runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Det er lidt noget vås, vil jeg sige til fru Line Barfod.
Vi ville bare ikke gøre det samme, som Enhedslisten ville gøre.
Selvfølgelig ville vi gøre noget.
Vi har taget en lang række initiativer, som jeg også har været inde på, og en af de vigtigste ting, vi kan gøre, er at forbedre rammevilkårene og konkurrencevilkårene for dansk erhvervsliv.
Det er jo i den private sektor, at arbejdsløsheden stiger.
Det er jo ikke inden for det offentlige. I 2002 var der en stigning på 10.000 personer i den offentlige sektor - 10.000 personer i den offentlige sektor! - og i år forventes der en yderligere stigning på 3.000 personer, nøjagtig som man forventer næste år.
Der er altså en klar vækst af antallet i den offentlige sektor.
Så gælder det da om at satse på, at vi kan sikre nogle bedre rammevilkår i det private erhvervsliv.
Og der har denne regering taget en lang række initiativer på skatteområdet, skatteforenklinger, integration, arbejdsmarkedsreformen »Flere i arbejde«, og så bygger vi i øvrigt langt flere boliger, end den tidligere regering kunne præstere, da fru Line Barfod sad som parlamentarisk flertal for en regering.
Samlet vurderer vi, at der af forskelligartede boliger vil blive bygget 21.000 om året.
21.000 boliger er faktisk et ganske pænt tal.
Det er pænere end det, den tidligere regering præsterede.
Line Barfod (EL), 2003-06-03:
at svare.
Det er jo aldrig rart at blive konfronteret med virkeligheden.
Det er ikke nok, at man siger, man sætter hårdt ind og øger straffene, hvis man samtidig skærer hårdt ned på det forebyggende arbejde, så antallet af voldsofre stiger.
Det, der burde være det afgørende, er jo, om antallet af voldsofre falder.
Det er jo ikke nok, at man øger fartgrænserne, og at man fjerner det forebyggende arbejde på trafikområdet, så antallet af trafikdræbte stiger.
Det, der burde være det afgørende, er, om antallet af trafikdræbte falder.
Der er behov for at få bygget boliger; der er behov for mange flere ansatte i det offentlige, så man ikke skal slides ned af at knokle alt for hårdt.
Så siger hr. Jens Rohde, at Venstre ikke lader sig presse, men gør det, der er fornuftigt, men sandheden er jo, at da Enhedslisten for få uger siden havde rejst en forespørgselsdebat om beskæftigelsen og den stigende arbejdsløshed, kunne Venstre ikke se, at der var nogen fornuft i at gøre noget for at begrænse arbejdsløsheden.
Men nu kan man pludselig se det fornuftige i det, og hvis det ikke er på grund af pres fra Enhedslisten og andre, så er det svært at se, hvad årsagen er.
Marianne Jelved (RV), 2003-06-03:
Det er jo fascinerende at høre på de gode reklameslogans fra Venstres ordfører.
Lad mig hjælpe lidt: Siden 2001 er overskuddet på de offentlige finanser faldet fra 36 mia. kr. til 18 mia. kr., forudser finansministeren i år.
Pengene fosser ud af statskassen.
Siden 2001 er udsigterne for gældsnedbringelsen i 2010 forringet med i størrelsesordenen 70 mia. kr. Pengene fosser ud af statskassen.
Siden 2001 har arbejdsstyrken kun været faldende, og hvis vi skal tro på de prognoser, vi lige har fået fra regeringen, må man sige i bedste fald stagnerende.
Det er til trods for, at regeringens samlede regnestykke afhænger af en kraftig forøgelse af arbejdsstyrken.
Siden 2001 har skattestoppet forhindret forandringer og fornyelser og rettidig omhu.
Fuld tilbagekøbsgaranti.
Køb nu og betal om 10 år.
Ophørsudsalg.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-06-03:
Jeg skal ikke kommentere hr. Frank Jensens opfattelse af, hvad jeg er sat i verden for.
Der skal jeg henvise til mit ordførerindlæg om lidt, hvor jeg vil redegøre ganske nøje for det.
Men jeg vil gerne vide helt præcis, om det betyder, at Socialdemokratiet giver en garanti til alle boligejere minus 12.000 for, at de ikke vil møde skattestigninger i forbindelse med ejendomsværdien, hvis Socialdemokratiet får magt, som det har agt.
