runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Connie Hedegaard (KF), 2006-10-12:
Altså, jeg sagde til hr. Johs. Poulsen og til de øvrige forsamlede, at vandrammedirektivet og habitatdirektivet i de kommende mange år vil kræve en meget fokuseret indsats og formentlig også i årene efter 2009 en forstærket indsats.
Men det er jo altså også det, vi gør i de nærmeste år.
700 mio. kr. ekstra til natur- og vandområdet i perioden 2007-2009 er faktisk en ganske overordentlig markant satsning.
Så ja, der kommer en øget prioritet for de her områder, og jeg tror også, at hvis vi kigger fremad, vil vi kunne se, at den dag vi står og har indsatsplanerne 2009, skal der stadig væk løses mange nye opgaver, for at målene kan nås.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Mit spørgsmål går på, at hr. Per Clausen fokuserer meget på, at der åbenbart skulle mangle 75 mio. kr. til miljøovervågning i de kommende år.
Kan hr. Per Clausen dokumentere, at der vil ske en mindre miljøovervågning, og at miljøet og naturen vil tage skade af den måde, man vil gøre det på i fremtiden, nemlig dele det mellem staten og kommunerne?
For det er jo det, der er tale om, det drejer sig jo ikke så meget om beløbet.
Kan hr. Per Clausen dokumentere sine udtalelser?
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Jeg vil godt sige til miljøministeren, at det der med at kigge fremad, det gjorde jeg under den overskrift, som jeg så gentager, nemlig at vi har haft 5 forsømte år.
Når ministeren så siger, at noget af det, jeg efterlyste, kommer i 2007, bliver jeg da også nødt til at minde om, at det var lovet i 2004, altså det kommer 3 år efter, at det var lovet.
Men det er godt, det kommer, og jeg kigger fremad.
Mit spørgsmål til miljøministeren er: Tror miljøministeren, vi kan nå at stoppe nedgangen i biodiversiteten inden 2010 med det, der ligger på bordet?
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Det kan man naturligvis ikke, da der ikke er nogen nationalparker i 2007.
Det dækker faktisk over betydelig mere end nationalparkbegrebet.
Vi så gerne, at man tog fat allerede i 2007, også med at sætte navne på og komme i gang med den udvikling, der skal til for at skabe et bredere naturgrundlag.
Men i beløbet ligger der altså naturpolitik i det hele taget, og som vi har talt om tidligere i debatten i dag, er der jo en lang række områder, sådan hørte jeg også regeringspartierne tilkendegive, også uden for nationalparkdiskussionen, hvor der kan laves naturgenopretningsprojekter, som vil være medvirkende til i højere grad at opnå målopfyldelse.
Jeg ved ikke, om det lige nøjagtig bliver dem – det er gode emner – men der er flere, så derfor bliver der god brug for flere penge.
Hvis det er sådan, at det er en åbning over for, at Venstre vil diskutere, om der kunne afsættes flere midler til at udvikle naturgrundlaget i 2007, så ville jeg naturligvis være glad.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Det arbejder vi på, ellers kan jeg blive frataget ordet.
Jeg tror faktisk, hr. Jørn Dohrmann står ganske alene med den opfattelse, at der skulle være tvivl om Enhedslistens vilje til at bruge penge på natur- og miljøområdet.
Jeg tror faktisk, at det er en meget usædvanlig kritik af os, der bliver rejst her, at vi ikke skulle være villige til at bruge penge.
FTTM006.fm Page 393
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Jeg tror også, at hr. Jørn Dohrmann godt ved, at Enhedslisten meget gerne medvirker til at skabe nogle økonomiske betingelser for kommunerne, der gør, at de har bedre mulighed også at afsætte midler til natur og miljø.
Og jeg tror også, at de fleste andre end hr. Jørn Dohrmann godt er klar over, at de steder, hvor Enhedslisten medvirker i forlig, sker det på en måde, så der bliver afsat flere penge til natur og miljø, end der ellers ville være blevet afsat.
