runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2004-04-28:
Til det er jo kun at sige: Jamen o.k., så har vi to rapporter, der viser, at det at lægge om altså ikke er noget, man gør uden konsekvenser på en række områder.
Vi har her belyst en række af de konsekvenser, det vil få for samfundet, for den nye miljøpolitik, for spørgsmålet
Jeg synes altså, at det er nødvendigt at sige også på baggrund af den mere aktuelle debat, der har været om modeller fra Norge og fra andre lande, at vi selvfølgelig har fundet det rigtigt, efter at vi tiltrådte som ny regering at sige: Jamen o.k., så lad os få det hele på bordet, lad os få alle de nye aspekter med.
Og vi er altså nået til det resultat, som hr. Buksti kender, som Folketinget kender, og som har ført til det, jeg har nævnt i min indledende tale.
Men jeg kan i hvert fald konstatere, at den tidligere regering ikke kom med noget udspil, som løste et problem for bilafgifterne i Danmark.
Og jeg kan konstatere, at vi i en situation, som vi er i i Danmark med de meget høje bilafgifter, der er tale om, skal passe meget på og se, hvilke konsekvenser en omlægning har for den ganske almindelige familiebil.
Jacob Buksti (S), 2004-04-28:
Ja, det kunne man jo godt, men det gør man ikke i forslaget.
Nu er det jo ikke os, der har fremsat forslaget.
Vi har bare sagt, at vi støtter forslaget, og derfor er det fuldstændig urimeligt at sige, at vi med en eller anden sikkerhed skal lægge os fast på en af de modeller, der findes.
Det må jo være op til skatteministeren eller det flertal, som i givet fald måtte gå ind for forslaget, at sørge for, at der kommer et egentligt lovforslag.
Det nytter ikke noget, at man kommer og siger, at man har regnet ud, at nu koster det pludselig en hel masse at lave en miljøvenlig omlægning.
Der findes jo mange forskellige muligheder for det, også muligheder, som ikke er analyseret i de modeller, vi har her, så det er kun fantasien, der sætter grænserne.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Jamen så håber jeg, at teknikken virker herfra.
Jeg synes, det er bemærkelsesværdigt at høre, at det er urimeligt at spørge.
Vi har fået at vide, at der sandelig er kommet
hele to rapporter, og at nu må vi altså skride til handling.
Før jeg blev medlem af Folketinget, var der en debat om sagen, og dengang var der ikke nogen rapporter.
Men nu ligger der to, og så tillader jeg mig at spørge: Når nu vi er blevet dobbelt så oplyste, hvilken af modellerne synes Socialdemokratiet så, det skal ende med, at vi vælger?
Man må da have skelet lidt til de to rapporter, og man må i hvert fald kunne sige, hvilken af modellerne som måske skal pudses lidt af.
Jeg kunne godt tænke mig at få lidt at vide om, i hvilken retning Socialdemokratiet synes vi skal gå, og så kunne man da pege på en af de modeller, der er i rapporterne.
Jacob Buksti (S), 2004-04-28:
Det har jeg sådan set ikke noget bud på.
Jeg har bare den opfattelse af, at vi stadig væk må arbejde efter at få en anden omlægning af registreringsafgiften, således at miljøvenlige biler beskattes anderledes end i dag.
Det er en fuldstændig urimelig diskussionsmåde, man betjener sig af fra Venstres og ministerens side, når man anlægger betragtninger om bestemte modeller i det radikale beslutningsforslag.
Som det allerede er påpeget af hr. Anders
Samuelsen, står der jo ingenting om nogen konkret model.
Der står bare, at der skal ske en omlægning i miljøvenlig retning, og det henholder jeg mig til.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Mit spørgsmål går på, at når nu hr. Jacob Buksti har været med til at lave rapporter og har læst den, regeringen har lavet, så kunne jeg godt tænke mig at høre et bud på, hvilken model hr. Jacob Buksti synes er mest tiltalende i de par rapporter, hr. Jacob Buksti så har læst.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
Jeg vil bare gerne have, om Venstres ordfører kan bekræfte, at det kræver et regeringsskifte at få lagt registreringsafgiften om i en mere miljøvenlig retning.
