Sonja Mikkelsen (S), 1998-06-11:
Jeg vil gerne starte med at takke for den overordentlig positive modtagelse, som det her forslag har fået.
Der er jo heller ikke lagt skjul på fra flere ordføreres side, at der ligger et grundigt forarbejde, og jeg vil gerne også her ved denne lejlighed takke for det engagement, som en række partiers ordførere viser i denne sag.
Det viser med al tydelighed, at der er en meget stor interesse for og der er også et meget stort ønske om at vise ansvarsfølelse over for det område, vi her har med at gøre, nemlig jernbanedriften i Danmark
Hr. Søren Hansen fra Socialdemokratiet trak perspektiverne op i det, vi her har med at gøre, nemlig hele den proces, der er sat i gang for at ændre vilkårene for jernbanedriften i Danmark og gøre hele jernbanedriften til en moderne virksomhedsorienteret aktivitet, som også kan komme ud og møde kunderne og imødekomme kunderne på de behov, der er landet over.
Hr. Svend Heiselberg fra Venstre lagde vægt på, at DSB med loven her som selvstændig offentlig virksomhed får en større handlefrihed, men samtidig også et større ansvar.
Jeg bed også mærke i, at hr. Svend Heiselberg lagde vægt på, at der stadig væk er indbygget, sådan som lovforslaget er skruet sammen, en stærk politisk mulighed for at fastholde krav til serviceniveau, både når det gælder om, i hvilket omfang der skal køres, og også hvor der skal køres.
Jeg har sådan set den samme bevågenhed over for bl.a. de tyndere befolkede områder, Vestjylland, som hr. Svend Heiselberg nævnte, og som også Venstre har og har tilkendegivet her. Hr. Svend Heiselberg sluttede med at appellere til de private aktører om også at bruge de nye muligheder, der kommer på godsområdet her fra 1. januar 1999.
Den opfordring vil jeg sådan set gerne som minister følge op og sige, at forudsætningen for, at det kommer til at virke ude i virkeligheden, er jo, at der er nogle, der er villige til at gå ind og tage den nye udfordring op, som ligger i loven om jernbanedrift, og som jo er grundlaget også for DSB's aktiviteter i fremtiden. Hr. Kaj Ikast fra De Konservative sagde, at loven var tilpas, og det er jeg sådan set enig med hr. Kaj Ikast i.
Den beskriver klart, hvad det er for en opgave, som DSB skal løse i fremtiden, men samtidig indeholder den en række muligheder for det politiske system for at tilgodese bl.a. miljøhensynet i større omfang, end der ligger i det rent forretningsmæssige, sådan som udgangspunktet er.
Jeg er også glad for den åbenhed, som hr. Kaj Ikast viste over for miljøspørgsmålet, og at vi nu får vurderet, hvilken fordel vi opnår samfundsmæssigt ved at transportere gods på skinner og lade det afspejle sig i vilkårene i fremtiden.
Det er jeg meget glad for.
Til fru Margrete Auken fra SF vil jeg gerne kvittere for, at SF har taget så godt imod hele denne ændring af vilkårene for jernbanedrift i Danmark og klart og tydeligt har tilkendegivet, at man ønsker at stå bag lovgivningen på det her område.
Derfor har jeg også kvitteret og sagt
, at jeg gerne vil inddrage SF i forhandlingerne i den kommende periode omkring både jernbanestrategi og de økonomiske rammer, og det vil jeg også gerne bekræfte her.
Derfor har vi som udgangspunkt fra regeringens side valgt at sige, at det er offentlighedsloven, der gælder, og alene på de områder, hvor man har en konkurrencesituation over for andre virksomheder, må man så respektere, at det er de regler, der gælder inden for årsregnskabslovens regler om åbenhed, der også vil være gældende for DSB.
Men der ligger altså her en klar afgrænsning af, hvornår det er, at man ikke er omfattet af offentlighedsloven, og det er sådan set de regler, som allerede er skitseret i offentlighedsloven selv.
Så dermed er vi i fuld overensstemmelse med offentlighedsloven på det her område.
Jeg er glad for, at hr. Klaus Kjær fra Dansk Folkeparti også støtter lovforslaget, men vil gerne sige, at der til trods for, at vi omdanner S-togsdivisionen til et aktieselskab, ikke er lagt op til, at der skal sælges aktier.
Det er heller ikke den forståelse, der er blandt et stort
flertal af partier her i Folketinget.
Det er ikke det, der er ærindet med den omdannelse.
Ærindet er at lave en stærkere fokus for divisionen på divisionen selv, sådan at man i højere grad kan være den aktør i hovedstadsområdet inden for den kollektive trafik, som S-toget også skal være i fremtiden, ikke mindst med de nye tog, der er anskaffet til S-togsdivisionen.
Det er så også en kommentar til fru Vibeke Peschardt om, hvorfor man har fastholdt S-toget som et aktieselskab.
Det er dels, fordi vi har en aftale, dels et forsøg på at sikre, at den ledelsesmæssige fokus er til stede på S-togområdet.
