runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Nu blev der slået ret meget på prisstigninger, og så er det, jeg gerne vil spørge hr. Jørn Jespersen: Vil det sige, at der i den tidligere regering aldrig har været prisstigninger på de her områder?
I fald hr. Jørn Jespersen vil sige ja til, at der aldrig har været prisstigninger under den tidligere regering med støtte fra SF, må jeg jo bare spørge: Hvordan kan det så være, at der er så stor forskel i de her priser rundtomkring?
Er det noget, SF har tænkt sig at undersøge, hvordan det kunne opstå under den tidligere regering, hvor det åbenbart er blevet endnu mere skævt?
Hvordan vil man så regulere det?
Skal det komme fra kommunekassen, eller skal der bare en ekstra skat ud til borgerne, eller hvordan har man tænkt sig at gribe den sag an?
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-15:
Man må sige, at der faktisk er sket en glædelig udvikling, også med hr. Jørn Jespersen, for nu kan jeg jo se, at holdningerne til de grønne afgifter er blevet lidt mere fleksible hos hr. Jørn Jespersen, og det er måske »Børnebandens« nytænkning, som har haft en indflydelse.
Det kunne jo også være min, men det er vel nok »Børnebanden«, der har spillet ind der.
Jeg er ganske enig i, at det ikke er alle grønne afgifter, der vender den tunge ende nedad, men jeg forstår stadig væk, at SF og hr. Jørn Jespersen gerne vil indføre nogle nye grønne afgifter, og jeg ved også, at kvælstofafgift er en afgift, som SF slår meget på.
Men ud over kvælstofafgiften - hvis vi holder den udenfor og siger, at det ved vi godt - hvilke andre grønne afgifter kunne SF så tænke sig at indføre, som ikke vender den tunge ende nedad?
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-15:
Det er rigtigt, at der er lagt op til en diskussion omkring grønne afgifter på SF's landsmøde her i bededagsferien.
Det er en skam, at hr. Vesselbo ikke kan deltage, for jeg tror, nogle af de begrundelser, som de omtalte personer kommer med, minder meget om hr. Vesselbos tilgang til tingene, så der kunne jo være en støtte der.
Det synes jeg er for firkantet, men jeg er enig i, at det ikke er dem, hvor der er stigninger umiddelbart i vente.
De har nået det niveau, der er fornuftigt, og bør ikke stige yderligere, for der ville balancen tippe, så den miljømæssige effekt ikke modsvarer udgiften for forbrugerne.
Jeg er ikke enig i, at man kan sige, at de grønne afgifter generelt vender den tunge ende nedad.
Der er eksempler på, at de vender den tunge ende opad, at de er nogenlunde proportionale og dermed neutrale, og der er eksempler på det modsatte.
Men jeg ville da synes, at det ville være godt at få en samlet skattereform, hvor vi kunne styrke de grønne afgifter - det ville nok i høj grad blive på erhvervslivet - men i øvrigt så sammentænke det med et grønt personfradrag og sørge for, at den samlede skat blev lettere i bunden og tungere i toppen.
Men det kræver selvfølgelig en stor, samlet reform.
Fru Nina Berrig stillede ikke noget spørgsmål til mig, så jeg går ud fra, at det var en kommentar. Så skal jeg sige til hr. Jørn Dohrmann, at vi opfatter denne her vedtagelse som meget usikker med hensyn til, hvad der sker med priserne.
Der er ingen sikkerhed for, at regeringen ikke på et eller andet tidspunkt - og slet ikke med så svagt et støtteparti, som der åbenbart er tale om - foretager nogle liberaliseringer af ideologiske grunde, som senere viser sig at have dårlige miljøkonsekvenser og blive dyrere for borgerne/forbrugerne.
Når vi har set på, hvor skidt man håndterede Arrivasituationen, hvor man ikke får den billigste pris, men den dårligste kvalitet, forstår jeg ikke, at hr. Dohrmann ikke er en smule mere bekymret ved at sige ja til en vedtagelse uden at stille nogen krav til den.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Eller hvorfor er SF modstander af den her undersøgelse af, om man ikke kunne lave de her ting lidt bedre og måske lidt billigere?
Synes hr. Jørn Jespersen ikke, at når man skriver, at det skal laves på den økonomisk mest fordelagtige måde, så ligger der i det, at det så ikke bliver dyrere, altså at det laves billigst muligt?
