runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Anni Svanholt (SF), 2001-05-17:
Tak for to udmærkede redegørelser.
Kun mænd må stille op til valget, læste jeg i avisen i går.
Ja, det er ikke i Danmark, det er i Iran, at der stadig væk er forhold, der siger, at en kvinde ikke kan stille op til præsidentvalget.
Det siger lidt om, at der er meget ulige vilkår for kvinder i verden, og derfor er det så fantastisk vigtigt, at vi holder verdenskvindekonferencer med passende mellemrum, sådan at vi i fællesskab kan hjælpe hinanden med at gøre det bedre for kvinderne.
Det er snart et år siden, vi havde FN's særlige samling, som blev afholdt i juli måned, og det er også ved at være længe siden, at vi fik redegørelsen, som jo er baggrunden også for forespørgselsdebatten i dag.
Ja, der blev jo ikke så meget at skrive hjem om fra New York, som vi havde håbet, men der blev heller ikke tale om tilbageskridt i forhold til handlingsplanen fra Beijing, og det var jo godt.
Det lykkedes jo trods modstanden at få fremskridt på en række områder, men det lykkedes ikke at få fremskridt på det område, der altid er mest kamp om, nemlig sundhedsområdet.
Direkte omtale af seksuelle rettigheder og seksualorientering blev fortsat afvist, og det ser ud, som om det er lige præcis dér, kampen stod og fortsat står.
Vi skal passe på, der ikke kommer tilbageskridt, for de reaktionære kræfter har fået vind i sejlene. Det oplevede vi meget stærkt i New York. Til gengæld lykkedes det at opnå nogle fremskridt på en række af de øvrige danske prioritetsområder; for menneskerettighederne opnåedes der enighed om at tage hensyn til kønsperspektivet.
Alle former for vold mod kvinder bør kunne straffes, og vold i hjemmene anerkendes nu på linje med vold andre steder, og det var meget vigtigt.
Jeg har så i øvrigt valgt at tale mere om det internationale.
Vi har jo for kort tid siden haft en debat om ligestillingsredegørelsen,
derfor vil jeg gerne tale om globaliseringen.
Vi ved jo, at størstedelen af verdens fattige desværre er kvinder.
Kvinderne er nøglepersoner, og udviklingen hænger meget nøje sammen med kvinders stilling i samfundet.
Hovedopgaven bliver derfor efter SF's opfattelse fortsat at bekæmpe fattigdommen ved at satse stærkere på kvinderne både i det danske bistandsarbejde og internationalt.
På internationalt plan skal regeringen sikre, at der satses på kvinders centrale rolle i bekæmpelsen af fattigdom i FN's udviklingsprogrammer og fonde og også i Verdensbanken og Den Internationale Valutafond.
Danmark bør derfor også arbejde for, at de fattiges og kvinders problemer sættes i centrum i de kommende forhandlinger også i verdenshandelsorganisationen WTO. Både i forhold til at indarbejde kønsaspektet i planlægning og implementering af bistand er det vigtigt, at bistanden fortsat målrettes mod de fattigste.
Der er lagt brugerbetaling på uddannelse både i grundskole og erhvervsuddannelse, og det giver problemer for piger og kvinder.
Det bør man fra dansk side også gøre en indsats for at ændre.
Egil Møller (DF), 2001-05-17:
Da Dansk Folkepartis ordfører på området, hr. Peter Skaarup, ikke har mulighed for at være til stede, skal jeg på hans og partiets vegne udtale følgende: I Dansk Folkeparti er vi meget tilfredse med, at denne debat er rejst. Vi synes, det er godt, at Folketinget efter vigtige internationale konferencer løbende følger op, hvad der rent praktisk foretages fra regeringens side for at opfylde de vedtagne målsætninger.
I Dansk Folkeparti finder vi det vigtigt, at vi samarbejder internationalt om kvinders rettigheder og ligestilling.
Men i specielt den tredje verden ser vi desværre prostitution, vi ser handel med kvinder og handel
med børn
Det er noget, vi her i Danmark bør tage rigtig meget afstand fra, og kan regeringen være medvirkende til, at der kan blive sat fokus på nogle af de problemstillinger, er det efter vores opfattelse i Dansk Folkeparti meget på sin plads.
Vi oplever nærmest middelalderlige tilstande nogle steder i verden, hvor kvinder udnyttes, og det skal vi selvfølgelig kæmpe imod med al kraft også fra dansk side.
