runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Sonja Mikkelsen (S), 1999-04-08:
Jeg håber, at jeg hørte, hvad det var, hr. Heiselberg spurgte om og bad mig om at bekræfte.
Det kunne måske være lidt vanskeligt her i salen. Jeg vil gerne bekræfte, at vi har et ekspertudvalg siddende, som bl.a. på baggrund af nogle forholdsvis nye højesteretsdomme nu vurderer erstatningsspørgsmålet, og når det udvalg er færdigt, så vil jeg - som det også hele tiden har været meningen - naturligvis drøfte det resultat, der kommer ud af ekspertudvalgets arbejde, med Folketinget. Med hensyn til det andet spørgsmål, som vedrører anlæg, der foreligger lov for i Folketinget, men som ikke er gennemført inden for en femårig periode eller ikke er anlægslov inden for en femårig periode, har vi jo allerede sat en procedure i værk, som vi første gang prøvede af sidste samling.
Det er klart, at det er trafikministerens indstilling, at vi fortsætter den procedure, som vi etablerede med første fremsendelse til Folketingets Trafikudvalg i august måned 1998.
Så også det håber jeg er en bekræftelse på det, som hr. Svend Heiselberg spurgte om.
Jeg mener faktisk, at vi med det lovforslag, der nu ligger til anden behandling her, skaber en bedre situation for dem, der bliver udsat for ekspropriation i forbindelse med, at vi gennemfører store anlæg, som gerne skulle være til gavn for det, der hedder almenvellet.
Jeg synes også, vi skal glæde os over, at vi mellem regeringen og alle partierne her i Folketinget er nået frem til enighed om at samles om det lovforslag, der ligger her, og det vil jeg også gerne kvittere for ved den her lejlighed. Så vil jeg gerne kommentere det betænkningsbidrag til lovforslaget, som ligger fra Enhedslisten, som har undret mig lidt.
blev også rejst ved førstebehandlingen.
Jeg nævnte ved den lejlighed i min besvarelse, at der allerede var taget hensyn til lejerne i den eksisterende lovgivning.
Jeg er ikke bekendt med, at vi, efter at vi har lavet den her ændring af loven, har haft problemer med netop det her spørgsmål, som er rejst fra Enhedslistens side, så jeg håber, det beror på, at man ikke har været opmærksom på denne ændring.
Man kunne måske have overvejet at stille spørgsmål om sagen under udvalgsbehandlingen.
Det har man ikke gjort.
Så kunne vi måske have klaret sagen.
Ole Donner (DF), 1999-04-08:
Dansk Folkeparti tilhører det store flertal i udvalget, der stemmer for det her lovforslag, men ved førstebehandlingen af lovforslaget kom Venstre med en lang række kritiske udtalelser om lovforslaget.
Venstre bebudede faktisk nogle ændringsforslag, som vi allerede ved førstebehandlingen tilkendegav, at vi gerne ville støtte.
Derfor undrer det os, at Venstre ikke kom med de ændringsforslag, specielt når hr. Heiselberg igen i dag går op og gentager noget af den kritik, som også kom ved førstebehandlingen.
Vi må jo konstatere, at de ændringsforslag ikke kom.
Og så er vi selvfølgelig tilfredse med, at trafikministeren fortsat vil drøfte sagerne med Trafikudvalget.
Så får vi jo sagerne op igen.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Det kan jo kun glæde mig, hvis dette fuldt ud er tilfældet.
Jeg vil nu sikre mig, at det også er tilfældet.
Jeg har dels fået en bekræftelse på det her, men jeg har et par småting, som jeg lige vil stille et par spørgsmål om.
Det skulle da kun glæde mig.
Det er ikke den opfattelse, vi har haft tidligere, men det kan jo være, at der er en teknisk detalje, vi har misforstået.
Tak for svaret.
