runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Elisabeth Arnold (RV), 2005-01-12:
Jeg mener ikke, at de kalenderproblemer så meget er Det Radikale Venstres, som det måske er regeringens problemer.
Der skal jo også presses et folketingsvalg ind i den kalender, det nævnte hr. Keld Albrechtsen vist ikke engang, men det skal altså også med i kalenderen, så selvfølgelig er kalenderen presset.
Men jeg har ikke noget som helst imod også at diskutere sammenlægning af en EU-folkeafstemning med en anden afstemning; det kunne vel også godt tænkes.
Det har jeg ikke noget som helst imod, det er vi åbne for at diskutere.
Men jeg vil godt sige, at Det Radikale Venstre er helt enig med de europaparlamentsmedlemmer fra Socialdemokratiet og Venstre, som i går, efter at Europa-Parlamentet havde vedtaget traktatudkastet, sagde, at der burde komme en forholdsvis hurtig afstemning.
Det er vi altså enige i.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Jeg er fuldstændig enig i, at vi her i Danmark selvfølgelig træffer vores egen beslutning ved folkeafstemning.
Det er kun kalenderen, jeg synes fru Elisabeth Arnold får problemer med, for det er jo sådan, at regeringen har tænkt sig at fremsætte et hav af lovforslag om en strukturreform, som kommer til at optage meget tid i Folketinget i foråret, og så vil der komme et kommunevalg ret kort tid efter åbningen.
Hvor er det så, de 3 måneder ligger?
Er det sommerferien, fru Elisabeth Arnold snakker om?
Derfor var vi faktisk tilfredse med, at statsministeren havde stillet os i udsigt, at det kunne blive i 2006, for det giver mulighed for hen over vinteren 2005-06 at få en reel debatfase på de 3-4 måneder, som jeg sådan set synes kan være godt, hvis man forud for det har fået forberedt sagen gennem f.eks. uddeling af materiale til befolkningen, som vi har foreslået.
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Jeg synes bare, at jeg i al stilfærdighed vil gøre opmærksom på, at når fru Elisabeth Arnold får gransket kalenderen, så vil hun se, at det forslag om en tidlig folkeafstemning bare ikke kan lade sig gøre på demokratisk vis.
Elisabeth Arnold (RV), 2005-01-12:
Nu er der jo ikke fastlagt nogen dato for folkeafstemningen, så derfor kan man ikke sige, at vi ønsker den fremrykket.
Vi ønsker blot, at Danmark skal tage en selvstændig holdning til EUtraktaten, og vi mener, at en debatperiode på måske 3-4 måneder forud for en folkeafstemning må være rigeligt.
Det forudsætter selvfølgelig, at Folketinget først har behandlet den, og at man er parat til at lægge den ud til folkeafstemning.
Så det er ikke sådan, at vi vil lave en eller anden snuptags- eller hovsaløsning med pludselig at udskrive en folkeafstemning til om 14 dage, det er slet ikke det, der er tale om, men vi mener ikke, at Danmark bevidst skal spille på, at andre lande, f.eks. England, laver deres folkeafstemninger først, og vi så kan vente og se, hvordan det går, før vi tager vores.
Det er vi meget modstandere af.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Jeg synes da, det lyder meget positivt, at man har det udgangspunkt, at vi skal mødes og aftale, hvordan vi kan få en demokratisk fremgangsmåde.
Helle Sjelle (KF), 2005-01-12:
Det ville da glæde Det Konservative Folkeparti umanerlig meget, hvis hr. Keld Albrechtsen fremover ville være med på jasiden.
Men jeg håber da, at vi fremover kan have en god og en grundig debat om forfatningstraktaten og det fremtidige samarbejde i EU.
Med hensyn til selve den vedtagelse, som hr. Keld Albrechtsen taler om, må jeg sige, at vi ikke på nuværende tidspunkt kan støtte en sådan vedtagelse.
Vi har en idé om, at når vi når tættere på en eventuel afstemning om forfatningstraktaten, bliver det også drøftet, hvorledes man skal informere befolkningen om selve traktaten.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Det er egentlig lidt sælsomt med det, der bliver ved med at køre fra japartiernes ordførere, om, at man har haft denne her skrækkelige ja/nejdebat hele tiden, og så kommer man selv med en traktat, som man vil have, at vi skal sige ja eller nej til.
