runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Bjarne Laustsen (S), 2000-11-09:
Det er en god ting, at man får drøftet også de seniorpolitiske aktiviteter, der skal være på virksomheden.
Arbejdsministeren har netop redegjort for en lang række af de initiativer, som regeringen har taget inden for de seneste par år på dette område.
Det er faktisk den gruppe på arbejdsmarkedet over 50 år, der har fået de fleste forbedringer, når vi ser på, hvilke muligheder den gruppe har, som vi taler om her.
Dernæst er der det, som ministeren også var inde på, at det er et forslag, der ligner meget det, der kommer direkte fra EU, og der har vi jo en aftale mellem parterne, der gør, at når der kommer den slags ting fra EU, ja, så implementerer vi det i dansk lovgivning.
Vi er tilhængere af den danske model, at der er de regler på det danske arbejdsmarked, og at vi har så lidt lovgivning som overhovedet muligt.
Jeg synes også, at de 50-årige og derover har bedre muligheder for, at det lykkes dem i fremtiden at finde et job på arbejdsmarkedet.
Det er jo sådan, at hver gang der går to ud, så kommer der kun én ny ind, og derfor er der grund til at kippe med flaget for, at vi kan få flere ind.
Dernæst er det også sådan, at vi kan se, at ledigheden for de folk her i hvert fald udviser det fald, som vi har set for andre grupper, så det står slet ikke så dårligt til endda.
Men samlet set skal jeg afvise forslaget.
Frode Sørensen (S), 2000-11-09:
Selvfølgelig vil vi da altid være med til at se på tingene.
Det, vi tager udgangspunkt i nu her, er jo det konkret fremsatte forslag.
Men jeg vil da gerne spørge hr. Flemming Hansen, om han ikke synes, at den 5 pct.s-regel er meget rimelig.
De fleste af dem, der indskyder på etableringskonti i dag,
indskyder faktisk et beløb, hvor måske 60 pct. af beløbet skulle have været afregnet i skat.
Men de har altså en mulighed for at få forrentet hele beløbet.
Og er det ikke også sådan, at skattevæsenet, hvis ikke der er tale om etablering, skal have en godtgørelse, der fuldt ud lever op til den forrentning, som det har mistet gennem de år, hvor det ikke har fået indbetalt skat?
Flemming Hansen (KF), 2000-11-09:
Ja, den skal nok blive kort.
Jeg hørte hr. Aage Frandsen i den fulde ordførertaletid tale om IT-branchen, men der findes jo andre brancher i erhvervslivet.
Det er jo langt mere, vi taler om.
Det er jo enhver form for etablering.
Og i øvrigt: Hvis man ser dagens avis, så findes der altså også mindre interessante solstrålehistorier fra IT-branchen.
Det gør der i øvrigt hver eneste dag, så godt går det altså heller ikke.
Så hold dog IT-branchen udenfor og støt det.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-09:
Når jeg nævnte det med IT-branchen, så er det, fordi det er den branche, man nævner i det her forslag.
Jeg ved da udmærket, at det her gælder hele vejen rundt, og jeg er da helt sikker på, at der er andre brancher, der vil benytte sig af det.
Jeg tror slet ikke, at IT-branchen vil benytte sig af det.
Men man nævner i forslaget, at det er et område, hvor man altså lægger vægt på, at Danmark skal udbygge sin position, som der står, med henblik på Danmark som foregangsland.
Det var alene derfor.
Det er ikke noget med, at jeg tror, det er dem, der vil benytte sig af det, for det tror jeg slet ikke de vil.
De har masser af penge at tjene og vil ikke have det behov for at lave den opsparing, der ligger her, for de handler nemlig i høj grad spontant.
Frode Sørensen (S), 2000-11-09:
Synes hr. Poul Nødgaard, at det er logisk at indskyde penge på en etableringskonto, efter at man har etableret sig?
Jeg vil gerne have et svar på, om hr. Poul Nødgaard synes, det er logisk og rimeligt, at man kan indskyde til etablering, efter at man har etableret sig.
