runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Nu bliver der godt nok talt lidt hånligt om det at demonstrere på Slotspladsen, men det har jo faktisk en betydning at protestere i Danmark, når Danmark er en del af det Vesten, der støttede Saddam Hussein, så man kunne holde op med den støtte.
Det var os, der foreslog, at man skulle give støtte til demokratibevægelserne i Irak.
Det var os, der foreslog, at man skulle støtte kurdernes krav om en selvstændig stat.
Det er jo krav, som hr. Troels Lund Poulsen ikke engang vil støtte i dag.
For det var en af de måder, hvorpå man kunne underminere Saddam Husseins styre, nemlig ved at støtte, at kurderne fik deres egen stat.
Så vi har taget masser af konkrete skridt.
Men det var bare i Mandelaånden, for vi troede på, at det var en klogere vej end den krig, som hr. Troels Lund Poulsen har været med til at slippe løs, som indtil videre har kostet 100.000 irakere livet, og som med garanti vil føre til mange, mange flere ulykker i Irak end det, vi har set.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Det er til Enhedslistens ordfører.
Jeg kan forstå, at man demonstrerede – og al ære for det.
Man hvad gjorde man, da man så havde muligheden for at sætte Saddam Hussein stolen for døren?
Gjorde man noget der?
Var der handling bag ordene?
Intet.
Absolut intet fra Enhedslistens side.
Er det ikke bare tomme tønder, der buldrer utrolig højt her sent på aftenen?
Enhedslisten har aldrig haft viljen til at sætte sig igennem, men står og holder ideologiske taler i forhold til Saddam Hussein, men gøre noget?
Intet.
Menneskerettigheder?
Ingenting.
Man er fuldstændig ude af stand til at gøre noget, fordi man ikke mener, at der skal gøres noget.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Jeg kan godt forstå, at fru Pia Christmas-Møller ikke har meget lyst til at diskutere historien, for så bliver man jo nødt til at tage alvorligt, at Vesten støttede Saddam Hussein i lange perioder og ikke protesterede, da han giftgassede kurderne.
Det er jo fakta.
Det gjorde vi andre.
Det var os, der protesterede.
De første, Saddam Hussein myrdede, da han kom til, var alle kommunisterne.
Vi har hadet ham fra dag et, og sådan er det.
Hvad er så vores forslag?
Hvad var det, man gjorde i Sydafrika, hvor højrefløjen i øvrigt også var imod boykot af Sydafrika og apartheidstyret, og hvor det var os andre, der skulle slås for det?
Det lykkedes faktisk gennem at støtte oppositionen til apartheidregimet i Sydafrika at få en demokratisk omvæltning, som Mandela stod i spidsen for, og som jo ikke har løst Sydafrikas problemer den dag i dag, men alligevel har givet dem en langt bedre forudsætning for at få løst problemerne i Sydafrika end det, vi ser i Irak, og som vi vil komme til at se mange år frem.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Det er en historisk kendsgerning, at Saddam Husseins regime har udviklet sig over årene,
det skal jeg ikke tage en diskussion om her og nu.
Men jeg må blot konstatere, at hr. Frank Aaen tilsyneladende i ramme alvor mener, at man bekæmper despoter, tyranner og terrorister som Saddam Hussein med demonstrationer på Slotspladsen i lille Danmark og med knyttede hænder i lommerne og høj stemmeføring her i Folketingssalen.
Jeg tror ikke, at der er mange irakere, der kunne mærke den indædte kamp, som Enhedslisten og de tidligere kommunisterne i Danmark førte til deres fordel.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Lad mig bare minde om én gang mere, for det er åbenbart nødvendigt, at det officielle Danmark med V og K, og hvad ved jeg, var gode venner med Saddam Hussein.
USA leverede våben til Saddam Hussein, og Vesten leverede giftgas til Saddam Hussein.
Der var det venstrefløjen, der demonstrerede mod Saddam Hussein, og højrefløjen var tavs.
Vi har hele tiden bekæmpet Saddam Hussein, og derfor er det noget pladder at beskylde os for at mene, at det skulle være bedre med Saddam Hussein end uden Saddam Hussein.
Men det, jeg refererede før, er, at langt flere irakere mener, at invasionen har været til mere skade end gavn, end irakere, der har det modsatte synspunkt, altså at invasionen har været til gavn for dem.