Er det en garanti, vi får her fra Folketingets talerstol til alle boligejere minus de 12.000 rigeste?
Skal jeg forstå det sådan?
For det er ikke det, man kan læse ud af Socialdemokratiets hjemmeside.
Kl 13.20
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Jeg er glad for, at fru Pia Christmas-Møller både har læst det og også forstået det, for det er rigtigt, at der ikke er noget skattestop i forhold til boligejerne.
Tværtimod siger vi, at hvis priserne stiger igen også for de mindre ejendomme, vil det selvfølgelig betyde, at der vil komme flere penge ind i ejendomsværdibeskatning.
Det er det, som Socialdemokratiet er optaget af.
Men det, som regeringen har fået ved sit skattestop, er jo en kraftig favorisering af en lille bitte gruppe af boligejerne i Danmark.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
Alle danskere har gavn af skattestoppet, ikke mindst fordi afgifterne ikke stiger.
Jeg må påregne, at hvis man vil ophæve skattestoppet, skal det også være sådan, at afgifterne får lov til at stige.
Hvad med kommune- og amtsskatter, vil jeg spørge hr. Frank Jensen. Hvad nytter det egentlig, at man nedsætter personskatterne, hvis det hele bliver spist op af kommune- og amtsskatter?
Vi har jo hørt adskillige af de kommunale folk
fra Socialdemokraternes side tale for, at man skulle sætte kommunerne fri, så de kunne få lov til at hæve skatterne. Hvad har befolkningen egentlig ud af det?
, fordi fleksible skatter giver højere skatter.
Sådan har det altid været - ikke mindst under Socialdemokratiske regeringer.
Men jeg synes, det er interessant, at hr. Frank Jensen kan stå heroppe og sige, at alle de penge, som man kan finde, vil man så bruge på skattelettelser.
Det er jo interessant, set i lyset af de utrolig mange forslag, som er kommet fra Socialdemokraterne, som er bekostelige forslag, og at Socialdemokraterne, hver gang vi i denne her regering laver en prioritering, ikke synes, den er i orden.
Hvorfor?
Hvis man vil hæve alle pengene ude i Nordsøen, og hvis man vil hente alle pengene fra de multinationale selskaber, hvorfor afviste man det så konsekvent, da man sad i regering, i forbindelse med alle de forslag, som Enhedslisten fremsatte gang på gang på gang på det her område? Hvad er der sket siden, ud over at man er kommet i opposition?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Nu har vi jo oplevet en regering, der konsekvent har skåret ned i forhold til virksomhedsligningen i Danmark.
Et af de store steder, hvor der er skåret i antallet af medarbejdere, er jo virksomhedsligningen i Danmark.
Der satser vi med en stor anstrengelse på at øge en ordentlig ligning af de multinationale selskaber, som Coca-Cola, McDonald's, Nestlé osv., som vi har set ikke betaler en krone i skat - ikke fordi de ikke har en stor omsætning i Danmark, men fordi de har lavet ordninger, hvor de køber deres varer hos deres eget moderselskab til overpriser.
Det er jo kendt, og der mener vi, at der er mulighed for at hente en større indtjening til fællesskabet.
Men det er ikke noget, vi har opereret med fra første færd som finansieringskilde til vores store skatteomlægning, og det ved hr. Jens Rohde også udmærket. Jeg kan i øvrigt ikke forstå, at hr. Jens Rohde overhovedet tør tage det her tema op i forhold til finansiering af løfterne.
Hvordan er det nu
med de der store skattelettelser på hele 25 mia. kr., der nu er udstedt frem til år 2010?
Hvor meget er det nu egentlig, der er finansieret af det?
Regeringen har i øjeblikket banket et stort hul i kassen, men til gengæld også et stort hul i sin troværdighed.
Jens Rohde (V), 2003-06-03:
De er fuldt finansieret i forhold til rammerne for 2010.
Det ved hr. Frank Jensen også godt.
Vi har fremrykket en lidt lavere vækst, men der er dog stadig væk tale om en vækst, så der er tale om fuld finansiering.
Med hensyn til det ligningskontor, som behandler alle de her multinationale selskaber, vil jeg gerne lige gøre hr. Frank Jensen opmærksom på, at der slet ikke er skåret ned på det kontor.
Så jeg ved ikke, hvor det er, hr. Frank Jensen henter de oplysninger, og hvad det er, han ønsker at gøre mere.
Det, der er interessant, er, at diskussionen ikke er ny.