Peter Christensen (V), 2004-04-28:
Jeg synes, det er lidt besynderligt at få at vide, at det er noget vrøvl, at man forholder sig til konkrete muligheder for, hvordan det kunne ske.
Efter at vi lige har haft en lang debat her i salen om, at der har været hele to rapporter, hvori man har været inde at kigge på konkrete modeller, så tillader jeg mig i den debat, vi nu har, at prøve at kigge lidt på,
hvad der egentlig er af forskellige muligheder
Hr. Anders Samuelsen vil hellere fortsætte en debat, der er fuldstændig svævende, så ingen ved, hvad det er, vi taler om, men man kan give indtryk af, at man kan opnå det inden for en provenuneutral ramme, vel vidende at der indtil videre ikke er blevet fremlagt nogen model, der lever op til de forhold.
Jeg beklager, at hr. Anders Samuelsen i den grad nærmest vil køre frem med løfter til vælgerne om, at man kan få det hele uden at påvise hvordan.
Jeg forholder mig til de konkrete modeller, der har været til diskussion, og kan bare
Så kunne man have en anden diskussion, hvis vi havde haft en halv, en hel eller måske 3-4 mia. kr. til at sænke registreringsafgiften for.
Så kunne man jo lave nogle gode modeller, men det er en generel sænkning af afgifterne.
Præmissen for vores debat nu er, at den skal være provenuneutral.
Anders Samuelsen (RV), 2004-04-28:
Det er simpelt hen noget gedigent vrøvl, Venstres ordfører står og siger fra Folketingets talerstol.
Hvorfra ved Venstres ordfører, at det vil være sådan?
Der står da ikke noget i forslaget her om, at nogle biler vil blive meget, meget dyrere og nogle vil blive meget, meget billigere, og at familier vil blive bragt på fallittens rand, og jeg ved ikke hvad.
Der står bare her, at Folketinget pålægger regeringen senest den 1. november 2004 at fremsætte lovforslag, der omlægger registreringsafgiften i en mere miljøvenlig retning.
Alle døre er åbne.
Man kan da vælge den model, man har lyst til.
Der er ikke defineret nogen bestemt model.
Vi har peget på, at der er en model, som man kunne tage udgangspunkt i, og så kan man justere i forhold til, hvad der kunne være regeringens ønsker osv.
Men der er da ikke lagt nogen som helst model fast.
Kan Venstres ordfører bekræfte, at hvis vi skal have en omlægning af registreringsafgiften i en mere miljøvenlig retning, så kræver det et regeringsskifte?
Else Theill Sørensen (KF), 2004-04-28:
Jeg kan egentlig bare tilslutte mig det, som hr. Mikkel Dencker sagde, og så sige, at af samme grund bakker Det Konservative Folkeparti også op om dette lovforslag, som efter vores mening blot tilføjer to helt naturlige punkter til listen af indkomster, der er omfattet af tonnageskatteordningen.
Jacob Buksti (S), 2004-04-28:
Socialdemokratiet gav under behandling af tonnageskatteloven i foråret 2002 udtryk for, at vi mener, det er vigtigt, at der gøres en særlig indsats også på det skattemæssige område for at fastholde dansk skibsfart som et væsentligt aktiv for det danske samfund.
Derfor arbejdede vi også selv i regeringen med forslag
til en særlig tonnageskat
, og derfor signalerede vi også stor forhandslingsvilje i forbindelse med behandling af regeringens forslag herom.
Men der var ingen imødekommenhed.
Nærværende forslag siges at have til formål at sikre, at den gennemførte tonnageskattelov kan virke efter sit formål, det formål, som man angav var tilsigtet i forbindelse med lovens vedtagelse.
Såfremt det under udvalgsarbejdet kan klarlægges, at det faktisk er tilfældet, vil Socialdemokratiet ikke modsætte sig vedtagelsen heraf.
Men vi vil i udvalget bore meget i det for at få sikkerhed for, at der ikke hermed åbnes mulighed for konkurrenceforvridninger.
Så skal jeg, da Det Radikale Venstres ordfører, hr. Anders Samuelsen, ikke kan være til stede under behandlingen af det her forslag, efter aftale meddele, at heller ikke Det Radikale Venstre vil modsætte sig forslaget, og at man også her vil søge forslagets konsekvenser klarlagt under udvalgsarbejdet.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg kan ikke føje mere til, hvad jeg allerede har svaret.
