runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-24:
Jeg vil gerne have ministerens kommentar til, at det der tal på 2 mia. kr. er udregnet efter et måltids pris på 20 kr., men at man med de erfarinM039s33743417tojo.fm Page 3383 Tuesday, August 16, 2005
9:41 AM
ger, man har fra Århus Kommune, hvor man har skolemadsordninger, regner med ca. 12-15 kr. pr. måltid; der er prisen væsentlig lavere for det her gratis madtilbud
Hvad er ministerens kommentar til den divergens i tallet for de tiltag, der rent faktisk fungerer i landet nu, og så det tal, ministeren refererer til, som bygger på en langt højere pris?
Men hvis det er sådan, at man for – jeg tror, der blev sagt – 12-15 kr. om dagen kan tilbyde det, så vil jeg sige, at så er det jo i hvert fald meget overkommeligt for forældrene at betale for det, for det er jo ikke mere, end man skulle betale for en madpakke, man alligevel giver børnene med hjemmefra.
Derfor synes jeg kun, at det bekræfter, at det har forældrene selvfølgelig råd til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 62
Kim Andersen (V), 2005-05-24:
Fra Venstres side mener vi ikke, at der er brug for, at vi afbryder forhandlingerne i den her sag.
Hver sten er vendt, og vi er parate til at afgive vores stemmer.
Hermed sluttede forhandlingen om forslaget om standsning af lovforslagets behandling og henvisning til fornyet udvalgsbehandling.
Afstemning
Pernille Vigsø Bagge (SF), 2005-05-24:
Det er rigtigt nok, hvad ministeren siger, at det ikke er gratis, det koster nogle penge.
Men med det regnestykke, jeg har set, vil det kunne betale sig simpelt hen at indføre den her ordning på sigt, fordi samfundets udgifter til forebyggelse og behandling af overvægt langt overstiger, hvad det her vil koste at indføre.
Så vil jeg gerne have ministeren til at kommentere den positive effekt på indlæringsevnen, som det her trods alt har, hvilket også er bevist.
Den sammenhæng er der selvfølgelig.
Men det ændrer ikke ved, at jeg mener, at det er rimeligt nok at sige, at forældrene må betale for den mad, som børnene får henne i skolen.
Det skal ikke være en offentligt betalt ordning.
Det ville, kan jeg oplyse, koste – hold nu godt fast – 2 mia. kr. om året, hvis vi skulle etablere en madordning i stil med den, de har i Sverige, og det passer i øvrigt fuldstændig med de omkostninger, som madordningen implicerer i Sverige, og det har vi simpelt hen ikke råd til.
Men det ville være godt, hvis man fik en sådan ordning på alle skoler.
Så vi har faktisk iværksat nogle tiltag, der netop skal få skabt flere madordninger rundtomkring på daginstitutioner og skoler.
Frank Aaen (EL), 2005-05-24:
Både under førstebehandlingen og under udvalgsarbejdet har vi flere gange spurgt til, hvad de økonomiske konsekvenser er af den omdannelse, som vedtages i dag, hvis regeringen får sin vilje.
Hvad koster det f.eks., at man gør omdannelsen af Danmarks Skibskreditfond skattefri, som det er foreslået?
Vi har spurgt om det flere gange.
I flere omgange fik vi ikke noget svar.
Men, kære minister, omdannelsestidspunktet er jo det, vi vedtager i dag, og derfor kan man selvfølgelig godt i dag svare på, hvad den skattemæssige konsekvens er af at gøre omdannelsen skattefri.
Derfor vil jeg gerne have at vide af økonomi- og erhvervsministeren: Hvorfor kan vi ikke få et svar på, hvad det koster skattemæssigt at tildele den her fond skattefrihed ved omdannelsen?
Vi taler om en formue på 8,7 mia. kr.
Jeg mener, det er da lidt interessant, hvad de skattemæssige konsekvenser er, når man omdanner en fond med 8,7 mia. kr.
Jeg vil sige det på den måde, at jeg ikke mener, at Folketinget kan færdigbehandle det her lovforslag, før vi har fået et klart svar fra regeringen på, hvad de skattemæssige konsekvenser er af at lade så stor en formue blive omdannet skattefrit.
Vi må vide, hvad det koster.
Så har vi spurgt: Hvordan har man beregnet den kurs, som banker og forsikringsselskaber, værfter og rederier får lov til at overtage pengekassen her for?
