runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Nu har jeg ikke påstået, at rævefarmerne udøver dyremishandling; jeg er ikke i tvivl om, at de forsøger at gøre det bedst muligt for dyrene under de forhold, de nu måtte have.
Men det, jeg spørger om, er sådan set, om det overhovedet er forsvarligt at holde vilde dyr i fangenskab for at producere.
Det kan jeg så høre at Dansk Folkeparti mener at det er på det her område.
Snakker vi svineproduktion, så er Dansk Folkeparti ikke rigtig med, snakker vi ræveproduktion, så er Dansk Folkeparti ikke rigtig med. Man er nødt til at konstatere, at det altså kun er, når tingene kan foregå, uden at det betyder noget for erhvervene, at Dansk Folkeparti dyrevelfærdsmæssigt er i overensstemmelse
med det, de siger
Så må vi jo konstatere dét.
Bent Bøgsted (DF), 2003-05-22:
Som jeg sagde, så går vi jo også ind for, at rævene skulle have bedre forhold.
Det er jo helt klart, at dyrene skal have de bedste forhold, de kan få, og som vi kan give dem.
Men avlerne avler efter de rolige dyr, de er ikke interesserede i at have dyr på deres farm, der er vilde. Jeg har selv passet ræve i et par år, kan jeg sige til hr. Kristen Touborg, og der fik jeg indtryk af, hvad det vil sige at have med ræve at gøre.
Man finder ud af, hvordan rævene er til daglig.
De er urolige i parringssæsonen, det er klart, for så kommer der en han ind til dem, og så bliver de urolige.
Men når de ellers er i burene, så er de egentlig meget fredsommelige, det er der ingen tvivl om.
Jeg vil garantere for, at de ræveavlere, vi har, vil skrive under på, at de kræser for deres ræve, og at de er interesserede i, at de har det godt.
Vi kan selvfølgelig ikke udelukke, at der er
nogle ræve indimellem, der bliver lidt vilde, men det er jo heller ikke dem, farmerne er interesserede i at beholde. Men det er helt klart, at selvfølgelig skal rævene have gode forhold.
Martin Lidegaard (RV), 2003-05-22:
Jeg må jo erkende, at jeg ikke selv er den store ekspert i ræveopdræt, men jeg henholder mig til de anbefalinger, som Det Dyreetiske Råd er kommet med i denne sag.
Hvis jeg skal komme med en vurdering, så vil det være, at det ikke er muligt at have opdræt af ræve, som i hvert fald er økonomisk rentabelt og samtidig dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt.
Derfor er det også min vurdering, at hvis man stiller de krav til produktionen, som jeg forventer at ministeren vil stille, så vil det heller ikke kunne betale sig at dyrke ræveopdræt i Danmark.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Det er godt.
Det er jo så ret skuffende, synes jeg, at Enhedslisten er det eneste parti, der umiddelbart vil gå ind og tage konsekvensen af det, vi vel egentlig alle sammen eller i hvert fald langt de fleste af os mener.
Alle mener vi vel, at det er uforsvarlige dyreværnsmæssige forhold, rævene lever under i dag, og jeg føler egentlig også, at de fleste ordførere giver udtryk for, at det næppe er muligt at lave forhold, som er dyreetisk forsvarlige.
Så synes vi jo, at det ville være mest konsekvent, når det er dyrevelfærdsmæssigt uforsvarligt, at man så indfører et produktionsforbud i stedet for at lave nogle bekendtgørelser, som indebærer, at det sandsynligvis bliver så dyrt at producere ræveskindene, at det ikke vil være økonomisk muligt i fremtiden.
Jeg synes jo, det er mere rimeligt klart at melde, at vi ikke ønsker, at der skal produceres skind fra vilde dyr i fangenskab, når vilde dyr er så tæt på naturen, som ræve stadig væk er.
Det er vi ikke enige om, har vi jo så konstateret.
Jeg er dog glad for også at måtte konstatere, at ministeren meget hurtigt kommer med en bekendtgørelse, det er i hvert fald sendt ud til høring, og jeg går ud fra også rimelig hurtigt kommer til at virke, sådan at der trods alt bliver taget hul på området, og så må vi jo så se, hvor lang tid det varer, inden det vil få den effekt, som jeg håber at det vil få, nemlig at vi ophører med ræveproduktion i Danmark Jeg er skuffet over, at man varetager erhvervenes interesse så meget, før man varetager dyrenes, men det er jo så en konstatering, jeg er nødt til at tage til efterretning.
