Jann Sjursen (KRF), 2003-09-09:
Lad mig indledningsvis konstatere, at det ikke bliver med Kristeligt Folkeparti, at den samlede finanslov skal afstemmes.
Det er næppe den store overraskelse for Tinget her, og det skyldes jo især, at Kristeligt Folkeparti ikke er enig i den forudsætning, der ligger til grund for bl.a. finansloven, men også for hele regeringens politik, nemlig at dogmet om skattestoppet skal fastholdes.
Vi har for længst sagt fra i forhold til skattestoppet, og det gør så også, at vi ikke kan være en del af en samlet finanslovaftale.
Alligevel vil jeg godt understrege, at Kristeligt Folkeparti er parat til at trække i arbejdstøjet også i forhold til de forhandlinger, der forestår omkring næste års finanslov.
Vi forventer, at det vil være muligt også for Kristeligt Folkeparti at indgå flere delaftaler og forlig med regeringen, hvilket jeg skal komme ind på i det følgende.
Først og fremmest vil jeg pege på, at et af de oplagte områder for forlig også med Kristeligt Folkepartis deltagelse er, når det gælder kriminalforsorgen og politiet.
Vi er allerede i dag med i forliget omkring kriminalforsorgen, og i og med at regeringen har besluttet sig for at afsætte
flere penge til kriminalforsorgen og politiet, er der muligheder på dette område.
Men jeg vil godt understrege, at der er brug for også at afsætte flere penge end de 550 mio. kr., regeringen har afsat til et løft for kriminalforsorg og politi.
Det er nødvendigt at afsætte penge til en vedligeholdelse af bl.a. vores fængsler, at sikre et bedre arbejdsmiljø ikke mindst for fængselsfunktionærerne, at behandlingsinitiativer bl.a. i forhold til narkomaner i fængslerne kan forbedres, og at vi også får en kriminalforsorg i frihed, som kan være med
til at sikre en god udslusning af de indsatte, der gør, at de kan påbegynde en tilværelse, der løber ad en kriminalitetsfri løbebane
Regeringen spiller her ud med noget, der kunne ligne en status quo, og det synes vi faktisk er skuffende, især når vi tænker på, at det er en borgerlig-liberal regering, der sidder nu, og som jo i virkeligheden må have det som første prioritet at sikre lov og orden.
Vi mener ikke, at finanslovudspillet er godt nok på dette område, slet ikke når man betænker den kæmpe overarbejdspukkel, som politiet har skubbet foran sig i de seneste par år, og som i øjeblikket fører til, at mange betjente simpelt hen er sendt på afspadsering og dermed ikke er synlige for befolkningen, som ellers har store forventninger til, at netop den nuværende regering må kunne sikre et mere synligt politi.
Vi mener fra Kristeligt Folkepartis side, det er vigtigt at give politiet et markant løft ikke bare i byområderne, men også i landdistrikterne i forhold til at sikre, at borgerne ikke griber til det ypperste våben på det her område, nemlig selvtægt.
Det synes vi at vi kan spore tendenser til, og derfor er det vigtigt, at vi får givet politiet et markant løft, så politiet ikke bare kommer til at optræde, når konfrontationer med borgere er indtruffet, men også i forhold til de forebyggende og tryghedsskabende opgaver, som er så vigtige for et retssamfund.
Derfor indeholder det forslag til finanslov, som Kristeligt Folkeparti har fremlagt, også et løft ikke mindst på politiets område, men også i forhold til kriminalforsorgen.
Men vi vil tage aktivt del i de forhandlinger, der nu foregår - for de er jo allerede påbegyndt - med henblik på at sikre solide aftaler ikke mindst på disse to områder.
Et vigtigt tema i forhandlingerne i dag har jo været spørgsmålet omkring ledigheden, som jo desværre øges i denne tid.
Om end det ikke er så markant, som det har været for år tilbage, er der alligevel grund til at sige, at enhver ledig er en ledig for meget.
Vi har fra Kristeligt Folkepartis side medvirket til at deltage i forliget omkring »Flere i arbejde«.
Derfor er det også med en vis forundring, at vi ser, at regeringen nu spiller ud på dagpengeområdet med besparelser på 800 mio. kr.
Vi havde egentlig haft en forventning om, at disse forslag, som regeringen måtte ønske at drøfte med Folketingets partier, først og fremmest var taget op med partierne i forligskredsen.
Jeg vil godt sige, at de forslag, som vi hidtil har set fra regeringens side, ikke er Kristeligt Folkepartis kop te. Vi vil ikke afvise, at der kan være noget misbrug at komme efter på det her område, men vi har overhovedet ikke forventninger om, at vi når op i nærheden af de 800 mio. kr. i besparelser, som regeringen forestiller sig på dette område.
Vi har i vores finanslovudspil givet tre områder hovedprioritet.
Det første område er, at vi skal forstærke vores ansvar for børnene og børnefamilierne, og der har vi afsat 1,3 mia. kr. i alt.