Det glæder mig sandelig.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Vi har i Fremskridtspartiet bemærket, at der er kommet en ny praksis i Indfødsretsudvalget og i Justitsministeriet i forhold til besvarelse af nogle af de spørgsmål, som Fremskridtspartiet tidligere har stillet til disse lovforslag om indfødsret.
Det har nu vist sig, at regeringen støttet af et flertal
i Folketinget har den opfattelse, at det ikke længere er nødvendigt at se på, hvilke ansøgerne der er i stand til at klare sig selv økonomisk, hvilke ansøgerne der er i stand til at forsørge sig selv, inden man tager stilling til, hvorvidt de skal have indfødsret eller ej
Det skal vi fra Fremskridtspartiets side beklage meget.
Vi mener, at det er et væsentligt element, når vi skal vurdere, om udlændinge skal have dansk statsborgerskab eller ej.
Det er et vigtigt element at vurdere deres økonomiske situation, og om de er i stand til at forsørge sig selv eller ej.
Man har fra ministeriets side meddelt, at man ikke finder det relevant, og vi må så konstatere, at der også er et flertal i Folketinget, der heller ikke finder, at det er relevant.
Det er beklageligt, men sådan er det.
Det andet, som vi skal påpege her ved andenbehandlingen,
skal ses i forhold til ændringsforslagene, de ændringsforslag, som det trods alt har været muligt at stille.
Vi mener ikke, at de personer skal have dansk indfødsret, og derfor har vi stillet forslag om, at de pågældende personer udtages af det samlede lovforslag, inden vi når frem til en tredje behandling.
Blot for lige at nævne, hvad det er for typer kriminalitet: Der er en meget, meget stor og rig repræsentation af tyveri, der er også tale om hærværk og vold.
Der er tale om trusler på livet, overtrædelse af narkotikalovgivnigen, og der er tale om en hel stribe, der har lavet og forøvet vold mod tjenestemænd i funktion.
Vi kan selvfølgelig ikke acceptere, at de mennesker skal belønnes med et dansk statsborgerskab, og derfor har vi stillet forslag om, at de skal udgå af lovforslaget.
Jeg kan også nævne, at der også i dette lovforslag er en gruppe, som har overtrådt udlændingeloven og er dømt for menneskesmugling.
I det her tilfælde taler vi om, at der er fem af ansøgerne, der er dømt for menneskesmugling.
Der er også en ansøger, der er dømt for fuldbyrdet voldtægt, der er et par stykker, der er dømt for forsøg på voldtægt, der er nogle stykker, der er dømt for samleje med børn under 15 år, og sådan kunne jeg såmænd blive ved og blive ved med at nævne kriminalitetstyper.
Vi skal indstille til Folketingets partier og Folketingets medlemmer, at man endnu en gang overvejer, om det nu også er hensigtsmæssigt, at disse mennesker, der er kommet til Danmark, og hvis eneste tak over for Danmark er at begå endda meget grov kriminalitet har i landet, nu får et dansk statsborgerskab.
Det mener vi ikke i Fremskridtspartiet og skal derfor opfordre Folketingets medlemmer til at støtte ændringsforslagene.
Inge Refshauge (DF), 1999-04-08:
I Dansk Folkeparti er vi som i store dele af befolkningen trætte af den given indfødsret i bundter, som vi nu har givet i lang, lang tid.
Vi siger det hver gang, gang
på gang og vil blive ved med at gentage det: Vi bør her i landet bruge ressourcerne på flygtninge i deres nærområder og bruge de midler, det koster, så de kan få en ordentlig tilværelse ude i nærområderne. Det er netop i disse dage højaktuelt.
Hvad får man ud af at tage mennesker her til landet, skille dem fra familien, skille dem fra deres lands kultur?
Intet.
Her i Danmark samler vi så mange etniske grupper, at vi risikerer at blive et nyt Jugoslavien en skønne dag.
