runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jan Petersen (S), 1999-09-07:
Må jeg sige til hr. Jens Hald Madsen: Endnu falder den offentlige gæld i Danmark, skattetrykket har været uændret med små svingninger op og ned, men har været uændret under ét siden 1993.
Og når jeg bruger 1993, så er det, fordi det er den sidste finanslov, som den tidligere regering fik vedtaget, og den var den nuværende regering jo bundet af.
Og medmindre der er nogen, der begynder at bruge væksten i økonomien til at udløse skattelettelser, så har vi unikke muligheder for at få hugget så meget af den gæld, at det er muligt for den næste og den næste generation igen på anstændig vis at leve i et velfærdssamfund, selv om der jo er flere, der har behov for at trække på de velfærdsydelser, som vi kender i dag.
Altså der piskes til stemningen fra fru Pia Kjærsgaards side, og det er der jo ikke noget som helst nyt i.
Men man kan sikkert skræmme et par borgere mere, selv om det måske ikke var helt nødvendigt, medmindre de selv oplever de voldsomme ting, som vi vil gøre noget ved, bl.a. i Odense.
Vi mener i Socialdemokratiet, at det er en spændende model, som er i aftalen med kommunerne om, at ældre ledige kan komme i ordinære job.
Det synes vi er en spændende model, og den vil vi selvfølgelig gennemføre, søge flertal for.
Det håber vi så også at vi er i stand til at få.
Det tror jeg faktisk vi er.
Så må vi jo drage erfaringer af den og se, om det er noget, der skal udvides yderligere eller ej.
Men jeg bliver nødt til at sige, at den aktivering, vi i dag tilbyder ledige - man kan sige meget om den, og der bliver også vist tåbelige eksempler på, hvordan det ikke skal gøres - også er en forudsætning for, at ledige kan få ordinære job, som allerede er oprettet.
Og det er også sket; det var ikke lykkedes at forøge bemandingen i den offentlige sektor på områderne, hvis ikke der havde været et afsæt i aktiveringen.
Thorkild B. Fransgaard (FP), 1999-09-07:
Hr. Jan Petersen siger på regeringens vegne, at man ønsker at få så mange i arbejde som muligt.
Ja, det er et rigtigt mål; det er noget, vi ønsker alle sammen.
Men for at flere kan komme i arbejde, ja, så er det nødvendigt, at der er nogle flere arbejdspladser. Jeg har ledt med lys og lygte i finanslovforslaget efter lettelser til erhvervslivet, så der kan blive nogle flere arbejdspladser.
Hvor i finanslovforslaget er det på et eneste område nævnt, hvordan nogle af de byrder, erhvervslivet har, bliver afskaffet?
Hvor i finanslovforslaget er det nævnt, at nogle af alle de indberetningsskemaer, der er fuldstændig unødvendige, bliver afskaffet?
Ingen steder.
Hvor i finanslovforslaget er det nævnt at afskaffe bare én af de grønne afgifter?
Hvor i finanslovforslaget er der nævnt afskaffelse af de grønne regnskaber?
Jeg vil gerne have det at vide af Socialdemokratiets ordfører, for hvis man ikke tager det alvorligt, så bliver der ikke flere arbejdspladser.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-09-07:
Jeg vil godt spørge hr. Jan Petersen: Hvad er det egentlig for et mummespil, der foregår?
Hvad er for noget fordækt noget omkring statsministerens udtalelser om at afdæmpe volden i Danmark, den forfærdelige vold, som hele Danmarks befolkning taler om, det, vi som politikere bliver spurgt om, når vi møder de vælgere, der har valgt os herind?
Hvorfor vil man ikke forholde sig konkret til, hvad det egentlig er, der skal foregå? Jeg kan sige, at for Dansk Folkepartis vedkommende har vi forsøgt at få en forespørgselsdebat i dag, hvor vi alle sammen er indkaldt, om bandekriminaliteten.
Det er afvist.
Vi har forsøgt at indkalde til samråd i Retsudvalget, hvor statsministeren kunne redegøre for sine høje, interessante tanker om, hvad der skal foregå.
Statsministeren har ikke tid.
Det, der foregår i Vollsmose, på Nørrebro, i Haderslev og alle andre steder i Danmark er det vigtigt at finde ud af hvordan landets regering har tænkt sig at forholde sig til.
Og hvad får man her fra Socialdemokratiets ordfører?