Det synes jeg da man er nødt til at lytte til.
Man kan da ikke bare kigge på en regering, der er fuldstændig afhængig af koalitionen og besættelsesstyrkerne, og hele tiden henvise til den.
Det er da plat.
Hvad skal de sige andet?
Man er da nødt til at lytte til dem, der ser, hvad der foregår, og lytte til f.eks. de meningsmålinger, der bliver gennemført, som viser en entydig negativ holdning til besættelsen.
Det er man da nødt til.
Pia Christmas-Møller (KF), 2005-05-17:
Hr. Frank Aaen opremsede en lang række bekymringer.
Spændingen mellem forskellige grupper er bekymrende, og det er de; arbejdsløsheden er bekymrende, og det er den; mangel på fornødenheder er bekymrende, det er den. Til sidst sagde hr. Frank Aaen noget om, at det hele ser ud til at være mere til skade end gavn.
Er det virkelig sådan, at hr. Frank Aaen oprigtigt mener, at Saddam Husseins statsterrorisme var at foretrække frem for den demokratiseringsproces, som er i gang nu?
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Tak for spørgsmålet, og det er ærligt ment, for den sidste del af mit første indlæg blev lidt kort.
Der er jo ikke nogen nem vej ud af situationen i Irak, men min analyse gik ud på, at den militære tilstedeværelse, der er i øjeblikket med USA og England og Danmark og andre lande, er med til at fremme en udvikling i retning af borgerkrig, og at den i hvert fald er med til at fremme en udvikling, hvor vi vil blive ved med at se alle de angreb, som vi ser, hvor nogle af dem er ren terror, og andre af dem er mere velbegrundet modstand mod en besættelse.
Den udvikling vil fortsætte, og jeg tror, at det bliver sværere og sværere for hver dag, der går, at få en anden udvikling i gang.
Hvis den analyse er rigtig, så er det første skridt, at vi trækker styrkerne hjem.
Så vil der selvfølgelig være meget uro i Irak en periode endnu, men det er min opfattelse, at man hurtigere når en normalisering, hvor vi naturligvis med civil bistand og alle til rådighed stående civile midler skal hjælpe en opbygning i gang.
Her tror jeg desværre, vi må sige, at det ikke bliver Danmark og USA, der kommer til at gå i spidsen, men at det bliver andre lande, der kommer til at gå i spidsen for den opbygningshjælp.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Jeg bemærkede, at fru Pia Christmas-Møller i sin argumentation imod at have et tidspunkt for, at vi skal afslutte den her mission, sagde, at der kunne være nogle dæmoniske kræfter, der bare kunne opbygge lagre af våben og få det hele smadret.
Det er dog en frygtelig pessimistisk tilgang at have til den her mission.
Jeg troede da, at der var en eller anden forestilling om, at der ville ske en stabilisering i Irak.
Når den konservative ordfører her i dag argumenterer med, at hvis man trækker sig ud i 2006, vil dæmoniske kræfter få det hele til at springe i luften, hvordan kan det her så nogen sinde få en ende?
Så er udgangspunktet jo, at vi i realiteten skal være der altid.
Jeg garanterer for, at der også efter 2006 stadig væk vil være nogle af dem, som fru Pia Christmas-Møller kalder dæmoniske kræfter.
Hvis man ikke tror på, at der bliver mulighed for reel stabilitet, er det jo i virkeligheden en endeløs mission, man er ude i.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Saddam Hussein viste på ingen måde interesse i at lave nogen mellemstatslige alliancer, hvor man gik ind og kiggede på folkeret og sikring af mindretal osv.
Tværtimod har man jo igennem FN gang på gang prøvet på at lave en aftale med ham, og det lykkedes ikke.
Efterfølgende kunne man se bl.a. Amnesty Internationals egne rapporter omkring giftgasangreb på kurdiske mindretal osv.
De billeder har vi også set.
Vi skal ikke kun huske Abu Ghraib-fængslet, vi skal også huske de store, massive giftgasangreb, der blev foretaget, før amerikanske styrker og koalitionsstyrkerne kom til Irak.
Det skal man have med i hele det samlede billede.
Men om vi skal støtte den her alliance, der fortsat er i Irak, har ikke så meget med det her at gøre.
Der er et spørgsmål at stille: Synes man, at den måde, det foregik på før, var bedre, eller var den dårligere?
