runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Vi er i Venstre ikke tilfredse, som det går med integrationen.
For os
er integration først og fremmest den enkelte udlændings ansvar, og det er udlændingeforældrenes ansvar, at deres børn lærer dansk inden skolestart og bliver integreret; men det er også kommunernes ansvar, at der stilles krav, og at de, der ikke viser vilje til integration, mødes med sanktioner. Derfor er det egentlig også en falliterklæring, at det for nylig har været nødvendigt at fremsætte et lovforslag her i Folketinget om, at kommunerne får pligt til at nedsætte introduktionsydelsen eller helt lade den bortfalde ved uberettiget udeblivelse fra deltagelse i eller afvisning af at deltage i introduktionsprogrammet.
Det burde kommunerne selv kunne have fundet ud af, uden at vi skal pålægge dem det som pligt.
Det støtter integrationsbestræbelserne.
Vi ved godt, at den bestående retstilstand har givet problemer, og vi mener altså, at det nu understøtter integrationen, at der bliver stillet krav og der er sanktioner og loven bliver klarere, så det er til at forudse, hvornår man bliver trukket i ydelsen, ligesom det bliver lettere for sagsbehandleren at vide, hvordan retsstillingen er. Vi håber, at disse stramninger vil virke præventivt og nedbringe fraværet til gavn for integrationen.
Det må stadig være målet, at enhver udlænding integreres hurtigst muligt, og at manglende vilje til at lade sig integrere medfører afslag på permanent opholdstilladelse.
Vi mener også, at kravene til overhovedet at få permanent opholdstilladelse skal skærpes.
Danskkundskaber er for os det vigtigste adgangskort til arbejdsmarkedet.
Men vi finder i Venstre, at modersmålsundervisning i anden og tredje generation for skatteborgernes penge er fuldkommen vanvittigt og hæmmende for integrationen.
Børn, der er født i Danmark, skal lære dansk, og de skal ikke lære alle mulige andre sprog før dansk.
Til gengæld mener vi også, at de mange veluddannede udlændinge, der kommer til Danmark som flygtninge eller familiesammenførte, i langt højere grad og efter en konkret vurdering skal have mulighed for at blive godskrevet for det, de kan, når de kommer hertil.
Vi finder, at dansk kristendom, historie og kultur og demokratiopfattelse og vore frihedsideer stadig skal være det fundament, som Danmark hviler på. Vi skal blive meget bedre til dialogen med andre kulturer og religioner og i den dialog turde sige, hvem vi selv er, og efter hvilke værdier vi har indrettet samfundet. Tilstedeværelsen af mennesker med anden etnisk baggrund og anden religiøs tro skal ikke få os til at opgive vort eget.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Jeg er egentlig glad for spørgsmålet.
Hvis mine bemærkninger har givet anledning til en forståelse af, at det var en kritik af Udlændingestyrelsen og det arbejde, der gøres i Udlændingestyrelsen, så vil jeg godt sige, at det var det ikke. Men jeg synes, vi har nogle problemer, vi skal diskutere, når vi snakker om hele proceduren, for vi er ude i en situation, hvor det tager ganske lang tid.
Vi har en Dublinprocedure, som tager 3-4 måneder, hvor asylansøgeren sidder og venter på stort set ingenting.
Jeg synes, det er en relevant diskussion, i hvilket omfang vi kunne undlade at bruge Dublinproceduren og dermed mindske sagsbehandlingstiden.
Vi har en situation i Udlændingestyrelsen, hvor de rammer, Udlændingestyrelsen har for løsning af opgaven, betyder, at bare det at blive kaldt til samtale, efter at man har ventet de 3, 4, 5, 6 måneder på Dublinproceduren, tager 3-5 måneder, og de svar, ministeren har givet os, viser, at vi kan forudse, at det også bliver tilfældet det næste års tid.
Udlændingestyrelsen selv siger, at det burde de kunne løse inden for 14 dage, hvis de havde ressourcerne - inden for 14 dage.
Så vi er i en situation, hvor de rammer, Udlændingestyrelsen har for at løse opgaven, gør, at vi får nogle meget lange sagsbehandlingstider.
Og jeg synes faktisk, det havde klædt ministeren, hvis man også havde taget alvorligt fat på det her.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Jeg har besøgt Sandholmlejren, og jeg kan bekræfte ministerens beskrivelse af, hvordan Sandholmlejren er indrettet.
Der sker ikke rigtig nogen ændring dér.
