runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Ligesom hr. Klaus Hækkerup er jeg også begrænset af, hvornår den røde lampe lyser og formanden afbryder mig, men jeg vil sige, at mit eksempel med den økologiske tøjbutik, som har fået støtte, jo blot var et af de mange eksempler på nogle aktiviteter, som vi ikke mener skatteborgernes penge skal gå til at støtte.
Når hr. Klaus Hækkerup siger, at vi ikke holder os inden for målsætningerne om »Danmark 2010«, er det ganske enkelt forkert. Den finanslov, vi præsenterer, er den finanslov, der har det største afdrag på statens gæld, renset for engangsindtægter.
Det er en finanslov, hvor vi har valgt at leve op til, at det offentlige forbrug skal være under kontrol og ikke vokse vildt, som jeg kan forstå at Socialdemokratiet allerede er på vild flugt fra.
Og det er beklageligt.
Vi lever naturligvis op til det.
Vi afdrager på statens gæld, sådan at vi har et Danmark, der er langt mere gældfrit, når vi når frem til år 2010.
Til fru Lissa Mathiasen: Det er ganske rigtigt, at vi har gennemført effektiviseringer og besparelser på alle ministerier, idet vi tror, at alle ministerier kan blive en smule mere effektive.
Man kan bruge pengene en smule mere rationelt.
Derfor kan jeg ikke pege på et ministerium, der har fået flere penge, ganske enkelt fordi vi har bedt alle om at bidrage til den omprioritering - og det er jo så også et svar til hr. Ole Sohn - af statens midler, som vi ønsker at gennemføre.
Det kan godt være, at det er et nyt ord - jeg ved ikke, om det interesserer hr. Ole Sohn at lytte til svaret - det er en omprioritering af de midler, der er, netop fordi vi har valgt at sige, at vi ønsker ikke nye skatter og afgifter; så er man nødt til at prioritere ned ét sted for at kunne prioritere op et andet sted, og det har vi valgt at gøre.
Vi har valgt at opprioritere, at folk bliver behandlet for deres sygdomme, kan komme tilbage på arbejdsmarkedet;
opprioritere, at de ældre får den hjemmehjælp, de har krav på; opprioritere, at der kan være et erhvervsliv, der er konkurrencedygtigt, så flere kan være i arbejde.
Men da hr. Ole Sohn ikke længere lytter til svaret, så vælger jeg at stoppe her.
Ole Sohn (SF), 2002-03-20:
Jeg kan forstå på hr. Kristian Jensen, at Venstre mener, at det er ude i erhvervslivet, at værdierne skabes.
Nu kan jeg høre, at nogle af værdierne er på vej ind på Slotspladsen.
De kan ikke se visionen i, at der skal skæres ned på arbejdsmiljøet, det forebyggende arbejde.
De kan ikke se, at der skal skæres i fundamentet for Danmarks råstof, altså hele uddannelsessektoren.
De kan ikke forstå, hvorfor de skabende kunstnere, som skaber så mange værdier til samfundet, også skal rammes.
Derfor vil vi sikkert høre meget mere fra dem.
Eftersom jeg har en meget stor respekt for de folk, der skaber værdierne, er jeg sådan set meget enig med dem i, at denne finanslov på mange måder er utrolig kortsigtet og snæversynet.
Lissa Mathiasen (S), 2002-03-20:
Nu har vi både i går og i dag hørt hr. Kristian Jensen tale
om det dér bedre samfund, man vil fra Venstres side
Man har også sagt adskillige gange fra hr. Kristian Jensens side, at man er på borgernes side.
Og så har jeg siddet og funderet
lidt over: Hvem er borgerne egentlig?
Altså jeg har sådan fornemmelsen af, at fru Hansen og fru Jensen og hr. Pedersen føler sig som borgere og som forbrugere.
Og set i den sammenhæng har jeg også konstateret, at man fra regeringens side siger, at man sætter fokus på forbrugerpolitikken og er meget optaget af forbrugerpolitikken.
Så vil jeg godt bede hr. Kristian Jensen om at forklare mig bare to, tre områder, hvor man går ind og forbedrer forbrugerpolitikken set i forhold til, at der ikke er ét ministerium, som har noget med forbrugerpolitik at gøre, der ikke bliver beskåret.
Der bliver skåret flere hundrede millioner på forbrugerområdet, noget, der bliver forringet.
Hvor ligger forbedringerne på forbrugerområdet, når man er så optaget af, at man sætter fokus på det?