Ole Stavad (S), 2003-05-22:
Jeg må desværre erkende, at det her lovforslag ser ud til at blive vedtaget.
Det betyder, at man får brudt et princip om, at løn, der udbetales som løn, hvad enten man kalder det det ene eller det andet, får en almindelig indkomstbeskatning; det princip forlades hermed. Jeg har et spørgsmål, ikke mindst til Dansk Folkeparti, som jo også her er de bærende i forhold til, at regeringen får sit forslag igennem.
Det er et forslag, som ingen rigtig kan gennemskue konsekvenserne af - hvordan det vil blive brugt, og hvor meget det vil blive brugt.
Men det, vi kan konstatere, er, at det i hvert fald står i en meget skærende kontrast til det, som Dansk Folkeparti siger om, at de lettelser, der er råd til, først og fremmest skal gives til dem, der har forholdsvis jævne indkomster.
Det her er en ordning, der er meget præcist målrettet mod den gruppe, der har de absolut højeste indkomster i det her land.
De skattelettelser, der ligger i det skatteforslag, som er aftalt med regeringen - også ufinansierede - som betyder nedskæringer ude omkring, er en lille bitte, bitte brøkdel, altså hvor en butiksassistent dér ville kunne få maksimalt 125 kr. om måneden, vil meget vellønnede med det her forslag hvert eneste år i en række situationer kunne få 3.000-4.000 kr. mere om måneden gennem skattelettelser, altså op til 40.000-50.000 kr. i de situationer, hvor man helt undgår beskatning, hvilket er en mulighed for en ganske stor gruppe af meget vellønnede. Derfor har jeg svært ved at forstå, hvordan Dansk Folkeparti selv kan synes, at der er sammenhæng mellem de festtaler, de holder ude i forsamlingshusene, når de stiller op foran kameraerne, der snurrer, og så det, de rent faktisk stemmer igennem, når vi står her i Folketingssalen og skal træffe beslutninger.
Derfor har jeg behov for at få at vide: Hvad er egentlig baggrunden for, at Dansk Folkeparti,
som jo undervejs i forløbet var på vej til måske at holde regeringen i tøjlerne på det her punkt, pludselig ændrede opfattelse og nu er i gang med at give en stor blankocheck til de absolut bedst stillede i det her land, i øvrigt samtidig med at man undergraver et sammenhængende skattesystem?
Det synes jeg at Folketinget og offentligheden bør have en forventning om og krav på at Dansk Folkeparti vil svare på.
Morten Homann (SF), 2003-05-22:
Man kan opleve mange forslag i Folketinget, som måske får en lidt for hurtig behandling.
Det kan man ikke beskylde det her forslag for; man kan selvfølgelig altid sige, at det er gået
for hurtigt, fordi der stadig er ting, der ikke er afklaret, men vi har i hvert fald brugt lang tid på det. Som tiden er gået, er det mere og mere fantastiske ting, der er kommet frem.
Vi er f.eks. vidner til et lovforslag, hvor skønnene over provenueffekterne svinger fra, at det vil koste skatteyderne 0,5 mia., op til, at der endda er vurderinger på, at det vil have positive provenueffekter.
Man står altså over for at vedtage et lovforslag, som vi ærligt talt ikke aner hvad kommer til at koste de danske skatteydere - det kan være såvel store som små beløb. Én ting, der til gengæld er sikker, er, at de, der kan få gavn af det her forslag, udelukkende er folk, som er vellønnede i forvejen, som har nogle højt placerede stillinger udelukkende i det private erhvervsliv.
Blandt de eksperter, som vi havde til høring i Skatteudvalget, var der uenighed om mange ting, men én ting, som de fire eksperter var fuldstændig enige om, var, at det her udelukkende ville komme de i forvejen velstillede og de i forvejen vellønnede til gavn, de, som i forvejen har rig mulighed for at omgå skattesystemet.
Det giver selvfølgelig grund til eftertanke, al den stund at specielt Dansk Folkeparti i det her forløb har lagt meget vægt på, at hvis man skulle tilslutte sig det her forslag, hvad man så endte med at gøre, skulle det også komme de lavtlønnede til gode - det var det, som hr. Mikkel Dencker gav udtryk for undervejs i behandlingen, bl.a. til Ritzaus Bureau.
