber til den, og et af redskaberne skulle være, at man ønsker flere statslige institutioner placeret i provinsen.
Derfor vil jeg gerne spørge ministeren, om han har nogle kommentarer til, at det nye Institut for Miljøvurdering får, som miljøministeren godt nok siger, en midlertidig placering i København.
»Vil ministeren kommentere, at det nye Institut for Miljøvurdering får en - godt nok ifølge miljøministeren - foreløbig placering i København?«
Skriftlig begrundelse
Den borgerlige regering har gjort meget ud af at fortælle offentligheden, at den ønsker flere statslige institutioner placeret i provinsen.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-27:
Det er rigtigt nok, som formanden siger, at mit partis ordfører er forhindret i at være til stede, så jeg skal forsøge at redegøre for vores stilling. Jeg vil sige, at uanset om forslaget bliver vedtaget
eller ej, vil det nok under alle omstændigheder være af begrænset rækkevidde, men alligevel har Enhedslisten sympati for forslaget. Det er klart, at vi selvfølgelig ikke kan risikere, at vi står i den situation, at hvis nogen sidder på et solidt fortøjet skib og nyder en flaske hvidvin, så skal vi have politiet til at gennemgå havnene med spiritusprøver i den anledning.
Det kan vi ikke have, og vi skal heller ikke have et søpoliti.
Men hvis disse ting er løst, som jo ordføreren for forslagsstillerne hævder at de er, så kan vi heller ikke fra Enhedslistens side se, at der kan være det store bureaukratiske problem i at vedtage Kristeligt Folkepartis forslag. Så vi har sympati for det, selv om vi erkender, at samfundet formentlig vil kunne humpe videre uden vedtagelsen af forslaget.
Tak for svaret.
Jeg vil godt høre, om det er korrekt, at f.eks. i forbindelse med Risø vil det komme på tale med hensyn til vindenergi, for sådan fortolkede jeg svaret.
Det er jo også fint nok at forske i vindenergi, og det har Danmark meget, meget stor succes med.
Men det, der jo er problemet, hr. minister, er, at Danmark kunne få en tilsvarende succes, når det gælder solenergi, bølgeenergi, brint m.v., og det har regeringen jo sat en alvorlig bremse for med sine planer om at nedskære på Centeret for Vedvarende Energi.
Jeg spurgte, om det er et udtryk for en politisk prioritering og et bevidst valg fra regeringens side, at de enorme vækstmuligheder, arbejdspladsmuligheder og energibesparelsesmuligheder, som ligger i disse tre nye energiformer, ikke skal prioriteres, men forspildes.
Jeg synes, ministerens besvarelse bestyrker min mistanke om, at regeringen er ligeglad med de muligheder, og at regeringen har tænkt sig at sidde passivt og se på, at et kæmpe vækstområde for dansk erhvervsliv og et kæmpe miljømæssigt fremskridt aldrig bliver til noget.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg vil sige, at regeringen ønsker naturligvis ikke at skade dansk eksport og danske energiteknologier.
Tværtimod vil regeringens nye konkurrenceevnepakke medvirke til at forbedre virksomhedernes konkurrenceevne, herunder de virksomheder, der eksporterer energiteknologier.
Det er i denne her forbindelse afgørende for den danske industri, at den er konkurrencedygtig, og at kvaliteten af de produkter, der eksporteres, er i orden. Omprioritering af midler til vedvarende energi er ikke et udtryk for, at regeringen har noget imod vedvarende energi, men Danmark har allerede nået de mål, der er aftalt med elreformen.
Vi er langt foran de fleste lande med hensyn til udbygning af vedvarende energi, og jeg mener faktisk, at vindmølleindustrien er både dygtig og meget professionel.
Vindmøllerne, også dem på havet, vil i løbet af få år kunne opstilles på kommerciel basis, og det udgør et godt grundlag for dansk industris muligheder på eksportmarkederne.
Jeg vil gerne sige til hr. Ole Vagn Christensen: Nej, det er ikke sådan, jeg forstår det, og jeg underkender ikke det, der er lavet på centeret gennem årene.
Til hr. Keld Albrechtsen vil jeg gerne sige, at vi ser også potentiale for fremtiden i andet end lige vindenergi.