Poul Nødgaard (DF), 2000-11-09:
Der er et udtryk, der hedder, at ærlighed varer længst.
Og jeg vil også være ærlig i den her sag og sige, at jeg synes måske nok, at det er en af de ting i forslaget, der er gået lidt for vidt. Jeg synes bare, at hvis folk i en alder af 40 år får lyst til at spare nogle penge op og gør det, til de bliver 50 år, og så vil nedsætte sig som selvstændige erhvervsdrivende, så skal de have lov til det.
Jeg tror ikke, at lige bestemt det punkt kommer til at skille V og K fra regeringen.
Jeg er også lidt kritisk - det sagde jeg også - over for forslaget om, at man i en meget høj alder kan indsætte på de her konti.
Jeg synes, der er nogle gode takter i forslaget, og da regeringen, specielt skatteministeren, heller ikke hundrede procent har afvist forslaget, så synes jeg, at det må kunne lade sig gøre at få ministeren til at komme i Skatteudvalget og dér bane vejen for, at det her forslag kan komme igennem, måske ikke lige i den her skikkelse, men tæt på.
Vibeke Peschardt (RV), 2000-11-09:
Det er jo indimellem spændende at vikariere på et område og høre en debat, som den, vi hører her i dag.
Det er jo ikke mere end knap to år siden, da man lavede finanslov i efteråret 1998, altså finansloven for 1999, at jeg hørte skatteministeren sige, at man dengang med V og K lempede på reglerne for de her etableringsordninger, man gjorde også noget ved aldersgrænsen, og man satte også indskudsgrænsen op fra 50.000 kr. til 100.000 kr.
Det vil altså sige, at man knap har fået de her ordninger til at virke eller slå rigtigt igennem, før man nu kommer med en yderligere forbedring med en meget høj aldersgrænse, hvor jeg er helt enig med skatteministeren i, at det er altså lidt meget, hvis man skulle kunne sætte penge ind, til man er 70 år.
Så vi mener, at det her vil gøre skattesystemet temmelig uigennemsigtigt, og så lægger det faktisk også op til en megastor forskelsbehandling af forskellige opsparingsformer.
Samtidig giver forslaget ubegrundede muligheder for skatteudskydelse, f.eks. ved en mulighed for at fortsætte indskud på etableringskontoen efter virksomhedsstart, hvor indskuddene består af virksomhedens eget overskud; det giver mulighed for at benytte overskuddet til forlods afskrivninger, og det synes vi ikke er rimeligt. Skattebegunstigelsen ved opsparing - det er jo det, det her i virkeligheden handler om - også på etableringskonto
er allerede så stor, at Det Radikale Venstre ikke kan støtte det fremsatte beslutningsforslag.
Frank Aaen (EL), 2000-11-09:
Enhedslisten kan ikke støtte forslaget.
Vi mener i det hele taget, det er en uskik at bruge skattereglerne til at lave erhvervsfremme med.
Det er også en af grundene til, at vores skattelovgivning er så indviklet, som den er.
Man bruger skattereglerne til at give støtte, og bagefter skal man indføre en masse værnsregler, for at støtten ikke tager overhånd, og alt for meget bliver et tagselvbord.
Hvis man skal give erhvervsstøtte, skal det efter vores opfattelse primært ske gennem tilskud, hvor man så også kan stille krav til, hvad det er, man vil give tilskud til - altså hvilket formål det har, hvilke betingelser man ønsker, der skal opfyldes - og man har også meget større mulighed for at have kontrol med, at de penge, man så giver, bliver brugt på en måde, der er i overensstemmelse med formålet. Vi kan altså ikke støtte det her forslag.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-11-09:
Det mener jeg er en trist udvikling, og derfor hilser vi fra Kristeligt Folkepartis side initiativer, der tilskynder og opmuntrer til at flere etablerer sig som selvstændige, velkomne.
Derfor er vi positive over for dette forslag.
Der er enkelte ting, vi skal justere lidt på, bl.a. det med aldersgrænser, men det kan vi i givet fald gøre under udvalgsarbejdet.