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-24:
Tak for ministerens indlæg, der jo i og for sig indeholdt megen velvilje om end ikke så meget handling.
Man fristes til at sige, at det jo er ganske typisk for regeringens miljøpolitik.
Det er rigtigt, at der nu er foretaget to undersøgelser af holdningen til det her i det offentlige, og det, jeg synes er interessant i den nye undersøgelse, er jo, at en meget overvejende del af de kommunale indkøbere selv ønsker at få denne her hjælp.
Det tror jeg simpelt hen skyldes, at det, som ministeren var inde på, er meget kompliceret stof.
De køber jo meget af deres træ gennem entreprenører, som laver arbejder for dem, og i virkeligheden er det simpelt hen lettere for dem at have et færdigt regelsæt, som de kan klistre på.
Det bliver ikke nødvendigvis dyrere, for der er jo mange alternativer til det her træ.
Hvem er det, vi generer ved at stille nogle mere præcise retningslinjer op?
Det er jo i hvert fald ikke de kommunale indkøbere.
Det er det ene spørgsmål.
Det andet spørgsmål, jeg vil stille, er, hvornår ministeren så forestillede sig, at denne her evaluering skal laves.
Jeg forstod, det var i år.
Er det så i efteråret?
Martin Lidegaard (RV), 2005-05-24:
Det er fair nok.
Der er nogle af os, der synes, at vi sådan set har et meget godt grundlag for at sige, at den ikke virker.
Og jeg tror simpelt hen ikke, at det skyldes ond vilje fra kommunerne eller en bevidst politik om, at de ikke vil bruge ordningen.
Jeg tror simpelt hen, det skyldes, at de ikke er opmærksomme på den, og at der er så mange forskellige ting, de skal tage hensyn til i deres indkøbspolitik, at det her bliver glemt.
Og det er derfor, jeg tror, at bindende retningslinjer sådan set både vil være en service for kommunerne og så i øvrigt en rigtig god idé i forhold til miljøet.
Men jeg skal være lige sikker på, at jeg forstår ministeren rigtigt.
Altså, vi får en evaluering af det her i efteråret, og hvis den viser og bekræfter, om jeg så må sige, det, som Nephentes' rapport viser, så er ministeren indstillet på, at der skal på en eller anden måde strammes op.
Er det rigtigt forstået?
Mette Gjerskov (S), 2005-05-24:
Jeg anerkender, at ministeren siger, at der ikke er behov for at bruge flere penge, men det, vi har brug for, er faktisk en bedre kontrol, så vi har en sikkerhed for, at det her ikke sker igen.
Det kan godt være, at det er et spørgsmål om, at vi skal kvalificere, hvor vi skal sætte ind, som ministeren siger, men det har jeg bare ikke set noget til i de rapporter, vi har fået om Fødevarestyrelsens struktur; der handler det alene om, at vi skal fastholde det nuværende niveau.
Det er jo faktisk sådan, at vi ikke har ret mange muligheder for at stoppe de her dyretransporter, men det, vi i det mindste kan gøre, er at udføre en tilstrækkelig kontrol, sådan at vi er sikre på, at dyrlægen faktisk opdager det, når der er noget rivende galt i en transport, og det er altså ikke sket i denne her situation.
Vi kunne jo ikke have reflekteret over denne her sag, før den opstod, og der har jo ikke været et lignende tilfælde tidligere.
Nu har det tilfælde så været der, og så må vi jo se, hvad problemet er.
Jeg er da fuldstændig enig i, at vi selvfølgelig hele tiden løbende skal gøre tingene bedre, øge kvaliteten, prioritere bedre osv.
Det er en isoleret øvelse, men selvfølgelig skal vi løbende lave den øvelse, som her efterlyses, nemlig at vi sørger for at øge kvaliteten så godt, vi kan.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2005-05-24:
Det her forslag om indførelse af hedgeforeninger i Danmark er et forsøg på at indføre den type investeringsforeninger, der er i de fleste lande omkring os.
På den baggrund har vi i SF være positive over for at få regelsat det her område, da investeringerne alligevel vil foregå fra de andre lande.
Vi snakker om meget risikable investeringer, hvor der er mulighed for at tjene en hel masse penge, men der er også en langt større risiko.
Der er begge dele.