Taler vi bølgeenergi, forskes der også på Aalborg Universitet, DTU, Dansk Hydraulisk Institut, Dansk Maritimt Institut og hos virksomhederne Rambøll, Birch & Krogboe, Wave Drag & Test og Waveland International, og også på Nordvestjysk Folkecenter for Vedvarende Energi har man haft noget.
Man ønsker at tegne det billede, at det ønsker vi ikke at se på, og vi ønsker ikke at se potentialet for fremtiden.
Til det vil jeg gerne sige, at det er ikke rigtigt, for der pågår jo denne aktivitet og forskning og udmøntning af den.
Det er at prøve at tegne et billede, som jeg ikke føler er rigtigt.
Jeg tror ikke, jeg kan komme denne sag nærmere.
Jeg tror, hr. Ole Vagn Christensen og jeg har brugt mere end 1 time i denne sal på nøjagtig denne sag, og jeg har forsøgt gentagne gange at forklare hr. Ole Vagn Christensen, hvad det drejer sig om.
Vi har en anden holdning, og det er der ikke noget at gøre ved.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
»Vil ministeren redegøre for, om Danmarks eksport på ca. 30 mia. kroner årligt af vedvarende energi-teknologi kan tænkes at blive berørt af, at en lang række udenlandske vedvarende energi- og miljøinstitutter, organisationer, universiteter og uafhængige forskere i henvendelser til danske regeringspolitikere har udtrykt, at det påvirker Danmarks internationale omdømme og troværdighed negativt, at det land, som er førende leverandør af miljøvenligt energiudstyr, har beskåret og nedprioriteret vedvarende energi-udvikling og -forskning og samtidig meddelt, at brugen af vedvarende energi fordyrer elpriserne?«
Skriftlig begrundelse
Fra bl.a. landsdækkende aviser erfares det, at rigtig mange fra udlandet har udtrykt kritik over for regeringen og danske politikere af den af Danmark førte politik inden for energiforskning og udbygning med vedvarende energi.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Om ganske få dage har regeringen siddet i 100 dage.
Vi har sagt, hvad vi ville, forud for valget, og vi har i øvrigt skrevet en publikation, så Folketingets medlemmer kan se, om vi nu også har opfyldt det, vi sagde før valget, og det er der vist ikke ret mange andre regeringer der har gjort.
Hr. Ole Vagn Christensen kan gå hjem og prøve at sammenligne det, vi sagde før valget, og det, vi har gjort efter valget. Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Det var vel nok en fortalelse, for jeg tror ikke, regeringen havde fået stemmer fra en lang, lang række mennesker, hvis man havde sagt inden valget, at man ville slagte de vedvarende energier på centeret i Sydthy.
Når jeg var ude at diskutere med mine politiske modstandere, hørte jeg i hvert fald ikke, at det var sådan nogle ting, der blev lagt frem.
Men sådan oplever vi jo eksempel på eksempel, hvor man siger: Jamen I måtte da vide, at det var dét, I ville få, når I valgte os.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg synes simpelt hen, det er en horribel påstand at fremsætte her i Folketinget, og jeg kan kun afvise den.
Hvordan regeringen skal drive sin politik synes jeg vi skal lade vælgerne afgøre.
Det gør vi en gang imellem, og nu har vælgerne truffet deres valg, og det er årsagen til, at vi har den nuværende regering.
Den har lagt en linje i politikken, og sådan må det nu engang være.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-27:
Ministeren må undskylde mig.
Han siger, der ikke er lobbyisme, men så ved jeg ikke, hvor ministeren har alle de oplysninger fra med hensyn til, hvad der foregår i de store virksomheder.
Dem har han vel fra lobbyisterne.
Men der tegner sig altså det billede, at vi har en regering, som tilgodeser sine gode venner i direktionslokalerne og Bjørn Lomborg osv., og som tilrettelægger sin politik efter, at man er vennernes ven.
Jeg vil bare sige, at efter min opfattelse er det ikke den rigtige måde at drive politik på, og jeg vil godt spørge ministeren, hvad han vil gøre for at bortfjerne det indtryk af en lobbyiststyret regering, som denne debat har efterladt.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Det skal vi heller ikke være.
Vi skal bare kende grundlaget
for disse beslutninger, så vi kan spørge til dem.