Det er Beijingkonferencen også et udtryk for.
Vi vil i Dansk Folkeparti specielt pege på noget, der skal sættes fokus på, og det er kvindelig omskæring.
Det er sådan, at hvert år udsættes mindst 2 millioner pigebørn og helt unge kvinder i Afrika for denne omskæring, og det er noget, der i mange tilfælde skamferer og læderer kvindernes underliv.
Det er selvfølgelig meget uheldigt, at man i så høj grad tillader det i en del af verden eller i hvert fald ikke skrider ind over for det, til trods for at det efterhånden bliver forbudt i flere og flere lande.
Det er vigtigt, at et sådant arbejde understøttes, og FN har iværksat arbejde for at fremme millioner af kvinders rettigheder til bl.a. sundhed og i det mindste ordentlige hygiejniske forhold i forbindelse med de omskæringer, der finder sted
Mange dør desværre af det, og det er netop de meget dårlige hygiejniske forhold, der gør, at det får dette uheldige udfald.
Derfor er det vigtigt, at FN arbejder meget for at ændre disse forhold.
Vi må også gribe i egen barm i Danmark og se på, om det er acceptabelt, at pigebørn, der bor i Danmark, bringes til udlandet og dér får foretaget denne grufulde omskæring.
Det er simpelt hen utilstedeligt, at det stadig foregår.
I forbindelse med kvindekonferencen i New York blev det diskuteret, hvad der kunne gøres for at gribe ind over for den omsiggribende handel med kvinder. Her tror vi på, at man har gjort sig selv en bjørnetjeneste ved at ophæve grænsekontrollen i Schengenområdet, herunder Danmark, ligesom visumreglerne er blevet lempet.
Fra en række af de østeuropæiske lande kan man nu uden visum tage til Schengenområdet, hvorefter man uforvarende kan blive udnyttet til menneskehandel, ydmygelse og prostitution.
De sikre tabere er de kvinder, som det går ud over.
Til sidst vil jeg sige, at jeg er glad for, at der i det hele taget her i Folketinget bredt er en holdning til at tage afstand fra menneskehandel.
Nu gælder det så bare om at gøre noget ved sagen i praksis.
Anita Bay Bundegaard (RV), 2001-05-17:
Jeg vil meget gerne takke ordførerne for nogle konstruktive bidrag og kommentarer til den politik, Danmark fører på det her område, og også for opbakningen til, at vi fortsætter arbejdet og passer på, som det blev formuleret, at der ikke sker tilbageskridt, men at det netop går fremad.
Jeg tror, at man, hvis man skal prøve at opsummere det her, må sige, at fattigdom er roden til alt ondt.
Derfor er det via vores bistand og andre måder at bekæmpe fattigdommen på, at det kan gå fremad.
Jeg er meget enig i, at vi i forbindelse med topmødet om hiv/aids i New York i næste måned skal gøre en ekstra stor indsats igen for at kæmpe for de seksuelle rettigheder.
Det er ikke mindst i denne her forbindelse meget vigtigt, at vi gør det.
Spørgsmålet er, om det er blevet meget lettere end sidst; det kan man godt have sine tvivl om.
Og desto vigtigere er det faktisk, at Danmark markerer sin holdning her.
Flere har også nævnt verdenstopmødet i Sydafrika i 2002, som jo netop er et verdenstopmøde om bæredygtig udvikling, og hvor der indgår tre aspekter, nemlig miljø, økonomi og det sociale område.
Netop derfor - da det ikke længere kun handler om miljø - er det også vigtigt i den forbindelse at have kvinde- og kønsaspektet med.
WTO har også været nævnt.
Der kommer forhåbentlig en ny handelsrunde, og der skal vi selvfølgelig også have det i tankerne.
I vores egen strategi for vores udviklingspolitik, nemlig »Partnerskab 2000«, er der fokus på børn og unge, og ikke mindst her er det jo vigtigt at tage fat om problemerne.
Uddannelse er en af vejene, som også flere ordførere har nævnt det.
Vi ved, at hvis unge piger faktisk kommer i skole, får de for det første en senere seksuel debut, de bliver senere gift, altså de går senere ind i ægteskabet, og de får også færre børn.
Derfor er uddannelse et redskab, som er meget vigtigt i bekæmpelse af fattigdommen og i bekæmpelse af uligheden.