Eller hvordan opfatter SF det forslag
til vedtagelse, der er fremsat af regeringen og Dansk Folkeparti?
Nina Berrig (KF), 2003-05-15:
Det er svært at passe til alle udgiftsforslag.
Hr. Jørn Jespersen efterlyser konkrete udspil.
Vi ønsker en seriøs vurdering af fordele og ulemper, før vi kommer med forslag til forandring og til fornyelser.
Det gælder også nye afgifter eller fjernelse af afgifter.
Eyvind Vesselbo (V), 2003-05-15:
Hr. Jørn Jespersen talte ganske kort om grønne afgifter, og når det ikke blev det dominerende tema - det har det jo normalt været for SF; det har været grønne afgifter og grønne afgifter - hænger det måske sammen med, at jeg har noteret mig, at der er kommet en lidt usædvanlig udvikling i SF, nemlig unge nytænkende mennesker, som går under betegnelsen »Børnebanden«. Jeg vil gerne høre, om hr. Jørn Jespersen er enig med »Børnebanden« i, at de grønne afgifter generelt vender den tunge ende nedad, at de er socialt uansvarlige, og, som det bliver sagt, at SF i alt for mange år har tilgodeset miljøet i forhold til den sociale ansvarlighed.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg skal måske oplyse som en servicemeddelse for den konservative ordfører, at det her plejer at være et konservativt krav, som regeringen netop har skudt ned via en rapport gennem skatteministeren.
Man kan selvfølgelig sige, at det bare er ærgerligt, men det viser bare endnu en gang, at noget af det, der kunne være anvendt aktivt i en grøn markedsøkonomisk retning, hvor man kunne bruge nogle markedsinstrumenter for at gavne miljøet, har regeringen valgt at sige nej til, på trods af at Det Konservative Folkeparti egentlig mange gange har sagt ja.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Nu er det en illusion at tro, at der er noget, der er gratis.
Når man har en genbrugsstation, er der kun borgerne til at betale.
Det vil altså sige, uanset om man kan lide det eller ej, at regningen bliver skrevet ud til de borgere, der er i den kommune, som bruger den genbrugsstation.
Derfor er der ikke noget, der er gratis.
Det, der kan være tale om, som fru Elsebeth Gerner Nielsen taler om her, er måske et midlertidigt lån, eller hvad man vil kalde det.
Jeg kan slet ikke se, hvordan man kan udlægge det, som om det skulle være gratis at bruge en genbrugsstation.
Det er igen en illusion.
Det bliver opkrævet over skattebilletten, så der er kun borgerne til at betale i sidste ende.
Det er altså ikke noget med, at det her er en omgåelse af skattestoppet eller noget som helst.
Det er kun rene fakta, at borgerne skal betale for den vare, de får.
Men vi ønsker, at de betaler mindst muligt, så vi hilser den her undersøgelse eller rapport, eller hvad man vil kalde den, velkommen.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-15:
Det, jeg spurgte til, var skattestoppet, og jeg vil godt give et eksempel: Nede i Sydfalster Kommune i Marielyst har vi en genbrugsstation.
Den drives af kommunen, og det er gratis at komme der og komme af med sit affald.
Så udliciterer vi den, og vi kan sige, at licitationen vindes af SydSlam, det er et godt firma nede på Falster, og SydSlam finansierer derefter genbrugsstationen ved brugerbetaling.
Så får kommunen omkring 800.000 kr. i kassen, som altså før gik til genbrugsstationen.
Betyder skattestoppet så, at de 800.000 kr. skal tilbage i lommerne på borgerne?
Det kan altså godt være, at jeg kommer til at betale, når jeg kommer ned om søndagen med mit affald, men til gengæld kan jeg se frem til en skattelettelse.
Jørn Dohrmann (DF), 2003-05-15:
Det er faktisk det samme, som miljøministeren helt klart giver udtryk for her.
Der skal jo ikke ske nogen prisstigninger ud fra det, vi har lagt frem her.
Vi har sagt, at vi simpelt hen bare ønsker et eftersyn, så man ligesom får set efter, om det bliver lavet på den økonomisk mest fordelagtige måde.
Dermed ligger der jo heller ikke i det, at det giver prisstigninger.
