runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-10:
Det ændrer jo ikke ved, at de lejere, der bor i et lejemål, hvor der kun er en enkelt udlejer, der kun har det samme lejemål, er stillet ringere.
For mig handler det jo også om: Hvordan ser det ud set fra lejerens synspunkt?
Det ligner jo en uretfærdighed, som egentlig er svær at forklare.
Prøver man at sætte sig i lejerens sted, kan det godt virke som en urimelighed, at lige præcis den her udlejer skal slippe billigere, fordi han kun har det ene lejemål.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg synes egentlig, retsfølelsen er sikret gennem de klagemuligheder, der er, nemlig at man først går til huslejenævnet, får en afgørelse i huslejenævnet, eventuelt fortsætter i boligretten, og så ser på mulighederne for at bede GI om at gå ind og udføre forbedringsarbejdet.
Der er en række initiativer i dag.
Det, der er vigtigt, er at få taget fat i dem, der har en række lejemål og gang på gang ser stort på reglerne på området.
Jeg synes, det er vigtigt, så at sige, at få skovlen under de private udlejere, som ser stort på regelsættet og misligholder deres udlejningsboliger.
Det er dem, jeg synes det er vigtigt at få fat på, for så er der mulighed for at frakende dem muligheden for overhovedet at udleje lejemål.
Det er det, der er sigtet med det her lovforslag.
Charlotte Fischer (RV), 2005-03-10:
Jeg vil spørge ministeren – det er i forbindelse med hele spørgsmålet om, hvorvidt udlejere, der kun har et enkelt lejemål, skal omfattes af loven – og her har ministeren ret i, at det formentlig kun kan være meget, meget grumme udlejere, der i givet fald vil falde for den her lov: Er det ikke næsten en gratis omgang også at lade disse udlejere omfatte af loven?
Det handler også om signaler, det handler om at sige, at der ikke er nogen udlejere i det her land, der skal slippe godt fra ikke at leve op til de kendelser, der nu falder.
Så jeg synes egentlig også, det handler om retsfølelse – og det skal jeg vel ikke belære en borgerlig om?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Når jeg svarer, som jeg gør, er det, fordi det er vigtigt for mig at understrege, at jeg ikke er sikker på, at der findes løsninger og da i hvert fald slet ikke nemme løsninger.
Det er derfor, jeg synes det er vigtigt, at vi starter med at få beskrevet den her retskraft, sådan at der er en grundlæggende forståelse for de juridiske kompleksiteter i den her problemstilling.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg vil godt have ministeren til at svare mig på: Er ministeren indstillet på at prøve at finde løsninger?
Ét er at se på det, men er ministeren også indstillet på at prøve at finde løsninger, så vi reelt får stoppet det her?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg vil gerne give tilsagn om, at vi under udvalgsarbejdet prøver at se på den problemstilling og på, hvordan man ellers kunne gribe det an.
Men umiddelbart tror jeg, det er meget vanskeligt, fordi der her er en juridisk problemstilling, som man bliver nødt til at tage højde for.
Lissa Mathiasen (S), 2005-03-10:
Jeg vil da godt kvittere for, at ministeren her har sagt, at der vil komme en redegørelse om problematikken vedrørende fraflytning af en lejer over til en ny lejer, og i den sammenhæng om den retskraftsvirkning, der er.
Men jeg vil da godt så stille det supplerende spørgsmål: Skal jeg forstå det sådan, at ministeren egentlig er positivt indstillet med hensyn til at se på, hvilke andre muligheder der så er for, at en udlejer ikke skal have muligheden for bare at snyde sig udenom, fordi lejerne flytter?
Vil ministeren prøve at se på, hvad der er af alternative muligheder?
Her taler vi altså både om de pålæg, der må være i forbindelse med manglende vedligeholdelse eller andet, og det kan også være spørgsmål om midlertidig nedsættelse af huslejen.
Er man fra ministerens side positivt indstillet med hensyn til at ville se på, om vi kan finde andre løsningsmodeller, som vil sikre det samme?
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Hvis vi på den måde kan bidrage til, at hr. Villy Søvndal i det hele taget kommer i bedre humør, har vi egentlig opnået nok så meget.
Jeg var inde på forklaringen på forholdet mellem lejer og udlejer – det, vi kalder retskraft – som så glimrende blev beskrevet fra den konservative ordførers side, og som der ikke kan ændres på.