Der synes jeg faktisk, man har gjort det godt, ved at verdenssamfundet har grebet ind, efter at man har brugt så lang tid på dialog, hvor der ikke var tegn på svar fra den anden side.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Man kan jo altid diskutere omfanget af grusomhederne fra de forskellige parter, det er jeg fuldstændig med på.
Men jeg er fuldstændig enig i, at man ikke kan føre krig, uden at der er grusomheder.
Det er også derfor, at jeg er meget skeptisk over for, om man kan gennemføre demokrati gennem krig.
For når man hører ordet krig, så ligger der jo i det en logik, som vi jo ser med stor grusomhed i øjeblikket i Irak.
Mit spørgsmål gik sådan set ikke på, hvad der var værst.
Mit spørgsmål gik på, om Dansk Folkeparti tror på, at hvis man skal være et forbillede for andre arabiske befolkninger, hjælper det så på det, at disse befolkninger har kunnet se en brutal amerikansk fremfærd over for civile irakere, brutalitet fra britiske soldater, overgreb i Abu Ghraib-fængslet og andre steder?
Fremmer det den rollemodel, som man mener skal fremmes?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Hvis SF’s ordfører har den opfattelse, at man kan vinde en krig, som vi ynder at kalde det, uden at der også foregår nogle ting, som ikke er særlig pæne i kanten, så må jeg indrømme, at så er det ikke nemt at gennemføre en befrielse af et land som Irak, der jo igennem mange, mange årtier har været under massivt styre af Saddam Hussein og hans trosfæller.
Det kan man så have en holdning til, som SF’s ordfører giver udtryk for.
Det er det, man hele tiden skal sætte i fokus.
Hvad var alternativet?
Det var jo, at overgrebene på det irakiske folk ville have fortsat, overgrebene på det kurdiske mindretal langs grænseregionerne til Tyrkiet ville være fortsat.
Der ville stadig væk i dag have været massive overgreb, og der skal da ikke meget fantasi til at tro på, at overgrebene fra de styrker var langt, langt, langt værre både antalsmæssigt og voldsmæssigt end de historier, man har hørt om mishandling af fanger af amerikanske styrker.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Når nu hr. Hans Kristian Skibby siger, at Irakaktionen skal være et forbillede for andre arabiske lande på, hvordan man kan skabe demokrati, er det så kommet ham i hu, at det måske kunne være et problem, at de arabiske befolkninger har kunnet se amerikanerne mishandle fanger i Abu Ghraib-fængslet og andre steder på samme måde, som Saddam Hussein gjorde det, at den militære logik og den militære brutalitet, der jo også er en del af denne her aktion, måske kan have den modsatte effekt end det, som hr. Skibby mener den har?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Fra Dansk Folkepartis side støtter vi en fortsættelse af den danske deltagelse i Irak.
Det gør vi for at bakke op om FN’s sikkerhedsrådsresolution 1546 af juni 2004, som jo løber frem til februar 2006.
Vi gør det for at forankre målsætningen om på et folkeretligt grundlag at gennemføre en demokratisering af det irakiske samfund, både konstitutionelt, retsmæssigt, demokratisk og politisk.
Vi gør det også, fordi den danske militære indsats i stigende grad vil fokusere på træning og uddannelse af de irakiske sikkerhedsstyrker.
Det er jo sådan, at uddannelse af de irakiske sikkerhedsstyrker må være en klar forudsætning for, at Irak på relativt kort sigt forhåbentlig kan overgå fra rent anarki og utryghed til at være et relativt troværdigt og demokratisk land, et forbillede for andre arabiske lande.
Forsvarsudvalget modtog den 12. maj en status over situationen af de nuværende sikkerhedsmæssige trusler i Irak.
Dansk Folkeparti anerkender, at det kan være meget svært at sætte tid på, hvornår risikofaktoren tillader, at koalitionens styrker kan forlade Irak igen.
Med det fremsatte beslutningsforslag gives der et dansk mandat frem til den 1. februar 2006, et mandat, som vi fra Dansk Folkepartis side klart støtter.
Men jeg vil også samtidig påpege, at der reelt burde være tale om en længere forlængelse end de 8 måneder, som der nu gives tilsagn om, allerhelst et tilsagn på ubestemt tid.