Det svar, som jeg har modtaget fra økonomi- og erhvervsministeren, er, at man ikke engang har interesseret sig for, hvad centeret har medvirket til med hensyn til at sætte udvikling i gang.
Det er fint nok, at ministeren står her og siger, at man vil prioritere nogle andre områder, fordi man tror, de kan give mere udvikling, og så bliver der nævnt nogle store virksomheder, som måske har haft kontakt til centeret.
Det kunne jo godt være tilfældet for en lang række af de virksomheder, senest har jeg hørt, at Grundfos har et godt samarbejde med centeret netop om udvikling af en pumpe, som kan gøre nytte og hjælpe i ulandene.
Det er altså ikke sådan, at det er de store virksomheder, der ligger uden for.
De store virksomheder vil nok komme frem, når ministeren kommer med sin liste.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Vi har med konkurrenceevnepakken valgt at indføre et fradrag i forbindelse med forskning, mens den tidligere regering brugte flere støttekroner.
Det er
forskellen.
Hr. Keld Albrechtsen spørger direkte, om det er et fortegnet billede, hvis man mener, at den nuværende regering ikke ønsker at satse på og finde nogle områder, som skal opgraderes kommercielt.
Det er helt klart fremtiden, at vi udvikler videnområdet, og vi mener faktisk, at konkurrenceevnepakken er et godt første skridt i den retning og det første skridt i vores erhvervspolitik på området.
Og det med lobbyismen vil jeg gerne afkræfte over for hr. Keld Albrechtsen.
Der har været en politisk prioritering, det er rigtigt.
Vi har skåret ned på nogle støttemidler, der har været en prioritering på området, og det bliver hr. Ole Vagn Christensen og jeg ikke enige om.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-02-27:
Det er selvfølgelig fuldt lovligt, at de arbejder som lobbyister over for ministeren, men tilsyneladende skal de udstyres med et fradrag, der er større end deres faktiske udgifter, dvs. en ren og skær pengeforæring fra staten ned i selskabernes lommer.
Det er ikke overraskende, at en borgerlig regering gør det, vil jeg sige, men det er dog ret massivt, sådan som det bliver fremlagt, og det skal sammenholdes med, at man forsøger at kvæle den folkelige aktivitet på området.
Jeg må bare sige til ministeren, at det kan altså godt få som resultat, at staten kommer til at betale endnu mere for at opnå resultaterne, og at resultaterne bliver dårligere, end de ellers kunne være blevet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Det bliver jo endnu mere horribelt over for centeret, når man ikke engang har interesseret sig for, hvad der har været i gang, og hvad centeret har været med til at skabe af arbejdspladser og udvikling i både Danmark og resten af verden, og ikke kan give et svar her.
Men jeg er selvfølgelig godt tilfreds med, at vi får svar, og jeg håber, vi får det så betids, at det kan kan indgå i de drøftelser, der skal være om finansloven, hvor dette spørgsmål vel også kan tænkes at være et af dem, som bliver rejst.
Jeg kan da ikke tænke mig, at jeg står alene og vil kæmpe for denne sektor.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Jeg kan simpelt hen ikke svare i dag på, hvor mange af de firmaer der har haft direkte kontakt til centeret.
Men det er da muligt, at vi kan lave en forespørgsel, så hr. Ole Vagn Christensen kan få svar på det.
Jeg kan ikke svare på stående fod, men jeg er klar til at udarbejde et notat om det.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Jeg håber, ministeren er dykket ned sagen og kan sige, hvor mange af disse virksomheder, som ministeren remsede op, der også har haft relationer til Folkecenteret for Vedvarende Energi, netop når det drejer sig om det førkommercielle.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
I mit tidligere svar på spørgsmål nr. S 815, stillet af hr. Ole Vagn Christensen, oplyste jeg, at der i regeringens konkurrenceevnepakke indgår en ordning, der gør det mere attraktivt for virksomheder at investere i forskning og udvikling ved at øge skattefradraget for virksomheders tilskud til forskning ved offentlige institutioner.
Fradragssatsen bliver 150 pct. Mange innovative virksomheder, herunder også små og mellemstore virksomheder, samarbejder allerede i dag med offentlige universiteter og forskningsinstitutioner.