Så jeg tror sådan set, at den kritik, hr. Jørn Dohrmann rejser af os, er så usædvanlig, at den ikke har nogen større appel blandt almindelige mennesker.
Eyvind Vesselbo (V), 2006-10-12:
Det, jeg egentlig bare var interesseret i, og det var af ren nysgerrighed, var, om Det Radikale Venstre kunne bruge 500 mio. kr. til nationalparker.
Vi har så fået at vide, at det ikke var det, pengene var sat af til.
Så kunne jeg godt tænke mig at vide, om der er andre konti på Miljøministeriets budget i Det Radikale Venstres finanslovforslag, som ikke dækker over det, der står.
Når nu det bliver så udvandet, som det gør, altså at det nok også kan bruges til nogle andre ting, og det finder vi nok ud af hen ad vejen, er det så et økonomisk ansvarligt udgangspunkt at sige: Vi sætter 500 mio. kr. af til nationalparker; det står der, men det mener vi faktisk ikke; vi finder ud af at bruge dem til noget andet.
Jeg synes nok, at det kræver en forklaring, hvorfor man slynger om sig med 0,5 mia. kr. uden egentlig at vide, hvad pengene skal bruges til.
Det synes jeg ikke er særlig seriøst.
Mener hr. Johs. Poulsen, at det er seriøs økonomisk politik?
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Ja, naturligvis.
Vores finanslovforslag er finansieret hele vejen igennem, og det, vi har ønsket at indikere, er, at man til forbedring af naturgrundlaget bør afsætte omkring 500 mio. kr. næste år.
Jeg forstår, at regeringen i sit udspil opererer med ca. 700 mio. kr. over 3 år.
Det er jo så lidt afhængigt af, hvornår man lægger placeringen, men dvs. nogle hundrede millioner kroner om året; der er så lidt forskel på det.
Vi synes, der kunne bruges flere på naturgrundlaget, som det ligger nu.
Det, der er afgørende, er selvfølgelig ikke, at man hænger sig alene i overskriften.
Der er også afsat 2 mio. kr. i globaliseringspuljen, som jo skal udmøntes hele vejen igennem.
Det skal en pulje på 500 mio. kr. til at styrke naturgrundlaget, herunder nationalparker, også.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Altså, fuglebeskyttelsesområderne har betydet en massiv fremgang af vinænder, knarænder, brunnakker, skeænder og mange andre ænder.
De er blevet meget mere almindelige og ses meget mere i det danske land.
Der er altså opnået betydelige resultater med den naturpolitik, som føres.
I det her forslag ligger jo ønsket om at fortsætte med naturgenopretning for 700 mio. kr.
Kunne den radikale ordfører ikke bare anerkende, at det er et godt udgangspunkt for det videre arbejde, at de 700 mio. kr. i Gudenådalen, i FTTM006.fm Page 386 Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
Odense Fjord osv. kan danne grundlag for op til 12 specifikke naturgenopretningsprojekter, hvor man kan gennemføre f.eks. græsning og andre ting, som ordføreren jo også har været inde på?
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Nu vil jeg jo gerne være venlig i mit svar, og når den konservative ordfører så spørger, om jeg ikke kunne anerkende, at det er et godt udgangspunkt for at få realiseret noget af naturpolitikken, vil jeg sige, at jeg faktisk synes, jeg udtrykte, at det er et udgangspunkt.
Men det er jo ikke det samme som at sige, at det er et godt udgangspunkt.
Det er et udgangspunkt, som vi må diskutere ud fra.
Jeg tror også, at jeg udtrykte i min ordførertale, at det på en række felter var gået fremad, bl.a. som følge af en langsigtet naturpolitik i det her land, som jeg håber vi kan fortsætte og gerne med et meget bredt afsæt også i Folketinget, for det er ret vigtigt, at det sker på den måde.
Et godt eksempel på, hvad der er sket, er jo hele Skjern Å-genopretningen, hvor man har fået en fremgang på nogle af de områder, som hr. Christian Wedell-Neergaard nævner.
