runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-02-22:
Jeg vil gerne understrege, at jeg ikke taler om, hvad jeg ud fra politiske motiver eller andre motiver kunne opleve som hensigtsmæssigt eller ikke hensigtsmæssigt omkring, hvem der sidder på hvilke poster, og hvilke konsekvenser folk eventuelt selv kunne finde på at drage.
Det grundlæggende spørgsmål er: Kan man kun afdække et historisk forløb på en sådan måde, at man kan nære tillid til den måde, det afdækkes på, hvis en borgmester er suspenderet fra sin post?
Men det synes jeg sådan set heller ikke der skal være rækkevidde til.
Så når jeg svarer - og det gælder også i forhold til den gældende lovgivning - er det ud fra en vurdering af: Hvis alle kræfter - også politiske kræfter - i det byråd, der måtte være tale om, går offensivt til værks og udfylder deres politiske ansvar til det yderste, er der så rækkevidde i den eksisterende lovgivning til at sikre, at man kan få et undersøgelsesforløb, uden at man kan beklikke uvildigheden?
Det er i den vurdering, jeg i min tale for et øjeblik siden sagde, at der vil jeg ikke have, at man konkluderer på det, jeg har sagt på en sådan måde, at jeg skulle have erkendt, at loven ikke slår til.
Jeg er faktisk af den formening, at vi har tilsynsmyndigheder, som har værktøjer også i retning af tvangsbøder m.m., som har muligheder for også at give meget præcise direktiver i forhold til kommunalbestyrelsen, der sikrer, at man har øje også for habilitetsspørgsmål.
Statsamtmanden har i den konkrete situation over for mig da også meddelt, at der er man observant på, at vi har muligheder i styrelsesloven for, at en kommunalbestyrelse meget præcist over for en borgmester kan sige, hvordan man skal tilrettelægge f.eks. et bestemt undersøgelsesforløb, hvilke medarbejdere der i givet fald må referere hvorhen, og hvor de ikke må referere hen.
Der er altså en vifte af muligheder, og det er i den sammenhæng fremadrettet, at man ikke kan udelukke, at § 66 er relevant, for hvis en kommunalbestyrelse udsteder præcise direktiver og disse præcise direktiver ikke måtte blive efterlevet, så kan man jo over tid statuere den situation, som er reguleret ved den pågældende paragraf.
Det er det, vi snakker om.
Vi snakker ikke bagudrettet om, hvordan ting kunne gå så galt osv., osv.
Vi snakker om det her, og lige præcis i den fase burde der ikke være noget, der deler, for dér er vi jo enige om det grundsynspunkt, at ting skal undersøges på en sådan måde, at man kan nære tillid til det.
Det er præcis derfor, jeg er så ked af, hvis det stod tilbage som en konklusion, at nu har hele Folketinget erkendt, at der er et problem, for det ville være det samme som at sige, at man under ingen omstændigheder kunne nære tillid til de undersøgelser, der nu iværksættes, uanset hvordan man i den konkrete kommunalbestyrelse gik i gang med arbejdet og udførte arbejdet, og en sådan mistillid til en hvilken som helst kommunalbestyrelse vil jeg i hvert fald ikke være med til at skrive under på.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-02-22:
Der har i den senere tid været fokus på kommunalbestyrelsers kompetence eller mangel på samme, når det gælder løsningen af særlige problemstillinger.
Det er selvfølgelig paradoksalt, at ministre og kommunale embedsmænd kan afsættes, men ikke borgmestre.
For at man kan afsætte en borgmester, skal han/hun, sådan som reglerne er nu, have begået kriminalitet og være endeligt dømt ved domstolene eller gentagne gange have nægtet at udføre de beslutninger, som kommunalbestyrelsen vedtager. Effekten er, at nogle borgmestre bliver lidt for usårlige og dermed uimodtagelige for selv indlysende og fornuftige synspunkter, og derfor må vi se på de nuværende regler og vurdere, hvilke ændringer der er nødvendige, så selv de mest håbløse situationer, der kan opstå, også kan løses og gerne løses hurtigere, end vi har set.
på en løsning.
Ifølge forslaget skal indenrigsministeren i særlige tilfælde have kompetence til at indsætte en viceborgmester i borgmesterembedet i en kommune i en periode
på op til 3 måneder
, men den kompetence er vi i Kristeligt Folkeparti ikke begejstrede for at give indenrigsministre - ikke fordi ministeren er fra Venstre, men generelt. For Kristeligt Folkeparti er det vigtigt, at problemstillinger vedrørende det kommunale arbejde i videst muligt omfang også løses i kommunerne.
