Irene Simonsen (V), 2002-11-06:
Lovforslag nr. L 47 indeholder en buket af diverse korrektioner til de eksisterende bestemmelser i lov om dagpenge ved sygdom og fødsel, lov om aktiv socialpolitik og integrationsloven.
Man kan sige, at de ændringer går ud på at fjerne nogle uhensigtsmæssige virkninger af den eksisterende lovgivning.
Først er der en ændring af lov om dagpenge ved sygdom eller fødsel.
Her drejer det sig om, at det også skal være muligt for studerende dimittender at opnå dagpenge ved fødsel eller adoption.
Problemet for disse ca. 500 personer er, at de teknisk set ikke opfylder beskæftigelseskravet, idet de jo starter deres arbejdsliv med barsel- eller adoptionsorlov, og forslaget går ud på en lempelse af beskæftigelseskravet, således at disse dimittender får ret til barseldagpenge fra det øjeblik, de i øvrigt vil opnå ret til arbejdsløshedsdagpenge.
I den anden ændring er der tale om, at modtagere af starthjælp eller kontanthjælp skal have den samme adgang til graviditets-, barsel- og adoptionsorlov som almindelige lønmodtagere.
Ifølge den nuværende lov sker der en forskelsbehandling, da modtagerne af starthjælp eller kontanthjælp faktisk har ret til længere orlov end lønmodtagere på barseldagpenge.
I lovforslaget foreslås det, at periodens længde bliver ens for såvel lønmodtagere som modtagere af starthjælp og kontanthjælp; dog vil modtagere af kontanthjælp og starthjælp ikke kunne udskyde retten til orlov eller forlænge den i 8 uger mod nedsættelse af ydelsen.
Disse to muligheder vil være forbeholdt lønmodtagere i
beskæftigelse
I lovforslaget foreslås det endvidere, at integrationsloven indrettes således, at de netop nævnte bestemmelser om ret til orlov ved barsel m.v. også gælder modtagerne af introduktionsydelse.
Lovforslaget indeholder desuden forslag om indfasning af bagudbetaling af kontanthjælp.
Indfasningsperioden er begrundet i KL's ønsker om at lave en glidende indfasning.
Alle, der har fået kontanthjælp i 2003, vil fortsætte med forudbetaling resten af året, dog vil nytilkomne kontanthjælpsmodtagere i 2003 starte med bagudbetaling, og det samme er gældende for modtagere af starthjælp og introduktionsydelse.
Dog kan kommunerne træffe beslutning om ændringer, når det drejer sig om ægtepar eller samlevende, hvis kontanthjælp er afhængig af beregningen af ægtefællens kontanthjælp.
I visse tilfælde kan man nu kræve kontanthjælp tilbagebetalt.
Det kan f.eks. være ved forskellige former for, vi kan kalde det sjuskeri med ens økonomi og forholdet til ens a-kasse osv.
Lovforslaget giver mulighed for at kræve tilbagebetaling af kontanthjælpen, hvis det vurderes, at modtageren ikke har overholdt sin oplysningspligt til f.eks. a-kassen.
Hvis en person f.eks. ikke i tide melder adresseændring til folkeregistret, mister vedkommende sine arbejdsløshedsdagpenge, men vil så få kontanthjælp.
Lovforslaget lægger således bl.a. op til, at folk skal udvise større ansvarlighed for deres egne forhold.
Den sidste ændring i lovforslaget handler om personer, hvis ægtefæller er ansat på skibe i DIS, altså Dansk Internationalt Skibsregister, eller selv tidligere har været ansat på skibe i DIS.
Når man er ansat under de betingelser, skal man ikke betale dansk indkomstskat, men lønnen er også derefter.
Når man sammenligner en sådan løn med en almindelig dansk bruttoløn, vil den teknisk set ikke se ud af meget og vil derfor udløse et helt urealistisk beregningsgrundlag for f.eks. kontanthjælp, ledighedsydelse eller fleksjob.
Modellen for at vurdere DIS-indkomster på linje med almindelige skatteyderindtægter findes allerede i reglerne for fastsættelse af arbejdsløshedsdagpenge for de pågældende lønmodtagere, og det foreslås derfor, at ministeren får hjemmel til at fastsætte regler om opgørelse af indkomstgrundlaget.