Lars Kramer Mikkelsen (S), 1999-04-08:
Jeg skal bare ganske kort tilkendegive, at den socialdemokratiske gruppe selvfølgelig kan støtte lovforslaget og ikke kan stemme for ændringsforslagene. På listen findes 7 personer med en straf på mellem 3 måneder og 1 år.
6 af dem har begået overtrædelser, der er mellem 10 og 20 år gamle.
Resten af de personer, der er tale om hos henholdsvis Fremskridtspartiet og Dansk Folkeparti, har fået mellem 10 dages hæfte og op til 3 måneders fængsel.
Der er ikke tale om forhærdede forbrydere.
På denne liste er der rent faktisk optaget mennesker, som opfylder de betingelser, som Folketinget har sat, for at man kan få dansk indfødsret.
Derfor må jeg på Socialdemokratiets vegne sige, at jeg synes, det er pinligt, at vi gang på gang skal have en debat om de her sager, som der i øvrigt er et meget bredt flertal bag i Folketinget.
Søren Kolstrup (EL), 1999-04-08:
Men det er vel korrekt opfattet, at der er et særskilt, totalt særskilt, marked for certifikater, og at det netop er deri, perspektivet ligger, også set fra hr. Peter Hansen-Nords synspunkt?
Altså et totalt isoleret certifikatmarked, der altså kan have sammenhæng med køb af grøn strøm, ikkekøb af grøn strøm, men ikke nødvendigvis skal have det?
Malene Vestergård (SF), 1999-04-08:
Men hvad man kan tillade sig over for andre mennesker, kan man selvfølgelig også sige er et moralsk spørgsmål. Og jeg mener faktisk, at hele denne diskussion er usmagelig, og det mener jeg, fordi de her mennesker har brug for støtte nu og brug for alt andet end fremmedfjendskhed, og det sidste synes jeg faktisk det her forslag lægger op til.
Jytte Madsen (S), 1999-04-08:
Ja, naturligvis er jeg sikker på, det er det rigtige forslag, jeg kommenterede.
Og jeg vil gerne henvise til de mange bemærkninger, der bl.a. er i lovforslaget, hvor man fra Fremskridtspartiets side også inddrager Amsterdamtraktaten og de ældre, omsorgen for de ældre, og det hele hænger sammen.
Så derfor synes jeg også, og vi i vores gruppe, at disse betragtninger falder fint i tråd med den ånd, vi oplever der er i det her lovforslag.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-08:
Man må beundre Fremskridtspartiets energi i de her sager.
Det lykkes dem jo også hver eneste gang at få ordførerne til at blive her i timevis, inklusive mig selv, som oven i købet er på reservebænken i den her sag.
Men jeg bliver altså nødt til at gentage, hvad jeg også sagde i mit ordførerindlæg: Det Radikale Venstre har rejst en debat om folkeafstemninger og har i øvrigt på en positiv måde, synes jeg, drevet spørgsmålet om folkeafstemninger frem lige fra midten i 1980'erne, da folkeafstemningen om EU-pakken fandt sted, udskrevet meget hurtigt af Schlüter, men bestemt støttet af os.
Det satte virkelig gang i hele processen
omkring, hvor mange folkeafstemninger der skal være, og hvilke områder de skal være på.
Og fordi jeg blev spurgt direkte om det, som jeg har læst i bemærkningerne til lovforslaget her, nemlig udenrigsministerens udtalelse til Jyllands-Posten i et fødselsdagsinterview i slutningen af december 1998: »Vigtig lovgivning bør i højere grad sendes ud til folkeafstemning«, vil jeg gerne sige: Ja, det mener udenrigsministeren som et indlæg i debatten om, hvordan den fremtidige grundlov skal være.
Og uden at jeg skal citere hr. Aage Frandsen fra SF, men han er jo også nævnt i forslaget, vil jeg sige, at hr. Aage Frandsen siger også, at det er et vigtigt grundlovstema, og det er det, det handler om.
