runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Jamen det er da relativt betryggende, at man ikke vil være med, hvis det stiger.
Men vil man også samtidig arbejde for, at man får et faldende ammoniaktryk?
Det, man jo rent faktisk kan se, er, at de her sårbare naturområder er truede. Jeg tror også, det bliver det, der bliver konklusionen for bufferzoneudvalget, hvis rapporten derfra nogen sinde kommer.
Men jeg tror, at vi allerede i dag - allerede i dag - med den nuværende udledning har problemerne.
Og der kunne det være rart at få en tilkendegivelse af, at man, samtidig med at man ikke vil medvirke til at forøge, så også vil arbejde for en nedsættelse af ammoniakemissionen i de her sårbare naturområder.
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-12:
Jeg vil gerne starte med at sige, at nu er det jo sådan, at når vi går ud og tager de her områder, siger vi, at der ikke må ske en forøget udledning.
Det vil altså sige, at det ammoniaktryk, der er derude, for vi ved, at det påvirker de områder, som ligger i et bælte rundt omkring dem, ikke må stige.
Det kan slet ikke accepteres.
Nu blander hr. Torben Hansen det så sammen med, hvad nu, hvis man så ellers har nogle andre vurderinger?
Jamen det har
Det vil sige, at der skal man i forvejen ind og se på, hvordan det kommer til at virke.
Vi siger bare, at uanset hvordan de VVM-vurderinger falder ud, så strammer vi allerede kravet nu og siger, at man ikke vil kunne få lov til at udvide, hvis det er tilfældet, at ammoniaktrykket stiger.
Og så er det sådan set ret ligegyldigt, hvem der ellers finder ud af at lave vurderinger.
Vi vil bare ikke acceptere det overhovedet.
Torben Hansen (S), 2004-05-12:
Jeg er lidt interesseret i at få lidt at vide om 300-meter-bufferzonerne, for i regeringens vandmiljøplan har man jo bl.a. det, at der skal være beskyttelse af særlig sårbar natur.
Det er jo sådan set såre smukt, men det, der også står i vandmiljøplanen, er, at inden for denne beskyttelseszone, inden for selve området, kan der ikke forekomme en udvidelse af husdyrbrug, hvis udvidelsen medfører en forøget udledning.
Samtidig henviser man rent faktisk til Wilhjelmudvalget
i regeringens vandmiljøplan
, og hvis man læser Wilhjelmudvalgets kommentar om det her, er det jo netop, at man også skal ind og fastsætte en målsætning for ammoniakemissionen i de her områder og eventuelt nedbringe den.
Skal regeringens vandmiljøplan forstås sådan, at man agter at bevare status quo, eller agter man rent faktisk også at fastsætte målsætninger i bufferzonen til nedbringelse af ammoniakemissionen?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-12:
Nej, det var præcis ikke, hvad ministeren sagde.
Ministeren sagde, at amterne skulle ud og lave basisanalysen.
De skal afsluttes i 2004, hvorimod selve de ting, der skal gennemføres, og selve handlingsplanen skal gennemføres derefter.
Her er det da klart, at når man har nogle amter, der gennemfører basisanalysen, vil den viden, der er der, da overgå til staten, for det er jo staten, der overtager den overordnede planlægning.
Vandrammedirektivet vil nu blive løftet over til, at det er statsligt, i stedet for at det er amterne, der sidder med det.
Så vil man der finde nogle nye inddelinger af de her områder, og så vil spillereglerne blive lavet af staten.
Så det kan hr. Keld Albrechtsen som ved resten være helt tryg ved.
Må jeg så sige om Odense Fjord: Se, når vi går ud og laver vandrammedirektivet, så sammenholder vi det med, at vandmiljøplan III, vandrammedirektivet og habitatdirektivet kommer til at spille sammen.
Det er fuldstændig korrekt, at man godt kan forestille sig med det her meget stramme krav, som den her regering har lagt - amternes målsætninger bliver nu bindende, hvilket de jo ikke er i dag, men det bliver de nu, nu skal man leve op til det - at der er nogle steder, hvor man skal gøre en ekstraordinær indsats, og den gør vi, fordi vi sætte hensynet til naturen og miljøet højest.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Så vil jeg godt spørge ministeren endnu en gang helt præcist: Er det ikke korrekt, at da Danmarks Miljøundersøgelser, inden de politiske forhandlinger gik i gang, var i gang med at vurdere vandmiljøet i danske søer, fjorde og vandløb, stod det klart, at en reduktion på 13 pct. ikke kunne løse problemerne i vandområder som f.eks. Mariager Fjord, Odense Fjord eller andre sårbare områder? Jeg spørger bare, for det var det, vi fik at vide.