Derfor er det jo lidt interessant, hvordan man efter en eksperthøring, hvor fire af de fremmeste eksperter, uanset hvad de ellers mener om forslaget, entydigt siger, at det her forslag gavner de vellønnede, de højtlønnede, dem med de ledende positioner i det private erhvervsliv, alligevel vælger at tilslutte sig forslaget.
Så har vi da i hvert fald oplevet, at man har vendt rundt på en tallerken.
Nu er turen så kommer til skatten, hvor man vil give nogle af de mest vellønnede, folk med nogle af de mest fremtrædende stillinger i det her land, et frit valg af deres skattesats.
Det er ærlig snak, selvfølgelig, men det er på ingen måde noget, SF kan lægge stemmer til, og derfor vil SF med stor begejstring stemme nej til det her forslag.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-22:
Det er helt korrekt, som de tidligere ordførere har været inde på, at Dansk Folkeparti i forløbet omkring denne her lov, L 67, har været ganske skeptiske over for, hvordan den vil komme til at virke i praksis.
Det, der så har overbevist os om, at vi alligevel gerne vil stemme den igennem, er, at vi jo her i huset havde en eksperthøring den 5. februar i år, hvor der var indkaldt fire såkaldte eksperter på det her område, deriblandt også ganske venstreorienterede eksperter, som samstemmende slog fast, at det her er en ordning, som der ikke kan spekuleres i.
Da Dansk Folkeparti samtidig gennem forhandlinger med regeringen har fået indføjet, at der bliver en evaluering af ordningen efter kort tid, er der altså tale om en forsøgsordning, som vil kunne afskaffes, hvis ordningen bliver udnyttet uden for hensigterne.
Så det er simpelt hen baggrunden for, at Dansk Folkeparti har besluttet sig for at stemme for L 67.
Ole Stavad (S), 2003-05-22:
Jeg må indrømme, at det undrer mig utrolig meget, at det er eksperthøringen, der har overbevist Dansk Folkeparti om, at man roligt kan stemme for det her.
Det er rigtigt, som hr. Mikkel Dencker siger, at bekymringen hos de pågældende eksperter i forhold til en meget voldsom og omfattende spekulation var mindre end den, nogle af os har.
Vi ved, at muligheden eksisterer, og så er erfaringen, at over tid bliver den også udnyttet.
Men der var noget andet, de pågældende eksperter også var enige om, nemlig at den her ordning betyder større ulighed, fordi den er målrettet de højeste indkomster, og at der derfor er en skævhed i fordelingen af at betale skat.
Der forstår jeg, at det var argumenterne om større ulighed, og at de rige får større lettelser, som fik Dansk Folkeparti til at stemme ja.
Morten Homann (SF), 2003-05-22:
Det er jo lidt interessant, at hr. Mikkel Dencker vælger at lægge vægt på det her med spekulationen, al den stund at igennem hele forløbet frem til eksperthøringen, som slog fast, at det her ville skabe voldsomt meget mere ulighed og kun ville komme de højtlønnede til gavn, var
Dansk Folkepartis hovedargument og hovedbekymring, om det nu også kom de lavtlønnede til gavn.
Det var det, hr. Mikkel Dencker udtalte til Ritzaus Bureau.
Hr. Kristian Thulesen Dahl oplyste til Nyhederne på TV 2, at det var Dansk Folkepartis største bekymring.
Derfor vil jeg godt have lov til at spørge hr. Mikkel Dencker
: Hvordan kan det være, når det nu bliver slået fast med syvtommersøm, at det her ikke vil komme de lavtlønnede til gavn, det vil være en ordning for de højtlønnede - fire af landets fremmeste eksperter slår fast sort på hvidt, at sådan vil det være - at Dansk Folkeparti lige pludselig kaster alle sine fine ord om, at det skal være de lavtlønnede, det her gavner, over bord og tilslutter sig forslaget fuldstændig blindt?
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-22:
Jeg må sige, at der ikke er nogen i denne sag, der har vendt
rundt på en tallerken.
Det er rigtigt, at vi har været i tvivl.
Men vi har taget stilling, efter at den høring blev holdt, som Socialdemokratiet ønskede gennemført, og det var så den ordning, som satte tingene mere på plads for os.
Det er også rigtigt, at på den høring blev det slået fast, at det var en ordning, som nok for størstedelens vedkommende ville blive brugt af højtlønnede, men der, hvor vi åbenbart har forskellige opfattelser af, hvad der blev sagt af de her eksperter, er der, hvor vi så har forstået, at det vil være en meget lille fordel at bruge ordningen i forhold til de eksisterende forhold.
