runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Christian H. Hansen (DF), 2006-02-23:
Jeg vil starte med at sige, at Dansk Folkeparti sagtens kan følge intentionerne i det forslag, der ligger her fra en række partier.
I forbindelse med sidste finanslov blev det faktisk drøftet, om man skulle gøre det.
Vi har tidligere i dag hørt, at det vil koste omkring 3,2 mio. kr., måske op til 4 mio. kr.
Vi synes i Dansk Folkeparti, at dyrevelfærd er utrolig vigtig.
Der er en række andre eksempler, som viser, at vi har taget det alvorligt, også i forbindelse med finansloven, hvor vi netop, som jeg sagde før, drøftede det her, og hvor der blev lagt vægt på i stedet at lave et dyrevelfærdsrejsehold, som snart kommer på banen.
Det valgte man, fordi man mener, at det vil kunne styrke dyrevelfærden direkte, dvs. være noget, der vil komme dyrene direkte til gode.
Fødevarestyrelsens eksperter har selv peget på, at den forøgelse af frekvensen ikke nødvendigvis vil være det rigtige redskab, og at de penge måske ville kunne bruges et andet sted, hvor vi bedre kan styrke dyrevelfærden.
Så på baggrund af det vil vi afvise forslaget.
Der er selvfølgelig også et andet vigtigt element, som gør, at vi afviser forslaget.
Det er, og det ved de partier, som har fremsat forslaget, at det har nogle finanslovmæssige konsekvenser.
Hvis man skulle gå i gang med det her nu, ville det være noget, man skulle drøfte i forbindelse med den næste finanslov.
Derfor vil jeg opfordre justitsministeren til samtidig at kigge på, om der kunne være nogle elementer, som gjorde, at det ville være godt at foretage den her stigning fra 5 til 10 pct., eller om der måske var et andet område, som direkte kunne styrke dyrevelfærden bedre, noget, hvor også eksperternes kunne sige, at det, som vi havde valgt, virkelig ville komme dyrene til gode.
Så på baggrund af det må vi sige, at vi afviser forslaget i dag.
Vi kan følge intentionerne, og vi vil også i forbindelse med den kommende finanslov være villige til at drøfte det.
Hvis vi kommer med i drøftelserne om finansloven – det kan jeg jo ikke stå og sige her i dag at vi gør, men det er der måske en mulighed for – vil vi tage det her emne op igen, som vi gjorde ved sidste finanslov.
Per Clausen (EL), 2006-02-23:
I det her tilfælde var det da så et forsøg på at udlægge Venstres ordførers udtalelser mere positive, end de var, og det synes jeg da i hvert fald er et smukt og anerkendelsesværdigt motiv at have.
Men jeg kan nu konstatere, at fru Inger Støjberg ikke mener, at flere velfærdsbesøg vil føre til bedre dyrevelfærd, og det kan jeg simpelt hen ikke forstå.
Det må da være en banalitet, at flere velfærdsbesøg vil øge risikoen for, at brodne kar bliver opdaget, og dermed have det, man kalder en generalpræventiv effekt, altså medføre, at folk vil være mere tilbøjelige til at overholde reglerne.
Det er i hvert fald den logik, som borgerlige politikere bruger i stort set alle andre af livets forhold.
Så kan man selvfølgelig – og det skal være mit andet spørgsmål – sige, jamen man får ikke for 3,2 mio. kr. ekstra dyrevelfærd ved at bruge dem på det her område.
Der kunne jeg godt tænke mig, om fru Inger Støjberg kunne løfte sløret for, hvordan man lige når frem til, at det ikke er 3,2 mio. kr., og hvad det så er.
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Nu er det nok ikke første gang, at hr. Per Clausen har forstået repræsentanter fra regeringspartierne lidt anderledes, end de egentlig har formuleret sig.
Sådan er det jo, nogle gange ønsker man at høre nogle ting.
Så jeg må skuffe hr. Per Clausen med, at hr. Per Clausen måske endnu en gang lidt har mistolket det, jeg har sagt her fra talerstolen.
Per Clausen (EL), 2006-02-23:
Jeg forstod det sådan på fru Inger Støjberg, at hun er enig med os i, at det betyder noget, hvor mange besøg der er.
