runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Holger Graversen (S), 2001-05-23:
Jeg synes, det var opløftende at konstatere, her inden hr. Kim Behnke forlader Folketinget, at han har humoristisk sans.
Derudover kan jeg bare sige, at vi støtter ændringsforslaget om først at sætte loven i kraft den 1. januar 2002, og mere behøver jeg måske ikke at sige - og dog: Venstre har et betænkningsbidrag, hvor man tillader sig den frækhed at antyde, at regeringen faktisk ikke har gjort noget imod tobaksrygningen.
Det er simpelt hen også på det område så dobbeltmoralsk, som det kan blive fra Venstres side.
Hvem stemte imod den første lov om røgfrit miljø?
Venstre!
Hvem stemte imod i efteråret, da vi indførte forbud mod rygning i skolerne efter den samme lov?
Venstre!
Og ikke med nogen saglige begrundelser, tværtimod.
Hr. Jørgen Winther gik på talerstolen og advarede imod tobaksrygning og fortalte os, hvor skadeligt det er osv., men man ville ikke være med til at gøre noget imod tobaksrygning.
Det er dobbeltmoral, kan man sige.
Yvonne Herløv Andersen (CD), 2001-05-23:
Til almindelig forbrugeroplysning kan jeg sige, at det faktisk hele tiden har været aftalt med tobaksindustrien, at man ikke har reklamer på værtshuset »Den Blinde Ugle«
, men det er måske forbigået opmærksomheden.
Jeg prøver at koncentrere mig om det, det drejer sig om, og vil så lige med en sidebemærkning sige tak til regeringen, fordi den ved daværende sundhedsminister Sonja Mikkelsen holdt fast i det direktiv, der blev trukket tilbage i EU, men nu ligger i Kommissionen.
Så vil jeg lige in mente sige, at det kan jo ikke være nogen overraskelse for nogen, at forslaget skal træde i kraft nu.
Man har arbejdet med det i flere år, og der har været tid til at tænke sig om og overveje, hvordan man skulle gribe sagen an.
Men at man får lidt mere tid til rent praktisk at bringe sin forretningsfacade i orden, synes CD er all right, for vi har lyttet til de problemer, de handlende har.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-23:
Der er altså kun nævnt ét tilsyn, men der står også, at man efterfølgende kan foretage opfølgningstilsyn.
Der står, at embedslægefunktionen kun skal omfatte sundhedsfaglige personer.
Jeg vil gerne høre, om der kan åbnes mulighed for, at også uvildige, kyndige omsorgspersoner, altså på plejeområdet, kan inddrages af embedslægerne, så vi ligesom får et helhedstilsyn, hvori der også indgår kyndige personer på omsorgs- og plejeområdet, eller om det kun er det specifikt sundhedsmæssige, der skal lægges vægt på ved tilsynsbesøgene.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-23:
Bare lige to korte kommentarer.
For det første er det ikke korrekt, at der ikke fra starten er indgået embedslæger i regeringens udspil; sådan har det nemlig været.
Og angående fru Aase D. Madsens spørgsmål, om der kan foretages mere end ét tilsyn, står der jo ganske, ganske klart i lovforslaget, at der skal være mindst ét tilsyn, men er der behov for det - og det er noget, embedslægen skønner - kan der foretages opfølgende tilsyn. Så er jeg i øvrigt enig i de overordnede bemærkninger, hr. Villy Søvndal kom med.
Vi står her med et lovforslag, som klart er med til at skabe øget tryghed, når det gælder vore ældre medborgere.
Aase D. Madsen (DF), 2001-05-23:
Dansk Folkeparti er glade i dag, fordi vi kan vedtage ændringsforslaget om, at embedslægerne skal kunne foretage uanmeldte tilsynsbesøg på plejehjem og -boliger.
Det har Dansk Folkeparti jo kæmpet for i flere år.
Det sker på trods af socialministerens måske lidt uforståelige tilbageholdenhed med overhovedet at komme frem med dette ændringsforslag.
Vi har ikke rigtig fået nogen forklaring på, hvorfor socialministeren har været så svær at få trukket til truget med hensyn til, at embedslægerne skulle have lov til at lave uanmeldte tilsyn på plejehjemmene.
