runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jes Lunde (SF), 1999-12-15:
Jeg skal starte med at svare fru Hanne Severinsen, om det er fair, at man laver vidtgående aftaler i nattens mulm og mørke.
Jeg må sige, det er vistnok set før på Christiansborg.
Det er jo en helt tilbagevendende begivenhed.
Det var det såmænd også for SF sidste år.
Sidste år blev der lavet en større aftale med K og V, som vi synes var forfærdelig i mange henseender.
Vi stemte imod den.
Da inddrog man også forskellige temaer, f.eks. kom daghøjskolerne pludselig ind i det.
Og nu ligger der så en flerårsaftale dér, som SF ikke kan komme ind og blande sig i.
Det er utrolig irriterende at være ude for sådan noget, når der er lavet et stort forlig.
Men det er nok et vilkår, som er svært at komme uden om.
Det er en regerings privilegium, at den kan sætte ting ind i en finanslovsammenhæng og sige, at nu vil vi have en afgørelse af det.
Og kan den finde en kreds af partier, som vil bære det, så er det sådan, og så er der nogle, der er udenfor.
Lad mig sige til hr. Frank Aaen i den forbindelse, at SF har intet gjort for at holde Enhedslisten væk fra forhandlingsbordet, ikke på noget tidspunkt.
Det er ikke SF, der har ledet forhandlingerne.
Det venter vi med, til vi har
en stærkere position.
Det er altså finansministeren, der leder de forhandlinger, og hvis Enhedslisten har et anbringende at gøre omkring tilrettelæggelsen af det, så må man håndtere det med finansministeren.
Tværtimod har vi været optaget af at få Enhedslisten med på en række strækninger, fordi vi ved, at vi har haft et helt og aldeles fornuftigt samarbejde med Enhedslisten.
Om servicejob og også om alle mulige andre emner har vi haft parallelle tanker, og vi har været interesserede i, at Enhedslisten kom med i flest mulige aftaler.
Til allersidst til hr. Kofod-Svendsen om lovkvaliteten: Jamen den mulighed, vi indtil videre har diskuteret i SF's folketingsgruppe, er at indskrive i Folketingets forretningsorden, at der skal gå 30 dage fra første behandling til tredje behandling.
Det er én mulighed, men vi er åbne over for andre ideer, som sikrer, at der er en rimelig tid til at lave kvalitet i lovgivningen.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-15:
Jeg har selv følt det vanskeligt - det gælder især for et lille parti, hvor man sidder i flere udvalg, og nogle gange falder udvalgsmøderne næsten oven i hinanden - dér for alvor at sætte mig ind i de lovforslag.
Så jeg hilser det velkommen, men er lidt optaget af, hvilke frister der skal være.
Skal der være en dato for, hvornår der er indgået en finanslovaftale, så man sikrer sig så og så mange dage?
For at flytte på julen går jeg ud fra, at man ikke har planer om.
Så der er nogle grænser i den anden ende.
Hvornår skal man være færdig efter SF's opfattelse, og hvilke forslag fremsætter man konkret for at nå de ønskede mål?
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Det er også lidt til forløbet af forhandlingerne om ændringsforslag, hvor jeg sagtens kan følge hr. Jes Lunde i, at man bør give sig bedre tid på mange stræk, og på andre tidspunkter er man nødt til at gøre sig færdig.
Men jeg synes alligevel, at jeg har et spørgsmål til hr. Jes Lunde: Var det nu klogt, at partier, der i øvrigt i lang tid havde forhandlet ting i fællesskab i et langt stræk, blev holdt udenfor?
Lige pludselig midt om natten så beslutter regeringen, CD og SF af uransagelige grunde at køre videre uden de andre partier, der ellers havde været med i forhandlingerne.
Altså et parti som Enhedslisten, der havde været med til at forhandle seniorjob, som havde været med til at forhandle voksen- og efteruddannelsesreform og havde været dybt nede i det.
Så lige pludselig mener SF, at de sammen med CD og regeringen kan køre de forhandlinger til ende uden at inddrage, uden at invitere, uden på ét eneste tidspunkt at sige: Hov, skulle vi ikke høre de andre, der i øvrigt var med i de her forhandlinger, om de har noget at tilføje, inden vi laver aftale.
Hanne Severinsen (V), 1999-12-15:
Jeg synes, det er synd, at SF ikke vil støtte det forslag, vi har om 200 mio. kr. til en flerårig aftale for de videregående uddannelser.