Så det er altså ikke en ordning, hvor der kan indgå spekulation og reelle skattelettelser, sådan som der er nogen, der er inde på her.
Morten Homann (SF), 2003-05-22:
Bare lige for at slå det fast: Hvis man tager de fire eksperter, som Skatteudvalget i enighed valgte at invitere til høringen, var der jo også enighed om, at der her var tale om skattelettelser.
Der har været diskussion om, hvor store de her skattelettelser vil være - det kan man diskutere - men der vil være skattelettelser.
Det, der også var enighed om, var, at det her primært vil være skattelettelser - hvilket hr. Mikkel Dencker helt loyalt og korrekt refererer - som kommer de højtlønnede til gavn.
Der, hvor jeg så begynder at undre mig, er, at Dansk Folkepartis hovedindvending mod det her forslag - og det må hr. Mikkel Dencker gerne bekræfte - da hr. Mikkel Dencker udtalte sig til Ritzaus Bureau, og da hr. Kristian Thulesen Dahl udtalte sig til TV 2 Nyhederne, var, at det ikke ville gavne de lavtlønnede, og det ville man sikre sig at det kom til.
Hvordan kan det så være, når man faktisk sikrer sig det stik modsatte, nemlig at det kun gavner de højtlønnede, at man alligevel ender med at trykke på den grønne knap?
Det er da dybt utroværdigt, og det er at vende rundt på en tallerken.
Ole Stavad (S), 2003-05-22:
En af eksperterne i høringen, vi havde, professor Ole Bjørn, sagde: Specielt i forhold til højtlønnede indfører man altså nogle regler, som står til rådighed for dem, men som ikke står til rådighed for andre.
Hvis man har 1 mio. kr. i indkomst eller mere, kan det da godt være, at det er en meget lille fordel, at man får en skattegevinst på netto 10.000-40.000 kr.
Men det er i hvert fald et langt større beløb, end nogen af dem, som hr. Mikkel Dencker i øvrigt tænker på, når han snakker skattelettelser, nogen sinde kommer i nærheden af at få.
Så alt er relativt. Vi kan forstå, at for Dansk Folkeparti handler det ikke om at have en lighed i skattebetalingen, men det handler om at holde festtalerne for de mindrebemidlede og give alle lettelserne til de rigeste.
Mikkel Dencker (DF), 2003-05-22:
Jeg må sige, at hr. Homann gentager sig selv.
Jeg synes, jeg har redegjort for det spørgsmål, hr. Homann stillede i første omgang, og så bliver det stillet en gang til.
Men jeg skal ikke gentage mig selv mere, hvad det angår.
Til hr. Stavad
: Jeg kan forstå, at det er den gammeldags socialdemokratiske tankegang om, at hvad ikke alle kan få, må ingen få.
Det synes jeg er noget, vi har hørt sagt nogle gange herinde i denne sal også af andre Socialdemokrater.
Det her er en ordning, der er målrettet mod at give bedre forhold for nøglemedarbejderne i virksomhederne.
Det er en ordning, der er skræddersyet til det.
Og det er ikke nogle store skattelettelser, det er en ordning, som kan hjælpe virksomhederne til at give gunstigere aflønningsforhold for medarbejderne.
Men det er stadig væk ikke en spekulationsordning, det har vi fået forsikringer om, og hvis det alligevel skulle vise sig at gå galt, kan vil få stoppet ordningen ret hurtigt.
Morten Homann (SF), 2003-05-22:
Det er lidt pudsigt, hvordan hr. Mikkel Dencker lige pludselig er blevet interesseret i spekulationsaspektet - det er også ganske interessant.
Jeg vil godt stille et spørgsmål, og det er ikke det spørgsmål, jeg stillede første gang, så nu må hr. Mikkel
Dencker godt benytte sin korte bemærkning til at svare på mit spørgsmål.
Er det ikke korrekt, at i samtlige sammenhænge, hvor Dansk Folkeparti har udtalt sig om, at man overvejede at stemme imod det her forslag, altså at man ikke kunne støtte det her forslag, har argumentet ikke været spekulation, der har argumentet været, at det her ville man sikre sig også kom
de lavtlønnede til gavn?
ellers må hr. Mikkel Dencker vise det modsatte.
Så kunne jeg også spørge: Hvad er det, der gør, når man nu har haft dét som kriterium, at man skifter over og siger, at nu er det lige pludselig ligegyldigt, hvem det er, det kommer til gavn, det er sådan set godt, at det kommer de højtlønnede til gavn?