Men jeg vil gerne som følge af de detaljerede spørgsmål, der har været,
gøre nærmere rede for det under udvalgsarbejdet.
Det er igen for at tage fat i dem, man kan betegne som professionelle udlejere, og her er der, synes jeg, et særligt behov for at understrege, at man skal efterleve reglerne på området.
For alles vedkommende gælder de almindelige regler om huslejenævnsafgørelser, boligret m.v., så der bliver fulgt op på dem, men spørgsmålet om frakendelse er særlig vigtigt over for dem, man kan betegne som professionelle udlejere.
Villy Søvndal (SF), 2005-03-10:
Jeg er glad for, at jeg ikke efterlod ministeren i en tilstand af forlegenhed over, at fadderskabet til forslaget blev tydeliggjort, som også den konservative ordfører var inde på, for så behøver vi ikke diskutere den slags følelser.
Så kan vi diskutere det næste, nemlig om forslaget kan forbedres.
Der nævnte jeg under mit ordførerindlæg, at vi også gerne ville have enkelthuse med ud fra den forudsætning, at lejerne ikke kan gøre for, at der kun er en enkelt udlejningsejendom.
Jeg antager, at ministeren også er villig til at lade sig inspirere yderligere af SF i retning af også at tage det med i forslaget.
Vi havde også et ønske om frakendelse i forbindelse med ubeboelige lejemål.
Jeg vil godt lige høre, om ministeren også der vil lade sig inspirere af SF.
At ministeren så bagefter siger, at hun ikke har ladet sig inspirere af SF, gør ikke stemningen dårlig overhovedet, bare de her ting kommer med.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Jeg takker mange gange for den rosende omtale, og jeg er bestemt ikke spor forlegen ved at lade mig inspirere af andre partier eller ordføreres initiativer i Folketingssalen.
Jeg blev heller ikke forlegen – det er det helt forkerte ord, hr. Villy Søvndal bruger nu.
For det, der er tale om, er, at der nu er kommet et helt anderledes gennemarbejdet lovforslag, der tager fat på de konkrete kritikpunkter, og som endda strammer op i forhold til det, som SF oprindelig fremsatte.
Det er regeringens bud på, hvordan vi får bugt med de private udlejere, der ser stort på reglerne.
Villy Søvndal (SF), 2005-03-10:
Jeg oplever, at ministeren blev lidt forlegen.
Jeg synes sådan set ikke, der er nogen grund til at fastholde ministeren i den tilstand, efter at den konservative ordfører rigtigt har påpeget, at meget af inspirationen i det her forslag jo kom fra SF's forslag fra sidste samling.
Det synes jeg sådan set ikke der er nogen grund til at ministeren bliver forlegen over, for det er jo et eksempel på, hvornår folkestyret fungerer allerbedst, når en regering, der måske nogle gange ikke selv kan komme i tanker om de rigtige forslag, lader sig inspirere af et andet politisk parti i Folketinget, i det her tilfælde SF.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Andre ordførere, senest hr. Villy Søvndal, har nævnt en lang række områder, hvor den bør strammes.
Det støtter vi også.
Jeg synes, det lyder, som om der godt kan blive vedtaget nogle stramninger af loven i Folketinget, så vi går med den hensigt positivt ind i udvalgsarbejdet.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Forebyggende hjemmebesøg er Enhedslisten stor tilhænger af.
Det har mange gavnlige virkninger, og det er en stor betryggelse også for familierne at vide, at kommunen en gang imellem lige kigger efter, om den ældre nu har den hjælp, der er behov for.
Det er fremragende.
Det her er et spareforslag.
Det kan vi ikke støtte under nogen omstændigheder.
Det, at kommunerne fremover ikke skal komme to gange om året og kigge, hvis den ældre ønsker det, men kun skal, hvis den ældre selv henvender sig, giver en besparelse, men det betyder også, at det er de svageste ældre, dem, der siden sidst, de havde kontakt med kommunen, har udviklet sig i en svagere retning, der præcis ikke får taget initiativ til at kontakte kommunen for at få det besøg, de har krav på.
Derfor er det her virkelig et meget ringe forslag, som betyder store forringelser præcis for den gruppe af ældre, der havde mest behov for altid mindst de her to gange om året at få en mulighed for at komme i kontakt med kommunen.