Når jeg går op med en kort bemærkning til hr. Jes Lunde, så er det, fordi hr. Jes Lunde talte om sjusk og om, at nu måtte vi have en bedre lovgivningsproces.
Synes hr. Jes Lunde, at det er hensigtsmæssigt, at man laver et forlig i nattens mulm og mørke, hvor man sikrer sig, at et meget, meget snævert flertal nu skal sidde og forhandle om samtlige videregående uddannelser og flerårige aftaler uden om næsten den samlede halvdel i Folketinget, som er holdt udenfor?
Jes Lunde (SF), 1999-12-15:
Jeg skal bare kort redegøre for, hvordan SF vil stemme til ændringsforslagene.
Det er sådan set meget enkelt.
De ændringsforslag, der er stillet af finansministeren, som er begæret til afstemning, stemmer vi for.
For så vidt angår forslag, der er stillet af andre partier, så er der kun ét, vi stemmer for.
Der er øvrige forslag stillet af Enhedslisten, V og K og Dansk Folkeparti, osv.
Ja, der kan være mange fornuftige forslag imellem.
Der er forslag om bedre hjemmehjælp, der er forslag om renovering af fredede bygninger, der er mange gode forslag imellem.
Men det er jo sådan, at vi har et forlig med regeringen om finansloven, og derfor stemmer vi de forslag ned, som ikke indgår i de aftaler, vi har med regeringen.
Så enkelt vil vores stemmemønster blive.
Lad mig benytte lejligheden til at sige en enkelt anden ting: Vi synes, det har været et problem i behandlingen af finanslovforslaget her, at der er så megen følgelovgivning, der skal ekspederes på så kort tid i Folketinget, som tilfældet er i øjeblikket.
Det synes vi ikke er tilfredsstillende.
Det betyder, at der er en risiko for, at lovkvaliteten ikke er i orden.
Det kan måske endda gå, når man er forligsparti, fordi så har man set nogle af lovudkastene på forhånd, men for dem, der er i opposition, må det være meget svært at nå at forholde sig ordentligt til det, der sker i de her dage. Derfor vil vi til januar fremsætte forslag om ændring i forretningsordenen, sådan at der skal gå længere tid fra første behandling af et lovforslag og til tredje behandling, så der er sikret kvalitetstid, hvor Folketinget kan vurdere tingene ordentligt, få en rimelig første, anden, tredje behandling, tid til deputationer i udvalgene, tid til opklarende spørgsmål. Det vil så betyde næste år, at finanslovprocessen skal afsluttes noget før, at man formentlig omkring 15. november vil skulle lave et finanslovforlig og ikke helt op til slutningen af november.
Dér er Folketinget og regeringen ikke anderledes end en hvilken som helst skoleelev, der først får lavet tingene i sidste øjeblik.
Sådan er det også her, forlig laves i det sidst tænkelige øjeblik, de overhovedet kan laves.
Det er så også fair nok, men så må vi bare sikre, at der er ordentlig tid efterfølgende til at foretage en ordentlig behandling af følgelovgivningen, så vi sikrer en god kvalitet i Folketingets arbejde.
Det vil vi tage initiativ til i januar måned ved ændring af forretningsordenen.
Mogens Lykketoft (S), 1999-12-15:
Jeg synes bare, at jeg vil gøre én bemærkning til hr. Nødgaards appel om, at det er forkert at regulere lønningerne af hensyn til det øvrige arbejdsmarked.
Jeg vil gøre det ved at nævne for hr. Nødgaard følgende tal: Siden Folketingets lønreform i 1986 er arbejderlønnen i Danmark steget til 179 pct., funktionærlønnen til 174 pct., og politikerlønnen til 136 pct.
Med de ændringer, der nu vedtages, vil det for en MF'er i hovedstadsområdet og for en minister bringe denne stigning op til 167 pct.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
Det er altså lidt utroligt, for det virker
, som om at jo enklere man stiller spørgsmål til hr. Jan Petersen, desto mindre svar får man på det, man spørger om.
Nu kan jeg altså forstå, at Dansk Folkeparti først ikke blev inviteret, fordi det jo var klart efter de ændringsforslag, vi har stillet, at det kunne man overhovedet ikke.
Det bliver så nu til, at det var et spørgsmål om, at vi ikke har lavet et eller andet stort forkromet forhandlingsoplæg, og derfor inviterede man os ikke.
