runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ole Sohn (SF), 2000-11-24:
SF er meget glad for forslaget, og jeg er også meget glad for, at de to foregående ordførere har fået sig selv til at anbefale et godt lovforslag, som er en opfølgning af finanslovaftalen for år 2000.
Jeg synes altid, det er imponerende, når der handles, at man så også kan få opbakning fra de to store borgerlige partier. Jeg tror, det her er et forslag, der ikke ligger meget sådan ideologisk uenighed i, for det er jo et fælles ønske, at man sikrer nogle administrative lettelser for virksomhederne, sådan at de kan koncentrere deres kræfter om det, de nu er bedst til, og jo flere ting man kan lægge ind i et sådant system, som LetLøn er, jo bedre.
Så derfor har vi ikke nogen betænkeligheder ved, at man udvikler systemet, og vi kan faktisk se nogle perspektiver i LetLøn-systemet, som også kan hænge sammen med et forslag, som blev vedtaget ved dette års finanslovforhandlinger, netop spørgsmålet om at sikre en form for standardiserede lønsedler, så man får en mere ensartet måde overhovedet at behandle spørgsmålet om virksomhedernes administration af de aftaler, der følger af kollektive aftaler, overenskomster, plus alle de ting, der skal bruges til indberetninger til forskellige offentlige instanser, på.
Så alt i alt synes vi, at det er et flot forslag, som vi håber, vi kan være med til at udbygge ad åre.
Så SF støtter forslaget.
Egil Møller (DF), 2000-11-24:
Jeg har ofte fra denne talerstol opfordret regeringen til at nedsætte de administrative byrder for erhvervslivet.
Med dette lovforslag sker der et skridt i den rigtige retning, men en egentlig større nedsættelse af byrderne for erhvervslivet sker der jo ikke med det her forslag.
Det er jo til syvende og sidst en forenkling af den eksisterende lovgivning, der er behov for.
Dansk Folkeparti har sympati
for, at systemet er frivilligt og uden gebyr for virksomhederne, såfremt de vælger at tilslutte sig systemet.
Uanset at lovforslaget åbner op for administrative lettelser for virksomheder, der vælger at indberette elektronisk eller papirmæssigt, ville lettelserne blive endnu større, såfremt LetLøn også fik mulighed for at håndtere indberetninger i forbindelse med udbetalinger fra forsikringsordningerne vedrørende sygedagpenge.
Selve udbetalingen burde så foregå via LetLøn.
Virksomhederne undgik således, at de skulle indberette til den enkelte lønmodtagers hjemkommune.
Andre indberetninger kunne ligeledes foregå via LetLøn.
Lovforslaget opererer også med oprettelsen af et såkaldt datawarehouse.
Jeg vil bede ministeren garantere, at den enkelte virksomheds konkurrenter eller andre interessenter ikke ved henvendelse til datawarehouse skal kunne indhente fortrolige oplysninger om virksomheden.
Og så lige til sidst en bøn og opfordring: Kunne jeg få ministeren til at acceptere et naturligt dansk udtryk for denne nye database, f.eks. datavarehus eller databank, i stedet for det engelske datawarehouse.
I det omfang, danske ord kan anvendes i forhold til stadig flere engelske udtryk i dansk sprogbrug, ville det være med til, at vores sprogstamme kunne overleve en stadig større globalisering på mange områder.
I Norge og Frankrig er man langt mere bevidst om bevarelsen af landenes sprogstammer.
Derfor denne opfordring til ministeren.
Og med disse ord kan Dansk Folkeparti støtte lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 2000-11-24:
Det er en god dag for en CD'er som mig.
Det er det, hver gang vi afskaffer noget administrativt bøvl.
Man kan desværre sige, at der ikke afskaffes administrativt bøvl ofte nok, men så meget desto mere er der grund til at glæde sig over, når det så sker.
det administrative bøvl?
Det er vi af én eneste grund.
Hvis det administrative bøvl fjernes fra virksomheden, så kan den koncentrere sig om det væsentlige, nemlig at sælge sit produkt til gavn for beskæftigelsen, samfundet osv.
Et velfungerende erhvervsliv er grundlaget for et godt velfærdssamfund.
De administrative byrder kan i princippet lettes for virksomhederne på to forskellige måder: den ene, hvor man fjerner den bøvlede regel fra lovgivningen, og den anden metode er, at man bibeholder reglen, men fjerner belastningen fra selve virksomheden.