En masse teknik.
Er det det, som Socialdemokratiet vil have, eller vil justitsministeren komme herop? Jeg føler sådan set anledning til at sige til landets justitsminister, hvis ikke han er klar over det, at han har ret til at tage ordet sådan bare lige her og nu og fortælle om de dér præcise og velforberedte tiltag, som hr. Jan Petersen sagde at Socialdemokratiet havde i støbeskeen.
Lene Espersen (KF), 1999-09-07:
Jeg vil også gerne takke hr. Jan Petersen for den bekræftelse, som jeg hørte der lå i hr. Jan Petersens besvarelse til mig om skattetrykket.
Jeg vil sige, at det ville også have været en nyhed og noget af en nyskabelse, hvis den socialdemokratiske ordfører havde taget afstand fra Finansministeriets egne publikationer, så det er jeg glad for, selv om der var mange teknikforklaringer undervejs.
Slutresultatet er jo, hvor mange penge der er tilbage i borgernes egne lommer, og jeg er da meget glad for, at hr. Jan Petersen altså bekræfter, at skattetrykket er steget
Men hr. Jan Petersen svarede ikke på mit andet spørgsmål, og det gik jo på, hvad der var sket, hvis det var sådan, at regeringen havde holdt fast i sin oprindelige målsætning om, at væksten i den offentlige sektor kun skulle være på 1 pct.
Det vil jeg gerne bede hr. Jan Petersen svare på, fordi hr. Jan Petersen jo nu er utrolig optaget af, at der skal være plads til alle mulige andre opgaver.
Der er mange andre ting, der skal løses, og jeg hørte også noget om fremtidens generationer.
Hvis man havde holdt fast i den oprindelige målsætning om 1 pct., så ville vi i dag have haft et ekstra økonomisk råderum på 20-30 mia. kr. Det vil jeg gerne bede hr. Jan
Petersen om at bekræfte.
Mimi Jakobsen (CD), 1999-10-07:
Jeg kan sige til hr. Jann Sjursen, at vores planlagte forespørgsel - jeg ved ikke, om den er indleveret i dag, men
Udlændingestyrelsens administration er én del af det her, men der er også administrationen omkring deltagelse i aktiviteter i skolen og flygtninge og indvandreres adgang til arbejdsmarkedet.
Vi har altså gjort den bredere, end der egentlig var tale om.
Og jeg kan sige, hvad CD's holdning er til det her.
Vi er inde i et forlig, det er Kristeligt Folkeparti ikke; det respekterer vi vel trods alt hinanden for, så vores kritik må komme op dér.
Men det skulle ikke undre mig, at der vil fremkomme ting under denne her debat, hvor man må sige: Det var nu ikke meningen, det må vi tydeliggøre.
Det ville være min forventning, men lad os vende tilbage til det.
Jann Sjursen (KRF), 1999-10-07:
Jeg vil ikke undlade at sige, at jeg synes, der var mange fine synspunkter i den tale, som fru Mimi Jakobsen holdt på CD's vegne.
Et klart menneskesyn og også nogle grundlæggende værdier, som er vigtige for vores velfærdssamfund, kom til udtryk.
Det gjorde de også tidligere i debatten i dag ved fru Mimi Jakobsen, som også har været stærkt optaget af selve udlændingedebatten, ligesom f.eks. hendes partifælle hr. Peter Duetoft har været det i sommer omkring de sager, som er blevet rejst sammen med hr. Jørgen Estrup om Udlændingestyrelsens administrationspraksis i forhold til udlændingeloven.
Det sidste førte dog ikke til så forfærdelig meget efter min mening, og med de holdninger, som CD og især fru Mimi Jakobsen har lagt for dagen i dag, vil jeg gerne alligevel spørge fru Mimi Jakobsen, om CD bare bifalder, at statsministeren også i sin åbningstale lagde vægt på, at nu har vi verdens strammeste udlændingelov, og det er sådan set nok meget godt.
Er det ikke ved at være tiden, hvor vi ser på lovgivningsmæssige ændringer i udlændingeloven, hvor vi får gjort op med den diskriminerende integrationsydelse, som i virkeligheden er en isolationsydelse, som kommer til udtryk i integrationsloven?
Det synes jeg er relevant at spørge fru Mimi Jakobsen om på denne dag, hvor engagementet i forhold til udlændinge har været så stort.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Jeg kan bare bekræfte over for hr. Jann Sjursen, at det da er rigtigt, hvad han siger.