Dette skulle være de indledende ord fra Dansk Folkeparti.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
F.eks. har vi jo i dag omkring 10 mand hos den danske ambassadør i Bagdad.
Og tilsvarende, hvis der også efter juli 2006 bliver behov for, at danske interesser, havde jeg nær sagt, skal beskyttes og sikres, medvirker vi meget gerne til det, også i givet fald militært.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Men hvem er det så helt konkret, der skal forestå den rent militærmæssige sikkerhed for de mennesker, som Danmark eventuelt bistår med rådgivning og udvikling og uddannelse osv., dem, vi sender af sted til Irak for at genopbygge landet, den civile del af Irak?
Hvem skal sikre dem rent militært, hvis de er udsat for overgreb eller risiko?
Det, der fremgår klart af den redegørelse, vi har fået fra efterretningstjenesten, er jo netop, at der også over en 2-årig periode vil være en mærkbar risiko i Irak.
Så vil det være underligt, hvis man fra Socialdemokraternes side ikke ønsker at bidrage med at sikre de folk, der tager af sted.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Det er vores opfattelse, som jeg også har givet udtryk for i min ordførertale her i dag, at vi gerne ser en intensiveret indsats omkring træning af irakiske styrker i højere tempo, også gerne med øget bidrag fra dansk side i forhold til beslutningsforslaget her.
Vi mener, at der ligger et incitament til, at irakerne også selv, skal vi sige sætter farten noget op i retning af at kunne overtage de sikringsopgaver.
Og så vil vi i øvrigt se på en vurdering af det geografiske område nede omkring Basra, hvor Danmark befinder sig, som jo er meget forskelligt fra andre dele, specielt Bagdadområdet.
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Og jeg kan da ikke lade være med at konstatere, at så vidt jeg forstår Socialdemokraternes udmeldinger, så kan man støtte, at vi også efter juli måned 2006 bistår med praktiske ting omkring genoptræning osv. i forbindelse med den civile opbygning af det irakiske samfund.
Men man vil ikke fra socialdemokratisk side deltage med sikringsstyrker, altså rene militære opgaver, efter juli 2006.
Hvis man så kigger i den vurdering, vi har fået fra Forsvarets Efterretningstjeneste, under punkt 1 og punkt 11, hvor det jo klart fremgår, at den sikkerhedsmæssige situation ikke bliver klart forbedret i løbet af de næste 2 år, virker det da lidt hult at påstå, at man gerne vil bidrage med den civile opbygning, men at man ikke vil stille folk til rådighed for at sikre dem, der forestår den civile opbygning.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Vi ønsker, og det ligger jo også i vores bemærkninger og vores holdning, en exitstrategi for det her, og den mener vi at vi skal starte nu at tilrettelægge.
Vi så gerne, at regeringen gjorde det og fandt ud af, hvordan vi kommer ud af Irak på en god måde, også op til juli 2006.
Og hvis der er brug for en dansk militær indsats, så bliver det ikke i den form, vi kender i dag, det bliver i givet fald under andre forudsætninger.
Jeg har nævnt det flere gange her, træning via NATO – vi kan desværre ikke deltage med EU-aktiviteter, EU kommer nemlig også ind i Irak på forskellig vis – eller også under FN.
Men den nuværende form som del af en multinational sikringsstyrke ønsker vi bragt til ophør senest i juli 2006.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Jamen det, jeg savner i den her diskussion – for det ser ud, som om man finder en eller anden relativt vilkårlig argumentation – er svar på, hvad der er anderledes i 2006 end i dag.
Det er jo ikke til at få øje på, det er jo sådan et eller andet, man har taget ned oppe fra luften.
Man må da finde ud af, om man vil kritisere USA’s besættelse, den danske deltagelse i besættelsen, og den politik, der føres med bombning af Falluja, med myrderier adskillige steder rundtomkring, med fangemishandlinger og med alt, hvad der foregår.
Man må da vælge side og afgøre, om man synes, at det her er en god sag, vi er i gang med, eller om det er noget, der skal bringes til ophør så hurtigt som muligt, og det gør vi jo mildest talt ikke ved at stemme for det forslag, der er fremlagt i dag.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
I vores optik og i øvrigt også i FN’s er der ikke længere tale om en besættelsesmagt.