Det er et godt eksempel, men det er jo også et eksempel på, at man netop skal tænke langsigtet, og at vi skal i gang med den type projekter, fordi de har et gennemslag i løbet af årene.
Det vil vi som sagt gerne medvirke til.
Men vi er jo ikke kendt for ikke at kunne lave kompromiser.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Er Det Radikale Venstre ikke ude i sådan ganske almindelig overbudspolitik med flere nationalparker, flere penge, flere projekter og flere initiativer, hvor man ikke anerkender det, der nu ligger på bordet, og som jeg håber Det Radikale Venstre vil indgå i en seriøs forhandling om, nemlig de 700 mio. kr.?
Er det ikke et godt udgangspunkt, og kan vi ikke bruge det som grundlag for en fornuftig naturpolitik?
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Jeg skal gøre det kort.
Jeg mangler en art i min scrapbog, det er nemlig rørdrummen, og den lever ovre i Vejlerne, så det kan være, jeg efterfølgende kan komme til kaffe hos hr. Steen Gade.
Jeg er glad for, at hr. Steen Gade pointerer, at nedskæringerne er bremset.
Jeg er enig med hr. Steen Gade i, at skovene i højere grad kan inddrages i det her, og det er jo ikke sådan, at det ligger stille.
Ministeren har været ude at sige, at man gerne ser mere urørt skov, mere naturnær skovdrift i statsskovene, og det er alt sammen medvirkende til, at også statsskovdistrikterne, som jo udgør cirka en tredjedel af det samlede skovareal, nu er under forvandling.
Man skal bare gå sig en tur i Gribskov, så kan man se, at selv store løvskovarealer kan blive til græsningsskov og meget andet.
Men jeg vil tage udgangspunkt i de 700 mio. kr. Er det sådan, at hr. Steen Gade synes, at det er et fornuftigt udgangspunkt for den videre forhandling?
Han kalder det et minimum, men nu kan vi jo prøve at bruge de 700 mio. kr.
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Hvis jeg skal svare kort på spørgsmålet, vil jeg sige, at vi i hvert fald kommer til forhandlingerne om de 700 mio. kr.
Jeg har påpeget, at jeg ikke mener, det er nok.
Pengene er ikke nok, hvis vi skal stoppe nedgangen i biodiversiteten 2010, og hvis vi virkelig skal tages alvorligt på det område.
Jeg mener heller ikke, at de politiske instrumenter, som er i redegørelsen, er nok for at nå det.
Men selvfølgelig møder vi op til forhandlingerne.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Hr. Steen Gade sagde også, at nu kigger vi fremad, og de 700 mio. kr. skal jo ses i sammenhæng med en naturskovstrategi i statsskovene med drikkevand, med overvågning, med en lang række andre initiativer, således at hvis vi gør det op på den samlede palet, så er det ikke sådan, at vi ikke foretager os noget som helst.
Der sker jo fantastisk meget ude i naturen.
Vil hr. Steen Gade ikke sige, at der er et fornuftigt flow i et oplæg til en fremtidig naturpolitik?
Steen Gade (SF), 2006-10-12:
Jeg er enig i, at der sker noget, og jeg har påpeget, at det også er piskende nødvendigt.
Så vil jeg sige, at hvis hr. Christian WedellNeergaard ville tænke sin modstand mod at bruge nogle af pengene fra landbrugsstøtten til naturformål lidt mere igennem, så kunne vi i FTTM006.fm Page 389
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM hvert fald komme lidt længere i den rigtige retning.
Johs. Poulsen (RV), 2006-10-12:
Jeg vil gerne sige igen, at det selvfølgelig er et afsæt, som vi selvfølgelig også seriøst vil gå i drøftelser med regeringspartierne om, og det har jeg forstået at bl.a. debatten i dag også er et afsæt for.
Derfor vil jeg gerne helt utvetydigt sige, at selvfølgelig går vi ind i forhandlinger med det udgangspunkt, at det er regeringen, som med sit flertal sætter den økonomiske dagsorden.
Vi udtrykker så blot, at vi synes, der er nogle områder, hvor man kunne gøre mere.