Jann Sjursen (KRF), 1999-10-07:
Fru Pia Kjærsgaard talte meget om konsekvens.
Hun talte om, at kriminelle indvandrere skal sendes hjem, også tre generationer tilbage.
Jeg vil bare sikre mig, at der bag det synspunkt er så meget konsekvens, at det også gælder indvandrere af svensk afstamning, af norsk afstamning, og hvad vi ellers kan sige, der måtte være af afstamning i vores samfund.
Er det så konsekvent, at det er alle, fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti vil sende hjem, i givet fald man foretager en kriminel handling, uanset hvilken størrelsesorden i øvrigt?
Peter Skaarup (DF), 1999-10-07:
Jeg vil lige udtrykke Dansk Folkepartis glæde over det forslag til vedtagelse, der er kommet fra Enhedslisten her i dag.
Vi er helt enige med Enhedslisten i, at det selvfølgelig skal være sådan, at regeringen trækker det forslag tilbage, den er kommet med, når det gælder, at man skal have brugerbetaling for den praktiske og varige hjemmehjælp.
Og vi har noteret os, at det generelt er sådan i oppositionen, at faktisk alle partier undtagen Socialdemokratiet og Det Radikale Venstre har taget afstand fra tanken om at indføre brugerbetaling for hjemmehjælp.
På den baggrund kan vi ikke tro andet, end at der i forbindelse med mødet i dag vil være flertal for den vedtagelse, og at vi på den måde i hvert fald får sagt én ting om regeringens finanslovforslag, nemlig at de ældre selvfølgelig ikke selv skal betale for hjemmehjælpen fremover.
Må jeg så lige sige afslutningsvis om hr. Frank Aaens tale: Det er jo spændende at høre, at man også i Enhedslisten taler om, at de ældre har problemer med at få lov til at komme ud på gaden også om aftenen, at også Enhedslisten har forstået det ligesom andre partier.
Men i den forbindelse savner jeg, at hr. Frank Aaen forholder sig til, at der faktisk er en stigning i volden for alle voldsparagrafferne efter de nye augusttal.
Og det er uacceptabelt, at hr. Frank Aaen kniber uden om det spørgsmål. Han sagde, der ikke var en stigning.
Der er faktisk en stigning.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Stueren, det er sådan noget, man gør sin hund.
Og min er stueren. Hr. Jacob Buksti spurgte, hvordan Dansk Folkeparti kunne få indflydelse.
Jeg vil godt spørge hr. Jacob Buksti om noget.
Hør nu godt efter, hr. Jacob Buksti.
Jeg henviser til en politisk leder, som understreger, at der er bredt flertal det sted, hvor vedkommende er, hvoraf Dansk Folkeparti er en meget, meget positiv del.
Så vil jeg godt spørge hr. Jacob Buksti: Var det statsminister Poul Nyrup Rasmussen?
Var det økonomiminister Marianne Jelved?
Eller var det borgmesteren i Københavns Amt, fru Vibeke Storm Rasmussen?
Det var faktisk den sidste, endda på forsiden af hr. Jacob Bukstis egen avis, hvor Dansk Folkeparti medvirkede til, at denne her pæne dame stadig væk sidder som amtsborgmester, fordi der blev indgået en politisk aftale, en konstitueringsaftale, og hvor Dansk Folkeparti var en del af det flertal, og det er en aftale, der af en god socialdemokrat bliver rost meget.
Så sådan, hr. Jacob Buksti.
Jamen vi er da helt enige i, at der er et problem.
Det er da et kanonproblem for politikerne, og jeg synes, det er dem, der har ansvaret.
Det er dem, der bør påtage sig ansvaret og ikke journalister.
Det er da politikerne herinde, der bør påtage sig et ansvar for, at den grove vold igen er i stigning, den rå, meningsløse vold, uanset om det er anden- eller tredjegenerationsindvandrere, eller det er danskere, eller hvad det er.
Og jeg er helt enig i, at der skal nogle sociale foranstaltninger til, men jeg vil så sandelig også påpege, at der skal langt større konsekvens til, at der skal mere politi til, at der skal langt mere opdragelse til.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Jeg vil bare sige, at det er i sådan nogle situationer, at pressen, det kan være TV-Avisen, det kan være journalisterne, har et ansvar, for det, der er blevet sagt her om den rapport, er forkert.