Må jeg så spørge, hvad vi egentlig havde første behandling af finanslovforslaget tirsdag den 7. september i år for?
Der holdt jeg jo et ordførerindlæg for Dansk Folkeparti, som gjorde, at finansministeren efterfølgende som afslutning på debatten sagde: »Men det var egentlig et meget behersket ambitionsniveau, hr. Thulesen Dahl gav udtryk for, og jeg mener, det er en langt kraftigere tilnærmelse til det, der er realistisk, end det, Venstre og De Konservative har demonstreret i deres udspil.«
Så den holder nok heller ikke, må jeg sige til hr. Jan Petersen.
Hvorfor siger man det ikke bare, som det er?
Det har man jo lov til.
Det er et spørgsmål om, at statsministeren har dekreteret, at der skal føres isolationspolitik her i Folketinget, og deraf mit meget enkle spørgsmål til hr. Jan
Petersen
Varer det perioden ud, hvor den her regering sidder?
Skal vi forvente, at næste år og året efter, hvis vi kører valgperioden ud, behøver vi ikke i løbet af efteråret at sætte tid af til at skulle til finanslovforhandlinger i Finansministeriet?
Et meget enkelt spørgsmål.
Jes Lunde (SF), 1999-12-15:
Til fru Hanne Severinsen vil jeg sige, at hvis vi skal lave sådan nogle aftaler om, at der ikke må komme noget i spil, uden at alle er orienterede, så er det jo en aftale, der skal gælde alle partier, og det er jo ikke noget, SF bare kan stå og love.
Vi er nødt til at have samme frihed som andre partier til at bringe temaer op i en finanslovforhandling, også uden at forhåndsorientere Venstre og De Konservative.
Men hvis Venstre og De Konservative for fremtiden vil forhåndsorientere SF, før de diskutere nogen som helst sager med regeringen, så er det da interessant, og det hører jeg meget gerne noget mere om.
Vi kunne ikke drømme om at indgå sådan en ensidig aftale om, at vi er forpligtet til ikke at inddrage nye temaer i nattens mulm og mørke, som det hedder.
Den frihed er man nødt til at have i en forhandling, når man skal have et helt forlig til at gå op.
Når nogle skal have indflydelse på nogle områder, og andre går efter noget andet, så er man nødt til at have bevægelsesfrihed, også med hensyn til hvilke temaer man diskuterer.
Til hr. Frank Aaen igen, som siger, at ingen tvang SF til at indgå en aftale: Jo, SF var tvunget af, at vi gerne ville have mest muligt af vores politik igennem.
Det er det afgørende for os.
Vi har linet nogle krav op under
forhandlingerne
Det er det primære for os.
Hvordan forhandlingerne tilrettelægges kommer så i anden række, men det er finansministeren, der har haft afgørelsen
af, hvordan de forhandlinger har skullet tilrettelægges, og vi har ikke på noget tidspunkt bedt om, at Enhedslisten blev holdt uden for døren, tværtimod.
På et tidspunkt, hvor der var udsigt til, at Enhedslisten kom til at stå endnu mere i kanten, end det endte med, arbejdede vi for at trække Enhedslisten ind i aftalerne, og det er jeg sikker på at de, der har deltaget i forhandlingerne, kan bekræfte.
Det sidste, fru Gitte Seeberg spørger om, nemlig om vi kan løfte sløret for nogle af de der 3 mia. kr., der skal skaffes ved at omlægge aktiver.
Nej, det kan vi ikke.
Mig bekendt har regeringen ikke gjort sig sine overvejelser om temaet, og det har vi såmænd heller ikke i SF, så det er noget, vi kommer til at se på i løbet af året.
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Enhedslisten blev ikke trukket ind i forhandlingerne.
Enhedslisten blev indbudt til at skrive under på nogle aftaler, der var indgået, og der var ingen, der tvang SF til midt om natten at indgå aftaler om servicejobbene.
Det var et fælles projekt.
Det var der for længst nået principiel enighed om.
Det kunne sagtens have afventet morgenen, hvor vi kunne have forhandlet i fællesskab og f.eks. i fællesskab have arbejdet for, at ordinære job, som mennesker skal betjene i 5 år, 10 år, 12 år efter det, der lægges op til, selvfølgelig også skal indeholde det helt elementære, at de giver ret til dagpenge.