Jeg tror, det var fru Anni Svanholt, som netop nævnte, at kvinder ikke kan stille op til valg i Iran, og det er selvfølgelig et af de rigtig kedelige eksempler.
Så der er altså steder i verden, hvor det går fremad, og det skal vi også huske at notere os.
Så vil jeg bare her til sidst i virkeligheden citere den britiske forfatter, John le Carré, som i sin seneste roman skriver et sted: »Give Africa to the women, and the place
might work.
Så langt vil jeg måske ikke gå, men jeg vil sige, at der er ingen tvivl om, at kvinder spiller en helt central rolle for udviklingen og bekæmpelsen af fattigdommen i udviklingslandene, og det skal afspejle sig, og det afspejler sig allerede i den danske politik på det her område.
Tak for den konstruktive debat i dag.
Margot Torp (S), 2001-05-17:
Måske skal hvert ministerium i virkeligheden have et link, der hedder »mainstreamings-projekter i dette ministerium«.
Det er sådan, at der i tre AF-regioner her i Danmark gennem længere tid har pågået et udviklingsarbejde, der gør ...
Det er en del af ligestillingen, at man lytter på det her.
Der har pågået et arbejde, der gør, at når en ledig kommer på AF, så bliver kvalifikationerne i højere grad tastet ind i Amanda på en måde, så de kvalifikationer også kommer i spil, når man skal have arbejde. Så alt i alt har Amanda vist sig at være enormt effektiv i forhold til at sikre folk job, som ikke lige ligner det, de har haft ...
Jeg forsøger ellers at råbe højt.
Anni Svanholt (SF), 2001-05-17:
I kampen for at sikre billig hiv-/aids-medicin til fattige mennesker er det næsten blevet glemt, at den medicin, der blev kæmpet så hårdt for, ikke giver nogen helbredelse.
Samtidig er det gledet helt ud af debatten, at hiv og aids altovervejende er en seksuelt overført sygdom, og den eneste måde, den specielt for Afrika katastrofale epidemi kan stoppes på, er ved at forebygge smittespredningen.
Også af den grund er det derfor afgørende at fremme kvinders rettigheder og muligheder.
Samtidig skal mænds holdning til kvinders seksuelle og reproduktive rettigheder ændres grundlæggende.
Det er afgørende, hvis hiv og aids skal forebygges. Jeg vil gerne sige tak til udviklingsministeren for bemærkningerne om den indsats, som Danmark vil gøre i forbindelse med FN's særlige samling om hiv og aids, som er i juni måned.
I denne her forbindelse vil jeg så gerne spørge ligestillingsministeren, om ligestillingsministeren er opmærksom på det forhold, som udspillede sig her i april måned, hvor vi kunne læse i aviserne, at danske soldater i Bosnien udnyttede ungarske kvinder, og at det åbenbart var fuldt accepteret i det danske forsvar.
Jeg vil gerne spørge ministeren, hvad regeringens holdning er til det spørgsmål.
For det er jo meget afgørende, når vi taler om handel med kvinder, seksuel udnyttelse osv., at vi så også dér har klare linjer i forhold til de holdninger, vi har i Danmark.
Jeg vil gerne lige sige et par ord i forhold til den danske situation.
Vi har jo netop for kort tid siden fået en meget omfattende rapport om magtudredning i Danmark, og i konklusionerne i den rapport står der om magteliten, at der som helhed kun er få kvinder i eliten ...
Frode Sørensen (S), 2001-05-17:
Én ting er jeg enig med hr. Kim Behnke i.
Det er, at retfærdighed skal der til.
Jeg har altså den opfattelse, at det er meget svært med hensyn til den bil, der står et eller andet sted ude i den store verden og skal vurderes, og hvor man gerne vil give et bindende forhåndstilsagn.
Vi skal altså se den bil, for at vi har en mulighed for at fastsætte den rigtige pris.
Den skal vi så se, uanset om man har lagt noget knofedt eller andet arbejde i, når man får den frem.
Det må vi kunne være enige om.
Så er hr. Kristian Jensen inde på, at vi ikke havde haft
denne her diskussion, hvis det her var blevet fremsat.
Jo, det havde vi jo.
For som jeg også sagde i forbindelse med samrådet, så vil det forslag, som bliver fremsat i starten af den nye samling, jo ikke indeholde en bindende forhåndsvurdering.