Jeg synes, det er væsentligt at få at vide, fordi de dér fru Hansen'er og fru Jensen'er og så fremdeles tror jeg egentlig er optaget af at høre, hvor forbedringerne ligger.
Klaus Hækkerup (S), 2002-03-20:
Jamen jeg kan jo starte med at konstatere, at hr. Kristian Jensen faktisk er ganske fantasifuld.
Da jeg spørger om, hvor man sparer 1,5 mia. kr. henne på miljøområdet og han skal redegøre for det, henviser han til en økologisk tøjbutik i København.
Det må godt nok være en stor økologisk tøjbutik til 1,5 mia. kr. Min fantasi rækker knap nok til det.
Hr. Kristian Jensen er også ganske fantasifuld, når han siger, at den finanslov, som denne regering har fremsat, bedre lever op til år 2010-målsætningerne end den tidligere finanslov.
Tværtimod, overskuddet på statens budgetter er jo reduceret fra SR-regeringens finanslovforslag til det her finanslovforslag, og dermed udskyder vi afviklingen af vores gæld, som er den centrale målsætning i 2010-planen.
Endelig vil jeg sige, at hr. Kristian Jensen da også er ganske fantasifuld, når han kalder den finanslov, vi nu behandler, for visionær.
Hvor er visionen henne i at reducere miljøindsatsen og øge sygehusudgifterne?
Og det er det, denne finanslov lægger op til: Et dårligere miljø for os alle sammen, som kommer tilbage i nakken på den kommende generation om 5, 10 eller 15 år.
Hvor er visionen?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Jeg må bedrøve de mange spørgere med, at jeg hverken er blevet træt eller har planer om at blive træt.
Jeg er bange for, at spørgernes antal og taletiden udløber, før jeg bliver træt af at forklare om alt det gode, der ligger i den finanslov, vi har her.
Det vil være 6.000, der er ansat ikke til bureaukrati, men til at hjælpe borgerne med de problemer, de har i deres hverdag, bedre kvalitet i ældreplejen, sørge for, at flere kommer i behandling og ikke skal stå på venteliste osv. Hr. Jens Peter Vernersen må have fulgt meget, meget dårligt med, eftersom hr. Jens Peter Vernersen ikke ved, at det, som Told og Skat regner med nu, er, at de frem til år 2005 vil have en personalereduktion på ca. 900 ud af de ca. 6.000 ansatte, der er.
Hvis hr. Jens Peter Vernersen kan få det til at være 25 pct., så er det meget, meget beroligende, at hr. Jens Peter Vernersen ikke længere er medlem af et regeringsparti.
Det er ikke sådan, at man kan gå ud og sige til en kommune: Nu er I nødt til at bygge et nyt plejehjem, fordi jeg vil flytte derhen. Men er pladsen der, så har man det frie valg.
Vi kan jo heller ikke sige: Jeg vil have en bager til at flytte til min by, hvis der ikke var en i forvejen.
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-20:
Undskyld hr. formand, at jeg ikke var parat.
Sagen er jo, at kommunerne kan sige nej.
Hvad hjælper det, at den enkelte borger får at vide, at der er frit valg mellem flere forskellige muligheder, hvis den kommune, man henvender sig til, siger: Nej, vi har ikke plads?
Så er det jo et frit valg mellem flere forskellige låste døre eller et frit valg mellem flere forskellige tomme hylder.
Den illusion må da efterhånden gå op for befolkningen.
Frit valg lyder smukt, men det er et illusionsnummer, for kommunerne kan sige nej.
Jens Peter Vernersen (S), 2002-03-20:
Hr. Kristian Jensen har jo sagt heroppefra - måske virker hr. Kristian Jensen efterhånden lidt træt - men hr. Kristian Jensen har sagt: Jeg føler glæde ved den her finanslov.
Hr. Kristian Jensen føler altså glæde ved, at næsten en fjerdedel af de ansatte i Told- og Skattestyrelsen skal opsiges.
Det er dem, der tager sig af sort arbejde, momssvindel og anden skattesvindel.
Det var også det, Venstre så igennem fingrene med, da man sidst var i regering.
Så siger hr. Kristian Jensen: Det passer ikke.
Men der ligger papirer på det, må jeg sige til hr. Kristian Jensen.
Det ligger klart både for Venstre og for Socialdemokratiet.
Det er fuldstændig klarlagt, at det er op til en fjerdedel af de ansatte, der skal opsiges.