Til hr. Søren Kolstrup fra Enhedslisten kan jeg sige, at jeg ikke er enig i den overordnede betragtning, at med den måde, vi nu tilrettelægger hele jernbanedriften på, forsvinder helheden.
Tværtimod mener jeg, at vi har fået skabt og sikret en ny og anden helhed end den, vi havde tidligere, men helheden vil stadig væk være til stede.
Omkring DSB's rolle i forhold til den bæredygtige udvikling vil jeg sige, at DSB i sig selv jo er et virkemiddel til at skabe et bedre samfund, der er mere bæredygtigt, end hvis vi ikke havde DSB.
Derfor kan man vel sige, at det, der i sig selv er målet med DSB, er, at vi kan bidrage til ad den vej at skabe et mere bæredygtigt samfund.
Hr. Thorkild Fransgaard fra Fremskridtspartiet ønsker total privatisering.
Det er efter min opfattelse et teoretisk ønske, som der ikke er grund til at bruge meget tid på, al den stund passagertrafik i Danmark i tog lige så vel som alle andre steder i verden aldrig kan blive til nogen egentlig forretning, der kan give overskud
Men der er med jernbaneloven lagt op til, at vi kan forsøge at få
flere operatører ind på jernbaneområdet, og nu laver vi DSB om til en selvstændig offentlig virksomhed, så man også er i stand til at agere på de nye vilkår, sådan som loven om jernbanedrift er tilrettelagt. Jeg er ganske enig med hr. Thorkild Fransgaard i, at sådan som vi nu ændrer vilkårene, bliver det meget mere synligt, hvor det er, at driften inden for jernbanesektoren giver underskud, og hvad det koster at drive togene i Danmark.
Det har også været et af ærinderne for regeringen i den her sammenhæng at få den større synlighed, men uden at vi af den grund nødvendigvis ønsker at gå efter at neddrosle aktiviteterne, bare fordi de ikke kan drives med et overskud.
Vi er fuldstændig klar over, at der også fremover skal bruges mange penge på togdriften i Danmark, og regeringen er af den opfattelse, at vi skal styrke jernbanedriften af hensyn til miljøet og af hensyn til de mange mennesker, som ikke har adgang til bil i det daglige.
Det kan vi kun gøre, ved at vi kører mere tog.
Så går vi selvfølgelig også efter at rationalisere, så vi kan få kørt mere tog for de samme penge, men ellers er vi også indstillet på, at der skal bruges flere penge på den kollektive trafik i årene fremover. Hr. Ole M. Nielsen var også positiv, og det er jeg glad for.
Hr. Ole M. Nielsen tilkendegav også en, hvad jeg vil karakterisere som en sund skepsis over for godsaktiviteterne, og det er jo et af de spørgsmål, som bl.a. vi i Trafikministeriet arbejder ihærdigt med i den her tid.
Der vil komme en afklaring i de kommende måneder, som selvfølgelig også partierne vil blive inddraget i.
Jeg kan jo konstatere med glæde, at vi kan få alle partier i Folketinget med undtagelse af Enhedslisten bag det
lovforslag, der her ligger, og det er meget tilfredsstillende.
Der kommer herefter nogle ekstra skridt, når lovforslaget er vedtaget.
Vi skal i gang med at finde ud af, hvordan jernbanedriften, strategien for hele jernbanedriften, skal se ud i fremtiden.
Vi skal finde ud af, hvad det er for nogle økonomiske rammer, det skal ske inden for.
Det hænger jo bl.a. sammen med, at vi vil bruge jernbanedriften som et meget væsentligt og afgørende element til at styrke den kollektive trafik.
Der skal flere kunder i togene.
Der skal køres mere tog.
Det er regeringens målsætning, og det er bl.a. for at bidrage til at løse nogle af problemerne med forureningen, med CO2-udslip og med ulykker.
Vi har behov for et kollektivt trafiksystem, som kan medvirke til at dæmme op for i hvert fald noget af væksten i det transportarbejde, der udføres med bil og lastbil, og det er regeringens mål for de kommende forhandlinger om en rammeaftale på jernbaneområdet, at vi kan bidrage væsentligt på den måde.
Der er også en anden side af det her, som jeg gerne lige vil nævne her afslutningsvis, som også er en opgave, der skal tages fat på.
Det er barriererne for jernbanens udvikling på internationalt plan.
Det er blevet klart nemmere, efter at Amsterdamtraktaten er vedtaget, at få integreret miljøhensynet i transportpolitikken på det europæiske plan, og her har vi også nogle opgaver med at få realiseret de planer om internationale godskorridorer, som bl.a. Kommissionen arbejder med, og som vi fra dansk side lægger megen vægt på også bliver accepteret af alle de øvrige europæiske lande.
Det går faktisk meget godt fremad med de diskussioner, og vi har selvfølgelig stadig væk nogle veje at gå, men de første skridt er taget, og det tegner godt. Amsterdamtraktaten har været en stor hjælp, men også her har vi altså en opgave, hvor vi skal være offensive fra dansk side, og det ønsker regeringen at bidrage til.