runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Lotte Bundsgaard (S), 2000-05-10:
Jeg kan kun sige, at antallet af biltyverier det sidste par år er faldet.
Men det er klart, at der stadig væk er brug for et internationalt samarbejde, bl.a. mod organiseret kriminalitet, da vi ved, at det er organiseret kriminalitet, der står bag mange af biltyverierne, hvor bilerne så bliver eksporteret, så selvfølgelig skal vi fortsætte ad den vej.
Men biltyverierne er jo faldet de sidste 2 år.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Jeg takker for svaret og finder det vigtigt, at der i det mindste inden for dette kalenderår vil blive taget nogle initiativer.
Jeg kan forstå på ministeren - og det må ministeren gerne bekræfte - at såfremt oplysningskampagnen ikke virker efter hensigten, vil der altså direkte komme, sådan forstod jeg ministeren, en lovgivning på området, der sikrer, at så skal man leve op til det.
Og har jeg forstået ministeren rigtigt, at der så inden udgangen af dette kalenderår i den situation vil foreligge en lovgivning, der retter op på området?
Frank Jensen (S), 2000-05-10:
Hr. Svend Aage Jensby retter så billedet lidt op nu her i sit andet indlæg og siger, at han også kender tallene - det havde jeg nu også troet at han gjorde - og at der faktisk sker varetægtsfængsling i brugstyverisager, og det er jo netop det, som vi har varetægtsfængslingsbestemmelserne til.
Jeg har ikke indtryk af fra retspolitiske debatter i øvrigt med Venstres retspolitiske ordfører, at partiet Venstre ønsker, at varetægtsfængsling i sig selv skal være en tillægsstraf.
Men varetægtsfængsling har sin helt specielle karakter, der går ud på, at man kan fængsle, man kan frihedsberøve folk inden dom, af hensyn til politiets efterforskning i sagerne.
Derfor findes muligheden for at kunne bruge varetægtsfængsling i de tilfælde, hvor der foreligger en potentiel mulighed for, at den anholdte umiddelbart begår fornyet kriminalitet.
Måske har Venstre skiftet holdning til det med varetægtsfængslingsbestemmelserne, og det er der noget, der kunne tyde på, men jeg tror nu ikke, at Venstre skifter holdning på det felt, sådan at varetægtsfængslingen skal kunne bruges som en egentlig straf i sig selv.
Det er også derfor, at vi fra regeringens side siger, at vi mener, at varetægtsfængslingsbestemmelserne er gode, som de er. Anklagemyndigheden skal bruge dem dér, hvor retsplejelovens bestemmelser i dag giver mulighed for det, og det gør anklagemyndigheden også i brugstyverisager, og det gør man i stigende omfang også i biltyverisager, for vi fra regeringens side deler jo helt med Venstre og De Konservative den opfattelse, at vi skal de her biltyverier til livs. Vi tror, at vi kan det med de bestemmelser, vi har strafferetligt, men vi mener, der skal noget yderligere til for at få den kurve længere ned, som heldigvis er nedadgående.
Skulle vi så trods alt ikke glæde os over i fællesskab, at antallet af biltyverier falder, har været faldende over de seneste år, også faldt sidste år med hele 10 pct.
Den kurve vil vi gerne holde fast i.
Vi tror til gengæld ikke, at vejen frem er det, som V og K lægger op til: yderligere varetægtsfængsling, straffeskærpelse.
Vi mener, vejen frem er de gode initiativer, som politiet tager sammen med mange andre på det kriminalpræventive område, og vi synes, at de tal, vi kan se, også viser, at det er vejen frem.
Søren Kolstrup (EL), 2000-05-10:
Jeg kan jo høre, at ministeren finder, at det hele sådan set er meget tilfredsstillende.
Det er jo glædeligt.
Men selv om der er sket en ændring i svineproduktionen på det sidste - det kommer an på, hvor langt man ser ind på det - så er det generelle billede, og det må ministeren gerne bekræfte, at vi får mere og mere koncentration i svineproduktionen.
Den udvides også kvantitativt.
Vi får flere og flere gyllebaroner - ikke færre, men flere!
