runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
På vegne af SF's ordfører, fru Anne Baastrup, som ikke kan være til stede, skal jeg sige, at vi har en positiv tilgang til dette forslag ud fra en betragtning om, at der for det første er tale om en omlægning af afgiften, og at de ting, man afgiftbelægger, nemlig elektroniske forespørgsler, ikke har interesse for almindelige borgere, men kun for dem, der arbejder med de ting.
Det kan være rimeligt, og i den forbindelse har vi også konstateret, at der er tale om afgiftsfrihed i en række tilfælde, hvor vi også synes, det er berettiget, f.eks. ved fri proces og i andre tilfælde.
Det er et forslag, som skraber nogle penge ind, og jeg har tidligere argumenteret i forbindelse med skattelove, at hvis vi kunne være med til at udmønte pengene, ville vi være positive over for forslagene.
Vi har forstået, at de forhandlinger, der går i gang - formentlig først efter nytår - i Justitsministeriet om udmøntning af penge til kriminalforsorgen, kommer vi også til at deltage i, og derfor har vi en positiv tilgang til forslaget og stemmer for det ud fra de betragtninger.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-12-04:
Det Konservative Folkepartis ordfører kunne ikke være til stede her i dag, men jeg er blevet bedt om at meddele Tinget, at Det Konservative Folkeparti støtter forslaget. Forslaget rummer nogle afgiftsforhøjelser, som vi naturligvis ikke er glade for; men det er altså et led i den finanslovaftale, som Det Konservative Folkeparti var med til at indgå, og jeg skal derfor på den baggrund udtale min støtte til forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Jeg synes sådan set, det er meget interessant, at vi får svarene på, hvordan efterlønsordningen bliver indrettet i fremtiden.
Der er intet i det her lovforslag, der handler om det.
Det her lovforslag handler kun om, hvordan man opkræver kontingentet.
Det vil sige, at det, som man ønsker at folk skal gøre inden den 1. januar, er at beslutte sig for at betale et temmelig højt kontingent for et eller andet, som man ikke aner, hvad er.
Nu får vi ganske vist at vide i pæn prosa, at det drejer sig om sådan cirka sådan og sådan.
Det drejer sig om, at hvis man bliver lidt længere, bliver det nok lidt bedre, og man får nogle gevinster hist og her, jo længere man bliver, og sådan nogle ting, men folk ved det ikke.
Man kender heller ikke alternativet til ikke at melde sig ind.
Hvad sker der med den 62-årige, der bliver arbejdsløs, hvis han ikke er medlem af efterlønsordningen?
Det ved man ikke.
På hvilket grundlag skal man tage stilling til det her, når man splitter lovkomplekset op og tager indtægtssiden et par måneder eller fjorten dage eller et eller andet tidsrum, inden man tager udbetalingen?
Hvordan pokker kan man vide, hvad det er, man bedømmer ud fra?
Frode Sørensen (S), 1998-12-04:
I den socialdemokratiske ordfører, hr. Per Kaalunds, fravær skal jeg fremlægge hans ordførertale.
Lovforslaget, som jo også vedrører finanslovaftalen for 1999, har til formål at forhøje retsafgiften på attester og udskrifter og fastsætte en højere afgift for elektroniske forespørgsler i tinglysningsregistrene end det gebyr, som betales i dag.
Forslaget er et led i forliget om finansloven for 1999, og det foreslås, at det træder i kraft den l. januar 1999.
Afgiften for elektroniske forespørgsler i tinglysningsregistrene foreslås forhøjet med 20 kr., dvs. fra
Retsafgiften for attester, udskrifter, fotokopier og lign. foreslås forhøjet med 75 kr. fra de nuværende 100 kr. til 175 kr., og efter de hidtidige indtægter må det antages, at denne forhøjelse vil medføre et merprovenu i 1999 og de følgende år på ca. 21 mio. kr. årligt.
Bjarne Laustsen (S), 1998-12-04:
Socialdemokratiet tilslutter sig fortsat finanslovaftalen og Vandmiljøplan II.
Derfor kan vi også tilslutte os lovforslag
nr. L 123
, da forslaget er en del af tidligere indgåede aftaler.
Forslaget går bl.a. ud på at finansiere yderligere satsning på økologisk jordbrug, og at det sikres, at statens finanser ikke forringes.
Samtidig er vi tilhængere af affaldsafgifter, først og fremmest fordi vi går ind for princippet om, at forureneren skal betale.