I SF har vi stillet et ændringsforslag, som går ud på, at vi i lighed med de fleste af landene omkring os sætter en bundgrænse for investeringen, så vi sorterer de mest uprofessionelle fra og får det her hen til den legeplads, det er, nemlig den for de store investorer.
Det forslag har vi desværre ikke fået flertal for, og det betyder, at vi i SF må undlade at stemme for forslaget, selv om vi faktisk godt vil et regelsæt her.
Vi forstår ikke, at der ikke er tilslutning til det meget fornuftige forslag fra SF, som sikrer småsparerne og småinvestorerne på området.
Jeg kan sige, at Forbrugerrådet går varmt ind for den sag.
Hermed må jeg altså sige, at SF bliver nødt til at undlade at stemme for forslaget.
Hermed sluttede forhandlingen.
Afstemning
Ole Glahn (RV), 2005-05-24:
Undskyld, jeg gav forbrugerministeren en forkert betegnelse; det har jeg hermed lært.
Det har også været fremme i pressen, at dyrlægerne bl.a. har oplyst, at det er vanskeligt at nå at klare de opgaver, de har.
Der har også været oplysninger om, at antallet af eksporterede grise fra Danmark til udlandet stiger voldsomt.
Vil forbrugerministeren tage initiativ til, at man sikrer, at der bliver større risiko ved at begå ulovligheder, ved at begå det her, så antallet af ulovlige transporter mindskes?
Man kan jo frygte, at den her tragiske sag kun er toppen af isbjerget, og at der er mange tilfælde, men hvor det er heldigt, at det ikke er gået så alvorligt til.
Men dyrene lider faktisk alligevel.
I modsat fald er der en risiko for, at der bliver flere af denne her slags sager, ja, endnu værre, at der bliver flere af denne her slags sager, men vi opdager dem bare aldrig, fordi de forsvinder et eller andet sted i Europa.
Det vil jeg naturligvis sikre mig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil gerne spørge familie- og forbrugsministeren om de forlydender, der har været i pressen, om, at den pågældende landmand, som har produceret de her dyr, faktisk har sendt adskillige dyr af sted, uden at det har været registreret.
I hvilket omfang træffer man fra Fødevarestyrelsens og konkret fra fødevarekontrollens side foranstaltninger, som forhindrer, at man kan have landmænd, der faktisk producerer flere grise, end de har tilladelse til, og så oven i købet eksporterer dem uden at meddele det?
Blot denne lille orientering.
Må jeg så sige omkring den manglende registrering, at det er konstateret, som hr. Ole Glahn rigtigt siger, at der ikke har været foretaget den krævede registrering af de pågældende transporter, og som jeg har forstået det, har det ikke bare været denne transport, men en række transporter tilbage i tiden, der ikke er blevet registreret, som de skal.
Det ser jeg på med stor alvor.
Vi er i gang med at undersøge det til bunds, men vi må have det helt belyst, hvad der er registreret, og hvad der ikke er registreret.
Men jeg agter helt klart at bede om, at vi får gennemført
M039s33743417tojo.fm Page 3388
Tuesday, August 16, 2005 9:41 AM nogle tiltag, der sikrer registrering, og om muligt at vi også får sanktioner over for dem, som ikke registrerer, som de skal, for det er også en vej til at finde tilbage i systemet, hvis der er sket fejl, at man har foretaget en registrering.
Det er jo også et spørgsmål om, hvis der er sygdom eller andet i en besætning, at finde ud af, hvor de pågældende dyr er kørt hen i verden og i Danmark.
Så det er meget vigtigt, at de registreringer finder sted.
Mette Gjerskov (S), 2005-05-24:
Jeg glæder mig da over, at ministeren giver tilsagn om, at han vil kigge på strukturen i Fødevarestyrelsen igen for at se på, hvordan vi undgår det her i fremtiden.
Så vil jeg da bare spørge, om ikke vi samtidig kan få ministeren til at kigge på dyrevelfærdskontrollens samarbejde med kommunernes miljøtilsyn på landbrugsvirksomhederne, sådan at vi er sikre på, at der sker en koordination dér, og at vi i forhold til de transporter, der ikke bliver registreret, ser på, hvilke muligheder der egentlig er for at opdage det her, før det går galt, og før dyrene faktisk er døde.