Hvis vi så siger, at vi også er helt enige med fru Inger Støjberg i, at det er vigtigt, hvordan man tilrettelægger besøgene, så man får det maksimale udbytte, altså mest dyrevelfærd for pengene, kunne det så ikke også få fru Inger Støjberg til at drage den logiske konsekvens af, at antallet af besøg betyder noget, og så støtte vores forslag?
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Der skal ingen tvivl herske om, at dyrevelfærd ligger Venstre meget på sinde, og at det er vigtigt, at vi til stadighed diskuterer, hvordan vi bedst sikrer dyrevelfærden i staldene.
Det er i høj grad også vigtigt, hvordan besøgene tilrettelægges.
Det er derfor utrolig vigtigt, at besøgene er overgået til som udgangspunkt at blive uanmeldte stikprøvekontroller, og at de besætninger, der udtages til kontrol, bliver udtaget på baggrund af en risikovurdering.
Kontrollen bliver dermed langt mere effektiv, og vi finder flere af de landmænd, der har problemer med dyrevelfærden i deres stalde.
Og det er naturligvis helt uacceptabelt, når det halter med dyrevelfærden.
Det er vigtigt, når vi i Folketinget foretager ændringer og måske endda opstramninger, at det så ikke blot er for symbolikkens skyld.
Det handler i høj grad om, hvordan besøgene tilrettelægges, og derfor er det også vigtigt, at vi konstant følger udviklingen og tilrettelægger velfærdsbesøgene på en måde, så kontrollen bliver mest muligt effektiv.
Venstre støtter altså dermed ikke det fremsatte beslutningsforslag.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Hvis ministerens sidste bemærkning om populisme skal opfattes sådan, at det her forslag er populistisk og ikke er et forslag, som bunder i dyb bekymring for velfærden i danske svineog kvægbesætninger, så synes jeg, at ministeren lige skulle tage at overveje sine formuleringer.
Det er den første ting.
Den anden ting er: Pauseknappen er ikke noget, jeg har opfundet.
Det var ministeren selv, der sagde, vi skulle trykke på pauseknappen.
Det var bestemt ikke mig, der i denne sag gerne ville trykke på pauseknappen.
Nu er det ikke noget, der skræmmer mig, at vi skulle finde 3,2 mio. kr. i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
Det skulle ikke være det store problem med det husholdningsregnskab, vi taler om.
Så det kan jeg ikke forstå ministeren lader sig skræmme af.
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Nu er det sådan, at vi i Venstre har en ret fast politik, så den udlægger vi gerne selv, og det skulle nu ellers være nemt nok at forstå, men sådan er det åbenbart ikke altid, når man er fra Enhedslisten.
3,2 mio. kr. er jo, hvad Fødevarestyrelsen har beregnet.
Det er ikke noget, Venstre har beregnet, eller regeringen har beregnet.
Nej, det er vores eksperter, der har beregnet, at hvis man skal øge antallet af besøg fra 5 pct. til 10 pct., så vil det koste 3,2 mio. kr.
Og nej, man får ikke for 3,2 mio. kr. ekstra dyrevelfærd ud af det her.
Det, der er det væsentlige, er, at vi får tilrettelagt besøgene på en måde, så vi går efter de brodne kar, og det må da være i alles interesse, selv i Enhedslistens interesse.
Lene Espersen (KF), 2006-02-23:
Jeg vil sige til fru Mette Gjerskov, som jeg ikke tror var her fra starten af, så jeg gentager det i hvert fald gerne, at der er to hovedårsager til, at regeringen ikke kan støtte det her beslutningsforslag:
Punkt 1: Hvis man ønsker at bruge flere offentlige penge, så må forudsætningen være, at man også er villig til at finde finansieringen til det.
Derfor er det her under alle omstændigheder noget, som, hvis man ønsker at gå videre med det, måtte indgå i en finanslovforhandling.
Punkt 2: Det er Fødevarestyrelsens vurdering, at det at hæve kontrollen fra 5 til 10 pct. ikke giver, om man så må sige, en dobbelt så god effekt, idet kontrollen allerede i dag er risikobaseret.
Det synes jeg er vigtigt, og det vil jeg gerne uddybe over for fru Mette Gjerskov, for det betyder sådan set, at man allerede i dag forsøger at målrette kontrollen og gå efter de brodne kar, således at de, der opfører sig godt, de, der er foregangsmænd, måske ikke behøver at have hyppige besøg, for de har sådan set tingene i orden, hvorimod de, der giver problemer, og de, det i et lokalområde er kendt at der er problemer med, selvfølgelig skal mærke, at kontrollens åndedræt puster dem i nakken.