Derfor er det selvfølgelig noget sludder at påstå noget andet.
Det er i øvrigt præcis det samme svar, der ligger om, at der skal opsiges 9.000 øvrige offentligt ansatte.
Må jeg så også sige om udsagnet: Grønne afgifter rammer lige meget for rig og fattig.
Det er dog en sandhed med modifikationer.
Der ligger også et svar, der viser, at den, der bor i et hus på 250-300 m2, betaler 4-5 gange så meget i grønne afgifter som den, der bor i en toværelses lejlighed.
Så kan man selvfølgelig vurdere, hvem det er, der bor hvor, om det er den rige eller den mindre rige.
Må jeg så også sige om disse grønne afgifter, som man her nævner giver en ekstra skat: Jo, men der ligger en skattelettelse til hver eneste på arbejdsmarkedet på 3.000 kr., fordi vi har sat bundskatten ned til 5,5 pct., og det har Venstre stemt imod.
Det siger man ikke noget om.
Den skattelettelse får man her i året 2002, man startede på den i 2001.
Det synes jeg måske også man skulle bringe ind i den her diskussion. Så omkring fordeling af værdierne.
Ja, man kan da se, hvordan man har fordelt dem: Man har taget fra dem, der har mindst, og givet til dem, der har mest.
Pia Gjellerup (S), 2002-03-20:
Derfor bliver vi andre jo beskyldt for at blunde, hvis vi sådan set er gode til at oversætte, hvad det er, der bliver sagt.
Hr. Kristian Jensen sagde nemlig i sin ordførertale, og han kom også til at gentage det i besvarelsen før til mig, at det er den private sektor, der skaber værdierne.
Og så taler man i øvrigt - og det er fuldstændig rigtigt - pænt om de offentligt ansatte, som man så i øvrigt i disse uger afskediger i ganske stort antal.
Men der er ikke noget om, at de er med til at skabe værdier, der er ikke noget om, at den private sektor nyder meget godt af - det er jo en af forklaringerne på, at Danmark er et så rigt land, som det er - at man har formået at have den udveksling mellem en stærk offentlig sektor og en privat sektor, en stærk offentlig sektor, som skaber uddannelse, forskning, boligbyggeri, byfornyelse, socialt sikkerhedsnet, sundhedsvæsen, trafikforhold, miljø- og ressourcebeskyttelse, hele det område, som er en forudsætning for, at man kan drive
et moderne erhvervsliv.
Den offentlige sektor skaber også værdierne.
Det fornægter Venstre.
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Til hr. Ole Vagn Christensen: For det første kan jeg forstå, at hr. Ole Vagn Christensen sidste år også selv var voldsomt utilfreds med Arbejdstilsynet, da det kom med miljøkrav til en virksomhed i Thisted.
Men det er måske for lokalt til, at det gælder herinde.
Hvad var det, der skete med den tidligere regerings arbejdsmiljø
Ja, det var bl.a., at virksomheden Montana Møbler blev ramt af en afgift på op til 400.000 kr. Hvad er der specielt ved Montana Møbler?
Jo, der er det specielle, at det var den virksomhed, som den daværende arbejdsminister Ove Hygum rejste rundt og roste.
For her var en virksomhed, der havde det gode arbejdsmiljø, hvor man virkelig gjorde noget ved det.
Så indførte man bagefter en afgift, der ville koste denne virksomhed 400.000 kr., på trods af det var så god en virksomhed, at det var den daværende arbejdsministers mønstervirksomhed.
Den afgift har vi afskaffet, og det synes
jeg er ganske rimeligt.
Hr. Thomas Adelskov springer let og elegant hen over, at kommunerne i forhold til den aftale, der var indgået, hvor man overholdt de krav om en ansvarlig økonomisk udvikling og en stabil vækst i den offentlige økonomi, derudover har brugt 1,3 mia. kr. Hr. Thomas Adelskov står heroppe og bekræfter det, jeg sagde i min ordførertale, nemlig at Socialdemokratiet render fra den ansvarlige økonomiske politik.
De render fra kravet om, at der maks. må være en stigning i det offentlige forbrug
Man blæser på det nu, hvor man er kommet i opposition, og det er atter blevet en opgave alene for de borgerlig-liberale partier at forsvare en sund økonomisk udvikling og en stabil politisk kurs.
De vil godt finde ud af, hvor der er et forbrug ud over det, man lovede dækkede alt, hvad der var behov for.