Det er noget vrøvl at sige heroppefra.
Til det dér, som fru Elsebeth Gerner var inde på, at kommunerne skulle spare nogle penge, kan man sige: Jamen er det rimeligt, som miljøministeren var inde på, at kommunerne kan lægge de penge ned i en kasse og så kan optage lån, fordi de har de her penge?
Er det rimeligt, at kommunerne ligesom bruger borgernes penge, de, der egentlig ejer kloakkerne, på sådan nogle ting?
Lad os da få det her kigget efter, lad os få set på, om det kan løses på en økonomisk bedre måde.
Kan borgerne slippe billigere?
Det kommer jo an på, hvordan man stiller en kontrakt op.
Jeg giver spørgerne fuldstændig ret i, at der er
mange kommuner, der måske ikke er gode nok til at lave kontrakter, men der kan man jo få nogle rådgivningsfirmaer, som kan være med til at stille de kontrakter rigtigt op.
Jeg tror endda, at det ville være en fordel, at man gjorde det allerede i dag, uden at vi egentlig gik ind og sagde, at nu ville vi gerne have hele markedet undersøgt.
Man skulle for længe siden have gjort det, for der er garanteret nogle kommuner, der kunne have gjort det meget bedre, end de gør i dag.
Det, vi ønsker med det her, er, at det skal laves på den økonomisk mest fordelagtige måde, som der står i forslaget til vedtagelse.
Dermed er det jo ikke på forhånd besluttet, at der er nogle ting, der skal sælges eller privatiseres, eller hvad man nu vil kalde det.
Det er kun et eftersyn, og det hilser vi velkommen.
Peder Sass (S), 2003-05-15:
Sådan var det, og man reducerede også bevillingen med en beløbsstørrelse, som vi tidligere har omtalt.
Det er også fakta.
Men jeg vil så også godt svare på spørgsmålet, om organisationerne kunne gøre det, hvis de lagde sig i selen.
Der er flere, der giver udtryk for her, at det ville være godt med en dialog med idrætsorganisationerne.
Det har tidligere kulturministre jo prøvet med forskelligt held.
Måske kan vores nuværende kulturminister komme i dialog med organisationerne om, at der herfra med det sundhedspolitiske program, som regeringen jo har fremhævet som vigtigt og sammen med de udviklingsprojekter, der køres i Undervisningsministeriet, måske kan skabes et grundlag for, at vi kan lave noget sammen med idrætsorganisationerne og ad frivillighedens vej nå frem til, at der sker et udviklingsarbejde mod de fælles mål, som vi vel egentlig alle sammen står for.
Vi synes bare, at IPIP gav så mange gode erfaringer, at nogle af dem burde have haft mulighed for at blive videreudviklet i en sådan særlig projektform.
Til hr. Leif Mikkelsen: Jamen i ethvert samfund, i enhver finanslov stilles der jo betingelser med hensyn til, hvordan vi anvender vores penge i samfundet.
Vi deler ikke bare check ud til højre og venstre, der er også engang imellem nogle ideer med de ting, vi gør.
Så jeg vil sige, at vi er tilhængere af dialogen, vi er tilhængere af frivilligheden, men engang imellem er man altså også nødsaget til at stille nogle forudsætninger op, når man bliver tildelt store bevillinger.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-15:
Jeg fik ikke svaret hr. Jørn Dohrmann før, så jeg håber, at formanden lige tillader, at jeg gør det her.
Svaret er ganske kort.
Selve den belysning af, hvorvidt prisstrukturen afspejler ineffektivitet, om man kunne organisere det anderledes, har vi sådan set ikke noget imod.
Det synes vi er en god idé.
Det, vi er bange for, er, at der reelt er truffet en beslutning om liberalisering af ideologiske grunde, og at det så medfører højere priser.
Hans Christian Schmidt (V), 2003-05-15:
Det har jeg læst op to gange, og jeg vil bare sige, at det stadig væk er sådan.
Hr. Keld Albrechtsen anvender en talemåde, og jeg kender den godt.
Den går ud på, at man siger: Nu siger ministeren.
Det indikerer, at ministeren nu er kommet i tanker om noget helt nyt.
Det skal hr. Keld Albrechtsen jo have lov til at sige, men det var ikke det, der blev sagt.