Der er på ingen måde tale om overbudspolitik, vores finanslovforslag er som altid fuldt finansieret.
Det kan da godt være, at det er kedeligt at iagttage fra regeringspartiernes side, men det er nu engang en kendsgerning.
Jørn Dohrmann (DF), 2006-10-12:
Jeg vil bare spørge hr. Per Clausen: Hvordan har han det med egentlig at være med til at skære ned på miljøområdet, være med til at forringe ældreområdet og børnepasningsområdet ude i de forskellige kommuner, bl.a. i Kolding Kommune, med de stemmer, som Enhedslisten har leveret til bl.a. Socialdemokratiet, SF og De Radikale, som nu foretager de her nedskæringer?
Hvordan har Enhedslisten det med at levere stemmer til det her?
Og der kunne jeg godt tænke mig at høre, om det egentlig ikke også kunne være en måde at have forlangt, at der kom flere penge til naturen, på, i stedet for kun at sige, at nu skal alle de andre gøre noget.
Hvorfor har Enhedslisten ikke gjort noget på det område?
Det hører med til redegørelsen, om man vil skaffe pengene til naturområdet.
Det er jeg bare nødt til at sige til formanden.
Altså, det er jo sådan, at kommunerne har muligheden for at bevilge de penge, hvis det er de 75 mio. kr., der mangler.
Og derfor mener jeg, at det da er meget afgørende, om Enhedslisten støtter, at der kommer flere penge til naturområdet, i stedet for bare at sige, at det er alle de andre, der skal rejse pengene.
Derfor må jeg spørge Enhedslisten: Er man interesseret i at sætte sådan nogle betingelser ind i et kommende, man kan sige forlig med nogle af de andre partier, altså at man stiller nogle krav, så man får flere penge til natur og miljø og til de andre ting, som åbenbart i hvert fald ud fra, hvad jeg kan se af teksten, ser ud til at interessere Enhedslisten.
Det var derfor, jeg var nødt til at spørge, og det er derfor, jeg mener, at det er en del af debatten at tale om, hvordan vi får pengene ind til natur- og miljøområdet.
Det kan man ikke bare afvise.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Jeg er jo meget tilfreds, hvis udgangspunktet er, at når vi har fundet ud af, præcis hvordan det her fordeles mellem kommuner og stat, så er vi ikke i tvivl om, at det, som amterne tidligere har finansieret, skal finansieres.
Altså bare vi er enige om det, så er jeg tilfreds.
Jeg opfatter også det, den konservative ordfører siger, som et udtryk for, at vi er enige om, at det skal finansieres, uden at vi begynder at bruge af de 700 mio. kr.
FTTM006.fm Page 392
Thursday, November 16, 2006 9:51 AM
For de 700 mio. kr. er til nye, ekstra initiativer og ikke til at finansiere huller, der måtte være opstået i forbindelse med strukturreformen, med.
Og hvis det er rigtigt, så vil jeg gerne indtage en meget positiv og glad og munter holdning til det og være med til at sikre, at de 700 mio. kr. bliver brugt fornuftigt.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Der er stadig væk tvivl om de 75 mio. kr., fordi de jo i 2005 er fordelt på en række konti og der er en række indsatsområder.
Og hvis man lægger de indsatsområder sammen, summes det jo sammen til nogle helt andre beløb.
Og man kan sige, at der er både drikkevand, og der er natur, og der er overvågning, og der er en lang række andre ting.
Per Clausen (EL), 2006-10-12:
Jamen det er jo rigtigt, at man godt kan sige, at når nu der er 700 mio. kr. over nogle år til fordeling, så er det det rene pjat at bruge tid på at snakke om, at der er skåret 75 mio. kr. ned hvert år.
Men problemet er bare, at det skal vi starte med at få rettet op på, før vi kan begynde at prale med alt det nye og gode, vi gør for miljø- og naturområdet.
Det er derfor, jeg tager det frem.
Jeg synes jo alligevel, at når 700 mio. kr. er det største beløb, nogen nogen sinde har afsat, sådan som jeg har forstået det, så er 75 mio. kr. om året da et ret langt hår i suppen, selv om det er fordelt over en årrække.
