runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-01-16:
I debatten i dag har spørgsmålet om politikredse jo været drøftet temmelig meget, og jeg har erfaret, at nogle af dem, der arbejder med sagen, har sagt i radioen og andre steder, hvor de har været interviewet, at for deres vedkommende er det at sammenlægge politikredse ikke ensbetydende med, at der skal være dårligere service.
De har oven i købet sagt, at de eksisterende politistationer skal opretholdes, og at det mere er et spørgsmål om centralisering af en række ledelsesfunktioner.
Den egentlige udøvende polititjeneste og -dækning skal stadig være på det samme niveau, så man kan forvente, at der er politi til rådighed inden for en rimelig tid.
Jeg synes, det er interessant med de meldinger.
Jeg ved ikke, om indenrigsministeren på nuværende tidspunkt har hørt noget lignende, men det afgørende må jo være, hvor mange politibetjente der på et givet tidspunkt er fordelt rundtomkring i landet.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Det er jo et af de emner, der diskuteres allermest ude i de små samfund, og det er noget, kommunerne går utrolig meget op i.
Der går næsten ikke en dag herinde på Christiansborg, hvor vi ikke får et brev fra en kommune eller en forening eller lignende, der er optaget af, om man vil nedlægge politikredsen i det område, hvor man nu bor, så det må være rimeligt, at regeringen kommer frem med sin holdning.
Jeg ved godt, at man måske ikke kan sige, om man vil have præcis 24 politikredse, men man må dog kunne sige, om man vil have væsentligt færre end i dag, som der lægges op til.
Jeg ved også, at kommunerne, som har høringsret, er blevet spurgt, hvad de mener, men oplægget er altså en væsentlig nedskæring, og derfor må det være rimeligt, at regeringen kommer frem med sin holdning.
Vil man have færre politikredse eller ej?
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-16:
Nu er debatten kommet til at køre meget på rets- og politikredse, og det er helt relevant, for det er jo dem, der tales meget om lige netop nu, og sporene skræmmer.
Man må have mig undskyldt, at jeg er bedst kendt med geografien i Nordjyllands Amt, men det har jo naturlige årsager.
Nu er det jo ikke inden for indenrigsministerens område
, men problemet er jo netop, som vi også har været inde på, at regionalpolitiske spørgsmål ikke er samlet ét sted.
Kunne man forestille sig den tanke, at næste gang man skal samle noget, centraliserede man ikke, men decentraliserede?
At man i stedet for at lægge tingene i Aalborg eksempelvis lagde dem i Hjørring og Års og Hobro i stedet for, altså flyttede den modsatte vej?
Det er jo klart, at det er de bedst uddannede og de højest lønnede, man rykker væk fra yderregionerne, og de byer, jeg nævnte, ligger altså i en afstand af 50-60-70 km fra Aalborg, så selv om der ikke er helt så langt mellem posthusene, som Dansk Folkepartis ordfører var inde på, skal man trods alt køre 50, 60 eller 70 km for at komme til en offentlig myndighed.
Frank Dahlgaard (UP), 2001-01-16:
Fru Elisabeth Arnold siger, at embedsmændene skal tage hensyn til sandheden, og det er den, de skal komme med, og så er den ikke længere.
Ja, det er det, men så enkelt er det vel ikke.
I forbindelse med eurokampagnen kom Økonomiministeriet og Finansministeriet med en meget tyk rapport på 500-600 sider: »Danmark og euroen«.
Det kunne også diskuteres, men det er sådan noget, som ministerier kommer med.
Men når de så går videre, og Økonomiministeriet kommer med sådan en pjece med en, jeg havde nær sagt skuespiller, men en kendt - hvad er den store forskel? - nemlig Matadors moder, på forsiden og skriver om, hvordan forsiden og bagsiden ser ud på mønterne, det var vist bagsiden og forsiden, og begynder at tale om, at det er på bagsiden, der er noget med EU, men på forsiden er dronningen - i Tyskland siger man omvendt, ikke sandt? - og alene fremhæver de positive ting, men ikke de betænkeligheder, som f.eks. vismændene fremhævede, så er det jo ikke hele sandheden.
Så er det et fordrejet billede, og sådan noget skal embedsmænd og et ministerium holde sig væk fra.
Det hører partierne til.
Tom Behnke (FRI), 2001-01-16:
Hr. Peter Skaarup påstår, at vi i Frihed 2000 er ligeglade med, om der er et posthus i ethvert lille landdistrikt, og dertil er kun at svare: Ja, det er vi.