Det mener jeg faktisk er en fornuftig måde at tilrette kontrollen på, og det er det, som regeringen allerede har sikret bliver foretaget.
Der er sandelig ikke noget med at trykke på en pauseknap.
Det her kører for fuld udblæsning derudad.
Men som jeg har sagt til hr. Kristen Touborg, så synes jeg, at hvis man vil have mere dyrevelfærd og gerne vil finde flere penge til det, skal man lytte til den saglige indvending, der er kommet fra Fødevarestyrelsen, og så selv gå lidt i tænkeboks, hvad angår, at det her ikke kun handler om populisme, det handler altså også om at sikre, at dyrene får det bedre, og så komme med et bedre forslag.
Hvad er det for overtrædelser?
Så får vi kvalificeret lidt mere, hvad det er, vi diskuterer, og hvor det er, de store problemer er.
Det betyder også, at både kontrollen og sådan set også vi som lovgivere kan arbejde mere målrettet med, hvor det så er, vi skal have yderligere fokus.
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at regeringen altid er glad, når folketingspartier møder til finanslovforhandlingerne og er villige til at bidrage til finansieringen af gode, nye ting, også på det dyrevelfærdsmæssige område.
Jeg må på regeringens vegne sige
, at vi i hvert fald gerne vil overveje meget mere grundigt, hvorledes eventuelt nye penge ville skulle bruges.
Jeg er langt fra overbevist om, at det her er den klogeste måde at bruge pengene på, hvis det er dyrevelfærd, man vil tilgodese.
Men vi er altid klar til positive drøftelser, hvis man er villig til at finde finansieringen.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Jeg er enig med ministeren i, at man ikke umiddelbart her kan se, hvad det er, alle indskærpelser vedrører, men jeg ville godt høre, om ikke ministeren synes, det ville være en god idé, at de indskærpelser, der gives, så bliver fulgt op af et besøg, sådan at man ikke går rundt og giver indskærpelser, hvortil bonden i virkeligheden kan sige: Nå ja, men der sker jo ikke rigtig noget ved, at jeg lader være med at efterkomme dem, for der kommer ingen opfølgende besøg.
Så vil jeg godt være lidt positiv til sidst i mit spørgsmål her og spørge: Kan jeg tage ministerens udsagn om, at man kan se på det her i forbindelse med finansloven, som et løfte om, at regeringen vil komme og forøge på det tidspunkt?
For hvis det er tilfældet, så synes jeg da, der er grobund for, at vi kunne finde noget sammen i den her sag.
Lene Espersen (KF), 2006-02-23:
Jeg vil sige til hr. Kristen Touborg, at når Fødevarestyrelsens vurdering er, at det ikke vil havde den der mereffekt, synes jeg faktisk, at forslagsstillerne bag dette forslag skulle lytte lidt til sagligheden og måske sige: Så trykker vi lige på pauseknappen.
Lad os nu gå tilbage og så finde ud af, hvis vi gerne vil have mere fokus på det her område, om der så er andre ting, der ville være mere formålstjenlige at gøre, end bare at fare frem med et forslag, som ikke vil give den efterlyste effekt.
Jeg vil altså også sige til hr. Kristen Touborg, og nu er vi igen ovre i noget, der måske for nogle er kedelig statistik, at hr. Kristen Touborg altså nu her i Folketinget står og bruger en statistik på en meget politisk måde, idet han vælger at fortælle om nogle kontrolbesøg og siger, at der mindst er givet to indskærpelser pr. besøg.
Kan hr. Kristen Touborg måske garantere, at hver eneste indskærpelse decideret vedrører dyrevelfærd og kun dyrevelfærd?
Det er jo noget af det, man godt kan sætte spørgsmålstegn ved.
Noget af det, jeg er optaget af for at blive klogere på det og for virkelig at komme efter de brodne kar, er, at vi altså skal være bedre til at finde ud af, hvad de indskærpelser så går på.
Hvad er det for overtrædelser, der er tale om?
Jeg er altså meget optaget af at sikre, at dyrevelfærden bliver tilgodeset.