CD vil gerne arbejde for begge strategier.
Det må afhænge af de konkrete problemstillinger.
I dette her tilfælde er det klart at foretrække at fjerne den administrative belastning fra virksomhederne.
Det er illusorisk at tro, at man kan fjerne ATP-bidrag, den særlige pensionsopsparing, AER-bidraget, lønindeholdelse, ensidig indeholdelse af A-skat.
Faktisk ønsker vi ikke at fjerne disse ordninger, men det er nu engang sådan, at en opkrævning af disse ting er bøvlet for virksomheden, og derfor er det oplagt, at vi flytter bøvlet over til det offentlige selv.
At flytte flere og flere bøvlede ordninger over til det offentlige selv har en klar sidegevinst.
Det kan forhåbentlig resultere i, at når nye ordninger foreslås, vil de bøvlede ting ramme det offentlige selv, og på den måde vil man forhåbentlig allerede ved planlægningen af nye regler fokusere på, hvordan de nemmest føres ud i livet.
Sagt med andre ord: Så vil det offentlige få en enestående viden om, hvordan og hvorfor forskellige regler og ordninger er bøvlede.
Systemet giver en enkel indgang til de beretninger og indbetalinger, virksomheden med dette forslag skal give til det offentlige, og i CD forventer vi, at der hen ad vejen kan komme flere oplysninger ind i systemet, således at der sker endnu større lettelser i de administrative byrder for specielt de små og mindre virksomheder.
Morten Helveg Petersen (RV), 2000-11-24:
Ja, det er jo store rosedag.
Den største bekymring ved Tingets behandling af forslaget er, om al den ros, der vælter ned over erhvervsministeren, skulle få hende til miste jordforbindelsen.
Jeg vil i hvert fald for mit vedkommende og fra radikal side bidrage yderligere. Vi finder, det er et positivt forslag, et fantastisk vigtigt forslag, og vi er glade for det utrolig store stykke flotte arbejde, der ligger bag det her lovforslag, fordi diskussionen omkring administrative byrder og bøvl, og hvad det nu hedder, når man ikke skal bruge engelske udtryk, jo er karakteriseret ved, at der er masser af gode, politiske intentioner om at få det reduceret.
Problemet opstår, når man skal identificere, hvad det er, man kan gøre konkret.
Vi kan jo alle sammen hurtigt blive enige om, at bøvlet og administrationen skal ned.
Spørgsmålet er, hvordan vi så gør det i praksis, og da er forslaget her et skridt i den rigtige retning; det er et flot forslag, der virker gennemarbejdet.
Det giver sig selv, at bøvl og besværligheder betyder hindringer for lysten til at etablere og drive egen virksomhed, og derfor er det selvfølgelig fantastisk vigtigt konstant at være opmærksom på, hvordan man kan nedbringe bøvlet.
Fra radikal side finder vi det positivt, at vi nu er i stand til at lette det gennem elektroniske løsninger.
Vi finder, at der er perspektiver i elektroniske løsninger, der måske kan bruges og gennemføres i endnu større udstrækning, end forslaget lægger op til.
Samtidig er det vigtigt, at det her ikke udvikler sig til en sovepude.
Fra radikal side vil vi også understrege, hvor vigtigt det er, at vi opretholder presset for lovgivningsmæssigt at lave reglerne så enkle og gennemskuelige som overhovedet muligt.
Det tror jeg er utrolig vigtigt at have i baghovedet.
Lovforslaget her vedrører indberetningssiden af løn.
Vi håber på, at vi kan udbrede det til andre områder i takt med, at vi gør nogle erfaringer.
Vi finder det vigtigt hele tiden at fokusere på at nedbringe antallet af offentlige myndigheder, som virksomhederne nødvendigvis skal henvende sig til.
Vi finder det også vigtigt at understrege, at der er tale om en frivillig ordning, som virksomhederne kan vælge at deltage i eller lade være.
Vi kan tilslutte os lovforslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-11-24:
Da vores ordfører, hr. Frank Aaen, ikke kan være til stede, skal jeg tilkendegive følgende: Enhedslisten er positiv over for de administrative lettelser for både virksomheder og myndigheder, der følger af dette forslag. Det er også godt, at den enkelte borger får
Vi har ingen særlige bemærkninger til den tekniske side.