Hvis der ikke er et grundlag for, at der kan være et posthus, skal der ikke være noget posthus, så simpelt er det.
Det ville dog være fuldstændig tosset, at man plastrede landet til med posthuse, for at hver eneste lille flække kunne være tilgodeset med et posthus, når de ikke havde noget at bruge det til. Og når hr. Peter Skaarup siger, at der er 80-100 km til det nærmeste posthus, må jeg minde om, at det er Danmark, vi taler om.
Hvor er proportionerne henne?
80-100 km er på tværs af Jylland, og der er da ikke nogen, der kører så langt som på tværs af Jylland fra et yderdistrikt for at komme på posthuset.
Det er helt ude af proportioner.
Grundlaget for forespørgselsdebatten savner Dansk Folkeparti også.
Man aner ikke engang, hvorfor man har rejst
denne forespørgselsdebat.
Man har mistet proportionerne, man har mistet målet, man har mistet visionerne om, hvad det er, man vil, og det er sørgeligt.
Så vil jeg afslutte med at sige, at forslaget til vedtagelse fra regeringspartierne vil vi i Frihed 2000 i hvert fald ikke stemme imod, og det betyder, at vi ved afstemningen kommer til at trykke på de grønne knapper.
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Tak for svaret.
Den radikale ordførers svar fornægter jo ikke, at vi engang i sin tid er udrundet af det samme parti. Jeg hilser da med glæde, at der er den forskel på kommunerne, for det viser vel, at selvstyret fungerer endnu; heldigvis skal vi ikke dirigere det hele herindefra, heldigvis kan vi sige, er nogle kommuner aktive på det område, så kan vi skifte dem ud ved næste kommunalvalg, hvis vi vil.
Der bliver efterhånden langt for Maren eller Peter til en dommer.
Inger Marie Bruun-Vierø (RV), 2001-01-16:
Der er en hel masse andre faktorer, end om man begynder at beskæftige sig med sammenlægning af politikredse og sådan nogle ting.
Den diskussion er vigtig af andre grunde, men det har ikke noget at gøre med en regional udvikling i en konkret kommune.
Der er det simpelt hen alle de andre ting, jeg nævnte, der har en afgørende indflydelse, og det, der først og fremmest har indflydelse, er udannelsesniveauet hos den arbejdskraft, der er der.
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Det, der kalder mig op, er den radikale ordførers løfte om, at alle regioner skal ligestilles.
Det får mig igen til at spørge, om ikke den radikale ordfører bevæger sig lidt i et hovedstadsunivers.
Vi har jo, som vi før har hørt, forslag fremme fra en politikommission.
Det er da fint, at vi f.eks. i Viborg og Ringkjøbing Amter måske i fremtiden skal reduceres fra seks politikredse til to, måske tre, hvis man kan finde ud af det,
men hvor langt får beboerne så til en politistation? Advokaterne flytter vel efter, for dommerkontorerne skal vel også flyttes efterhånden, det skal være superdommerkontorer, vi skal have.
Hvad disse byggerier i grunden vil koste, ved vi ikke det mindste om endnu.
Men nærheden og det særpræg, vi gerne vil have i befolkningen, alt det, den radikale ordfører snakkede om? Nogle bor i lavtlønsområder, lavtlønsklasserne bor dér, de mere rige bor i husene dér.
Er det ikke med til ligesom at gøre skellet endda endnu større, hvis vi siger, at nu skal alle advokater bo i én by, alle dommere i én by og alle politibetjente i én by.
Og så kan vi andre for resten bo ude i de andre huse.
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-16:
Som jeg sagde allerede i mit første indlæg, beklager jeg, hvis debatten i dag skulle medføre, at vi skulle tage stilling til forslag til vedtagelse.
Men det er jo sådan, at der allerede nu er fremsat to forslag til vedtagelse, og der kan komme flere endnu. Jeg havde helst set, at vi ventede og koncentrede os om et egentligt konkret forslag til vedtagelse med et konkret indhold i forbindelse med den regionalpolitiske redegørelse, og på den baggrund - og også fordi jeg synes, de to forslag er rent lirumlarum, der er ikke noget konkret i dem - vil jeg godt vente til den tid med at tage stilling til forslag til vedtagelser.
Jens Kirk (V), 2001-01-16:
Jeg har under min ordførertale meddelt, hvordan vi forholder os til regeringens forslag.