Christian Wedell-Neergaard (KF), 2006-10-12:
Man kan ikke beskylde hr. Per Clausen for at tegne et optimistisk billede af det her, men der var dog et enkelt rosende punkt, og det var i forbindelse med spørgsmålet om vådområder.
Der er jeg meget enig i, at de 700 mio. kr., som jo fortrinsvis går til områder, hvor det drejer sig om at genskabe den naturlige tilstand med vandstandshævninger osv., er en del af projektet, og det vil føre til, at mange af de arter, vi har snakket om i dag, vil få en fremgang.
Men er det ikke sådan, at Enhedslistens ordfører har fundet et hår i suppen med de 75 mio. kr.?
SF sagde jo, at nedskæringerne er bremset, og det er rent faktisk sådan, at der afsættes flere penge.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2006-10-24:
Det ligger egentlig i fin forlængelse af det.
Jeg synes nemlig, at demokratidiskussionen er rigtig vigtig her, og jeg synes, det var en rigtig vigtig bemærkning, fru Britta Schall Holberg kom med om, at det jo er et demokratisk valgt organ, der har truffet en beslutning.
Byrådet er et demokratisk valgt organ, men problemet er, at man kan stå i en situation, hvor 50 forældre kan beslutte sig for, at den pågældende kommune fortsat skal have en ret stor udskrivning til en lille skole, der er dyr, fordi det er en lille skole.
Det forhold er jeg sådan set enig i er problematisk.
Vi har et demokratisk problem og dilemma, vi på en eller anden måde skal løse.
Jeg synes så bare, det er problematisk, at man vælger at løse det ved at fjerne et demokratisk redskab uden at sætte noget andet i stedet.
Så var alle med til at have indflydelse på, hvorledes skolestrukturen skulle være i det pågældende samfund, og man havde dermed måske mulighed for at sige: Vi vil faktisk gerne bevare de små skoler her.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Jeg er ikke sikker på, at et grundlag, som alene er en protest mod, at noget lukker, er livskraftigt i længden.
Det bliver jeg nødt til at sige.
Og så bliver jeg nødt til at sige, at kommunalbestyrelsen altså er et folkevalgt organ, og den skal lave sin kommunale planlægning af, hvordan skolestrukturen skal være.
Det er vel fint nok.
Jeg appellerede også til, at kommunalbestyrelsen overvejede nogle andre muligheder for at lade en mindre skole i et lokalområde være, fordi den måske har en særlig kvalitet.
Men det kan jo også være en kommunal overvejelse, at elevgrundlaget for en kommunal skole faktisk er blevet så lille, at man siger: Den her skole synes vi ikke skal overleve.
Jeg synes, vi lige så godt kan tale ligeud om, hvad det er, vi snakker om her.
Hvis kommunalbestyrelsen så træffer den beslutning efter at have hørt gud og hvermand, havde jeg nær sagt, og der er en forældrekreds, som siger, at de gerne vil have en skole – de er meget optaget af det, de er engageret her i det lokalområde, der er noget, der binder dem sammen, og det er skolen – synes jeg, at det er fint, og der giver det her lovforslag alle muligheder for, at de kan oprette en skole.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
Jeg vil godt sige, at det ikke bare sådan var for at være morsom, jeg sagde det.
Jeg mente faktisk noget alvorligt med det.
Jeg vil allerhelst have mine børn og børnebørn til at gå på en skole, der overhovedet ikke har noget værdigrundlag.
Når jeg hører lærere fortælle om deres værdigrundlag, bliver jeg altid meget nervøs.
Derimod synes jeg, at i det øjeblik en kommune finder på, at den vil nedlægge en lokal skole, hvor der er et nært og forpligtende sammenhold omkring skolen, så synes jeg, det er en glimrende motivation til at oprette en friskole.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Det kunne jo føre langt, det her.
Lad os ikke strides om ordet protest.