Jeg må sige, at når jeg hører det, som hr. Villy Søvndal siger, og det, hr. Keld Albrechtsen siger, og ser, hvordan hr. Keld Albrechtsen og hr. Villy Søvndal håndterer den her sag, så er der noget sørgmuntert over det.
Det er der virkelig.
Men der ikke fugls føde på den her sag.
Det er der altså ikke.
Det er kamp, som jeg sagde før, mod vind- og vejrmøller, ikkeeksisterende hære og modstandere.
Den gamle historie om Don Quixote og Sancho Panza er en sød historie, og der er noget ædelt over de to skikkelser, men der er også noget sørgmuntert over dem.
Villy Søvndal (SF), 2004-04-28:
Jeg synes, vi oplever en statsminister, som i den tid, jeg har oplevet statsministeren i rollen som statsminister, aldrig nogen sinde har været så langt ude i tovene.
Det må jeg sige.
Når vi dokumenterer, fordi en flink Venstremand har offentliggjort nogle rapporter, vi ellers ikke havde indsigt i, at regeringen var vidende om, 1½ måned inden krigen startede, at krigen ville starte under alle omstændigheder med eller uden FN, og når vi så dokumenterer, at ministre her i salen har sagt, at man vil henholde sig ikke alene til FN-sporet, men til FN's Sikkerhedsråd - det har man sagt igen og igen, FN's Sikkerhedsråd - så er det, at der bare slet ingen overensstemmelse er mellem de to ting
Men vi er ikke i underholdningsbranchen på den måde, må jeg sige til statsministeren.
Det, vi er i gang med at afklare, er forholdet mellem sandhed og usandhed.
Og statsministerens problem er, at han har talt usandt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Det er en ualmindelig grov påstand i betragtning af, at den kan modbevises af de papirer, der er lagt frem.
Men jeg har det jo ikke ligesom hr. Keld Albrechtsen, at jeg forlanger en undskyldning, hver gang nogen siger noget, jeg er uenig i.
Jeg er - altså i den henseende - ret ligeglad.
Hr. Villy Søvndal er velkommen til at påstå, hvad han vil, men den dag må komme, hvor selv hr. Villy Søvndal erkender faktum, som hr. Villy Søvndal kan sætte sig ind i ved at læse de papirer, som regeringen har offentliggjort, og deraf fremgår det krystalklart, at der er fuldstændig overensstemmelse mellem de oplysninger, regeringen har modtaget fra efterretningstjenesten, og de svar, der er givet her i Folketinget.
Hr. Villy Søvndal bryder sig ikke om det, fordi det ødelægger hr. Villy Søvndals sag.
Det ved jeg godt, men det er kendsgerningerne.
Og derfor synes jeg ærlig talt, at hr. Villy Søvndal måske i egen interesse burde moderere sin sprogbrug noget.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Skaarup (DF), 2004-04-28:
»Vil statsministeren tage initiativ til at få forfatningen husstandsomdelt, inden befolkningen skal tage stilling til forfatningen ved en folkeafstemning?«
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
»Hvornår forventer statsministeren, der skal holdes folkeafstemning vedrørende EU's nye forfatning, forudsat at forhandlingerne om forfatningen er tilendebragt i juni som planlagt?«
Det her er jo et nemt, lille spørgsmål, som også meget nemt kan besvares, nemlig hvornår statsministeren forventer at udskrive en folkeafstemning vedrørende den nye EU-forfatning, selvfølgelig forudsat, at den bliver vedtaget i juni, som det seneste topmøde jo vedtog at den skulle.
Man har det sådan i EU-sproget, at man starter med at vedtage, at man skal blive enige, og så forhandler man, og så regner man med, at man bliver enige, for det har man nu engang vedtaget at man skal blive.
Og der har man jo vedtaget, at det bliver man i juni.
Det var godt nok før, Blair tog alle på sengen og udskrev en allerede berømt folkeafstemning i England.
Men ikke desto mindre er det dog vedtaget, at man bliver færdig i juni.