Vi stemmer gult, for vi vil vente og se at få lidt mere på bordet.
Om forslaget fra Dansk Folkeparti kan jeg sige, at her stemmer vi også gult.
Ikke en kat kan have meget imod den, men der mangler en hel del i den, særlig noget konkret.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Nu glæder jeg mig til, at jeg endelig kan få lov til at stille spørgsmål.
Hidtil har jeg skullet svare hr. Knud Erik
Kirkegaard, og hr. Knud Erik Kirkegaards indlæg og i øvrigt også hr. Jens Kirks går jo simpelt hen på, at der mangler konkrete initiativer i det forslag til vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat. Jeg mener altså, at den kritik, man kan rejse for ikke at komme med konkrete initiativer, skal man rette mod regeringen.
Man skal ikke rette kritikken mod dette forslag til vedtagelse, som eventuelt kunne blive vedtaget i dag, hvis Venstre og De Konservative kunne og ville støtte det, for så blev regeringen - og det er jo meget konkret - f.eks. pålagt at styrke offentlige servicefunktioner, bl.a. ved oprettelse af posthuse, postbutikker og biblioteksfilialer og udvikling af andre funktioner, der kunne medvirke til opretholdelse af den lokale detailhandel.
Det er da meget konkret, hvis man fra regeringens side vil drage omsorg for, at postbutikkerne bliver opretholdt lokalt, så der ikke bliver oceaner af kilometer fra de enkelte landsbysamfund i landdistrikterne til det nærmeste posthus, hvis man skal sende en pakke til familien eller sende nogle erhvervspakker.
Det er et meget konkret problem, og det er også noget, som er nævnt i vores forslag til vedtagelse.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-16:
Jeg vil bare gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører: Mener Dansk Folkeparti virkelig, vi skal til at lovgive om, hvor der skal ligge posthuse, og hvor der skal ligge biblioteksfilialer?
Så synes jeg måske ikke, at vedtagelsesforslaget alligevel er så gennemarbejdet endda.
Det kommer vel også an på det lokale særpræg.
Dansk Folkeparti er vel også tilhængere af et lokalt selvstyre på andre områder, f.eks. med hensyn til skoler.
Men skal alle de ting ende på Folketingets bord?
Jeg, som kommer fra et yderområde i modsætning til hr. Peter Skaarup, vil helt ærligt meget gerne have mig frabedt, at Folketinget skal sidde og beslutte, hvad der skal ske ude i hvert enkelt yderområde.
Det synes jeg simpelt hen er for meget detaillovgivning, og jeg er helt sikker på, at yderområderne hver især udmærket godt kan administrere de ting.
Vi skal stille nogle gode rammer til rådighed, men at gribe direkte ind og detaljeret bestemme, hvor der skal være skoler, og hvor der skal være biblioteksfilialer, synes jeg ikke er en opgave for en lovgivende forsamling.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Socialdemokratiets ordfører, fru Pernille Blach Hansen, afslørede måske i virkeligheden det, der er hovedproblemet, nemlig at det her ikke er noget, regeringen eller staten kan blande sig i, og at det ikke er noget, vi skal tage hensyn til.
Hvis det er sådan, at man har den holdning, får vi jo netop problemet, for hvem skal så?
Er det ikke Post Danmark, som er et selskab, man trods alt kan sige staten har noget med at gøre, som skal rette tingene til, så det sikres, at der ikke er for langt for den enkelte borger ude i landdistriktet til det sted, hvor man kan få postbetjening? Hvis det ikke er staten, regeringen og Folketinget, der kan vedtage noget og give nogle signaler til Post Danmark, hvem er det så?
Er det kommunerne, der skal sende breve, eller er det amterne, der skal sende breve?
Nej, det burde vel i virkeligheden være staten, og det er lige præcis det, der er kerneproblemet.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-01-16:
Så vidt jeg kan læse, står der også »biblioteksfilialer« i det forslag til vedtagelse, hr. Peter Skaarup har fremsat, men så vidt jeg ved, er det faktisk en kommunal opgave, som er styret af det kommunale biblioteksvæsen. Hr. Peter Skaarup har også tidligere nævnt ordet »skoler«.
Jeg er faktisk lidt utryg ved, at det skulle foregå her fra København, for jeg er sikker på, man hver især meget bedre kan administrere det i de enkelte kommuner.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jamen jeg er da enig med fru Pernille Blach Hansen i, at Folketinget ikke kan begynde at bestemme, at der lige præcis skal ligge en lille skole i netop det præcise område.
