runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Peter Vernersen (S), 2005-05-20:
Jeg spurgte, om ikke hr. Leif Mikkelsen ville erkende, at en meget stor del af disse flere ansatte i kommunerne var en følge af kommuneaftalen i sommeren 2001 indgået af finansminister Pia Gjellerup, en aftale, som fik betydning i 2002, og det er der, svaret er.
Når hr. Leif Mikkelsen siger, at det er noget, regeringen og Venstre og Konservative har klaret, så er sagen faktisk, at det var under en anden regering, at en stor del af det her skete.
Så synes jeg om spørgsmålet om at tage ansvar: Nej, hr. Leif Mikkelsen, vi tager ikke ansvar for noget, som vi mener er forkert, på kommunalreformens område, og netop økonomien er jo ikke på plads, og derfor ved vi ikke, hvordan det vil gå med disse institutioner.
Jeg forstår, at hr. Leif Mikkelsen mener, at det er i orden, at det her vil få den konsekvens, at man måske nedlægger et plejehjem, hvis man mangler penge inde i storbyen, under en kommunalreform med flere kommuner lagt sammen, og at man nedlægger daginstitutioner.
Det synes vi ikke er rigtig godt.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Udflytning af statslige arbejdspladser er et område, der har haft megen stor opmærksomhed i lang tid, og det har den jo for så vidt også i dag, så jeg skal ikke gøre nogen lang indledning ud af det her.
Folketinget vedtog ganske vist i enighed i 2001, at vi skulle sikre de såkaldt svage regioner flere statslige arbejdspladser, men det er der tilsyneladende ikke blevet så forfærdelig meget ud af.
Jeg vil ikke forlænge den her debat med mange omsvøb, men sige, at jeg synes, at vi på baggrund af den tidligere debat, vi har haft i dag, skal gå i gang med debatten nu.
Besvarelse
Jeg kan forstå, at hr. Kristen Touborg og jeg er enige om, at det her emne har vi diskuteret ret grundigt ved et tidligere punkt på dagsordenen i dag.
Derfor skal jeg ganske kort sige, at jeg i det fulde kan henvise til, hvad jeg sagde i de afsluttende bemærkninger under det forrige punkt på dagsordenen.
Jeg ved selvfølgelig godt, at visdommens moder er gentagelsen, men på den anden side set kan man jo slå efter og se, hvad jeg sagde, og jeg kan i det fulde henholde mig til, hvad jeg allerede har sagt.
Helt kort og i stikordsform kan jeg sige, at det, der er regeringens strategi i forhold til lokalisering af statslige arbejdspladser, er, at vi i forbindelse med oprettelse af nye statslige arbejdspladser ubetinget vil gå efter at få dem lokaliseret decentralt, og at vi for det andet i situationer, hvor der opstår spørgsmål om omstrukturering, hvor organisationer skal gennemgås på grund af politiske initiativer eller andet, vil bruge det som et afsæt til at tænke det regionalpolitiske aspekt ind.
Dermed afskærer jeg ikke den situation, hvor der kan være tale om egentlig udflytning af allerede eksisterende arbejdspladser, men omvendt må man jo også sige, hvis man kigger i bakspejlet, at succesraten har været til at overskue.
Jeg refererede tidligere i dag debatten om udflytning af statens arkiver, som sådan set er lakmusprøven på, at når princippet skal udmøntes i praksis, begynder det at blive svært, og hvor man vel også er nødt til anstændigvis at sige, at der er både fordele og ulemper ved en flytning af en allerede etableret statslig arbejdsplads.
Der er en øjeblikkelig flytteomkostning, og der er en risiko for et videnstab.
Det skal selvfølgelig holdes op mod de fordele, man vinder.
Men jeg tror, hvis man skal gøre det kort, at det må føre derhen, at der, hvor man for alvor kan gøre noget, er ved meget bevidst at styre efter, at skal der etableres nye institutioner, nye institutter, nye organisationer, nye statslige arbejdspladser, så kan de placeres decentralt.
For det andet, når der af andre grunde sker ændringer, er det en naturlig anledning til at gøre det, ligesom vi har gjort det senest med forsvarsforliget og med hele spørgsmålet om den regionale statslige forvaltningsstruktur i kølvandet på kommunalreformen.
Forhandling
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-20:
Jeg kan sådan set ikke rigtig følge spørgeren i hans spørgsmål, for spørgeren giver nærmest udtryk for, at der ingen kommuner er i dagens Danmark, og at der ikke er nogen styring på, hvordan opgaverne bliver varetaget.