Enhedslisten har gang på gang på gang taget denne debat op og har stillet det ene forslag efter det andet.
Vi er uenige i det
, fordi vi ikke mener, der er meget at hente, men det mente Socialdemokraterne jo heller ikke, da de sad i regering, for forslagene blev jo altid afvist.
Jeg er helt sikker på, at Enhedslisten kan bekræfte, at Enhedslistens forslag altid blev afvist, dengang Socialdemokraterne sad i regering. Men nu er man kommet i opposition, og så kan det hele lige pludselig lade sig gøre.
Ja, det kan det godt, hvis man vil ophæve skattestoppet, men det får selvfølgelig som resultat, at vi får stigende afgifter på det ene og det andet og det tredje og det fjerde.
Vi får
stigende ejendomsværdiskatter, vi får stigende kommuneskatter, vi får stigende amtsskatter, og hvad hjælper en nedsættelse af personskatten, hvis den alligevel spises helt op af noget andet?
Hvad hjælper den så den enkelte borger?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Det hele er jo rent hokuspokus og trylleri for en hr. Jens Rohde.
Det bliver bare finansieret ved en lidt lavere vækst i de offentlige udgifter, og det er, som om der ikke er nogen konsekvens af det.
Der var i hvert fald mange fra Venstres folketingsgruppe til stede, og jeg tror, man oplevede, hvordan det selv for Venstrefolk er at være kommunalpolitiker i Danmark under en VK-regering med støtte fra Dansk Folkeparti.
De presses i øjeblikket til at foretage nedskæringer, nedskæringer og nedskæringer, og det er ikke sjovt at være kommunalpolitiker, når alle de besparelser, der skal til for at finansiere løfterne fra regeringens side, sker pr. stedfortræder, og man bruger kommunalpolitikerne som gidsler.
Jeg kunne citere KL's formand, den gode Venstremand hr. Ejgil W. Rasmussen, for de meget, meget hårde angreb på regeringens uansvarlighed og mangel på indfrielse af løfter, han kom med på KL's generalforsamling, og jeg håber og tror, at en dag får den del af Venstre, der sidder ude i virkeligheden i kommunerne og har fingeren på pulsen,
lidt større indflydelse på regeringen.
Så kommer vi til at se, at man ikke bare finder sig i, at regeringen smører det af på kommunerne og på tillidsfolkene derude.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-06-03:
Jeg bliver nødt til at tage udgangspunkt i replikskiftet mellem hr. Frank Jensen og fru Anne Baastrup for lidt siden.
Der blev talt om rockerloven, og hr. Frank Jensen sagde, at det jo ikke er ret mange forbrydelser, der har en strafferamme på 6 år og derover, og det vil selvfølgelig betyde, at rockerlovens anvendelsesområde bliver forholdsvis begrænset.
Jamen det er jo ikke rigtigt.
Socialdemokratiet har selv været med til at forhøje strafferammerne for snart sagt alting, både for voldtægt og for groft tyveri og for andre ting, og det betyder, at flere og flere af disse forbrydelser vil få en strafferamme på 6 år og derover.
Der er ikke gjort noget forsøg fra Socialdemokratiets side på at få et ændringsforslag eller en præcisering ind i det lovforslag, som vil blive vedtaget i morgen med Socialdemokratiets stemmer.
De bestemmelser om hemmelig retspleje og civile agenter, som er fremsat af regeringen, vil være fuldstændig anvendelige over for en lang, lang række forbrydelser og ikke kun organiseret kriminalitet, og hvorfor har Socialdemokratiet ikke prøvet at få sig lidt betalt for ulejligheden med at skifte mening på dette område?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Ifølge retsplejelovens opbygning er det 6-års-grænsen, som er afgørende for indgreb i meddelelseshemmeligheden, altså telefonaflytninger og andre mere indgribende straffeprocessuelle efterforskningsredskaber, som det hedder. Fru Elisabeth Arnold har selvfølgelig ret i, at på grund af de seneste års udvikling er der flere typer alvorlig kriminalitet, der har fået strafferammer på 6 års fængsel og derover.
Men det siger jo ikke noget præcist om, hvor anvendelsen vil finde sted, altså hvor domstolene vil anvende muligheden i det meget, meget begrænsede omfang, jeg tror, det vil finde sted.
Men det må jo komme an på en prøve, og nu går der jo 2 år, inden vi får en redegørelse for det.