Men det konkrete lovforslag kan vi ikke støtte, og nu gentager jeg det for sidste gang: I de 5 år, hvor jeg har siddet i Folketinget, har vi aldrig støttet lovforslag af denne type.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 1999-04-08:
Dette lovforslag fra Fremskridtspartiet er jo en revideret genfremsættelse af et tidligere forslag.
Og dette tidligere forslag var så i øvrigt også en revideret genfremsættelse af et endnu ældre forslag.
Det tyder jo på, at man i Fremskridtspartiet ikke har skiftet opfattelse med hensyn til hensigtsmæssigheden af at have den danske udlændingepolitik underkastet en vejledende folkeafstemning.
Ligesom Fremskridtspartiet ikke har skiftet holdning til spørgsmålet, kan jeg oplyse, at det har Det Konservative Folkeparti heller ikke.
Vi er i Det Konservative Folkeparti af den opfattelse, at udlændingepolitikken bedst fastlægges i kraft af det repræsentative demokrati.
Og jeg kan her henvise til de argumenter, der har været fremført ved tidligere debatter om de tidligere forslag.
Malene Vestergård (SF), 1999-04-08:
Det her forslag er for mig at se simpelt hen bare for lavt.
Det strider mod al form for anstændighed at fremsætte sådan et forslag her, der på denne måde gør bestemte menneskers skæbne afhængig af en folkeafstemning.
En af SF's mærkesager er at øge befolkningens indflydelse på de beslutninger, der skal træffes.
Og derfor er vi også i SF enige i, at man skal få undersøgt mulighederne for at få sendt flere beslutninger ud til folkeafstemning.
For for SF er det et mål i sig selv at involvere befolkningen langt mere i de konkrete beslutninger, og til det formål kan folkeafstemninger sagtens bruges.
Men der må selvfølgelig være nogle kriterier for, hvilke spørgsmål der kan lægges ud til en folkeafstemning. Der er allerede i dag i grundloven indskrevet nogle begrænsninger for, hvilke spørgsmål man kan sende ud til en folkeafstemning, og det er f.eks. sådan noget som økonomiske spørgsmål.
Og det er en helt naturlig del af folkeafstemningsinstitutionen, at den har sine begrænsninger.
Et demokrati må aldrig udvikle sig til et flertalsdiktatur, hvor et flertal kan undertrykke et mindretal og dets rettigheder.
Og derfor mener vi i SF, at der i hvert fald er to tilfælde, hvor det er helt afgørende, at folkeafstemninger ikke kan anvendes.
Og her taler jeg om forslaget, der indebærer en indskrænkelse af menneskerettighederne, og om spørgsmål, der direkte berører enkelte personer eller bestemte grupper.
Det her forslag, som Fremskridtspartiet har fremsat, vedrører begge kriterier.
Det er simpelt hen dybt krænkende for de her mennesker, og det er et brud på menneskerettighederne, og det strider mod al form for anstændighed, som jeg tidligere har sagt.
Det kan under ingen omstændigheder accepteres at gøre det her.
Det her forslag svarer jo til, at man gjorde spørgsmålet omkring rødhåredes vilkår eller spørgsmål omkring bistandsklienters rettigheder til genstand for en folkeafstemning, og det virker jo fuldstændig absurd.
Så vil jeg ligesom fru Jytte Madsen faktisk sige, at når hundredtusindvis af flygtninge på nuværende tidspunkt er på flugt fra Kosova, og de lider under de mest forfærdelige forhold, fordi deres hjem er blevet bombet sønder og sammen og deres familier er blevet dræbt af Milosevics bestialske bander, og de er blevet fordrevet fra deres land og alle de ting, de kender, så synes jeg, det er fuldstændig usmageligt, at selv et parti som Fremskridtspartiet kan fremsætte sådan et forslag her.
Vi skal tage imod de her flygtninge positivt; de har brug for en masse støtte, og så har de ikke brug for sådan en usmagelig diskussion her, som vi har taget, som er direkte fremmedfjendsk.