Det var det faglige grundlag, der forelå.
Det synes jeg bare ministeren kan bekræfte, for sådan var det jo.
Men det lever ministerens plan ikke op til, fordi man har villet tage hensyn til landbrugets top.
Det kan man jo så bare sige, som det er.
Så vil jeg spørge ministeren: Nu hævder ministeren, at vandrammedirektivet bliver implementeret.
Ja, det kunne man jo tro på, dengang ministeren ikke ville nedlægge amterne, men nu har ministeren besluttet at nedlægge
amternes miljøforvaltning.
Ministeren henviste selv til, at det var amterne, der skulle indføre vandrammedirektivet.
Hvordan kan man implementere et vandrammedirektiv ved hjælp af nogle amter, som man har tænkt sig at nedlægge?
Hans Christian Schmidt (V), 2004-05-12:
Nu vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen, at nej, jeg erindrer ikke det forløb sådan.
Jeg må også sige, at hvis det havde stået så lysende klart, er det alligevel tankevækkende, at oppositionen, efter at de så tallene, fandt det nødvendigt og betimeligt at oversende et brev, hvori de nærmere beskrev, hvad de mente.
Det var jo netop, fordi de sagde, at nu ville man i hvert fald ikke tage ansvaret for at skulle tolke.
Men lad det ligge. Jeg kunne godt tænke mig at svare på Odense Fjord-spørgsmålet, for det, hr. Keld Albrechtsen gør i forbindelse med Odense Fjord, er, at han tager noget ud af en sammenhæng.
Se, det er sådan, at vi nu skal implementere vandrammedirektivet.
Der er noget, der hedder målloven, som vi er i gang med.
Her vil jeg bare sige, at det, vi er i gang med nu, er, at amterne er ude og lave basisanalyserne.
Når de er færdige med basisanalyserne, skal man så finde ud af, hvad man skal gøre for at leve op til de forskellige grader af kvalitet, der skal være i de vandløb, og efterfølgende skal man så lave en handlingsplan for at gennemføre det.
Derfor kan man ikke tage Odense Fjord ud alene, for den er ikke dækkende for et gennemsnit i landet.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-05-12:
Jeg synes jo, at jeg gentagne gange under debatten har forklaret ministeren, at allerede da vi mødtes, sagde vi til ministeren, og vi gav det klare signal, at man kunne sætte regeringens fosforplan ind i beregningen.
Det var faktisk en pænt stor imødekommelse fra vores side, som jeg endda kunne risikere at blive kritiseret for af mit eget parti.
Det valgte ministeren ikke at høre - jamen sådan var forløbet.
Så vil jeg godt spørge ministeren, for ministeren påstod jo nu, at det var på det faglige grundlag, man havde lavet et regeringsforslag, om det ikke er korrekt, at Danmarks Miljøundersøgelser allerede på et tidligt tidspunkt har fastslået, at en reduktion på 13 pct. af kvælstofudledningen ikke ændrer væsentligt ved mængden af alger i Odense Fjord.
Jeg har tidligere spurgt nogle af ordførerne om problemet med Odense Fjord, som man har ofret.
Vil ministeren ikke medgive mig, at det faktisk er sådan, at på et fagligt grundlag må vi i dag fastslå, at det, regeringen er kommet med, ikke løser problemet med Odense Fjord.
Det gør derimod det, som oppositionen er kommet med.
Jørn Dohrmann (DF), 2004-05-12:
Jeg vil godt spørge ministeren, om hun ikke endnu en gang kan bekræfte, at der blev spurgt præcist ind til, hvad venstrefløjen mente de gerne ville have med ind i de beregninger, og at det så endte med, at det kunne koste op til 27.000 arbejdspladser.
Kan ministeren ikke bekræfte, at der på et eller andet tidspunkt også opstod den der mærkelige situation med hensyn til, om man ville betragte nåleskove som egentlige naturområder, eller hvordan de skulle betragtes?