Ved samme lejlighed ville det jo være interessant, hvis ministeren var lidt fleksibel med hensyn til økonomien, for det kunne jo godt være, at vi så fandt ud af, at der var behov for en enkelt dyrlæge eller to mere et sted i landet, og så kunne jeg da godt tænke mig, at ministeren var lidt mindre firkantet med at skulle spare de 30 mio. kr., men snarere så på behovet – og så må vi se, hvordan vi finder pengene til at dække det behov.
Én ting er i hvert fald sikker: Der er ikke nogen af os, og i hvert fald slet ikke fra Socialdemokraternes side, som ønsker, at vi en gang til skal se en dyretransport som den, vi så forleden dag.
Nu tror jeg, fru Mette Gjerskov kom til at citere mig lidt forkert, idet jeg jo ikke sagde, at jeg ville se på Fødevarestyrelsens struktur igen for at styrke kvaliteten af kontrollen.
Fødevarestyrelsens struktur er én ting, den er vi i gang med at se på, men jeg sagde, at jeg ved siden af gerne løbende vil se på, hvordan vi kan forbedre kvaliteten af kontrollen.
Nu er det selvfølgelig også altid en forbedring, at vi kan gøre tingene billigere.
Med hensyn til de andre elementer, som fru Mette Gjerskov var inde på, vil jeg sige, at jeg også er enig i, at vi skal sikre, at registreringerne finder sted, som det kræves.
Der er vi jo også nødt til at se på, om der har været mangelfuld registrering, og det skal vi naturligvis gøre noget ved.
Med hensyn til ressourcer bliver jeg bedt om at være fleksibel, sådan at skulle det vise sig, at der er behov for en enkelt dyrlæge hist og her, bliver der plads til det i budgetterne.
Nu koster en enkelt dyrlæge hist og her vel ikke 30 mio. kr., og det er måske lige præcis forskellen på fru Mette Gjerskovs tilgang til det og min.
Fru Mette Gjerskovs tilgang til det er: Vi må bruge nogle flere penge, og så må vi jo finde ud af, hvad der er behov for at bruge dem til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-25:
Men det vil så sige, at da ministeren – det kan så muligvis også være forkert, men det kan vi jo få afkræftet – lægger op til, at busing, som det bliver kaldt, er en udmærket idé, så mener ministeren, at det gælder alle, der måtte have pædagogiske problemer, uanset om de har en tosproget eller en monosproget baggrund.
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Det, som hr. Morten Østergaard her nævner, er et udpluk fra et interview, som Politiken selvfølgelig sætter op og trykker med spærrede typer som overskrift på hele artiklen.
Jeg har ikke en båndudskrift, men jeg har ved enhver lejlighed understreget og gjorde det jo også her i min tale, at vi ikke anlægger etniske kriterier.
Det handler om, hvem der har behov for særlig pædagogisk indsats, når det gælder sprogudvikling.
Der er masser af indvandrerbørn, som taler udmærket dansk.
Vi anlægger ikke etniske kriterier.
Jeg har besvaret spørgsmålet i et læserbrev i Politiken, og jeg håber, det bliver optaget, og nu har jeg så gentaget det her.
Morten Østergaard (RV), 2005-05-25:
Det er de tosprogedes børn, som er problemet, og derfor er det også mere rimeligt, at det er dem, som flytter sig.«
Skal man forstå det sådan, at ministeren mener, at danske elever pr. definition ingen pædagogiske sprogmæssige problemer har, og at man omvendt, hvis man er tosproget, efter ministerens opfattelse pr. definition har sproglige vanskeligheder, som kræver pædagogiske tiltag?
Troels Ravn (S), 2005-05-25:
Jeg må konstatere, at den borgerlige del af Folketinget nok kan være enig i sigtet, men ikke vil være med til at støtte forslaget om et autorisationssystem for indvandrertolke.
Jeg må også konstatere, at Dansk Folkeparti, Venstre og De Konservative endnu en gang har svært ved at følge egne ord op med konkret handling, for også de borgerlige vil jo have kvalitet i tolkenes arbejde, som debatten her også har vist, og de ser også de uhensigtsmæssige og uværdige sider ved, at børn og dårligt kvalificerede tolke har deres virke inden for eksempelvis sundhedsområdet og retsområdet.
Men på trods af denne enighed vil de borgerlige partier ikke være med til forslaget.
Man ønsker ikke, som undervisningsministeren udtrykte det i sit indlæg, offentlig regulering på området.