Så vil jeg sige, at vi også er meget forundrede over, at den gældende lovs bestemmelse om, at det skal være uddannet personale, der gennemfører de her hjemmebesøg, ikke er med i det nye lovforslag.
Det synes vi også er et stort tilbageskridt.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-10:
Jeg er da glad for, at hr. Villy Søvndal nævner det, for det er da korrekt, at Dansk Folkeparti har haft og har en central rolle her i Folketinget.
Jeg ved godt, det ikke behager SF, men vi har det fint med det.
Vi har faktisk fået gennemført mange, mange af vores mærkesager, og jeg kan jo tage dem fra en ende af, som jeg af og til plejer at gøre: Genindførelse af efterlevelsespensionen, videreførelse af ledsageordningen osv. osv. osv. og ældrechecken ikke mindst.
SF har jo støttet mange af de forslag, som vi er kommet med.
Så vi har fået mange ting gennemført, og det føler vi os ikke dårligt tilpas over, det er vi faktisk meget stolte af.
Så vil jeg lige vende tilbage til de indberetninger, der går ind.
Nu er det præcise indberetninger, og det er derfor, der har været et skift i de tal.
Så vil jeg godt lige have lov at sige til hr. Villy Søvndal: Den ringe hjemmehjælp er ikke blevet indført med det frie leverandørvalg.
Den var elendig i forvejen, allerede inden den nuværende regering kom til.
Jeg ved ikke, om hr. Villy Søvndal kan huske en skandale sidst i 1990'erne, hvordan man på nogle plejehjem ...
Villy Søvndal (SF), 2005-03-10:
Det er lidt i forlængelse af den forrige diskussion.
Jeg har forstået, at Dansk Folkeparti har haft en helt central rolle i de sidste års førte politik også på ældreområdet.
Det er jeg sikker på at fru Pia Kristensen vil bekræfte.
Jeg vil spørge, hvordan det så er, når samtlige undersøgelser, der er tilgængelige, melder om, at hjemmehjælpen er blevet forringet.
Ældre Sagen har lavet en stor undersøgelse, hvor fire gange så mange siger, at de har fået dårligere hjælp, som dem, der har fået bedre hjælp.
Kigger man på kommunernes indberetning, kan man se, at det ugentlige timetal i hjemmehjælpen bliver mindre og mindre.
Så vil jeg spørge fru Pia Kristensen: Hvorfor skulle vi tro på det, når Dansk Folkeparti siger, at nu vil man ikke finde sig i mere, når man faktisk i de sidste 3 år har været støtteparti, har haft stor magt og indflydelse, forstår jeg, og konsekvent ifølge alle tilgængelige undersøgelser har forringet hjemmehjælpen?
Lyder det ikke underligt, at man så skulle tro på det nu?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-10:
Vi vil, som jeg sagde før, begge dele.
Vi synes, det er fint nok, at det har kostet penge at indføre det frie valg, for det frie valg er godt.
Vi går ind for det frie leverandørvalg, at den ældre kan vælge mellem en privat hjemmehjælper og en kommunal hjemmehjælper.
Den ældre skal selv kunne vælge, hvem der kommer ind i hjemmet.
Problemet med de 500 mio. kr., vi har afsat, har jo været, at de ikke har været øremærkede til den bedre hjemmehjælp.
Derfor er der gået mange penge fra til de rent administrative opgaver i forbindelse med den indkøringsproces, der har været med det lovforslag.
Igen vil jeg blot sige, at når vi kommer til finanslovforhandlingerne, så vil det være et krav fra Dansk Folkepartis side, at fremover når de 500 mio. kr. bliver afsat, så skal de øremærkes til en bedre hjemmehjælp, og penge til det rent administrative må afsættes ved siden af.
Begge dele skal der være plads til, må jeg sige til fru Lotte Bundsgaard.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Nu vurderer langt de fleste kommuner jo, at det her vil blive ved med at koste mange penge i administration, og det er klart, for man skal ud og måle op, man skal jo lave udbudsmateriale, man skal jo tjekke, at det bliver gjort, som man har bedt den private leverandør om at gøre, så man vil stadig væk bruge rigtig mange penge på bureaukrati.
Jeg kunne godt tænke mig, at fru Pia Kristensen svarede på mit spørgsmål: Synes fru Pia Kristensen, at det er i orden, at man har brugt 150 mio. kr. på bureaukrati?