På den anden side skal vi heller ikke være paragrafryttere og så sige, at det, at der er lidt uorden i papirerne, eller at en klods hænger lidt skævt på den ene eller den anden måde, alene skal være det, der så gør, at man siger, der er et voldsomt dyrevelfærdsmæssigt problem.
Lad os få fokus på dyrene og ikke så meget på antallet af overskridelser.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Men jeg går også ud fra, at ministeren er enig i, at når der er udført 824 velfærdskontrolbesøg på svineområdet, og det i gennemsnit har givet mere end to indskærpelser pr. besøg, så er der virkelig meget at komme efter.
Så mit spørgsmål til ministeren er: Når der nu går 20 år i gennemsnit imellem, at man får de her besøg – jeg siger udtrykkeligt i gennemsnit – er det så ikke sådan, at ministeren alligevel tror, at når det her gav 1.800 indskærpelser, ville en forøgelse måske give 1.000 indskærpelser?
Lene Espersen (KF), 2006-02-23:
Nu er det sådan, vil jeg sige til hr. Per Clausen, at jeg altid har syntes, det er vigtigt at lytte til saglige argumenter, ikke mindst fra de dele af f.eks. det offentlige kontrolsystem, som færdes ude i virkeligheden hver eneste dag.
Der har det været Fødevarestyrelsens vurdering, at det her ikke gav det dyrevelfærdsmæssige løft, som jeg kan høre at hr. Per Clausen efterlyser.
Jeg vil dog så også sige, at man skal være umanerlig varsom med, hvorledes man bruger statistik.
Hr. Per Clausen nævnte, at der var en høj andel, der som følge af kontrolbesøget blev taget for ikke at overholde reglerne, men som jeg også redegjorde for, er kontrolbesøgene jo netop efter omlægningen tilrettelagt sådan, at de er mere risikobaserede.
Det vil sige, at man altså går målrettet efter de brodne kar.
Det skulle også gerne medvirke til, at der bliver en høj opklaringsprocent.
Så man kan ikke bare tage det sådan entydigt som udgangspunkt for, at hvis man får mere kontrol, så rammer man flere.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Jeg er egentlig ret overrasket over, at justitsministeren ikke kan støtte det her forslag.
Jeg er endnu mere overrasket over, at justitsministeren igen siger, at nu skal vi trykke på pauseknappen og lige vente.
Er det ikke rigtigt, og kan ministeren ikke bekræfte, at når man går fra at lave en stikprøvekontrol hvert 20. år til hvert 10. år, så er der er en større sandsynlighed for, at de brodne kar, der er i erhvervet, bliver opdaget?
Nogle af de ting, vi ser i den her rapport om dyrevelfærdskontrol, er ikke bare små tilfældigheder.
Vi er nede i noget fuldstændig basalt, som at dyrene ikke har adgang til rent drikkevand.
Det foregår heldigvis meget få steder, men vi må da vel gøre, hvad vi kan for, at den enkelte landmand er klar over, at han altså risikerer at blive opdaget, hvis ikke han passer sine dyr ordentligt.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Jeg har svært ved at forstå, at det ene udelukker det andet.
Jeg har svært ved at forstå, at Venstres ordfører nu siger, at det ikke giver nogen dyrevelfærdsmæssig fremgang at forøge kontrolbesøgene.
Jeg vil lade være med at udlægge Venstres ordførers ord; jeg vil stille et direkte spørgsmål i stedet for: Synes Venstre, på baggrund af at man siger, at man også går ind for dyrevelfærd, at det er tilstrækkeligt, at svineproducenterne får besøg hvert 20. år i gennemsnit?
Er det tilstrækkeligt med hensyn til dyrevelfærd?
Lene Espersen (KF), 2006-02-23:
Da er det, jeg må sige til fru Mette Gjerskov, at jeg ikke ved, om det er, fordi jeg ikke taler klart nok dansk, men det er Fødevarestyrelsens vurdering, og den gentager jeg gerne, at en forøgelse af velfærdsbesøgene fra 5 til 10 pct. ikke giver den dyrevelfærdsmæssige forbedring, som investeringen skulle berettige til.
Det er den saglige vurdering.
Derfor vil jeg godt fastholde, at så synes jeg partierne bag beslutningsforslaget, der jo har ærlige og redelige hensigter – og jeg er enig i de intentioner, som beslutningsforslagspartierne redegør for – må sige til sig selv: Det kan godt være, det her ikke er det bedste; vi troede det var vejen frem.
