Sonja Mikkelsen (S), 1999-03-19:
Først vil jeg gerne kvittere for ordførernes engagement i dette lovforslag.
Det er meget tilfredsstillende, at der er et så dybt engagement hos ordførerne, for det betyder, at vi får en grundig behandling af sagen - det er jeg ikke et øjeblik i tvivl om - og det fortjener sagen også. Så er der mange, der har nævnt, at stoffet er svært, og det medgiver jeg gerne.
Hr. Erling Christensen beskrev en af årsagerne til, af det er blevet svært og måske også er blevet sværere med årene.
Jeg har først på året nævnt for flere af Trafikudvalgets medlemmer, at hvis man var interesseret i en teknisk gennemgang af lovforslaget, ville jeg gerne stille mit apparat til rådighed for en sådan teknisk gennemgang.
Jeg er sådan set helt enig i de mange bemærkninger, der er kommet på det område.
Jeg vil gerne kvittere for den positive modtagelse fra især hr. Erling Christensen, men også fra en række andre ordførere trods alt.
Men i hvert fald må jeg konstatere, at det er vanskeligt
for mig at finde ud af, om jeg skal tælle Venstre med blandt dem, der var for lovforslaget, eller dem, der var imod lovforslaget.
Det hænger sammen med, at det var meget vanskeligt at gennemskue, om Venstre overhovedet havde nogen mening om de mange spørgsmål, som hr. Kristian Jensen rejste på Venstres foranledning, men det vil måske opklares i løbet af den kommende tid.
Jeg vil gerne sige i den sammenhæng, at der er jo ikke tale om at oprette et nationalt trafikselskab; der er tale om at bede de amtslige trafikselskaber om i fællesskab at gøre det, de jo allerede gør i nogen udstrækning i Jylland med X-busserne, altså at gøre det samme med fjernbusruterne.
Så kan jeg konstatere, at hr. Heiselberg nok har scoret overskriften i Thisted Dagblad: »Nedlæg Thybanen!«
Det bliver en fin overskrift i Thisted Dagblad, men det er ikke noget, regeringen overhovedet har på dagsordenen; det vil jeg gerne understrege.
Hr. Ikast valgte det standpunkt, at vi bare skal gøre det hele frit - med den viden i baghovedet, at det vil der aldrig kunne samles flertal for her i Folketinget, heller ikke med Venstres stemmer bag; det er jeg ganske sikker på.
Dér holder liberalismen op, også for Venstres vedkommende og også for De Konservatives vedkommende, når først det kommer til stykket.
Men lad os nu se; det står os jo frit for, og det står jo De Konservative frit for at vælge et gratis standpunkt, og det var så det, der skete i dag.
Hvad er det for nogle konsekvenser, det ville have, hvis vi gjorde det?
Ja, det ved vi jo sådan set ikke.
Worst case kan betyde, at man får en situation, hvor en række private scorer kassen, gevinsten, alle de steder, hvor der er mange kunder, og staten omvendt efterlades med smerten ved at måtte betjene de områder i landet og de tidspunkter af døgnet, hvor der ikke er ret mange kunder, men kunder, som alligevel skal betjenes af den kollektive trafik.
Derfor lavede vi det grundige forsøg, som faktisk tager alle de punkter med, som kan efterprøves, og som bl.a. Fjernbusforeningen har peget på.
Vi går ind og analyserer: Er der det marked, og er det marked i givet fald så stort, som Fjernbusforeningen mener?
Hvad er det for kunder, man i givet fald vil få i butikken?
Er det, som fjernbusselskaberne siger, og som Transportrådet påpeger, et særligt kundesegment, som DSB måske har svært ved at betjene?
Kan det være handicappede, kan det være studerende, kan det være ældre?
Der kan måske være nogle kundegrupper, men hvad er det for kundegrupper?
Det analyserer vi i det forsøg, vi her laver.
Og hvad betyder det for DSB og dermed for den offentlige økonomi at indføre fjernbusser i større skala, som der lægges
op til med forsøget
Betyder det noget for den service, som kunderne oplever, at man vælger en anden udbudsform end den udbudsform, vi traditionelt kender fra trafikselskaberne, hvor det er trafikselskaberne, der får passagerindtægterne mod at betale en fast pris til operatørerne?
Her bliver det omvendt; her er det operatørerne, der køber sig en ret til at køre, og så scorer de i øvrigt alle passagerindtægterne til egen kasse, og så er det et spørgsmål om, hvor dygtige de er
til at drive deres forretning, og hvad de kan få ud af en sådan forretning.
Det er en anden måde at gøre det på, som Fjernbusselskabet selv har lagt megen vægt på.
Forsøget er skruet sådan sammen, at det er egnet til, at vi kan teste en række af de ting, som bliver ført frem, og som kunne være fordele, og vi kan også få testet, hvilke ulemper der er forbundet med at give
mere frie muligheder for fjernbustrafik i Danmark
Jeg tror, det er meget nyttigt, at vi får den mere fælles viden om, hvad det er, i stedet for at vi baserer det på tro, uanset om det så er troen på de rene markedskræfter eller det er en tro på, at det er nødvendigt med en mere statslig regulering.