Det gælder også, når det drejer sig om førkommerciel udvikling af de nævnte vedvarende energiformer, og konkurrencepakken vil være et incitament til at fortsætte og yderligere forstærke
dette samarbejde.
Jeg kan sige, at Energistyrelsen har på forespørgsel oplyst, at der er en række eksempler på små og mellemstore virksomheder, som deltager i udviklingssamarbejde med offentlige institutioner inden for de nævnte vedvarende energiteknologier.
Det drejer sig, som jeg også nævnte i mit tidligere svar, om Topsil, IRD Fuel Sales, Birch & Krogboe, Wave Drag & Test og Wave Plan International.
Herudover er en række større virksomheder som Danfoss, Velux, Grundfos, Haldor Topsøe og Rambøll i udviklingssamarbejde på disse områder.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Nu har vi forstået på lidt af det, vi har fået at vide af økonomi- og erhvervsministeren ved den foregående besvarelse
af mine spørgsmål, hvordan man vil sikre disse førkommercielle, vedvarende energiformer. Jeg vil meget gerne lytte til, hvilke forslag ministeren har her, for så kan det jo være, vi kan få lidt at vide om fremtiden.
Men hvis det kun er de institutionaliserede områder, ministeren har at byde på, mener jeg nok, det bliver lidt tyndt med fremtiden.
»Vil ministeren konkret give eksempler på mindre og mellemstore virksomheder eller virksomhedskategorier, som har det fornødne vidensgrundlag, ingeniørmæssig kompetence samt forsknings- og udviklingskapacitet til ved benyttelse af regeringens konkurrencepakke at bringe endnu førkommercielle vedvarende energi-former, som er vigtige i fremtidens bæredygtige energiforsyning og som ny industriel sektor såsom bølgekraft, fremstilling og anvendelse af brint, planteolie og bygningsintegrerede solceller, frem til kommercielt niveau?«
Ministeren har i svar på spørgsmål nr. S 815 udtrykt, at regeringens konkurrenceevnepakke bl.a. vil give små og mellemstore virksomheder, som beskæftiger sig med udvikling af ny energiteknologi, mulighed for at gå ind i den førkommercielle udviklingsindsats.
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-27:
Nej, vi ønsker ikke at stoppe fremtiden, vi ønsker stadig at udvikle de ting, jeg har nævnt tidligere i mit svar.
Men vi kommer ikke sagen nærmere, selv om vi bruger tid næsten hver eneste uge på den.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Ole Vagn Christensen (S), 2002-02-27:
Den skal blive meget kort.
Jeg har forstået på ministerens svar, at ministeren går ind for de forkromede institutter og sådan set ikke er interesseret i, at man har noget, der er lidt anderledes og kan give nogle nye perspektiver.
Det er det, jeg kalder, at man ønsker at stoppe fremtiden.
Jeg må også sige til ministeren, at det lyder jo godt, at man har lagt alle æggene over i de forskellige kommercielle kurve, hvor man sådan set mere eller mindre kan sige, at her foregår der videreforskning og videreudvikling, men man har ikke gjort det med det egentlige basisgrundlag.
Vi har oplevet den situation, at alle andre lande har spillet fallit, og netop fordi Danmark har haft noget græsrodsforskning, har vi været i stand til at hævde os og være anderledes og har dermed lagt grundlaget for en videre udvikling.
Er det slet ikke indgået i ministerens tankegang, at det også er nødvendigt at have denne del af forskningen med?
Charlotte Dyremose (KF), 2002-02-27:
Det Konservative Folkeparti har ligesom også de forudgående ordførere haft stor sympati for det arbejde, der er foregået
i Narkotikarådet.
Vi mener, det er utrolig vigtigt at styrke indsatsen for de svageste i samfundet, derfor er vi også glade for, at det netop er det, regeringen lægger op til.
Problemet for mange narkomaner er desværre ofte ikke kun narkoproblemer.
De kan have mange andre problemer såsom prostitution, hjemløshed, psykisk sygdom osv. Den slags problemer har vi brug for at lave en samlet indsats over for på tværs af de problemer, som den enkelte måtte have.
Derfor er det vigtigt at få en samling af de funktioner, der er med til at følge udviklingen for de enkelte inden for flere problemer end bare deres narkoproblem.