Det tilskynder til den mere miljøvenlige adfærd.
Helst skulle vi gerne blive bedre til at udnytte alle ressourcer, også affaldet, optimalt gennem genanvendelse.
Det er også årsagen til den differentierede affaldsafgift af forbrændingsaffald og deponeringsaffald.
At den stiger mere for deponering vil alt andet lige medføre, at det økonomiske incitament til genanvendelse bliver større. Ligeledes er der tale om en mindre stigning for affald til forbrænding, hvor der er tale om samproduktion af el og varme i modsætning til anden form for forbrænding. Endelig skønnes det, at den samlede mængde affald kan reduceres med 5 pct., ganske meget, når man tænker på den voldsomme udvikling i mængden af affald.
Socialdemokratiet kan derfor som allerede sagt tilslutte sig lovforslaget.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Ja, det er sådan en trylleordning.
Der er også en trylleordning mere, jeg kan ikke rigtig huske, hvad den hedder.
Det er vist noget med den finansielle sektor.
Der er sådan et par trylleordninger, der ser ud, som om arbejdsgiverne putter pengene ned i arbejdsmarkedsfondene.
Men er vi ikke enige om, at reelt set kommer der ikke en krone?
Ole Stavad (S), 1998-12-04:
Den væsentligste del af det beløb, der kommer fra 0,6 pct. af lønsummen, som arbejdsgiverne efter loven var tiltænkt at skulle bidrage med, bidrager arbejdsgiverne eller erhvervslivet med, fordi de 0,53 pct. kommer fra de grønne afgifter, som det flertal, der vedtog de grønne afgifter for erhvervslivet, var enig om og gav tilsagn om skulle føres tilbage.
En væsentlig del af den tilbageførsel sker ved, at vi har afløftet bidraget på det her område, og derfor kommer der faktisk nogle penge.
Det er også derfor, det fremgår af lovforslaget, at der fortsat vil ske en overførsel til fonden; det er bidrag, der kommer ind fra grønne afgifter fra erhvervslivet.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Jamen det sidste tager jeg selvfølgelig som et tilsagn, som vi vil vende tilbage til med største fornøjelse.
Ole Stavad (S), 1998-12-04:
Også dette lovforslag har jeg med tilfredshed konstateret en ganske bred tilslutning til.
Det er en aftale om, at da vi kommer ned på et meget lille bidrag, som sagt 0,07 pct., har det også i
forhandlingerne været regeringens opfattelse, at det nok var klogt, at vi ikke på denne måde opkrævede et så forholdsvis beskedent beløb.
Men det er også lige så klart, at det jo ikke er en aftale om, at vi ikke på anden, enklere måde og gerne hos de samme kunne have hentet de samme penge - sådan til orientering for hr. Frank Aaen.
Det, vi gør her, er, at vi fjerner en afgift, som kræver et ganske betydeligt bureaukrati, fordi der skal laves beregninger af nogle forholdsvis små beløb ude hos hver eneste, der har en eller flere ansat, og med den udvikling, der har været på området, har vi været enige om, at så var det nok ikke klogt at opretholde en så forholdsvis stor maskine med så forholdsvis meget administrativt arbejde også ude i virksomhederne for et så lille beløb.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-04:
Her har vi et forslag, der betyder en ægte forenkling, og det er vi naturligvis tilhængere af.
Så er det også et forslag, som styrker erhvervslivets konkurrenceevne.
Det er vi også tilhængere af.
Derfor støtter vi naturligvis forslaget.
Kim Behnke (FP), 1998-12-04:
Arbejdsgivernes betaling af arbejdsmarkedsbidrag til arbejdsmarkedsfondene har for langt, langt de fleste virksomheder været en kolossal administrativ belastning.
For store virksomheder, som har egne revisorer, egne jurister osv. til at ordne tingene, store edb-systemer til at køre det på, er belastningen måske knap så stor, men i hvert fald for den store mængde af små og mellemstore virksomheder i Danmark har det været en kolossal belastning. Når man så ser på, hvor lille et provenu der rent faktisk kommer ind, ja, så er det en belastning, som der ikke er nogen grund til at lægge på erhvervslivet.