Jeg vil så spørge ministeren, om ministeren kan bekræfte, at der intet som helst er til hinder for, at kriminelle asylsøgere, der huses i Sandholmlejren, frit kan bevæge sig ud af Sandholmlejren og tage på fornøjelsestur i Allerøds righoldige butiksliv et par kilometer derfra, når blot de husker at gå på posthuset og sende tyvekosterne hjem, inden de igen går ind ad porten til Sandholmlejren.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Jeg kan forstå på ordførerne, at Dublinproceduren i visse tilfælde er med til at forlænge sagsbehandlingstiden.
Derfor tror jeg, det er væsentligt, at vi inden alt for lang tid må bede ministeren om at komme med en redegørelse for, hvordan det foregår med Dublinproceduren.
Hvad er godt, og hvad er mindre godt ved den procedure?
Vi har tidligere haft nogle oplevelser i forbindelse med nogle somaliske flygtningesager, der skulle afgøres i Danmark,
at man skulle vente mange måneder på svar fra Holland, og det har jo ikke været tanken, da vi i sin tid tilsluttede os Dublinkonventionen, at vi skulle forlænge sagsbehandlingstiderne.
Og dét tror jeg er noget, som SF, De Radikale og også Socialdemokratiet vil være med til at prøve at drøfte, at evaluere den Dublinordning for at se, om vi i givet fald skal gøre en indsats her for at få strammet op på den eller få den ændret.
Bare en lille bemærkning til SF's ordfører, der kom til at sige i forbindelse med den lange sagsbehandlingstid, at vi gerne vil nedsætte sagsbehandlingstiden, især for de kriminelle asylansøgere.
Det siger sig selv, at det vil vi alle.
Så sagde ordføreren - det gælder også i forhold til den lange sagsbehandlingstid - at den også gælder for alle andre asylansøgere.
Det synes jeg ikke er fair.
Der bliver gjort alt, hvad der ligger i vores fælles magt, for at få skærpet opmærksomheden på at få nedbragt de her sagsbehandlingstider.
Så jeg synes altså ikke, det er helt fair, hvis man får det indtryk i offentligheden af SF's ordførers tale, at sagsbehandlingstiden er alt for lang alle steder; det er jo nogle gennemsnitstal, vi taler om.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Fru Dorte Bennedsen har i forbindelse med ombudsmandsloven for nogle år siden udtalt, at Flygtningenævnet er karakteriseret som værende domstolslignende på grund af procedurereglerne, på grund af kontradiktionen i nævnet.
Men i hvert fald må jeg sige det helt klart: Dansk Flygtningehjælp er for os et fremmedelement.
Vi har aldrig ønsket det.
Det er en myndighedsopgave, og i det omfang, man mener, at asylsøgeren skal have en bisidder, hvad han jo allerede har krav på i dag, så må det være dér, Flygtningehjælpen skal optræde, hvis man ikke vil have en advokat.
Det er en utilstedelig sammenblanding, at partens bisidder skal sidde i den afgørende myndighed.
Det hører ingen steder hjemme.
Han skal være det, han er: en bisidder.
Dorte Bennedsen (S), 2000-11-23:
Jeg er fuldstændig enig i vurderingen af Flygtningenævnet, men der er jo altså også lige den kendsgerning, at Dansk Flygtningehjælp medvirker dér.
Knud Erik Hansen (SF), 2000-11-23:
Ja, det vil jeg sige, det vil vi meget gerne være med til at drøfte.
Det er sådan, at det kun er ca. 15-16 pct., der bliver sendt tilbage på grund af Dublinproceduren.
Alle øvrige asylansøgere får deres sag behandlet, eller også forsvinder de selv.
Det betyder, at der faktisk er en stor gruppe, hvor vi godt kunne overveje at sige, at de behøver ikke vente de dér 4, 5, 6 måneder.
Og så synes jeg faktisk også, der ligger en kæmpestor diskussion om det rimelige i Dublinproceduren, det, at det er på det sted, man tilfældigvis er landet, at man skal have sin asylansøgning behandlet.
På europæisk plan er det kun 1 pct., der bliver sendt tilbage.
Jeg synes, det er problematisk at have en procedure, der forlænger sagsbehandlingstiden.
Det kan godt være, at asylansøgere ikke selv kan være med til at bestemme, hvor de skal være, og så er det kun 1 pct., den virker over for.
Birthe Rønn Hornbech (V), 2000-11-23:
Det, vi talte om i går, vedrørte ikke danske statsborgere.