Mener fru Pia Kristensen ikke, at de ældre hellere ville have haft for 150 mio. kr. omsorg, i stedet for at man bare har brugt pengene på bureaukrati i forbindelse med det såkaldt frie valg?
Pia Kristensen (DF), 2005-03-10:
Jeg vil sige til fru Lotte Bundsgaard: Der skal være plads til begge dele.
Der skal være plads til det frie valg.
Vi mener, at ældre har krav på frit at kunne vælge imellem flere tilbud.
Det kan vi, som jeg sagde, hele livet igennem.
Hvorfor skal vi fratages den ret, fordi vi bliver gamle og hjælpeløse?
Vi mener, det frie valg er kommet for at blive.
Så til de 500 mio. kr., der bliver afsat årligt.
Vi vidste, da vi indførte frit valg-modellen, at det ville komme til at betyde merudgifter, fordi det var et stort lovkompleks og det var en meget stor omstillingsproces, men det skal jo ikke blive ved med at koste penge.
Hele det lovkompleks er jo kørt ind, så det bliver jo ikke ved med at koste ca. 150 mio. kr.
Men som vi har sagt i valgkampen, og som vi står fast på, så vil det fremover, når der skal afsættes 500 mio. kr. til ældreområdet, være et absolut krav fra Dansk Folkepartis side, at de skal øremærkes, og at de ubeskåret skal gå til hjemmehjælp, ikke til administration eller noget som helst andet, men til at ansætte flere hjemmehjælpere, så der kommer flere hænder, og der bliver mere tid til den enkelte ældre.
Lotte Bundsgaard (S), 2005-03-10:
Nu hører vi fru Pia Kristensen undre sig over, at vi er nogle, der stiller os kritisk over for den tvang, man lægger ned over kommunerne, når man tvinger dem til, at de skal tilbyde private leverandører at komme ind på markedet.
Jeg vil godt spørge fru Pia Kristensen, om fru Pia Kristensen ikke synes, det er mange penge, når man bruger 133 mio. kr. på bureaukrati, og om de penge ikke bedre kunne være brugt på at ansætte nogle flere i hjemmeplejen, så vi kunne få nogle flere hænder derud, hvor de ældre er.
Hvis man nu spurgte de ældre: Hvad vil I helst have?
Flere hjemmehjælpere eller at private firmaer har lov til at byde på jeres hjemmehjælp
Hvad mon de ældre så ville svare?
René Skau Björnsson (S), 2005-03-10:
Rengøring i en time hver tredje eller fjerde uge er virkeligheden for flere og flere ældre i dagens Danmark.
For en måneds tid siden kom det frem, at i Vordingborg Kommune er den faktiske hjemmehjælp i år reduceret til hver tredje uge for de 245 ældre, der bor der, og som ikke modtager personlig pleje, men kun hjælp til f.eks. rengøring.
Det samme gør sig gældende for Dronninglund Kommune.
I en lang række andre kommuner har man skåret drastisk, og der er kun rengøring hver tredje eller fjerde uge.
Det er uværdigt, det er uanstændigt.
0,5 mia. kr. skulle give et løft, så de ældre ville få mere og bedre hjælp.
Det var de flotte ord for nogle år siden fra regeringens og Dansk Folkepartis side.
Vi støttede dengang forslaget, men regeringens løfter holdt ikke, og der er intet, der går den rigtige vej.
Ældresagen har bl.a. sagt, at de ældre oplever, at de får flere og flere forskellige hjemmehjælpere, og at de ikke får mere tid.
Regeringens og Dansk Folkepartis model har slået fejl.
At bruge 150 mio. kr. af de 500 mio. kr. til ren administration i stedet for til flere hænder ude hos de ældre er en fiasko af de helt store.
Så meget for det frie valg, som bare har betydet, at der er blevet mindre pleje til den enkelte ældre.
Det kan vi ikke være bekendt.
For os Socialdemokrater er det den ældre, der skal være i centrum.
Det er for os god ældrepleje.
Vi skal sikre de bedst mulige rammer for vores ældrepleje, så vores ældre kan få en værdig, anstændig og tryg dagligdag.
Vi skal have vendt bøtten.
Pengene skal bruges bedre, mere målrettet.
Kommunerne skal vælge den model, de har lyst til, og som passer bedst ind i den enkelte kommunes forhold, hvad angår de ældre.