Jeg vil dog gerne have ministeren til at klarlægge heroppefra, om embedslægerne kan foretage mere end ét uvildigt tilsynsbesøg, som der står i lovforslaget.
Jeg vil gerne have at vide, om embedslægerne kan foretage flere.
Villy Søvndal (SF), 2001-05-23:
Det er jo en god skik at starte dér, hvor man er enig, og jeg er enig i socialministerens bemærkning om, at der ikke sker
så meget som én enkelt ændring af det indholdsmæssige i nogen andre lovforslag - helt enig.
Men man skal gøre sig denne overvejelse: Hvad vil det få af konsekvenser, når lovgivningen står over for et økonomiincitament?
Ja, det har vi.
Vi har prøvet det på førtidspensionsområdet.
Her ændrede vi heller ikke lovgivningens tekst, men vi ændrede refusionen, så kommunerne skulle betale 65 pct. af nytilkendte pensioner, og hvad betød det?
Her står vi præcis samme sted.
Vi ændrer ikke på lovteksten, den bliver stående, som den er, men vi laver et så stærkt økonomiincitament, at vi slet ikke behøver at ændre noget.
Det virker fuldstændig af sig selv.
Derfor bare denne enkle spådom: Forslaget vil betyde de største sociale forringelser i den tid, jeg har arbejdet med socialpolitik, og det er i 20 år.
Jeg får desværre mere ret her, end jeg fik i de advarsler, der i sin tid kom om førtidspensionsområdet, og jeg tror, at nogle af Folketingets medlemmer skal gøre et ganske grundigt studium af indholdet i forslaget.
Henrik Dam Kristensen (S), 2001-05-23:
Jeg er enig med hr. Villy Søvndal i, at det er en stor sag, jeg er enig med hr. Villy Søvndal i, at det er følsomme områder, og jeg er enig med hr. Villy Søvndal i, at folketingsmedlemmer som sædvanligt skal læse lovforslag grundigt.
Men så hører enigheden også op.
Jeg tror, vi her har et eksempel på et SF, som ikke tør tænke lidt nyt; et SF, som ikke tør være med til at se på, om der ikke er nogle konstruktioner, som i bund og grund kunne være anderledes og dermed også blive til større gavn for de svage grupper, hr. Villy Søvndal taler om.
Hr. Villy Søvndal går behændigt udenom, at dette forslag ikke forringer én eneste sociallov i Danmark.
Det har jeg, og det har flertallet gentagne gange slået fast.
Det handler om noget, som i realiteten er borgerne uvedkommende, nemlig den interne økonomi mellem amter og kommuner.
Hr. Villy Søvndal kan ikke se bort fra, at forslaget også kan betyde, at der kan blive nogle bedre løsninger for de borgere, der her er tale om, tættere på deres lokalområde. Vi ved jo, hvilken betydning det har.
Det er også sådan, når vi kigger på økonomien, at der overhovedet ikke er nogen besparelser som sådan, men et incitament til det, man populært kalder, at den, der bestiller musikken, også betaler.
Tværtimod får vi netop med dette lovforslag betydelig bedre muligheder for og incitament til
at lave forebyggelse.
Hvis man ikke laver forebyggelse, får man et større økonomisk problem ude i kommunerne.
har masser af muligheder for at være med til at kunne diskutere udviklingen, men i personalespørgsmål skal de ikke være med.
Men derudover er rådet jo meget bredt sammensat, og der er mange interesser repræsenteret, netop i erkendelse af det, hr. Villy Søvndal startede med at sige: det er ikke nogen lille, ubetydelig sag.
Derfor vil vi gerne sikre, at vi får fulgt det hele, område for område.
Jeg konstaterer bare, at jeg selv og det flertal i Folketinget, som nu stemmer dette lovforslag igennem, har sagt, at vi vil følge udviklingen, og skulle der vise sig bare en anelse realiteter i nogle af de dommedagsprofetier, som nogle er kommet med, har vi også klart tilkendegivet, at så vil der blive grebet ind.
Det er et stort og omfattende lovforslag, men det er også et fornuftigt lovforslag, der betyder, som jeg sagde, at den, der bestiller musikken kommer til at betale.