Det er løgn.
Det passer ikke.
Selvfølgelig står der i den rapport, at der er problemer med unge andengenerationsindvandrere rundtomkring, selvfølgelig er der det; men den rapport handler ikke udelukkende om unge andengenerationsindvandrere, fordi der selvfølgelig også er problemer med danske unge, fordi det er et socialt problem og ikke et etnisk problem, og fordi vi skal gøre noget ved det sociale problem, fordi vi ønsker ikke vold i vores gader.
Derfor skal vi gøre noget ved det sociale problem ud fra, at det er et socialt problem og ikke ud fra, at nogle har - eller har haft - en anden baggrund end andre.
Så det bliver godt at læse artikler fra de kritiske journalister, som kigger den rapport igennem, og som noterer ned præcist, hvad fru Pia Kjærsgaard sagde her, og holder de to ting op mod hinanden.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Jeg kan ikke gå ind i hr. Søren Søndergaards regnestykke på den måde.
Jeg kan bare stadig væk henvise til, at det bliver skrevet i rapporten, at grupper af unge på 16-21 år - og det er så, hvad der står i rapporten; vi ved fra andre sider, at der er unge, som er betydelig yngre, helt ned til 8-10-12 år - af ikkedansk etnisk oprindelse virker uroskabende, aggressive.
Det er dem, der deltager i gadebanderne, og det er rent faktisk et stort konkret problem for Danmark, som jeg synes vi bør forholde os til.
Søren Søndergaard (EL), 1999-10-07:
Jamen jeg forstår godt, at fru Pia Kjærsgaard ikke vil være konkret, for det er jo, når man går ind i det konkrete, at hulheden afslører sig.
Det er jo dér, det viser sig, at argumenterne ikke holder.
Selvfølgelig kan man snakke om, at der er drengebander i 11 politikredse.
Det lyder voldsomt.
Det siger ikke noget.
Intet siger det.
Især ikke fordi, hvis fru Pia Kjærsgaard havde læst rapporten her i nat - den kom jo, var det ikke i går, vi fik den, eller var det i morges? - så ville hun have set, at disse drengebander også bestod af danskere.
Så hvad det har med udlændingepolitikken at gøre, er lidt vanskeligt at gennemskue. Men det konkrete spørgsmål, som jeg synes fru Pia Kjærsgaard skal besvare, og som jeg vil blive ved med at stille til fru Pia Kjærsgaard fra nu af og ikke til juleaften, i hvert fald ikke i år eller næste år eller næste år igen, men indtil fru Pia Kjærsgaard svarer, er det enkle spørgsmål, der hedder: Hvis man tager 100 indvandrere i Danmark, stiller dem op på en lang linje, hvor mange af dem har været i kontakt med politiet?
Hvor mange af dem er blevet anklaget for at have gjort noget kriminelt?
Det er det interessante spørgsmål.
For det vil med fuld styrke afsløre hulheden i de anklager, der kommer fra Dansk Folkeparti.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
Og jeg tror egentlig, at socialdemokraterne i Københavns Amt har det helt fint.
Det er i hvert fald lige udtalt.
Så det var simpelt hen et selvmål af hr. Jacob Buksti.
Men den slags kan man jo en gang imellem komme til i dansk politik.
Jacob Buksti (S), 1999-10-07:
Nu er det her jo heldigvis ikke Københavns Amtsråd, og Socialdemokratiet er ikke sådan et parti, hvor vi centralistisk sidder og bestemmer alt.
Hvad man beslutter i Københavns Amtsråd, må man tage ansvaret for derude.
Og i øvrigt har man ikke flertallet længere.
Mimi Jakobsen (CD), 1999-10-07:
Jamen jeg skal gerne undgå sødsuppementaliteten og sige til fru Kjærsgaard, at hvis man skal være meget forstående og meget menneskelig, så kunne man selvfølgelig tillægge fru Pia Kjærsgaard en så stor ubegavethed, at hun ikke aner, hvad det er for en gift, hun spreder ud i det danske samfund med de ting, hun siger, ved at sætte folk op mod hinanden, skabe forestillinger og fjendebilleder i en grad, som er fuldstændig utilstedelig, og det kan godt være, den ubegavethed oven i købet kan kombineres med noget andet.