Det er synd og skam, for som det også påpeges rundtom i landets kommuner, er der brug for et autorisationssystem for tolkearbejdet.
Jeg vil afslutte mit sidste indlæg her med at opfordre til, at vi på trods af denne uenighed, som debatten her har vist, under udvalgsarbejdet fortsat vil arbejde for, at vi finder en god, ordentlig løsning på spørgsmålet om tolkning.
Afstemning
Bertel Haarder (V), 2005-05-25:
Spørgsmålet opstår ikke i min begrebsverden, for jeg er imod busing.
Det er jo heldigvis sådan, at indvandrer- og flygtningeforældre næsten altid er meget optagede af, at deres børn lærer noget i skolen, og derfor behøver vi ikke tvangsmidler.
Kamal Qureshi (SF), 2005-05-25:
Flere af ordførerne har anført nødvendigheden af at have en kvalificeret tolk til stede.
Personligt har jeg ikke forfærdelig mange erfaringer med retsvæsenet, men jeg ved i hvert fald fra sundhedsvæsenet, at mange af de fejl, der bliver begået, sker, fordi man bruger familiemedlemmer, børn eller andre tæt relaterede som tolke, og at det nogle gange får uheldige konsekvenser, fordi der ikke er en fagligt kvalificeret tolk til stede.
Så nødvendigheden af at have en fagligt kvalificeret tolk er vigtigt, og det er vigtigt, at tolkningen foregår ordentligt.
Et af de problemer, som hr. Naser Khader nævnte, nemlig det, at man ikke er i stand til bare at bruge de allerede eksisterende uddannelser til at optage tolke på, handler måske i højere grad om, at der i dag ikke er tilstrækkeligt med midler til rådighed for kommunerne, for sygehusene og for andre, der har brug for tolke, så de meget hurtigt løber tør for de midler, de har, og derfor ikke bruger tolke, fordi der simpelt hen ikke er penge til det, men klarer sig med de pårørende, eller hvis der nu er nogle personer i nærheden, der lige kan det sprog, som patienten kan tale.
Derfor er det spørgsmålet, om det ikke netop handler om, som også hr. Naser Khader anførte, at skaffe nogle rimelige arbejdsvilkår for tolkene, så det at være tolk bliver et attraktivt erhverv.
Det skal ikke nødvendigvis være noget, man skal kunne leve fuldt ud af, men i hvert fald være noget, som er fordelagtigt nok til, at folk vil uddanne sig i faget.
Det er måske der, problemet ligger, at der i dag ikke er løn- og arbejdsforhold, der er så attraktive, der er så tiltrækkende, at folk ønsker at uddanne sig til tolke.
Ministeren var inde på, at der allerede på nuværende tidspunkt tit er problemer med at skaffe tolkning inden for nogle af sprogområderne, og det problem bliver ikke mindre af, at man kræver, at offentlige myndigheder udelukkende bruger autoriserede tolke, tværtimod vil det gøre problemet endnu større.
Så selv om SF støtter en opkvalificering af tolkene, ser vi nok det her problem som et større problem, et mere komplekst problem, som indeholder flere facetter, bl.a. den facet, der handler om: Er der tilstrækkelige midler til rådighed for offentlige myndigheder, der har brug for tolke, så de rent faktisk kan rekvirere tolke og betale de penge, som tolkene koster?
Bliver tolkebistanden lønnet svarende til den arbejdsindsats, der ligger i det, så det er attraktivt for folk at uddanne sig og arbejde som tolke?
Så er der selvfølgelig den facet, der handler om en eller anden form for eksamen eller en autorisation.
De andre facetter skal man også se i forhold til at prøve at løse de problemer, der er inden for tolkning.
Naser Khader (RV), 2005-05-25:
Det er en vigtig problemstilling, Socialdemokraterne rejser.
Den ene del var at teste alle de tolke, der arbejder som tolke i dag, og den anden del var at lave en uddannelse lig døvetolkeuddannelsen.
De fleste, der tolker i dag, har ingen uddannelse.
Markedet er også kendetegnet ved meget lave priser, lav prioritering, ingen efteruddannelser, og det er en branche, hvor man ikke bliver hængende.
Som følge heraf begås der mange fejl, enten fordi tolkene er partiske eller ikke er kvalificerede, og fejlene får nogle gange katastrofale følger.
