Søren Søndergaard (EL), 1998-06-25:
Her ved andenbehandlingen vil jeg tillade mig at komme med et par bemærkninger til nogle af de stillede ændringsforslag og Enhedslistens holdning til dem.
Først vil jeg yderligere begrunde det forslag, vi har stillet om, at reglen om, at en udenlandsk forælder til et mindreårigt dansk barn ikke kan få opholdstilladelse i Danmark, hvis f.eks. vedkommendes ægtefælle eller samlever er død, bliver ændret, så det sikres, at et mindreårigt dansk barn selvfølgelig kan beholde sin forælder her i Danmark,
også selv om vedkommende er af udenlandsk afstamning.
Jeg kom før til at sige, at det forslag støttes af CD og Kristeligt Folkeparti; men det er ikke helt korrekt, for Kristeligt Folkeparti støtter det ikke - endnu, vil jeg sige.
Men jeg håber selvfølgelig, Kristeligt Folkeparti vil gøre det, for hvis man tager udgangspunkt i, at man vil værne om familien, kan der vel ikke tænkes noget mere, havde jeg nær sagt, perverst end at splitte en familie, fordi den ene af forældrene tilfældigvis har udenlandsk statsborgerskab, samtidig med at barnet har dansk statsborgerskab.
Så jeg håber meget, at Kristeligt Folkeparti ved afstemningen vil følge CD's eksempel og stemme for det forslag.
Så kan man jo stille sig selv det spørgsmål
: Hvorfor kan Socialdemokratiet og De Radikale ikke støtte det forslag?
Det kan man jo undre sig meget over, for er det virkelig socialdemokratisk og radikal politik, at et barn skal miste en forælder, fordi vedkommende er udenlandsk statsborger?
Er det virkelig politikken?
Det er muligt, der ligger nogle tanker bag, men de tanker vil de to partier jo ikke delagtiggøre Folketinget i.
Der står ikke ét ord om det i betænkningen, og det synes jeg siger lidt om, hvordan denne sag bliver behandlet.
Man har lavet et kompromis et eller andet sted, og så ønsker man i øvrigt ikke at diskutere.
Vi synes i hvert fald i SF og Enhedslisten, som har stillet forslaget, at det er et godt og rigtigt forslag, som kommer til at berøre uendelig få sager om året.
Det er ikke noget, der vil betyde noget i praksis, for det bliver ikke noget, der overhovedet kan måles med hensyn til flere udlændinge med opholdstilladelse i Danmark.
Derfor synes vi, det må være naturligt at gennemføre det.
Så vil jeg også sige et par ord om, hvorfor vi er imod Venstres og De Konservatives forslag om en passende bolig, som det formuleres.
Man kan sige, at der er to muligheder, hvis forslaget bliver realiseret, og den ene mulighed er den ikke særlig behagelige, at der sker en diskrimination, når man siger til en udlændingefamilie, at den ikke kan få familiesammenføring, fordi den har ikke en passende bolig.
Men der eksisterer også en anden mulighed, nemlig at
kommunen siger i den pågældende situation, at det er da frygteligt, at den pågældende familie - og sådan ved jeg hr. Arne Melchior helst vil have det - ikke kan få faderen eller moderen til landet.
Lad os derfor straks lave en ordning, så den får en større bolig, en passende bolig.
Lad den springe boligkøen over, lad os sætte den forrest.
Jeg vil sige, at uanset hvilken ordning man vælger, vil man understøtte racismen.
I det første tilfælde vil man understøtte racismen, fordi vi her fra Folketingets side legitimerer, at det er i orden at diskriminere udlændinge i Danmark, og i det andet tilfælde vil mange danskere i boligkøen med god grund kunne sige: Hvorfor skal de komme før os i boligkøen?
Der er jo også danskere, der har en for lille lejlighed til en stor familie.
Så uanset hvordan man vender og drejer forslaget, uanset hvor positivt man fortolker det, og uanset hvor positivt man administrerer det, vil det medvirke til at styrke racistiske holdninger, og det kan vi selvfølgelig ikke medvirke til.
Så har vi også stillet et forslag om, at indvandrere stadig skal have ret til familiesammenføring med forældre over 60 år.
Det er jo en af de helt besynderlige ting, som man har fundet ud af i De Radikales og Socialdemokratiets fællesskab, at nu skal man altså forhindre, at en indvandrerfamilie kan få retskrav på familiesammenføring med forældre over 60 år.
Man skulle tro, når de sidder og finder på sådan noget ovre i ministeriet og har embedsmænd til at kigge på det, at det var et stort problem, og at det måske var tusindvis af mennesker, som på den måde snød sig ind i Danmark og fik del
i det gode danske sommervejr, osv.
