runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jens Heimburger (KF), 1998-06-02:
Da vores ordfører, hr. Knud Erik Kirkegaard, ikke kan være til stede, skal jeg på hans vegne tilkendegive, at vi ikke kan støtte forslaget fra SF og Enhedslisten, men at vi i udvalget sammen med ministeren gerne vil være med til at analysere, om der er væsentlige kritikpunkter i elevers og studerendes arbejdsmiljø.
For det er naturligvis uacceptabelt, hvis elever og studerende under deres uddannelse udsættes for forhold, som indebærer en risiko for helbredsskader.
Og hvis analysen skulle vise grund til bekymring, er det selvsagt regeringens ansvar at tage hånd om problemet, og det vil formodentlig kunne klares uden ny lovgivning.
Derfor afviser vi beslutningsforslaget.
Bjarne Laustsen (S), 1998-06-02:
Ja, fordi det netop er rigtigt, at der er en ændret tekst i forhold til det tidligere forslag, vi behandlede her i Folketinget, er det jo præcis her, man skal spørge, hvad det konkret er, Enhedslisten og SF vil med det her.
For man nævner jo en ordning, der ser ud, som om den er omfattet af arbejdsmiljøloven, og så synes jeg, det havde været på sin plads, at man var kommet med konkrete forslag, så vi præcis kunne forholde os til, hvad det er for noget, de to partier foreslår.
Til SF's ordfører kan jeg sige, at vi altid i Socialdemokratiet er parate til at drøfte elevers og studerendes arbejdsforhold.
Men jeg synes også, SF bør anerkende, at som ministeren var inde på, og som jeg selv var inde på i min ordførertale, er der på baggrund af den tværministerielle rapport sat nogle ting i sving, som ikke har fået lov til at virke endnu.
For nogle gange kan man godt få den opfattelse, at SF betragter det her som et lovløst område, og det er ikke helt tilfældet.
Og det er ikke noget med, hvem der tidligere har sagt hvad, og jeg har heller ikke tidligere hørt, at argumentet om økonomien skulle være årsagen.
Ole M. Nielsen (KRF), 1998-06-02:
Kristeligt Folkeparti kan godt støtte det her beslutningsforslag, netop på grund af den ordlyd, at man vil sikre elevernes og de studerendes arbejdsmiljø
, »som om« de er omfattet af arbejdsmiljøloven - det synes vi er fuldstændig rimeligt - for det var jo tydeligt, at Venstres ordfører havde misforstået ordlyden og troede, at elever og studerende skulle ind under arbejdsmiljøloven. Ministerens orientering om de initiativer, der er på vej på området, var jo ganske udmærket, og det er nyttigt og godt, at det er sådan.
Og spørgsmålet fra en tidligere ordfører om, hvad det så var, forslagsstillerne ville, synes jeg ikke er helt rimeligt, for det må jo være teknikernes opgave i Arbejdstilsynet på det område som på andre områder at finde ud af, hvad der mangler i, at ordlyden er opfyldt, og der er jo ingen, der er uenige i, at elever og studerende skal have et rimeligt arbejdsmiljø. Et af problemerne med arbejdsmiljøet er jo, at indeklimaet er meget dårligt på de mange skoler, som er utrolig dårligt vedligeholdt.
Endelig er det også vigtigt, at de unge mennesker, eleverne og de studerende, lærer at være opmærksomme på arbejdsmiljøforhold og være aktive på det område.
Det kan spare nogle penge på et senere tidspunkt i livet.
Susanne Clemensen (CD), 1998-06-02:
CD er faktisk positivt indstillet over for det beslutningsforslag, der ligger her, for vi kan jo ikke komme uden om, at der er massive problemer ikke blot på folkeskoleområdet, men også inden for de videregående uddannelser.
Og når det udvidede område inden for arbejdsmiljøloven, som man har talt om, nu gælder for eleverne og de studerende, hvorfor tager man så ikke skridtet fuldt ud?
For der er jo problemer med arbejdsstedernes indretning, og vi mener, at hvis børn og unge stadig væk skal være engagerede i folkeskolen og i de videregående uddannelser, er det da også vigtigt, at de har
et godt arbejdsmiljø, altså at deres borde og stole og arbejdsmiljøet i det hele taget er i orden
Det mener vi i hvert fald er en vigtig vej til at engagere eleverne og de unge, og derfor vil vi gerne gå positivt ind i det her.