Det var også det, der ligesom blev taget ind i den diskussion om naturområder. Men det var lige det, jeg ville spørge om i første omgang.
Jann Sjursen (KD), 2004-05-12:
Man kan vel altid befrygte, at der opstår en læk, også fra udvalg, som er underlagt de fortrolighedshensyn, som f.eks. gælder for Det Udenrigspolitiske Nævn, og Det Udenrigspolitiske Nævn udmærker sig jo ikke ved at være specielt tæt.
Man kan jo også diskutere, hvad det er for nogle oplysninger, der bliver lækket, og hvad der bliver sagt både før og efter møder af så vel ministre som af medlemmer af Nævnet.
Men det er anden diskussion.
Når jeg ikke umiddelbart kan tilslutte mig hr. Helge Adam Møllers ræsonnement, så er det, fordi det jo beror på, at specielt de store partier skulle være gode til at holde tæt i den her sammenhæng, for det er jo dem, der er repræsenteret i Kontroludvalget i dag.
Og den præmis kan jeg ikke umiddelbart lægge til grund for det ræsonnement, som hr. Helge Adam Møller tilkendegiver her.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Jeg kan på ingen måde bekræfte de tænkte situationer, som spørgeren her stiller op.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-05-12:
»Kan ministeren bekræfte, at der er mulighed for skattespekulation ved, at en rederikoncern først lader skibe eje af et selskab ejet af et datterselskab uden for tonnagebeskatningen, hvor der gennemføres afskrivninger efter de normale regler og opnås en skattefordel, og rederiet derefter overtager dette selskab, så skibene bliver omfattet af tonnagebeskatningen?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jo, men skulle vi nu ikke lige se, hvad FN selv mener, at FN er i stand til?
Jeg vil lægge meget afgørende vægt på, hvad FN selv foreslår.
Ud fra det vil FN stille nogle forslag, og dem vil jeg i hvert fald lægge
stor vægt på, fordi vi ønsker en stærkere FN-rolle. Lad mig så sige til hr. Villy Søvndal, at der er jo ikke noget opsigtsvækkende i at sige, at de amerikanske tropper så vel som andre udenlandske tropper skal forlade Irak, når situationen tillader det, og uden at efterlade sig et kaos.
Det er jo det, det hele drejer sig om.
Det skal ske så snart som muligt, vil jeg sige, men netop uden at man efterlader sig et kaos.
Derfor drejer det sig om at tilrettelægge en proces, der kan føre til, at de udenlandske tropper kan forlade Irak så hurtigt som muligt, men dog ikke hurtigere, end at det sikres, at en ny, demokratisk valgt regering i Irak kan etablere sig under velordnede og sikre forhold.
Det er det, det drejer sig om.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Er det statsministerens opfattelse, at USA som krigsførende nation og som hårdhændet besættelsesmagt har kompromitteret sig i et sådant omfang i mange irakeres øjne, at USA skal spille om overhovedet nogen så kun en meget begrænset rolle i fremtidens Irak?
Jeg spørger på baggrund af de billeder, vi har set fra fængslerne, og som vi diskuterede tidligere i dag, Jeg kan henvise til, hvad f.eks. Jyllands-Posten skrev på lederplads i går.
Jyllands-Posten har som bekendt ikke nogen tæt tilknytning til SF, men man skrev under overskriften »Krigen er tabt«: Vi må stilfærdigt og i dyb resignation konstatere, at USA har tabt krigen.
Deler statsministeren Jyllands-Postens opfattelse: At det peger i retning af, at den fulde kontrol skal gives videre til FN og til irakerne selv?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Hvis vi holder os til det principielle, som er det, vi med fornuft kan drøfte nu, vil jeg sige, at der er to ting, der i hvert fald for mig er afgørende, og den ene er, at man overdrager så megen autoritet, som man overhovedet kan, til en ny, midlertidig irakisk regering.
Jeg vil sige, at jo flere ting man kan give denne midlertidige irakiske regering ansvaret for, desto bedre vil det være.
Det er det ene hensyn.
Det andet er, at vi skal sikre, at der sker en forbedring af sikkerhedssituationen i Irak.