Den regner vi med ministeriet og de relevante organisationer og myndigheder kan sikre.
Men vi vil under udvalgsarbejdet se nærmere på datasikkerhed og den overvågning af borgerne, der åbnes for med denne samling af registre og oplysninger, og de muligheder, der bliver for samkøring af registre.
Problemer er nævnt i forslaget, herunder den foreslåede opdeling af de såkaldte datawarehouses med en lukket del; men der er stadig problemer, vi gerne vil have forsket mere i.
Er det så enkelt, at ingen får yderligere adgang til oplysninger, de i forvejen ikke har adgang til?
Og det, der præsenteres som en lettelse for borgerne, at en myndighed via det nye register i forvejen ved, hvad andre myndigheder har registreret, og at man derfor ikke behøver at oplyse og dokumentere sådanne oplysninger,
er jo også ensbetydende med en mere effektiv overvågning af borgerne. Og selv om vi ikke har nogen som helst sympati for snyd og bedrag, skal der efter vores mening være skarpe grænser for, hvor meget myndighederne må overvåge den enkelte.
Det vil vi som sagt se kritisk på under udvalgsarbejdet.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-11-24:
Men det kunne jeg selvfølgelig ikke forestille mig, at Socialdemokratiet kunne gå ind for, og det har jeg så også fået bekræftet, og det er jeg helt tilfreds med. Jeg synes, det er et rigtig godt forslag, det her.
Jeg synes specielt, det er flot, at det både er frivilligt og gratis.
Det er næsten mere, end man kan forvente fra en socialdemokratisk regering eller fra en hvilken som helst regering for den sags skyld.
Det er i virkeligheden måske også næsten for flot.
Det vil jeg komme tilbage til.
Jeg synes, det er flot, at man går ind her og tager fat omkring det, som vi alle sammen ønsker, og som det er så utrolig svært at gøre noget ved, altså at lette de administrative byrder.
Spørgsmålet er jo så også, hvor meget det letter.
Det har jeg lidt svært ved at overse, men godt begyndt i hvert fald.
Det, jeg ville tilbage til, var, at jeg egentlig godt kunne tænke mig, at man hen ad vejen kunne udbygge sådan et system her, at det måske i starten var tvunget for i hvert fald nye virksomheder, sådan at man kunne tilbyde nye virksomheder både støtte og hjælp og så også på den måde fik en kontrol.
For vi har desværre det med nystartede virksomheder, typisk mange små virksomheder, der vist almindelig vis kaldes lidt bøvl; der er for meget omgåelse, for meget fidelifut.
Så hvis man kunne få det puttet ind, sådan at det her system også var en hjælp imod den slags, så ville jeg synes, det var rigtig godt.
Men jeg synes, det er et flot initiativ, det her, og vi støtter det gerne.
Thorkild B. Fransgaard (FRI), 2000-11-24:
Baggrunden for det her lovforslag er, at hele lønområdet har vist sig at være en stor belastning for virksomhederne.
Det står der i bemærkningerne.
Vi er i Frihed 2000 glade for, at Erhvervsministeriet nu også har forstået det. Det har vi sagt gennem mange år.
Som det er i dag, er det jo rigtigt, som der står, at virksomhederne ikke bare skal indbetale forskellige steder, men der skal sendes indberetninger ind til forskellige steder på forskellige tidspunkter.
Få det samlet ét sted.
Det ville være rart for virksomhederne, og det er selvfølgelig et lovforslag, vi kan støtte.
Vi så jo gerne, at man på andre områder ville gøre ligeledes, det gælder på arbejdsmiljøområdet, det gælder på alle kontrolområderne over for virksomhederne.
Men vi ser frem til, at det også vil komme.
Hovedideen med det her lovforslag er, at alt, hvad der har med løn og indbetalinger og indberetninger at gøre, skal ske ét sted. Det bliver der mulighed for for virksomhederne, og det bliver frivilligt, om de vil melde sig til.
Spørgsmålet er jo selvfølgelig, om ikke det var bedre, at man gik ind og samarbejdede med de nu etablerede lønsystemer, der er i Danmark, f.eks. Dataløn, som jo står for broderparten af hele lønområdet.
Så skulle det hele jo gå om igen, men det kunne jeg godt forestille mig, at man kunne gøre.
