Svend Aage Jensby (V), 2004-04-16:
Hvis det havde været muligt bl.a. for Venstre og De Konservative og også Kristendemokraterne og Dansk Folkeparti på et tidligere tidspunkt her i Folketinget at have haft flertal for den ændring, som vi nu vil gennemføre af Christianialoven, så kunne meget af det juridiske tovtrækkeri, som vi givetvis kommer ud i, være undgået.
Men hellere nu end aldrig.
Så må vi imødese det og tage det besvær.
Nu skal loven bare laves om.
Jeg vil gerne begynde med at takke den sidste ordfører, hr. Jann Sjursen, som jeg synes på en lang række områder sammenfattede det synspunkt, som regeringen har, og som er tilkendegivet fra Kristendemokraternes side og fra De Konservatives side og fra Venstres side.
Jeg synes, at ordførerne på forskellige områder er fremkommet med en række betragtninger, som gør, at jeg føler en vis form for optimisme med hensyn til, at den her lovændring af Christianialoven nu kan blive gennemført.
Jeg vil gerne sige noget med hensyn til det, der er hovedformålet, blot for på enhver måde at aflive sådan nogle betragtninger som tvangsnormalisering.
Det kendte man i tidligere tider, det gør man måske også stadig væk.
Men i det tidligere Sovjetunionen - fru Line Barfod brugte ordet - har vi kendt det.
Men at bruge ordet tvangsnormalisering i forbindelse med den lovgivning her, det synes jeg er malplaceret.
For hvis man læser alene fremsættelsestalen, som selvfølgelig er udbygget i bemærkningerne og i paragrafferne, vil man se, at det, der er formålet med loven, er at gøre almindelig lovgivning gældende på Christiania.
Det er det eneste område i kongeriget Danmark, hvor al anden lovgivning stort set er sat til side, og hvor kriminaliteten i en årrække har trivedes i fuldt flor.
Det er hovedformålet.
Det siges jo videre, at det ikke betyder, at Christianiaområdet skal ensrettes med andre byområder.
Målet er, som hr. Jann Sjursen ridsede op, et grønt og bilfrit kvarter i København, plads til at leve på en anden måde, men inden for lovgivningens almindelige rammer: uden hashhandel, med en almindelig huslejebetaling, endda i den lavere ende, åben boligtildeling, opretning af bevaringsværdige bygninger og sikring af fæstningsanlægget.
Og så skal der ske sikring af området, så det bliver åbent og rekreativt for dem, der bor der i dag, københavnerne og de såkaldte turister, som hr. Søvndal har været så optaget af.
Det er det, der er lovens formål.
Det er en lovændring, som er nødvendig for at få Christiania bragt ud af den situation, som det nu i årevis har befundet sig i, og hvor den nugældende lovgivning og den praksis, der har været ført over for dem, ikke har bibragt en opfyldelse af formålet med den oprindelige Christianialov fra 1989.
Nu er det slut.
Nu vil vi have orden på tingene, og det er vel egentlig ganske rimelige krav for enhver siddende regering og de partier, der i øvrigt støtter forslaget, at man kan kræve, at lovgivningens almindelige regler også skal gælde midt i hjertet af København.
Jeg er i øvrigt fuld af optimistisk tro på, at der vil komme mange, mange flere turister til Christiania, når det nu bliver ordentligt og friseret, pænt, om jeg så må sige, for det er det ikke nu.
Næh, lad os nu få voldene rettet op, så bliver det virkelig attraktivt.
og alle andre danskere.
Så kan man fortsat, som jeg sagde, leve med forskellighed.
Hr. Søvndal og vist også fru Line Barfod
Det er rigtigt, som det blev nævnt, at lovforslaget er fremsat den 31. marts. Christianiaudvalgets helhedsplan, hvor der i øvrigt er et udkast til lovforslag i også, har været kendt endnu længere. Dernæst gælder det jo, at det ikke er en fondsmodelløsning eller hvilken anden form for ejerforhold, man nu vil lande med, der skal afgøres, inden det her lovforslag bliver færdigbehandlet og vedtaget, som jeg heldigvis kan høre det bliver. Det, der er nødvendigt, er at få lovforslaget gennemført inden juni, fordi vi vil have mulighed for at opsige rammeaftalen, så den kan udløbe den 1. juni 2006.
Jeg forstår godt Dansk Folkepartis ønske om, at det kunne gå lidt hurtigere, men vi mener altså efter juridisk rådgivning, at det er nødvendigt at have et opsigelsesvarsel på det her 1½ år.
Dermed er der ikke noget problematisk i selve den fremtidige ejerstruktur.
Det vil vi selvfølgelig drøfte med Københavns Kommune, og i det omfang, christianitterne gerne vil, vil vi også med dem drøfte: Hvordan skal de endelige ejerformer tage sig ud?
Der er et bredt spekter af muligheder.
Derfor afviser jeg hr. Søvndals betænkeligheder med fristen.
Nu har vi levet i så mange år uden at få orden på tingene.
Vi har lige konstateret for få måneder siden i ministeriet, at man bygger direkte på voldene.
Vi har måttet udstede et nyt påbud. Nu er tålmodigheden slut. Jeg kan tilsige udvalget, at vi vil behandle og besvare spørgsmål, vi måtte få i Forsvarsministeriet, særdeles hurtigt.
Så vi skal gøre, hvad vi kan for at fremskynde processen.
Jeg vil dernæst sige til hr. Peter Skaarup: Ønsket om åbenhed og åben tilgang til området deler vi i regeringen.
Det skal være bilfrit, og det skal være sådan, at man skal kunne komme ind i hele området.
Den del, der nu skal bebygges, skal ikke plastres til med byggerier, om jeg så må sige.
Det skal være åbent og frit.
Det husker jeg at hr. Skaarup efterlyste, og det tilsagn kan jeg give.
Det ligger også i regeringens tanker.