Korrekt tolkning af høj kvalitet er vigtig for institutionerne, for det sparer mange professionelle for tid, men det er det også for borgerne og deres retssikkerhed.
I dag stilles der ikke nogen formelle krav til de tolke, der anvendes af offentlige institutioner.
Tolkebistanden hos de statslige udlændingemyndigheder, amterne, kommunerne, retsvæsenet og sundhedsvæsenet er derfor af meget svingende kvalitet.
Der eksisterer allerede i dag en translatøruddannelse på handelshøjskolerne i Århus og København, men den har ikke ret mange ansøgere.
Det er der mange årsager til.
Vigtigst og ikke mindst er, at retsvæsenet, sundhedsvæsenet, staten, amterne, kommunerne, organisationer m.v. anvender tolke uden at kræve dokumentation for deres kvalifikationer.
Der er altså intet incitament til at tage en kompetencegivende uddannelse.
Med hensyn til Socialdemokraternes forslag er vi i udgangspunkt sympatisk indstillet.
Principielt kan en autorisation af indvandrertolke være en god idé.
En egentlig autorisationsordning kan imidlertid være lidt for tungt et instrument.
Men vi skal ikke skændes om ord.
Der er behov for en kontrolleret registrering af tolke, der lever op til relevante kvalifikationskrav i forhold til de opgaver, som de løser på det sociale område, på sundhedsområdet og i retssystemet.
En test og et registreringssystem i samarbejde mellem handelshøjskolerne, de faglige organisationer og Brancheforeningen for Tolkebureauer kan tjene det formål, der ligger bag forslaget om autorisation.
Det er også godt, hvis vi kan få SU-berettigede tolkeuddannelser på indvandrersprogene, men de mange eksisterende tolke, der er kvalificeret gennem mange års virke, skal selvfølgelig have mulighed for at opnå en rimelig betaling ved at lade sig teste og registrere.
Det kan ske ved et fælles anerkendt testinstitut etableret i samarbejde mellem uddannelsesinstitutionerne og branchen.
Det er samtidig vigtigt, at der afsættes midler til efteruddannelse af tolke med henblik på at bestå testene og kurserne.
Disse kurser må afpasses i tid og omfang efter tolkenes behov og kvalifikationer.
Vi er enige i, at der vil være overgangsproblemer, og de må løses.
Det er desværre nødvendigt at anerkende, at der altid vil være et behov for at rekruttere tolke, som endnu ikke er testet tilfredsstillende.
Der er mere end hundrede sprog i omløb i det daglige arbejde.
Det modarbejder leverancen af kvalificerede tolkning.
Rigspolitiets tolkeliste kan ikke fungere som rekrutteringsgrundlag for tolke.
Der er brug for at etablere et nyt registreringssystem fra grunden.
Henriette Kjær (KF), 2005-05-25:
I Det Konservative Folkeparti forstår vi sådan set godt, at Socialdemokraterne har fremsat dette forslag, for vi synes også, det er uholdbart, at børn skal tolke for deres forældre, for
det kan gå gruelig galt.
Forældrene får f.eks. aldrig sandheden at vide om problemerne i folkeskolen, fordi barnet selv eller en bror eller en søster har stået for tolkningen.
Det er noget, kommunerne og amterne bør være sig bevidste og mere kritiske over for.
Samtidig er det vigtigt i retssager og ved andre afhøringer, at tolkningen er korrekt, så vi undgår misforståelser og dermed forkerte afgørelser.
Nogle af anbefalingerne er fulgt op, og regeringen planlægger at fremsætte et lovforslag, der skal tilvejebringe et sikkert retligt grundlag for administrationen af rigspolitiets tolkeoversigt og andre myndigheders anvendelse af tolke.
Desuden arbejder regeringen på at gøre uddannelsen som statsprøvet tolk mere hensigtsmæssig, så flere kan tage uddannelsen.
Vi Konservative synes derfor, at de initiativer, regeringen har taget, arbejder effektivt hen imod det mål, Socialdemokraterne har, nemlig mere kvalitet i tolkningen.
Vi er bange for, at en autorisationsordning vil skabe flaskehalse og dermed lade folk vente urimelig længe på at få en sag behandlet.
Desuden mener vi heller ikke, at man skal gøre reglerne så snævre, at dygtige tosprogede ikke kan bruges som tolke.
Vi kan altså ikke støtte Socialdemokraternes forslag, men vi er enige i sigtet.