Og der vil komme folk hertil, der har det aldrig så ringe, som har det 100 gange værre end en dansker, en rigtig dansker, men det tæller ikke, for de er undermennesker.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-10-07:
En gang imellem kan jeg godt undre mig, når jeg hører en politiker som fru Mimi Jakobsen, over, at man en gang imellem skal høre, at det er Dansk Folkeparti, der er hadefuldt.
Altså det, jeg oplevede her på talerstolen, var da, hvad jeg vil kalde en svada.
Men jeg synes bare, det var en underlig måde at argumentere på, og det har jeg meget ofte syntes i forhold til fru Mimi Jakobsens sprogbrug.
Mimi Jakobsen (CD), 1999-10-07:
Det vil jeg bestemt ikke afvise; vi vender som sagt tilbage
til sagen.
Men jeg vil gerne sige til hr. Sjursen, at det, der sådan set skræmte mig mest i det referat, vi fik fra hr. Duetoft, da han kom tilbage fra de her møder, var, at hans konklusion var, at i alle de her sager kunne der være truffet en anden afgørelse inden for lovens rammer. Og det giver jo anledning til i hvert fald at se på administrationen. Hr. Estrup nikker måske til det her, jeg har ikke selv deltaget i møderne, men sådan blev det refereret for mig, at afslaget lige så godt kunne have været et tilsagn eller et ja inden for lovens rammer.
Og så er der altså al mulig grund til at se på administrationen, så er det jo ikke loven lige på det punkt.
Frank Aaen (EL), 1999-10-07:
Jeg prøver jo sådan set med et forslag til vedtagelse i dag at få forhindret, at ældre bliver bange for, at der ikke er hjemmehjælp til dem, når de har brug for det.
Og så må jeg sige, at jeg altså er beskæmmet over, at finansministeren og nu også Det Radikale Venstre ikke ved, hvad det er, vi snakker om.
Der er ingen, der i dag betaler for rengøringen, før de er 67, og så lige pludselig får den gratis, når de er pensionister.
Altså hjemmehjælp kan i virkeligheden tildeles alle pensionister, også dem, der er under folkepensionsalderen.
Og får man tildelt hjemmehjælp, så er den gratis, uanset hvilken alder man har.
Og kan man ikke få tildelt hjemmehjælp, så betaler man for den, uanset hvilken alder man har.
Elisabeth Arnold (RV), 1999-10-07:
Jeg er fuldstændig enig med hr. Frank Aaen i, at der er visse partier, der her i dag i debatten har spillet på frygten for volden, frygten for kriminaliteten, frygten for de fremmede.
Det har været ubehageligt, og det har været meget frastødende at overvære den fokusering på dette problem.
Jeg synes til gengæld, at hr. Frank Aaen har været med til at fokusere på frygten for at blive gammel.
Det kan lyde, som om vi alle sammen skal være frygtelig bange for at blive pensionister, for vi bliver nok både syge og svage og fattige, den dag vi fylder 65.
Men vi ved jo godt, at sådan er det ikke.
Fremtidens pensionister bliver lige så forskellige som fremtidens ikkepensionister.
Derfor er mit spørgsmål: Hvordan kan det være så forfærdeligt, at man måske skal betale et vist beløb for de ydelser, som man i øvrigt, når man er under 65, betaler gladeligt for, f.eks. rengøring?
Jeg har svært ved at forstå, hvorfor det skal være så frygteligt, at velstillede pensionister, som vi bliver flere og flere af, skal betale et gebyr eller en eller anden form for brugerbetaling for nogle ydelser, som de udmærket godt kan betale for.
Jeg forstår ikke, at hr. Frank Aaen vil være med til at gøre den ældre generation til fuldstændig hjælpeløse, syge og forfærdelig begrædelige, for sådan er det jo ikke.
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Man kan jo af og til forundres, for når hr. Thulesen Dahl bruger udtrykket at tage skeen i en anden hånd, kan det godt være, at det ikke er helt det samme, som at de skal have nogle bank.
Men det er dæleme ikke ret langt fra, og det er i hvert fald det indtryk, jeg får, at det her kun drejer sig om, at der er nogle, der skal have at vide, hvor bordet skal stå, og at det er politiet alene, der skal tage fat i de problemer.
Fornuftige politifolk - og dem er der rigtig mange af -
ved heldigvis, at det her er langt mere kompliceret, end hr. Thulesen Dahl gør opmærksom på.