Vi skal for det andet styrke det globale ansvar for de allerfattigste, hvor vi vil forbedre i forhold til regeringens finanslovforslag med 1,5 mia. kr. Endelig mener vi også, at det er vigtigt, at vi tager vores ansvar for de svageste i vores eget samfund mere alvorligt, og til det formål afsætter vi i alt 1,3 mia. kr. Lad mig prøve at konkretisere, hvad det er, vi forestiller os på ikke mindst disse tre områder, som vi gerne ser inddraget i forbindelse med finanslovforhandlingerne.
For det første når det gælder vores ansvar for børnene, har vi i vores finanslovforslag spillet ud med et forslag om en tidskonto, som gør det muligt for børnefamilierne at gå ned i arbejdstid i en periode.
Altså et forslag, som sigter mod at skabe bedre muligheder for at få sammenhæng mellem familieliv og arbejdsliv, også når man kommer ud over den periode, hvor man f.eks. som forældre har barselsorlov.
Vi foreslår, at alle børn ved fødslen tildeles en tidskonto svarende til et halvt års arbejde, som altså gives som en form for orlov, som så kan veksles til deltidsarbejde i stedet for, mod en kompensation svarende til 60 pct. af dagpengemaks.
Børn tilbringer for manges vedkommende de fleste af deres vågne timer i daginstitutionerne, og vi mener, det er vigtigt, at det pasningstilbud, som det offentlige leverer i den sammenhæng, også bliver af kvalitet.
Vi vil gerne forbedre forholdene for de studerende, de uddannelsessøgende forældre, og vi afviser regeringens besparelser på tilskud til familier med flerbørnsfødsler og også den ændrede regulering af børnefamilieydelsen, som regeringen lægger op til.
Vi synes ikke, det er den rigtige vej at gå og da slet ikke for en regering, som ellers ynder at hylde princippet om valgfrihed også for børnefamilierne.
Vi vil gerne give de familier, som ønsker at adoptere et barn, bedre muligheder og synes i virkeligheden, at man burde ligestille muligheden for at adoptere et barn med de offentlige udgifter, der er forbundet med, at forældre vælger at få barn ved hjælp af kunstig befrugtning.
Den anden hovedklump, som Kristeligt Folkeparti gerne vil bringe ind i forhandling omkring næste års finanslov, er vores ansvar for de allerfattigste i denne verden, ikke mindst befolkningerne i udviklingslandene.
Vi afviser de besparelser, som regeringen har høstet på ulands- og Mifresta-rammen det sidste par år.
Vi vil, at ulandsbistanden igen skal op på 1 pct. af bruttonationalindkomsten, og at vi styrker kampen for de allerfattigste globalt, bl.a. ved at bidrage mere til nogle af FN's særorganisationer, men også ved at styrke indsatsen mod hiv og aids, ikke mindst i Afrika, som jo er en alvorlig, hvis ikke den alvorligste trussel mod reel udvikling i disse lande.
Vi er imod regeringens aflivning af Mifresta-rammen.
Uanset det forsøg, regeringen og også regeringspartierne har gjort i debatten i dag for at negligere konsekvenserne af de omlægninger, der er sket, så mener vi, at det er en katastrofe, at regeringen, som ellers vil føre en aktivistisk udenrigspolitik, i den grad vælger at lade de fattigste bøde, for at vi kan finansiere nogle af de opgaver, vi finder skal løses herhjemme i Danmark.
På det sociale område, som er det tredje hovedområde, Kristeligt Folkeparti vil kaste energi ind i i forbindelse med finanslovforhandlingerne, mener vi, det er vigtigt at give de handicappede et løft, at vi tager mere fat på diskussionen omkring at forbedre tilgængelighed for handicappede, ikke kun i offentligt, men også privat byggeri.
Der har vi afsat flere penge.
Vi synes, at der i forhold til de misbrugsproblemer, der er på alkohol- og narkoområdet, skal gøres en stærkere indsats.
Det kan ske ved særlige bevillinger på finansloven, men det kan selvfølgelig også ske ved, at man prioriterer disse områder i forbindelse med satspuljeforhandlingerne.
Og så mener vi, at starthjælpen til flygtninge skal væk.
Vi skal give flygtninge den hjælp, som vi også mener, at danske statsborgere har behov for i tilsvarende situation, nemlig en hjælp på kontanthjælpsniveau.
Lad mig nævne et par andre områder ud over de hovedprioritetsområder, som jeg allerede har nævnt, som vi fra Kristeligt Folkepartis side finder vigtige.
Vi synes, at de besparelser, som regeringen lægger op til på miljøområdet, bl.a. vedrørende programmet for renere produkter og også besparelserne over for Videncenter for Affald og Genanvendelse, er utrolig kortsigtede.
Dem vil vi have annulleret. Vi mener, at de besparelser, som regeringen vil på konsulent- og vikarordninger i landbruget, ikke modsvares af de gevinster, som nogle selvfølgelig får fra landbruget, når jordskatterne sænkes.
Det er faktisk de mindste brug, der bliver ramt her, og vi forstår ikke, at det er dem, som regeringen især er ude efter.
Derfor ønsker vi også at annullere de besparelser, som regeringen foretager på vikar- og konsulentordninger for landbruget.