Der vil blive bedre forebyggelse og bedre mulighed for at kunne udføre tingene tættere på borgerne, og der er overhovedet ingen problemer ved at stemme for forslaget, synes jeg.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-05-23:
Nu er det jo et meget afgørende punkt, vi er inde på her, og det er meget afgørende, hvad det danske Folketing gør, også fordi det her jo er et udgangspunkt for netop statsministeren og miljø- og energiministeren, som da han beder om Folketingets samtykke til Kyoto-protokollen, netop skriver, at det er helt afgørende med den byrdefordeling, og det er helt afgørende for, hvordan det vil blive opfattet af de andre EU-lande, hvilket vi jo har store problemer med i forvejen, fordi de ikke anerkender vores udgangspunkt.
Derfor er det jo meget vigtigt, at det her står krystalklart, når vi diskuterer det.
Man skal huske på, at vi er det eneste land, der stadig væk mener, at den måde, vi regner tingene ud på, er rigtig; alle andre har en anden opfattelse.
Det kunne jeg godt tænke mig at statsministeren gav et mere fyldestgørende svar på.
Det forstår jeg at vi ikke får.
Men jeg vil godt sige til det om spørgsmål stillet her i onsdagsspørgetiden, som skulle betyde, at miljø- og energiministeren ikke kan være i Stockholm, at jeg må minde regeringen om, at jeg har flyttet mit spørgsmål fra sidste onsdag til denne onsdag, fordi det heller ikke sidste onsdag var muligt.
Det synes jeg er fint nok, men så skal man ikke komme i Folketingssalen og sige, at der er nogle, der er vrangvillige.
Det er ikke tilfældet.
Jeg flyttede fra sidste onsdag til denne onsdag.
Sådan er det.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Peter Duetoft (CD), 2001-05-23:
Tak til sundhedsministeren.
Ja, det er da rigtigt nok, der findes mange tilbud, men de er unægtelig noget tynde rundt omkring; det var ministeren jo også lidt inde på.
Så må man også tænke på, at distriktspsykiatrien vel også skal suppleres med udrykningstjeneste.
Den har man ikke diskuteret så meget.
Jeg var med til i Københavns Amt at lave den første engang i begyndelsen af 1990'erne.
Der var også nogle enorme fagkampe for at få den til af fungere.
Det gør den jo nu, men der er mange andre steder, man ikke vil.
Det er jo noget, man i alle fald skal tænke sammen.
Men så den dér med psykologerne.
Jeg vil godt spørge sundhedsministeren: Er det ikke sundhedsministerens opfattelse, at psykologer hører hjemme i det behandlingsmønster, der skal foregå i sygehuspsykiatrien?
Og synes sundhedsministeren ikke, at hvis de oplysninger, jeg har givet i dag, er rigtige - og det er de - at man i al fald i Hillerød, i Roskilde og Nykøbing Sjælland enten fyrer eller lader være at ansætte en ledende psykolog, at det er et dårligt tegn? Så vil jeg også godt spørge: Vil sundhedsministeren tage initiativ til det møde mellem de faglige grupper, som fru Pia Christmas-Møller nævnte i sit ordførerindlæg, og som jeg bakkede op, for at prøve at komme denne faglige kamp til livs?
Om sundhedsministeren skal have en blå hjelm med FN-mærke på for at skabe fred, ved jeg ikke, men et eller andet må der i hvert fald gøres.
Tove Fergo (V), 2001-05-23:
Det er selvfølgelig amterne og kommunerne, der driver henholdsvis hospitalerne, den videregående psykiatri og botilbudene. Men vi har her fra Folketingets side bevilget 2.650.000.000 kr. til en forbedret indsats for de sindslidende, og det er regeringens ansvar at sikre, at de penge bliver anvendt på en måde, så de kommer til at gavne de mennesker, som har allermest brug for det.
Og mit postulat er: Regeringen har svigtet de svageste.
Det kan vi se af den udstødning, der sker fra herbergerne.
Der er stadig væk mange færdigbehandlede patienter indlagt på de psykiatriske hospitaler, som ikke kan komme videre.
Vi har kun fået 250 boliger ud af alle de mange penge.
Resten er boliger, vi havde i forvejen.