Så derfor, selve princippet om, at det her nu afskaffes, har naturligvis Fremskridtspartiets fulde støtte. Til gengæld er vi lidt bekymrede, når man så i forslaget antyder, hvad der så i øvrigt skal ske omkring bidrag til arbejdsmarkedsfondene, nemlig at der skal ske en statsoverførsel af størrelsesordenen omkring 3 mia. kr. Vi har nemlig fortsat den opfattelse, at det løfte, der blev givet af regeringen, da man i sin tid oprettede
arbejdsmarkedsfondene, var, at når ledigheden faldt, skulle bidragene til fondene også falde. I mellemtiden har man så gjort det, senest med pinsepakken sammen med venstrefløjen, at man har læsset en masse andre, nye områder over i fondene og sagt, at det skal I også betale for, med det resultat at man ikke har kunnet nedsætte bidragsydelserne.
Rent faktisk er det sådan, at med det fald i ledigheden, der heldigvis er sket i de sidste 5 år, og med de reducerede udgifter, der burde være til aktivering osv., når folk har fået rigtige arbejdspladser,
burde aftrækket på disse fonde være så meget lavere, at i stedet for at betale 8 pct. i bruttoskat skulle vi i dag måske kun betale 7,5 eller 7,3 pct. i bruttoskat. Men det løfte er aldrig blevet indfriet, tværtimod har man ved flere lejligheder sørget for at holde bruttoskatten oppe på de 8 pct., sørget for, at den nu permanent ligger på de 8 pct., og at vi aldrig nogen sinde, medmindre vi får en decideret lovændring, kan få bidragene sat ned.
I stedet for at lave en statsoverførsel på 3 mia. kr. om året er det faktisk vores opfattelse, at man skal indfri løftet i sin tid om, at når udgifterne til dagpenge faldt, ja, så faldt behovet også for at trække på arbejdsmarkedsfondene.
Men det er en historie, vi vender tilbage til på et senere tidspunkt, hvad enten det sker over finansloven eller aktstykker i Finansudvalget, tager vi stilling til det.
Det, vi tager stilling til i dag, er, hvorvidt arbejdsgiverne ikke længere skal betale arbejdsmarkedsbidrag, og den del støtter vi naturligvis.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Dette lovforslag er en af de store klumper i den pakke af ufinansierede skattelettelser til erhvervslivet, som regeringen har aftalt med de borgerlige partier.
Det er skattelettelser og tilskud til erhvervslivet, til aktieejere, til landmænd, der alt i alt løber op, når det er fuldt indfaset, i ca. 4 mia. kr., og 4 mia. kr. er besynderligt nok lige nøjagtig det beløb, man regner med at indkræve med det nye kontingent til efterløn.
Sådan er der altså fin sammenhæng i tingene.
Vi tager pengene fra dem, der er i arbejde, og giver til dem, der ejer virksomhederne.
Det er sådan set klassepolitik, der er til at forstå; det hænger pænt sammen.
Det, der selvfølgelig undrer os, er, at Socialdemokratiet og regeringen synes, at de vil være med til den form for omfordeling.
Sagt på en anden måde: Hvis man droppede det her forslag, kunne man nedsætte efterlønskontingentet med 400 kr. om året for dem, der ønsker at få efterløn. Men så har jeg et spørgsmål til skatteministeren.
Når dette bliver indført, forsvinder den sidste lillebitte del af arbejdsgivernes medfinansiering af udgifterne til arbejdsmarkedspolitikken; så er der ikke mere tilbage.
Der har tidligere været lidt, men efter den her lov er der intet tilbage, ikke en krone.
Ville det så ikke være logisk at sige, at vedrørende de administrative organer, som man har
til at forvalte arbejdsmarkedslovgivningen, og det gælder f.eks. Landsarbejdsmarkedsrådet, hvor arbejdsgiverne i dag har deres andel på lige fod med de ansatte -
ville det ikke være logik nu, at man sagde, at herefter, når man ikke betaler bare én øre i kontingent,
så skal man heller ikke have plads i det organ, som har en overordnet rådgivende funktion vedrørende anvendelse af pengene, altså at Dansk Arbejdsgiverforening herefter udtræder af Landsarbejdsmarkedsrådet?
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-04:
Det Radikale Venstre kan støtte lovforslaget.
Vi finder det positivt med lettelsen for erhvervslivet og finder det positivt med hensyn til administrative forenklinger, så vi er også positive over for lovforslaget.
Sonja Albrink (CD), 1998-12-04:
Da CD går ind for administrative lettelser, synes vi, at dette forslag går i den rigtige retning.
Det er endda et godt forslag, vil vi sige.