Så er det jo glædeligt, at der pr. svin sker noget. Men mit spørgsmål går så også hen til, at vi tidligere har kunnet konstatere med hensyn til disse flydelag fra gylleopsamlingerne, at der ikke sker noget på området.
Altså der er ikke disse overdækninger, som man egentlig havde ønsket. Og hvad vil ministeren gøre for at sikre, at der kommer de tilfredsstillende flydelag på vore gyllebeholdere?
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-10:
Det har det altså åbenbart ikke efter ministerens opfattelse, men andre og tidligere ministre og økonomer er altså af en anden opfattelse og mener, det har en betydning.
Ministeren har åbenbart ikke læst professor Thorlund Jepsens kronik den 11. april i Politiken, for han beskriver jo hele udviklingen og globaliseringen og de frie kapitalbevægelser, og så siger han, at tingene allerede er lagt til rette, og at der også er et pres på Danmark.
Går vi med i euroen og afskaffer vores egen krone, svarer det til at komme godt med olie ned i maskinen, og så går det hurtigt i retning af, at vi ikke længere kan have vores eget system, og at vi må indrette os og harmonisere, også pensionssystemerne og de sociale ydelser.
Må jeg så spørge til sidst, om den garanti for, at vi kan indrette vores folkepension, præcis som vi selv vil, er lige så nagelfast som garantien for efterlønnen, hvor vi jo for mindre end en måned siden måtte give op over for EU's krav om at ændre reglerne, så man kan tage efterlønnen med sig til udlandet, bl.a. fordi tyskere, der arbejder her i landet, selvfølgelig skal have deres efterløn, selv om de bosætter sig i Tyskland senere.
Er det ikke korrekt, at vi ikke har kunnet opretholde efterlønnen sådan, som vi selv ville?
Keld Albrechtsen (EL), 2000-05-10:
Jeg bliver nødt til at sige, at ministeren giver altså befolkningen et falsk billede af, hvad der står i de EU-papirer, hvor man giver landene retningslinjer.
Der står jo - og det indrømmede ministeren godt nok også - at EU kræver personskatterne sat ned, men der står jo ikke, at nedsættelsen skal opvejes af miljøafgifter.
Derimod står der, at vi skal til at kigge på vore velfærdssystemer.
Det må ministeren da bekræfte.
Og jeg vil godt spørge ministeren, om det ikke er korrekt, at i Lissabonpapirerne stod der, at personskatterne skal ned, og at man skal kigge på incitamenterne i bl.a. dagpengesystemerne.
I de retningslinjer, der nu skal til behandling på topmødet i juni, står der, at personskatterne skal ned, og at man skal kigge på de offentlige udgifter.
Jeg synes ikke, det er rimeligt og ordentligt af ministeren at informere befolkningen på den måde, som finder sted, hvor man fra regeringens side faktisk fordrejer, hvad det hele går ud på, og derfor synes jeg heller ikke, det er lykkedes for ministeren at afkræfte det, Ivar Nørgaard har sagt.
Marianne Jelved (RV), 2000-05-10:
Til hr. Frank Dahlgaard
: Efterlønnen er en arbejdsmarkedspolitisk foranstaltning, og det, der er aftalt med EU, er - som hr. Frank Dahlgaard godt ved, og som jeg har gentaget her i Folketingssalen mange gange - at ophæve bopælskravet.
Hvis man er berettiget til efterløn, kan man nu tage den med, selv om man bor på sin ødegård i Sverige eller et andet sted.
Det er fint, og det er jeg enig i, for det er en stor retfærdighed.
Hr. Frank Dahlgaard siger, at Danmark ikke har kunnet opretholde efterlønnen.
Det er direkte forkert.
Efterlønnen i dag er fuldstændig identisk med den efterløn, vi havde for et halvt år siden.
Der er ingen ændringer.
Det er bopælskravet, der er ændret, ikke efterlønnens indhold.
Til hr. Keld Albrechtsen: Jeg havde nær sagt: Skulle vi nu ikke sætte os sammen med papirerne ved siden af os og se efter, hvad der står?