Det vedrørte alle.
Men lad det nu ligge.
Jeg har nu den opfattelse, at det, vi taler om i dag, nemlig Flygtningenævnet, har en langt bedre retssikkerhed indbygget end alle de administrative myndigheder, vi talte om i går.
Flygtningenævnet er et domstolslignende organ.
Ligesom Højesteret kan afgøre visse sager skriftligt, så mener vi også, det kan lade sig gøre i Flygtningenævnet.
Den retssikkerhed ligger langt ud over de myndigheder, vi kritiserede i går.
Hr. Henrik Svane har ganske ret: Hr. Henrik Svane var uopmærksom.
Jeg sagde omhyggeligt, at vi vil også have Flygtningehjælpen ud af Flygtningenævnet, men når vi tager Flygtningehjælpen ud både af første og anden instans, så kan vi efter vores opfattelse efter konventionerne ikke bryde med toinstansprincippet.
Derfor ønsker vi lynbehandling både i første og anden instans.
Det var for at tilkendegive, at vi beder altså ikke både om at få Flygtningehjælpen ud af første instans og så om at afskære muligheden for at klage til Flygtningenævnet, men vi mener, det kan gøres ved lynindsats begge steder og skriftlig behandling ved landsretten.
Og jeg vil da helst ikke genere fru Dorte Bennedsen, så jeg vil så sige det på den måde, at jeg var glad for, at fru Dorte Bennedsen var inde på, at der måske også var flere grupper af asylsøgere, i forbindelse med hvem vi kunne se, om der var mulighed for en hurtigere procedure.
Og det er venligt ment.
Henrik Svane (RV), 2000-11-23:
Det kan være, jeg var uopmærksom et øjeblik under fru Birthe Rønn Hornbechs tale.
Jeg forstod, at Venstre ligesom Det Konservative Folkeparti vil have Dansk Flygtningehjælp ud af åbenbart grundløs-proceduren, men jeg hørte det, som om det også blev sagt fra ordføreren, at vi gerne vil have sagerne ind i en lynbehandling under normalproceduren.
Hvis jeg hørte rigtigt dér, vil Venstre altså have, at disse folk, der kommer for at shoppe asyl og så bare dyrker kriminalitet i stedet for aktivt at gå ind for at få asyl, skal ind i en lynbehandling under normalproceduren.
Hvis jeg hørte det rigtigt, er det så også meningen, at Venstre vil stille forslag om, at Dansk Flygtningehjælp også skal ud af dén procedure?
Dorte Bennedsen (S), 2000-11-23:
»Det glædede mig, at også fru Dorte Bennedsen tager dette problem alvorligt,« sagde fru Birthe Rønn Hornbech.
Jeg er ikke i tvivl om, at fru Birthe Rønn Hornbech mente den bemærkning venligt, og derfor kan det måske lyde lidt pudsigt, at jeg protesterer imod den, men den er jo udtryk for, at Venstre og andre gerne ville fremstille det, som om der var en hel masse mennesker, der ikke tog dette her problem alvorligt.
Jeg, mit parti og alle de partier, jeg har været i kontakt med om dette her i Folketinget,
tager det her dybt alvorligt.
Der er ingen, der vil holde hånden over et misbrug af asylsystemet, hvor kriminaliteten er kernen og ikke ønsket om asyl.
Derfor er det lidt et forsøg på fra Venstre, oplever jeg, at sige: Nå, nu er de altså endelig, endelig kommet til fornuft.
Vi har fra første færd sagt: Det dér vil vi ikke acceptere.
Og jeg kender ikke nogen mennesker, der vil acceptere det.
Og så vil jeg godt ...
Det er spørgsmålet om retssikkerheden.
Jeg har altså meget svært ved at forstå, at i dag, eller rettere sagt, jeg vil sige det på den måde, at i går var der ingen ende på, at hvis sager blev afgjort af myndighederne - det er ganske vist et andet tema - uden visse bestemte forudsætninger, så var det en trussel for borgernes retssikkerhed.
Så kan det være myndighederne alene, der kan sidde og afgøre; det er slet ikke nogen trussel for retssikkerheden.