Det er nemlig nødvendigt med nogle ændringer, med nogle nye tiltag. De i lovforslaget foreslåede ændringer er imidlertid ikke nødvendigvis de bedste, og derfor kan Kristeligt Folkeparti ikke støtte lovforslaget.
Men vi ser gerne, at der arbejdes videre på området, og at man også giver sig god tid til at finde de rette løsninger og ikke blot haster nogle beslutninger igennem.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-22:
Først en servicemeddelelse til Venstres ordfører: Min ordførertale holder jeg med venlig tillempet vestjysk dialekt, som jeg plejer.
Kan Venstres ordfører ikke forstå det, vil jeg anbefale fru Marianne Pedersen at tage et sprogkursus hos f.eks. Venstres gruppeformand.
SF mener, det er bydende nødvendigt at ændre reglerne, så Brixtofteskandalen ikke kan gentages i andre kommuner.
Der er for os ingen som helst tvivl om, at der er behov for ændringer, præciseringer af reglerne i styrelsesloven.
Vi har faktisk set om ikke lignende sager så sager, som i høj grad havde behov for, at der var mulighed for at ændre på det forhold, at borgmestre er helt utrolig beskyttede af styrelsesloven.
Så må jeg også sige, at selv om vi mener, der er et stort behov for at gå ind og få ændret nogle forhold, er SF af principielle grunde imod særlovgivning og hastelovgivning.
Forslaget her kan efter SF's opfattelse med en vis ret betegnes lex Brixtofte og tenderer således særlovgivning.
Det er ikke i overensstemmelse med SF's demokratiopfattelse at lade den centrale myndighed gå ud og være afgørende for, hvornår der skal gribes ind.
Vi mener, det giver for mange problemer, for mange muligheder for, at der kan blive politiske undertoner i forhold til, hvad der bliver foretaget.
Derfor synes vi ikke rigtig, at det lige er forslaget her, som det foreligger, der er den rigtige løsning.
Derimod har vi i dag fremsat et beslutningsforslag, B
73, som vil kunne stoppe en ny Brixtofteskandale, såfremt byrådets flertal ønsker det.
Det forslag finder vi er bedre end lex Brixtofte, især fordi suspensionen af borgmesteren træffes af de lokalvalgte og ikke af det centrale styre.
Det betyder sådan set, at hvis der er to tredjedele af et byråd, der ønsker omvalg af borgmesteren, er det det, der skal ske.
Der er hovedprincippet i vores forslag.
Vi kan altså ikke støtte forslaget, som det foreligger
her, men vi vil under udvalgsarbejdet af såvel dette forslag som af B 73 gå ind i en meget konstruktiv drøftelse med henblik på at finde tilfredsstillende løsninger på eventuelle kommende Brixtoftesager.
Marianne Pedersen (V), 2002-02-22:
Ministeren har jo netop præciseret, at der er en mulighed for at stramme både tilsynsrådets beføjelser og kommunalbestyrelsens beføjelser, når der sker misrøgt af hverv, som lovforslaget jo tager højde for.
Den lovændring vil komme efter denne her situation, og ministeren har udtrykkeligt lovet, at i næste samling vil der blive fremsat en ændring af den eksisterende lovgivning, dersom Klagereformudvalget finder nogen grund til det.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Nu har Klagereformudvalget jo afsluttet sit arbejde, så jeg vil godt spørge fru Marianne Pedersen: Når der her fra talerstolen fra Venstres ordfører gives udtryk for, at der vil komme ændringsforslag, og at indenrigsministeren har stillet det i udsigt, så er der altså en erkendelse hos Venstre af, at der er behov for stramninger i de værktøjsmuligheder, kommunalbestyrelsen og tilsynsrådet har - skal det forstås sådan?
Kristen Touborg (SF), 2002-02-22:
Jeg skal bare være sikker på, at jeg har forstået Venstres ordfører rigtigt.
Når jeg opfatter det sådan, at man vil lave ændringer, må det vel betyde, at loven ikke er god nok, som den er.
Jeg vil gerne have præciseret: Hvornår mener Venstres ordfører så, at det foregår?
Engang i næste samling er jo en meget bred måde at tidsbetegne det på. Kunne vi ikke lige få præciseret: Hvorfor ikke gøre det i denne samling?