Så er det selvfølgelig interessant for os som Folketing at høre statsministerens vurdering af, hvornår man så efterfølgende vil søge den her forfatning ratificeret i Danmark.
Det ved vi jo, for det har vi fået løfte om skal ske ved en folkeafstemning.
Hvornår planlægges den folkeafstemning, hvornår forventes den afholdt?
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg tror, at hr. Kristian Thulesen Dahl er så indsigtsfuld, at han på forhånd har gættet svaret, nemlig at det hverken kan eller vil jeg sige noget om på nuværende tidspunkt. Hr. Kristian Thulesen Dahl tager jo også selv det forbehold, at der jo altså lige skal vedtages en ny forfatningstraktat.
Vi regner med, at det sker i juni, men der er jo ikke nogen sikkerhed for det.
Og proceduren vil altså være den, at når den nye traktat måtte være besluttet blandt medlemslandene, så tager vi stilling til, hvornår det vil være hensigtsmæssigt at holde en folkeafstemning i Danmark, for sådan en skal der være.
Det er et spørgsmål, vi vil drøfte med partierne, men først, når vi ved, om der er truffet beslutning om en ny traktat.
Og det er i hvert fald tidligst i juni måned.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
Nogle EU-beslutninger skal man åbenbart ikke tage helt for pålydende.
Så det, at man nu har vedtaget på et topmøde, at man bliver færdig med forfatningen til juni, er selvfølgelig - som statsministeren også redegør for - lidt usikkert; selvfølgelig måske mest i betragtning af, at man nu er begyndt at blande befolkningerne ind i det spørgsmål. Det er jo egentlig helt forfriskende at se, at der kan brede sig sådan en realisme i EU-kredsen, fordi et stort land siger, at man nu vil spørge sin befolkning, om de bryder sig om det resultat, man når frem til. Så jeg havde nok ikke forventet så meget andet svar i første runde end det, statsministeren giver.
Men det, der så er interessant at få at vide i forhold til en folkeafstemning i Danmark, er jo, om statsministeren vil give det løfte, at der bliver tilstrækkelig tid, fra en folkeafstemning bliver udskrevet, og til den bliver afholdt, så vi er sikre på, at der ikke kan spekuleres i en given folkestemning, men at vi får en reel debat, og at vi også får tid til den debat i tilstrækkeligt omfang - altså fra en folkeafstemning bliver udskrevet, og til den rent faktisk bliver afholdt.
Da vi havde afstemning om euroen, tror jeg, det var ca. 6 måneder, der var fra udskrivningstidspunktet til afholdelsen.
Og det kunne jo være positivt, hvis statsministeren ville give løfte om, at vi også fik noget lignende i forbindelse med en forfatningsafstemning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Jeg vil ikke på nuværende tidspunkt lægge mig fast på, hvor lang tid der skal gå, fra beslutningen bliver truffet om en folkeafstemning, og så til den afholdes.
Men jeg vil gerne sige til hr. Kristian Thulesen Dahl, at det også er min opfattelse, at der skal være en rimelig tid, en ordentlig tid, til debat forud for en folkeafstemning.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
Hvis ikke vi kan komme det nærmere i dag i forhold til de konkrete punkter, kunne man så formå statsministeren til at svare på, når han i et tidligere svar siger, at han vil tage initiativ til at diskutere det her med Folketingets partier, når vi kommer dertil, om der også ligger i det, at man vil finde en fælles forståelse partierne imellem om hele grundlaget for at have sådan en folkeafstemning, for det er jo ikke uvæsentligt, om grundlaget er i orden.
Der tænker jeg specielt på to ting.
Og for det andet tænker jeg på, at det orienteringsgrundlag, man i givet fald kunne sende ud til husstandene om forfatningen, også er et fælles projekt partierne imellem, for hvis det er nogle fælles retningslinjer, vi taler om, som statsministeren vil lægge op til, og som der søges enighed om både blandt de EU-positive partier og også de mere skeptiske partier herinde, så kunne vi få et ordentligt fælles grundlag for sådan en folkeafstemning, der gjorde, at debatten entydigt kunne fokusere på det politiske indhold i en forfatning.
Det vil vi i Dansk Folkeparti se som noget meget, meget positivt.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Som sagt vil det være regeringens hensigt at holde et møde med Folketingets partier, når der er truffet beslutning om en ny traktat.