Det eneste, vi måske er lidt bekymrede for, og som vi kunne frygte - nu hvor det bliver sagt, at der ikke er så meget økonomi i det - er, at man så skærer ned på andre områder inden for folkeskolen og de videregående uddannelser, for så ville vi ikke være kommet et skridt videre, og derfor vil vi gerne under udvalgsarbejdet udpege nogle bestemte områder inden for arbejdsmiljøloven, som vi vil have skal gælde for eleverne og de studerende.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-06-03:
Jeg har indtil flere gange givet udtryk for, at efterretningsvæsen, overvågning af borgere ikke er rart.
Det er ikke rart.
Men det er desværre nødvendigt.
Det er som led i en efterforskning af forbrydelser og ikke som led i politisk virksomhed.
Der er altså desværre mennesker her i vort samfund, der ved handlinger, udtalelser og på anden måde - efter hvad politiet erfarer - skaber en mistanke om, at man vil begå disse alvorlige forbrydelser, som er beskrevet i straffeloven.
Det er det, vi taler om.
Men jeg kan forstå nu på forslagsstillerne med det indlæg, der kom fra fru Anne Baastrup, at det hele - det hele - handler i virkeligheden om, at PET måske har glemt at indberette et par agenter, der har fået nogle håndøre.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-03:
Jo, men jeg går da ud fra, at også partiet Venstre mener, at sorte penge er et problem, selv om det er PET, der udbetaler dem.
Men derudover besvarede fru Birthe Rønn Hornbech jo ikke hr. Søren Søndergaards spørgsmål.
Hun gik jo fuldstændig udenom.
Hun sagde bare: Det er ubehageligt, det er ikke spor rart osv.
Nej, det er det da bestemt ikke, men så meget desto mere grund er der vel til at interessere sig mere for det.
Hele det fundamentale spørgsmål er jo netop, at det her jo ikke foregår efter de almindelige regler i et retssamfund.
Det er jo hemmeligt
det her
Det er jo fuldstændig hemmeligt, og der er nogle, der bestemmer, hvem der skal overvåges for at opklare forbrydelser.
Stadig væk vil jeg godt høre fru Birthe Rønn Hornbechs besvarelse af - De Konservative har svaret på det -
om det virkelig kan være et led i en opklaring af forbrydelser, at man i årevis har registreret og overvåget SAP.
Det er jo fuldstændig ud i den blå luft, helt uden for enhver fornuft. Det ved fru Birthe Rønn Hornbech også udmærket at det er, og at det ikke er almindelig politimæssigt arbejde.
Det er noget fuldstændig andet.
Og hun skylder stadig væk at forklare os, om det ikke er rimeligt, at man får en nærmere undersøgelse af den slags ting.
Birthe Rønn Hornbech (V), 1998-06-03:
Der er nogle helt fundamentale forskelle i vores opfattelse.
Efter vores opfattelse må en efterretningstjeneste i sagens natur være hemmelig, og der kan være noget, som de embedsmænd af den grund netop ikke kan udtale sig om.
Det berettiger altså ikke SF og hr. Holger K. Nielsen til hele tiden at rejse mistanke om, hvorvidt polititjenestemænd i PET nu har overtrådt reglerne eller ej, når der overhovedet ikke er grobund for det, og det er jo det, vi taler om i dag.
Nu taler hr. Holger K. Nielsen så om sorte penge, og jeg forstår altså, at det er de lommepenge, som PET måske ikke har indberettet.
Tænk, at man vil være bekendt at bruge det som et argument, at der måske er nogle, der har fået lommepenge, og at man har glemt at fortælle skattevæsenet det.
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-03:
Somme tider må man ønske, at man havde to hoveder at holde sig til, når man hører indlæggene fra partiet Venstre her i dag.
Det handler jo ikke om nogen lommepenge fra PET, men stadig væk synes jeg, at sorte penge er et problem, men det er slet ikke det, det drejer sig om.
Det drejer sig om, at man tilsyneladende har haft en stat i staten, at man tilsyneladende har haft en aktivitet, der ligger uden for ethvert formål, som kan begrundes at være fornuftigt.
Det vil vi godt have undersøgt, men det kan jeg forstå, at det vil partiet Venstre ikke være med til.
Det er så o.k., sådan er det.