Så synes jeg altså det er bedre, at man sætter sig ned og siger: Er der andre måder, hvorpå man kan forbedre dyrevelfærden?
Der har jeg altså den opfattelse, at man må lytte til den saglige rådgivning, der kommer fra Fødevarestyrelsen.
Så det vil jeg altså fastholde – og så lader vi være med at sige flere grimme ting til hinanden.
Men jeg synes, man skal tænke meget over, hvordan man bruger pengene bedst, så det kommer dyrene til gode.
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Og vi har fået noget meget væsentligt ud af, at det netop er blevet en risikovurdering, som er lagt ind.
Det har vi netop fået utrolig meget ud af, så derfor kan vi være ganske tilfredse med den måde, som velfærdsbesøgene fungerer på nu.
Men at tro, at hvis man hæver velfærdsbesøgene fra 5 til 10 pct., vil det hæve dyrevelfærden tilsvarende, det hænger simpelt hen ikke sammen.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-02-23:
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, om ikke det er korrekt, at der var en forespørgselsdebat her i Folketinget, hvor en samlet opposition, som bl.a. omfattede Dansk Folkeparti, pålagde regeringen at forhøje frekvensen for velfærdsbesøg fra 2 til 5 pct., og at det derefter var uomgængelig nødvendigt, at regeringen fremsatte et lovforslag for at kunne leve op til den vilje, Folketingets opposition havde udvist.
Det var bare det, jeg gerne ville have sat på plads.
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Nu er det ikke sådan, at vi fra regeringspartiernes side sætter nye procentsatser på bare ud i den blå luft.
Vi rådfører os med de eksperter, der er.
Vi rådfører os naturligvis med Fødevarestyrelsen, som i sin rapport her peger på, at når man hæver frekvensen fra 5 til 10 pct., hæver man ikke nødvendigvis dyrevelfærden i sammenlignelig grad.
Så det er på den baggrund.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Dyrevelfærden hos svin og kvæg i de danske stalde er ikke god nok alle steder.
Der er især to forudsætninger for, at dyrenes velfærd er god.
For det første er det selvfølgelig indretning af staldene og dyrenes opvækstbetingelser, for det andet handler det også om godt landmandskab hos den enkelte landmand.
Men desværre ser vi også en række tilfælde, hvor forholdene bestemt ikke er i orden.
Vi ser alt for mange dyr, som ankommer til slagterierne med skader.
Nogle gange er det skader, der er opstået under transporten, men der er også en lang række tilfælde, som må betegnes som længerevarende dyremishandling, omsorgssvigt eller dårligt landmandskab.
Når vi ser på den velfærdskontrol, der blev foretaget i 2004, blev der faktisk gennemført 1.182 kontrolbesøg i kvægbesætningerne, og det gav anledning til 625 indskærpelser, altså omkring en tredjedel.
I svinebesætningerne var det endnu værre: 824 besøg og 1.833 indskærpelser, altså mere end to pr. besætning; 47 politianmeldelser, mere end hver 20. besætning blev politianmeldt.
Manglende adgang til drikkevand!
For mig er det helt fundamentalt for enhver, der holder dyr i fangenskab, at de selvfølgelig skal have vand.
Der er ikke nogen undskyldning for, og der findes intet forsvar for at holde dyr, som ikke kan få noget at drikke.
Derfor er der faktisk brug for, at der bliver kigget ekstra på den her sag, at vi holder ekstra øje med, at dyrevelfærden er sikret i de danske kvæg- og svinebesætninger.
Men det er ikke for at genere erhvervet, og det synes jeg er utrolig vigtigt at få understreget.
Vi skal ikke genere alle dem, der overholder reglerne.
Jeg føler mig heller ikke personligt berørt og beskyldt for at køre spritkørsel, fordi jeg bliver stoppet i en eller anden razzia et eller andet sted og politiet spørger, om jeg har fået noget at drikke; det siger jeg at jeg ikke har, og så kører jeg hjem.
Det er ikke en mistænkeliggørelse af mig, og på samme måde er vi heller ikke interesserede i at mistænkeliggøre landbruget.
Jeg havde håbet, at landbruget selv ville finde ud af at få lavet et internt etisk nævn, men det er ikke lykkedes endnu.
Derfor vil vi gerne være med til at fordoble antallet af kontroller.