De 150 mio. kr., der er røget til flere stopursholdere, til flere økonomer og jurister i kommunerne, skal bruges til flere hænder i hjemmeplejen.
At blive tilbudt bad hver 14. dag eller få gjort rent hver 4. uge er ikke et velfærdssamfund værdigt.
Det kan gøres bedre.
Hans Andersen (V), 2005-03-10:
Også dette forslag er en genfremsættelse fra sidste samling.
Forslaget fremsættes på baggrund af § 150 i serviceloven og har til formål at tage reglerne om frit valg af leverandør i hjemmeplejen m.v. op til revision.
Siden 1. januar 2003 har alle modtagere af personlig pleje m.v. haft mulighed for at vælge mellem offentlig eller privat leverandør.
Det offentlige monopol på levering af hjemmepleje m.v. er blevet brudt, og mennesker har fået valgfrihed.
Ved at udsætte denne service for konkurrence kan vi sikre en stadig udvikling og forbedret kvalitet.
For det er det, det frie valg handler om: at skabe bedre kvalitet i den offentlige service til gavn for modtagerne.
De ældre har taget det frie valg til sig.
Med nærværende forslag slås det fast, at kommunalbestyrelsen er forpligtet til at skabe valgfrihed for borgerne, og at valgfrihed skal skabes enten gennem udbudsmodellen eller godkendelsesmodellen.
I Venstre støtter vi ideen om en frit valg-attest, der kan fungere som dokumentation for, at en privat leverandør lever op til en række af de generelle krav, der stilles i kommunerne.
Med en frit valg-attest i hånden vil det blive lettere for en leverandør at blive godkendt i den enkelte kommune, hvor der så alene skal fokuseres på de specifikke krav, den enkelte kommune har fastsat.
Det kan ikke være meningen, at kommunale leverandører går ind og underbyder private, hvis prisen er under de faktiske omkostninger.
Derfor støtter Venstre også ideen om en mulighed for efterbetaling til de private leverandører, hvor det viser sig, at en privat leverandør har fået en ulige behandling i forhold til det offentlige.
Vi vil også fra Venstres side opfordre kommunerne til i højere grad at benytte udbudsmodellen, der har væsentlige administrative og økonomiske fordele for kommunerne.
Med udbudsmodellen skabes der også en reel sund konkurrence på både kvalitet og pris.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Frank Aaen har altså misforstået det, der er regeringens udgangspunkt for at tale om frit valg og gennemføre flere rettigheder for de ældre.
For det, der er udgangspunktet for regeringens vedkommende, er, at det er den ældre, der får mere indflydelse på sit eget liv.
Den ældre får lov til at bestemme i mange flere sammenhænge, hvor det netop ikke er systemet, der skal være bedrevidende og afgøre, hvordan og hvorledes hjælpen skal gives til den ældre, men at det er den ældre selv, der skal.
Jeg synes f.eks. at det er nok så afgørende, hvem det er, der kommer i ens hjem, hvem det er, der skal udføre personlig praktisk hjælp.
Det kan være den kommunale hjemmehjælper, det kan være en privat hjemmehjælper, det er hip som hap.
Det afgørende er, at den ældre selv har haft indflydelse på, hvem det er, der kommer.
Når Frank Aaen tager voldsomt afstand fra det frie valg, så skal Frank Aaen bare være opmærksom på, at vi rent faktisk, trods den korte levetid, det frie valg har haft, i dag er oppe på, at 20 pct. helt eller delvis benytter sig af de nye valgmuligheder.
Det synes jeg er nok så markant et resultat at føle på.
Der er også forskellige madleverandører for netop at sikre den enkelte ældre indflydelse på, hvad det er for en mad, man gerne vil have, og hvor man gerne vil købe den henne.
Jeg er i gang med at se på, hvordan vi også på plejehjemmene kan øge de ældres valgmuligheder, så man der tilsvarende får mere indflydelse på sin egen tilværelse.
I øvrigt handler det kvalitetsudviklingsprojekt, som jeg nævnte, at jeg har sat i gang, og som skal forløbe over 3 år, også om, hvordan man f.eks. med hensyn til stå op-tid og gå i sengtid kan tage udgangspunkt i den ældres sovevaner frem for som nu, hvor udgangspunktet er, hvad der passer ind på ruten.
Så vi har fat i de her ting, og jeg synes, at det afgørende er, at det er den ældre selv, der får lov til at bestemme de ting, der går tæt på en.