Det er nok ikke det, der er meningen med, at man laver
et centralt sted inden for det offentlige, hvor man kan samle det her.
Men jeg mener absolut, man nemt kunne gøre det igennem de etablerede systemer.
Men vi kan støtte det her.
Det er muligt, at det er mig, der ikke har været opmærksom nok ved gennemlæsningen, men bliver det sådan, at de etablerede systemer, der er i dag, også kan tilsluttes de her systemer for indbetaling, sådan at det ikke bare er de enkelte virksomheder, men også de etablerede systemer, sådan at man kan få hele området samlet?
Det kan vi jo selvfølgelig tale om under udvalgsarbejdet.
Mogens Andreasen (UP), 2000-11-24:
Så vidt jeg erindrer, er det første gang i den tid, jeg har været i Folketinget, at jeg har set et positivt forslag over for virksomhederne fra regeringens side.
Det er et godt forslag, og det er vel egentlig også et forslag, som maner til efterfølgelse af andre gode forslag fra regeringens side over for erhvervslivet.
Jeg mener, at det her er en lettelse for virksomhederne, som så kan bruge tiden til noget andet end at sidde og skrive og lave indberetninger.
Det er en måde at gøre det på, som letter dem så meget, at de ikke i det daglige har dette her kæmpe besvær, som de hidtil har levet med.
Men jeg mener, at der er en række andre områder, hvor regeringen nu bør se på, hvilke lettelser man kan give virksomhederne.
Det, vi har set indtil nu, har jo været stadige afgifter og forhøjelser af omkostningerne for virksomhederne. Så hvis regeringen har fundet en anden vej til at lette virksomhederne ved sådan noget som dette her og så efterfølgende vil tage nogle lige så gode initiativer, som de har gjort med dette her, vil det jo være en god ting for erhvervslivet.
Og det vil jeg da advare regeringen imod, for vi har altså et erhvervsliv, som Danmark skal leve af, og derfor vil jeg opfordre regeringen og ministeren til fortsat at komme med nogle forslag, som letter virksomhedernes vilkår.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-11-24:
Nu har jeg ikke lyst til at deltage i det historiske pindehuggeri, som ministeren her lagde op til.
Jeg vil bare anbefale ministeren at se på nogle af de mange, mange forslag til folketingsbeslutninger, vi har fremsat i tidens løb, også i tiden før ministeren blev minister for erhverv.
Så vil hun se, at nogle af hendes forgængere faktisk har afvist mange af de rationelle tanker, vi er kommet med, f.eks. om samling af indberetninger som et af dem.
Jeg vil slutte af med at kvittere for ministerens bemærkninger om, at de, der ikke har edb, ikke vil blive glemt.
Det synes jeg er vigtigt, ikke mindst i en tid, hvor vi ved, at der er en meget, meget stor procentdel af selvstændige erhvervsdrivende, som ikke har det.
Derfor en kvittering for, at ministeren er opmærksom på problemet med dem, der ikke har IT-løsninger: De skal ikke blive glemt.
Peder Sass (S), 2000-11-24:
Det har været muligt at finde en ordning, der fra 1. januar sikrer et særligt børnetilskud på 5.000 kr.
til uddannelsessøgende med børn.
Børnetilskuddet til uddannelsessøgende forældre er dog indkomstafhængigt, således at det aftrappes med 10 pct. af indkomster ud over 100.000 kr. for enlige og 150.000 kr. for par. Ordningen kan ikke styres fra centralt hold, da det er kommunerne, der ligger inde med de relevante oplysninger.
På denne baggrund foreslås der, at ansøgerne selv skal være aktive og fremlægge de nødvendige dokumentationer for at være berettiget til at få det pågældende tilskud.
Der kan ikke herske tvivl om behovet for et ekstra tilskud til denne gruppe børnefamilier.
Det er dyrt at være uddannelsessøgende forældre.
Socialdemokratiet håber, at denne ordning er med til at sikre, at forældre, der læser, bedre kan koncentrere sig om at studere, samtidig med at de er forældre.
De bedre økonomiske vilkår vil da også formindske risikoen for, at de studerende får en længere studietid eller måske falder helt ud af deres studium.
Ordningen vil helt sikkert medvirke til en mindre stresset tilværelse for vore småbørnsfamilier, og det vil som sagt også være med til, at begge studerende i en sådan sammenhæng kan få et mere afslappet forløb af deres uddannelsesperiode.