Vi er jo helt enige om, at sikkerhedssituationen er aldeles utilfredsstillende, og derfor er der altså et andet vigtigt hensyn at tage, nemlig at arbejdet bliver tilrettelagt på en sådan måde, at vi ikke forværrer, men forbedrer sikkerhedssituationen.
Det er de to principper jeg synes det er vigtigt at holde fast i, og så vil jeg i øvrigt lægge afgørende vægt på, hvilke forslag FN kommer med, fordi jeg lægger megen vægt på, at FN får en central rolle at spille i det videre forløb.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Det er fair nok, men det er sådan set heller ikke det, jeg beder om. Jeg spørger: Er statsministeren enig i, at alle de strukturer - banker, opbygning af centrale rådgivende fora osv. - hvor USA sidder fundamentalt på magten, må overgives til irakerne eller til FN, så man har sikkerhed for, at det er FN og Irak, der bestemmer, hvilke væsentlige økonomiske beslutninger der skal tages i Irak?
Det er jo ikke et spørgsmål om detaljer, det er et spørgsmål om en generel og principiel holdning til, hvem der skal have magten over Iraks økonomiske rigdomme.
Det samme gælder for så vidt for den militære kontrol
Er statsministeren enig i, at væsentlige beslutninger om militære handlinger fremover skal flyttes fra at være amerikanske beslutninger til at være FN-beslutninger, så man undgår gentagelser af f.eks. situationen i Falluja, hvor 600 mennesker blev slået ihjel i noget, der mindede om en hævnaktion?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Det er vigtigt, og jeg tror, det er afgørende for den videre proces, at også det irakiske folk får det klare indtryk, at der sker en ændring, og at der er en forskel på den situation, der er nu, og den situation, der vil komme i fremtiden.
Hvordan det så skal tilrettelægges i detaljer, vil jeg altså ikke stå her og tage stilling til.
Her synes jeg netop, det er vigtigt, at vi har FN i en central rolle.
Vi skal se på, hvilke forslag Brahimi kommer med på grundlag af de drøftelser, han i øjeblikket fører i det irakiske samfund, og forhåbentlig kan de alle sammen blive indarbejdet i en sikkerhedsrådsresolution, der mere præcist fastsætter vilkårene og rammerne for en kommende irakisk regering. Jeg vil altså ikke tage stilling i detaljer her i dag, men jeg synes, vi skal lægge megen vægt på at få FN ind i en så central rolle som muligt og derefter tage udgangspunkt i de forslag, som FN's udsending Brahimi kommer med.
Jeg synes, der indledningsvis er grund til at slå fast, at det klare sigte er, at de udenlandske tropper skal forlade Irak, når situationen tillader det.
Det er helt oplagt, at ingen skal være der længere tid end allerhøjst nødvendigt, det er klart, at det er det, som er sigtet, vil jeg gerne sige til hr. Villy Søvndal. Spørgsmålet er så bare hvornår, og her tror jeg altså, det er afgørende, at vi hjælper en ny irakisk regering og et forhåbentlig spirende irakisk demokrati med at etablere sig og skabe en robust sikkerhedssituation.
Som jeg sagde i forbindelse med det foregående spørgsmål, er der indgået aftale om, at koalitionens myndighed ophører med at eksistere den 30. juni, hvor den overdrager sine beføjelser til en midlertidig irakisk regering.
Detaljeringsniveauet i forbindelse med magtoverdragelsen forhandles i øjeblikket i FN, og de forhandlinger synes jeg vi må afvente resultatet af.
Det er svært at udtale sig, før vi har fået forslaget fra Brahimi, der skal på endnu en rejse til Irak.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg tror, at statsministeren vil medgive, at fra at være i den situation, at amerikanerne blev modtaget forholdsvis venligt lige efter den 9. april sidste år, har vi set et forløb, hvor der i stadig stigende grad er opstået et modsætningsforhold mellem store kredse i den irakiske befolkning og specielt den amerikanske del af besættelsesstyrkerne.
Jeg synes selv, det er afgørende, at slutresultatet bliver sådan, at der ikke kan herske tvivl om, at amerikanerne trækker sig tilbage.
Jeg tænker ikke kun på den politiske dominans, hvor de - som jeg var inde på før - jo ikke har været så heldige med den politiske sammensætning af regeringsrådet, som blev for snæver.