Men jeg er helt overbevist om, at det kan finde anvendelse, når det drejer sig om denne meget, meget velorganiserede kriminalitet, vi ser hos Hells Angels og Bandidos.
Det fremgår også af lovforslaget, at det er her, lovforslaget er tiltænkt anvendelse, og jeg har fuld tillid til, at når lovforslaget er blevet vedtaget i morgen, vil de dommere, der for fremtiden får mulighed for at afsige en retskendelse om, at man kan anvende en civil agent, kun gøre det i meget begrænset omfang.
Jeg skal ikke gå i detaljer med, hvilke begrænsninger der er, for dem er der mange af, og dem kender fru Elisabeth Arnold også.
Men det, vi er optaget af i Socialdemokratiet, er: Kan vi få knaldet den hårde kerne i Hells Angels og Bandidos, skal vi gøre det.
Elisabeth Arnold (RV), 2003-06-03:
Jeg synes, at hr. Frank Jensen skulle holde sig til det, sagen handler om, nemlig lovforslag nr. L 218.
Der kom for nogen tid siden et beslutningsforslag fra Socialdemokratiet angående rekruttering til rockergrupper, og det støttede Det Radikale Venstre, for det var et glimrende forslag.
At regeringen ikke ville støtte det, er så en anden ting.
Socialdemokratiet har intet gjort for at få afgrænset mulighederne for at anvende civile agenter, som hr. Frank Jensen så nydeligt forklarer heroppefra.
Man har ikke fået noget til gengæld på området, man har fået nogle løfter om, at om 2 år kan der måske ses på en revision - det løfte kan enhver jo få - og det vil sige, at i de 2 år kan der ske voldsomme krænkelser af retssikkerheden i vores retssystem. Så lige en sidste ting: For et års tid siden stemte Socialdemokratiet med meget, meget stor energi imod et forslag om anonyme vidner, som senere blev vedtaget af regeringen og Dansk Folkeparti.
Nu står Socialdemokratiet bag dette lovforslag, hvor der helt tydeligt er beskrevet regler, som skal anvendes i forbindelse med brug af anonyme vidner, og det vil sige, at nu accepterer man anonyme vidner, men for 1 år siden gjorde man det ikke.
Spørgsmålet er: Har Socialdemokratiet skiftet mening, eller er de bare blevet snydt?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Vi skal ikke have kafkaske straffeprocesser i Danmark.
Vi skal have sikkerhed for, at domstolene får forelagt det, som politi og anklagemyndighed vil forelægge som grundlag for, at folk dømmes, og det giver lovforslaget sikkerhed for.
Der er i øvrigt heller ikke nogen, hverken fru Anne Baastrup eller den radikale ordfører, som har betvivlet, at sådan vil det være, så der er altså ikke nogen, der bliver dømt, uden at et fældende bevis bliver forelagt retten.
Spørgsmålet er: Vil vi acceptere, at politiet har mulighed for at anvende en person fra det kriminelle miljø til mere end det, de bliver brugt til i dag?
Fru Elisabeth Arnold ved jo godt, at i dag bruger politiet folk fra det kriminelle miljø som meddelere, men det er ureguleret.
Det får vi nogle retningslinjer for nu, og det er jeg glad for, for det har der længe været brug for.
Vi har noget domspraksis fra Højesteret, men nu får vi nogle egentlige retningslinjer, og det er godt, for det er et fremskridt for retssikkerheden.
Så er spørgsmålet: Vil vi så tage skridtet videre, så disse folk fra det kriminelle miljø må bruges til at introducere en politiagent, som i øvrigt er fuldt lovlig i dag efter retsplejeloven?
Her siger vi: Ja, når de forudsætninger, som nu bliver lovfæstet, er opfyldt, og vi i øvrigt også har sikkerhed for, at det øvrige materiale, der tilvejebringes ved efterforskningen, forelægges helt og fuldt for den dommer, der skal afgøre, om den tiltalte er skyldig eller ej.
Det fulde bevisgrundlag skal forelægges domstolene, og domstolene har fri bevisbedømmelse, og det har været helt afgørende for os.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-06-03:
Nu har fru Pia Kjærsgaard fået regeringspartierne med på et forslag til vedtagelse, der er så højreorienteret, at præsident Bush sikkert ville være dybt misundelig, hvis han så teksten.