Til hr. Henrik Sass Larsen: Der er i regeringspartierne overhovedet ingen overvejelser om nye finanspolitiske stramninger.
Det har ikke været drøftet, og derfor vil jeg ikke gå ind på, hvilke stramninger der måtte komme på tale i den ulykkelige situation, at det skulle blive nødvendigt.
Thomas Adelskov (S), 2002-03-20:
Jeg var tidligere oppe og spørge Venstres ordfører om, hvad det er for noget fedt, der skal skæres væk i kommunerne, hvad det er for et overforbrug i kommunerne, der skal skæres væk.
Og jeg fik en sang fra de varme lande om regeringens kommuneaftaler, og hvad Kommunernes Landsforening havde lovet.
Jeg spørger lidt af interesse, for det er sådan, at den regering, vi har nu, jo lægger en masse opgaver ud til kommunerne.
Der skal være ekstra hjemmehjælp og forbedret hjemmehjælp.
Nu skal man til at leve med regler om, at man ude i kommunerne kan tvangsudfordres.
De kommuner, der gerne vil give deres ledige nogle bedre tilbud,
skal til selv at finansiere daghøjskolerne.
Alle de svar, man tidligere har fået fra Venstre, når man har spurgt, bl.a. også i debatten om finansloven for 2001, har været, at man har peget på Farum og sagt: Se ude i Farum, gør som i Farum.
De får det hele til at fungere.
Så er mit spørgsmål nu: Er det det, der stadig væk er svaret?
Er det mønsterkommunen Farum, man peger på?
Eller er det rigtigt, det, som man oplever i Nykøbing-Rørvig Kommune, i Holbæk Kommune, i Tornved Kommune og i Tølløse Kommune i Vestsjællands Amt, at der ikke er et overforbrug, og at man ikke ser det der fedt.
Henrik Sass Larsen (S), 2002-03-20:
Jeg står her med Dagbladet, et godt Venstreblad, hvor der har været et interview med finansministeren.
Der er så en artikel, der hedder »Ministerens tomme værktøjskasse«.
Der bliver på et tidspunkt spurgt om, hvad ministeren egentlig har tilbage, og så står der her, at det er at skrue op for tvungen opsparing gennem Den Særlige Pensionsopsparing, den, som den tidligere SR-regering indførte.
Og så siger finansministeren: »Ja, det er rigtigt.
Så vil jeg spørge Venstres ordfører: Er det et instrument, som vi allerede nu kan få introduceret at regeringen vil tage i anvendelse, såfremt man finder behov for at lave finanspolitiske opstramninger?
Er det således, at man anser det, at man har lagt Den Særlige Pensionsopsparing om, som at så er det ikke længere er en skat?
Nu er det bare en opsparing, og derfor kommer det ikke ind under skattestoppet?
Kan vi få bekræftet det?
Elisabeth Arnold (RV), 2002-03-20:
En af overskrifterne i hr. Kristian Jensens tale handlede om flere i arbejde.
Af en eller anden grund fik hr. Kristian Jensen det til at lyde som om, at der ingen andre end Venstre var, der ønskede flere i arbejde.
Men det er jo ikke rigtigt.
Den tidligere regerings overskrift var også, at flere skulle i arbejde.
Det har oven i købet været sådan, at Venstres statsminister har været i Barcelona og sammen med de øvrige EU-statsministre vedtaget en stor og fin erklæring om, at de skal have flere i arbejde, navnlig fordi Europa har en grånende befolkning, og det er vigtigt, at man sørger for, at der ikke er en stor gruppe af borgerne, som er på overførselsindkomst.
Så er det, jeg undrer mig, når jeg ser på det, der er udtalt, bl.a. af Venstres statsminister i forbindelse med topmødet i Barcelona, hvor man gerne vil have flere i arbejde, navnlig flere kvinder i arbejde, at man for det første laver en børnepasningsordning, som har det absolutte formål at trække kvinderne væk fra arbejdsmarkedet ved at lave en ordning, hvor kvinderne får penge for at passe deres egne børn, og derefter nægter overhovedet at diskutere en skattereform, som vil sætte skatten ned på arbejde.
Hvornår begynder Venstre at lytte til deres egne fornuftige folk, som i egne rækker begynder at tale om, at der skal være nedsat skat på arbejde?
Kristian Jensen (V), 2002-03-20:
Ja, ja, vil jeg sige til hr. Thomas Adelskov.