Så indrøm dog det i stedet for at køre den dér lidt billige argumentation om, at det bare er et spørgsmål om nogle håndøre.
Fru Birthe Rønn Hornbech ved udmærket godt, at vi ligesom andre partier her i Folketinget, regeringspartierne og andre partier, har et seriøst ønske om at få en diskussion af, hvad der er sket, et seriøst ønske om at få mere demokratisk kontrol med et efterretningsvæsen, som vi mener
er nødvendigt, men som så sandelig også af den grund, især af den grund, må underlægges en ordentlig demokratisk kontrol.
Men jeg kan forstå på fru Birthe Rønn Hornbech, at alt skal være, som det er i øjeblikket, at ethvert forslag til ændring af tingenes tilstand er udtryk for, at man vil undergrave den måde, det fungerer på.
Det er jo virkelig fantastisk at høre den argumentation fra partiet Venstre.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-03:
Jeg stillede jo Venstres retspolitiske ordfører et relativt simpelt spørgsmål, nemlig, om hun ikke syntes, at det var et problem, at en minister ikke var blevet informeret om noget, der foregik i vedkommendes ministerium, som han var ansvarlig for, og som han mente, han skulle informeres om var foregået, og hvis han var blevet informeret, ville han have truffet en anden beslutning.
Er det ikke et problem?
Ville det ikke være et problem for enhver minister?
Og vil det ikke være relevant at diskutere, hvordan man undgår sådan noget?
Det var et relativt klart spørgsmål.
Jeg kan ikke forstå, hvorfor fru Birthe Rønn Hornbech ikke kan give et relativt klart svar på det relativt klare spørgsmål.
Peter Skaarup (DF), 1998-06-03:
I lighed med det forslag, som SF fremkom med tidligere, er det Dansk Folkepartis opfattelse, at vi ikke kan støtte det pågældende forslag.
Vi kan godt se, der er begået nogle fejl, vi kan også se, at ministeren har begået nogle fejl, men vi mener ikke, at det grundlæggende er årsag til, at politikere og andre skal til at undersøge og finkæmme, hvad der er sket lige præcis i Politiets Efterretningstjeneste.
Vi synes, at politikerne i højere grad skal prøve på at tage sig af andre ting end lige at kontrollere Politiets Efterretningstjeneste.
Hr. Holger K. Nielsen har jo selv sagt heroppe fra talerstolen i dag, at det ikke ligefrem er i det Kontroludvalg, der eksisterer i dag, at man får den helt store indsigt med det.
Derfor er spørgsmålet, om en eventuel yderligere kontrolinstans vil have nogen som helst virkning.
I Dansk Folkeparti betragter vi nærmere det Kontroludvalg, vi kender i dag, som en slags narresut, der har til formål at tilfredsstille hr. Holger K. Nielsen og andre kritikere af Politiets Efterretningstjeneste, men reelt er der ikke nogen som helst mulighed for at kontrollere, hvad der foregår.
Vi må så sige, at der selvfølgelig kan være grund til at kritisere Politiets Efterretningstjeneste ud fra de oplysninger, som fremkommer.
Som vi også tidligere har været inde på, er det vores opfattelse, at man måske skal prøve at omlægge sin virksomhed.
Det er også vores opfattelse, at en af de såkaldte agenter, som bruges som et slags sandhedsvidne i SF's bemærkninger til forslaget, nemlig Frede Farmand, måske er et lidt dårlig valg som agent, i og med han gentagne gange er fremkommet med ting, som overhovedet ikke har nogen relevans og ikke er korrekte.
Derfor er det måske ikke lige vejen frem at benytte den slags agenter.
Men ud over det kan vi som sagt ikke tilslutte os det forslag, SF kommer med. Vi kunne godt tænke os endnu en gang at stille det spørgsmål, som vi har stillet uden rigtig at få noget svar fra justitsministeren, for vi mener som sagt, at der fra politisk side er begået fejl i denne sag.
Det drejer sig endnu en gang om spørgsmålet om den tv-udsendelse, der var.
Det er jo pressens gode ret at prøve på at afdække, hvad der foregår.
Det er den kontrol, vi også kan forvente, der er i et demokratisk samfund, ligesom vi har oplevet det i USA, hvor man også har en høj grad af kontrol med efterretningsaktiviteter, som vi kender bl.a. fra Watergate.