Marianne Pedersen (V), 2002-02-22:
Det er også blevet præciseret, at de forskellige myndigheder har forskellige muligheder for at gribe ind i sager som den, der danner baggrund for lovforslaget her.
Hvis ikke de muligheder er udnyttet, sidder vi i en situation, som vi måske gør i dag i den konkrete sag.
Dernæst vil jeg sige, at ministeren gav udtryk for, at han i næste samling - jeg har forstået, at næste samling er efter sommerferien - vil fremkomme med nogle forslag til en stramning, dersom det findes nødvendigt.
Det må være svar nok.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-22:
Hr. Klaus Hækkerup brugte udtrykket lydighedsnægtelse, og så vender man tilbage til den der § 66.
Man kan forestille sig, at den borgmester, der jo tales en del om her i dag også ved navns nævnelse, ikke adlyder de mange punkter.
Jeg ved ikke, om han har skrevet under på dem, men i hvert fald har han givet tilsagn over for et flertal i kommunalbestyrelsen om, at han vil overholde dem.
Jeg vil godt have bekræftet, om hr. Hækkerup er enig med mig i den antagelse.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Jeg vil godt sige, at det jo er et spørgsmål, der er undergivet juridisk vurdering, men min umiddelbare vurdering er, at svaret på det rejste spørgsmål er nej, selv om der er et flertal i byrådet, for borgmesteren har ikke vægret sig ved at udføre nogen beslutning, han har bare undladt at gøre det.
Hér skal han sige: Der er truffet en beslutning i kommunalbestyrelsen, sådan og sådan.
Og så skal han sige: Det vil jeg ikke gøre.
Lige så længe jeg har kunnet følge Farumsagen, og den har jeg kunnet følge et lille års tid nu, så foreligger det ikke.
Så foreligger der derimod det, at han har undladt at gøre noget.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-22:
Nu var jeg ellers parat til at holde min ordførertale, men jeg bliver nødt til lige at tage den korte bemærkning, som formanden på udmærket vis har givet mig. Jeg synes, at hr. Hækkerup svarede udenom.
Jeg går ud fra, at man skal helt ned i småtingsafdelingen, for at et flertal kan konstatere, at her er nogle ting, der ikke er udført eller efterlevet, sådan som vi har ønsket det, og så kan man tage den paragraf i anvendelse.
Jeg ved godt, at der jo så kan være noget juridisk tovtrækkeri omkring det, men hvis vi stadig væk har kommunalt demokrati i Danmark - det går jeg ud fra at vi har - så må det efter min opfattelse være flertallet, der suverænt afgør, hvorvidt de mener, at borgmesteren har forsyndet sig mod § 66.
Jeg synes, at hr. Hækkerup ligesom vakler for en gangs skyld.
Han plejer ellers at være så sikker, når han taler her
fra talerstolen.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Det er jeg også, Jeg er også helt sikker her, helt sikker på, at jeg er usikker.
Men når jeg læser § 66, stk. l, i lov om kommunernes styrelse, så lyder den sådan her: »Såfremt kommunalbestyrelsens formand eller et af de i § 64, stk. 2, nævnte magistratsmedlemmer vægrer sig ved at udføre en opgave, som er pålagt den pågældende ved denne lov eller kommunens styrelsesvedtægt, kan kommunalbestyrelsen udpege et af sine medlemmer til at varetage den pågældende opgave.«
Her er det ikke et spørgsmål om, hvorvidt man har efterlevet, her er det et spørgsmål om, hvorvidt man har sagt, at det vil man ikke udføre.
Jeg er, som jeg sagde før, selvfølgelig parat til også under udvalgsarbejdet at få afklaret det her spørgsmål helt præcist.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-22:
Det er den første gang i mine 11 år her i Folketinget, at jeg har taget en form for lovbog med mig herop.
Hr. Hækkerup læste kun stk. 1 i § 66.
Hvis hr. Hækkerup havde læst videre i stk. 2, så står der, og jeg citerer ordret: »Ved grov eller gentagen vægring med hensyn til udførelsen af de i stk. 1« - altså dem, hr. Hækkerup oplæste - »nævnte opgaver, kan kommunalbestyrelsen udpege et af sine medlemmer til at kunne fungere som formand eller magistratsmedlem indtil videre.«
Den paragraf burde hr. Hækkerup have taget med, for jeg går ud fra, at der ikke skal ret meget til, før et flertal i kommunalbestyrelsen kan tage disse ord i deres mund og sige: Nu skønner vi som flertal her i kommunalbestyrelsen, at der har været tale om de og de ting.