Når sagen bliver svag, bliver stemmeføringen høj.
Sagen er den, at når vi har en aftale mellem SR-regeringen og KL, hvor KL lover, at de har et offentligt forbrug på et vist niveau, og KL så ender med at have et langt højere forbrug, så er der to muligheder: Enten kan man blæse på det, blæse på den ansvarlige økonomisk-politiske linje, eller man kan snakke med dem og sætte sig ned om bordet og lave en aftale om, at kommunerne sparer det overforbrug, lægger det i kassen og gemmer det til senere forbrug.
Det er den aftale, vi har lavet med kommunerne, og det er den aftale, som KL også selv har indgået, idet de mener, at det er den rigtige aftale.
Til fru Bodil Kornbek vil jeg gerne sige tak for rosen.
Det er sådan, at vi ikke har noget ønske om at give valgfrihed til, at alle folk kan komme og bruge de offentlige penge, de ønsker at bruge.
Vi ønsker at styrke vores uddannelsessystem.
Derfor er der igangsat en lang række tiltag, der netop skal gå ud på at samle og styrke uddannelsen, f.eks. erhvervsskoler og AMU-centre, og vi skal f.eks. kigge på sektorforskning, forskning og universiteter for at se, hvordan vi kan bruge pengene bedre.
Vi håber også, at Kristeligt Folkeparti vil deltage positivt i det arbejde, som skal foregå indtil næste finanslovforhandling.
Fru Pia Gjellerup må have blundet eller været uopmærksom under lange passager af min ordførertale, hvor jeg netop nævnte også de dygtige offentligt ansatte.
Det er sådan, at når man kigger på, hvem det er der skaber det grundlag for den skatteindtægt, vi har, så er vi også nødt til at kigge på vores erhvervsliv og kigge på, hvem det er der skaber produktionen i Danmark og dermed det, som vi i sidste ende lever af.
Så er det klart, at vi i Venstre fuldt ud respekterer det store arbejde, som en lang række dygtige offentligt ansatte gør.
Jacob Buksti (S), 2002-03-20:
Nu er der jo mange store ørne i regeringen.
En af de største er jo unægtelig skatteministeren, som med sit skarpsindige falkeblik er i stand til helt i modsætning til statsministeren at dele verden op i, at der er dem, og der er os.
Det er nemlig sådan, at skatteministeren i skattechefernes seneste blad, nr. 1 for 2002, skriver, at VK-regeringen har indført noget helt nyt i Danmark: en skattepolitik.
Den tidligere socialdemokratiske regering førte udelukkende udgiftspolitik.
Nu skal jeg helt lade være med at snakke om, hvad det vil sige at gennemføre to skattereformer.
Men for os almindelige fodgængere i dansk politik, som ikke har forstået så meget, vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at forklare, hvad regeringens skattepolitik egentlig går ud på.
Det, jeg efterlyser, er sådan set ikke at få at vide, at der er indført et skattestop.
Nej, det er at få at vide, hvor lang tid skattestoppet skal gælde.
Kl. 9.25
Pernille Blach Hansen (S), 2002-03-20:
Venstres ordfører er glad og stolt.
Det er jeg da egentlig lidt ked af, for hvis man skal karakterisere den her finanslov med ét eneste ord, så må det være »gammeldags«. Den her finanslov er udtryk for gammeldags borgerlig politik, hvor fremtiden er noget, man skal være bange for, og fortiden er noget, man skal give penge til.
Finansministeren har i et svar til mig selv opremset, at der i den her finanslov mindst er besparelser på 1,5 mia. kr. alene på miljøområdet.
Det drejer sig om besparelser på østlande og besparelser på miljøstøtte til Sydeuropa, det drejer sig om besparelser på støtte til vedvarende energi.
Det er måske omkring 25 pct. af alle de midler, der bliver flyttet om på.
Det er inden for miljøområdet, hvor man skærer meget, meget drastisk ned.
Derfor vil jeg godt spørge: Hvordan hænger det sammen med, at miljøministeren i Jyllands-Posten er citeret for, at det ikke er rigtigt, og at regeringen ikke har nedprioriteret dramatisk?
Kristian Thulesen Dahl (DF), 2002-03-20:
Efter afstemningerne i går over de ændringsforslag til finanslovforslaget, der var stillet, har Finansudvalget holdt et møde, hvor vi teknisk har gennemgået afstemningsresultaterne, og jeg kan herefter på et enigt Finansudvalgs vegne meddele, at denne gennemgang ikke har givet anledning til bemærkninger eller tilladt, at der stilles yderligere ændringsforslag.