Det var den konservative ordfører jo også inde på. Selve forslagets sigte bakker vi helt op.
Flemming Hansen (KF), 2000-11-09:
Hvis hr. Frode Sørensen mener, at det er noget, man laver med spekulation for øje - man gør det for simpelt hen at slippe billigere i skat - så kan jeg godt være enig med hr. Frode Sørensen.
Men det er altså en meget hård straf for alle dem, der i virkeligheden ønsker at blive selvstændige og ønsker at etablere sig.
Hvis deres karriereforløb ændrer sig, hvis der sker skilsmisse - det gør der jo i 50 pct. eller deromkring af de ægteskaber, der indgås - så skal man ikke straffes.
Vi vil gerne imødegå, at man bliver straffet.
Vi ønsker ikke spekulation på området.
Det gør jo netop dette at etablere sig odiøst, hvis man gør det til en straf.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 2000-11-09:
Rent principielt mener vi i Kristeligt Folkeparti, at det er rigtigere med miljøafgifter end skat på arbejde.
Men når man indfører miljøafgifter, bør man jo også sikre sig, at man har forberedt det ordentligt. Og det, der foreligger her, det såkaldte miljøindeks ved hjælp af Live Cycle Assessment, er vi positive over for, men vi synes ikke, at forberedelsen er sket tilstrækkelig kvalificeret. Man har et princip, den vægtbaserede afgift, og så vil man ændre her, uden at man har fået forberedt det ordentligt.
Flere har redegjort for den utilfredsstillende procedure.
Det smager for meget af, at man har brug for nogle penge i kassen, og så skal det lynhurtigt køres igennem, så det passer med terminen for finanslovforhandlingerne.
Det synes jeg er at lægge lidt gift for en rigtig ændring.
Havde man derimod givet sig den nødvendige tid, så måske også erhvervslivet var blevet forberedt ordentligt på omstillingen, havde situationen ligget anderledes
Endelig vil jeg gøre opmærksom på, at der i Miljø- og Planlægningsudvalget var en forhandling om indførelse af tilbagetagningsordninger for brugte emballager for producenter, forhandlere og importører.
Her var klart en miljøopgave, som blev drøftet sidste samling.
Det havde været rigtigere, mener vi, at begynde dér.
Frank Aaen (EL), 2000-11-09:
Vi stemte imod de lovforslag dengang, men nu får tingene en drejning, hvor det miljømæssige og i det hele taget hele logikken i lovforslaget er meget mere på plads, og derfor vil vi støtte lovforslaget, som det foreligger.
Der er lidt principiel diskussion om miljøafgifter og miljø.
Ingen skal være i tvivl om, at de steder, hvor det er muligt at forbyde sig ud af problemet, fordi man siger, at noget er til skade for miljøet, dér skal man selvfølgelig så vidt muligt bruge den model.
Nogle gange kan man ikke gøre det, enten fordi der ikke er parathed til det i befolkningen, eller fordi EU siger, at man ikke må; så er en afgift faktisk et ganske udmærket instrument til at nedbringe anvendelsen af det pågældende materiale som et skridt på vejen til at kunne få det pågældende materiale helt udfaset.
Endelig synes jeg også, man kan sige, at det at blande de to formål ofte er meget veldædigt.
Det ene er at få finansieret velfærden, og det andet er at få mindsket brugen af det, der er mest til skade for miljøet.
Det bruger vi jo på området.
Lad os bare tage et eksempel: benzinafgiften.
Altså der er jo ikke nogen, der forestiller sig, at man skal gå imod benzinafgift, fordi det ikke får benzinforbruget til at gå i nul.
Her bruger vi altså det instrument, der hedder, at vi prøver at dæmpe benzinforbruget lidt, for det er godt for miljøet, og samtidig er det en meget vigtig bidragyder til at kunne finansiere velfærden.
Jeg mener, at der er mange udmærkede begrundelser, som nogle gange bruges lidt forskelligt, men hvor jeg ikke mener, at man af principielle grunde skal sige, at det kun er det ene argument, der duer, eller at det kun er det andet argument, der duer.