Nu håber jeg, at det er fremgået meget tydeligt af min tale, at vi i hvert fald ikke kan stemme for det her forslag.
Tom Behnke (FP), 1999-04-08:
Ja tak, det var en meget klar og tydelig tale og en meget klar og tydelig tilkendegivelse af, at SF ikke kan støtte forslaget.
Men jeg har siddet og kigget meget i forslaget, for nok har jeg selv skrevet det, men det kunne jo selvfølgelig være, at jeg i mellemtiden havde glemt det.
Hvor i forslaget er det, der står noget om Kosovoflygtninge?
Hvor i forslaget er det, der står noget om den situation, der i øjeblikket desværre er på Balkan?
Og hvor i forslaget er der noget, som ville få nogen som helst indflydelse på den situation, der i øjeblikket desværre er på Balkan også set i forhold til, at Danmark eventuelt skal modtage flygtninge fra Kosovo?
Jeg kan nemlig ikke finde det, men det kan da være, at SF's ordfører kan belære mig om, hvor i forslaget det fremgår.
Malene Vestergård (SF), 1999-04-08:
Det, jeg siger, er, at hvis man f.eks. prøver at kigge på spørgsmål nr. 2, som skal ud til folkeafstemning, så er der nogle klare linjer for, hvordan vi skal tage imod de her flygtninge.
Og jeg synes simpelt hen, at det er så pinligt at tage den her diskussion, når vi står over for nogle flygtninge, som kommer og haft nogle helt forfærdelige oplevelser; at de så skal komme til et land, hvor vi står og diskuterer, om vi overhovedet har lyst til at tage imod dem, og de skal i hvert fald ikke være her ét minut længere, end det er allerhøjst nødvendigt.
De har brug for, at vi skal støtte dem så meget, vi overhovedet kan, og det skal i hvert fald ikke foregå på den her måde.
Malene Vestergård (SF), 1999-04-08:
Først vil jeg godt spørge hr. Peter Skaarup, om han ikke mener, at der skal være nogle kriterier for, hvilke emner der skal kunne sendes ud til folkeafstemning.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-08:
Jeg vil gerne sige til hr. Peter Skaarup, som jeg ikke tror
har fulgt med i Det Radikale Venstres udvikling omkring folkeafstemninger - det kan man måske heller ikke forlange - at vi holder os jo sådan set til grundloven, som den er i dag.
Der står for det første i grundlovens § 44, så vidt jeg husker, at folkeafstemninger kan man i hvert fald ikke have om skatteudskrivninger.
Vi har gentagne gange sagt, at der er andre områder, man heller ikke kan have det på.
F.eks. er vi aldrig nogen sinde gået ind for folkeafstemninger om lige præcis udlændingepolitikken.
Peter Skaarup (DF), 1999-04-08:
Jamen det er altså ikke særlig tillidvækkende, at de partier, som vælgerne regner med er deres fortalere for at få flere folkeafstemninger, hver gang et parti herinde stiller forslag om en konkret folkeafstemning om et emne, siger: Nej, det kan vi ikke lige være med til.
Så vil jeg sige til SF's ordfører: Hvis vi nogen sinde skal få det vidensniveau blandt vælgerne og i befolkningen, som bl.a. SF taler om på flygtningeområdet og på indvandrerområdet, er det da helt klart, at så skal man sende tingene ud til folkeafstemning.
Det ser vi jo også i forhold til EU.
Danmarks befolkning er blandt de mest oplyste om EU-spørgsmål overhovedet i EU, og grunden er da selvfølgelig, at vi jævnligt holder folkeafstemninger.
Vidensniveauet og interessen er jo trods alt meget større i Danmark end i mange af de andre EU-lande.
Derfor skal min opfordring bare være: Hold dog fast ved folkeafstemninger om alt!