Det skal jeg ikke gå yderligere ind i, det taler for sig selv,
men jeg vil bare stille dette spørgsmål: Har man skruet dette drakoniske forslag til vedtagelse
sammen for at undgå at tage stilling til det andet forslag til vedtagelse, som hr. Frank Jensen fremsatte på vegne af en række partier, bl.a. Enhedslisten?
Det kunne man godt få en mistanke om.
Jeg håber ikke, det er tilfældet, men jeg vil godt spørge fru Pia Kjærsgaard om det, for det er jo velkendt, at regeringen agter at begynde et udsalg af de almene boliger.
Derfor vil jeg godt spørge fru Pia Kjærsgaard, om det forslag, hun har fremsat sammen med regeringspartierne, i virkeligheden er et forsøg på at undgå at tage stilling til endnu et asocialt udspil fra VK-regeringen.
Jann Sjursen (KRF), 2003-06-03:
Ikke så mærkeligt var fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti glad for at samarbejde med regeringen, og det har jeg fuld forståelse for.
Et af de områder, hvor det absolut ikke er gået som forventet - må jeg sige til fru Pia
Kjærsgaard
- er i spørgsmålet vedrørende eksklusivaftaler.
I sidste folketingssamling fremsatte
Kristeligt Folkeparti og Dansk Folkeparti sammen et beslutningsforslag, som skulle gøre op med fagforeningstyranniet og sikre organisationsfriheden på arbejdsmarkedet.
Hvorfor har Dansk Folkeparti ikke tilsluttet sig det lovforslag, som er en udmøntning af det beslutningsforslag, vi var fælles om?
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-06-03:
Vi har under tidligere forhandlinger, eksempelvis i forbindelse med finansloven, afsat midler til handicappede og vil gøre det igen.
Hvis jeg helt konkret skal svare hr. Villy Søvndal, kan jeg sige, at vi afviser besparelser på handicapområdet.
i Folketingssalen, og jeg gør det så endnu en gang.
Villy Søvndal (SF), 2003-06-03:
Jeg vil starte med at kvittere for den omhyggelighed, hvormed fru Pia Kjærsgaard undgår at svare på det, hun bliver spurgt om.
Jeg spurgte meget konkret til de oplæg, der ligger til besparelse på handicapområdet, som i øjeblikket forhandles i ministeriet sammen med Kommunernes Landsforening og Amtsrådsforeningen, fordi Dansk Folkeparti er støtte bag regeringen til den snævre aftale, der tvinger de her ting igennem.
De er senest beskrevet i Berlingske Tidende for 14 dage siden.
Jeg har et bilag, hvor de er meget præcist beskrevet.
Vi har ikke kunnet få rapporten frem.
Er fru Pia Kjærsgaard så stolt af at få lov til at være tæt på regeringen, at det er den nødvendige pris?
Vil fru Pia Kjærsgaard ikke godt svare på det i stedet for at svare på alt muligt andet?
Det er faktisk hensigten med spørgsmål, at man svarer på dem.
Pia Kjærsgaard (DF), 2003-06-03:
Jamen altså jeg kender jo efterhånden sangen fra de varme lande, når hr. Villy Søvndal går på talerstolen.
Det er påstande, der overhovedet ikke er belæg for.
SF har naturligvis et problem, fordi der er kommet et andet parti, som netop lægger utrolig stor vægt på det sociale område, som hver evig eneste gang, vi er med i en finanslovforhandling, som hver evig eneste gang, vi er med i en kommuneforhandling, sørger for, at der på en eller anden vis bliver tildelt midler til det sociale område.
Det har vi bevist hver evig eneste gang, vi har lavet en finanslov, hver evig eneste gang, vi har lavet en kommuneaftale, hvilket vi også vil gøre igen, selv om kommunerne er nødt til - erkendt - da der skal være et skattestop, og da det ikke er som i de gamle dage, at have en stram økonomi.
Sådan er det.
Men det sociale område er højt prioriteret.
Det har der været en debat om her i Folketingssalen, hvor vores finansordfører, formanden for Folketingets Finansudvalg, hr. Kristian Thulesen Dahl, klart har tilkendegivet det, og det vil vi gøre igen.
Pia Christmas-Møller (KF), 2003-06-03:
Fru Pia Kjærsgaard har jo fuldstændig ret i, at det er svært at blive klog på, hvad det er for et regeringsalternativ, oppositionen søger at opstille til den borgerlige regering.