Frank Aaen (EL), 2005-03-10:
Det er, fordi ministeren fremturer med frit valg.
Det er frit valg af, hvilket firma man vil have.
Det er ikke engang et krav om frit valg af, hvem der kommer i hjemmet – vi støtter ellers varmt, at man skal kunne have indflydelse på det, selvfølgelig – men det her er jo muligheden for at vælge et firma, og det er noget ganske andet.
Det, der er i centrum for regeringens frit valgpolitik, er, at firmaer skal på banen, for der skal kunne tjenes penge, og det vil jeg vende tilbage til lige om lidt i forbindelse med profitbørnehaver, som vi skal behandle om et par dagsordenspunkter.
Det er jo kernen i regeringens frit valgpolitik, at nogle skal have mulighed for at tjene penge på at hjælpe andre.
Det, jeg spurgte ministeren om, og det vil jeg så bede om at få et klart svar på, var: Kan ministeren bekræfte, at der kom et forslag fra Enhedslisten om, at ældre skulle have frit valg, hvad angår f.eks. muligheden for at bestemme, hvad der skal spises om aftenen?
For der var et eksempel fra det virkelige liv, hvor en ældre dame, der havde øllebrød som livret, ikke kunne få leveret øllebrød, ikke kunne få det at spise om aftenen, og så foreslog vi, at det skulle man da have lov at vælge.
Hvad sagde regeringen, hvad sagde Venstre og De Konservative og Dansk Folkeparti?
Nej, det skal man ikke have lov til at kunne vælge.
Da vi foreslog, at man skulle have lov til selv at vælge, hvornår man ville i seng, var svaret nej, for det skal passe ind i ruten.
Det kan man ikke bare sådan få lov til selv at bestemme.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Der er ikke noget til hinder for, at kommunen går ud og foretager et forebyggende hjemmebesøg f.eks. på baggrund af meldinger om, at der nu er brug for at få kigget på den ældres situation igen, ikke bare i visitationssammenhæng, men måske mere generelt.
Men det, der er afgørende, er, at vi åbner op for, at kommunen ikke skal foretage to årlige forebyggende hjemmebesøg, men eksempelvis kan gøre det mere på baggrund af, hvad det er, man skønner der er behov for.
Det er også derfor, jeg på spørgsmålet om, hvor meget økonomi der er i dette, hvor meget kommunerne kan spare, har meget vanskeligt ved at give et konkret svar.
Det bedste skøn er, at vi taler om mellem 5 og 12 mio. kr., der så vil skulle omdisponeres til en anden indsats på ældreområdet.
Pia Kristensen (DF), 2005-03-10:
Jeg er godt klar over, at der til de svage ældre stadig væk vil komme en visitator, og at der også vil komme en hjemmehjælp.
Men som forholdene er i dag, tror jeg socialministeren må give mig ret i, at visitator og hjemmehjælp ikke har ret meget tid hos den enkelte ældre.
Det, et forebyggende hjemmebesøg handler om, er, at der kommer en tredjeperson, en person, som har tid til at sætte sig ned i ro og mag og føre den gode samtale med den ældre.
En hjemmebesøger er trænet i at finde ud af, hvad den ældres behov er.
Eva Kjer Hansen (V), 2005-03-10:
Nej, det er det ikke, for det er heller ikke det, der er tale om.
Det, der er tale om, er den situation, hvor man i forvejen har en meget tæt kontakt til en ældre, som får personlig og praktisk hjælp, hvilket gør, at man møder den ældre med jævne mellemrum og derfor har et godt kendskab til den ældres situation.
Det er der, man kan undlade to årlige forebyggende hjemmebesøg.
Det betyder ikke, at man ikke har en forpligtelse til at følge op på den ældres situation og lave en helhedsvurdering og tage højde for, hvor det er, man vil kunne sætte ind med nogle forebyggende foranstaltninger.
Men det afgørende er, at vi her netop tilgodeser de ældre, derigennem at kommunerne kan bruge ressourcerne mere hensigtsmæssigt, således at den med de frigjorte midler kan gøre en særlig indsats, der har en større effekt og kommer de ældre mere til gavn.
For som jeg var inde på tidligere, viser undersøgelser også, at de forebyggende hjemmebesøg har størst effekt hos de ikke så svage ældre.
Det er der, man har stor nytte af at sætte forebyggende foranstaltninger i gang.