Vi så Berlingske Tidendes chefredaktør, Anne E. Jensen, fortælle åbent i tv, at der var
en henvendelse fra justitsministeren, som virkede lidt mystisk.
Og i den forbindelse vil vi såmænd godt spørge endnu en gang: Er det sådan, at der har været en henvendelse, og hvad gik den i så fald ud på, og hvilket formål havde den egentlig på daværende tidspunkt?
Frank Jensen (S), 1998-06-03:
Da nu hr. Skaarup for anden gang stiller et spørgsmål, der knytter sig til min samtale med en journalist fra Berlingske Tidende, i et forsøg på at afspore debatten, så skal jeg gerne besvare spørgsmålet.
Det er rigtigt, at jeg, så vidt jeg husker det, en søndag formiddag havde en kontakt til en journalist fra Berlingske Tidende og talte med ham om, hvad der ville komme i en tv-udsendelse den pågældende aften, så vidt jeg husker, eller var det dagen efter?
Jeg taler fuldstændig frit efter hukommelsen, og jeg går heller ikke ud fra, at hr. Skaarup vil afhøres her fra Folketingets talerstol i, hvornår han har været i kontakt med hvilke journalister.
Men altså frit efter hukommelsen havde jeg kontakt med den pågældende journalist og talte med ham om, at der kom den her udsendelse.
Da den udsendelse ville indeholde en beskrivelse af en PET-interesse for et møde i Århus i efteråret eller omkring årsskiftet 1996-97, så vidt jeg erindrer, ville jeg gerne sikre mig, at der i forbindelse med den efterfølgende mediemæssige debat om det spørgsmål var de oplysninger, som jeg var i besiddelse af, om, hvorfor PET interesserede sig for det pågældende møde.
Det var netop, fordi der forud for mødet var annonceret, at et af temaerne for mødet var PET's samarbejde med de tyrkiske myndigheder via den tyrkiske ambassade i København.
Den oplysning fandt jeg så central for en forståelse af, hvorfor PET overhovedet interesserede sig for et møde af den karakter som det pågældende, hvor man skulle diskutere kurdernes forhold både uden for landets grænser og her i landet, hvilket jo ikke efter de erklæringer, jeg selv var kommet med tidligere, havde en efterretningsmæssig interesse.
Det var heller ikke det, der var det interessante.
Det interessante var, hvis der var nogen, der havde oplysninger eller kom med oplysninger om, at PET skulle samarbejde med de tyrkiske myndigheder, hvilket jeg også selv som minister havde erklæret, at det har PET ikke.
De oplysninger kom ikke på det pågældende møde, og det var også vigtigt at få det frem.
Det var altså for at sikre, at når debatten kom både blandt Folketingets medlemmer og i medierne, at så var den oplysning også kommet frem.
Jeg har endnu ikke hørt en minister blive kritiseret for at have bragt oplysninger frem til offentligheden.
Anne Baastrup (SF), 1998-06-03:
Fru Birthe Rønn Hornbech efterlyser, om der på baggrund af de forskellige besvarelser, vi har fået fra ministrene, kan konstateres ulovligheder foretaget af PET, og jeg skal derfor gøre fru Birthe Rønn Hornbech opmærksom på, at skatteministeren rent faktisk mener, at PET ikke har overholdt lovgivningen vedrørende inddrivelse af skat, når det drejer sig om betaling for de forskellige agenter, der er anvendt.
Finder fru Birthe Rønn Hornbech ikke, at det er interessant?
Frank Jensen (S), 1998-06-03:
Det, der bringer mig op, er debatten mellem fru Anne Baastrup og hr. Holger K. Nielsen og fru Birthe Rønn Hornbech
om en besvarelse, der er afgivet af skatteministeren.
Jeg synes, at når man bruger en skriftlig besvarelse fra en minister, der ikke er til stede her i salen, til et medlem af Folketinget som grundlag for debatten, så må man også være korrekt i sin angivelse af indholdet.
Det er et svar, som skatteministeren har givet til et medlem af Folketinget.
Det er spørgsmål nr. S 137 af hr. Aage Frandsen. Hvis man med baggrund i det konkluderer, som jeg hørte, hr. Holger K. Nielsen gjorde, er det ikke, fordi hr. Holger K. Nielsen har læst svaret, men så er det, fordi hr. Holger K. Nielsen har læst aviser.
Det har i hvert fald været ført frem i aviserne.