Jeg kan svare hr. Kaj Ikast på det konkrete spørgsmål, at fjernbusselskaberne jo altid har skullet søge at få en åremålsbestemt tilladelse.
Det vil være konsekvensen i fremtiden, hvis vi ikke får busloven vedtaget inden sommerferien, og så må vi jo se, hvad der kan ske i det næste folketingsår.
Der er flere, der har været inde på spørgsmålet om, hvad der er fair konkurrence, og hvad det er for en service, vi skal sikre der kan stilles til rådighed for kunderne i den kollektive trafik, når det f.eks. drejer sig om at betjene store begivenheder med kollektiv trafik eller med en busbetjening af en eller anden slags.
Det er jo igen et sted, hvor vi skal finde en balance.
Er det fair, at man som rutekørsel kan køre en virksomheds medarbejdere til julefrokost på kroen 20 km væk
, som om det er rutekørsel?
Er det fair?
Nej, det vil vi vel egentlig alle sammen karakterisere som turistkørsel, men det er ikke desto mindre det, man har brugt § 11 i busloven til i dag. Et andet spørgsmål er, om det er fair, når man skal have folk ud af Parken, at man som rutekørsel kan køre helt specielle ruter lagt til rette lige præcis til det formål, eller om det er dér, vi må sige, når de mange fodboldtilskuere skal derfra igen, at man må dublere de busruter, man allerede har, og som jo kører forbi Parken.
Man kan altid diskutere, hvor snittet skal lægges.
Jeg har med det forslag, der er lagt frem, valgt at lægge det dér, hvor jeg har, og nu kan vi selvfølgelig diskutere, om det er præcis det, vi skal holde fast i.
Jeg kunne notere mig, at hr. Christian H. Hansen fra Dansk Folkeparti forventede, at partiet måtte være imod.
Jeg kan så måske trøste hr. Christian H. Hansen med at sige, at det fremgik af de argumenter, der blev brugt fra Dansk Folkepartis side, at det var bygget op om omkring en række misforståelser, og måske kunne det også for Dansk Folkeparti være nyttigt, hvis vi fik en teknisk gennemgang af lovforslaget.
Og så vil jeg gerne understrege, at de ændringer, vi laver af færdselsloven i forbindelse med lovforslag nr. L 108, jo altså også gælder for buschauffører, uanset om de kører i den kollektive trafik eller de kører i turistvognsbranchen.
Jeg skal gøre en enkelt supplerende bemærkning om det
med ikrafttrædelse og om, at loven skal vedtages i denne samling.
Det er klart, at når vi har lagt et lovforslag frem, så har regeringen et ønske om at få loven vedtaget.
Kan det ikke lade sig gøre, fordi det er en vanskelig sag, så må vi jo vente og væbne os med tålmodighed. Der er dog en enkelt lille ting, som jeg gerne vil have vedtaget i dette forår, og det er hjemmelen til, at HT kan sejle med vandbusser.
Jeg tror - det kan jeg høre og ved jeg
- at der er en fælles interesse i hvert fald med aftalepartierne bag pinsepakken for at få den lille hjemmel igennem, så det skal vi i hvert fald lige være opmærksom på.
Hr. Søren Kolstrup havde det lidt svært med, at vi havde lagt æbler og pærer sammen, og hr. Ole M. Nielsen var også inde på, at der var for meget pakket sammen i det her lovforslag.
Det er rigtigt, at lovforslaget omfatter mange forskellige elementer, men i sidste ende må man vel sige, at det hænger sammen.
Det er jo vanskeligt at se de forskellige elementer i det her lovforslag hver for sig og tage stilling til dem hver for sig.
Jeg er bange for, hvis det er det, der er ønsket, at man så ikke får den helhed i lovgivningen, som vi bør tilstræbe, og som også kan tilgodese den branche, som i givet fald skal leve efter det her lovforslag.
Så jeg må advare imod alt for meget opsplitning af lovforslaget, men jeg kan selvfølgelig godt fornemme, at det måske i en vis udstrækning kan blive nødvendigt, hvis der også skal skabes flertal for regeringens politik, og det er jo det, vi i sidste ende går efter.
Regeringen har bestræbt sig på at lave et meget balanceret forslag, som tager de hensyn, der skal tages til de mange forskellige interesser med forskellige opfattelser, som gør sig gældende på det her område, og som jo også fremgår af de høringssvar, som vi har fået ind.
Jeg vil gerne igen kvittere for engagementet, kvittere for den positive opbakning, der har været til lovforslaget på en række punkter, og ser frem til det udvalgsarbejde, som nu kommer i Folketinget, og som jeg naturligvis gerne bidrager til, i det omfang man ønsker det fra udvalgets side.