Det vil stadig væk være sådan, at hr. Keld Albrechtsen bliver inviteret, og jeg ved, at hr. Keld Albrechtsen kommer, for det har han jo gjort alle de andre gange, så det vil også ske her.
Men det vil være sådan, og det er derfor, jeg har svaret, når man har spurgt til det: Når man går sammen om at stemme for sådan et forslag til vedtagelse for at prøve at sætte det i gang, er det klart, at så starter man også med at diskutere det.
Men jeg synes altså ikke, at det forslag til vedtagelse, som bliver foreslået, er godt.
Jeg synes, at det, der nu forhåbentlig bliver vedtaget af de partier, der har tilkendegivet, at de vil det, har det der, at det går længere på den økonomisk mest fordelagtige måde.
Nu er det jo interessant, at hr. Keld Albrechtsen udmærket godt ved, at han bliver inviteret over til forhandlinger med miljøministeren.
Det er hr. Keld Albrechtsen jo også blevet i en række tilfælde, så der er intet problem i det.
Det vil hr. Keld Albrechtsen blive igen.
Men jeg sagde, hvem man startede med.
Det kan da ikke undre, at man starter med dem, som siger: Vi stemmer for det her forslag til vedtagelse, for vi synes, det er en god idé at gå i gang. Det ville da være underligt at starte med alle dem, som nu har gjort meget ud af at sige, at det er en rigtig dårlig idé, at I gør det, og I kan heller ikke finde ud af det, og det er også noget skidt og alt det.
Skulle man så starte med at sige: Det må være dem, man kan lave en løsning med?
Hr. Keld Albrechtsen vil - som med alt det andet - også blive inviteret her.
Sagt til hr. Keld Albrechtsen: Der skal mere drive over det, altså man må godt have højere mål.
Man kan f.eks. sige, at man kan blive mere effektiv.
Det kan være, at priserne kan blive lavere, bare det kommer borgerne til gode, og bare miljøet ikke taber på det.
Det var jo det, der var problemet, vil jeg sige til hr. Keld Albrechtsen.
Men jeg vil nøje lægge mærke til, når der bliver stemt, for hvis hr. Keld Albrechtsen har en anden holdning og siger, at lad os da prøve det alligevel, jamen så synes jeg jo, at det er fint.
Og hvis hr. Keld Albrechtsen kan gå ind for, at priser ikke må stige, hvorfor kan hr. Keld Albrechtsen så ikke tage det sidste lille nøk og gå med til, at det går an at risikere, at de kan falde.
Så synes jeg, at hr. Keld Albrechtsen og jeg har nået det sammen, og det synes jeg ville være godt.
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-15:
Men så må vi jo se, hvad der kommer ud af det, men der er en ting ved fremgangsmåden, som undrer mig.
Jeg vil godt spørge ministeren, hvorfor man har valgt den fremgangsmåde.
Så er det bare en kilde til undren for mig, hvorfor man så har udvalgt en bestemt kreds af partier, som man har forhandlet med på forhånd og fastlagt et forslag til vedtagelse med?
Så spørger vi andre meget beskedent i den her debat, om vi kan få indføjet nogle enkelte ting, som man endda siger man selv er enig i.
Jeg kan huske, at hr. Dohrmann i debatten sagde, at der ikke skulle være prisstigninger som følge af de ting, der skulle laves.
Næh, det kunne der ikke tages hensyn til, heller ikke selv om man påstod, at man selv gik ind for det.
Bagefter får vi at vide, at når vi så ikke vil stemme for det forslag, som vi ikke er blevet indbudt til at drøfte, og som man kører hen over hovedet på oppositionen, så skal der ikke forhandles yderligere med oppositionen.
Sagt til ministeren: Jeg synes ikke, det ser pænt ud, og det er ikke det, man ved højtidelige lejligheder kalder det samarbejdende folkestyre.
Men det er jo et politisk valg.
Det kan ministeren jo gøre, men jeg synes ikke, at det ser kønt ud.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-15:
Sagt til hr. Jørn Jespersen: Sådan kan der jo være mange ting, der er uforståelige, men jeg vil gerne efterfølgende give hr. Jørn Jespersen en kopi af min ordførertale, for så kan hr. Jørn Jespersen se, hvad jeg har udtalt her fra Folketingets talerstol.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-15:
Den her rapport skulle være kommet sidste efterår.