Malene Vestergård (SF), 1999-04-08:
Godt, jeg stiller spørgsmålene igen:
Mener du ikke, at der skal være nogle kriterier ...
Jeg spørger igen hr. Peter Skaarup, om han ikke mener, at der skal være nogle kriterier for, hvilke folkeafstemninger der skal kunne udskrives, og om det ikke er krænkende for det enkelte menneske, at vedkommende bliver sat til folkeafstemning.
Det, som hr. Peter Skaarup siger om, at vi skal have flere folkeafstemninger, er fuldstændig rigtigt.
Det går vi også ind i for SF, også at det skal kunne ske efter befolkningens ønske.
Det, jeg snakker om, er, at der skal være nogle kriterier for, hvad det er for nogle ting, der skal kunne sendes ud til folkeafstemning.
Det mener jeg kun er ret og rimeligt, og det prøvede jeg også at sige i min tale, for det handler om menneskerettigheder og indskrænkelse af disse.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-08:
Vedrørende spørgsmålet om folkeafstemninger hørte jeg bare en bemærkning oppe på mit kontor, og så gik det ellers stærkt med at komme herned.
Der har faktisk været partier, som har været umådelig interesserede i også at lægge spørgsmålet om udlændingepolitikken ud til folkeafstemning.
Det ved jeg i hvert fald, at den tidligere radikale leder, hr. Niels Helveg Petersen, har været inde på.
Jeg ved godt, at der er uenighed i Det Radikale Venstre, men fru Vibeke Peschardt bør orientere sig hos hr. Niels Helveg Petersen, om det ikke har været en del af hans argumentation.
Ebbe Kalnæs (CD), 1999-04-08:
Vi må jo i CD være meget tillidvækkende ud fra det, hr. Peter Skaarup sagde, for vi vil ikke have folkeafstemninger overhovedet.
Vi tror helt klart på det repræsentative demokrati, og vi mener ikke, at det er den rigtige måde at bevare et demokrati på at lave folkeafstemninger.
Nu var det sådan, at hr. Peter Skaarup også var inde på andre ting såsom broer og den slags ting.
Jeg vil sige, at min principielle holdning er, at hvis vi satte dét til folkeafstemning, så havde vi ikke haft en Lillebæltsbro i dag. Det afgørende for os er, at folkeafstemninger meget nemt bliver folkestemninger, og folkestemninger inden for det emne, vi har oppe her i dag, vil vi ikke bryde os om.
Når de stemmer på hr. Peter Skaarup og de 12 øvrige i Dansk Folkeparti eller de 4 i Fremskridtspartiet - det er 17 - så ved de godt, at de stemmer for en anden udlændingepolitik end den, der er flertal for i Folketinget.
De kunne ikke drømme om, hvis de vil have en anden udlændingepolitik med den holdning, som de 17 mandater har, at stemme på CD, for de ved nemlig også godt, hvad de stemmer bliver brugt til.
Det er ikke noget nyt.
Det er ikke nyt for nogen.
Når nogle på venstrefløjen også godt vil have mange folkeafstemninger, så er det nogenlunde samme situation.
De har 13 og 5 mandater - det er 18 eller sådan noget lignende - og det vil sige, at de ikke kan overskue eller overkomme tanken om, at det aldrig er til at flytte det dér store, tunge, elendige, massive flertal.
Derfor er de nødt til at have befolkningen til hjælp og skrotte det repræsentative demokrati.
Det er sådan set argumentationen, for vi tror på det repræsentative demokrati og synes, det er vigtigt.
Jeg kunne lige se kampagnerne i en vejledende folkeafstemning i Danmark med plakater og folk, der forløb sig på forskellig vis, når de skulle finde enkeltsager frem, hvor de skulle hænge folk op i en galge.
Det hører med til spillereglerne, og de mandater, der er her i Folketinget, har helt klart ret til at markere deres holdning.