Så vi havde haft forslaget alligevel, ingen som helst tvivl om den side af sagen.
Så er jeg også nødt til at sige, at forslaget her pålægger regeringen at gennemføre det pr. 1. november, så vi nu ikke overdimensionerer den tidsmæssige ramme.
Så vil jeg sige: Når jeg forventer at forelægge forslaget for Folketinget i starten af den nye samling, så forventer jeg også, at vi har det klar til iværksættelse pr. 1. januar 2002, og det vil sige, at vi så har en udskydelse på 2 måneder.
Det tror jeg de fleste kan leve med.
Så er hr. Kim Behnke inde på rapporten.
Det er en grundig rapport, som belyser forskellige muligheder, og som også belyser muligheder for at indføre forhåndsvurderinger. Lad mig sige det, som det er: Selvfølgelig er det muligt at indføre bindende forhåndsvurdering, det er det helt klart. Men vi har valgt i regeringen, at det, vi ønsker, altså er en konkret vurdering. Jeg er nødt til at sige noget, for det fremgår næsten af hr. Kim Behnkes indlæg, at en rapport er lovgivning.
Jeg går ud fra, at hr. Kim Behnke har opfattelsen af, at lovgivningen er noget, der sker her i Folketinget, og ikke, at man ophæver en rapport til lov.
Til sidst havde jeg vist også en bemærkning til hr. Klaus Kjær, som også er inde på, at rapporten viser, at det er muligt.
Men han er også inde på, at der næppe er enighed om det.
Hr. Kim Behnke er nok også fremme ved det rette i, at vi har en meget snæver indstilling på det her område.
Men jeg synes, at vi må konkludere følgende: Når vi har vurderet de her ting, vurderet de forskellige indstillinger, så kan man tage parti for det ene og for det andet, og så skal vi nå frem til en situation, hvor vi har noget, der er retfærdigt og føles retfærdigt for den enkelte borger.
Der vil jeg give hr. Frank Aaen ret i, at skal en bil eller en motorcykel bedømmes korrekt, så er det altså udmærket, at man kan se, hvad det er, man har.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Lige en kommentar til ministerens realismebegreb: Hvis vi et øjeblik skelner mellem økonomisk realisme og teknisk realisme, vil ministeren så medgive, at de forslag, som er i det her fremsatte beslutningsforslag, for alles vedkommende refererer til initiativer, som er bearbejdet i rapporter, har været en del af debatten i amter, kommuner, som man kan være uenig eller enig i, men at der rent faktisk ligger udredningsarbejder omkring de her projekter?
Det, der er dårligst belyst, er måske nogle af opgraderingerne omkring regionalbanerne, men til gengæld er jeg vidende om, at Trafikministeriet dér har nogle meget præcise overvejelser.
Blot for at man ikke skal arbejde ud fra den antagelse, at her hænger man sådan med benene langt ude i luften: Teknisk er det muligt og realistisk, det er vel gennemarbejdet.
Er det ikke korrekt, må jeg spørge ministeren.
Jytte Wittrock (S), 2001-05-17:
Vi glæder os i Socialdemokratiet over Enhedslistens og ikke mindst hr. Søren Kolstrups interesse for den kollektive trafik.
Personligt undrer det mig dog, at den særlige interesse for København og omegn fylder så meget i hr. Søren Kolstrups optik.
Vi mener ikke, at et beslutningsforslag her i samlingens elvte time er det rigtige forum for fremtidige investeringer
i kollektiv trafik
Vi synes ikke, tidspunktet er velvalgt, så vi ønsker ikke i dag at tilslutte os eller beslutte noget som helst, men henviser til og ser frem til de forhandlinger, der ligger foran os.
Vi vil gerne henvise til det rigtige forhandlingsbord og afviser hermed forslaget.
Gitte Lillelund Bech (V), 2001-05-17:
Ak ja, ak ja, så går det ud over bilisterne igen.
Beslutningsforslaget fra Enhedslisten vil her fratage bilisterne den længe forventede og tiltrængte udbygning af motorvejsnettet for i stedet for at anvende midlerne og lidt ekstra - ufinansieret - til at udbygge den kollektive trafik i hovedstadsområdet.
Venstre er da enig med Enhedslisten i, at det er serviceniveauet i den kollektive trafik, der skal sættes i vejret, hvis man overhovedet skal have flere til at anvende denne frem for at bruge bilen, men det er faktisk også det eneste, vi er enige med Enhedslisten i.