Så skal de selvfølgelig præcisere, hvad det er, og så er det deres skøn, at sådan er tingene.
Så jeg havde gerne set, at hr. Hækkerup havde læst lidt videre på lektien.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Det var dog en kedelig insinuation af, at jeg skulle søge at skjule noget ved ikke også at have læst stk. 2 og stk. 3 og stk. 4 og stk. 5 i den pågældende lovbestemmelse op.
Det var bestemt ikke min intention.
Det, der er det centrale i den bestemmelse, er, at der skal foreligge en vægring, en vægring fra borgmesterens side, for at byrådet kan gribe ind.
Det foreligger der ikke.
Der har foreligget en borgmester, der har undladt en række ting, men han har aldrig vægret sig imod det.
Marianne Pedersen (V), 2002-02-22:
Med hensyn til, om det er en vægring eller ej, så er det jo dér, hele stridsspørgsmålet ligger mellem de to sidste ærede talere.
Og så vil jeg sige, at hvis opgaverne ikke bliver udført, som kommunalbestyrelsen ønsker - og det er dér, at der er en gråzone - så kan man tale om en vægring.
Det vil sige, at det er den siddende kommunalbestyrelse, der skulle have sagt: Vi er ikke tilfredse med den måde, det bliver udført på.
Vi vil gerne have opgaverne udført præcis på den og den måde.
Det havde kommunalbestyrelsen kunnet gøre.
Det har de ikke gjort, ikke så præcist, at der er kommet mere ud af det.
Men det var en siddende kommunalbestyrelses muligheder.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2002-02-22:
Samtidig argumenterer man dog for, at det skal gå meget stærkt med at få lovforslaget gennemført, så stærkt, at det foreslås, at man ser bort fra den 30-dags-regel, som vi ellers har omkring behandling af lovforslag her i Folketinget.
Det fører mig frem til den konklusion, at det næppe er helt rigtigt, at dette lovforslag ikke retter sig mod en ganske bestemt kommune.
Jeg er ikke i tvivl om, at det er Farum, man tænker på.
Det er for øvrigt også nævnt i forslaget.
Så kan man lige så godt sige det rent ud, at man har den opfattelse, at der er nogle problemer i Farum Kommune - det skal jeg slet ikke bestride at der er - og at man på baggrund af disse problemer i en enkelt kommune vil ændre retstilstanden i Danmark for samtlige andre kommuner.
Angående situationen i Farum er der ingen tvivl om, at der er meget, der er kørt skævt.
Vi har læst meget i pressen.
Hvor skævt, tingene er gået i Farum, er der vel næppe nogen i dette øjeblik, der har det fulde overblik over.
Det må de undersøgelser, der er sat i gang, de initiativer, der er sat i gang,
Politiet er inde i sagen, har beslaglagt dokumenter, harddiske, og hvad ved jeg.
Tilsynsrådet arbejder med sagen.
Ministeren er gået ind i sagen og har sat Farum Kommune under administration.
man fra kommunens side er i gang med at etablere, en uvildig undersøgelse, hvor man i alle fald søger at sikre sig, at den nuværende borgmester ikke har mulighed for at påvirke undersøgelsens resultat.
Når disse undersøgelser er afsluttet, er vi i Det Konservative Folkeparti klar til at vurdere, om der er noget i regelsættet, i lovgivningen, der skal ændres med henblik på, at sådanne situationer ikke opstår fremtidig. Efter min opfattelse bør de rettigheder, man som mindretal i en kommunalbestyrelse har over for en borgmester, som åbenbart tror, at han kan gå på vandet, hvilket der jo ikke er så mange der kan, måske klargøres.
Vi bør også have analyseret og klippet ud i pap, hvilke muligheder et flertal i en kommunalbestyrelse har over for en magtsyg borgmester.
Den idé, der er fremme, om, at man opgraderer, om jeg så må sige, den juridiske del af tilsynsrådets sammensætning og fjerner den politiske repræsentation, tror jeg da, er en rigtig idé.
Jeg er overbevist om, at det har svækket tilsynsrådets muligheder i den aktuelle sag, at man kunne blive beskyldt for, at der var mere eller mindre politiske motiver for enten at gå ind i sagen eller at undlade at gå ind i sagen.