For eksempel står der det sted, hvor det er beskrevet, at Danmark har et meget højt skattetryk, i den næste sætning, som jeg husker det - og jeg tilbyder at sætte mig ned ved siden af hr. Keld Albrechtsen og kigge på det: Danmark har allerede lavet en ændring, der sænker skatten på de lave indkomster og finansierer det ved grønne afgifter.
Det var et citat efter hukommelsen, men vi kan se på det sammen.
I øvrigt står der, at Danmark gerne skal gennemføre de reformer, vi allerede har gennemført.
Vi har sænket skatten på de lave indkomster, for det skete jo som bekendt med pinsepakken, hvor Enhedslisten var utrolig hjælpsom, så vi fik en anden fordelingspolitisk profil end den, vi havde før.
Det er jeg glad for.
Skatterne er et dansk anliggende, men vi diskuterer selvfølgelig landene imellem, og det er uafviseligt, at Danmark har verdens højeste skattetryk.
Det indrømmer jeg, og det konstateres også i rapporten.
Frank Dahlgaard (UP), 2000-05-10:
Jamen er ministeren enig med mig i, at det høje skattetryk er noget, vi selv skal bestemme? Jeg synes da, det skulle være lavere, for jeg er konservativ, men det er da ikke noget, andre lande og andre organisationer som EU, skal blande sig i.
Det er vel noget, det danske folkestyre skal finde ud af?
Ved næste folketingsvalg stemmer man forhåbentlig og formentlig på nogle politikere, som kan bringe den sag på plads her i Folketinget på den måde, vi ønsker herhjemme, og uden direktiver udefra.
Kan ministeren så bekræfte, at den efterløn, som hun siger er en arbejdsmarkedsydelse, er noget, der diskuteres i øjeblikket?
Så sent som i dag i enten Dagbladet Børsen eller Berlingske Tidende, jeg husker det ikke, siger professor i socialret Kirsten Ketscher: Efterlønnen kan ikke opretholdes.
Vi har et problem, og kan ministeren bekræfte, at den ændring af efterlønnen, der skete for en måneds tid eller to siden, ikke var noget, den danske regering og det danske Folketing havde ønsket, fordi det kom til at koste statskassen og skatteyderne for meget, men at vi måtte give efter over for krav fra EU?
Og kan ministeren med henvisning til det, der står i dagbladene i dag, bekræfte, at spørgsmålet om efterlønnen i forhold til EU er helt uafklaret, at det formentlig også gælder for pensionerne inkklusive folkepensionen, og at det er noget, der vil blive fremskyndet, hvis vi siger ja til euroen og ikke længere har vores egen krone?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-10:
Det er altså, som om ministeren tager det udgangspunkt, at den udvikling, vi ser i EU nu, fuldstændig standser, hvis vi afskaffer kronen.
Men hvorfor skulle ministeren tro det?
Hvorfor tror ministeren ikke, at den udvikling, vi ser, i stedet vil blive forstærket af et farvel til kronen?
Det er jo det, det hele handler om.
Nu diskuterer vi også efterlønsordningen med ministeren
her i spørgetiden, og i efteråret 1998 blev det garanteret fra regeringens side, at ordningen ikke ville blive ændret som følge af pres fra Europa-Kommissionen, fordi det ikke var en ordning, der overhovedet var omfattet af nogen som helst former for regler i EU.
Det garanterede regeringen i efteråret 1998.
Men i foråret 2000 foreslår regeringen at lave efterlønsordningen om med hensyn til bopælskriteriet under henvisning til, at man har forhandlet om nye regler med Europa-Kommissionen, og så siger vi: Jamen er det så ikke naturligt at tro, at om et år eller to bliver efterlønsordningen lavet om igen, måske sådan, at man kan tage en del af efterlønnen med sig til sit hjemland, selv om man ikke har arbejdet her i landet de 25 år, som kravet er.
Så siger ministeren, at det skal vi overhovedet ikke regne med, for efterlønnen er ikke en EU-reguleret ordning.
Hvorfor skal vi tro ministeren?