Jeg vil også godt nævne en ting, som regeringen burde have afsat penge til i sit finanslovforslag, men som man ikke har gjort.
Det er en videreførelse af den aborthandlingsplan, som et bredt flertal i Folketinget besluttede sig for i forbindelse med en forespørgselsdebat, rejst af Kristeligt Folkeparti i 1998.
Bevilligerne udløb her pr. 1/1 i år.
Vi ønsker, at nogle af initiativerne under denne handlingsplan bliver videreført, og at vi får igangsat nogle flere.
Derfor har vi afsat 10 mio. kr. på dette område i vort finanslovforslag.
Vi synes, det er ærgerligt, at vi står over for at tabe mange af de gode erfaringer, vi har på dette område, på gulvet, fordi regeringen ikke har ønsket videreført dem med sit finanslovforslag for 2004. Vi undrer os også såre over, at regeringen igen i år fremsætter et finanslovforslag, hvor der er sparet 1 mio. kr. på støtten til Det Etiske Råd.
Vi er fuldt ud klar over, at regeringen også på dette område har overvejelser i gang om at sammenlægge nogle råd og nævn, og det vil vi godt gå konstruktivt ind i drøftelserne om.
Men Etisk Råd skal virke også fuldt ud i 2004 efter de planer, regeringen har, og derfor synes vi, at det er helt galt, at man lægger op til at spare 1 mio. kr. på rådets arbejde.
Det vil få store konsekvenser for det arbejde, rådet udfører, ikke bare med hensyn til den rådgivning, man kan give Folketinget, men nok så meget i forhold til den folkelige debat, Etisk Råd har mulighed for at være med til at sætte i gang med bl.a. tilskudsmidler og forskellige udspil.
Så også den besparelse vil Kristeligt Folkeparti søge at få annulleret i forbindelse med de forestående finanslovforhandlinger.
Lad mig så også her nævne spørgsmålet omkring portostøtten.
Vi mener fra Kristeligt Folkepartis side, at det næsten forbyder sig selv i en regering, der i sit regeringsgrundlag har sagt, at den vil tilrettelægge en mediepolitik, der bygger på informations- og ytringsfrihed, på mangfoldighed og på alsidighed, både for trykte og elektroniske medieformer, at man så lægger op til de besparelser på portostøtten, som man gør, uanset at der er afsat 31 mio. kr. til en kompensationspulje på Kulturministeriets område.
Vi mener, at den nuværende portostøtte, selv om man selvfølgelig kan have forskellige præferencer i forbindelse med, hvem der får gavn af den, er med til at sikre den mangfoldighed og den alsidighed på de trykte mediers område, som netop omtales i regeringens oprindelige grundlag, og derfor afviser vi den besparelse, som regeringen har lagt op til.
Det er en umulig opgave.
De 31 mio. kr. forslår for det første ikke særlig meget, for det andet bliver det altså også usmageligt smagsdommeri, som regeringen hermed lægger op til, når pengene skal fordeles.
Så må man acceptere det rene snit og altså tage det besparelsesforslag af bordet, som man ellers har lagt op til.
Som jeg sagde indledningsvis, bliver det ikke til en samlet finanslovaftale med Kristeligt Folkeparti, men vi håber og tror på, at det kan lade sig gøre at få ændret ting og sager i regeringens finanslovforslag, som det er fremlagt.
Det vil vi i hvert fald gøre vort til i forbindelse med de forhandlinger, som forestår.
Vi mener, at det er vigtigt, at finanslovforslaget bliver forbedret, ikke mindst i forhold til vores børn og familier, og at vi også får forbedret den internationale indsats, og at de socialt set svageste i vort samfund også bliver bedre stillet end det, der ellers er lagt op til med regeringens finanslovforslag.
Vi håber, at regeringen vil reelle forhandlinger med Folketingets partier, og at man - uanset at skatteaftalen for foråret selvfølgelig allerede lægger stærke bånd på det økonomiske råderum, der må blive i finansloven for 2004, også det politiske råderum, der må være som følge af, at det alene er en aftale med Dansk Folkeparti, der skal udmøntes nu i forbindelse med finanslovforslaget - vil lægge sig i selen for, at man når brede aftaler.
Vi er parate til dette, vel at mærke, selvfølgelig, hvis regeringen er villig til at give de fornødne indrømmelser undervejs, og også hvis regeringen er villig til at vise den fornødne fleksibilitet med hensyn til de forskellige pakker, der er skruet sammen, for der er jo med det forslag, regeringen har lagt frem, skruet forskellige pakker sammen med både det søde og det sure.
Jeg tror, at regeringen må indstille sig på, at den også bliver nødt til at løsne op dér, hvis den ønsker at få bredere forlig end det, der ellers kan øjnes på baggrund af de småpakker, der allerede er skruet sammen fra regeringens side.
Men vi går som sagt konstruktivt til værks i forbindelse
med opgaven, om end der selvfølgelig er betydelige elementer i regeringens finanslovforslag, som vi bestemt ikke har det godt med.