Forslaget opfylder et ønske
, som erhvervslivet længe har haft, og vi er derfor glade for, at det i forbindelse med de kommende finanslovforhandlinger lykkedes os at imødekomme dette ønske.
Klaus Kjær (DF), 1998-12-04:
Lovforslaget indebærer, at arbejdsgiverens arbejdsmarkedsbidrag ophæves med virkning fra år 2000.
Dette giver en økonomisk lettelse for erhvervslivet på ca. 200 mio. kr. årligt, og forslaget medfører desuden, at der sker mærkbare administrative lettelser for arbejdsgiverne.
Som følge heraf tilføres arbejdsmarkedsfondene en statsoverførsel på godt 3 mia. kr. svarende til det beløb, som skulle have været opkrævet hos arbejdsgiverne, såfremt opkrævningen ikke var blevet berostillet som kompensation for grønne afgifter på erhvervene.
Dansk Folkeparti går ind for forslaget.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Ja, her kan jeg så forstå, at dette er et forslag, som skatteministeren i hvert fald ikke selv har fundet på.
Vi synes, argumentationen om, at ordningen jo ikke giver så mange penge, og at man alligevel modregner det meste og sådan noget, da ikke er en begrundelse for, at man skal fjerne de sidste.
Det her er en støtte til erhvervslivet.
Vi ser ingen grund til det, og jeg kan ikke lade være med at tænke på, at jeg tidligere i dag har været ordfører i en sag vedrørende produktionsskoler og daghøjskoler, som rummede elementer, som tog udgangspunkt i, at man på finansloven sparede godt og vel 200 mio. kr. på disse områder.
Det vil sige, at her er der altså nogle penge, man giver ud til erhvervslivet, og tidligere på dagen har vi altså fjernet nogle penge, så 2.000-3.000 mennesker, som ellers gik i uddannelse, ikke længere kan komme i uddannelse.
Vi synes, dette her er et udtryk for netop ubalance, mangel på balance, som regeringen har valgt i den her finanslov: man giver til den ene side og tager fra den anden side.
Det er det modsatte af det, der skete sidste år, og det hjælper jo ikke så meget, at skatteministeren måske går op om lidt og siger, at det er godt nok ikke noget, han selv har fundet på, men han står ved forliget, for sådan er det.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-12-04:
Da arbejdsmarkedsbidraget i sin tid blev indført, stemte Det Konservative Folkeparti imod, og derfor er det selvfølgelig i dag med meget stor glæde, vi kan meddele, at vi støtter et forslag om at ophæve arbejdsgivernes arbejdsmarkedsbidrag.
Det var et højt prioriteret ønske fra Det Konservative Folkeparti forud for finanslovforhandlingerne, at dette blev gennemført.
Selv om vi beklager, at det først sker fra år 2000,
er vi meget glade for, at dette nu bliver virkeliggjort, og vi noterer os i øvrigt også med glæde, at ministeren erkender, at arbejdsmarkedsbidraget har været en ganske mærkbar administrativ belastning for arbejdsgiveren, idet ministeren siger, at det nu giver mærkbare administrative lettelser, at bidraget bliver ophævet. Vi kan støtte forslaget.
Preben Rudiengaard (V), 1998-12-04:
Da Venstres ordfører, fru Charlotte Antonsen, ikke kan være til stede, skal jeg på hendes vegne fremføre følgende: Venstre kan tilslutte sig lovforslaget, der fremsættes i forbindelse med finanslovaftalen med Venstre, Det Konservative Folkeparti, CD og Kristeligt Folkeparti.
Arbejdsgiverbidraget skal heller ikke længere angives i den månedlige opgørelse af indeholdt A-skat og lønmodtagerbidrag.
Dette vil medføre en mærkbar administrativ forenkling og en økonomisk lettelse.
Derved styrkes erhvervslivets konkurrenceevne.
Afskaffelsen af arbejdsgiverbidraget er et gammelt ønske hos os i Venstre og i øvrigt også i erhvervsorganisationerne.
Da arbejdsmarkedsbidraget i sin tid blev indført, forudsattes det, at bidraget kunne stilles i bero, hvis erhvervenes konkurrenceevne blev forringet.
Det er glædeligt, at regeringen og Socialdemokratiet nu har indset fornuften i
Vi kan altså støtte lovforslaget og tilsiger en hurtig og velvillig udvalgsbehandling.
Frode Sørensen (S), 1998-12-04:
I den socialdemokratiske ordfører, hr. Per Kaalunds, fravær skal jeg fremlægge hans ordførertale.