Jeg synes altså, at man lige skal holde op med at komme og pådutte os andre det der med ja/nej.
Nu er jeg ikke lige sikker på, hvor mange folkeafstemninger vi har haft, men vi har i hvert fald haft måske seks, hvoraf én har handlet om medlemskab af EU, resten er tilhængerne kommet med og har forlangt, at vi andre skulle sige ja eller nej til.
Så jeg vil bare bede om, at det der med, at debatten ikke bare skal være ja eller nej, skal man i hvert fald ikke klandre os andre for, for det er ikke os andre, der kommer med de traktater, som vi skal sige ja eller nej til.
Så ville jeg bare spørge: Støtter Det Konservative Folkeparti vores forslag til vedtagelse?
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-12:
Det, vi skriver i aftalen på arbejdsmarkedsområdet, er, at hvis vi i Danmark ønsker at fastholde den danske model, og hvis vi mener, at der kan komme problemer med det i EU, så kan vi sige nej.
Det er Danmark selv, der bestemmer, om vi vil fastholde den danske model.
Det synes jeg da er meget klart og meget rigtigt.
Og det er da et skridt videre i forhold til den nøgne traktat, om jeg så må sige, at vi allerede i dag går ind og siger, hvordan vi har tænkt os at arbejde inden for rammerne af den nye traktat, så befolkningen allerede i dag ved, hvordan partierne vil stille sig, hvis der sker noget på de her områder.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Ja, vi får så en folkeafstemning.
Men det bliver så også den sidste.
Det her er jo en tilståelsessag, fordi fru Charlotte Antonsen siger, at det er nogle følsomme områder, og at vi helst ikke vil – men vi gør det jo nok til sidst.
Jamen det står i aftalen, må jeg sige til fru Charlotte Antonsen.
Så siger fru Charlotte Antonsen: Uh, jamen det er vi enige om at vi skal være meget forsigtige med.
Det kalder jeg sandelig noget af en garanti, især på EU-området, når man har set, hvordan løfter på det område tidligere er blevet indfriet i praksis.
Men er det ikke korrekt, at de fem partier så på et senere tidspunkt kan beslutte at fjerne vetoretten, også når det f.eks. gælder personskatter og afgifter?
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-12:
Nu sluttede jeg altså min tale her med at sige, at vi glædede os til en folkeafstemning om forfatningstraktaten, så befolkningen bliver spurgt.
Det, der er interessant på arbejdsmarkedsområdet, er, at den nye mulighed, der ligger i den kommende traktat, er, at et stort flertal her i Folketinget på forhånd angiver, at vi på arbejdsmarkedsområdet er meget opmærksomme på, at vi har en speciel ordning på det danske arbejdsmarked, nemlig den danske model.
Den vil vi gerne værne om, og derfor vil vi være ekstra forsigtige med at benytte os af denne nye mulighed for at gå fra enstemmighed til flertalsafgørelser.
Men omvendt tillader vi os altså at være så nuancerede, at vi på et andet område, hvor der er mulighed for at gå fra enstemmighed til kvalificeret flertal, nemlig på miljø- og energiafgifter, på minimumssatser dér, siger, at vi der egentlig gerne vil gå foran og kæmpe for, at EU skal kunne lave ordninger der.
Så vi forsøger faktisk at nuancere debatten.
Og det handler overhovedet ikke om at holde noget væk fra befolkningen.
Det er for længe siden blevet tilkendegivet, at vi ønsker, at forfatningstraktaten skal afgøres ved en dansk folkeafstemning.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
M039S33213397subh.fm Page 3378
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Vi fik at vide, at Venstre er meget ivrige for at få indført flertalsafgørelser, altså for at få afskaffet vetoretten, og fru Charlotte Antonsen bekræftede, at det også kan ske f.eks. på arbejdsmarkedsområdet med hensyn til den danske model, men at det også kan ske f.eks. med hensyn til direkte personskatter eller harmonisering af vores afgifter, dvs. direkte kappe grundlaget for velfærdsstaten væk.
Synes fru Charlotte Antonsen, det er ordentligt og demokratisk, at man nu kan gøre det uden at spørge befolkningen?
For det står jo i aftalen, at det nu kan træffes af de fem partier.
Og så er vetoretten væk, og så er velfærdsstaten væk, og befolkningen skal ikke høres.
Charlotte Antonsen (V), 2005-01-12:
Jamen problemet er, at Enhedslisten stort set kun ønsker at diskutere dyretransporter.