Det har jeg forstået at ministeren er indstillet på at komme med lovforslag om i næste folketingssamling, og det betyder jo så, at erfaringerne fra Farum kan indgå i disse overvejelser.
Det synes jeg er en klog og rigtig fremgangsmåde, og jeg vil i øvrigt også gerne afslutningsvis udtrykke anerkendelse over for den håndfaste måde, som den nuværende minister har grebet ind over for Farum Kommune på.
Marianne Jelved (RV), 2002-02-22:
Inden den tidligere miljøminister får det alt for dårligt, vil jeg gerne sige, at vi lever altså i et retssamfund.
Der er helt klare procedurer, myndigheder osv., der skal køre.
Det har Folketinget vedtaget i sin visdom, og det er gode beslutninger.
Der er bare det at sige, at ingen i dette Folketing eller andre parlamenter er i stand til at lovgive på en måde, som forhindrer, at nogle begår ulovligheder.
Spørgsmålet er: Hvor hurtigt kan man få øje på de ulovligheder?
Det er en anden sag, og det kunne vi diskutere.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-22:
Nu havde jeg ikke tænkt mig at ville bringe det ungdomsboligbyggeri ind i debatten, men når hr. Klaus Hækkerup gør det, kan man jo så spørge: Fra det blev konstateret, at det byggeri var ulovligt, hvor mange måneder gik der så ikke, inden en vis minister, som ikke sidder så langt fra mig, greb ind og satte de ting på plads?
Så kan man sige, at man skulle først det, og så skulle
man først det, men der er ingen dansker, der kan forstå, hvis noget er ulovligt, at det så ikke kan stoppes fra time til time.
Det er jo det, man gør over for den almindelige borger, men det har man bare ikke gjort over for Farum Kommune.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Ja, citatet om, at der havde været millioner at spare, hvis alle kommuner gjorde som Farum, tror jeg også at den nuværende finansminister meget gerne ville have ønsket at han ikke havde fået sagt.
Der er ingen socialdemokratisk minister, der har sagt det.
Der er ingen socialdemokratisk minister eller andre ministre, der deltog i regeringen, der har lukket øjnene.
Der er blevet fulgt op hver eneste gang, fulgt op med opfølgende spørgsmål.
Det, der har taget tid, det, der har varet længe, har været at få svar fra Farum Kommune.
Det har været velkendt. Derfor er der blevet strammet op hele tiden.
Det har tilsynsrådet også gjort, når man sætter sig ned og læser de forskellige sager, også de sager, hvor Miljøministeriet har været involveret, dengang det var involveret i den ulovlige bebyggelse af ungdomsboliger.
Det er hver eneste sag, vi har haft fat i, som har udartet sig på den måde.
Det er altså for dårligt, når hr. Poul Nødgaard står her og siger, at man lukkede øjnene.
Man har fulgt spillereglerne, og de var ikke gode nok.
Det er derfor, vi gerne vil have lavet dem om.
Kristen Touborg (SF), 2002-02-22:
Når Venstre siger, at Venstre forkaster særlove, skal jeg bare stilfærdigt minde om, at det har Venstre da ikke altid gjort. Når såvel indenrigsministeren som Venstres ordfører præciserer, at man mener, at loven er god nok, som den er, og at man bare skal bruge den, så står det for mig som ren teori og meget langt fra praksis.
Mener Venstre selv, at det går ret godt, som det går, eller hvad mener Venstre egentlig? Jeg vil spørge på jysk: Wa wel Venstre i stedet for?
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-22:
Det er jo selvfølgelig ikke så rart at blive angrebet.
Det skal nu ikke forstås sådan rent personligt.
Jeg vil selvfølgelig rose den tidligere regering for, at man, da man så det cirkus, der foregik i Farum, lavede de love, som faktisk mere eller mindre bremser andre kommuner i at lave noget lignende.
Men - og nu kommer det så - hvorfor gjorde den tidligere regering så ikke mere ud af nøjagtig at få tjekket, hvad det var, der var foregået i Farum?
Var det nu så lovligt alt det, der var foregået?
Nej, man lukkede øjnene, fordi Farum har været en stat i staten.