Problemet er bare, at når man kigger på tallene, viser det sig, at forrige år drejede det sig om under 200 personer, og sidste år drejede det sig også om under 200 personer.
Og da det kun er retskravet, man ophæver, er det jo ikke engang alle de 200, der ikke får lov til at få deres forældre over 60 år til Danmark.
Næh, det kommer måske til at dreje sig om 5, 10 eller 12 personer.
Også det ændringsforslag, vi har lavet her, støttes af CD.
Det er vi glade for.
Også her håber vi, at Kristeligt Folkeparti ved andenbehandlingen vil meddele, at de også støtter det, igen selvfølgelig fordi spørgsmålet om familien og det at værne om familien ved vi er en central ting for Kristeligt Folkeparti.
Så et par ord om ændringsforslagene til integrationsloven.
Vi har som sagt stillet forslag sammen med SF om, at den skal kaldes en modtagelov.
Det er jo det, det er.
Hvad vil der ske, hvis folk har gået i et integrationsforløb og en eller anden kommune giver dem et beløb i bagdelen og sender dem til Ishøj, eller hvor man nu kan finde en ledig social bolig til dem?
Det vil jo ikke medføre integration.
Integration er en meget længere varende proces, som går langt ud over den første periode.
Vi har også stillet forslag om, at den skal gælde for alle udlændinge, der er i Danmark.
Hvis man virkelig mener, det her er så god en lovgivning, er det jo underligt, at man ikke giver de udlændinge, som er i Danmark, og som ikke har fået et integrationsforløb, mulighed for at få det integrationsforløb.
Det synes vi da også måtte være oplagt for et parti som Det Radikale Venstre at støtte.
Så har vi også stillet forslag sammen med SF om, at de integrationsråd, som skal nedsættes, skal være demokratiske.
Også dér forstår vi simpelt hen ikke, hvad det er, der gør, at Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre ikke kan støtte den her ændring.
Hvorfor kan vi ikke få præciseret klart og tydeligt i selve lovteksten, at kommunerne har mulighed for at gennemføre valg, sådan at flere kommuner kommer på den tanke og demokratiet også på det område kommer til at gå lidt bedre?
Vi forstår ikke, hvorfor Socialdemokratiet og De Radikale ikke vil være med til det forslag.
Til sidst en mere generel bemærkning om hele denne her debat og hele denne her pakke, der har været diskuteret.
Man kan sige, at da den sidste gang blev lanceret i forbindelse med, at vi også fik en ny indenrigsminister - jeg ved ikke, om det blev erklæret, men var det i hvert fald formålet at få et nationalt kompromis langt hen over midten ved at føre V's og K's politik og på den måde skabe ro om udlændingeområdet.
Problemet er bare, at den måde at føre politik på ikke bygger på nogle erfaringer, vi har herinde fra Folketinget. Det kan indenrigsministeren selvfølgelig ikke vide, men jeg kan da oplyse indenrigsministeren om, at i hvert fald siden Enhedslisten kom i Folketinget i 1994,
har man gang på gang givet indrømmelser til V og K i håbet om, at det så ville standse hetzen mod indvandrere og flygtninge.
Og på intet tidspunkt er det lykkedes.
Hver gang man har givet en indrømmelse, hver gang man har lavet en stramning
- og man har lavet mange stramninger - så enten næsten samtidig med, at det blev vedtaget med V's og K's stemmer eller umiddelbart efter, gik V og K ud og sagde, at det var slet ikke nok, og
at Socialdemokratiet i virkeligheden var i lommen på Dansk Flygtningehjælp eller Det Radikale Venstre eller Enhedslisten eller SF.
Og derfor var det fuldstændig nødvendigt at gå meget videre.
Det er jo i virkeligheden også det, striden med De Radikale handler om i denne her sag.
Det er jo det, det handler om.
Det er ikke den lille detalje i loven, som kan være slem, men det er jo ikke den lille detalje i loven omkring boligerne, striden handler om.
Den handler om, at Venstre og De Konservative søger en begrundelse for, samtidig med at man får loven igennem, så bagefter at gå ud og sige, at det her er slet ikke nok.
Det er nødvendigt at gå
meget videre.
Derfor vil håbet om et nationalt kompromis på flygtningeområdet selvfølgelig visne hen.
Det har det sådan set allerede gjort.
Vi har jo hørt debatten her i dag, og det vil visne endnu mere hen i morgen.
Det vil visne fuldstændig bort, når vi kommer til oktober, og vi vil se en stribe af lovforslag fra Venstre og De Konservative med det formål at få en stram og effektiv udlændingepolitik, som de vil kalde det.
Derfor bliver jeg nødt til at sige til
indenrigsministeren: Intentionerne har måske været gode med hensyn til at få et nationalt kompromis, men som politisk håndværk er det elendigt, og resultatet vil ikke blive nået.