Det, jeg håber bliver konsekvensen af, at vi så, at Junibevægelsen i forbindelse med europaparlamentsvalget gik ind og sagde, at de er for EU, og at vi nu ser, at SF står bag den nye ændring af forfatningen eller forfatningstraktaten i EU, er, at vi kommer til at diskutere andet end de sædvanlige travere som f.eks. dyretransport.
Hr. Søndergaard ved jo lige så vel som jeg, at regeringen har gjort en meget stor indsats for at få stoppet disse meget lange dyretransporter, der går over landegrænserne.
Jeg tror faktisk på, at det, at Europa-Parlamentet får større indflydelse på landbrugsområdet, kommer til at betyde, at der bliver en helt anden form for fokus på, at dyrene også bliver behandlet ordentligt.
Med hr. Søren Søndergaards spørgsmål føler jeg mig lidt sat tilbage i skyttegravskrigen, men der er jo også nogle bænke imellem os her.
Hvorfor kan vi, når vi diskuterer EU, ikke holde os til det, der står på dagsordenen?
Kunne vi ikke tale om traktaten, den nye traktat?
Kunne vi ikke tale om aftalen med partierne i Folketinget?
I stedet for hiver hr. Søren Søndergaard nogle forskellige forslag, som han ved er upopulære, frem, og det er så dem, hr. Søren Søndergaard vil diskutere.
Med hensyn til ofrene i Asien er det jo rigtigt, som jeg nævnte, at EU allerede har gjort noget her.
Så der er altså en mulighed her for, at EU faktisk kan blive bedre og måske også kan blive bedre til at medvirke til at forebygge, at så mange mennesker kommer til skade i forbindelse med naturkatastrofer.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Først vil jeg sige, at jeg ikke lige fik fat i, om der er noget i den nuværende traktat, der forhindrer, at man gav de der penge til katastrofeofrene.
Jeg forstod ikke helt sammenhængen, hvorfor det viste, der var behov for en ny traktat.
Men derudover var der jo smuk samklang mellem det, som fru Charlotte Antonsen og udenrigsministeren og statsministeren sagde, og det er jo kun godt.
der nogle andre, der var helt anderledes positive og ville lave politik, og nu var det så lykkedes at overbevise SF, så nu skulle vi rigtig lave politik.
Eller er der nogen, der i spørgsmålet om kemikalier har sagt: Nej, nej, vi må ikke bruge EU til at skaffe bedre forhold på kemikalieområdet?
Eller er det gået fru Charlotte Antonsens næse forbi, at der f.eks. i det spørgsmål om serviceydelsesdirektivet, hvor man vil gå ind og forringe løn- og arbejdsforhold i Danmark, er nogle, der har sagt: Det kan vi ikke gå ind for, det går vi meget imod?
Al den politiske diskussion, der er foregået, er den fuldstændig gået fru Charlotte Antonsens næse forbi?
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Det er godt at få slået fast, at den forfatning, der skal vedtages, altså overhovedet ikke på nogen måde havde indflydelse på, om EU fungerede hurtigt eller langsomt i forhold til flodbølgekatastrofen.
Det vil den overhovedet ikke ændre på, så det var sådan set en bemærkning, der ikke havde noget som helst med den diskussion, vi fører, at gøre.
Så vil jeg sige til fru Charlotte Antonsen, at det jo er at diskutere indhold, når vi diskuterer dyretransporter.
Hvordan skal dyrene behandles inden for EU-området?
Jeg vil også gerne diskutere for eller imod EU.
Jeg er imod EU.
Jeg mener, at Danmark skal melde sig ud.
Men vi vil da gerne diskutere sagsindhold, nemlig for eller imod den bestialske måde dyrene bliver behandlet på i EU.
Kan vi ikke få det gjort bedre?
Er det ikke indhold?
Og har fru Charlotte Antonsen ikke opdaget, at det har vi diskuteret i lang tid?
Det sker ikke med Enhedslistens gode vilje.
Keld Albrechtsen (EL), 2005-01-12:
Nu har vi jo fremsat et forslag til vedtagelse, som ikke indeholder en gnist af skyttegravsgravning eller noget som helst i den retning, men kun understreger, at det skal gå demokratisk til ved den kommende folkeafstemning.
Det går jeg ud fra at Socialdemokratiet kan støtte.