Jeg mener altså, at voksen-/efteruddannelsesreformen var fælles gods, som vi i fællesskab kunne have forhandlet igennem. Nu kunne vi ikke komme til at ændre i teksten
Nu var vi nødt til at tilslutte os den og så få en forhandlingsgaranti om, at hvis det viser sig, at den ikke opfylder målene, skal hele aftalen genforhandles.
Det var den eneste måde, vi kunne tilslutte os den aftale på, for det, der lå, var for ringe.
Sådan var der et par lange stræk, hvor tingene blev for dårlige, fordi SF svigtede at være sammen med venstrefløjen.
Jette Gottlieb (EL), 1999-12-15:
Der er jo to ting at sige til det sidste:
Hvis man ikke kan se forskel på, om man indbyder et parti til at tilslutte sig en aftale, der er indgået til sidste komma, og så på det at være med i forhandlingerne, så mener jeg nok, at man skal gå en forhandlingsrunde igen.
Det andet er det forhold, at SF og Enhedslisten jo var dem, der stod med flertallet, hvis man skulle snakke indtægter, og det faktum var jo tilstrækkeligt til, at man kunne sige, at det her må vi vente med, til vi har fået det sidste parti indbudt, så vi kan få den aftale lavet færdig.
Man kan f.eks. se på voksen-/efteruddannelsesreformen, at der jo er stor tvivl om, hvordan indtægterne er dækket, hvis ikke man kan være sikker på, at Enhedslisten er med til at stemme for den i sidste ende, for der har CD taget et forbehold.
Så det er altså ikke så enkelt.
Jes Lunde (SF), 1999-12-15:
Den udlægning af forløbet er jeg selvfølgelig totalt uenig i.
Med de spillemuligheder, vi havde, med de partier, der skulle til for at skabe et flertal bag tingene, var det klogeste, SF kunne gøre, at gå efter at sætte sin egen politik i forreste række.
Det er opnået i de politiske resultater, vi er gået efter.
Det har vi så forhandlet med regeringen om.
Vi har forhandlet med CD.
Vi har forhandlet med Enhedslisten.
Som processen lå, som den var tilrettelagt fra finansministerens side, med de ønsker, der lå fra andre partier om, hvordan de gerne så processen kørt, og hvilke aftaler de var parat til at indgå, måtte SF køre det her forløb, som vi har gjort, for at opnå de resultater vi har opnået.
Vi står samlet set med en meget tilfredsstillende finanslov, hvor SF har fået indflydelse på en lang, lang, lang række områder.
Det er fair, at Enhedslisten ikke er tilfreds med det, fordi Enhedslisten kan have haft andre synspunkter på det. O.k.
Men SF har måttet prioritere at få så stærk en indflydelse på finansloven.
Vi havde gerne set, at Enhedslisten var med i flere aftaler.
Det har vi overhovedet ikke forsøgt at spærre for, og det er faktisk SF, der har arbejdet for at trække Enhedslisten ind i nogle af de aftaler, hvor der ikke var udsigt til, at Enhedslisten kom ind.
Det er historieskrivning.
Thor Pedersen (V), 1999-12-15:
Jeg bemærkede, at den socialdemokratiske ordfører, hr. Jan Petersen, nævnte Venstre, og at vi skulle have tilsluttet os indholdet i politiforliget, som andre havde aftalt.
Må jeg spørge: Hvad er det, der indholdsmæssigt er ændret i politiforliget, som ikke var det forhandlingsresultat, der var opnået hos justitsministeren, hvor Venstre deltog i møderne?
Vil ordføreren helt klart beskrive, hvad der ikke er med?
Jeg vil godt have at vide, hvad det skulle være. Jeg kan nævne, hvad der ikke var med hos justitsministeren, og det var 230 flere betjente, som blev tildelt V og K af finansministeren på et møde i Finansministeriet.
Så var der den detalje, at der blev fjernet 10 mio. kr., fordi Schengenaftalen først indføres senere end forventet.
Ellers er der ingen ændringer.
Det, vi ikke var med til, var finansieringsdelen, som regeringen senere lavede om, men politiforliget ligger, som vi forlod det hos justitsministeren.
Ulla Tørnæs (V), 1999-12-15:
I går surfede jeg lidt på Internettet, og jeg stødte så på Socialdemokratiets hjemmeside.
Der så jeg, at der var en glimrende service, der hed: Ren besked om finansloven.