Det, der ligger i ordet protestskole – det er nu heller ikke mig, der har brugt det, men det er en helt anden sag – er, at det ikke kan nytte noget, at man opretter en skole, og der kan vi også snakke om pædagogisk forsvarlighed og sådan noget, i det omfang man ikke har fået gennemtænkt f.eks. skolestørrelser og sådan nogle ting.
Det, der er vigtigt, er at sige, at der må være et værdigrundlag.
Det tror jeg hr. Jesper Langballe vil være enig med mig i.
Hvis man skal oprette et sådant alternativ til folkeskolen, skal der være et andet værdigrundlag hos de forældre, som melder deres børn til det.
Glem så det med protestskoler og sådan noget.
Vi kunne også kalde det en hovsabeslutning, fordi man i lokalområdet – og det kan jeg godt forstå – siger: Vi vil søreme ikke af med vores skole, og derfor vil vi nu lave en friskole.
Men vi i Venstre vil meget gerne have, at hvis forældre tænker sådan, så gør de sig nogle overvejelser om, hvad det er for et værdigrundlag, der skal bære den skole.
Jesper Langballe (DF), 2006-10-24:
I fru Britta Schall Holbergs i øvrigt meget besindige indlæg var der et lille principielt hjørne, som jeg godt lige vil spørge til.
Fru Britta Schall Holberg sagde på et tidspunkt i sin ordførertale noget om, når fortsættelsen af en skole ikke bare var en protest.
Det lægger sig jo i forlængelse af, at man i hele den her debat gang på gang fra andre har hørt betegnelsen protestskole, som om det var noget nedsættende, og det har jeg aldrig nogen sinde forstået.
Jeg mener sådan set, at det fornemste i demokratiets væsen overhovedet er retten til at protestere.
Jeg vil minde om, at i kirken er protestant en hædersbetegnelse.
Og dette er altså sagt af en, som tilhører et parti, som nogle engang i tidernes morgen har kaldt et protestparti, og det har jeg egentlig aldrig haft det dårligt med.
Britta Schall Holberg (V), 2006-10-24:
Det lovforslag, der ligger her på bordet i dag, kan ikke have haft nogen indflydelse på, at der tidligere er blevet lukket tre friskoler.
Det er så det ene.
Det andet er, at regeringen skam intet ønske har om, at der ikke skulle kunne være lige så mange friskoler, som der hidtil har været.
Det afhænger jo af engagementet hos forældrene.
Jeg bliver nødt til at sige, at jeg med det her lovforslag er meget optaget af, at der gives en mulighed for et parallelforløb mellem den folkevalgte – læg mærke til det: den folkevalgte – kommunalbestyrelses overvejelser om, hvordan skolestrukturen skal være i kommunen, og så de forældre, som siger: Nej, det er for galt; vi vil gerne oprette en friskole.
Der bliver nu lejlighed til at få det tænkt ordentligt igennem, så det ikke bliver en hovsabeslutning, som meget let kan betyde, at en sådan friskole måske får et kortere liv, end den ville få, hvis den var planlagt godt og ordentligt.
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2006-10-24:
Det er fuldstændig rigtigt, hvad ordføreren siger, nemlig at der skal være en engageret forældrekreds, og derfor er det også mærkeligt, at mi nisteren i sine høringsbemærkninger har skrevet, at de her friskoler opstår som spontane impulshandlinger.
Men nu vi taler om stramninger og ikkestramninger: Når man kan konstatere, uanset hvor mange friskoler der er opstået i det seneste år, at der er tre friskoler færre, end der var på samme tid sidste år, er vi vel enige om, at antallet af friskoler er faldet hertillands.
Så vil jeg gerne høre ordføreren: Hvad er det for nogle begrænsninger, vi skal have, så forældre ikke kan oprette friskoler – ud over de her stramninger regeringen har indført med hensyn til befordringstilskud, øget tilsyn og nu forrykket anmeldelsesfrist?
Hvilke grænser har ordføreren ellers tænkt der skulle laves?
Man gør jo, hvad man kan for at begrænse antallet, og det er så lykkedes: Der er tre færre, end der var sidste år.