Vi befinder os i Irak efter ønske – invitation om man vil – fra den midlertidige irakiske regering og i henhold til FN-resolution 1546, der taler om, at okkupationsperioden er slut; der er ikke længere besættelsesmagter i Irak i henhold til FN’s opfattelse, vi er del af en multinational sikringsstyrke i dag.
Frank Aaen (EL), 2005-05-17:
Jeg må jo erkende, at jeg heller ikke helt forstår Socialdemokratiets politik på det her område.
Da jeg hørte, at nu ville Socialdemokratiet have en slutdato for den danske deltagelse i besættelsen af Irak, blev jeg meget opmuntret, for det lød i mine ører, som om det var udtryk for en kritik af regeringens politik og af USA’s politik i Irak.
Så hører vi en argumentation om, at Socialdemokratiet hidtil har støttet, fordi vi er en del af en besættelsesmagt, og så har vi ansvaret for at støtte op om sikringsstyrken i Irak.
Men hvis vi også er besættelsesmagt i 2006, hvor er logikken så i, at vi så skal trække os ud på det tidspunkt?
Den argumentation, man bruger i dag for at stemme ja, ville jo så være den samme i 2006, medmindre Socialdemokratiet indtager det, jeg synes er den helt korrekte opfattelse, at besættelsen må ophøre.
Er det det, Socialdemokratiet til den tid vil meddele?
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Som jeg har sagt flere gange, lytter vi meget til FN, og vi tager også FN alvorligt, og det mener vi i højeste grad også at regeringen burde have gjort i 2003.
Da skulle man have lyttet til FN, hvad man ikke gjorde.
Vi lytter til FN.
Det er muligt, at FN kommer med en eller anden resolution, som taler om, at det ville være rart, om Danmark stadig væk i den nuværende form fortsatte ud over juli 2006, og så vil vi, hvis vi har magt og indflydelse til det, meddele FN, at Danmark ikke deltager i den nuværende form, men kan vi finde en anden løsning, hvor vi kan bidrage på forskellig vis i form af en indsats i relation til FN eller i relation til NATO, så diskuterer vi gerne det.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-17:
Det betyder så, at uagtet at FN ville bede os om at blive i den nuværende form, så er Socialdemokraterne lige præcis i det spørgsmål ikke interesseret i at lytte til FN, selv om Socialdemokraterne i så mange andre tilfælde bruger FN som sandhedsvidnet eller som det organ, der faktisk siger, hvad det er, vi skal og ikke skal.
Så hvorfor er det, at FN så lige pludselig ikke er vigtig, hvis FN kommer og beder os om at blive i den nuværende form?
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Til det kan jeg svare ja.
Den nuværende form efter juli 2006 er ikke med socialdemokratiske stemmer.
Gitte Lillelund Bech (V), 2005-05-17:
Jeg vil bore lidt videre i det her med juli 2006, og hvor fast Socialdemokraterne står på, at Danmark skal ud af Irak.
Lad os nu sige, at FN og irakerne beder os om i juli 2006 at fortsætte i den nuværende form – i den nuværende form – vil Socialdemokraterne så alligevel have, at vi trækker os ud?
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Jeg vil gerne kvittere for det svar fra den socialdemokratiske ordfører.
Det er et meget fornuftigt svar.
Men er det så rigtigt forstået, at såfremt det danske bidrag bliver ændret og der stadig væk er et ønske fra FN og den irakiske regering og det irakiske folk om, at Danmark bidrager også længere end til sommeren 2006, så er det noget, som Socialdemokratiet er villig til at forhandle og også bakke op om, hvis der kan laves en aftale om det?
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Vi lytter meget både til FN og til det irakiske folk og dets repræsentanter, når de udtaler sig.
Det er sådan, at vi ikke afviser, at vi fra juli 2006 og fremover eventuelt har militær i Irak, det skal bare ikke være i den nuværende form.
Troels Lund Poulsen (V), 2005-05-17:
Jeg ved, at Socialdemokratiet lægger stor vægt på at lytte til, hvad multilaterale organisationer som FN siger, og også til, hvad andre lande siger.
Er man villig til at affærdige det og så sige, at nu ønsker man, at man ikke skal være i Irak, eller er man villig til at lytte til FN, og er man også villig til at lytte til det irakiske folk?
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Vi er af den opfattelse, at vi bør have en exitstrategi med hensyn til det her.