Jeg tænker også på den økonomiske kontrol, hvor jeg synes, det er helt afgørende, at irakerne, eventuelt gennem FN, genvinder den økonomiske kontrol over deres land, og endelig tænker jeg også på den militære kontrol.
»Vedrører magtoverdragelsen til irakerne både den politiske, den økonomiske og den militære ledelse af landet?«
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Rent principielt må jeg jo give hr. Villy Søvndal ret i, at hvis man ønsker at få en så bred basis som muligt, en så bred konsensus som muligt, er det en fordel, hvis man også kan inddrage grupper, der har en kritisk tilgang til den aktuelle politik.
Men det er meget vanskeligt at tage præcis stilling
til den rigtige model, og her synes jeg, det er et afgørende fremskridt, at FN har engageret sig stærkere, ved at Brahimi rejser rundt i det irakiske samfund, prøver at etablere en basis for en sådan bredere konsensus og vil komme med forslag til det ved udgangen af denne måned.
Det ser jeg meget frem til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-05-12:
Et flertal i Folketinget valgte bevidst, at der ikke skulle ske beskatning ved genvundne afskrivninger ved overgang fra selskabsskatten til tonnagebeskatning. Tonnageskatten blev indført for at sikre rederierhvervets rammevilkår, således at erhvervet fortsat kan drives i Danmark, og indførelsen skulle ses i lyset af, at andre lande allerede havde indført en tonnageskatteordning. Såfremt Danmark havde indført en såkaldt engangsskat, er det mere end sandsynligt, at intet dansk rederi ville have valgt tonnagebeskatningen.
De ville have fortsat under den konkurrencemæssigt set uhensigtsmæssige og ugunstige selskabsbeskatning og gradvis overføre aktiviteterne til udlandet, så hvis vi ikke havde lavet noget, der matcher det, vi kender fra udlandet, ville vi have oplevet en udflagning af danske skibe.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
For mig er det noget fundamentalt - og jeg vil høre, om det også er det for statsministeren - at demokrati jo netop består i, at opfattelser, der brydes i befolkningen, og forskellige synspunkter, som man er uenige om, alle sammen er repræsenteret.
Det er klart, at hvis man kigger på den, synes jeg, noget klodsede håndtering, amerikanerne har haft af situationen i Irak indtil nu, er der risiko for, at man fortsætter med at håndplukke nogle personer, der kigger med dyb beundring på Bush.
Vil statsministeren gøre sig den overvejelse, at når nu det er sådan, at en stor del af irakerne faktisk er imod den udvikling, der foregår i øjeblikket, er det ud fra et demokratisk synspunkt afgørende, at også de kritiske røster blandt irakerne bliver repræsenteret?
Jeg forstår godt, at statsministeren ikke vil sætte bestemte navne på og sådan noget, og det beder jeg ham heller ikke om.
Jeg beder ham om at forholde sig til, at det er vigtigt, at den demokratiske bredde og forskellige opfattelser er repræsenteret i det kommende regeringsråd.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg har ikke udtalt kritik af den nuværende konstruktion, som vel var den, der var mulig i den givne situation, men jeg har udtalt mig til fordel for, at der i det irakiske samfund etableres en bredere konsensus bag en kommende regering, der skal forberede demokratiske valg.
Det tror jeg er ret afgørende for at få en fredelig proces frem mod et demokratisk valg.
Jeg mener, at her må vi i høj grad basere os på de vurderinger og de forslag, som FN's særlige udsending Brahimi kommer med.
Jeg lægger faktisk stor vægt
på, at netop FN er stærkt engageret i den proces, og derfor vil jeg ikke i detaljer tage stilling til, hvordan den rigtige model skal se ud, men i høj grad lytte og tage stilling ud fra de anbefalinger, FN's udsending Brahimi kommer med.
Det er vigtigt, at der nu bliver tilrettelagt en proces, der så velordnet som muligt kan føre frem til demokratiske valg i Irak.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Hvis hr. Søren Søndergaard forsyner statsministeren med torturrapporter og jeg forsyner statsministeren med meningsmålinger, er jeg sikker på, at vi i samarbejde kan sørge for, at statsministeren er vel opdateret angående de seneste nyheder fra Irak.
Jeg hørte statsministeren sige, at statsministeren gerne så regeringsrådet bredere funderet.
Er det en kritik af den måde, amerikanerne har sammensat det nuværende regeringsråd på?