Dette er jo også en del af finanslovaftalen for 1999.
Loven ophæver arbejdsgivernes eget arbejdsmarkedsbidrag fra år 2000, som vil være på 0,07 pct. af bidragsgrundlaget, og mindreindbetalingen fra år 2000 vil være 440 mio. kr. fordelt med 40 mio. kr., der kommer fra statslige arbejdsgivere, 100 mio. kr. fra den kommunale og 300 mio. kr. fra den private sektor. Bidraget er jo i de senere år blevet væsentligt reduceret på grund af tilbageførsel fra grønne afgifter på erhvervene, så Socialdemokratiet kan anbefale forslaget.
Ole Stavad (S), 1998-12-04:
Også her kan jeg takke for en venlig modtagelse, og jeg skylder et lille svar til hr. Frank Aaen, der spørger, hvornår vi laver en tilsvarende ordning for kommunerne og det statslige.
Dér må jeg sige til Frank Aaen, at det har jeg ingen planer om, i og med at der er nogle forudsætninger, bl.a. at
man skal være et aktieselskab, for at det her kan opfyldes, og da jeg ikke er en principiel tilhænger af privatisering, vil jeg ikke begynde at privatisere, for at vi kan give de offentligt ansatte medarbejdere en gratis aktie.
Derfor kan jeg ikke stille det i udsigt, som hr. Frank Aaen spurgte om.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-04:
Godt forslag, som vi gerne støtter.
Kim Behnke (FP), 1998-12-04:
Vi har kun én indvending mod dette forslag, og det er den populære undertekst, nemlig gratisaktier.
Jeg tror ikke, der er noget i denne verden, der er gratis, og da slet ikke aktier, men Fremskridtspartiet er tilhænger af udbredt anvendelse af medarbejderaktier.
Vi har i forbindelse med en række privatiseringsprokjekter, Københavns Lufthavn, Statsanstalten For Livsforsikring og andre gode projekter, været med til at sørge for, at der netop i de sager blev foretaget en reservation af aktier til medarbejderne for at få den tættere tilknytning mellem medarbejder og virksomhed. Det her forslag trækker i den retning, men det må ikke foranledige folk til at tro, at de aktier er gratis, for det er de bestemt ikke.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Ja, vi bryder os ikke om, at man bruger skattemidler til at hjælpe arbejdsgiverne med at aflønne deres medarbejdere; det bør arbejdsgiverne sådan set selv klare.
Men jeg kunne jo stille spørgsmålet til skatteministeren: Når man nu vil lave den slags her, hvornår får man så en tilsvarende skattebegunstigelse af de kommunalt eller statsligt ansatte?
Morten Helveg Petersen (RV), 1998-12-04:
Det Radikale Venstre er positive også over for dette lovforslag.
Vi finder ideen om medarbejderaktier positiv, og derfor er det også positivt med en forhøjelse.
Vi kan støtte forslaget.
Klaus Kjær (DF), 1998-12-04:
Også dette forslag kan Dansk Folkeparti støtte ubetinget.
Den eksisterende lovgivning giver mulighed for, at et selskab kan udstede eller udlodde gratis aktier til sine medarbejdere for indtil 6.000 kr. årligt, uden at medarbejderen bliver beskattet af tildelingen.
Denne grænse på 6.000 kr., som blev fastsat i 1987, foreslås nu forhøjet til 8.000 kr.
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Jeg kunne forstå, at jeg før gjorde skatteministeren uret med hensyn til, om det lovforslag, vi før behandlede, var noget skatteministeren var blevet påtvunget, eller noget skatteministeren selv havde ønsket.
Det var noget, skatteministeren selv havde ønsket, kan jeg forstå. Jeg ved så ikke, om det her er noget, skatteministeren selv har ønsket, eller noget, der er påtvunget, men vi medvirker i hvert fald ikke her til, at 5 mio. kr. forsvinder ud af de offentlige kasser; det ønsker vi ikke at bidrage til, derfor stemmer vi imod forslaget.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-12-04:
Når man bevæger sig fra Folketinget over til forhandlinger hos justitsministeren ad de gamle, snørklede gange, passerer man indtil flere pengekister.
Disse gamle, smukke pengekister er tomme.
Det er ikke som i eventyret; der er ingen hunde, der kommer med guldmønter i én uendelighed, og derfor er der altså kun én vej frem.