Men det, Folketinget kan gøre, og det vi vil med det forslag til vedtagelse, er at sige til kommunerne, at det er en forkert tendens, at de for at finde ekstra penge på deres budgetter - og de er jo pressede hvert eneste år - nedlægger den ene lille skole efter den anden.
Et konkret problem, som landdistrikterne opererer med, er netop, at de små skoler bliver nedlagt.
Det kan godt være, fru Pernille Blach Hansen ryster på hovedet, men det er rent faktisk tilfældet.
rundtomkring, og desperate borgere henvender sig til folketingsmedlemmerne og siger: Kan I ikke gøre noget ved det, for nu har vores børn altså fået 3-4 km længere til skole?
Det er konkrete problemer, og her kan Folketinget godt give nogle signaler.
Vi kan ikke bestemme, at præcis her skal der ligge en skole, men vi kan give nogle signaler til kommunerne om, at det er vigtigt, de også i fremtiden opretholder de små skoler.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-01-16:
Jeg synes, det er interessant, at hr. Touborg siger, at SF vil foreslå en institution, en funktion, beliggende i f.eks. Indenrigsministeriet til at holde øje med, hvordan det går regionerne.
Jamen er det egentlig ikke det, vi går og venter på som et resultat af det, vi var sammen om at pålægge regeringen sidste år, hvor regeringen skal fremkomme med en beskrivelse af, hvordan man vil konsekvensberegne de statslige tiltags effekt?
Er det egentlig ikke det, vi går og venter på nu?
Hvad er det så mere, vi vil?
Jeg synes, at hr. Touborg på en eller anden måde foregriber det svar, som vi glæder os til at få fra regeringen i februar måned.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Men jeg tror, at hr. Kristen Touborg vil give mig ret i, at det er meget lidt, der egentlig er sket.
Det er meget, meget lidt, der er sket, og jeg synes, at hr. Ole M. Nielsens eksempel også er meget betegnende for, at det er vigtigt, at Folketinget holder regeringen i ørerne på det her punkt, for ellers sker der ingenting.
Derfor kan jeg godt undre mig over, hvorfor SF nu vil vente igen på en ny debat, som SF selv vil rejse. Hvorfor ikke gå til handling nu og give sin mening til kende, sende de signaler, man gerne vil have? Jeg vil da godt spørge hr. Kristen Touborg konkret: Hvad er det i den vedtagelse, som Dansk Folkeparti er kommet med, man er uenig i?
Knud Erik Kirkegaard (KF), 2001-01-16:
Det er et spørgsmål til hr. Kristen Touborg, som bebudede, at SF ville rejse en forespørgselsdebat i kølvandet på regeringens regionalpolitiske redegørelse.
Det samme gjorde hr. Jens Kirk, og det samme gjorde jeg på De Konservatives vegne.
Jeg vil i al forsigtighed spørge hr. Kristen Touborg
: Var det måske ikke en idé, at vi samlede kræfterne og i fællesskab fik rejst en forespørgselsdebat, i stedet for at vi spreder kræfterne så meget, som der åbenbart er optræk til i øjeblikket?
Kristen Touborg (SF), 2001-01-16:
Jeg vil godt tage det sidste spørgsmål fra hr. Knud Erik
Kirkegaard først.
Det er indlysende, at vi gerne samarbejder om en forespørgselsdebat, hvis vi ellers kan blive enige om, hvordan den skal udformes, og det tror jeg da nok vi skal blive enige om.
Så skal jeg svare hr. Skaarup.
Vi mener, at Dansk Folkeparti foregriber begivenhedernes gang. Vi mener, at det er klogt at vente den måned eller højst halvanden, inden regeringen har bebudet sin redegørelse.
Det gør vi ikke så meget, fordi vi er overvældende uenige i det, Dansk Folkeparti siger i deres vedtagelse.
Der er dog et enkelt punkt, vi er uenige i.
Men det er ikke så meget derfor, vi mener, vi skal vente, men mere fordi vi er lidt optaget af, om vi nu kunne få nogle resultater.
Det er godt nok at stå på Folketingets talerstol og markere sig, det er fint nok, og det skal vi også gøre, men vi er lidt optaget af, at det ikke kun bliver en markering, at det ikke kun bliver et slag i luften, men også bliver resultater, vi får ud af det, altså at der bliver noget konkret.