Det er udmærket med støttecentre. Til fru Anne Baastrup vedrørende efterslæbet: Der er gået 8 år.
Den går ikke længere at blive ved med at kaste blikket tilbage, det går ikke længere, der er gået 8 år.
Aldrig har Danmarks økonomi været bedre, og hvad ser vi så?
Vi ser, at de mange penge, vi bevilger, ikke bliver brugt på en måde, så de i virkeligheden kommer de svageste, de mest udsatte, til gode.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-23:
Fru Tove Fergo har fuldstændig ret.
De nedskæringer, der skete på universiteterne op gennem 1980'erne, hvor vi simpelt hen stort set standsede med at uddanne folk, der efterfølgende kunne blive psykiatere, oplever vi nu følgerne af.
Man nedlagde, men opbyggede ikke det, der var så afgørende, nemlig distriktspsykiatrien, som var forudsætningen for, at man kunne nedlægge sengene.
I den forbindelse kunne jeg så godt tænke mig at spørge fru Tove Fergo: Er fru Tove Fergo enig i, at vi for at afhjælpe mangelen på psykiatere skal etablere efter-/videreuddannelse af andre typer faggrupper, således at vi kan håndtere den mangel, der er, og at vi i højere grad skal anvende eksempelvis børne- og ungepsykiatere som konsulenter for faggrupper, som supervisere for faggrupper, der i øvrigt skal gå ind i den konkrete rådgivning og vejledning af forældre og børn?
Karen J. Klint (S), 2001-05-23:
Jeg vil gerne spørge fru Tove Fergo, om den første instans - ud over at vi selvfølgelig herindefra kan give nogle budskaber på holdninger og vi kan hjælpe med nogle bevillinger - til at forbedre den konkrete behandling for de konkrete personer ikke er amtsråd og kommunalbestyrelser og ikke selve Folketinget.
Karen J. Klint (S), 2001-05-23:
Sådan lige dagen før en helligdag er det da meget rart med de sidste bemærkninger, så jeg vil da også tillade mig at kvittere for dem.
Med hensyn til det, fru Anne Baastrup bemærkede om psykoseteam, tror jeg ikke, det er en hemmelighed, at jeg er en af dem, der er noget beklemt, hvis det er modellen, som
Danmark læner sig op ad,
jeg synes faktisk, at den samarbejdsform egentlig er opfundet ved, at distriktspsykiatrien og socialpsykiatrien fandt ud af at samarbejde bedre på tværs af sektorerne.
Det er jo også en af de anbefalinger, som står i det, jeg lige her kort vil kalde voksenrapporten. Jeg må skuffe fru Birthe Skaarup, hvis der er en forventning om, at jeg vil stå på talerstolen og sige, at hver eneste psykisk syg i Danmark skal have sin personlige ombudsmand, der skal følge vedkommende hele vejen rundt, for jeg tror ikke så meget på, at man skal tilbage til, at det kun er et enkelt menneske, som rådgiver folk, der har meget sammensatte problemer.
Jeg tror faktisk, vi skal afvente de reaktioner, der kommer, når mange af de her anbefalinger bliver afprøvet i praksis, og vi så ser på, om det er noget, vi herindefra skal hjælpe med at gøre.
Den udfordring, der på kort sigt er vigtigst i det her, er, at det personale, der er i de forskellige sektorer ude i landet, skal finde sammen og komme forbi de fagkulturer og de barrierer, de selv har været med til at opbygge gennem historien.
De skal tage hul på fremtiden ved at række hånden
Pia Christmas-Møller (KF), 2001-05-23:
Det synes jeg ærlig talt.
Det står socialministeren frit for at komme herop og rede trådene ud, så fru Tove Fergo kan få svar på sit spørgsmål, og det synes jeg egentlig gerne jeg vil opfordre socialministeren til.
Sagen er jo den, og det har jeg faktisk planlagt på forhånd, at jeg gerne vil rose den socialdemokratiske ordfører for hendes indsats i forberedelsesarbejdet op til denne her forespørgselsdebat.
Alt det benarbejde, fru Karen J. Klint har gjort for ministeren og for ordførerne,
har været overordentlig hjælpsomt.