Socialministeren har desuden garanteret, at ekspertisen fra netop Narkotikarådet også vil være at finde i Rådet for socialt udsatte, sådan at der også med Rådet for socialt udsatte vil blive taget et hensyn til narkomanerne, og vi vil forsøge at styrke indsatsen for dem såvel som for andre svage grupper i samfundet.
Derfor støtter Det Konservative Folkeparti regeringens forslag om Rådet for socialt udsatte.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-02-27:
Synes hr. Keld Albrechtsen ikke, at forurening sådan gælder hele EU, gælder hele kloden?
Så derfor ser vi gerne, at vi følges ad.
Om du kalder det EU-lovgivning, eller om du...
Christian Brix Møller (RV), 2002-02-27:
Det Radikale Venstre er positivt stemt over for beslutningsforslaget fra Kristeligt Folkeparti om indførelse af partikelfiltre for dieseldrevne busser og lastbiler, som kører inden for særlige miljøzoner i landets fire største byer.
Partikelforureningen for dieselkøretøjer er årsag til mange dødsfald.
Der hersker, som det også er fremgået af debatten her, en vis usikkerhed om, hvor mange det drejer sig om.
Men et godt bud, baseret på de forskellige opgørelser, er, at op mod 600-800 mennesker i de danske storbyer dør årlig på grund af partikelforurening fra dieseldrevne lastbiler og busser, og at disse dødsfald kunne forhindres med partikelfiltre på de pågældende køretøjer. Dertil kommer de mange sygedage: 370.000 årlig, som Bjørn Lomborg, nyudnævnt direktør for Institut for Miljøvurdering, skriver i Politiken den 6. november 1999, at partikelforureningen medfører; i øvrigt sammen med 10.000 nye tilfælde årlig af kronisk bronkitis.
De mange dødsfald, sygedage og mere alvorlige sygdomstilfælde vil kunne nedbringes væsentligt, ved at dieselbiler får monteret partikelfiltre, da de kan nedsætte køretøjernes partikelforurening med 90-99 pct. Og derfor bør der overvejes at gennemføre lovgivning, som gør filtrene obligatoriske, nøjagtig som det er på vej fra EU, men som bekendt først fra 2006, og kun hvad angår nye køretøjer.
Vi er enige i, at det er utilstrækkeligt, og derfor skal vi ikke vente til 2006, vi må have et lovkrav hurtigst muligt, og vi er med på, at vi begynder med landets fire største byer.
Konkret ser vi dog enkelte problemer i beslutningsforslaget.
For det første: Det bør klart fremgå, at der skal indlægges en fleksibilitet, så det ikke vil koste 40.000-50.000 kr. undtagelsesvis at besøge en af de fire miljøzonebyer. For det andet, og det er i samme forbindelse: Måske var det værd at overveje en mere generel ordning og så gøre en undtagelse med busser og lastbiler, som anvender landeveje og motorveje.
For det tredje er der spørgsmålet om finansiering.
Nu er vi jo en del partier, som er lykkeligt forskånet for ikke at sidde fast i det tåbelige skattestop og derfor reelt kan diskutere politik og politiske løsninger.
Der kan derfor være mange fornuftige måder, hvorpå et eventuelt tilskud til montering kan finansieres, og jeg bemærker også, at forslagsstillerne er åbne over for alternative finansieringsforslag.
Som udgangspunkt bør det dog være forureneren, der betaler, og det kan også være problematisk at opstille et håndfast krav til gamle biler, da der bør tages hensyn til, hvilke regler der tidligere er disponeret efter ved anskaffelsen.
Derfor kunne man forestille sig en afgiftsdifferentiering, hvor der indføres afgifter på gamle biler uden filter, som så bruges til at støtte montering af filtrene.
Samlet set er vi altså positivt stemte over for forslaget og mener, at det bør gives en chance, og vi må så se, hvad regeringen kan levere.
Skattestop eller ej
er det centrale jo, at en af de bedste investeringer, vi overhovedet kan foretage på miljøområdet, er at nedbringe partikelforureningen, det vil såmænd give mest miljø for pengene.
Ole Sohn (SF), 2002-02-27:
Da vores ordfører på området ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på SF's vegne give udtryk for en støtte til og sympati for Kristeligt Folkepartis forslag.