Har du spørgsmål eller kommentarer til Socialdemokratiet om den nye finanslovaftale, så skriv og få ren besked.
Jeg erfarede så, at der var et glimrende spørgsmål stillet af den socialdemokratiske overborgmester her i København, og spørgsmålet var ganske enkelt: Hvorledes har man beregnet, at Københavns Havn skal og kan bidrage med 750 mio. kr. plus fire gange 250 mio. kr.?
Imidlertid måtte jeg erkende, at der ikke var noget svar på det ganske glimrende spørgsmål stillet af den socialdemokratiske overborgmester.
Da servicen altså ikke kunne finde sted på Socialdemokratiets hjemmeside, vil jeg gerne bede den socialdemokratiske ordfører hjælpe mig lidt på vej og svare på Jens Kramer Mikkelsens spørgsmål, som altså ikke har kunnet besvares på Socialdemokratiets hjemmeside.
Jeg synes sådan set, at også Folketinget har et krav på at få at vide, hvordan Socialdemokratiet og regeringen er nået frem til, at det lige præcis er 750 mio. kr., og at det efterfølgende er fire gange 250 mio. kr., det handler om.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Det er jo interessant, at både hr. Frank Aaen og hr. Kristian Thulesen Dahl mener, at en af dem, der er inviteret til forhandlingerne, skal svare på, hvorfor de ikke har fået en invitation til et bestemt tidspunkt eller aldrig har fået nogen.
Jeg har deltaget som inviteret på mit partis vegne, og regeringen tilrettelægger så forhandlingsforløbet, formentlig vel i respekt for de partier, som viser interesse for at deltage i processen.
En vis fornemmelse for, hvem der deltager i drøftelser sammen, må regeringen vel også have for at kunne tilrettelægge forløbet, og det er jo også deraf, selve forløbet udspringer.
Jeg vil så bare nøjes med at glæde mig over, at det gav et aftalekompleks, som også involverede hr. Frank Aaens parti på ganske fornuftige punkter, og jeg mener i og for sig ikke, at det skal ødelægges af det konkrete forløb af selve invitationerne. Så vil jeg blot gøre den bemærkning til hr. Kristian Thulesen Dahl: Jeg kendte selvfølgelig ikke ændringsforslagene.
Det var da en af de såkaldte hurtige bemærkninger, man kommer med, men så vil jeg komme med den lidt mere grundlæggende problemstilling med hr. Kristian Thulesen Dahls parti: der har slet ikke været noget forhandlingsoplæg, der har slet ikke været nogen som helst finanspolitiske oplæg fra Dansk Folkeparti det her år.
Det eneste, vi har kunnet tage afsæt i, hvis vi skulle bedømme den finanspolitiske relevans i at inddrage Dansk Folkeparti, er annoncer.
Hr. Kristian Jensen vil allerede nu konkludere, at vi kun kan finansiere ændringer i det her land via øgede skatter.
Jeg ved ikke, om vi kun har den strategi.
Hr. Kristian Jensens parti var ganske god til det selv.
Denne regering præsterer også besparelser, men det er småt med besparelsesforslag fra Venstres side.
Der er godt nok papirbesparelser, men det er småt med konkrete forslag.
Der har ikke været noget at hente hos Venstre denne gang, der kunne reducere behovet for indtægter.
Hanne Severinsen (V), 1999-12-15:
Der står klart i vores udspil, at vi ønsker en kvalitetsforbedring inden for de videregående uddannelser og en flerårsaftale, og at vi har sat 200 mio. kr. af. Så får vi at vide, at vi jo bare kunne have hængt på, men ingen havde jo fantasi, og jeg må sige, at jeg havde det slet ikke, til at forestille sig, at der midt i en demokratisk proces, hvor man har tre lovforslag ude til høring, som giver anledning til utrolig megen debat, og hvor regeringen siger: Bare rolig, der er ikke taget nogen beslutning, så lige pludselig er taget den beslutning, at det i hvert fald kun er fem partier, der har indflydelse på, hvad resultatet skal blive.
Jeg må sige, det er meget overraskende.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
Men så vidt jeg hørte på hr. Jan Petersen - hvis hr. Jan Petersen har tid - for et øjeblik siden, så henviste han til vores ændringsforslag i sit svar på, hvorfor Dansk Folkeparti ikke var med i forhandlingerne og ikke skulle det til næste år; men det var ikke det, jeg spurgte om.