Man kan sagtens tjene flere formål på samme tid, og her tjener det jo altså det formål dels at få nogle penge til at finansiere velfærd, dels at vi får øget opmærksomheden på, at man i mindre grad skal bruge de stoffer og materialer, der er mest til skade for miljøet.
Begge formål er udmærkede, og vi støtter lovforslaget.
Poul Nyrup Rasmussen (S), 2000-11-09:
Fra Hendes Majestæt Dronningen har jeg modtaget følgende reskript
Givet på Fredensborg Slot, den 8. november 2000
Margrethe R
« Jeg overbringer dette budskab til Folketinget.
Vi deltager alle i Dronningens og den kongelige families store sorg ved Dronning Ingrids bortgang.
Vi vil savne Dronning Ingrid.
Danmark har mistet en klog dronning og et stort menneske med en dybfølt omsorg for hele vort land.
Sandy Brinck (S), 2000-11-09:
Nu brugte Venstres ordfører, fru Mariann Fischer Boel, jo en hel del tid på at tale om arbejdsgrupper og processer.
Endnu en gang drejer det sig for Venstre om form og figur frem for indholdet, og derfor kom det heller ikke tydeligt frem for mig, hvordan Venstre forholder sig til indholdet.
Er man for, eller er man imod?
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-09:
Jeg synes ellers, jeg ret klart gav udtryk for, at Venstre ikke er modstander af, at man bruger et miljøbaseret indeks til at beregne afgifter.
Problemet er bare, at det her er gået alt for stærkt. Virksomhederne har ikke haft mulighed for at udtale sig.
I Skatteministeriet har man fremsat et lovforslag, inden man havde høringssvarene til Miljøstyrelsens rapport.
Det er med hensyn til tidsplanen - og det er derfor, jeg gjorde meget ud af proceduren - jeg mener, at kæden hopper af.
Lad os give os god tid til at få lavet nogle fornuftige miljøbaserede indeks, som også kan bruges i det virkelige liv.
Sandy Brinck (S), 2000-11-09:
Jamen det er da altid rart med klar tale, det vil jeg da godt kvittere for, men det synes jeg så ikke gjaldt resten.
Nu har vi hørt både Venstre og De Konservative tale om det meget sympatiske i forslaget
, og bare for at erindre Folketinget herom var det sådan, da man i 1998 behandlede emballageafgiften, at da var miljøsigtet jo det lille figenblad, der skulle dække over, at den borgerlige fløj ikke ville være med.
Kan vi ikke bare få et lille hint om, hvad det er, der skal til, for at Det Konservative Folkeparti vil tage et ansvar, også når det gælder miljøområdet?
Eva Møller (KF), 2000-11-09:
Jo, at det gavner miljøet.
Når vi får et miljøindeks, som ifølge alle eksperter på området ikke har noget som helst at gøre med miljøindeks, men som bare er sådan en lidt tilfældig opmåling af de ting, som man nu har lyst at måle på, hvor man springer halvdelen over, hvor man adderer tal, der ikke kan lægges sammen, det svarer jo til at lægge æbler og pærer sammen eller lignende, og så ved jeg godt, at man får frugt ud af det, men særlig videnskabeligt er det jo altså ikke.
Når man ikke har nogen mulighed fra industriens side for at undgå afgifterne osv., vil vi ikke medvirke.
Aage Frandsen (SF), 2000-11-09:
Men på det tidspunkt var der almindelig enighed om, at det ikke var det ideelle, og at det ideelle ville være, at man på et tidspunkt kunne finde frem til et afgiftssystem, der byggede på et miljøbaseret indeks.
Et sådant indeks kan være mere eller mindre ideelt, og man kan vente på at lave det ideelle til evig tid næsten, for det ideelle kan nok ikke findes, men man kan så finde noget, der er næsten ideelt.
Og det, der var aftalen i 1998, var, at når vi har noget, der er klart bedre og i højere grad bygger på miljøhensyn, ja, så skal vi forsøge det, og så skal vi gøre det.
Og det er derfor, jeg mener, at man kan sige, at skatteministeren har levet op til det, som var aftalen dengang.