De i forslaget beskrevne projekter er for de flestes vedkommende projekter, som HUR eller Københavns Kommune naturligt og i henhold til ansvarsfordelingen mellem stat, amt og kommune burde tage sig af, og som begge parter faktisk løfter i dag.
Alt i alt vil jeg sige, at vi er sammen med Det Konservative Folkeparti tilfredse med motorvejsforliget, og vi ser ingen grund til at ændre på dette.
Derfor kan hverken Venstre eller Det Konservative Folkeparti støtte Enhedslistens beslutningsforslag.
Arne Melchior (CD), 2001-05-17:
CD er tilhænger af, at den kollektive trafik støttes af offentlige midler.
CD er tilhænger af, at skatterne, der direkte er pålagt bilismen, bruges til mangfoldige andre formål.
Men at sige, at de bilister, som betaler tredobbelt brugerbetaling, nemlig tre gange det, som bilisten samlet koster samfundet, ikke har været med til at finansiere det vejnet, de skal køre på, burde man ikke kunne.
Margrete Auken (SF), 2001-05-17:
Det var nu strengt taget heller ikke det, jeg sagde
Vi kan have en diskussion om, hvorvidt de penge, der betales i afgifter, dækker de kolossale omkostninger, der er i ulykker og støj osv.
Der har EU altså en anden beregning end hr. Arne
Melchior
Det er én diskussion.
Og så er der altså en diskussion om finansloven.
Jeg kunne jo også godt komme og sige: Jeg betaler skat til ditten dytten datten, og så skal det være mig, der afgør, hvad det
så skal det være, jeg får for mine skattekroner i den anden ende.
Det, vi kan konstatere, er, at bilafgifterne og alt, hvad vi nu ellers måtte regne med, er brugt.
Det, der er sket i det her forlig, i modsætning til da vi lavede forliget i 1999, er, at der ikke er sat en krone af i aftalen med regeringen.
Vi måtte finansiere krone for krone.
Vi måtte ud og slagte Københavns Havn.
Vi måtte lave alt det der for at få det her igennem.
Og hvis hr. Arne Melchior kan huske det, var det, Venstre og De Konservative sagde dengang, da togrevisionen kom, og de blev sat af, at de troede, de kunne køre på fribillet. Det har de fået lov til med motorvejsforliget.
Det fik de jo ikke lov til i sin tid med jernbaneforliget, da vi skulle opgradere jernbanerne.
Det er det, jeg drøfter.
Det er en helt anden diskussion.
Klaus Kjær (DF), 2001-05-17:
Intentionerne bag beslutningsforslaget er beskrevet meget nøjagtigt på side 3, hvor det anføres, at forslagsstillerne med deres betragtninger mener, at der skal påbegyndes investeringer, som kan fortrænge biltrafikken i hele Storkøbenhavn og overføre denne til kollektiv trafik, cykel og gang. En sådan ensidig løsning af problemerne i hovedstadsområdet kan Dansk Folkeparti naturligvis ikke medvirke til.
Beslutningsforslaget indeholder en hel buket af forslag
vedrørende kollektiv trafik, samtidig med at det anføres, at det er nødvendigt med indgreb over for selve biltrafikken f.eks. i form af bompenge, færre p-pladser og trafikdæmpende reguleringer. Vi er enige i, at der er behov for et mere smidigt kollektivt trafiksystem, større fremkommelighed og nemmere omstigningsmuligheder.
Men vi mener også, at der skal være plads til privatbilismen, således at der indføres optimale forhold både for de borgere, som ønsker at benytte sig af den kollektive trafik, og for de borgere, som fortsat ønsker eller er nødt til at anvende egen bil.
Der er naturligvis elementer i beslutningsforslaget, som Dansk Folkeparti ser positivt på, men om den endelige løsning skal være som foreslået af Enhedslisten, må bero på nogle nærmere konkrete overvejelser omkring styrkelse af den kollektive trafik, herunder kvaliteten, sammenholdt med mulighederne for fortsat at kunne benytte bil.