Men når vi anviser nye udgifter på området, må vi også finde indtægterne.
Venstre har taget medansvaret for store bevillinger, der er udgiftskrævende, og derfor må vi også tage ansvaret for indtægterne, og derfor stemmer vi for forslaget.
Jette Gottlieb (EL), 1998-12-04:
Jeg vil godt spørge hr. Kramer Mikkelsen, om han ikke opfatter hr. Dyrlunds undsætningsmanøvre som en lille smule ynkelig.
Jeg har jo ikke på noget tidspunkt spurgt om, hvorvidt der var usikkerhed om kontingentindbetalingen.
Det er faktisk noget af det mest klare, der findes i det her lovforslag.
Det, jeg har spurgt om, er: Hvad får man for det kontingent?
Det står ikke i loven.
Det har aldrig været planlagt, at det skulle stå i loven.
Det skal stå i en anden lov.
Den har vi imidlertid ikke fået at se.
Så stiller jeg det meget enkle spørgsmål: Hvad får folk for deres kontingent, og hvad er
konsekvenserne af ikke at betale det kontingent
Det skal man afklare inden det lovforslag, hvor der står, hvad man får for pengene, bliver fremsat! Og så spørger jeg hr. Kramer Mikkelsen: Er det ikke en lille smule ynkeligt så at køre det af på, at jeg har stillet spørgsmål om, hvad kontingentordningerne er?
Det står jo i lovforslaget.
Vi kan jo godt læse indenad.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1998-12-04:
Også dette lovforslag er jo en del af finanslovaftalen for 1999, og om end vi ikke ligefrem har noget kærlighedsforhold til denne del af finanslovaftalen, så støtter vi den naturligvis, da det er en del af aftalen.
Sonja Albrink (CD), 1998-12-04:
Jeg skal på CD's vegne tilkendegive, at vi kan støtte forslaget.
Jeg skal ikke nærmere redegøre for det, for tidligere ordførere har udførligt sagt, hvad lovforslaget går ud på, men vi støtter det.
Frank Aaen (EL), 1998-12-04:
Altså det, som pengene bruges til, er vi sådan set også for i Enhedslisten.
Men synes SF egentlig talt ikke, det er lidt mærkeligt i det spil, der er her, hvor der tages massevis af penge fra almindelige mennesker og foræres enorme summer til erhvervslivet, at komme her med en regning mere til forbrugerne, for denne regning ender jo alligevel hos forbrugerne?
Aage Frandsen (SF), 1998-12-04:
Jeg synes, det er i orden, at hr. Knud Erik Kirkegaard ikke har et kærlighedsforhold til dette lovforslag.
Dette forslag er del af en aftale, som SF også har med regeringen om finansieringen af økologisk jordbrug, og det vil sige, at dette forslag har en finansieringsvirkning, som vi mener er rigtig, det har en adfærdsregulerende virkning, og pengene, som kommer ind i denne forbindelse, bruges på en fornuftig måde.
Jeg troede, at når vi i forbindelse med behandlingen af den næstsidste sag på dagsordenen skal tale om kontingentforhøjelser til a-kasserne af hensyn til efterlønnen - det er i hvert fald begrundelsen - må det være, fordi der skal ske noget yderligere for efterlønsmodtagerne.
Men hvorom alting er: Det er jo ikke sådan, tingene hænger sammen, og det ved vi jo godt - medmindre vi direkte aftaler, som vi gjorde i forbindelse med den foregående sag om afgift på affald, at der er tale om en klar kasseplacering af pengene.
Men det er der jo ikke tale om her, og derfor hjælper det sådan set ikke så meget til trods for skatteministerens venlighed.
Vi stemmer imod forslaget.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1998-12-04:
Det er jo en kendsgerning, at der har været en meget stor aktivitet på bygge- og anlægsområdet - også for stor - og derfor er der rimelighed i at arbejde for at dæmpe denne aktivitet, så vi ikke får de uheldige følger, vi har set i tidligere perioder med lønglidning og andre uheldige ting til følge.
Der er derfor en god begrundelse for dette forslag, som vi støtter.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1998-12-04:
Vores ordfører på området kan desværre ikke være til stede, men et forslag om en videreførelse af den midlertidige forhøjelse af stempelafgiften til 5 pct. kan Fremskridtspartiet ikke støtte.
Det er noget, der er indført for at lægge en ekstra skat på husejerne, og derfor er det noget, vi ikke kan gå ind for.
Så vi siger nej.