Jeg har den opfattelse, at det, at Dansk Flygtningehjælp medvirker i både å.g.-proceduren og i Flygtningenævnet, ikke alene er en sikkerhed for asylansøgerne, men det er også en sikkerhed for det danske samfund, for det medvirker til, at vi får set på sagerne med, om man så må sige, to sæt øjne, og vi derved ikke kommer i risiko for uforskyldt - jeg tror ikke, det vil være bevidst - at komme til at træffe nogle forkerte afgørelser. Så både af hensyn til samfundets renommé og af hensyn til de pågældende er det vigtigt at fastholde denne her retssikkerhed, som i går var så vigtig, da det drejede sig om danske statsborgere.
Arne Melchior (CD), 2000-11-23:
CD vil naturligvis lige så lidt som nogen anden være med til at beskytte lovovertrædere, hvor de måtte være født, hvordan de måtte se ud osv. - ingen tvivl herom, og det er så klart, så det behøver ikke uddybes.
Det er naturligvis, sagde fru Rønn Hornbech, synd for flertallet af nytilkomne her i landet, når der fokuseres overmåde meget på de forbryderiske af dem.
Alle de, der er anstændige, rettænkende og rethandlende borgere her i landet,
lider, efter at de er kommet hertil, under, at der er en del indvandrere, der begår kriminalitet, indtil grov kriminalitet, og at der så fokuseres, vil jeg sige, i nogen grad overdrevent på det. Og med overdrevent mener jeg følgende: Når man opgør antallet fra tredjeverden stammende herværende kriminelle, så må man ikke sammenligne med hele befolkningen, men man må naturligvis sammenligne antallet med de pågældende socialgrupper, fordi de tilkomne har naturligvis tilsvarende risiko for og motiver til at gå hen og blive kriminelle, og derfor vil en retfærdig sammenstilling af disse tal nødvendiggøre, at man sammenligner med den tilsvarende socialgruppe.
Så skal jeg forholde mig til det forslag til vedtagelse, som hr. John Vinther og fru Rønn Hornbech har præsenteret os for.
Denne forespørgsel i dag har jo nr. F 6, og man gætter
vel ikke helt galt, når man antyder, at der, efter det var lykkedes fru Pia Kjærsgaard og Dansk Folkeparti at komme med forespørgsel nr. F 1, så er et par partier, der har tænkt: »So ein Ding müssen wir auch haben«, og så kom de så med denne her, som jo egentlig ikke bringer noget særlig nyt.
Når man så ser på selve teksten, så står der i den ene pind, at man ønsker en lynbehandling, og så kommer jeg dermed tilbage til fru Rønn Hornbech, som jo er forslagsstiller til ordet, som er et meget rigoristisk ord.
Som jeg igennem årene har forstået fru Rønn Hornbechs retsopfattelse, så kunne jeg forstå, hvis der stod »en hurtigst mulig behandling«.
Hvad forstås der ved
lynbehandling
Der er ikke noget om, at den hurtige behandling skal være fair, ikke noget med, at den skal udføres så retfærdigt som muligt, nej, det er kun en nyopfindelse.
Lynbehandling i retten er noget meget, meget vanskeligt at have med at gøre; det kan vi ikke stemme for.
Og så er der det, vi tidligere her i eftermiddag har været inde på, Dansk Flygtningehjælps rolle.
Jeg vil godt spørge forslagsstillerne til denne vedtagelse: Er der eksempler på, mere end et i det mindste, at Dansk Flygtningehjælp unødig har forsinket behandlingen af disse sager? Hvis man ikke har sådanne eksempler på, at de har trukket unødig i langdrag, så må jeg sige, at så stemmer ønsket om, at de ikke må medvirke - og det er det, der står, der står ikke, at de ikke skal medvirke i afgørelsen, der står, at de overhovedet ikke må medvirke i procedure - ikke med min retsbevidsthed, og det er et i høj grad ufolkeligt krav at stille, at Dansk Flygtningehjælp skal udelukkes fra at være bisiddere til de pågældende anklagede.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg og Dansk Folkeparti har længe gerne villet have det anderledes, men det var ministeren, der i sommerens løb sagde, at hun gerne ville have det anderledes.
Så er det da ministerens pligt at komme med et lovinitiativ, som gør det anderledes, i stedet for bare at gøre det
under de eksisterende regler og så komme ekstra bemanding på, som ikke har ret store beføjelser.
Det, jeg er interesseret i, er: Hvilken ordre har politiet fået på Center Sandholm?
Hvordan kan de forholde sig?
Det med, at der er en øget adgangskontrol, har jeg opfattet i dag, som om det er folk, der kommer til centeret, altså at der er kontrol med, hvem der kommer ind, men at der ingen er kontrol med, hvem der kommer ud.