Dét er faktisk den seriøse besvarelse på det spørgsmål, som hr. Skaarup stiller.
Så skal jeg sige til Kristeligt Folkepartis ordfører, at jeg jo sagde, at ansvaret eksempelvis kunne placeres i Indenrigsministeriet.
Det er ikke for at foregribe begivenhedernes gang, men for at sige, at vi har et utrolig stort behov for at få anbragt ansvaret for den regionale udvikling et sted.
Det sejler simpelt hen for meget i øjeblikket.
Så kunne det f.eks. være i Indenrigsministeriet, sagde jeg i min ordførertale.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Nu er det jo lang tiden siden, vi har set statsministeren i salen, selv om forespørgslen egentlig er rettet til ham.
Derfor er jeg nødt til at vende blikket mod den radikale regeringspartner og så måske lige prøve at høre, hvor regeringen egentlig står; måske kan fru Inger Marie Bruun-Vierø svare på det.
Et af de initiativer, som regeringen er medansvarlig for, og som kommer meget snart, er jo sammenlægningen af en række politikredse.
Der har man gjort det, at man har nedsat en kommission, der ser ud til at finde ud af, at man vil ændre antallet fra de 54 politikredse i dag til 24 politikredse.
Jeg vil godt spørge, om Det Radikale Venstre er enig i, at man skal lave den form for centralisering.
Jeg kan nævne som eksempel, at her i Københavns Kommune betyder det
, at København, Tårnby og Frederiksberg politikredse påtænkes sammenlagt, altså en politikreds, der kommer til at omfatte over 600.000 indbyggere, hvorfra man vil styre det hele. Det er en udvikling, som jeg ikke troede at Det Radikale Venstre stod bag, og jeg er meget spændt på at høre, hvor partiet og regeringen står i den her sag.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-01-16:
Vi er bestemt ikke i tvivl om, hvad vi skal mene.
Det kan jeg garantere hr. Peter Skaarup for.
Men når vi tager Skrydstruphelikopteren, så er det et rent statsligt anliggende.
Det er en rednings- og servicefunktion, som har godt 600 operationer om året, hvoraf de seks eller otte er militære; resten er bare noget med, at en funktion i dette samfund er lagt ud til administration i forsvaret.
Det er sådan noget, vi skal beskæftige os med her, når nogen bærer sig tosset ad.
Og når en række DJØF'er i Forsvarsministeriet prøver at skrive sig ud af, at det, at man flytter det ene af de tre punkter hen og overlapper det andet, ikke gør det dårligere, så har vi en opgave her.
Den kan vi helt sikkert kæmpe sammen om.
Det, jeg anklager hr. Peter Skaarup for, er i den givne situation at bruge denne sag og dette alvorlige område til et kampagneområde på et tidspunkt, hvor det virker lidt skævt.
Men det er hr. Peter Skaarups ret, og det er min ret at stemme gult i den sammenhæng.
Dermed demonstrerer jeg også en del.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Der er altså noget, der ikke hænger sammen i den argumentation, CD kommer med her.
Man siger, at vi ikke skal stå her i Folketinget og tage stilling til, hvad der skal ske med de små skoler, vi skal ikke nedlægge eller oprette.
Nej, men hvad er det, vi gør, og hvad er det, CD har gjort i forbindelse med den sag, vi diskuterede også her i forbindelse med debatten omkring redningssituationen i Syd- og Sønderjylland?
Hvad er det, CD har gjort?
Jo, CD har sagt: Vi skal bevare redningshelikopteren i Skrydstrup.
Den skal ikke til Karup.
Vi skal bevare redningsskibet »Nordsøen« i Esbjerg Havn.
Vi skal bevare redningsstationerne i Oksbøl og på Fanø.
Noget af det er lykkedes takket være et fint pres også fra CD, også fra Venstre-folketingsmedlemmer, også fra Dansk Folkeparti, men det kræver det pres.
Derfor forstår jeg ikke, at CD ikke vil gå ind og lægge det pres på regeringen, der skal til, for at vi kan opnå de her ting i fællesskab.
I stedet for vil man stemme gult og ved ikke rigtig, hvad man skal mene.
Det er lidt sølle.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-01-16:
Når man lever og har levet i mange hjørner af landet, i kommuner på 3.000 og 3.500 indbyggere, og til daglig lever med det tæt inde på livet, må jeg sige, at det at gøre nar ad landdistrikterne ligger mig meget, meget fjernt.