Nu kendte hr. Jan Petersen altså ikke de ændringsforslag på det tidspunkt, hvor statsministeren bestemte sig for, at Dansk Folkeparti skulle isoleres fra finanslovforhandlingerne, men sådan var det jo.
Det var jo på grund af, at statsministeren ønskede ført isolationspolitik her i Folketinget i forhold til Dansk Folkeparti.
Derfor er det helt naturlige spørgsmål til hr. Jan Petersen: Hvor lang tid gælder det?
Så længe den her regering sidder?
Så længe den her regering sidder og skal føre finanslovforhandlinger, bliver Dansk Folkeparti ikke inviteret til finanslovforhandlinger?
Det må være meget enkelt at svare på det, når man ser på efterårets forløb.
Det er et meget enkelt spørgsmål, og jeg forventer også at få et meget klart svar på det enkle spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Nu fik hr. Jan Petersen ikke svaret på, hvorfor forhandlingsforløbet blev sådan, at man lige pludselig holdt op med at indkalde nogle af de partier, der ellers havde været med til forhandlingerne f.eks. om servicejobbene.
Det kunne jeg godt tænke mig at få svar på.
Så er det jo ikke noget godt argument, at det var det, der blev aftalt.
Det er ikke et forsvar for, at mennesker, der i 12 år har haft et helt almindeligt arbejde, alligevel ikke efter de 12 år skal have ret til dagpenge.
De har oven i købet i de 12 år betalt a-kassekontingent, og alligevel har de ikke ret til understøttelse efterfølgende.
Det er ikke nemt at forstå, og derfor vil jeg gerne vide: Hvad mener Socialdemokratiet om det?
Jeg har læst, hvad der er blevet aftalt, men hvad mener Socialdemokratiet om det?
I øvrigt må jeg også sige, at det forekommer mig, at det er i modstrid med regeringens egen politik om, at folk skal blive længere på arbejdsmarkedet.
Det her betyder jo, at folk går på efterløn i stedet for at få dagpenge og kunne starte i andet arbejde.
Det her betyder jo også, at man bliver stavnsbundet i alle 12 år, for hvis ikke man har ret til dagpenge, så skal man være meget modig for at opgive et fast arbejde og begive sig ud i et, man måske ikke er garanteret i mere end kort tid.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Hr. Thulesen Dahl vil gerne drøfte den manglende invitation til Dansk Folkeparti.
Jeg vil såmænd blot konstatere, at med de ændringsforslag, Dansk Folkeparti er i stand til at præstere til dette års finanslovforslag, så ser jeg ikke, at der er noget grundlag for, at der skal udstedes invitationer til næste år.
Hr. Frank Aaen vil gerne have at vide, hvorfor der lige præcis er en forskel på optjeningsretten for dagpengene i forbindelse med servicejobbene.
Det politiske svar, der kan gives på det, er kort og godt: Det var det, de, der bar servicejobbene igennem, kunne blive enige om.
Jeg ved godt, at Enhedslisten også er med på servicejobbene og er uenige i det, men det var altså det, flertallet bar hjem.
Jeg konstaterer så, at der ikke er nogen, der får de her servicejob, som kommer i decideret forsørgelsesmæssig nød.
De får så adgang til efterløn.
Hr. Kristian Jensen og fru Hanne Severinsen beskæftiger sig så generelt med, at regeringen begår aftalebrud.
Nej, det gør regeringen ikke.
Der er mig bekendt ikke tale om et aftalebrud, for så vidt angår tipsforliget.
Jeg har ikke nogen liste med over, hvordan hovedaktionærer træffer beslutning på bekostning af mindretalsaktionærer.
Fru Hanne Severinsen mener, at man afskærer en masse partier fra at indgå i drøftelser om nogle af de vigtige temaer - folkeskole, videregående uddannelser - som er belagt med aftaleformuleringer.
Nå ja, sådan er det vel.
Man må jo altså kende sin besøgelsestid.
Hvis man vil være med i finanslovdrøftelser, så må man have pungen med, og så kunne det jo også godt være, at man kunne have fået indflydelse på det.
Jeg konstaterer, at når det drejer sig om politiet, var man i stand til at komme, da vi andre havde lavet aftalen, men det krævede så lidt bogholderimæssige ændringer.
Men der er altså grænser for, hvor mange af den slags manøvrer der kan laves, for at fru Hanne Severinsen og hendes parti kan være med.