Den blev mere end ½ år forsinket, og så står der intet konkret i den.
Det har ikke noget at gøre med at tænke sig om.
Det har noget
at gøre med at skyde ting til hjørnespark, sende ting i udvalg, sætte undersøgelser i gang.
Det er et rent vadested!
Der er ingen proces i det her.
Der er tale om en handlingslammet regering, som ved en fejl i sit regeringsgrundlag er kommet til at skrive, at man ønskede at styrke den grønne markedsøkonomi, og da man kom til at tænke over det, fandt man ud af, at det er alle de ting, man har modarbejdet i årevis: Det er brug af grønne afgifter på en begavet måde, det er styrket grøn offentlig indkøbspolitik, det er udvikling af renere teknologi og tilskyndelse til at gøre dét, det er øget gennemsigtighed i form af bedre miljømærkning; det er alt det, Venstre har været imod, og derfor har man selvfølgelig måttet lave sådan en tynd rapport uden indhold.
Det er uforståeligt.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-15:
Fru Pernille Blach Hansen spørger om vores fingeraftryk i det forslag til vedtagelse, som ligger.
Det er jo sådan, at man, når man laver sådan en vedtagelse, sætter sig sammen, og så aftaler man, hvad man kan blive enig om.
I Kristeligt Folkeparti er vi faktisk også kommet med bidrag til det forslag til vedtagelse.
Det er blevet til i et samarbejde, og derfor står vi ved det.
Når det gælder hr. Jørn Jespersen, er det faktisk Kristeligt Folkepartis vurdering, at de tiltag, der er, de initiativer, der er taget, og de undersøgelser, som er sat i gang, er meget væsentlige for, at det kan lykkes at gøre de rigtige tiltag, når den tid kommer. For os er det faktisk vigtigt, at der sker en proces, før man beslutter sig.
For andre partier er det åbenbart vigtigere at beslutte sig, før man sætter processen i gang.
Jørn Jespersen (SF), 2003-05-15:
Det, der undrer mig mest, er, at Kristeligt Folkeparti er tilfreds med de konkrete forslag, der er i rapporten.
Vi har meget svært ved at finde de konkrete forslag.
Vores kritik går ikke på, at man vil have en grøn markedsøkonomi, tværtimod, det er vi meget tilhængere af.
Men vi kritiserer, at man på 1½ år ikke har kunnet finde ud af at komme med mere konkrete forslag.
Så hvad er det, der er så begejstrende for Kristeligt Folkeparti omkring brugen af grønne afgifter på en bedre måde, omkring offentlig grøn indkøbspolitik, om at styrke udviklingen af ren teknologi og fremme den med markedsmæssige kræfter, om at øge gennemsigtigheden på markedet i form af bedre miljømærker osv.?
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg vil gerne spørge for tredje gang: Hvor er
For så vidt jeg kan se, er der ingen bindinger overhovedet.
Der er overhovedet ingen begrænsninger på, hverken i forhold til den prismæssige konsekvens, det her får for forbrugerne, eller i forhold til miljøet.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-15:
Tak til fru Pernille Blach Hansen for tilbuddet.
Vi overvejer da altid gode tilbud i Kristeligt Folkeparti, men lige i det her tilfælde holder vi nu fast ved den alliance, som vi har på det her område, for vi mener faktisk, at der er sat nogle tiltag i gang, som gør, at der vil komme en forskel, og der er et område her, som er væsentligt at få set på, så vi netop kan koble det at få mest for pengene og få mest for fremtiden, og det er det, det drejer sig om for Kristeligt Folkeparti.
Det gør ikke noget, at vi gør det så billigt som muligt, hvis vi samtidig gør tingene så godt som muligt.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg ville gerne spørge Kristeligt Folkepartis ordfører om, hvor styringen af regeringen så ligger i det forslag til vedtagelse, Kristeligt Folkeparti er medforslagsstiller til, for det var jo det, ordføreren netop sagde: man ønskede at være med til at styre.
Så vidt jeg kan se, er der ingen styring overhovedet i det her, det er alene regeringens forslag til vedtagelse, og derfor vil jeg gerne spørge: Hvor er Kristeligt Folkepartis fingeraftryk i det forslag til vedtagelse, der her er fremsat?
