Svend Erik Hovmand (V), 1998-11-03:
Europa er under kraftig forandring i disse år, og ikke mindst i Østersøregionen har vi udviklingen helt inde på livet.
Om 5 måneder er Polen formentlig medlem af NATO, og om 45 måneder er ikke alene Polen, men også Estland og måske Letland medlemmer af EU.
Det er vigtigt, det nordiske samarbejde finder sin naturlige plads i denne udvikling, og jeg synes egentlig, opgaven er relativt oplagt.
En meget betydningsfuld rolle for de nordiske lande er efter min opfattelse at være demokratisk brobygger i Østersøregionen.
Allerede efter revolutionen i de baltiske lande optog Nordisk Råd kontakt med de nye, spæde demokratier, og det førte til, at de etablerede et Baltisk Råd efter nordisk forbillede.
Vi har siden haft løbende samarbejde mellem de nye demokratier i Baltisk Råd og de gamle demokratier i Nordisk Råd.
Efterfølgende har vi se, hvordan samarbejdet mellem befolkningerne og erhvervslivet i de baltiske lande og de nordiske lande har udviklet sig på kryds og tværs af Østersøen, og havde det ikke været for det aktuelle sammenbrud i den russiske økonomi - som vi vel alle håber og tror er af midlertidig karakter - kunne man faktisk tale om Hansestædernes renæssance, men uden et enkelt lands dominans som dengang for 600-700 år siden.
De russiske enklaver ved Skt. Petersborg i nord og Kaliningrad i syd er vigtige at have med i samarbejdet.
I modsat fald kunne de indebære en risiko for permanent ustabilitet i området.
Den nordlige dimension, som ikke mindst finnerne er optaget af, er efter min opfattelse
et overordentlig positivt initiativ.
skridt i samarbejdet med de nordiske lande i området omkring Østersøen bør efter min opfattelse være Polen.
Jeg glæder mig over, at vi i Nordisk Råds præsidium netop er blevet enige om at indlede de første kontakter til dette store og betydningsfulde land.
Hermed har en ny dimension i det nordiske samarbejde fundet sin naturlige placering i det nye Europabillede: Norden som demokratisk brobygger i Østersøregionen.
Samtidig med at jeg vil benytte lejligheden til at takke ministeren for redegørelsen, som jeg synes er god og klar, og som er grundlaget for vores debat her i dag og også for ministerens personlige engagement i det nordiske samarbejde, vil jeg godt benytte lejligheden til også at understrege den stigende interesse for nærområderne, vi oplever i øjeblikket, en interesse, som ministeren er inde på i sin redegørelse giver sig udslag i en opprioritering af indsatsen for nærområderne.
Det er en opprioritering, som Nordisk Råd helt bevidst har ønsket, og som vi i den danske delegation, jeg tror på tværs af alle partiskel, er enige i.
Helt konkret er der tale om, at vi inden for rammerne af et uændret budgettal, som i øvrigt blev skåret ned ved sidste budgetlægning, afsætter yderligere 10 mio. danske kr. til nærområderne, således at vi i alt kommer op på 144 mio. danske kr. eller 20 pct. af Nordisk Råds samlede budget.
Hensigten er naturligvis at bidrage til et stabilt, fredeligt Europa med fremme af den demokratiske udvikling og respekt for menneskerettighederne.
Samarbejdet sker også ved at støtte udviklingen mod markedsøkonomi og en bæredygtig ressourceudnyttelse.
Demokratisamarbejdet omfatter informations- og kontaktvirksomheder på flere niveauer i et demokrati.
Der er desuden etableret en særlig stipendieordning, som retter sig mod lærere, studenter, forskere og embedsmænd, ligesom parlamentarikere fra Baltikum og Nordvestrusland kan benytte ordningen til at få et bedre indblik i parlamenternes arbejde i de nordiske lande.
Ikke mindst på baggrund af den relativt hyppige udskiftning af politikere, som sker, og som er sket ved de første valg i de baltiske lande, tror jeg, det er en meget, meget vigtig opgave. Folkeoplysning, udvikling af frivillighedssektoren er ligeledes af afgørende betydning for demokratiseringsprocessen, som ministeren også nævner det i sin redegørelse.
Lad mig endelig fremhæve uddannelsen af erhvervsledere i moderne virksomhedsledelse i et markedsøkonomisk system.
Her har jeg et lille hjertesuk, idet jeg har forstået, at det hovedsagelig for ikke at sige udelukkende er svenskerne, der har påtaget sig at løse denne opgave for russerne.
Jeg er faktisk ked af, at Danmark ikke er så meget med her.
Vi har ellers gode forudsætninger på det område; tænk eksempelvis på uddannelsen af mejeristerne i Afrika, som Danmark i de sidste 30 år har stået for.
Kontakten til Danmark var
både til stor glæde for dem, der skulle have uddannelsen, og for de danske leverandører af mejeriudstyr.
I det hele taget vil jeg godt benytte lejligheden, nu da statsministeren også er til stede, til at sige, at jeg faktisk synes, der er et lille misforhold mellem det, som statsministeren har givet udtryk for nogle gange ved Østersørådets sammenkomst og ved andre lejligheder om dansk engagement, og så det konkrete resultat, der er kommet ud af det omkring infrastruktur og omkring samarbejdet på en række områder.
Lad mig så endelig sige, at de nordiske lande på det økonomiske område har en interesse i at styrke udviklingen frem mod moderne retssamfund med åbne økonomier.
Derfor ligger der en stor opgave i at sikre klare og kendte retsregler, som kan danne grundlag for erhvervsinvesteringer.
Det er oplagt, at alle har en interesse i at sikre stabiliteten i området, og derfor er det også glædeligt, at det sikkerhedspolitiske arbejde udvikler sig så konstruktivt, og her gør Danmark en klædelig undtagelse ved at tage en række initiativer, som jeg synes har været overordentligt positive.
Det gælder på det militære område med henblik på i fællesskab at løse opgaver i nogle af Europas brændpunkter.
Jeg synes, at det initiativ har vist sig at være overordentligt positivt.
Jeg synes, det er lidt ærgerligt, at der ikke er miljøministre til stede, når de nordiske parlamenter mødes i Oslo i næste uge, men jeg kan forsikre både dem og andre om, at dette er et emne, som optager os alle overordentlig stærkt.
En enkelt polsk flod forurener mere i Østersøen end hele Danmark, og det viser behovet for et stærkt samarbejde.
Må jeg afslutningsvis sige, at jeg synes, det organisatoriske arbejde i Nordisk Råd er gået i den rigtige retning.
Vi har fået reduceret antallet af institutioner ganske kraftigt.
Vi har fået slanket organisationen.
Vi har fået - som fru Dorte Bennedsens rigtigt antydede - det partipolitiske arbejde fremmet frem for det nationale.
Jeg synes alt i alt, at jeg er helt enig med den socialdemokratiske ordfører i hendes bemærkninger om udviklingen på dette område.
Jeg skal på denne baggrund også lige til sidst sige et ord om budgettet.
Jeg synes, der er grund til at takke Ministerrådet i anerkendelse af, at vi i sidste fase er nået frem til god fælles forståelse både mellem partigrupperne i Nordisk Råd og i forhold til Ministerrådet.
Det lover godt for arbejdet og budgettet det næste år, og det bør ikke tage mere end højst nødvendigt af vores tid, for der er jo nok politik at drøfte, når vi mødes i Nordisk Råd.
Tak til regeringen for redegørelsen, tak til ministeren for det gode og tillidsfulde samarbejde med delegationen og tak til delegationen for det gode indbyrdes samarbejde, som
jeg føler, vi har.