Som sagt går vi ikke ind for folkeafstemninger.
Vi går ind for det repræsentative demokrati.
Vi mener, at vi udhuler demokratiet, hvis vi leger med folkeafstemninger i tide og utide.
Det er grundlovsændringer, det er væsentlig suverænitetsafgivelse osv., som for os er grænsen for folkeafstemninger.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-08:
Nu skal man jo passe lidt på, at man ikke kommer til at rode begreberne om for og imod folkeafstemning sammen med det lovforslag, der ligger her.
Det her lovforslag hedder forslag til lov om afholdelse af vejledende folkeafstemning om Danmarks udlændingepolitik, og så nævner man seks konkrete punkter og foreslår, at den type ting skal ud til folkeafstemninger.
Det mener jeg ikke at de skal.
Det mener Det Radikale Venstre ikke at de skal.
Og uagtet fru Pia Kjærsgaard har gjort mig den ære at springe helt her ned for at fortælle mig, at hr. Niels Helveg Petersen måske i starten af 1990'erne har sagt noget andet - hvilket jeg ikke er sikker på, men som jeg selvfølgelig vil undersøge - så vil jeg godt sige, at i al den tid jeg har siddet i Folketinget - og det er siden 1994 - har Det Radikale Venstre konsekvent afvist forslag af den her type. Det er fru Elisabeth Arnold og siden hr. Henrik Svane, der har været ordførere på de områder, og den radikale gruppe er i hvert fald enig om det.
Vi synes ikke i gruppen, at der skal laves folkeafstemninger ud af det her, og vi afviser forslaget.
Pia Kjærsgaard (DF), 1999-04-08:
Det er præcis det, der gør mig så utrolig ærgerlig.
Det er netop fru Peschardts argumentation her: Man vil ikke støtte sådan en type forslag, men til festlige lejligheder går visse dele af den radikale folketingsgruppe altså ind for folkeafstemninger.
Det er ikke andet end en parade, for det lyder jo godt i befolkningens ører.
Fru Peschardt behøver såmænd ikke hige og søge i gamle bøger.
Det må være meget nemt at slå op, hvad den tidligere radikale leder, hr. Niels Helveg Petersen, har sagt.
Jeg er såmænd ikke engang helt sikker på, om det var, mens han stadigvæk var leder, eller om han var udenrigsminister, men der er ingen tvivl om, at hr. Niels Helveg Petersen, udenrigsminister i Danmark, har udtalt, at også det her spørgsmål om udlændingepolitikken kunne komme til folkeafstemning. At fru Marianne Jelved så er uenig og fru Peschardt også er det, øger jo bare forvirringen, men det er jo egentlig ret typisk radikalt.
Vibeke Peschardt (RV), 1999-04-08:
Se, nu er det jo sådan, at i Det Radikale Venstre har vi en debatkultur, og i 1991 - mener jeg at det var - da Det Radikale Venstre var trådt ud af den borgerlige regering efter valget i 1990, startede hr. Niels Helveg Petersen en debat om en fornyelse af grundloven.
I den debat, som der i øvrigt er udgivet en bog om - og det kan være, den kan bidrage til oplysningerne her; der er mange forskellige bidragydere - var bl.a. begrebet folkeafstemninger
til debat
Der er jo forskel på, hvad et parti mener og siger her fra talerstolen, som er Det Radikale Venstres politik, og så det forhold, at man ønsker at rejse en generel debat om grundloven, hvorunder også spørgsmål om folkeafstemninger indgår.
Jeg mener ikke, og jeg mener heller ikke, at hr. Niels Helveg Petersen har udtalt sig om, at f.eks. skatteforslag skulle lægges ud til folkeafstemninger.
Det skal de ikke, og det kommer de heller aldrig til.
Om det konkrete forslag vil jeg bare sige, at i den tid jeg har siddet i Folketinget, har den radikale gruppe stemt de her forslag ned hver eneste gang.