Vi mener faktisk, at det er vigtigt, at man kommer i gang allerede nu med at få gjort noget ved spørgsmålet om partikelfiltre, særlig i lyset af at vi ved, at der er dokumenteret dødsfald, som skyldes dieselpartikler i luften.
Vi mener, at det ligesom i Sverige vil være en god idé at oprette miljøzoner i byerne, hvor der stilles særlige, skærpede krav til bussers og lastbilers udstødning.
Vi kan ikke blive ved med at udskyde beslutningerne.
Ud over de mange dødsfald, der kan forklares med dieselpartiklerne, koster det samfundet mange tusinde kroner i sygedagpenge og i tab af livskvalitet for folk med luftvejs- og allergilidelser.
Det er altså noget, som vi også mener bør værdisættes, om ikke andet så via lovgivningsmagten, og noget, som vi skal sætte højt.
Det mener vi er ganske uantageligt, og derfor mener vi, at der behov for, at vi hurtigst muligt får gjort noget ved sagen.
Vi kan derfor støtte det af Kristeligt Folkeparti fremsatte beslutningsforslag.
Helle Sjelle (KF), 2002-02-27:
Det her forslag, som er fremsat af Kristeligt Folkeparti, handler om indførsel af partikelfiltre på busser og lastbiler.
Luftforurening er noget, vi skal tage alvorligt, og det gør vi bestemt også i Det Konservative Folkeparti.
Netop partikelemissionen fra trafikken er vi klar over er en kilde til luftforurening og bestemt en kilde, som teknologien desværre endnu ikke har fået bugt med.
Derfor er det også positivt, at der er tekniske løsninger på vej, som kan hjælpe med at løse de her problemer i forhold til luftforureningen. Men vi Konservative kan på trods af de mange positive elementer i forslaget ikke støtte det, hvilket primært hænger sammen med, at forslaget vil medføre mere administration og flere omkostninger for transportsektoren.
Det ønsker vi ikke, og derfor stemmer vi imod.
Jørn Dohrmann (DF), 2002-02-27:
Med »at betale sig« mener jeg, at der er 4 år, til vi skal opfylde EU-lovgivningen, så hvorfor ikke vente de 4 år og så tage det gradvis indtil da?
Jeg mener, at det er for dyrt, at vi for bare lige at hente f.eks. 4 år investerer så store summer i det her.
De 600 mio. kr. er taget fra beslutningsforslaget, så det er ikke noget, jeg selv finder på.
Angående det at sammenligne med rygning: Ja, vi ved alle sammen godt, at det ville være sundere, hvis man f.eks. flyttede ud på landet i stedet for at bo inde i de store byer, hvor man nu vil indføre de her miljøzoner.
Vi kan alle sammen selv være med til også at få et godt helbred, så vi ligesom har lettere ved at leve i dagligdagen.
Torben Hansen (S), 2002-02-27:
Det er også til hr. Jørn Dohrmann om det, at udviklingen af de filtre ikke på nuværende tidspunkt er tilendebragt.
Nu er det sådan, hvis man ser på, hvordan teknologien udvikler sig, at det er sjældent, man kan sige, at udviklingen er fuldt tilendebragt.
Men det, man i hvert fald kan konkludere, er, at efterspørgsel efter nogle ting, som også hr. Ole M. Nielsen siger, netop giver udvikling.
Hvis vi ikke er i stand til at gå forrest og efterspørge nogle ting, får vi heller ikke den her udvikling.
Derved tager hr. Jørn Dohrmann udgangspunkt i rapporten fra sommeren 2001.
Men det, der jo netop mangler i hr. Jørn Dohrmanns beregninger, er de sparede omkostninger og sparede lidelser inden for det danske sundhedsvæsen, og de er minsandten også blevet prissat, og så er prisen, omkostningen for det danske samfund, lige pludselig en ganske anden og meget mindre.
Christian Brix Møller (RV), 2002-02-27:
Jeg er også meget glad for at høre fra en ekspert, at der virkelig er et problem på det her område.
Så jeg vil gerne bede Dansk Folkepartis ordfører svare på, om det er en sammenligning, som man generelt kan overføre på miljøområdet, for sådan lyder det umiddelbart.