Det håber jeg da i hvert fald.
Jeg vil bede hr. Jacob Buksti forklare: Hvis nu f.eks. de fem partier behandler et forslag om at afskaffe vetoretten på arbejdsmarkedsområdet, så der bliver flertalsafgørelser i EU på arbejdsmarkedsområdet – det kunne også gælde indkomstskatter eller afgifter – og Socialdemokratiet siger, at det kan de sådan set godt acceptere, vil hr. Jacob Buksti så garantere, at der kommer en folkeafstemning om det?
Eller vil man bare vedtage det i de fem partier, så er det besluttet, og så kører det?
Jeg takker for svaret, men hr. Jacob Buksti ved jo, at det nu engang er min opgave at efterse sådanne dokumenter for at se, hvor problemerne ligger, og jeg har altså læst mig frem til, og det bekræfter hr. Buksti jo sådan set også, at der faktisk ikke står, at man siger nej.
Det står ikke i aftalen, at man siger nej til harmonisering på de områder.
Der står, at man kan sige ja, og det bestemmer de fem partier.
Så siger hr. Jacob Buksti, at der så nok er nogle, der skal råbe op.
Det tror jeg også at f.eks. fagbevægelsen vil gøre.
Men hvad nu, hvis de fem partier ikke vil høre på dem, der kritiserer M039S33213397subh.fm Page 3381
Monday, February 14, 2005 12:24 PM det?
Så er det, at jeg spørger, om Socialdemokratiet i den situation vil sige, at der skal være en folkeafstemning, for så er det noget andet, så er der en nødbremse.
Men som man læser papiret her, er nødbremsen der ikke.
Hvis de fem partier er enige, så sker det bare.
Jacob Buksti (S), 2005-01-12:
Hvis det var sådan, at hr. Søren Søndergaard, skal vi sige, positivt havde lyttet til det, jeg sagde, så ville hr. Søren Søndergaard jo kunne have hørt, at vi faktisk mener – og der tror jeg vi deler synspunkter med også Enhedslisten – at man kan bruge EU til en aktiv indsats for miljø, arbejdstagerrettigheder, forbrugerbeskyttelse, spørgsmål om en progressiv ændring af landbrugspolitikken og endelig en mere offensiv satsning på en beskæftigelsesindsats, som går over grænser, med udflytning af arbejdspladser, alle den slags ting, så man på en eller anden måde har en social dagsorden.
Det tror jeg også hr. Søren Søndergaard ville være interesseret i.
Endelig blot om forslaget til vedtagelse: Vi deler fuldstændig en række af synspunkterne.
Til nogle af punkterne vil jeg sige, at der havde det været en fordel, hvis Enhedslisten forinden havde taget kontakt til os andre.
Derfor vil jeg ikke kunne give tilsagn om, at vi stemmer for, for jeg mener, at der er en række ting, herunder f.eks. hvordan eventuelle midler skal tildeles, hvor min holdning nok vil være, at hvis det endelig var, man skulle ind i det, så skulle de nok tildeles, som de plejer at blive det.
Jeg mener altså, at der er en række problemer, og derfor ville det have været udmærket, hvis Enhedslisten mente det her alvorligt, at de så havde taget kontakt til os på forhånd, så vi kunne have forholdt sig til det.
Nu bliver det sådan et eller andet skud fra hoften, men det må vi jo vurdere.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
Vi er meget forhandlingsvillige omkring de eksakte formuleringer.
Det tror jeg sagtens vi kan snakke om.
Hvis vi bare er enige i det principielle, nemlig at traktaten skal ud til husstandene, og at der skal gives ligelig eller rimelig støtte til ja- og nejsiden, så tror jeg sagtens, at vi finder formuleringerne.
Jeg kunne godt tænke mig at fortsætte lidt med de klare, moderne, progressive værdier.
Hr. Jacob Buksti har fuldstændig ret, det var værdier, hr. Jacob Buksti talte om.
Hr. Jacob Buksti siger, det ikke er Socialdemokratiet, der har skrevet det her.
Nej, det er det ikke.
Der er jo borgerlige regeringer i stort set alle lande i Europa, og det er dem, der har formuleret det her og slået søm i.
Men så må det vel også være meget rimeM039S33213397subh.fm Page 3383
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
ligt at spørge: Hvordan ville det så have været anderledes, hvis det havde været socialdemokratiske regeringer?
