Aage Frandsen (SF), 2003-03-13:
I forhold til den opmærksomhed, som de gymnasiale uddannelser får i uddannelsesdebatten, er der meget lidt opmærksomhed om de erhvervsfaglige uddannelser.
Det er svært at se, hvad det rent faktisk betyder, og så må engagementet fra vores side blive, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet prøver at finde ud af, hvad det rent faktisk drejer sig om.
Selvfølgelig er det godt, at regeringen er opmærksom på, at erhvervsuddannelserne også er nogle uddannelser, der skal forbedres og hele tiden ajourføres.
Spørgsmålet er bare, om det sker på den rigtige måde med dette lovforslag og de efterfølgende lovforslag, som vi ikke kender indholdet af.
I den forbindelse vil jeg godt sige, at i forhold til de gymnasiale uddannelser er de erhvervsfaglige uddannelser i en situation, hvor der er langt flere problemer, men at opmærksomheden er for ringe over for dem.
For det første er der problemer med praktikpladser, og for det andet er der problemer med frafaldet, som kan skyldes forskellige ting, men nok først og fremmest, at uddannelsesmiljøet og i det hele taget de forhold, som er på erhvervsuddannelserne, er ringere, end når det drejer sig om de gymnasiale uddannelser, f.eks. når det drejer sig om handelsuddannelserne med mange elever i klasserne.
Der er også, måske mest på de tekniske uddannelser, ganske mange steder, hvor man praktiserer noget, man kalder lærerfri undervisning, som jo ikke burde være til stede overhovedet.
Det kan godt være, at det i øjeblikket er for nedadgående, men det har i hvert fald i en periode været noget, der eksisterede, men som ikke burde eksistere.
Hvis det havde været i en gymnasial uddannelse, er der ingen tvivl
Tanken om, at der er erhvervsuddannelser, som har behov for et længere uddannelsesforløb end andre uddannelser, er selvfølgelig rigtig.
Man kan ikke sige, at alle uddannelser skal have en ganske bestemt varighed, og derfor er en vis fleksibilitet på området selvfølgelig fornuftig.
Det, der bare er problemet her,
er, at vi ikke ved præcis, hvad lovforslaget her kommer til at betyde.
Det giver mange muligheder, også de muligheder, vi har talt om i forbindelse med en række tidligere indlæg: at vi får nogle meget korte uddannelser og nogle delkompetencer, der formentlig ikke rigtig vil være behov for på arbejdsmarkedet, og at der ikke er nogen garanti for, at de pågældende unge får en længere uddannelse, hvis de selv ønsker det.
Man kan sige, at den skepsis er til stede, fordi man ved, at nogle af de holdninger, som ligger i den nuværende regerings tænkning om uddannelse, kan betyde, at den netop også synes, det er i orden med de korte uddannelsesforløb.
Det er glimrende, at regeringen er opmærksom på hele dette område.
Problemet er bare, om den opmærksomhed giver sig udslag i noget fornuftigt med dette lovforslag og de efterfølgende, og her er det altså virkelig påkrævet, at vi i forbindelse med udvalgsarbejdet får det hele nærmere belyst.
Det vil vi gøre, og på baggrund af det vil vi tage stilling til, hvad vi mener om lovforslaget.
Til den tid kan det også være, at vi er klogere på, hvordan lovforslaget her kan ses i sammenhæng med dem, der kommer efterfølgende, og så er der mulighed for, at vi kan se det i en sammenhæng med det, regeringen i øvrigt tænker, der skal ske på erhvervsuddannelsesområdet. I øjeblikket er det, som om vi har lagt vores kort frem, men at regeringen har nogle kort, som endnu ikke er kommet frem.
Det er regeringens ret, men det er så også vores ret at sige, at på indeværende tidspunkt kan vi ikke sige god for lovforslaget, fordi vi ikke ved præcis, hvad det betyder, hvis vi siger god for det.