Hvad er det, der gør, at Dansk Folkeparti lige pludselig skifter hest, så at sige?
Nu gælder det ikke længere om at tilgodese de lavtlønnede med skattelettelser.
Nej, nu er det sådan set et mål i sig selv at give nogle skattelettelser til de højtlønnede.
Jeg tror ikke, der er mange mennesker, i den her sal eller i verden udenfor, som kan se andet, end at det er at vende rundt på en tallerken.
Kristen Touborg (SF), 2003-05-22:
Det er jo næsten rørende at høre hr. Bent Bøgsted udmale, hvordan farmerne går og kæler for rævene, næsten som om det var katte.
Jeg må sige, at det er ikke helt det indtryk, jeg har fået ude hos de rævefarmere, hvor jeg har været.
Så siger hr. Bent Bøgsted jo også, at det er så, fordi det er mig, der kommer.
Jeg tror nu ikke, det er, fordi jeg er SF'er, men nærmest fordi jeg er fremmed i den forbindelse.
Det kan man aldrig helt afvise, men på den anden side er det vilde dyr, som der her er tale om, og som jo ikke er fremavlet for at få en mere fredsommelig adfærd, men er fremavlet, for at man kan få større dyr, mere skind, bedre kvalitet osv.
Det er jo et af de problemer, der er i det.
Er det virkelig Dansk Folkepartis holdning, at det er helt dyrevelfærdsmæssigt forsvarligt at holde ræve i fangenskab af produktionshensyn, at ræve i bur har det godt?
Ole Stavad (S), 2003-05-22:
Jeg synes egentlig ikke, at den lille debat, vi har haft her med Dansk Folkepartis ordfører, har været formålsløs.
Jeg synes, der står et meget klart billede af, at Dansk Folkepartis sande ansigt, når sløret falder, er, at butiksassistenten kan få sin halve pose peanuts, som vi så det i tv, i forhold til det, der er lavet på andre områder, og så kan direktørerne få deres muligheder for at hente skattegevinster hjem i størrelsesordenen 10.000-40.000-50.000 kr.
Det er det, som hr. Dencker på Dansk Folkepartis vegne højt og tydeligt har erklæret her i Folketingssalen under debatten i dag er Dansk Folkepartis politik.
Det tager vi så til efterretning.
Og så håber vi, at Dansk Folkeparti også vil vedstå, at det er den måde, man reagerer på, både når der skal handles i det virkelige liv herinde i Folketingssalen, og når man holder festtalerne fremover ude i forsamlingshusene.
Bjarne Laustsen (S), 2003-05-22:
Jeg vil starte med at sige tak for de svar, vi ikke fik.
Det er jo et gammelt, kendt trick, at hvis man er presset eller ikke lige har eksakte udmeldinger, gentager man, hvad man allerede har sagt.
Som ordfører kan man jo næste gang bruge det, at man ser frem til et godt og konstruktivt udvalgsarbejde.
Nu forstår jeg jo, at bl.a. Det Konservative Folkeparti har parkeret hele sin holdning og sin mening eller noget, man ikke har, ovre hos beskæftigelsesministeren.
Det gælder delvis også Dansk Folkeparti.
Jeg havde et spørgsmål til beskæftigelsesministeren, som jeg ikke fik svar på, og det vil jeg gerne have nu her i
anden runde, og det var i forhold til APV.
Vi fik en meget, meget klar udmelding fra Dansk Folkeparti om, at man ikke stod bag regeringens forslag om at fjerne APV fra de små virksomheder, og dermed har regeringen jo ikke flertal for det forslag.
Så jeg vil gerne høre, hvordan det hænger sammen.
Jeg vil egentlig også gerne høre, når man enig om, at det skal være noget, der er logisk, og at det skal være noget, der fungerer, hvad man så har imod, at der er
sikkerhedsorganisationer også på de små virksomheder.
Så vil jeg gerne, inden ministeren kommer med sit udspil, hvornår det så lige måtte komme, have inddæmmet et spørgsmål om BST.
Er det sådan, at vi kan regne med, at det arbejdsmarked, der er dækket af BST i dag, kan fortsætte uændret, og at det, man lægger op til, er et andet system for den resterende del af arbejdsmarkedet?
Det, der jo er det centrale i det her, er, hvordan vi, hvis vi skal være efter de onde og være gode ved de gode, får lavet den opdeling.