Det var mere det, jeg spurgte til.
Alle snakker om, at EU skal være en politisk kampplads, og når man så spørger om politisk indhold, så får man aldrig noget svar.
Hvad er det for værdier, der klart og tydeligt ville have været med, hvis Socialdemokraterne havde haft mere magt, som ikke er med på nuværende tidspunkt?
Søren Krarup (DF), 2005-01-12:
Jeg hører, at hr. Buksti ikke er glad for sådan en principiel debat, men det kan jo ikke betyde, at den er fuldstændig uden mening.
Forholdet er jo, at den amerikanske uafhængighedserklæring går ud fra, at skaberen har tildelt menneskene bestemte rettigheder.
Man kan diskutere, om de har de rettigheder, men der er en skaber, som betyder, at en tale om fornuften f.eks. aldrig kan blive metafysisk, som den er her, og som den var i den franske revolution.
Det, der her sker, er jo faktisk, at man i denne forfatning tilslutter sig en europæisk tradition, der faktisk ganske konkret historisk endte i et diktatur, som vi i øvrigt også har set gentaget i de forskellige såkaldte humanistiske ideologier a la kommunismen.
M039S33213397subh.fm Page 3382
Monday, February 14, 2005 12:24 PM
Selv om hr. Buksti ikke bryder sig om principielle debatter, så er der måske grund til her at betænke, hvad det egentlig er, man går om bord i, og måske have en vis kritisk sans over for den franske tale, Giscard d’Estaings tale om fornuften som en religiøs størrelse.
Gud ved, hvad man end skjuler sig i, når man dyrker fornuften?
Jacob Buksti (S), 2005-01-12:
Man skal have en meget veludviklet sådan, jeg ved snart ikke hvilken, tankegang, hvis det er sådan, at man mener, at fordi menneskerettigheder, lighed og den slags ting skrives ind som værdier, der skal kæmpes for, så fører det til tyranni og undertrykkelse a la den franske revolution. Jeg har en fornemmelse af, at de her værdier stadig væk eksisterer i den franske forfatning, og så vidt jeg ved, er det da et nogenlunde demokratisk system.
Min fornemmelse er også, at de amerikanske frihedsrettigheder bygger på de samme værdier.
Hr. Søren Krarup glemmer jo så i øvrigt henvisningen til, at de grundlæggende rettigheder i charteret også skrives ind i Traktaten.
Jeg må godt nok melde pas til den der lidt metafysiske diskussion, det må jeg indrømme.
Søren Krarup (DF), 2005-01-12:
Jeg hørte med stor interesse hr. Jacob Buksti sige, at den nye forfatning har en klar bestemmelse af de europæiske værdier.
Det er jo fuldstændig rigtigt.
Respekt for fornuften er jo en ren metafysisk forståelse af fornuft.
Det er en værdibestemmelse, som minder meget om den franske revolutions, som jo bekendt endte i et tyranni – Robespierres tyranni, et totalitært diktatur.
Jeg vil godt spørge hr. Jacob Buksti: Er hr. Jacob Buksti ikke enig med mig i, at der er en meget klar forskel på en værdibestemmelse som denne her svarende til den franske revolutions og så den traditionelle europæiske demokratiforståelse, der bygger på engelsk sæd og skik, altså respekt for frihed, men ikke kravet om lighed og slet ikke dyrkelsen af en religiøs fornuft?
Jacob Buksti (S), 2005-01-12:
Jeg har altid følt, at det var en styrke ved den danske europapolitiske beslutningsproces, at hr. Keld Albrechtsen gjorde sig så stor umage med at læse alle dokumenter igennem, for det gør, at ingen, hverken her eller på regeringsbænkene, vil kunne slippe levende igennem et møde her i salen eller i Europaudvalget uden at have sat sig ind i tingene.
Derfor er en vigtig forudsætning for, at den danske beslutningsproces på det her område overhovedet fungerer, at der findes folk som hr. Keld Albrechtsen.
Det mener jeg faktisk virkelig.
Når det så er sagt på denne her måde, så synes jeg stadig væk ikke, at det er rimeligt at stille det op, som om man har besluttet det.
Det hele går ud på, at det vil man ikke.
Der er altså fem partier, som skal være enige, og der skal i givet fald være en debat, også her i Folketinget.
Så kan man sige: Hvis og hvis og hvis.