Det kan da godt være, regeringen har lavet en borgfredsaftale om efterlønnen med Europa-Kommissionen indtil den 29. september.
Er det dét, det handler om?
Marianne Jelved (RV), 2000-05-10:
Størrelsen af skattetrykket er en dansk beslutning.
Det er det danske Folketings beslutning, og det er en politisk kamp her i Folketinget om, hvor højt skattetrykket skal være, og hr. Frank Dahlgaard er velkommen til at deltage i den kamp.
OECD, Valutafonden og Ecofin-ministrene analyserer alle sammen Danmarks økonomi, og bankanalytikere i den store verden laver analyser af forskellige landes økonomi, og hver gang kommer Danmark ind som landet med verdens højeste skattetryk.
Det undrer mange lande, at vi har det, at vi kan finde os i det og bliver ved med at have det, men det er vores eget anliggende og ingen andres. Men vi lever altså i en åben verden, hvor vi diskuterer hinandens forskellige systemer, også for at blive klogere på det hele.
Jeg må afvise, at efterlønnen er et helt uafklaret spørgsmål.
Efterlønsordningen ordnes her i Folketinget, vedtages af Folketinget og ikke nogen andre steder.
Jeg vil gerne understrege, også over for hr. Thulesen Dahl, at det, der er sket af ændringer i regelsættet, vedrører ikke efterlønnens indhold, måden at optjene den på, hvornår man er berettiget til den
, osv.
Det eneste, der er ændret, er - og det er sket ud fra et grundlæggende demokratisk eller frihedsrettighedssynspunkt - reglerne om borgernes frie bevægelighed, og derfor har Kommissionen gjort den danske regering opmærksom på, at eftersom borgerne har fri bevægelighed, må de også have lov til at tage deres efterløn med sig ud af landet.
Det har regeringen nikket ja til og erkendt er rigtigt, og jeg synes, det er en fin ting.
Det er i øvrigt sket under overskriften: Det indre marked og arbejdstagernes frie bevægelighed.
Jeg minder om, at modstandernes plakater fra 1972-debatten og -afstemningen havde en ordlyd, som jeg citerer efter hukommelsen: Nu vil alle de italienske landarbejdere komme til Danmark og få del i alle vore sociale ydelser.
Hvornår er det sket?
Mon ikke vi skulle se på, hvad modstanderne har sagt i årenes løb, for at se, hvor meget af det der kom til at passe?
Ole Sohn (SF), 2000-05-10:
»Hvad kan ministeren sige om de store problemer vedrørende Amanda, og hvad agter ministeren at gøre for at sikre, at arbejdsformidlingskontorerne lever op til forpligtelserne til at skaffe kvalitativt gode og individuelle handlingsplaner til ledige i aktivperioden, efter at arbejdsformidlingen i Odense har meddelt, at de ikke kan udarbejde handlingsplaner på grund af nedbrud i Amanda-systemet?«
Der er unægtelig i de seneste dage og seneste uger kastet smuds på Amandas navn - hun, der står så smuk og frodig og skuer ud over det blanke vand ved Kerteminde - og den form for smuds går jo ud over nogle.
Det er sådan, at der i aviserne fra forskellige steder i landet - Odense, Ringkøbing, Esbjerg, København, stort set alle steder - har været rejst kritik af Amanda på en sådan måde, at man kan frygte, at det kommer til at gå ud over de arbejdsløse, at de bliver ofre for et dårligt igangsat system.
Ove Hygum (S), 2000-05-10:
Jeg vil gerne starte med at takke hr. Ole Sohn for at have rejst spørgsmålet.
Det giver mig lejlighed til at svare mundtligt under tilsyneladende meget stor opmærksomhed.
Lad mig starte med at sige, at der er problemer med indkøringen af Amanda-systemet, og at Arbejdsmarkedsstyrelsen er i færd med at se på en række ændringer af Amanda-systemet.
Det har vi fået mange meldinger fra AF's engagerede medarbejdere om, og vi arbejder målrettet på at løse problemerne så hurtigt som muligt.