Der vil vi drøfte bl.a. de spørgsmål, som hr. Kristian Thulesen Dahl nu rejser. Jeg er enig med hr. Kristian Thulesen Dahl i, at det ville være ønskeligt, hvis der blandt partierne - uanset hvilken holdning man har til den nye traktat - kunne være enighed om det grundlag, en kampagne føres på, og den procedure, der anvendes.
Det har vi jo ikke nogen garanti for at der kan, men i hvert fald er regeringens hensigt at tage en drøftelse med Folketingets partier, når der i EU-kredsen er truffet beslutning om en ny traktat.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Jeg håber, jeg kan tage statsministerens udtalelse som en garanti for, at statsministeren ikke vil gå ud i noget, der minder om en kupafstemning, hvor der kun er kort tid, og uden at der har været tid til at tilvejebringe det nødvendige grundlag for en grundig offentlig debat.
Men jeg synes nu nok, at statsministeren godt kunne besvare det spørgsmål, om vi f.eks. kan være sikre på minimum 6 måneder - selvfølgelig fraregnet en sommerferie, hvis vi kommer derhen.
Så vil jeg godt spørge statsministeren, om der også vil blive afsat tid til, at vi f.eks. kan få gennemført en grundig grundlovsundersøgelse, så vi kan få belyst af uvildige eksperter, om det er efter grundlovens § 88, vi skal stemme, altså bestemmelsen om ændring af grundloven, eller - som jeg tror statsministeren mener - om det kan ske efter grundlovens § 20 om suverænitetsafgivelse.
Det er jo meget vigtigt at få afklaret, og det skal der altså være ordentlig tid til.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Til det sidste kan jeg sige, at det jo er sædvanlig praksis, at der finder en juridisk vurdering sted i forbindelse med fremlæggelse af en ny traktat.
Det vil regeringen selvfølgelig også gøre denne gang.
Til det første spørgsmål kan jeg sige til hr. Keld
Albrechtsen, at jeg er meget modstander af kup og derfor ingen hensigt har om at lave kupafstemninger.
Keld Albrechtsen (EL), 2004-04-28:
Det glæder mig at høre, og det glæder mig i særdeleshed at kunne sige noget, der er en lille smule positivt, til statsministeren, for jeg må da indrømme,
at statsministerens besvarelse af de første fem spørgsmål her på dagsordenen i dag var en rystende oplevelse.
Men så er det da desto mere glædeligt at kunne takke statsministeren for, at vi har en garanti for, at der skal opnås enighed mellem Folketingets partier så vidt overhovedet muligt, og at vi ikke skal have nogen kupafstemning, men at vi skal have rimelig tid til debatten.
Så vil jeg godt lidt mere dybtgående gentage mit spørgsmål om det med grundlovsvurderingen.
Det er jo rigtigt, som statsministeren siger, at tidligere regeringer også er kommet med grundlovsbedømmelser.
Men man har desværre aldrig villet tillade, at der kom en uvildig juridisk bedømmelse ind i det.
Man er altid kommet med sin egen bedømmelse, og det synes jeg altså ikke er nok, når vi taler om en forfatning.
Det kan efter min mening ikke ske uden en ændring af grundloven, og det spørgsmål er altså ret alvorligt, det bør statsministeren give tilsagn om en grundig gennemgang af.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Hr. Keld Albrechtsen ved jo udmærket godt selv, at det ikke er sandt, når han siger, at den nye traktat træder i stedet for den danske grundlov.
Tværtimod er det sådan, at det udtrykkeligt fremgår af det traktatforslag, der ligger, at det respekterer de nationale forfatninger, herunder også
Så det er lodret forkert.
Sådan en garanti kan jeg da ikke give.
Det kan da være, at hr. Keld Albrechtsen er så umulig, at det er umuligt at opnå enighed.
Man kan da slet ikke udelukke, at den omstændighed vil indtræffe, det er da før sket.
Så det kan jeg ikke give nogen garanti for.
Det vil jeg heller ikke udstede nogen garanti for.
Det, jeg sagde til hr. Kristian Thulesen Dahl, var, at det bestemt ville være ønskeligt, hvis det kunne lade sig gøre.