Derfor er det også godt, at vi nu får gjort opmærksom på, at SSP-samarbejdet er en vigtig del af det, vi skal have mobiliseret for at få taget hul på problemerne i tide, inden de når så langt.
De sociale og de uddannelsesmæssige sider er helt afgørende for integration af såvel anden- som tredjegenerationsindvandrere, men også afgørende for nogle af de danskere, som ikke kan tilpasse sig.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-10-07:
Jeg vil meget gerne danne en læsegruppe med hr. Estrup.
Så kan vi sætte os i gemakkerne herinde bagved, og så kan vi gennemgå debatten.
For jeg var absolut lige så forbløffet, som hr. Estrup er nu over at høre sine egne udtalelser, som jeg var, da jeg hørte dem første gang.
Jeg er meget glad for, at man anerkender, at der er et stort problem, og det er vel så også et udtryk for, at man står bag de ting, der blev sat i gang.
Sagen er bare, at det, man så beslutter - det, regeringen vælger at gøre, og som hr. Estrup jo står bag - er, at nu skal der laves handlingsplaner, så vi kan få tingene analyseret.
Mener hr. Estrup ikke, at der er lavet handlingsplaner nok, og at der nu er brug for handling? Det er fuldstændig korrekt, som hr. Estrup siger, at der ikke er tale om, at nogle skal have nogle bank, og det var heller ikke et citat, hr. Estrup kom med; det er der ikke nogen der har foreslået.
Men det er jo sådan en god måde at debattere på: Man kan lægge nogle ord i munden på nogen, og så kan man tage afstand fra dem bagefter.
Men er hr. Estrup ikke enig i, at vi har brug for at tage skeen i den anden hånd og have en helt anden, konsekvent holdning over for de mennesker, der laver kriminalitet her i samfundet, specielt voldskriminalitet?
Jeg savner at høre det krystalklart og med understregning, lige så vel som andre har forsøgt at få det at høre, og jeg er bange for, at når vi ikke hører det fra hr. Estrup, er det i virkeligheden, fordi den samlede regering ikke står bag det afsnit i statsministerens åbningstale.
Ja, man kan jo ikke klage over manglende bevågenhed her i dag, og det er jo godt nok.
Men jeg synes, nogle af de udtryk, som hr. Estrup fik brugt i sin ordførertale, er lige skrappe nok. Hr. Estrup sagde blandt andet, at Dansk Folkeparti spiller på frygt og afmagt, og jeg bliver nødt til at prøve at sende bolden retur til hr. Estrup og spørge, om det ikke lige præcis er afmagt, der kendetegner Det Radikale Venstre, når det kommer an på spørgsmålet om vold, kriminalitet, problemer med andengenerationsindvandrere osv. i det danske samfund.
Jeg må henlede opmærksomheden på, at da vi senest diskuterede det spørgsmål, også med Det Radikale Venstres ordfører, i forbindelse med finanslovdebatten den 7. september her i huset, spurgte jeg direkte den radikale ordfører, om det ikke var uacceptable forhold, vi så blandt andet i Odense, og jeg kan tydeligt huske, at jeg fik det svar, at det var det ikke ifølge Det Radikale Venstre.
Det var ikke uacceptable forhold.
Så undrer jeg mig jo, når jeg hørte statsministerens åbningstale her forleden og hører de kommentarer, hr. Estrup har her i dag.
På den baggrund bliver jeg nødt til at spørge hr. Estrup: Står hr. Estrup og Det Radikale Venstre ikke bag den åbningstale, statsministeren holdt?
Jørgen Estrup (RV), 1999-10-07:
Der er én ting, der er helt afgørende, og som jeg også synes har været afgørende for den debat, som er forløbet i pressen i den seneste tid.
Det er, at der kommer et reelt indhold i kvaliteten af aktiveringstilbudene.
Det er ikke aktiveringen som sådan, der er noget galt med, men det er kvaliteten af den; det er sikkerheden for, at så mange kvalitetsbevidste entreprenører på aktiveringsmarkedet så at sige får lov til at virke og give deres bidrag til, at de enkelte oplever, at de faktisk får et udbytte af det, og at vi får stoppet nogle af det bevidstløse aktiveringsforløb, som stadig er der.
Jeg ville måske ikke have brugt udtrykket »de stive regler«, for det kan man jo altid diskutere;
men jeg vil under alle omstændigheder understrege, at der er brug for en helt anden kvalitet end den, vi har i dag.