Vi tror på, at hvis en landmand ved, at der er 10 pct.s risiko for at blive udtaget til kontrol, vil det have en ekstra forebyggende virkning.
Vi kan se i rapporten, at både organisationer som Dyrenes Beskyttelse og Det Veterinære Sundhedsråd er enige med os i det.
Vi Socialdemokrater går ikke ind for besparelser i velfærdskontrollen.
Vi går ind for et ansvarligt hold af dyr, og det gør vi bedst ved at sikre en tilstrækkelig kontrol.
Elisabeth Arnold (RV), 2006-02-23:
Jeg vil gerne gribe fat i den ordveksling, der lige har været og spørge: Hvordan fik regeringen i sin tid den glimrende idé at forhøje frekvensen af velfærdsbesøgene fra 2 til 5 pct.?
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Jeg vil meget gerne være med til ethvert forslag, der batter noget.
Det er bare mærkeligt, at hver gang vi har et forslag, bliver det afvist af regeringen af enten den ene, den anden eller den tredje søgte grund.
Er vi ikke enige om, at hvis vi skal finde de landmænd, som ikke passer deres dyr ordentligt, og hvis det virkelig skal batte noget og vi skal have en risikobaseret kontrol, så gør vi det ikke ved at besøge dem hvert 20. år?
Hvis man overhovedet skal have kendskab til, hvad det er for nogle landmænd, som ikke kan finde ud af at overholde reglerne, kræver det, at man tager ud og besøger dem en gang imellem.
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Jeg vil give fru Mette Gjerskov fuldstændig ret i, at da man gik fra at vurdere 2 pct. til 5 pct., opfangede man flere.
Det var, fordi man netop lagde en risikovurdering ind i kontrollen.
Det er jo det, der har battet noget i denne sag.
Så hele den der jongleren med procentsatser og tal og hvert 20. år holder simpelt hen ikke.
Kom tilbage til virkeligheden, vil jeg sige til fru Mette Gjerskov, og se på, hvad det er, der batter: Det er sådan noget som risikovurdering, det er, når man går ind lige præcis og finder dem, som man ved der er problemer med, og skrider ind over for dem.
Mette Gjerskov (S), 2006-02-23:
Jeg synes ikke, der er nogen grund til, at vi skyder hinanden forskellige motiver i skoene i denne diskussion – og heller ikke i andre for den sags skyld.
Og så vil jeg spørge ordføreren, som hele tiden henholder sig til, at det ikke giver mere dyrevelfærd at gå fra 5 pct. til 10 pct.: Er vi ikke enige om, at da vi gik fra 2 pct. til 5 pct., skete der faktisk en markant forbedring, hvor man fandt en række tilfælde af, at dyrene ikke blev behandlet forsvarligt.
Er det ikke korrekt, må jeg spørge ordføreren.
Inger Støjberg (V), 2006-02-23:
Det er jo en helt fantastisk udlægning af det her.
Så derfor vil jeg bare bede også SF’s ordfører om at komme tilbage til virkeligheden og se, hvordan det her er skruet sammen.
Det er skruet sammen, så man netop besøger de besætninger, hvor man har en formodning om, eller hvor man måske endda ved, at det halter med dyrevelfærden.
Så vi får langt mere ud af pengene, end SF ønsker at få det her til at se ud til.
Det er i orden, at man vil føre symbolpolitik i Folketingssalen, men jeg synes ærlig talt, det er en rigtig dårlig sag at føre symbolpolitik på, hvis det er sådan, at man rent faktisk gerne vil dyrevelfærden det godt.
Det her forslag betyder ikke nødvendigvis, at vi får dobbelt så meget dyrevelfærd.
Kristen Touborg (SF), 2006-02-23:
Men det ændrer ikke ved, at der er 20 år i gennemsnit imellem besøgene, fordi den risikobaserede udvælgelse så kan indebære, at når der er nogle, der får besøg hvert år eller hvert tredje år, så vil det til gengæld udskyde det for de andre.
Venstres ordfører kommer ikke uden om, at med de midler, der er sat af nu, er der i gennemsnit kun et velfærdsbesøg hvert 20. år, og der må man vel sige, at der kan nå at ske temmelig meget i løbet af de 20 år, som så ikke bliver opdaget – i alt fald ikke af velfærdskontrollørerne.