Det er et godt forslag.
Socialdemokratiet støtter det.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-24:
Nu er det jo for så vidt en interessant ideologisk diskussion, for det er min bestemte opfattelse, at det er positivt, at vores samlede sociale system er skattefinansieret.
Det er noget, jeg argumenterer for; jeg synes, det er vigtigt.
Hvordan man justerer de enkelte dele af det?
Der gør vi os umage for, at de grupper, der er mest trængt, får noget mere, og det er rigtigt, at vi ikke har den samme skræk for, at det er samfundsfinansieret, nemlig skattefinansieret.
Ole Sohn (SF), 2000-11-24:
Jeg skal gøre det meget kort.
Da vores ordfører på området, hr. Villy Søvndal, ikke kan være til stede, skal jeg på SF's vegne tilsige forslaget en stor støtte.
Ikke alene er det jo et led i finanslovaftalen, men det er faktisk et ret godt forslag.
Det er godt på den måde, at det kan give et lille bidrag til, at studerende med børn får bedre muligheder for at koncentrere sig om deres studier frem for at supplere deres studier med erhvervsarbejde.
Dermed sikrer vi, at de får bedre muligheder for at gennemføre uddannelsesforløbet bedst muligt og hurtigst muligt.
Så alt i alt er det et godt forslag, som vi støtter.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-24:
Jeg har sagt, at vi kan have sympati for at dele julegaver ud - hvem har ikke det? - og dette lovforslag er et eksempel på, hvordan Enhedslisten gerne vil give julegaver her til jul.
Det er udmærket, og det kan man da have sympati for, men problemet er, at finansieringsgrundlaget er skattestigninger. Jeg har ikke sagt, at det konkrete forslag her direkte er et kompensationsforslag, men pointen er, at finansieringen bag forslaget kommer fra skattestigninger, ikke omprioriteringer og ikke skattelettelser, og det, der altså gang på gang er problemet med de forslag og initiativer, der kommer fra venstrefløjen, er, at de kun finansieres af skattestigninger.
Jette Gottlieb (EL), 2000-11-24:
Jeg vil gerne lige kommentere såvel Venstres som De Konservatives standardordførertale på det her område.
Det er faktisk ikke rigtigt, at den forhøjelse for studerende med børn skyldes en skattestigning, der skal kompenseres for, det er simpelt hen nærmest fuldstændig forkert.
af den skattestigning, idet SU'en blev forhøjet tilsvarende. For det andet er det et selvstændigt formål - som jeg kan høre den konservative ordfører i hvert fald også opfatter som positivt - at sikre bedre økonomiske vilkår for studerende forældre. Når vi ønsker at sikre studerende forældre, er det jo specielt, fordi det er en meget trængt gruppe, og jeg tror, at mange har været klar over, at det var en gruppe, som havde specielt dårlige og vanskelige økonomiske kår.
Derfor kan jeg ikke forstå, at den konservative ordfører vil sige, at det er et godt forslag, men at de ikke vil stemme for det.
Det kan jeg ikke forstå.
Pia Christmas-Møller (KF), 2000-11-24:
Juletiden nærmer sig, og hvem vil ikke gerne være med til at give julegaver, så vi alle sammen kan få en hyggelig og fornøjelig tid.
Jeg synes, at forslaget her afspejler den store trang, der er hos mange partier, til at give gaver.
Problemet er jo, at man først har sikret sig pengene ved at tage dem fra nogenlunde de samme grupper.
Man finansierer forslaget, som man kan have megen sympati for, ved skattestigninger.
Hovedproblemet er, at først tager man med den ene hånd, og derefter udvælger man sig nogle bestemte målgrupper, som skal have lidt tilbage med den anden hånd.
Så uanset hvor positiv man egentlig kunne være over for forslaget her, fordi det sikkert vil hjælpe mange unge mennesker, så er hovedproblemet altså, at man har valgt at finansiere de 35 mio. kr. med skattestigninger.
Aase D. Madsen (DF), 2000-11-24:
Dette forslag er et led i finanslovaftalen mellem regeringen, Enhedslisten og SF, som Dansk Folkeparti ikke kan støtte.
Familier, hvor en eller begge forældre er uddannelsessøgende, kan få henholdsvis 5.000 kr. ved ét barn
og 10.000 kr. ved to børn om året i et særligt børnetilskud.
