Inger Støjberg (V), 2005-03-15:
I al den tid, jeg har levet, har vi haft den samme samfundsopbygning med kommuner, amter og stat, som stort set altid har varetaget de samme opgaver.
Der er godt nok over tid blevet flyttet enkelte opgaver fra den ene instans til den anden, men i det store og hele er opgavefordelingen den samme, som den altid har været, og det til trods for, at det øvrige samfund har forandret sig, og til trods for, at vores levevis, mobiliteten og en lang række andre ting er ændret.
Det er derfor tid til at ændre på den måde, vi har indrettet vort demokrati og den offentlige sektor på, og det er lige præcis, hvad L 65 gør, idet lovforslaget indebærer, at amterne nedlægges og nye regioner oprettes.
Alt sammen er det en fremtidssikring af den decentrale struktur.
Kommunalreformen er dog langt mere end nedlæggelse af amterne, oprettelse af regioner og sammenlægning af kommuner; kommunalreformen er i høj grad en reform, der fordeler opgaverne mere hensigtsmæssigt.
Det har i mange år været svært som borger at vide, hvor man skulle henvende sig, hvis man skulle i kontakt med det offentlige.
Det bliver der nu en gang for alle gjort op med, idet de større og stærkere kommuner bliver hovedindgangen til det offentlige system.
Kommunernes rolle bliver i det hele taget større.
I Venstre går vi ind for, at opgaverne løses så tæt på borgeren som overhovedet muligt, og med kommunalreformen er der basis for at lægge flere opgaver ud til kommunerne.
I Venstre har vi stor tiltro til kommunalbestyrelsesmedlemmerne.
For os er det helt naturligt, at kommunalbestyrelserne får flere opgaver og mere indflydelse på borgernes hverdag.
Derfor er det helt naturligt for os, at der bliver lagt flere opgaver ud til kommunerne.
Med nye inddelinger og opgaveflytninger skal der selvfølgelig også følge en ny finansieringsmodel med.
Med kommunalreformen forsvinder amterne fra landkortet, og samtidig med det reduceres antallet af skatteudskrivende led, så der fremover kun bliver to.
For Venstre er det helt naturligt at reducere antallet af skatteudskrivende led til to som følge af den nye opgavefordeling.
Der indføres en helt ny finansieringsform for de nye regioner, en finansieringsform, der i hovedtræk kan opdeles i tre modeller: En finansieringsmodel for sundhedsområdet, der betyder, at 75 pct. af regionernes udgifter finansieres via et bloktilskud, en aktivitetspulje, som er finansieret af staten, et grundbidrag fra kommunerne og et aktivitetsafhængigt bidrag fra kommunerne.
Der bliver indført en finansieringsmodel for udviklingsopgaverne, som betyder, at regionerne får et større bloktilskud fra staten samt et udviklingsbidrag fra kommunerne.
Den sidste model for finansieringen af de nye regioner er den, der skal benyttes på det sociale område og undervisningsområdet; her finansieres driften af institutionerne gennem en takstbetaling fra kommunerne.
Det nye finansieringssystem skal sikre lige økonomiske muligheder for de fem regioner, så man som borger i Danmark oplever den samme service i hele landet.
Der har naturligt nok været stor interesse for og mange diskussioner om kommunalreformen.
Der sker store ændringer, når amterne nedlægges og man tilpasser den kommunale struktur til den tid, vi lever i.
Den kommunale struktur har, som jeg nævnte i min indledning, været den samme i hele min levetid, men vor levevis har ændret sig, der stilles nye krav til den offentlige service, og samfundet har i det hele taget ændret sig meget.
Derfor er det tid til at ændre på opgavefordelingen, og derfor bliver amterne med L 65 nedlagt, nye regioner opstår, og den tilhørende finansiering til løsning af regionernes opgaver etableres via L 71.