Frank Jensen (S), 2000-02-29:
Oven i det har vi her i Folketinget så fastlagt bestemmelser for, hvornår folk kan få statsborgerskab, hvis de er dømt for kriminalitet.
De skal udstå en karenstid, og så er det, jeg siger: Skal der ikke være de samme regler gældende for folk af en anden hudfarve, der ikke er født her i landet?
Altså at hvad de har begået engang for mange år siden, nu må være glemt?
Jeg spørger, om den konservative ordfører er enig med den tidligere konservative partileder i denne retspolitiske grundopfattelse.
Det var blot det spørgsmål, jeg stillede, jeg lagde ikke nogen vægt på det, der er årsag til, at folk begår kriminalitet.
For mig at se er kriminalitet - og her tror jeg, hr. Helge Adam Møller og jeg er fuldstændig enige - noget, vi af al kraft skal bekæmpe.
Når man først har begået den, skal der straffes og strafforfølges effektivt og ordentligt af de retshåndhævende myndigheder, altså politi, domstole og fængselsvæsen.
Den opfattelse tror jeg hr. Helge Adam Møller
og jeg fuldt ud deler.
Men hvad med den retspolitiske grundopfattelse, som findes hos den tidligere partileder, hr. Per Stig Møller? Findes den også hos den anden hr. Møller i den konservative gruppe?
Man kunne forstå den tale, hr. Helge
Adam Møller holdt her i Tinget i dag, sådan, at det ikke er tilfældet.
Blot for at få dette på plads.
Så må jeg sige med hensyn til den mangel på klarhed, som hr. Helge Adam Møller i hvert fald i dag har været med til at kaste over ansøgernes sprogfærdighed, at jeg gerne vil prøve at kaste lys over sagen.
Enhver, der søger dansk indfødsret, skal til en samtale hos politiet.
Hver eneste ansøger skal til en samtale hos politiet, og ude i samtlige politikredse er der personer, der gennemfører de samtaler for at sikre, at folk ubesværet kan gennemføre samtaler på en måde, hvor man både kan forstå hinanden og også kan kommunikere på en uhæmmet måde uden sprogmæssige problemer med hensyn til at forstå og udtrykke sig.
Der er hvert år 1.500 personer, der får afvist deres ansøgning om statsborgerskab på det grundlag, og de kan så forsøge at få adgang til en samtale i Justitsministeriet.
Den mulighed foreligger, hvis det er sådan, at man mener, at man faktisk godt kan gennemføre en sådan samtale.
Det er faktisk en betingelse for at kunne få statsborgerskab, at man kan gennemføre den samtale, så derfor skal man ikke stå her på landets fornemste talerstol og negligere det forhold.
Som fru Dorte Bennedsen var inde på tidligere, giver Folketinget i nogle ganske særlige tilfælde en dispensation fra det krav, men det har jo undtagelsens karakter. Til hr. Tom Behnke skal jeg sige, at reglerne for, hvornår domstolene kan dømme folk, der har begået kriminalitet, til udvisning, reguleres af udlændingelovgivningen, og det ved hr. Behnke alt om. Det er altså henlagt til domstolene gennem bestemmelserne i udlændingeloven at dømme folk, der har begået den type kriminalitet.
Nu henhører det jo under en anden ministers ressort, men jeg kan da se af de udvisningsdomme, der falder ved domstolene, og som jo for en dels vedkommende jo efterhånden er blevet prøvet ved Højesteret, at folk bliver dømt til udvisning i både narkosager og andre typer af kriminalitetssager.
Jeg er helt tryg ved, at det henlægges til domstolene at træffe de konkrete afgørelser.