Det er jo aldeles et hundrede procent forkert.
Der er nogle kommuner, som bliver sammenlagt og bliver til andre, større kommuner, og der er nogle kommuner, der bliver delt.
Men det gør jo altså ikke, at man starter på nulpunktet inden for alle de forskellige facetter, som ligger i at styre og koordinere inden for en kommunal opgavevaretagelse.
Der er der altså andre ting, der spiller ind.
Vi starter altså ikke fra nul af, vi starter fra noget eksisterende, noget grundlæggende, som man arbejder videre på, og der er det jo altså, at der ligger økonomi bag, og der ligger også skatteindbetalinger fra borgere og bloktilskud osv.
Det hele fortsættes uændret.
Og så ligger der selvfølgelig en arbejdsopgave efterfølgende til de nyvalgte, til de nye byråd, i at gennemføre den kommunalreform og de ting, hvor kommunerne skal sammenlægges.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Det ser ud til, at jeg har misset mit fly hjem, så jeg har sådan set god tid.
Det er rigtigt, at vi jo har behandlet det her, men alligevel vil jeg godt fremhæve et par ting.
Den vedtagelse, som den her forespørgselsdebat er kommet frem på grund af, V 73 af 23. maj 2002, som er vedtaget af samtlige partier, siger jo, at Folketinget pålægger regeringen at gøre noget ved den skæve fordeling af statsarbejdspladserne.
Jeg ved godt, at regeringen har prøvet med mange forskellige publikationer, »Vækst med vilje«, »Danmark i balance«, »Et helt Danmark«, »Vækst, velfærd og fornyelse«, og der er nok endnu flere.
Men jeg synes altså, der er sket for lidt.
Og indenrigsministeren sagde på et tidspunkt på en landdistriktskonference på Fuglesøcentret: Glem udflytning af statslige arbejdspladser, også de nye.
Der er ingen penge i det, det har ingen virkning.
Det er alligevel en del penge, der er i spil her.
Og vi så i Irland, at den irske regering bestemte en udvikling for private erhvervsvirksomheder, hvor man lagde virksomhederne ud og så flyttede befolkningen ud.
Og så er det i hvert fald vigtigt, at de nye ikke bliver placeret, hvor der er mange i forvejen.
Endnu vigtigere er det, at den nye kommunalreform ikke flytter statslige eller amtslige arbejdspladser fra de områder, der i forvejen ikke har mange og måske oven i købet er ramt af tilbagegang befolkningsmæssigt.
Og det er vigtigt, når vi snakker om udflytning af statslige arbejdspladser, at man så ikke bare nikker, hvis udflytningen går til Odense, til Trekantsområdet, til Århus, til min egen hovedstad derhjemme i Nordjylland, Aalborg.
Der er nogle områder i Danmark, som ikke får et skattecenter, f.eks. på Fyn og, som et bedre eksempel, i Nordjylland.
Der er 112.000 mennesker i Himmerland, som ikke får et skattecenter.
I den sydligste del af den ny fjordkommune skal man til Randers, i Vesthimmerlands Kommune skal man til Thisted eller Skive.
Det er altså ikke rimeligt, at et område, der ingen statslige arbejdspladser har fået, skal afgive i det her tilfælde i underkanten af 100 arbejdspladser.
Miljøministeren vil oprette tre nye planlægningscentre.
Fødevareministeren vil centralisere Levnedsmiddelkontrollen, man har nævnt Århus.
Beskæftigelsesministeren udflytter Arbejdstilsynet, det bliver til Hadsten, det er til den store region, den store midtregion.
Vi har i forvejen en meget lille region Nordjylland.
Det er altså ikke rimeligt, hvis man skal flytte så mange arbejdspladser ud af så lille en region.
Hvis man ser på Fyn, er det fuldstændig det samme, der gælder der.
Jeg vil opfordre indenrigsministeren til at prøve at gå ind og se på de nye kommuner, som nu er dannet.
Der er altså nogle af de kommuner, som i forvejen praktisk taget ingen statslige arbejdspladser har.
Derfor er det jo ikke rimeligt, at de i fremtiden også skal undvære statslige arbejdspladser.
Som jeg sagde før: Der er 112.000 mennesker i Himmerland, og man flytter kun statslige arbejdspladser væk fra Himmerland og endda til andre regioner, det er altså ikke rimeligt.