Det, der var tilkendegivet over for Folketinget på det tidspunkt, var, at man så i løbet af 2 år skulle finde frem til noget nyt og beregne sig til et nyt grundlag.
At der kan stilles spørgsmål om det her, om det er det ideelle: Ja, selvfølgelig kan man det, for det er mennesker, der skal lave det.
I forhold til de komplicerede ting, der er, kan man nok sige: Det her er måske nok ikke det ideelle.
Nej, men hvis vi venter på det ideelle, kan vi vente længe, og det tror jeg er det, nogle er interesseret i, at man skal vente meget længe.
Og når man kritiserer det tidligere system og siger, at det ikke var godt nok ud fra et miljøsynspunkt, er det selvfølgelig overraskende at få at vide, at det var bedre bare at forhøje de afgiftssatser lidt, for det var jo det grundlag, man var uenig i dengang. Det er derfor, vi siger, at det forslag, der er her byggende på et miljøbaseret indeks, på et såkaldt LCA-indeks, er klart bedre end det, vi har, og når vi har noget, der er klart bedre end det, vi har, skal vi tage det. Og derfor støtter vi klart forslaget, og vi støtter også de andre elementer, der ligger i forslaget, med at der er andre områder, som ligger uden for selve emballagelovgivningen, som vi fører over i denne lovgivning, sådan at det bliver mere stringent.
Man kan sige, at det, der blev lavet i 1997, hvor man forhøjede afgiften ret voldsomt, havde nogle uhensigtsmæssige effekter, og at det var et eksempel på, at folk synes, at
det, Folketinget laver, når man mangler nogle penge i kassen, ikke altid er det mest ideelle
Men det, vi laver nu, er i forhold til, hvad vi jo gerne vil opnå, nemlig at vi skal have noget provenu i kassen, det er én ting, men vi skal også, når det drejer sig om miljøafgifter, have et indeks, som er miljørigtigt.
Og det her lovforslag har klart to formål: Det har et pengeformål, og det har også det formål at fremme et bedre miljø.
Og begge dele er efter vores opfattelse tilgodeset med det her lovforslag.
Eva Møller (KF), 2000-11-09:
Jeg skal blot sige til hr. Aage Frandsen, at hvis det, det handlede om, var at få penge i kassen - og det blev jo sagt helt klart, i hvert fald fra SF's ordfører, at det var det, det handlede om; jeg lagde godt mærke til, at den socialdemokratiske ordfører talte om, at man ville have miljøskatter, og så ville man kunne spare på indkomstskatterne, det sidste har jeg svært ved at se nogen sinde bliver virkelighed - så siger de berørte industrier, at så er det en bedre måde at gøre det på ved at hæve de øjeblikkelige satser end ved at indføre et miljøindeks, som intet har med miljø at gøre, men bare har et pænt navn.
Det er det sædvanlige fra S' og SF's side, at man taler om grønne afgifter, og i virkeligheden er det røde skatter.
Mariann Fischer Boel (V), 2000-11-09:
Jeg vil også kvittere for hr. Aage Frandsens ærlighed.
Er det den prioritering, som SF har i forbindelse med en eventuel vedtagelse af det her forslag?
Aage Frandsen (SF), 2000-11-09:
Når det drejer sig om afgifter, så er der afgifter, der helt klart har til formål at skaffe penge i kassen.
Det kan være, det har en lille effekt i forhold til sundhed, i forhold til miljø.
Disse afgifter er eksempelvis cigaretafgifter, spiritusafgifter, ølafgifter.
Så er der afgifter ovre i den anden side, som helt har til formål, at det er miljøhensynet.
Og provenuet vil vi helst have er nul.
Sådan nogle har vi også vedtaget f.eks. i form af pvc i husholdningsfilm.
Så er der nogle, der ligger imellem, hvor formålet er begge dele.
Dette lovforslag er begge dele.
Og det, at jeg nævner ét før noget andet, betyder jo ikke, at det andet er ligegyldigt, når netop det, der ligger her, er: både at provenuet stiger - og vi har også i finansloven aftalt noget mere omkring det her - det er da også for at få penge ind.