Jeg har også skabt mulighed for, at AF-regionerne kan få tilført ekstra mandskabsressourcer i indkøringsperioden, så vi får Amanda-systemet opdateret.
Jeg vil også gerne i forbindelse med hr. Ole Sohns skriftlige spørgsmål sige, at Amanda-systemet ikke lider af nedbrud, men at det tværtimod rent teknisk har vist sig at være driftstabilt.
Svartiderne har vist sig at være fornuftige, ligesom systemet kan afvikles inden for den kapacitet, der er til rådighed.
Men det ændrer ikke ved de problemer med for omstændelige procedurer, jeg omtalte før.
I forbindelse med implementeringen af et nyt, stort edb-system må der i en overgangsperiode forventes et vist produktionsfald, og også i AF er der et betydeligt produktionstab her i starten.
AF-regionerne har da også taget højde herfor gennem en skarp prioritering af arbejdsopgaverne i indkøringsperioden.
Regionen har endvidere oplyst, at der i øjeblikket ligesom i de øvrige regioner foretages en skarp prioritering af opgaverne, og at der holdes et så højt produktionsniveau som overhovedet muligt.
Regionen har således ikke meldt ud, at man ikke kan udarbejde handlingsplaner, men at det tager tid og indgår i den førnævnte skarpe prioritering.
Der er afsat betydelige ressourcer til opretningen af registrering af ledige
, i første omgang inden for de aktuelt mest formidlingsrelevante faggrupper.
Jeg er naturligvis enig med hr. Ole Sohn i, at der skal laves kvalitativt gode og individuelle handlingsplaner, men jeg synes også, at der af hensyn til medarbejderne i AF, der har lagt en enorm arbejdsindsats for dagen, bør gives rimelig tid og ro til at få et så stort system kørt ind.
Ole Sohn (SF), 2000-05-10:
Jeg er meget med på, at indkøring af et stort nyt edb-system vil give problemer i opstartsfasen, men desværre er der noget, der tyder på, at problemerne med Amanda ikke kun kommer i opstartsfasen.
Mange af tingene vil givetvis blive løst, men det, at man bygger på et forældet styresystem, gør jo, at man også vil have problemer ud i fremtiden.
Er ministeren indstillet på, hvis det bliver tilfældet, at forlænge dagpengeperioden tilsvarende for den enkelte arbejdsløse, så man klart og utvetydigt kan sige til offentligheden: Ingen arbejdsløse kommer til at lide skade på grund af Amanda-systemet?
Mogens Andreasen (DF), 2000-05-10:
Amanda har nu været forsinket i 2 år, og AF har efter ibrugtagningen for ca. 14 dage siden fået endnu større problemer med at løse opgaverne og få de ledige i arbejde.
Arbejdsformidlingen er en mastodont, der jager de ledige fra det ene kursus efter det andet uden bemærkelsesværdige resultater.
Jeg vil gerne spørge arbejdsministeren, om ikke det, der skal til, er et lovforslag fra regeringen om privatisering af arbejdsformidlingen.
Jens Vibjerg (V), 2000-05-10:
Det er jo en meget alvorlig sag med Amanda, for der er jo tre tabere: Der er medarbejderne ude på AF-kontorerne, der er de ledige, og der er de arbejdsgivere, der skal have arbejdskraft.
Når vi så ser i et notat, vi har fået oversendt i dag, at arbejdsministeren skriver, at det er AF-regionernes vurdering, at implementeringen i det væsentlige er forløbet tilfredsstillende, og vi så ser i aviserne, hvad der er af arbejdsnedlæggelser og frustrationer ude på AF-kontorerne, er de udtalelser så ikke i den grad vildledende i forhold til det, vi læser?
Eva Kjer Hansen (V), 2000-05-10:
Kan ministeren bekræfte, og var ministeren vidende om på daværende tidspunkt, at medarbejderne i AF allerede for mere end et år siden i forbindelse med forskellige test gjorde opmærksom på en række fejl og mangler, gjorde opmærksom på, at de mente, at Amanda ville skabe kaos, men at man bare fortsatte uden at få rettet op på de fejl og mangler?