Til sidst skal jeg sige, at det forslag til vedtagelse, som hr. Kristen Touborg fremsatte, støtter vi.
Colette L. Brix (DF), 2005-05-20:
Først og fremmest vil jeg gerne understrege, at Dansk Folkeparti har støttet regeringens princip vedrørende udflytningen af statslige arbejdspladser.
Derfor har Dansk Folkeparti også noteret sig den udvikling, der har været på området: Flytning af Sikkerhedsstyrelsen til Esbjerg, det kommende fængsel i Storstrøms Amt, Styrelsen for Social Service i Odense og Energinet Danmark, der efter planen placeres i Trekantsområdet.
Men udkantsområderne må nok mere i fokus.
Dansk Folkepartis politik er, at i det omfang, det er muligt, bør man lægge statslige arbejdspladser i landets udkantsområder.
Det er klart, at der er en række forhold, der skal gøre sig gældende.
Der skal ske en afvejning af, hvordan kompetencerne i den pågældende institution skal fungere i samspil med andre virksomheder og institutioner.
Som Dansk Folkeparti her i salen før har påpeget, kan man sidde tilbage med en fornemmelse af, at udflytning af arbejdspladser skal ske for enhver pris.
En sådan linje kan vi ikke følge og ikke støtte, fordi omkostningerne kan være særdeles høje ved at flytte eksisterende enheder.
Beslutninger om udflytninger skal være saglige og velovervejede, f.eks. skal man være sikker på, at arbejdskraften i det nødvendige omfang enten flytter med eller er der.
Men når beslutningerne tages, må udkantsområderne være i centrum for overvejelserne, og det er klart, at omkostningerne og barriererne er færre, når det drejer sig om nye statslige enheder.
Nu må man jo ikke tro, at vejen til velstand i udkantsområderne er gennem udflytning og oprettelse af statslige arbejdspladser alene, for det er det ikke.
Hvis rammebetingelserne, herunder samspillet med det lokale erhvervsliv, ikke er til stede, vil udflytningen ikke være vækstskabende, i det omfang man må forvente.
Det er en overordnet strategi, der skal skabe væksten.
Derfor må man ikke glemme de erhverv, der har betydning i netop de her regioner.
Det gælder f.eks. turismen, som trækker en stor del af væksten i disse regioner.
Og derfor ønsker vi, at man fokuserer meget, meget mere på dette erhverv.
Det er også derfor, vi har fremsat et beslutningsforslag om at sænke netop hotelmomsen.
På den måde kan man sætte skub i væksten i udkantsregionerne, og derefter kan udviklingen følges op af andre tiltag, f.eks. flytning af eventuelle statslige arbejdspladser.
Det er klart, at meget vil ændre sig, når kommunalreformen udmøntes og en række opgaver flyttes rundt mellem stat, region og kommune.
Den udvikling må tages med i overvejelserne, når vi har denne tilbagevendende debat.
Når alt dette er sagt, er det værd at bemærke, at den regionale balance i fordelingen af statslige arbejdspladser siden 2002 er forbedret.
Specielt mener jeg, at det tydeliggøres, at udviklingen er blevet forbedret, siden vi vedtog forslag til vedtagelse nr. V 73, når man sammenligner udviklingen siden 2002 med udviklingen set over hele perioden siden 1994.
Overordnet er meldingen fra Dansk Folkeparti, at vi ønsker en del mere fokus på landets udkantsområder fremover.
Statslige arbejdspladser må, i det omfang det er muligt, som udgangspunkt placeres der.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Nu sagde ministeren tidligere i debatten, at nye statslige arbejdspladser skulle placeres i områder, hvor der er få statslige arbejdspladser.
Det samme siger Dansk Folkepartis ordfører nu.
Det lyder jo godt, og der er mange smukke ord, men jeg vil godt prøve at få det præciseret lidt nærmere.
Når regeringen nu arbejder med, at fødevareregionerne skal centraliseres – det arbejder man meget med lige i øjeblikket – vil Dansk Folkeparti så sikre, at sådanne nye centre, der bliver jo skåret ned fra 11 til 3-4 stykker, placeres i områder, hvor der i forvejen er få statslige arbejdspladser, eller vil man bare lade dem ligge i Århus osv.?
Colette L. Brix (DF), 2005-05-20:
Nu er det sådan, og det ved hr. Kristen Touborg godt, at jeg ikke sidder og er med til at forhandle, hvad der lige sker på fødevareområdet.