Altså det er da fuldstændig absurd.
Men jeg kan så sige til ministeren, at det er også et af de spørgsmål, som ministeren vil få under den mundtlige spørgetid.
Jeg tror, der er basis for, at ministeren forbereder sig lidt mere, og det får ministeren lejlighed til til på onsdag.
Karen Jespersen (S), 2000-11-23:
Så vil jeg gerne sige, at det overrasker mig egentlig, at det overrasker fru Pia Kjærsgaard og hr. John Vinther, at det har den karakter, som det har på Center Sandholm.
Det, der er det særlige ved Center Sandholm, er, at man her til det yderste udnytter de muligheder, der er inden for den eksisterende lovs rammer.
F.eks. har man døgnbemanding af personale, som man ikke har på andre centre, bl.a. fordi det ville blive uhyggelig dyrt.
Man har også politi på centret, som man jo heller ikke har på andre centre.
Det er indhegnet.
Man har en adgangskontrol.
På den måde udnytter man den eksisterende lovgivning til det yderste, og det gør man ikke andre steder.
Så er man nødt til at gå ind og se på det, der hedder administrativ frihedsberøvelse, hvad der er en ret stor mundfuld.
Det kan man se i de andre tilfælde, man har diskuteret det.
Derfor har vi jo valgt at sige: Nu gør vi, hvad vi overhovedet kan inden for den eksisterende lovgivning, og det har der ikke på noget tidspunkt været lagt skjul på, sådan har det hele tiden været fremstillet, og det ser jo heldigvis også ud til, at der er en sandsynlighed for, at det virker.
Når jeg udtrykker mig lidt forsigtigt, er det, fordi den her særlige politienhed blev etableret den 6. november, og hele det her apparat gik i gang den 4. september, så man skal jo lige have lov til at se, om det virker, og virker det ikke, jamen så må vi altså diskutere, hvad man så kan gøre,
men så taler vi altså om lovændringer, for vi kan ikke gøre mere inden for den eksisterende lovs rammer.
Pia Kjærsgaard (DF), 2000-11-23:
Jeg skal bare lige sige, at vi selvfølgelig stemmer for Venstres og De Konservatives forslag til vedtagelse.
Og så skal jeg så spørge ministeren: Hvad sker der dog?
Er ministeren bundet til sin stol i dag?
Det er da alt for lidt, ministeren er heroppe på Folketingets talerstol og besvare spørgsmål.
Jeg er sådan set glad for støtten fra hr. John Vinther, vi har opfattet det på samme måde. Ministeren sagde meget tydeligt, at man ikke kunne frihedsberøve overhovedet.
Der var ikke anderledes forhold i Center Sandholm end andre steder.
Jamen det er jo det, vi har fået tudet ørerne fulde om: I stedet for en øde ø skulle de i Sandholmlejren.
Jeg tror nok, at der er mange, der har en opfattelse af, at dér er man under overvågning, og at man ikke kan komme ud, fordi det er kriminelle asylansøgere, folk, man har store problemer med, man sender derop, men nu viser det sig under denne debat, at det bare er fuldstændig normal procedure.
Man har ikke mulighed for at tjekke eller noget som helst.
Jeg synes da, at det er en overraskende melding, som burde få flere op af stolen, end tilfældet rent faktisk er.
Det er da helt uhyrligt efter hele den debat, vi har haft, at det viser sig, at Center Sandholm er en fuldstændig normal asylprocedurelejr som alle mulige andre steder.
Dorte Bennedsen (S), 2000-11-23:
Nu siger hr. John Vinther igen, at man skal have Dansk Flygtningehjælp ud af procedurerne for at smidiggøre dem.
Hr. John Vinther har i starten af debatten to eller tre gange sagt: Dette er ikke et angreb på Dansk Flygtningehjælp. Jeg vil gerne have, at hr. John Vinther forklarer mig, hvorved arbejdet i Flygtningenævnet smidiggøres, ved at man hælder Dansk Flygtningehjælp ud.
Nævnet består af syv personer: tre fra ministerier, tre fra Dansk Flygtningehjælp og en dommer, så Dansk Flygtningehjælp kan aldrig komme til at udgøre en majoritet i dette her.
Rent faktisk omgør Flygtningenævnet ofte i meget stor enighed en lang række sager.
Hvad er det, Dansk Flygtningehjælp besværliggør i nævnet?