Men det kræver jo god vilje fra alle sider.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
Alene den sidste meningsudveksling viser jo, hvor vigtigt det faktisk er, at man får grundlovsspørgsmålet belyst tilstrækkeligt.
Det, at statsministeren jo i alle sine svar her i dag nægter at tage ordet forfatning i sin mund og alene henholder sig til en traktat, er jo i virkeligheden også en meget sproglig indviklet tankegang om, at man skal prøve at forklare, at det her netop ikke er en forfatning. Men det hedder jo en forfatning og har jo en indledning som en forfatning og minder jo i forbavsende grad om det, vi normalt betragter som en forfatning for en selvstændig nation.
Derfor er det jo ikke underligt, at man gerne vil have det spørgsmål afklaret.
Det er det, vi gerne vil have afklaret sammenholdt med, at der skal være ordentlig tid, fra en folkeafstemning bliver udskrevet, til den bliver afholdt, så der er tid til den folkelige debat, plus det, at man kan diskutere, om ikke man kan nå frem til et fælles grundlag for, at man kan orientere befolkningen fra Folketingets side. Så er der jo ud over det selvfølgelig partiernes
kampagner, der kører, sådan skal det være.
Men det er sådan nogle fælles spilleregler, der gør, at der kommer til at stå respekt om den folkeafstemning, vi får om en forfatning, som jeg i hvert fald synes er så vigtige - specielt i lyset af, at det er en forfatning, vi stemmer om.
Det er ikke en mere eller mindre tilfældig traktat, der lige skal ændre nogle traktater, vi kender, men en egentlig forfatning.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Det fremgår jo allerede af det, jeg har svaret, at jeg mener, at det er en dansk beslutning.
Så der er jo ikke andre end Folketinget, der kan beslutte det.
Så det, flertallet i Folketinget bestemmer, er det, der bliver datoen for en folkeafstemning.
Og da jeg mener, at det er en dansk beslutning, er det klart, at jeg ikke er af den opfattelse, at andre lande skal blande sig i, hvornår vi holder den folkeafstemning.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2004-04-28:
Grunden til, at jeg tager det lidt ilde op med den måde, statsministeren besvarer det her spørgsmål på, er jo, at statsministeren simpelt hen fordrejer, hvad jeg foreslår her.
Det er jo lige præcis, fordi vi ved, at den koordinering sker i dag.
Statsministeren ved det, han ved udmærket, at den koordinering foregår, den foregår bare med et andet sigte, nemlig hvordan man kan presse genstridige befolkninger til at stemme modsat det, de måske ellers ville stemme.
Derfor må jeg bare bede statsministeren om at give én garanti her i dag, når besvarelsen nu har været, som den har, nemlig at vi overhovedet ikke skal have nogen lande til at diskutere, hvornår vi skal have folkeafstemning i Danmark, og at statsministeren ikke indgår i nogen form for debat med de øvrige EU-lande om, hvornår den danske folkeafstemning skal ligge, overhovedet ikke, og overhovedet ikke indgår i nogen form for koordinering med de andre lande, som gør, at nogle afstemninger skal ligge før nogle andre og den slags, at den slags indgår Danmark af principielle årsager overhovedet ikke i, for det er slet ikke noget, man skal diskutere på EU-plan eller med EU-lande. Hvis vi kan få den garanti, så er der sammenhæng i statsministerens svar i dag, ellers er der ikke.
Anders Fogh Rasmussen (V), 2004-04-28:
Nu foreslår hr. Keld Albrechtsen så, at jeg ligefrem skal rette en henvendelse til de lande, der vil have folkeafstemning.
Der er forskellige traditioner og holdninger til det, og alene af den grund vil jeg sige, at det jo ikke er muligt i dag at danne sig et fuldstændigt overblik over, hvordan de enkelte lande vil gribe deres ratifikationsprocedure an. Jeg kan altså sige, at min holdning meget klart er den, at hvornår vi holder folkeafstemning i Danmark, er en dansk beslutning, den skal andre ikke blande sig i.
Det vil jeg holde fast ved, og derfor agter jeg ikke at tage et initiativ til en sådan fælles dato for en folkeafstemning.