Det beslutningsforslag, der ligger i dag, rækker 8 måneder frem, og 8 måneder fra nu befinder vi os i februar 2006, og vi siger juli 2006.
Så det vil sige, at der er tid til at træffe de endelige beslutninger om det.
Derfor kan vi støtte beslutningsforslaget, som det ligger nu.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Det er det, som jeg ikke forstår.
For det fremgår jo fuldstændig tindrende klart af det her forslag, at der ikke er nogen slutdato på, og derfor synes jeg ikke, der er nogen som helst logik i den socialdemokratiske tilgang til det.
Man stemmer for det her, vel vidende at regeringen ikke vil gå med til at få en exitstrategi.
For det helt afgørende er jo, at vi allerede nu begynder at diskutere, hvordan vi kan få afsluttet det her engagement.
Det er også det, som en række andre tidligere spørgere har været inde på, hr. Morten Helveg Petersen og også hr. Per Kaalund selv.
Derfor fatter jeg simpelt hen ikke, at man bliver ved med på den ene side at råbe op om, at nu skal vi have en exitstrategi, og på den anden side alligevel støtter regeringen, selv om regeringen notorisk ikke vil have nogen exitstrategi.
Per Kaalund (S), 2005-05-17:
Til den første del, som mere var en kommentar, vil jeg sige, at vores holdning var den, at vi stemte imod deltagelse i krigen i Irak, fordi der ikke efter vores opfattelse lå et klart FN-mandat.
Da krigen erklæres for afsluttet, overgår Danmark til at blive en del af en besættelsesmagt, og ifølge folkeretten har besættelsesmagter forpligtelser over for civilbefolkning og har andre gøremål, og det var det, vi tilsluttede os.
Det var ikke et flertal, der blev sendt i krig, det var Danmark, der blev sendt i krig.
Derfor støttede vi på det tidspunkt.
Der ligger også en argumentation omkring det.
Med hensyn til slutdatoen kan jeg sige, at vi stemmer for det beslutningsforslag, der ligger i dag i den udformning, det har.
Vi har som en forudsætning, at det militære engagement i den nuværende form skal være afsluttet i juli måned 2006.
Holger K. Nielsen (SF), 2005-05-17:
Jeg må tilstå, at den socialdemokratiske irakpolitik for mig at se er noget svingende.
Man gik imod krigen i sin tid, og efter krigens afslutning har man støttet den danske deltagelse i fortsættelsen af den.
Man kritiserer regeringen på den ene side, og på den anden side støtter man også regeringen.
Man spiller, så vidt jeg kan se, på alle de heste, der kan spilles på.
Men jeg vil godt have en sag afklaret.
Men det er jo ikke tilfældet i det her forslag fra regeringen.
Vil det sige, at det bliver et ultimativt krav fra Socialdemokraterne, at der skal være en slutdato for det danske engagement, for at man stemmer for det her?
Sagt anderledes: Hvis regeringen ikke giver sig på det punkt, vil Socialdemokraterne så stemme imod det her beslutningsforslag?
Morten Helveg Petersen (RV), 2005-05-17:
Allerførst synes jeg, at der ikke mindst er grund til at glæde sig over Dansk Folkepartis ordførers glæde for FN.
Vi må da kunne påregne støtte fra Dansk Folkeparti, når danske soldater næste gang skal sendes til Afrika til kamp for menneskerettigheder.
Så jeg synes da, det er absolut positivt, hvis det er Dansk Folkepartis forsvarsordførers holdning.
Det er så ikke helt den samme holdning, jeg genfinder hos andre på det udenrigspolitiske område hos Dansk Folkeparti.
Men lad det ligge.
Et spørgsmål til opklaring: Det forekom mig, at Dansk Folkepartis ordfører gerne så de danske troppers ophold forlænget på ubestemt tid.
Er det korrekt opfattet?
Hans Kristian Skibby (DF), 2005-05-17:
Det er ganske korrekt, som du har forstået det.
Men jeg vil da gerne lige tage hånd i det første, som du nævner ...
Undskyld.
Jeg vil gerne svare på spørgsmålet så.
Det er korrekt, at Dansk Folkeparti er parat til at deltage i en koalitionsstyrke, hvor vi på ubestemt tid er en del af samarbejdet i Irak.
Det er det, vi gerne vil forsøge at undgå.