Det, der er det afgørende, er, at vi har bedt regeringen om at gøre noget på det område.
Jeg synes ikke, regeringen gør det godt nok på en række områder. Vi har bedt om en redegørelse.
Så er det, jeg siger, at når man tager det her op i en forespørgsel på det her tidspunkt, synes jeg i og for sig ikke, at jeg kan stemme andet end gult.
Skaarup peger på, som er ganske vigtige, men vi skal skabe mulighederne og rammerne.
Vi skal ikke stå fra Folketingets talerstol og oprette småskoler eller nedlægge dem.
Det har vi ikke noget med at gøre, men vi har noget med at gøre, om der er rammer, så de kan bevare småskolerne.
Og det synes jeg man skulle have beskæftiget sig med.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jeg ved slet ikke, hvor hr. Ebbe Kalnæs får det her fra.
Det ligger helt uden for den tankemåde, vi har, når vi fremsætter et vedtagelsesforslag, som det her.
Jeg savner stadig væk svar på, hvad CD egentlig mener om det.
Der kommer en masse snak, men der er ikke rigtig nogen svar på, hvor CD står i denne her sag.
Mener man, at det er noget ævl og bævl, og at det ikke er noget, Folketinget skal tage stilling til, jamen så skal man jo bare stemme imod.
Men mener man, at det har mening at sikre de små landdistrikter, at de også får kort vej til posthuset, at de også kan blive betjent, når det gælder en ordentlig service fra det offentlige, at de små skoler også skal bevares, at der er nogle ting, der gør, at et landdistrikt er et helt landdistrikt og Danmark et helt land, ja, så skulle man nok overveje at støtte det her.
Og jeg opfatter egentlig CD sådan, at man gerne vil støtte nogle af de initiativer, der ligger her.
Og dybest set gør man jo også nar ad landdistrikterne med den attitude, man har valgt her.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Det er jo netop, for at der kan ske noget ude i landsbyerne, at vi rejser den her debat, og formentlig også at andre partier overvejer en debat på et senere tidspunkt.
Jeg har sendt den her tekst frem til SF, men ikke fået nogen respons.
Jeg har heller ikke fået nogen respons her fra talerstolen.
Derfor er jeg interesseret i at høre, hvad det egentlig er, SF ikke kan lide i den vedtagelse, der er lagt frem, for den indeholder sådan set meget af det, som man diskuterer ude i de små samfund, det, som jeg også tidligere har hørt SF tale om gerne at ville bakke op.
Derfor undrer det mig meget, at man ikke kan fortælle præcist, hvad det er, man ikke kan lide, og så kan vi jo rette det til, sådan vi her i Folketinget kan blive enige om at pålægge regeringen de ting, vi nu gerne vil, for der er åbenbart meget lidt til hinder for, at SF vil kunne støtte det.
Kristen Touborg (SF), 2001-01-16:
Jamen jeg skal såmænd bare gentage, hvad jeg sagde før, nemlig at vi er lidt mere optaget af at få resultater, end vi er af at slå slag i luften, og jeg har meget det indtryk, at Dansk Folkepartis vedtagelse meget nemt kan blive et slag i luften.
Men det er helt klart op til Dansk Folkeparti, om man foretrækker provokationen, om man foretrækker at køre sin egen linje.
Det er jo Dansk Folkepartis afgørelse.
Vi foretrækker altså at få nogle resultater, så der sker noget ude i landsbyerne.
Peter Skaarup (DF), 2001-01-16:
Jeg vil da også gerne på Dansk Folkepartis vegne sige, at det da vil være glimrende, hvis man kan gå sammen.
Når nu SF og Venstre og De Konservative åbenbart ikke er parat til at handle i dag og pålægge regeringen initiativer i dag, så er det da godt, at man måske er det om 1 måned eller 2 eller 3, og så må vi håbe, at regeringen ikke gør, som den hidtil har gjort, men fremover vil leve op til de ting, den eventuelt bliver pålagt.
Så vi er selvfølgelig også meget beredvillige til at være med på en forespørgsel, som en række partier måtte rejse, når vi kommer lidt længere frem. Men vi undrer os stadig væk over, hvad det egentlig er, SF ikke kan lide i den vedtagelse, som Dansk Folkeparti har fremsat.
Vi synes i store træk, det er fornuftigt.