Sådan hørte jeg det.
Ligger der i det, at amerikanerne formentlig overvejede spørgsmålet meget lidt, da de f.eks. tog Allawi ind i regeringen?
Hans tidligere gøremål giver ham
jo ikke et meget smukt generalieblad.
Og betyder det - det synes jeg virkelig er et afgørende spørgsmål, som statsministeren ikke svarede på - at de, der er uenige i besættelsesstyrkernes tilstedeværelse, efter statsministerens opfattelse skal optages i det kommende irakiske regeringsråd?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
At man ønsker at blive herre i eget hus, er der ikke noget overraskende i, for hvem vil ikke det?
Det er helt klart.
Men jeg tror, der er det ønske i det irakiske samfund, at der i hvert fald er international militær tilstedeværelse, indtil sikkerhedssituationen er i orden og en ny regering indarbejdet.
Det afgørende er - og det er min bedste vurdering, i hvert fald i dag - at der kommer en ny midlertidig, men bredere funderet irakisk regering fra den 30. juni, og at den formodentlig vil anmode om og sikkert også på baggrund af en FN-resolution have støtte til, at der fortsat er international militær tilstedeværelse i Irak.
Hermed har jeg også antydet svaret på spørgsmålet, nemlig at jeg gerne ser
et bredere fundament for en sådan midlertidig irakisk regering.
Brahimi arbejder for, og det er klart, at også for os vil det være et væsentligt kriterium.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Vil statsministeren i den sammenhæng som repræsentant for en af besættelsesmagterne lægge afgørende vægt på nogle kriterier, der skal trække transformationen igennem?
Hvis de seneste meningsmålinger er rigtige, ønsker et betydeligt flertal af den irakiske befolkning besættelsesmagterne væk; det tror jeg også statsministeren må medgive.
Vil det være afgørende for statsministeren, at også den del af den irakiske befolkning, som ønsker besættelsesstyrkerne væk - jeg tror, det er en meget sammensat gruppe af befolkningen - bliver repræsenteret i det nye irakiske regeringsråd?
Og vil statsministeren modsat protestere, hvis det bliver en håndplukket marionetregering som den, der styrer Irak i dag, og som jo ikke repræsenterer de forskellige forgreninger af det irakiske folk, men overvejende består af eksilirakere, der er blevet hentet hjem?
Vil statsministeren være optaget af, at det bliver et ægte billede af det irakiske samfund, der genspejles i det nye regeringsråd?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Jeg har jo ikke andet at basere min vurdering på end netop det, den amerikanske regering, FN og regeringsrådet i Irak anser for at være realistisk, og ud fra en samlet vurdering giver det også mig den opfattelse, at det er realistisk.
Jeg vil i øvrigt godt tilføje, at også rent politisk er det det rigtige at holde benhårdt fast i tidsplanen med henblik på overdragelsen af autoriteten i Irak til en midlertidig irakisk regering fra den 30. juni.
Villy Søvndal (SF), 2004-05-12:
Jeg må forstå svaret sådan, at statsministeren stadig anser det for realistisk, at Brahimi vil ende med at anbefale, at den 30. juni overdrages magten til et nyt regeringsråd, og at det gamle, der sidder nu, ikke skal fortsætte og ikke skal have ansvar for hovedparten af de irakiske begivenheder. Jeg vil godt spørge: Er det helt ærligt statsministerens opfattelse, at den tidsplan er realistisk i dag?
Jeg hørte statsministeren henvise til andre landes vurderinger i sit svar, men jeg vil godt have statsministerens egen vurdering.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-05-12:
Udenrigsministeriet har oplyst følgende, som jeg kan henholde mig til:
Den 8. marts i år undertegnede regeringsrådet og koalitionsmyndigheden en aftale om en midlertidig grundlov.
I henhold til denne aftale vil koalitionsmyndigheden ophøre med at eksistere den 30. juni og samtidig overdrage sine beføjelser til en midlertidig irakisk regering.
FN spiller gennem sin særlige udsending, Brahimi, en central rolle i arbejdet med at danne denne midlertidige regering, og det forventes, at Brahimis endelige rapport vil foreligge i slutningen af denne måned.
Hverken USA's regering, regeringsrådet eller FN har betvivlet, at overdragelsesdatoen er realistisk.