Dansk Folkeparti kan i hvert fald ikke støtte en sådan samlet pakkeløsning, som beslutningsforslaget er udtryk for.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Dansk Folkeparti er mig bekendt et af de partier i Folketinget, der har interesseret sig utrolig meget for fremkommelighed og regularitet i togtrafikken. Indebærer dette synspunkt ikke, at det er utrolig vigtigt, at vi gør noget samlet ved regionaltrafikken, at vi samlet får et løft for Nordvestbanen, Sydbanen, at vi får en effektiv regionaltogstrafik mellem Roskilde og København - vi foreslår så også til Køge - at vi får kapaciteten udvidet omkring Københavns Hovedbanegård, så den kan klare de kommende tider? Er det ikke korrekt opfattet, at dette synspunkt faktisk ligger i forlængelse af, hvad Dansk Folkeparti i øvrigt står for på det her område?
Klaus Kjær (DF), 2001-05-17:
Men vi er ikke tilhængere af et sådant pakkeforslag som det her, hvor man over én kam træffer beslutning om milliardinvesteringer i ensidig kollektiv trafik med det formål at fortrænge biltrafikken fra hovedstadsområdet.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-17:
Jeg er helt med på, at vi er uenige om mangt og meget, men jeg forstod hr. Klaus Kjærs svar således, at der er en klar enighed om regionaltogstrafikken og behovet for en kapacitetsudvidelse, idet hr. Klaus Kjær ikke benægtede nødvendigheden af en sådan for at få regulariteten.
Arne Melchior (CD), 2001-05-17:
Én ting må man lade forslagsstillerne til B 190, og det er, at den københavnske kollektive trafik lader meget tilbage at ønske.
Det er en grundlæggende skavank bl.a., som også påpeget i bemærkningerne, på grund af opdelingen i helt forskellige selskaber.
Det gøres bedre andre steder, og det er en skavank, som muligvis ikke er til at reparere på.
Jo, der er også det om metrobeslutningen.
Men resten kan vi ikke bruge til noget.
For det første er der altså 11 pinde i forslaget, som man, hvis det skulle vedtages, skulle stemme for en bloc.
Det lader sig selvfølgelig ikke gøre uden årelang grundig behandling, så som beslutningsforslag er det ikke meget værd. Så er der jo også de øvrige ting.
Formålet er at få bilen ud af Storkøbenhavn.
Det drejer sig her om 1,25 million mennesker, der ikke skal have bil.
Nej, for man skal have byen befolket med levende mennesker på torve og pladser og ikke med kørende dagligstuer af blik på fire hjul.
Og hvor er det egentlig genialt at opfinde en rullende dagligstue, for den har jo mange af de samme kvaliteter.
Det har jeg påvist så tit, og at den samtidig kan køre og bringe én og ens habengut og ens gæster rundt, nøjagtig hvor man gerne vil hen, er jo i virkeligheden genialt.
Jeg kan oplyse hr. Kolstrup, at jeg i eftermiddag i det dejlige solskin har været en tur gennem den indre by, og jeg har passeret de første 3 torve og de første 22 uderestauranter.
Der var ikke én stol ledig, så byen er sandelig foruden af cyklister og fodgængere og bilister og buspassagerer befolket af levende mennesker, som nyder
denne by, og af gæster, der kommer hertil og priser denne dejlige by op i skyerne.
Så er der masser af andre ting, der er forkerte, bl.a. at omkostningerne er sjusset alt for lavt i forhold til det program, man har sat op.
Men først og fremmest at tro, at man gavner byen eller byens mennesker ved at få bilen ud af byen, er en total misforståelse.
Man skulle tro, at hr. Kolstrup overhovedet ikke ved, hvad en bil er for noget, siden han kan nære det ønske.
Han skriver et sted i bemærkningerne, at hovedstadens befolkning i årevis har råbt på tiltag, der kan reducere eller altså fjerne biltrafikken. Hovedstadens befolkning er som sagt 1,25 million mennesker.
Jeg vil benægte pure, at hr. Kolstrup og Enhedslisten taler for 1,25 million mennesker, og de råb, som hr. Kolstrup hører, hører man ikke fra mere end maksimalt 3,5 pct. af hovedstadens befolkning.
Ud over ministrene, der er sat til det og har påtaget sig at tale på landets vegne, så mener jeg ikke, det tilkommer hverken et parti eller et folketingsmedlem at påstå, at man repræsenterer hele befolkningen.
Det er under den standard, jeg egentlig havde ventet, men det passer i øvrigt til selve forslagets hurlumhej af sammenblandede ting, som man slet ikke kan behandle seriøst på 5 minutter ved en førstebehandling og ikke kan behandle seriøst i et udvalg de første par år.