Det er så sjældent, at ordførere får mulighed for at vise, hvad de i virkeligheden præsterer, og det er sjældent, de får tak for det offentligt.
Derfor synes jeg, det er på sin plads at markere fru Karen J. Klints indsats op til denne her debat.
Derfor er det ikke fair, at hun nu skal stå med den abe, der foreløbig retteligen ligger på socialministerens skuldre.
Birthe Skaarup (DF), 2001-05-23:
Dansk Folkeparti vil spørge fru Karen Klint om den rapport, der er lavet af Sundhedsministeriet og Socialministeriet.
Der står bl.a., at der har været eksempler på manglende koordinering af indsatsen mellem de socialpsykiatriske og sundhedsfaglige tilbud. Jeg vil høre, om fru Karen Klint har et bud på det.
Nu kan vi jo så ikke lige forvente et svar fra ministrene her og nu, men det kan være, at fru Karen Klint har et svar til mig.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-23:
Jeg vil derfor godt lige bede fru Karen Klint om at kommentere det forhold, at man kun nævner opsøgende psykoseteam.
Det betyder ikke, at det fra Folketingets side er prioriteret som den eneste vej frem, men det er blot det, vi kan se er i gang.
Der findes en lang række andre modeller.
Der er en norsk model, der er en svensk model, som alle er beskrevet i den her rapport, og derfor er det vigtigt for mig, at Socialdemokratiets ordfører er enig i, at grunden til, at vi nævner opsøgende psykoseteam, kun er, fordi vi er bange for, at der kommer tvang i eget hjem.
Men der er en lang række andre modeller, som vi meget gerne så at man rundtomkring i amterne gik i gang med at udvikle.
Karen J. Klint (S), 2001-05-23:
Der kan jo være mange holdninger til, hvor mennesker skal bo, og hvornår man sammensætter begreberne bolig og støtte.
Det er i hvert fald uden for al diskussion, at der er givet mere støtte også i private hjem.
Jeg skal ikke herfra kunne sige, om det er politisk korrekt, at der er mindst 600 mennesker, der mangler en støttet bolig set i forhold til servicelovens regler, og hvor det er en mere socialt behandlingsorienteret bolig, eller om det er tilstrækkeligt med den støtte, der gives i eget hjem.
Men jeg er sikker på, at det er noget af det, som skal debatteres, også ud fra de anbefalinger der ligger ikke mindst fra det udvalg, der har været på voksenområdet.
Er det tilstrækkeligt med den støtte, de har? Eller har de behov for at bo i en mere - havde jeg nær sagt - overvåget boligform, end de gør i dag?
Tove Fergo (V), 2001-05-23:
Nu sagde ministeren altså, og det er et citat fra ministerens tale: »Vi har ydet støtte til over 2.000 nye botilbud til mennesker med sindslidelser på landsplan.«
Og hvis jeg også lige må nævne - der er jo ikke lang taletid - at evalueringsrapporten har vist, at to tredjedele af brugerne i støttecentrene havde deres egen bolig før tilknytningen til støttecenteret.
Den sidste tredjedel af brugerne kommer hovedsagelig fra de psykiatriske afdelinger eller psykiatriske institutioner, og de har så fået en bolig i tilknytning til støttecenteret, så de tæller formodentlig to gange.
Det, der er mig magtpåliggende, er at sikre de penge, der er blevet bevilget - 600 mio. kr. er der blevet bevilget plus det, amterne og kommunerne har skullet lægge oveni, 1,2 mia. kr. - til de allersvageste af vores medborgere i dette land.
Hvorfor har de ikke fået den behandlingsbolig, som vi var enige om at de skal have?
Hvorfor er pengene blevet brugt til støttecentre, til mennesker, der i forvejen havde en bolig?
Karen J. Klint (S), 2001-05-23:
Det er ikke 2.000 nye boliger i alt.
Det kan være pædagogisk støtte i eget hjem, det er også nye beskyttede pensionater, og det er også bofællesskaber.
Det er de oplysninger, jeg har.
Men ellers får fru Tove Fergo jo nok også et mere konkret svar, når ministeren - om ikke andet så til sidst i afslutningen - kommer på.