Det kan så være, at hr. Holger K. Nielsen er blevet ført ud på den sliske, at der er udbetalt sorte penge.
Hvorvidt der er det, fremgår jo ikke heraf.
Der fremgår, at hvorvidt ligningslovens bestemmelser er gældende i forhold til indberetning, er noget, man ikke umiddelbart kan tage stilling til på baggrund af de her oplysninger.
Hvorvidt der er en skattebetalingspligt, påhviler den enkelte, men det er jo ikke afhængigt af, om der er en indberetningspligt.
Der kan godt være en skattepligt, der påhviler den enkelte, selv om der ikke er en indberetningspligt.
Det er klart, at hvis udbetalingerne går ud over det, der dækker de faktiske omkostninger, kan den pågældende godt være skattepligtig.
Det fører altså skatteministeren frem til at sige, at der er en uklarhed, og den uklarhed bør fjernes, og derfor har skatteministeren og jeg aftalt, at spørgsmålet om, hvorvidt man skal ændre praksis på det her felt, skal afklares, sådan at der er helt klare regler for, hvorvidt der er indberetningspligt, og hvis der ikke skal være indberetningspligt, så skal der være en klar hjemmel til, at der ikke er indberetningspligt.
Men - og det er jo også det, som jeg hører fru Birthe Rønn Hornbech efterlyse i debatten - kan man ikke, inden man fælder dom over andre mennesker, lige gøre sig den ulejlighed at undersøge tingene lidt mere til bunds, også når det drejer sig om at bruge svar her i Folketinget fra en ministerkollega, der ikke er til stede?
Holger K. Nielsen (SF), 1998-06-03:
Jeg er hverken fornærmet eller mismodig eller pessimistisk, så slap nu af!
Det eneste, jeg har gjort opmærksom på, er, at på nogle af de centrale områder synes jeg der har været for svage svar fra regeringen, men det kan vi formentlig finde ud af, når vi skal forhandle om det her.
Det håber jeg som sagt.
Man skal kende rammerne, siger fru Elisabeth Arnold.
Og det er dér, hele problemet er, og det har intet at gøre med et nederdrægtigt retssyn; det har noget at gøre med, at det er en hemmelig tjeneste, og at man i øjeblikket ikke ved, hvad der foregår i disse hemmelige tjenester. Det er hele problemet i det her, og derfor er det fundamentalt nødvendigt, at den demokratiske kontrol styrkes, og at man i den sammenhæng får de kontrolbeføjelser, der er nødvendige.
Som sagt håber jeg det bedste, men jeg må sige, at med de vage besvarelser, der er kommet fra regeringen, er jeg ikke optimistisk, men man har jo altid lov til at prøve at få det vendt, og derfor går vi selvfølgelig til forhandlinger med regeringen, når der til sin tid skal forhandles om det her.
Jacob Buksti (S), 1998-06-03:
Jeg skal da også gerne starte med at anerkende, at hr. Søren Søndergaard faktisk hørte, hvad jeg sagde, for det har været lidt svært at trænge igennem over for pressen med, at det har været holdningen hele tiden.
Og det er præcis, som hr. Søren Søndergaard siger: at vi vil vurdere de svar, der kommer, for vi har en række af de samme problemer, som hr. Søren Søndergaard har.
Men det må komme an på den samlede vurdering af, hvad det fører til, og hvad problemet er.
Og nogle af spørgsmålene vil jo blive fulgt op i Retsudvalget, andre vil blive fulgt op i Kontroludvalget, og andre vil blive fulgt op i drøftelser med ministeren.
Men det kommer an på den samlede vurdering.
Jeg tror ikke, der er nogen almindeligt seriøs person her i Tinget, der kan sige, hvornår nok er nok, men vi er da meget opmærksomme på det, for det er da også generende for os.
Der er da ikke nogen, som det er mere generende for at have sådan nogle ting kørende end os - og justitsministeren, er jeg sikker på - men som vi har været inde på tidligere, er det altså et retssamfund, vi lever i, og det er ligesom det udgangspunkt vi må have.
Men vi er altså meget opmærksomme på det
, og vi vil også gerne inspireres af samtaler med hr. Søren Søndergaard om, hvornår nok er nok.
Søren Søndergaard (EL), 1998-06-03:
For at undgå misforståelser vil jeg starte med at sige tak
til Socialdemokratiets ordfører for dette indlæg.