Men jeg er da helt sikker på, at vi har det med i overvejelserne, at man selvfølgelig ikke flytter noget væk fra steder, hvor man behøver noget.
Det tror jeg for øvrigt ikke at der er nogen der overhovedet er interesseret i herinde, heller ikke regeringen.
Man er jo interesseret i, at landet er helt, og man er interesseret i, at landet er så samlet som muligt.
Hvad andre ikke kunne nå på 10 år, kan ingen nå på 2½ år.
Kristen Touborg (SF), 2005-05-20:
Nu ligger der rent faktisk en plan om, at det store center skal være i Århus, det er regeringens plan.
Men der er jo det ved det, at Dansk Folkeparti har en hel del at sige, og jeg vil ikke afvise, at hvis Dansk Folkeparti vil være med til at lægge det et andet sted, hvor der er få statslige arbejdspladser, kunne det gå hen og få et flertal.
Derfor er det lidt interessant, hvad Dansk Folkeparti mener, og da det jo er Dansk Folkepartis ordfører, der er på talerstolen nu, er jeg nødt til at spørge hende.
Colette L. Brix (DF), 2005-05-20:
Men det jo sådan, at vi har visse kompetencer, og nogle sidder og forhandler det ene, og andre forhandler noget andet, og det ved hr. Kristen Touborg godt.
Jeg ved ikke, hvor langt de er, hvad der er ved at blive besluttet i øjeblikket, og hvad Dansk Folkeparti går ind for.
Jeg tror faktisk, at ministeren ved mere om det.
Så det skal vi nok finde ud af.
Vi er i hvert fald ikke interesseret i at affolke et eller andet sted, hvor der mangler et eller andet.
Det kan jeg hilse og sige til hr. Kristen Touborg.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Det overrasker mig en lille smule, at fru Colette Brix siger, at hun hellere vil være med til at støtte turismen i yderområderne.
Det har været sådan i de senere år, at man har ført penge til turismen fra Jylland til København og Ørestaden.
Hvordan hænger det sammen, at man gerne vil støtte turismen i Jylland, når man fører pengene til København og tager dem fra Jylland?
Colette L. Brix (DF), 2005-05-20:
Nu ved jeg ikke, om Socialdemokraternes ordfører kan huske, at der blev afsat 10 mio. kr. på turismebudgettet til udkantsområder, som de kunne bruge inden for turismen.
Det var faktisk noget, som vi var med til at få indført, så det er da ikke helt så ringe endda.
Vi har faktisk i Dansk Folkeparti i ret lang tid haft fokus på turismen, og det vil vi også have fremover.
Det er så vigtigt et erhverv også for udkantsområderne.
Det tror jeg nok vi har prøvet på i Dansk Folkeparti at presse igennem så meget som overhovedet muligt.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Men det er jo altså et faktum, at man førte et større millionbeløb fra turismen i Jylland til at fremme turismen i Ørestaden.
Jeg har ikke noget imod det, jeg synes, det er fint nok også at lave turisme herovre, for det betyder også noget for Københavnsområdet at få turister.
Men vi kan mærke i hvert fald i Nordjylland, at der ikke har været den store opmærksomhed omkring turisme deroppe, for man har ikke haft pengene til at gøre opmærksom på området.
Så jeg syntes, det ville være fint, hvis ordføreren ville være med til at føre nogle flere penge til Nordjylland og Vestjylland for at skaffe nogle flere turister til området.
Colette L. Brix (DF), 2005-05-20:
Der skal slet ikke være nogen tvivl om, at vi er fuldstændig opmærksom på, om det så er i Nordjylland, på Lolland-Falster, eller om det er på Fyn, at turisme er utrolig vigtig for samtlige regioner i hele Danmark.
Så vi ved godt, at der skal gøres noget der, og det er vi indstillet på.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Jeg er meget enig med hr. Allan Niebuhr i det, han lige har sagt i sin ordførertale.
Den har svært nok ved at klare sig i forvejen, men alligevel skal 80.000 skatteydere sandsynligvis betjenes uden for regionen.
Man får ikke et planlægningscenter, man får ikke noget af fødevareministerens levnedsmiddelkontrol, og man får ikke arbejdstilsyn.
Er det ikke lidt urimeligt at ramme så lille og svag en region så hårdt?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Jeg kan sige til hr. Arne Toft, at jeg ved i hvert fald, at fødevare- og forbrugerministeren er opmærksom på det.