Det er også korrekt, som hr. Hækkerup og andre fremførte, at Farum har været meget fredet, fordi alle mulige og selv socialdemokrater - ud over alle de gode Venstrefolk - har fremstillet Farum som simpelt hen idealet.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Jeg må for det første gøre opmærksom på, at mig bekendt er der ingen, der har haft kendskab til, at der skulle være foregået uregelmæssigheder i Farum Kommune i de 9 år, hr. Poul Nødgaard nævner, og hvor han mener, at den socialdemokratiske regering burde have handlet.
Man handler selvfølgelig kun, når man får oplysninger om konkrete forhold.
Jeg blev i løbet af sommerferien sidste år bekendt med den artikel, der var i Jyllands-Posten, som nævnte en række konkrete forhold.
Så snart Folketinget genoptog arbejdet, bad jeg om at få et samråd, og i det samråd gav indenrigsministeren udtryk for, at sagen var ved at blive undersøgt i tilsynsrådet.
Lad mig så sige: Jeg er ikke enig i de kommentarer, hr. Poul Nødgaard gav om tilsynsrådet.
Jeg har læst flere af tilsynsrådets rapporter om Farum Kommune igennem.
Jeg synes, det er et sobert og ordentligt arbejde udøvet på baggrund af de svar, de har fået fra Farum Kommune, men hvor de desværre ikke har fået fyldestgørende svar, desværre ikke har fået behandlet revisionsrapporterne og derfor har måttet vende tilbage til sagen.
Jeg synes ærlig talt, at hr. Poul Nødgaard skulle holde sig lidt mere til realiteterne, end vi har hørt i dag.
Poul Nødgaard (DF), 2002-02-22:
Jeg har ikke overværet det samråd om Farum Kommune, men jeg betvivler ikke, at det, hr. Hækkerup siger, er sandt.
Men fordi nogle Venstrefolk ved den lejlighed sidder og ryster på hovedet, så må hr. Hækkerup ikke have lov til at glemme, at hr. Hækkerups parti har haft regeringsmagten i det her land i 9 år, og i virkeligheden har en indenrigsminister utrolig store muligheder for at skride ind over for nogle ting, der foregår, faktisk helt uindskrænket magt efter min opfattelse. Så jeg kunne da godt tænke mig at vide, hvorfor hverken en hr. Thorkild Simonsen og senere en fru Karen Jespersen, der var ministre, mens alt det her stod på, ikke på nogen måde er faret i blækhuset over det her.
Med hensyn til tilsynsrådet vil jeg gerne have lov at sige, at det er rigtigt, at sagerne startede i tilsynsrådet.
Men skal vi nu ikke være helt ærlige over for hinanden.
Tilsynsrådet i Frederiksborg Amt har jo i realiteten, nu bruger jeg udtrykket: været bange for Farum Kommune, det er mit indtryk.
Dem behandlede de sikkert på fin vis, men hvad angår Farum, lagde de ligesom låg på det hele, for de kunne simpelt hen ikke overskue, hvad det var, der foregik.
Det er, tror jeg, sagens realitet.
Klaus Hækkerup (S), 2002-02-22:
Til hr. Poul Nødgaard, der siger, at det her kunne den socialdemokratiske regering for længst have grebet ind over for - javel. Den 19. september sidste år havde jeg kaldt den daværende indenrigsminister i samråd i Kommunaludvalget til spørgsmål om relationerne mellem Farum Kommune og Farum Boldklub.
Jeg vil ikke sige, at jeg nærmest blev nedgjort, men alle Venstrefolk sad og rystede på hovedet af mig.
Jeg var den, der fulgte op med de aggressive spørgsmål for at belyse, hvad der var.
Indenrigsministerens svar var: Alt det her lå til undersøgelse - nu gør jeg det meget kort - i tilsynsrådet.
Jeg bryder mig ikke om den mistænkeliggørelse, som også hr. Poul Nødgaard gav udtryk for, og derfor har jeg i dag gennem Kommunaludvalget stillet et spørgsmål til den nuværende indenrigs- og sundhedsminister, der lyder således: »Udvalget udbeder sig oplysning om, hvorledes Indenrigs- og Sundhedsministeriet, tidligere Indenrigsministeriet, har fulgt op på besvarelsen den 18. september 2001 af samrådsspørgsmål G om relationerne mellem Farum Kommune og Farum Boldklub, herunder specielt om og hvornår, ministeriet har vurderet, om sagen skal tages op af ministeriet efter Tilsynsrådets færdigbehandling af sagen.«
Det vil jeg meget gerne have afklaret.