Kan ministeren også bekræfte de oplysninger, som fremgår af bl.a. JydskeVestkysten i dag, om, at ministeren har sendt et aktstykke til Finansudvalget, hvor ministeren giver udtryk for, at Amanda kører tilfredsstillende, og at det ikke har generet brugerne? Altså, er det ikke korrekt, at ministeren har sendt disse oplysninger til Finansudvalget?
Og kan ministeren forklare, på hvilken baggrund ministeren skriver sådan
, når vi hører om alle de problemer i disse dage?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2000-05-10:
Nu har vi jo i Folketinget og også i Folketingets Finansudvalg igennem lang tid modtaget informationer, også i fortrolig form, om Amanda-systemet, og det, jeg har lyst til at spørge arbejdsministeren om i dag, er, om arbejdsministeren mener set i bakspejlet og i bagklogskabens ulideligt klare lys og alt det her, at de informationer, arbejdsministeren igennem tiderne har givet Folketinget om Amanda-systemet, har været korrekte og fyldestgørende, eller om han bliver nødt til nu at erkende, at en lang række af de informationer, han har givet Folketinget, har været mangelfulde og i værste fald vildledende.
Ove Hygum (S), 2000-05-10:
Med den svartid, der er til rådighed, skal jeg forsøge at komme hele kompasset rundt.
Jeg vil til hr. Ole Sohns spørgsmål sige, at det er uhyre vigtigt at huske, at vi lægger vægt på og også har udtrykt det sådan i reglerne, at arbejdsløse, der befinder sig i aktivperioden, har krav på 75 pct.s aktivering, og da man jo opgør den slags ting over 3 år, vil vi naturligvis drage omsorg for nøje at følge, at de pågældende får den aktivering, der er indeholdt i reglerne. Med hensyn til hr. Mogens Andreasens synspunkt vil jeg sige, at det falder uden for det spørgsmål, der er stillet mig, og hvis hr. Mogens Andreasen ønsker at diskutere eventuel privatisering af arbejdsformidlingen, så synes jeg, at hr. Mogens Andreasen skal stille det spørgsmål skriftligt til mig.
Jeg er enig med hr. Jens Vibjerg i, at det er en alvorlig sag.
Jeg synes, det bør tilføjes til hr. Jens Vibjergs oplysninger, at det notat, der henvises til, er et notat af 2. maj 2000 og er udtryk for de oplysninger, der er givet mig som minister fra Arbejdsmarkedsstyrelsen op til den 2. maj.
Det er altså ikke et aktuelt notat i dag, og enhver ved, at der er sket en række ting siden, som ikke var kendt for mig, da aktstykket blev oversendt den 2. maj.
Til fru Eva Kjer Hansen kan jeg sige: Jeg har været orienteret om kritik fra medarbejderside, og det har især været kritik af systemets lange svartider.
Det har været en ægte bekymring for, at de lange svartider kunne give anledning til, at det var svært at sagsbehandle på en fornuftig vis og med rimelige sagsbehandlingstider for den enkelte ledige. Jeg har ikke mulighed for at kommentere oplysningerne i JydskeVestkysten, men hvis fru Eva Kjer Hansen ønsker et svar eller en kommentar, opfordrer jeg til, at man fremsender artiklen til mig skriftligt.
Ole Sohn (SF), 2000-05-10:
Jeg takker for den del af svaret, der går ud på, at man fra ministeriets side selvfølgelig er opmærksom på, at de, der har krav på aktivering, skal have det i 75 pct. af tiden.
Det, jeg stadig væk ikke er helt klar på, når vi nu får meldinger om, at man generelt er bagud med handlingsplanerne i nogle regioner, og at forsinkelsen bliver forstærket af problemerne med Amanda, er, om arbejdsløse er i en situation, hvor de ikke kan få de 75 pct. aktivering inden fristens udløb på grund af de forsinkelser, der nu har været.
Hvis det er tilfældet, er ministeren så indstillet på tilsvarende at forlænge dagpengeperioden, sådan at den enkelte arbejdsløse ikke kommer til at lide skade på grund af de systemfejl, der er opstået omkring Amanda?