Det har han bl.a. sagt i en pressemeddelelse i forgårs, hvor han oplyste, at nogle af de stillinger i Fødevarestyrelsen, der var beregnet til at skulle væk fra Nordjylland og over mod Århus, alligevel bliver i det nordjyske område.
Jeg ved også, at man har fokus på andre ting.
Det er jo bl.a. også derfor, at det vækstforum er blevet sat i gang i det nordjyske område under stor bevågenhed fra erhvervsministeren.
Men jeg kan så sige omkring fremtidens politi, som hr. Arne Toft tidligere nævnte, at der er i hvert fald tanker fra Visionsudvalget om, at der stadig skal være en decentralisering af politistyrken også i det nordjyske.
Arne Toft (S), 2005-05-20:
Nu kommer ordføreren ind på politikredse.
Jeg vil meget gerne, om ordføreren vil være behjælpelig med, at en del af Nordjylland ikke skal betjenes af en region uden for Nordjylland, så der er endnu flere arbejdspladser, der går tabt.
Noget af det, der ikke er bestemt endnu, f.eks. miljøministerens planlægningscentre, kunne egentlig ligge alle mulige steder.
Kunne det ikke være en idé, når nu Nordjylland har mistet så meget, at vi i fællesskab arbejdede for, at et af de her planlægningscentre kom til at ligge i Nordjylland?
Allan Niebuhr (KF), 2005-05-20:
Som sagt kommer jeg selv fra et.
Jeg ved selv, hvilke problemer der er i det.
Så det vil jeg meget gerne være med til at se på.
Med hensyn til spørgsmålet om politistrukturen er det jo bevidst, at man fuldstændig har undladt at nævne navne på byer, trække grænser eller noget som helst, fordi man i første omgang ønsker at få en debat om indholdet i politistrukturen og så først efterfølgende begynde at sætte geografi på – netop for ikke at få ødelagt indholdssnakken med nogle lokale tanker.
Men jeg ved, at man også tænker i de baner, så det vil jeg meget gerne være med til at se på.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Som flere ordførere har sagt, har vi jo været inde på de her problemstillinger indtil flere gange i dag, så jeg skal gøre det meget kort.
Jeg kan sige, at vi fra Det Radikale Venstres side også er enige i, at det er vigtigt, at der er statslige arbejdspladser fordelt rundt i landet, og det er det af flere årsager.
Vi er jo alle sammen en del af den fælles stat, og derfor er det også vigtigt, at vi får del i de goder, der er ved at have arbejdspladser.
Der kan være en stor psykologisk effekt i, at et område, som føler sig meget trængt, får placeret nye statslige arbejdspladser.
Jeg er ikke i tvivl om, at fængslet på Lolland vil have en sådan virkning i Lolland-Falster-området.
Jeg synes dog også, at det er vigtigt at understrege, at det ikke må foregå for tilfældigt.
Jeg synes, at det er vigtigt, at det her – det forstod jeg også at ministeren var inde på – gøres efter en planlagt og velforberedt proces.
De her ting skal indtænkes i forbindelse med de nye områder, hvor staten skal involveres, og også for de eksisterende institutioners vedkommende kan man spørge: Hvilke statslige institutioner kunne naturligt placeres andre steder i landet?
Det vil jeg opfordre til, at man gør.
Et andet område, som jeg også har været inde på et par gange, er spørgsmålet om de teknologiske muligheder.
En ting er at flytte hele arbejdspladsen ud fra f.eks. Københavnsområdet.
En anden opgave kunne være at sikre, at de mennesker, der var ansat på den arbejdsplads, visse dage om ugen eller i visse perioder af deres arbejde kunne være i det lokalområde, hvor de boede.
Det vil sige, at man altså ikke hver dag skulle tænke i det trafikkaos, der f.eks. er på Sjælland, når man skal til København om morgenen og hjem fra København om eftermiddagen.
Så også det synes jeg at man skal være opmærksom på.
Jeg vil så, som flere andre også har gjort det, understrege, at de statslige arbejdspladser jo er én del af udviklingen af et mere ligeligt Danmark.
På den baggrund kan jeg naturligvis også støtte det forslag, som SF er kommet med, og så mener jeg sådan set, at sagen er belyst.
Ole Glahn (RV), 2005-05-20:
Kan man sige, at Danmark udvikler sig på den rigtige måde?
Altså, jeg tolker det sådan, at skævheden og koncentrationen bliver større og større.