Men når vi tager det miljøbaserede indeks, har det selvfølgelig helt klart et andet formål, nemlig miljøhensyn, for ellers kunne man bare have forhøjet afgifterne, og derfor støtter vi begge dele, fordi vi mener, at når skatteministeren i 1998 gav et tilsagn og nu lever op til tilsagnet, er det rigtigt gjort.
Jeg skelner altså meget præcist mellem, hvilke typer afgifter vi har med at gøre, og vi skal ikke bilde hinanden ind, at der er afgifter, som, fordi de kaldes miljøafgifter, alene har til formål at gavne miljøet.
Her er der et dobbelt formål.
Sandy Brinck (S), 2000-11-09:
Jeg må sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at jeg forholder mig til de faktuelle oplysninger, som kommer fra bl.a. Skatteministeriet, og ikke til en eller anden journalist, men jeg skal da gerne læse artiklen, hvis det kan glæde hr. Kristian Thulesen Dahl.
Men jeg synes, vores fælles grundlag må være de institutioner, som vi rent faktisk sætter til at udmønte tingene, og som rent faktisk også har det faglige grundlag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-09:
Jeg forventer naturligvis ikke, at fru Sandy Brinck kan svare, når hun ikke har læst artiklen i Jyllands-Postens erhvervsmagasin i går, men jeg havde også et konkret spørgsmål vedrørende næste år. Fru Sandy Brinck sagde i sin ordførertale - det går jeg ikke ud fra den socialdemokratiske ordfører nu vil anfægte - at man havde den bestræbelse fra regeringens side, at man indførte afgifter for at kunne lempe personbeskatningen.
Men vi har hr. Aage Frandsens ord for, at her har vi at gøre med et forslag, der ikke bare er miljørelateret, men også beregnet på at få penge i kassen.
Ergo har vi at gøre med et forslag, som efter fru Sandy Brincks mening må være af den kategori, hvor provenuet i hvert fald delvis skal bruges til at nedbringe personskatterne, og så spørger jeg fru Sandy Brinck: Skal de afgifter, man indfører næste år med bl.a. dette forslag, bruges til at nedsætte personbeskatningen?
Det skal de ikke, sådan som jeg ser det, og det er bare ærlighed, hvis fru Sandy Brinck erkender det i stedet for at give indtryk af i sin ordførertale, at det skal provenuet bruges til, for det skal det ikke.
Sandy Brinck (S), 2000-11-09:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Som en konsekvens af pinsepakken kommer der til næste år en lempelse af bundskatten på 0,75 pct., og det er dog noget.
Men hvorfor forholder hr. Kristian Thulesen Dahl sig ikke til f.eks. det miljøpolitiske?
Har Dansk Folkeparti nogle ønsker med hensyn til det miljøpolitiske?
Det er jo nemt nok at stå og råbe op og stampe i gulvet, men her har vi faktisk en skatteomlægning, som viser sin effektivitet, også på det miljømæssige område. Der har været et højt ambitionsniveau, men Dansk Folkeparti har intet, intet vist, og det kunne være rart, hvis vi kunne få et bud i dag.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-11-09:
Men jeg forholdt mig også til noget helt konkret, som fru Sandy Brinck tog op, nemlig at man vil bruge det øgede afgiftsprovenu til nedsættelse af personskatten, og så spurgte jeg bare helt konkret og stilfærdigt fru Sandy Brinck som socialdemokratisk ordfører, om hun ville dokumentere sit eget udsagn.
Jeg kan forstå på de svar, vi nu har fået heroppefra, at det kan fru Sandy Brinck ikke, og det forstår jeg da godt.
At henvise til pinsepakkens konsekvenser, som er ædt op af stigende personskatter i amter og kommuner, er jo noget af en bortforklaring på det direkte spørgsmål, om fru Sandy Brinck kan dokumentere sit eget udsagn om, at de øgede afgifter - der er tale om 100 mio. kr. i dette lovforslag - bliver brugt til at nedsætte personbeskatningen.