Jeg synes da, det er rimeligt, når man har brugt den retorik i et helt år, at man så kommer frem med et bud på, hvordan og hvorledes man kan dele de virksomheder op, hvem der skal gøre det, og om der er de fornødne ressourcer til at gøre det.
Det mangler vi altså at få et svar på.
Søren Søndergaard (EL), 2003-05-22:
Ministeren har jo ret.
Jeg er ved at blive lidt blød, sådan soft, på mine gamle dage.
Det synes vi faktisk.
Og vi synes faktisk også, at hvis folk f.eks. kører dobbelt så hurtigt, som de må, igennem en by, hvor der er børn osv., skal de have frataget kørekortet første gang.
Men her er vi så milde, at vi siger: O.k. vi giver
Man bliver altså nødt til at lave nogle ordninger, der sætter en effektiv stopper for det.
Men vi lytter meget gerne til ministerens forslag til, hvordan vi får sat en effektiv stopper for de virksomheder, som gentagne gange begår miljøkriminalitet.
Lene Garsdal (SF), 2003-05-22:
Jeg spurgte i min ordførertale ministeren, om det var sådan, at det kun var de fire prioriterede områder, som Arbejdstilsynet skulle arbejde med.
Og jeg spurgte, fordi ministeren nævnte, at 60 pct. af deres tid går med det, og så er der jo grænser for, hvor meget tid der er til resten af området.
Det andet er, at flere i dag har været inde på, at Arbejdstilsynet skal styrkes, dets indsats skal prioriteres, som ministeren også selv siger.
Så vil jeg godt høre, om ministeren mener, om man med ét center, der dækker fire områder, som centraliseres i det østlige Jylland, kan forvente, at der bliver et tilsvarende antal tilsynsbesøg i sådan et stort område.
Claus Hjort Frederiksen (V), 2003-05-22:
Nu har vi jo haft den her debat mange gange tidligere.
Det er rigtigt, som hr. Søren Søndergaard fremhævede, at der er stor forskel på det syn, som den tidligere regering og hr. Søren Søndergaard repræsenterede - forbud, tvang, straf osv. - og vores syn, hvor vi arbejder på en anden måde med incitament og engagement og følelse af forpligtethed ude på de enkelte arbejdspladser.
Sådan kan man jo gribe tingene an på forskellige måder, men jeg vil gerne vedkende mig, at det, den tidligere regering gjorde, stærkt ansporet af hr. Søren Søndergaard, tog vi et opgør med.
Vi kom så desværre ikke igennem med forslaget om at afskaffe APV for de mindre virksomheder, det beklager jeg.
Det stødte på et EF-direktiv, som kræver det.
Det var jeg ikke opmærksom på, og jeg måtte indkassere et nederlag på det område.
Den sag er så for så vidt afgjort med det.
Så har Europa-Kommissionen jo et program for regelforenkling osv., og der har vi så nævnt det her som en mulighed.
Jeg har naturligvis konstateret, hvad Dansk Folkeparti og andre partier mener om det her, og der vil jo også blive rig lejlighed til at vende tilbage til det.
Hvis EU skulle tage denne her sag op, vil det jo kræve adskillige forhandlinger i Europaudvalget og andre steder omkring det her spørgsmål.
Så jeg kan forsikre hr. Bjarne Laustsen om, at det her forslag ikke vil komme som en tyv om natten.
Det vil blive grundigt debatteret igen. Vi forbereder et udspil som opfølgning på prioriteringsudvalgets arbejde, og jeg vil gøre det så hurtigt som muligt.
Jeg er ked af at blive bebrejdet, at vi arbejder grundigt med det, for jeg synes, at vi skylder
det her område, at når vi kommer med et udspil, så er det gennemarbejdet og omfatter alle de problemstillinger, som har været taget op.
Derfor skal jeg berolige ordførerne med, at vi snart vender tilbage til denne her sag.
Til fru Lene Garsdal: Vi har jo også tidligere diskuteret, at de besparelser, der blev gennemført på Arbejdstilsynet for nogen tid siden i forbindelse med finanslov 2002, naturligvis medførte, at der blev færre ressourcer til tilsynet, tilsynet blev ikke ramt hårdere end ved de almindelige besparelser, vi har gennemført, og at vi alt andet lige jo så kunne gennemføre færre tilsynsbesøg
Det er jo en sag, vi har diskuteret adskillige gange, og jeg beklager, at mit svar stadig er det samme.