Frank Jensen (S), 2001-04-24:
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten går ud på at pålægge regeringen at etablere en offentlig domsdatabase med fri adgang for alle borgere inden udgangen af år 2002.
Også jeg mener, at der bør være den lettest mulige adgang til domstolenes afgørelser, og i nutidens samfund tilsiger det en elektronisk løsning.
Det var baggrunden for, at jeg i 1997 tog initiativ til at forsøge en ny model til etablering af en statslig domsdatabase.
Hvor overvejelserne i det forløbne tiår især havde rettet sig mod etablering af en domsdatabase med redigerede retsafgørelser, valgte jeg at sigte mod at etablere en statslig domsdatabase i Retsinformation i form af en samling af uredigerede domme.
Med uredigerede domme menes, at dommene ikke er forsynet med et forklarende hovedresumé, noter og redigeringer i domsteksterne, sådan som man kender det fra f.eks. Ugeskrift for Retsvæsen.
En sagkyndig arbejdsgruppe under ledelse af professor, dr.jur. Mogens Koktvedgaard fik til opgave at gennemgå de mange spørgsmål af både praktisk, retlig og økonomisk art
, som skal løses, før en sådan domsdatabase kan blive en realitet.
Domstolsreformen i 1999 indebar som bekendt, at domstolene også i administrativ henseende blev uafhængige af statsmagten. I den forbindelse overgik også projektet med at offentliggøre domstolenes afgørelser i en domsdatabase fra Justitsministeriet til Domstolsstyrelsen.
Domstolsstyrelsen har oplyst over for mig, at Domstolsstyrelsens bestyrelse har besluttet at arbejde videre med oprettelsen af en domsdatabase med uredigerede domme fra Højesteret, landsretterne samt Sø- og Handelsretten.
Til brug for Domstolsstyrelsens overvejelser om indretning af domsdatabasen har et konsulentfirma foretaget en undersøgelse af markedet for søgesystemer, der kan lette brugernes adgang til information i en domsdatabase.
Konsulentfirmaet har også vurderet omkostningerne til etablering og drift af databasen.
Firmaet konkluderer, at det vil være uforholdsmæssigt dyrt at foretage den nødvendige anonymisering m.v. af dommene ved brug af de nuværende IT-systemer ved retterne.
I stedet foreslår firmaet, at indlæggelsen af dommene bliver et integreret led i domstolenes almindelige IT-sagsbehandlingssystemer.
Herved imødekommes bl.a. pressens ønske om adgang til dommene
Samtidig er løsningen som nævnt relativt billig i drift.
Domstolsstyrelsen har endvidere oplyst, at man vil kunne indlægge de første domme i databasen om 3-5 år under forudsætning af de fornødne bevillinger.
Den forholdsvis lange tidshorisont hænger sammen med, at der skal udvikles nye sagsbehandlingssystemer til domstolene, før det kan lade sig gøre at overføre dommene direkte til databasen.
Når Domstolsstyrelsen har besluttet at arbejde videre med en model med uredigerede domme i domsdatabasen, skyldes det forskellige forhold.
For det første vil man med redigerede afgørelser ikke på samme måde kunne integrere domstolenes sagsbehandlingssystem med domsdatabasen, hvilket i sig selv vil medføre større driftsomkostninger og en langsommere offentliggørelse.
For det andet vil redigering af dommene være en meget krævende opgave såvel ressourcemæssigt som fagligt.
For at illustrere omfanget af opgaven kan jeg nævne, at Højesteret, landsretterne samt Sø- og Handelsretten i år 2000 afsagde i alt 5.213 domme og 6.541 kendelser.
En ordning, hvorefter nogle afgørelser udvælges, således at ikke alle afgørelser offentliggøres, vil let blive genstand for kritik, idet det kan anføres, at der i selve udvælgelsen af de afgørelser, der findes egnet til offentliggørelse, også vil ligge en officiel tilkendegivelse
af, hvad der bør være gældende ret
Samtidig vil der til en sådan udvælgelse medgå et yderligere betydeligt ressourceforbrug.
Det er imidlertid vigtigt at fremhæve, at det forhold, at dommene indlægges i domsdatabasen i uredigeret form, ikke er ensbetydende med, at det bliver umuligt at finde frem til de afgørelser, som er af interesse.
Domstolsstyrelsen har således oplyst, at domsdatabasen vil kunne forsynes med emnekategorisering og brugervenlige søgesystemer, så brugerne kan finde frem til præcis de domme, de ønsker.
Dette er jo i virkeligheden helt parallelt til anvendelsen af Internettet, hvor adgangen til en eksplosivt stigende informationsmængde netop muliggøres gennem stadig bedre og mere intelligente søgesystemer, ikke gennem begrænsning eller redigering af informationerne, ja, man kunne sige af den virkelighed, som er den virkelighed, der gør sig gældende på nettet.
Der er således i Domstolsstyrelsen allerede i dag et arbejde i gang med at realisere det, som er sigtet med beslutningsforslaget, nemlig at etablere en offentlig domsdatabase.
Domstolsstyrelsen har efter en vurdering af fordele og ulemper ved forskellige løsninger i lyset af domstolenes almindelige IT-udvikling fundet det rigtigst at arbejde videre med en model for domsdatabasen med uredigerede domme.
Efter min opfattelse bør vi respektere den selvstændighed, som vi gav domstolene med domstolsreformen, og give Domstolsstyrelsen det råderum og den tid, der er påkrævet for at etablere elektronisk adgang til domstolenes afgørelser på den mest hensigtsmæssige måde.
Det vil være regeringens tilgang til det.
Regeringen kan derfor ikke støtte det fremsatte beslutningsforslag.