Det betyder en merudgift for staten på 35 mio. kr. om året.
Det er altså en ekstra børnecheck til de uddannelsessøgende, vi her skal tage stilling til.
Selvfølgelig kan det godt være, at det ikke er nogen dans på roser at være uddannelsessøgende med børn, men den gruppe, vi her taler om, er raske unge mennesker, der burde være i stand til at supplere indtægten yderligere med en ekstra jobindsats, hvis det ellers er nødvendigt.
Der er vel også muligheder for at optage lån, hvis det er nødvendigt, og vi skal lægge mærke til, at der her er tale om en gruppe, som efter uddannelsen bliver meget højt uddannet og dermed også meget højt lønnet.
Dansk Folkeparti mener i øvrigt, at man eventuelt kunne hjælpe de studerende på den måde, at man f.eks. kunne give fradrag i indkomsten ved, at udgifter til bøger og transport kunne trækkes fra. Vi vil slet ikke modsætte os det, hvis der kommer sådan et forslag.
Når jeg ser på den her type nye udgiftskrævende lovforslag, tænker jeg altid på, hvor millionerne kunne anvendes meget bedre og dermed rette op på en endnu større social skævhed.
Det falder mig helt naturligt f.eks. at pege på de meget svært handicappedes ledsageordning på 15 timer om måneden, der helt uforståeligt falder væk ved folkepensionsalderen.
Dansk Folkeparti vil derfor opfordre regeringen, SF og Enhedslisten til at overveje at sætte en anden adresse på de 35 mio. kr., der ligger i dette forslag, og så sende millionerne af sted til de handicappede folkepensionister.
Der er et stort og stigende behov for en håndsrækning til en gruppe, der i forvejen har en meget besværlig hverdag.
Politik drejer sig nu engang om at prioritere, og derfor kan Dansk Folkeparti ikke stemme for dette lovforslag ved tredjebehandlingen.
Erik Jacobsen (V), 2000-11-24:
Da Venstres ordfører, hr. Erik Larsen, ikke kan være til stede, skal jeg på Venstres vegne fremføre vores synspunkter på dette lovforslag.
Lovforslaget om et særligt børnetilskud på 5.000 kr. til uddannelsessøgendes forældre er jo et led i regeringens aftale med venstrefløjen.
Denne skattestigning er Venstre imod, og på den baggrund kan Venstre ikke støtte lovforslaget.
Anni Svanholt (SF), 2000-11-28:
Da SF's ordfører på dette område, fru Margrete Auken, ikke kan være til stede, skal jeg fremføre følgende: Dette forslag er ment som en udvidelse af det fra tidligere samlinger om pårørendes ret til at modsætte sig afdødes ønske om i givet fald at være organdonor.
At der er sket en kraftig nedgang i de medicinske obduktioner efter indførelse af det passive samtykke, ved vi godt.
Men i B 29 er der tale om en anden type obduktioner, nemlig dem til forskningsbrug på baggrund af testamentariske bestemmelser fra afdøde.
Det er en helt anden situation end den, hvor organdonation kommer på tale. Her ved de testamentariske donationer har jeg simpelt hen svært ved at se, hvorfor de pårørende i et omfang, som ligefrem kræver lovindgreb, skulle modsætte sig.
Der er jo tale om modne menneskers testamentariske beslutning, som ikke er koblet til hjernedød, og som under alle omstændigheder kommer til at betyde noget.
Lad os kende omstændighederne først, også dem, der eventuelt får de pårørende til at gå imod, før vi tager stilling.
Hanne Andersen (S), 2000-11-28:
Jeg har selvfølgelig ikke noget imod, at de ansatte taler med de pårørende.
Henriette Kjær (KF), 2000-11-28:
Det, jeg lagde op til i min ordførertale, var jo netop, at de hospitalsansatte skulle få sig en snak med de pårørende, for ofte er det jo, fordi man ikke ved, hvad der skal ske med afdøde.
Hvis man nu fik en snak om, hvad det er, der skal ske her med liget, og hvorfor det er så vigtigt, at vi får lov til at forske i de her ting, så tror jeg faktisk, man kunne undgå mange uheldige og dårlige situationer i dag.
Derfor kan man jo godt præcisere, at der skal ske en samtale, som det ikke er præciseret i loven i dag.