Jeg ville gerne for det andet sige, at hvis Kristeligt Folkeparti har fortrudt og nu synes, at vores forlag til vedtagelse i virkeligheden er bedre end regeringens, så synes jeg da, at vi skulle sætte os sammen og finde ud af det, for så er jeg sikker på, at Kristeligt Folkeparti er meget velkommen.
Det er aldrig for sent at støtte det bedste forslag til vedtagelse.
Mogens Nørgård Pedersen (KRF), 2003-05-15:
Det er egentlig for mig at se ganske enkelt, men åbenbart ikke for fru Pernille Blach Hansen, for det, det handler om, er jo, at de initiativer, som regeringen har taget på det her område, synes vi faktisk er ret gode, og den udvikling vil vi gerne være med til at styre i stedet for bare at afkoble os fra indflydelse på det her område.
Pernille Blach Hansen (S), 2003-05-15:
Jeg bliver egentlig altid så glad, når jeg hører hr. Mogens Nørgård Pedersens ordførertaler, men jeg bliver bare så ked af det, når jeg ser, hvad han stemmer, for det ender altid med, at det er det forkerte, og Kristeligt Folkeparti har desværre i miljødebatten konsekvent placeret sig på det forkerte hold; det lyder godt, men det ender så skidt.
Derfor vil jeg gerne bede Kristeligt Folkepartis ordfører om at forklare, hvad årsagen er til, at man har valgt at støtte regeringens forslag til vedtagelse.
Hvor er det særlige fingeraftryk fra Kristeligt Folkeparti på regeringens forslag til vedtagelse
, og hvorfor kunne Kristeligt Folkeparti ikke gå med på det forslag til vedtagelse, vi har fremsat?
Keld Albrechtsen (EL), 2003-05-15:
Når jeg bliver spurgt, om man ikke kunne forstille sig, i hvert fald i teorien, at en privatisering kunne medføre en forbedring og lavere priser, så må jeg svare jo.
Da jeg var ung student på Aarhus Universitet, så langt tilbage som ingen længere kan huske, blev disse gamle teorier af Adam Smith gennemgået, og da fik jeg at vide, at hvis man havde denne frie konkurrence, ville priserne falde, og at bare man havde denne markedsøkonomi, ville alt blive fryd og gammen, og vi behøvede slet ikke den ækle stat. Det har desværre vist sig, at disse teorier, når de blev forsøgt gennemført i praksis, ikke virker.
Jeg ved ikke, om der er nogle positive eksempler på privatisering.
Jeg har i hvert fald ikke kendskab til dem.
Der er forsøgt med rengøring på sygehuse; meget dårlige eksempler.
Der er forsøgt med overtagelse af plejehjem; meget dårlige eksempler.
Der har været nævnt jernbaner, affaldsliberalisering og meget andet i England og andre lande; meget dårlige eksempler.
Jeg kan ikke lige komme på nogen eksempler på succesfuld privatisering.
Men det er da muligt, der er nogle i salen, der kender et eller andet eksempel.
Det ville jo være mærkeligt, hvis der overhovedet ikke var bare ét eksempel. Det vil jeg da medgive.
Måske et lidt statsstøttet eksempel.
Det må jeg bare indrømme.
Jeg har ikke kendskab til det.
Det må jeg blankt erkende.
Men jeg har kendskab til stribevis af privatiseringer, som har givet dårlige resultater.
Elsebeth Gerner Nielsen (RV), 2003-05-15:
Hr. Jørn Dohrmann spurgte tidligere i debatten, og jeg følte mig helt hensat til en fjern, men dejlig tid: Kan vi ikke gøre det lidt bedre?
Jeg synes stadig væk ikke, jeg har fået svar på, om det rent faktisk ikke er sådan, at man godt kunne tænke sig, at ved at udlicitere en opgave fik vi den løst billigere og bedre?
Kunne man ikke forestille sig det?
Men fordi man er uheldig nogle gange, er det vel ikke ensbetydende med, at man skal opgive en idé.
Der findes jo også masser af eksempler på, at udliciteringer rent faktisk har ført til gevinster, at skatteborgerne har fået lige så meget miljø for pengene, som de tidligere har fået, samtidig med at der er sparet nogle penge.
Ministeren var inde på nogle eksempler i sin tale.