Jeg har lige et svar også til fru Anne Baastrup: Jeg er meget enig i - og det er hele vores gruppe - at det skal være udviklingsorienteringen, der vinder, hvis der er en magtkamp her.
Og i den anledning vil jeg gerne anbefale, at man måske ser på, hvordan FN har fornyet handicapbegrebet, og regeringen har udgivet en pjece, der netop siger noget om, hvordan samfundet skal gå ind og have en ordentlig relation mellem handicap og ligebehandling.
Det er på side 7 i den pjece, som lige er udgivet af Regeringens Handicapudvalg.
Tove Fergo (V), 2001-05-23:
Dem har vi været med til at bevilge penge til i 1996 via botilbudspuljen, vi har støttet hvert et forslag glad og gerne.
Og så kan jeg til min store bedrøvelse se, når jeg kommer ud på de psykiatriske afdelinger, at de stadig væk er indlagt.
En femtedel på Sankt Hans Hospital, næsten 100 patienter, er indlagt på hospitalet, fordi de mangler en bolig med personale døgnet rundt.
Så læser jeg i rapporterne, og der viser det sig, at vi har fået 250 pladser.
Resten har haft deres egen bolig og har fået et støttecenter, og det kan være fint nok.
Men hvad er det for 2.000 boliger, som ministeren taler om?
Det ville jeg meget gerne have svar på.
Anne Baastrup (SF), 2001-05-23:
En af de mere interessante pinde, som vi har lavet her i forslaget til vedtagelse, er jo, at vi vil sikre en bedre sammenhæng og helhed, herunder at de forskellige sektorer arbejder ud fra et fælles værdigrundlag med fælles etik og mål, og at en samlet indsats ydes ud fra et omsorgs- og udviklingsperspektiv.
Det, der har været vigtigt for os i SF, da vi var med til at forhandle den her pind, var, at man skulle tage udgangspunkt i et humanistisk grundsyn, hvor det ikke udelukkende skulle være den behandlingsfilosofi, vi meget ofte har oplevet inden for hospitalspsykiatrien.
Derfor vil jeg bede fru Karen Klint om som ordfører for Socialdemokratiet kort at kommentere, om hun er enig i, at det er den vinkel, der skal ligge i fortolkningen af den her pind, således at vi ikke på sigt oplever, at det er hospitalspsykiatrien - når man skal arbejde for at få et fælles værdigrundlag, fælles etik og mål - der skal sejre, men at vi får en velafbalanceret udvikling på området, hvor socialpsykiatrien får mere end et fingeraftryk på det.
Karen J. Klint (S), 2001-05-23:
Jeg har forståelse for, at det en gang imellem er lidt snirklet, når vi skal tale sammen her i Folketingssalen, men jeg kom jo til at stå i den forlegenhed, at jeg ikke kender begrundelsen for, hvorfor ministeren har valgt at illustrere det på den måde, ministeren har.
Men det er da korrekt, at hvis man bor i egen bolig, er det ikke en af de støttede boliger, som findes i de puljer, som fru Tove Fergo nævner.
Tove Fergo (V), 2001-05-23:
Nu skal man jo bøje sig for forretningsordenen, selv om det virker højst mærkeligt, at vi kan stille en forespørgsel til to ministre, og så kan man ikke stille spørgsmål til ministrene.
Derfor har jeg været tvunget af reglerne til at vælge at stille spørgsmål til Socialdemokratiets ordfører, fru Karen Klint, selv om det faktisk er spørgsmål til ministrenes besvarelse, jeg ønsker svar på.
Det vil jeg godt have lidt rede på.
Jeg har fået den sidste nye rapport fra evalueringen af botilbudspuljen, og af den kan jeg se, at der er ydet tilskud til 250 boliger, altså 250 mennesker har fået en bolig i et beskyttet pensionat.
Så er der ydet støtte til en lang række støttecentertilbud, men to tredjedele af de mennesker, som har fået et støttecentertilbud, har på forhånd boet i deres egen bolig. Så det kan man jo ikke kalde en bolig.
Så derfor vil jeg godt bede om at få en forklaring på, hvordan ministeren kan nævne 2.000 boliger, når det er 250 mennesker, som har fået en behandlingsbolig?