Jeg synes, det var en fantastisk god melding, at Socialdemokratiet er indstillet på, at der foretages en uvildig undersøgelse, og ikke på forhånd blokerer for en sådan uvildig undersøgelse, men er indstillet på det og følger sagen nøje.
Det er flot.
Men fordi der bliver brugt den formulering, at »hvis nye oplysninger dukker op«, vil jeg gerne høre, om den socialdemokratiske ordfører måske kunne udbygge lidt, hvad der menes med »nye oplysninger«, for det problem, som jeg synes vi har på nuværende tidspunkt i Retsudvalget, er, at vi kan konstatere, at en række af de svar, som bliver givet, er faktuelt forkerte - faktuelt forkerte - og at vi samtidig kan konstatere, at Efterretningstjenestens hukommelse er fantastisk selektiv.
Når det f.eks. handler om, hvorvidt man har kopieret nøgler til at komme ind i lokaler med, hvor man ikke har noget at gøre, så kan man intet huske, men når det gælder spørgsmålet om, hvorvidt en socialdemokratisk SiD'er har henvendt sig til Efterretningstjenesten den ene eller den anden dag, så har man en meget præcis hukommelse - en meget præcis hukommelse - og derfor har vi oplevet, at det er svært at komme til bunds i nogle af de sager, og det er derfor, jeg ligesom fisker lidt.
For hvis vi fortsat er i den situation, at vi ikke rigtig får svar fra Efterretningstjenesten - for det er jo den, der videregiver svarene til Justitsministeriet - er det så sådan noget, der kan være med til at gøre, at Socialdemokratiet, når tiden er inde, vil overveje, om der skal foretages en uvildig undersøgelse?
Jacob Buksti (S), 1998-06-03:
Lad mig indledningsvis slå fast, at Socialdemokratiet ikke er modstander af, at Politiets Efterretningstjenestes aktiviteter undersøges.
Og vi er således heller ikke modstandere af, at der i givet fald, om nødvendigt, gennemføres en såkaldt uvildig undersøgelse.
Vi mener blot, at man bliver nødt til at tage udgangspunkt i de særlige vilkår, der eksisterer på dette område, både når det gælder det arbejde, efterretningstjenesten nødvendigvis må udføre: de tavshedsbelagte sager og registreringen samt sletningen af oplysninger og andet materiale.
Derfor har det hele tiden været vores opfattelse, at undersøgelsen må starte med, at vi anvender de almindelige kanaler i Folketinget, dvs. Folketingets Retsudvalg og det særlige kontroludvalg, altså Folketingets Udvalg vedrørende Efterretningstjenesterne, til at stille alle relevante spørgsmål.
Det samme gælder med hensyn til sager, der rejses i pressen.
Vi mener ikke, at der indtil nu er fremkommet oplysninger, der rimeliggør, at man på nuværende tidspunkt gennem særlig lovgivning etablerer en kommissionsdomstol - for det er jo det, der i givet fald vil være tale om - men vi udelukker så absolut ikke, at der kan opstå en situation, hvor det vil være nødvendigt.
Vi har i den forbindelse noteret os, at regeringen - sådan som vi netop har været inde på under et tidligere beslutningsforslag - vil tage initiativ til en styrket demokratisk kontrol med efterretningstjenesterne, og at regeringen har nedsat et sagkyndigt udvalg, der skal gennemgå og vurdere principperne for registrering og fremkomme med et forslag til en samlet lovregulering af PET's virksomhed.
I den forbindelse skal udvalget også fremkomme med forslag til, hvordan der kan etableres en særlig oplysningsordning, der giver adgang til historiske oplysninger om efterretningstjenesternes registreringer tidligere, f.eks. frem til murens fald i 1989.
Vi er overbeviste om, at hvis udvalget i sin efterforskning af eventuelle historiske oplysninger eller sin gennemgang af tidligere tiders procedurer skulle støde på informationer eller materiale, der kræver en større undersøgelse, vil en sådan også blive foranstaltet.
Socialdemokratiet kan derfor ikke støtte det konkrete forslag.
Men vi følger udviklingen meget nøje, og skulle der dukke nye, alvorlige oplysninger op, som afgørende ændrer det nuværende billede, vil vi ikke tøve med, at de relevante bagudrettede undersøgelser gennemføres.