Jeg spurgte før frokost hr. Frank Jensen, hvad Socialdemokratiet egentlig mener om skattestoppet på boligområdet, om boligejerne skal forvente massive skattestigninger, hvis Socialdemokratiet får magt, som det har agt, sammen med Det Radikale Venstre.
Først henviste hr. Frank Jensen kækt til partiets hjemmeside, og derefter sagde hr. Frank Jensen, at kun 12.000 boligejere, de allerrigeste, ville få en skattestigning.
Jeg kan ikke blive klog på, hvad der er Socialdemokratiets politik.
Nu har jeg printet Socialdemokratiets hjemmeside ud vedrørende skat, og her står: »Derfor skal ejendomsværdibeskatningen som tidligere følge udviklingen i ejendomspriserne, men med rabat til de laveste indkomster og et loft over stigningen fra år til år.«
Det er da ikke et skattestop for ejendomsværdistigningerne.
Sådan kan jeg ikke læse det.
Har Socialdemokratiet endnu en gang ændret skattepolitik?
Det papir, jeg står med her, er det andet skatteudspil, Socialdemokratiet er kommet med i opposition, men det kan være, at vi i dag får et tredje i mundtlig form. Jeg vil gerne vide: Skal skattestoppet fastholdes for boligejerne, ja eller nej?
Villy Søvndal (SF), 2003-06-03:
Fru Pia Kjærsgaard indledte sin tale med at sige, at der er afgørende områder, hvor det ikke er gået som forventet.
Så kom striben af punkter.
Jeg havde så regnet med, at fru Pia Kjærsgaard var endt med socialområdet, fordi Dansk Folkeparti jo har markedsført sig som et parti, der er optaget af sociale forhold.
Derfor synes jeg faktisk, at det var tankevækkende, at der ikke var et ord om det i fru Pia Kjærsgaards tale, specielt fordi vi står lige over for kommuneaftalerne, hvor Dansk Folkeparti også i det spørgsmål er regeringens støtteparti, og hvor der er et oplæg om de strammeste økonomikrav til kommuner og amter, der nogen sinde er lavet.
Vi har tilladt at drage det frem, at det kommer til at gøre ondt.
I ministerierne sidder man i øjeblikket under ledelse af Socialministeriet og diskuterer en spareplan på handicapområdet.
KL skriver i deres notater, at de er ved at forberede sig på opgaven.
Det drejer sig om brugerbetaling for handicappede.
Det drejer sig om at flytte dem tilbage på store centrale institutioner og væk fra den dyre decentrale model.
Det drejer sig om stribevis af forringelser.
Så spørger jeg bare: Kolliderer virkeligheden ikke voldsomt med det billede, Dansk Folkeparti har forsøgt at tegne af sig selv som et socialt parti?
Er det her ikke dybt, dybt asocialt?
Frank Jensen (S), 2003-06-03:
Det skal såmænd nok gå denne gang, som det er gået alle de andre gange, hvor fru Pia Kjærsgaard er blevet fanget i at skulle bidrage til massive forringelser for de dårligst stillede i det her land.
Der er jo masser af eksempler fra de sidste 18 måneder på, at fru Pia Kjærsgaard har ramt de vælgergrupper, som hun siger at Dansk Folkeparti repræsenterer, nemlig de gamle og dem ude i kommunerne, som i øjeblikket mærker forringelser på det ene område efter det andet.
I øvrigt sidder
Dansk Folkepartis medlemmer derude og stemmer for det.
Så der er jo en fin sammenhæng mellem den politik, man nu fører på Christiansborg, og den, man fører ude i kommunerne.
Ja, ja, det skal nok gå alt sammen, fru Pia Kjærsgaard.
Det bliver afsløret dag for dag, at Dansk Folkeparti er placeret langt ude til højre, også når det drejer sig om socialpolitik.
Her har vi at gøre med de boligsociale områder, og her står fru Pia Kjærsgaard op, når spørgsmålet er om det, og begynder at snakke om retspolitik, kriminalpolitik.
Jeg spurgte: Tror fru Pia Kjærsgaard, at det bliver lettere for ældre mennesker og for børnefamilier at få en bolig, når man sælger 60.000 af de boliger, hvor folk i dag kan stå på en venteliste for at komme ind?
Kan vi få et klart svar på det spørgsmål?
Alle boligfolk siger, at det bliver langt sværere, det kan jeg hilse og sige fru Pia Kjærsgaard.