Og det betyder jo, at finanslovforslaget kan indstilles til fortsat behandling.
Herudover vil jeg gerne sige, at vi har stået i en lidt anderledes situation med finanslovforslaget nu, end vi har gjort så ofte før, nemlig fordi vi har haft folketingsvalget og en midlertidig bevillingslov og derfor har behandlet et finanslovforslag på ganske kort tid.
Og derfor vil jeg gerne benytte denne her lejlighed til på Finansudvalgets vegne at rette en stor tak til de folk, der har været impliceret, ikke alene dem i ministerierne, der har hjulpet Finansudvalget - vi har haft en særskilt gennemgang i Finansudvalget af finanslovforslaget; hvor vi plejer at have skriftlig procedure, har vi denne gang i forhold til tidligere haft en mundtlig procedure med at stille spørgsmål og få svar - men i særdeleshed vil jeg selvfølgelig gerne takke Finansudvalgets Sekretariat for den bistand, de har givet os i vort arbejde.
Det har som sagt været en særlig udfordring at skulle gennemarbejde så stort et værk, som et 2.600 siders finanslovforslag jo er, og det har krævet, at Sekretariatet har bistået på alle leder og kanter.
Det har I gjort på en særdeles god vis, og det skal I have mange tak for.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-03-20:
Hvis hr. Bøgsted er så ærgerlig over, at ydelsen var lav på børneorloven, så kan jeg ikke forstå, hvorfor Dansk Folkeparti ikke stemte for Enhedslistens forslag om at give fulde dagpenge under børnepasningsorloven og dermed netop sikre, at de, der er dårligst stillet økonomisk, faktisk havde mulighed for at have den lange periode med fulde dagpenge.
Realiteten med det forslag, som Dansk Folkeparti stemmer for, regeringens forslag, betyder jo, at de, der er dårligst økonomisk stillet, reelt ikke har en valgmulighed.
De kan jo ikke finansiere 14 uger, hvor den ene part skal gå fuldstændig uden indtægt.
Det er da realiteterne omkring det her forslag.
Bent Bøgsted (DF), 2002-03-20:
Til hr. Bjarne Laustsen: Det var jo derfor, vi fik lavet den udstrækning af barselorloven fra de 8 til de 14 uger
, så forældrene havde mulighed for at få lidt længere barsel.
Det er ganske vist på nedsatte dagpenge det sidste stykke tid, men i det samlede hele er det stadig væk en bedre ydelse, end de havde på den børnepasningsorlov, der var før.
Og det var en ret så bekostelig affære at skulle have beholdt børnepasningsorloven, og det ved hr. Bjarne Laustsen godt.
Så det tror jeg ikke, vi sådan lige kunne finde penge til.
Jo, vi kunne godt finde penge til det, men så var det en helt anden konto, vi skulle tage af.
Bjarne Laustsen (S), 2002-03-20:
Jeg vil gerne spørge hr. Bent Bøgsted fra Dansk Folkeparti, hvad det er, de dårligt stillede familier skal leve af i de 14 uger, som Dansk Folkeparti har fået for at stemme for det lovforslag her.
For de har fået 14 uger ekstra uden beregning.
Hvad er det, de dårligt stillede familier skal leve af i den periode?
Når nu Dansk Folkeparti havde muligheden for at lave noget til anden side, som de havde proklameret, de ville, så havde de masser af forslag fra oppositionens side til at lave et meget, meget bedre forslag, et samlet forslag, i stedet for 14 uger uden beregning.
Og hvis hr. Bent Bøgsted ikke kan forstå, hvorfor man ikke får masser af roser og anerkendende ord efter at have påstået at have lavet en forbedring, så kunne det sagtens være, fordi lovforslaget er noget makværk.
Jacob Buksti (S), 2002-03-20:
Jeg må sige, at det var en hurtig oprejsning.
Mette Frederiksen (S), 2002-03-20:
Jeg må af tavsheden fra henholdsvis ordførerne fra Venstre og De Konservative konkludere, at valgfrihed nu bliver, kan man sige, deponeret hos den kommune, der så er ansvarlig for, hvorvidt der er en pasningsgaranti eller ej.
Det synes jeg, undskyld mig, er et noget sørgeligt udgangspunkt for diskussionen om ikke kun børns tarv, men også familiens muligheder.