Her vil jeg gerne høre ministerens kommentar til, om det ikke kan være med til at fremme udviklingen, hvis man tager særligt hensyn til de udkantsområders særlige forudsætninger, for jeg synes ikke, at det grundlag, der er nu, er tilfredsstillende.
Jeg må sige, at jeg overordnet er ganske tilfreds med den samlede effekt af regeringens politik i forhold til alle danske regioner.
Det var også det, jeg forsøgte at sige noget om til en start: at hele Danmark er præget af fremgang, af udvikling, af velstand, af håb i forhold til fremtiden.
Det er sådan den generelle tendens i hele Danmark.
Men det rokker så ikke ved, at vi fortsat har en udfordring i at sørge for, at vi får skabt en mere balanceret udvikling, og at de dele af Danmark, som har lidt mindre let ved tingene end det, der karakteriserer Danmark som sådan, nu kommer med i udviklingen.
Her kan man selvfølgelig ikke være tilfreds.
Det er jo også derfor, at vi har taget en lang række initiativer: 98 nye store, stærke kommuner, der får et større ansvar for udvikling af erhvervspolitik, kommer til at betyde noget.
Jeg er meget glad for afstemningen på Lolland-Falster f.eks., for jeg tror, at der nu kommer to kommuner, som kan gøre noget mere, end hvis man havde fået en mere fragmenteret kommunestruktur.
Der kommer vækstfora, og hvad jeg ellers har været inde på.
Det er jo virkemidler, der skal sørge for, at den lille tilfredshed, man kan have i dag i det her spørgsmål om den regionale balance, kan udvikle sig til at blive en endnu større tilfredshed.
Leif Mikkelsen (V), 2005-05-20:
Jeg fornemmer, at der er ved at brede sig en fælles holdning om, at det her ikke behøver at trække unødigt ud, fordi vi har haft fat i en række af elementerne, og det er jo rigtigt, man kan ikke, som flere af os har sagt, adskille de her områder.
Det kan så åbenbart være nødvendigt at slå ting fast, for det bliver jo gang på gang gentaget fra oppositionens side, at der er mange pæne ord, men at der ingenting sker.
Så vil jeg helt kontant pege på forsvarsforliget.
Det er muligt, at hr. Kristen Touborg kan kritisere det; jeg er ikke helt sikker på, at SF har et medansvar for forsvarsforliget, men der kan hr. Touborg jo rette mig, hvis jeg tager fejl.
Og det er ikke så ringe at se på tallene for, hvad der sker i form af placering af statslige arbejdspladser i forbindelse med det.
Vestsjælland får et plus på 210, Storstrøm 510, Sønderjylland 280, Ribe 250, Ringkøbing 270, Viborg 570, Nordjylland 420.
Det er sådan set det, hele dagens debat har kredset om, nemlig om det var det, der i virkeligheden skete med den fokus, regeringen har på det her område, når man indgår forlig eller store reformer.
Og det vil sige, at det er sket nu.
Så kan vi dertil lægge det, jeg har nævnt tidligere, som jeg med glæde vil gentage, de flere offentligt ansatte, der er kommet i den tid, vi har haft en borgerlig regering, 14.000 – det er bare for, at vi kan huske dem, at jeg nævner dem igen – minus de 5.000 på statsplan, som vi sådan set kan lægge sammen hermed, det er så 20.000 mere, og det er sket i kommuner og amter, det vil sige der, hvor folk bor, og det er dog en udflytning, der vil noget, som er meget stærkere end kunstige udflytninger.
Så jeg konstaterer bare, at det faktisk ikke er rigtigt, når det påstås, at der er mange ord og ingen handling.
Derfor skal jeg på vegne af Venstre, Dansk Folkeparti og Det Konservative Folkeparti fremsætte følgende: Forslag til vedtagelse
»Folketinget understreger vigtigheden af at bevare og forbedre balancen imellem landets enkelte dele og regioner, så alle områder har gode vækstvilkår.
Folketinget anerkender, at der er brug for konkret handling og initiativer for at sikre regional balance i udviklingen i statslige arbejdspladser, således som det senest er sket ved forsvarsforliget og sker ved placeringen af den statslige forvaltning ved udmøntningen af kommunalreformen.
Folketinget opfordrer regeringen til at fortsætte den aktive politik for regional balance.
Folketinget anmoder om, at der i kommende redegørelser særskilt gøres status for virkningen af nye roller på erhvervsudviklingsområdet for kommunerne, regionerne og vækstforaene.«