Anita Knakkergaard (DF), 2004-10-28:
Dansk Folkeparti takker for ministerens skriftlige redegørelse vedrørende nordisk arbejde i 2004.
Formandskabet for ministerrådet i Nordisk Råd varetages på skift af de nordiske lande.
Island har således varetaget formandskabet i 2004, og Danmark skal varetage formandskabet i 2005.
Det islandske formandskab har tre hovedtemaer: demokrati, kultur og natur.
Island har ønsket at opprioritere arbejdet med Vestnorden, forskningsspørgsmål og har fortsat arbejdet med at fjerne grænsehindringer.
Fjernelse af grænsehindringer er væsentligt for erhvervslivet, da der er en stigende er hvervsmæssig integration i de nordiske lande.
På baggrund af denne integration er der i arbejdet 2004 udarbejdet en kortlægning af grænsehindringerne for erhvervslivet i Norden.
Den arbejdes der videre med, hvilket vi selvfølgelig mener er en god idé.
Øresundsbroen har bevirket, at mange danskere nu bor i Skåne og pendler frem og tilbage på arbejde.
For dem er det også vigtigt, at grænsehindringerne fjernes, hvor det er muligt.
Så har vi Øresundsbeskatningsaftalen.
Ja, her tænker Dansk Folkeparti bl.a. på Øresundsbeskatningsaftalen, som blev indgået i 2003, hvorved en række problemer forsvandt.
Desforuden arbejdes der fortsat videre med pensionsområdet og med, at der i relevant lovgivning henvises til de øvrige nordiske landes lovgivning.
Alt i alt gode tiltag, der letter hverdagen for nordboerne.
Vi har også haft transitproblemer for bornholmerne, når de rejste over Ystad for at komme hurtigere til Danmark.
Her var problemerne bl.a. at tage fødevarer med til eget forbrug.
Dette er nu løst, og fødevarerne kan tages med.
For medicinbrugerne arbejdes der fortsat med et fælles nordisk pillepas.
Med hensyn til kæledyr så vedtog Kommissionen den 7. juli 2004 at give tilladelse til, at den nuværende dansk-svenske transitordning kan fortsætte.
Dansk Folkeparti mener alt i alt, at det er gode tiltag, der letter hverdagen for borgerne i de nordiske lande.
Vedrørende de videregående uddannelser er der en nordisk overenskomst om adgang til videregående uddannelser, og den er blevet forlænget for perioden 2004-2006.
Overenskomsten sikrer studerende adgang til at blive optaget på uddannelsesinstitutioner i de andre nordiske lande.
Da Danmark ifølge redegørelsen har en stor nettotilgang af nordiske studerende, mener vi i Dansk Folkeparti, at vore egne studerende selvfølgelig bør have fortrinsret til vore uddannelser i Danmark.
Det samme skal selvfølgelig gælde for nordmændene i Norge samt for studerende i de andre nordiske lande.
Dette gælder især de studier, hvor vi selv mangler uddannet personale, bl.a. lægestudiet.
Her kunne vi i sommermånederne læse om en 83-årig, jeg tror, at han var svensker, der var kommet ind på lægestudiet i Århus.
Dette er jo helt uacceptabelt, og manden trak da også sin ansøgning tilbage.
I Dansk Folkeparti mener vi, at hvis svenskerne eller andre fra de nordiske lande læser til læge eller læser andre fag, hvor vi selv mangler uddannet personale og uddannelsessteder, må de efter endt uddannelse i Danmark ligesom piloter i forsvaret virke som læger i en årrække på omkring 5 år.
Hvis de ikke ønsker det, bør de selv betale for deres uddannelse i Danmark.
Her vil jeg stille et spørgsmål til ministeren, nemlig om han vil oplyse mig om, om de kompenserede udgifter svarer til de faktisk udgifter, vi har for nordiske studerende på vores videregående uddannelser.
Da vi taler om en stor nettotilgang af studerende til Danmark, ville dette jo være rart at vide.
Det samme gælder også for antallet af studerende.
Vi vil også gerne vide, hvilke uddannelser det drejer sig om.
Det samme gælder også for vores egne studerende i udlandet.
Det er et område, som Dansk Folkeparti ønsker skal belyses bedre, da det jo ikke alene er uddannelse, man får.
Skal de studerende have en bolig, gælder der også regler, der siger, at jo længere væk fra hjemmet, den studerende er, jo større chance er der for at få en ungdomsbolig.
Denne bolig er støttet, og det koster også Danmark penge.
Da jeg ved, at mange studerende kommer til Danmark, fordi der ikke er uddannelsespladser nok i deres hjemland, kan landene jo spekulere i dette og herved spare penge, hvilket vi mener er forkert.
Vi mener dog, at det er en god idé med udvekslingsstuderende – bare der ikke spekuleres i det.
En skriftlig udredning eller en rapport på området, som går 5 år tilbage, ville kunne belyse problemets eventuelle omfang.
Vil ministeren sørge for, at vi får sådan en udredning eller en rapport?
Med hensyn til forskningen mener vi i Dansk Folkeparti, at det er væsentligt med et samarbejde, selv om det i fremtiden hovedsagelig skal bygge på nationale prioriteringer og begrænset nordisk medfinansiering.
I 2001 blev strategien »Strategi for bæredygtig udvikling – En ny kurs for Norden« godkendt i Nordisk Råd.
Denne vil blive fremlagt i Stockholm på sessionen, og vi ser frem til at se indholdet i strategien.
Implementeringen af programmet påbegyndes under det danske formandskab i 2005, og temaområderne er miljø, sundhed, havet, natur, kulturmiljø og friluftsliv samt bæredygtigt forbrug og produktion.
Klima indgår også som en integreret del.
Det er vi glade for.
Det er derfor vigtigt for Dansk Folkeparti, at østersøsamarbejdet fortsætter især på miljøområdet og ikke mindst i forhold til de tre baltiske lande, Estland, Letland og Litauen, samt Nordvestrusland ikke at forglemme.
Her gælder også fortsat samarbejdet vedrørende trafficking, narkotika samt smitsomme sygdomme og sundhed som væsentlige elementer i samarbejdet.
Det tætte samarbejde på disse områder bør fortsætte på sigt og for vores vedkommende eventuelt også medføre, at landene optages i Nordisk Råd, men samarbejdet med de baltiske lande i EU vil også være positivt for det nordiske islæt.
Til sidst vil jeg sige, at jeg har nogle spørgsmål vedrørende nogle svar, vi har fået om 24-års-reglen, bl.a. med hensyn til flytning.
Vi har fået et svar fra justitsminister Thomas Bodström, der bl.a. skriver: Problemet med urigtige anmeldelser om flytning er et spørgsmål om samarbejde.
Øresundskomiteen og berørte myndigheder kommer til at arbejde med kortlægningen i efteråret.
Vi er bekymrede for den trafik, der foregår.
Hvad vil ministeren gøre for at forhindre denne trafik over grænserne?
Vi kan også se, at man taler om at afskaffe de internordiske flyttepapirer, hvilket vi selvfølgelig heller ikke er så glade for, for de har trods alt en betydning.
Så der er nogle spørgsmål, som vi godt vil have belyst.
Vi ser med disse ord frem til sessionen i Stockholm.