Og så kun kommentaren om retssikkerhed: Jeg ved ikke, om hr. John Vinther kan huske debatten fra i går, men jeg tør hilse og sige, at retssikkerhed spillede en vis rolle både for Venstre og De Konservative igennem en timelang debat.
John Vinther (KF), 2000-11-23:
Jeg vil godt takke for debatten, og jeg vil takke de ordførere, der i hvert fald delvis tilsluttede sig de elementer, der indgår i det forslag til vedtagelse, som Venstre og Det Konservative Folkeparti har fremsat.
Jeg synes, vi i dag har fået afsløret, at en række partier med fine og flotte ord signalerer, at selvfølgelig skal vi sætte hårdt ind over for kriminelle, der forklædt som asylsøgere kommer her til landet for at udnytte den danske udlændingelovgivning.
Så langt rækker enigheden.
Men når det kommer til konkret handling, så kommer reflekshandlingen, nemlig papskiltet med ordet »retssikkerhed«, straks op fra skuffen, og så kan man naturligvis ingenting foretage sig.
at en lynbehandling kombineret med, at Dansk Flygtningehjælp udgår af behandlingen af disse meget specielle sager, på nogen måde skulle true de asylsøgendes retssikkerhed.
Der er stadig tale om et toinstansprincip, og Flygtningenævnet er stadig en domstolslignende instans.
Den eneste forskel er, at Dansk Flygtningehjælp med det formål at smidiggøre og effektivisere behandlingen ikke sidder med ved bordet.
Men nævnet skal jo altså stadig som en domstolslignende instans også behandle og bedømme sagerne på domstolslignende vilkår.
Jeg har derfor meget svært ved at se, at det skulle udgøre det store forfærdelige angreb på retssikkerheden.
En anden del af problemet er så uanset behandlingsmåden og sagsbehandlingstiden, hvad vi så gør ved disse kriminelle asylsøgere, mens sagsbehandlingen pågår.
Vi er stadig af den opfattelse, at indenrigsministerens idé om en øde ø var den rigtige.
Vi er kede af, at indenrigsministeren af Det Radikale Venstre, sådan opfatter vi det, blev tvunget til efterfølgende at udpege Sandholmlejren som sin øde ø. For det første kræver løsningen med Sandholmlejren en betragtelig politiindsats, hvis det skal hjælpe noget.
Havde man valgt Middelgrunden ud for København, ja, så ville det have medført, at man ikke i nær den samme grad havde belastet politiets ressourcer.
Jeg sagde også, at jeg aldrig havde vundet noget i spil, og at jeg også denne gang var bange for at have satset på den forkerte hest.
Efter debatten i dag må det stå klart for alle, at indenrigsministeren tabte kampen.
Det er trist, for den løsning, indenrigsministeren var fremkommet med, var den rigtige, og den løsning, man nu har sat i værk, er i virkeligheden en meget ringe løsning. Jeg må erklære mig enig med fru Pia Kjærsgaard.
Jeg hørte også indenrigsministerens besvarelse således, at den forskel, der i virkeligheden er, hvis der er en forskel, er, at Sandholmlejren stadig er et helt almindeligt asylcenter.
Der er nu en portvagt på, det har der altid været, og der vil være en lidt mere intensiveret politiovervågning.
Det betyder, at de her kriminelle altså skal huske at gå på posthuset og sende tyvekosterne hjem, inden de går ind gennem porten igen i Sandholmlejren.
Det er en meget ringe løsning.
Helge Bo Jensen (EL), 2000-11-23:
Ministeren siger, at vi bruger ventetiden som sovepude for ikke at interessere os for den kriminalitet, der faktisk er tale om.
Nu må det være tilladt selv for en minister at være fraværende et kort øjeblik
, så derfor vil jeg lige gentage, hvad jeg faktisk sagde i starten af min ordførertale, nemlig at det er vigtigt, at der gøres noget effektivt, når der begås kriminalitet, også blandt asylsøgere.
Det var noget af det, jeg startede med.
Jeg sagde heller ikke noget om, at ventetiden nødvendigvis skulle nedbringes drastisk.
Vi beklagede os blot over, at ventetiden faktisk var øget drastisk over det sidste års tid.
Hvis ventetiden ikke kan nedbringes, så var det måske værd at kigge på at give de her asylansøgere nogle andre muligheder for at få noget meningsfyldt at tage sig til i ventetiden, nemlig uddannelse, sprogundervisning, arbejde til dem, der kan få det, osv.