Det er jo derfor, at de punkter, der er udvalgt til, at der skal være enstemmighed mellem partierne, er defineret, som de er.
Det drejer sig om arbejdsmarkedsforhold, velfærdsforhold og personskatteforhold.
Det er simpelt hen kerneområder, og det vil de stadig væk være for Socialdemokratiet.
Søren Søndergaard (EL), 2005-01-12:
som hr. Keld Albrechtsen jo spurgte hr. Jacob Buksti om.
Derudover har jeg to konkrete spørgsmål.
Det ene konkrete spørgsmål går ud på, hvordan Socialdemokratiets holdning er til en hurtig folkeafstemning, vistnok allerede her i foråret, sådan som forskellige har meldt ud.
Er det også Socialdemokratiets politik, eller ønsker man, at der skal være plads til en grundig diskussion?
Det andet spørgsmål er: Jeg forstår på hr. Jacob Buksti, at de her overvejende borgerlige regeringer, som vi har i Europa, har formuleret en tekst, som er præget af klare, moderne og progressive ideer.
Derfor kunne jeg godt tænke mig at spørge: Hvis der havde været samme antal socialdemokratiske regeringer, som der er borgerlige regeringer, hvordan havde det så ændret det værdigrundlag, der står i traktatudkastet?
Jens Hald Madsen (V), 2005-01-12:
Isen bliver tyndere og tyndere.
Det betyder altså, at de to ture, som jeg personligt har været på, gør, at jeg har ringere viden om, hvad der foregår i Irak, end hr. Villy Søvndal, som slet ikke har deltaget i noget som helst.
Hr. Villy Søvndal bruger utrolig meget tid på at mistænkeliggøre alle former for offentlige myndigheder specielt inden for forsvaret, men den eneste reference, hr. Villy Søvndal har i dag, er Forsvarets Efterretningstjeneste.
Jeg havde lejlighed til at sammenligne med mit besøg fra december 2003 og til nu, og der kunne jeg se, at infrastrukturen var blevet bedre, at lokalbefolkningen havde fået bedre økonomisk grundlag, at der var flere olieledninger, der fungerede, altså at der var sket nogle fremskridt.
Det havde jo været en fordel, hvis hr. Villy Søvndal havde deltaget og havde kunnet se de fremskridt, der i virkeligheden er.
For jeg erkender, at der er områder, hvor det går dårligt, men det ville være herligt, hvis hr. Villy Søvndal også ville erkende, at der er områder i Irak, hvor det går godt.
Villy Søvndal (SF), 2005-01-12:
Nu ved jeg selvfølgelig ikke, om de, der har skrevet vurderingen i Forsvarets Efterretningstjenestes rapport, selv har været i Irak, og det er klart, at jeg derfor ikke i medfør af den forrige debat ved, om de ifølge Venstres folk her i Folketingssalen overhovedet har nogen ret til at ytre sig.
Det er jo et helt andet billede, end at det er religiøse fanatikere.
Det her er et billede af en skuffet civilbefolkning, der er presset socialt, og hvor mange har fået dræbt pårørende.
Jeg vil spørge: Er det, fordi Forsvarets Efterretningstjenestes folk, der har skrevet det her, ikke har været i Irak, at de ikke har den samme præcise viden som hr. Troels Lund Poulsen?
Jens Hald Madsen (V), 2005-01-12:
Nu tror jeg, at hr. Villy Søvndal begynder at bevæge sig ud på noget tynd is.
Så nævnes der noget om kompleksitet.
Jeg kan sige, at jeg som nævnsformand tilbyder Nævnets medlemmer at udforme og at være med til at udforme turene.
M039S33213397subh.fm Page 3328
Monday, February 14, 2005 12:24 PM Vi har besøgt hospitaler, vi har talt med civile, vi har haft mulighed for at tale med civilbefolkningen – alle de muligheder, der kunne gøre os til det, som hr. Villy Søvndal jo netop gør i Danmark, nemlig at udpege sig selv som specialist i, hvad der foregår i Irak.
Hver gang, man kan tage af sted til Irak, så kan hr. Villy Søvndal ikke.
Skyldes det måske, at det er for svært for hr. Villy Søvndal at se virkeligheden med egne øjne og lytte til, hvad befolkningen rent faktisk siger, nemlig at langt den største del af befolkningen er overlykkelige over at være kommet af med en fæl diktator og at have fået lov til at bygge deres egen fremtid?