runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ulla Tørnæs (V), 1999-12-15:
Det svar, jeg fik,
var jo nøjagtig lige så blankt som det svar, hr. Jens Kramer Mikkelsen har fået på sit spørgsmål, fordi der er da en blank side.
Jeg fik så nogle forkromede ord om, at det måtte jeg afvente at se i lovforslaget.
Det vil altså sige, at man har indgået en aftale, hvor man har fastsat et helt, må jeg forstå, fiktivt beløb, og så vil man regne baglæns, den dag man fremsætter lovforslaget. Jeg vil blot bede hr. Jan Petersen om enten at bekræfte, at der er tale om et fiktivt beløb - noget, som andre har brugt andre ord til at forklare, man har kaldt det det store havnerøveri - eller også at Socialdemokratiet ikke kan svare på de spørgsmål, som det får stillet på sin hjemmeside.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Til hr. Kristian Thulesen Dahl: Ja, tjabum.
Hvornår skal man inviteres til diverse møder?
Lad dem afgøre det, der udsender invitationerne.
Socialdemokratiet møder til de møder, vi bliver inviteret til, og vi er i den gunstige situation, at regeringen vil tale med os hele tiden.
Det er i øvrigt også en måde, der kan bruges til at svare hr. Frank Aaen på, hvad der er den socialdemokratiske politik med hensyn til den lille forskel, at man ikke har ubetinget optjeningsret.
Hvis nu det havde været grundlaget for forliget, så havde jeg ikke haft store vanskeligheder ved at overbevise den socialdemokratiske gruppe om, at det var fornuftigt.
Det havde jeg ikke.
Så behøver jeg ikke at bekræfte hr. Peter Duetoft i, at han ret, for det har han.
Der var flere betjente i det politiforlig, som Venstre og De Konservative tilsluttede sig.
Enhver ved jo, at hvis Venstre og De Konservative ikke havde været med, så havde vi alligevel haft et politiforlig med SF og CD.
Den eneste forskel, der gjorde, at de kom med i det, der lå på bordet, da CD og SF sammen med regeringen havde aftalt forliget, var jo en bogholderimæssig ændring, så de kunne gå ud og sige, at de ikke var med til at finansiere skatter og afgifter, men lod andre bære finansieringen.
Gad vide, om man kan regere et land på det grundlag, at man altid skal bede andre om at slæbe pengene hjem, og så kan man selv gå ud og skrive checkene ud?
Er det sådan, man vil lede et land i Venstre?
Jeg synes, Venstre skulle indtage en ydmyg position over for den metode, det anvendte for at komme med i politiforliget.
Men Venstre kom med, og det er godt, når vi skal udmønte det.
Så er Venstre med ved bordet, så er vi også fri for at høre på for meget.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-12-15:
Jamen det er jo mageløst, det, vi er vidner til her.
Den socialdemokratiske ordfører rejser sig og siger: Jamen tøv nu lidt, lad os dog nu se lovforslaget først, inden vi begynder at hidse os op.
Det er mageløst.
Det fremgår jo direkte, at regeringen baserer sin kommende finanslov på indtægter fra den havn.
Det fremgår på side 39 i aftalen om finansloven, nederste afsnit, at som et led i omdannelsen erlægger selskabet stiftelsestilgodehavende til staten på 750 mio. kr. i år 2000.
Og så kommer der nogle beløb i det efterfølgende år.
Allerede fra 1. januar har man altså disponeret over indtægter fra denne havn, også selv om man ikke har det lovgrundlag, som hr. Jan Petersen siger vi skal vente på.
Flemming Kofod-Svendsen (KRF), 1999-12-15:
Et enkelt spørgsmål til hr. Jan Petersen: Mener hr. Jan Petersen, at Københavns Havn har præcis samme status som Statsanstalten havde, når det gælder om at få penge fra henholdsvis den ene og den anden?
Hvad angår Statsanstalten skete der en privatisering, men det afgørende er: Har de samme status rent juridisk?
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
I mit ræsonnement om Københavns Havn lægger jeg til grund, at der fra den borgerlige regerings tid eksisterer en disposition over formuen beliggende i Statsanstalten for Livsforsikring, at der af et juridisk responsum, der er lavet af Justitsministeriet, laves en parallel, der i øvrigt bygger på en Højesteretsafgørelse.
Så ved jeg ikke, om det kan udtrykkes klarere.
Uanset at hr. Svend Erik Hovmand så synes, at det er problematisk at vente på et lovforslag, så er det her det grundlag, der kan fremlægges for, hvordan den her manøvre skal laves.
Jeg synes da, det er fornuftigt, at vi fortsætter diskussionen på baggrund af et lovforslag, der bliver fremsat - stadig væk så vidt jeg er orienteret - på fredag, men omkring selve det juridiske kan vi jo diskutere at lægge det til grund, som er gjort.
Det kan man så være uenig i.
Det finder jo så sluttelig en retslig afgørelse, hvis der bliver anlagt sag.
Ikke mig bekendt.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-12-15:
Jeg vil gerne i forlængelse af hr. Svend Erik Hovmands spørgsmål fra før spørge mere præcist.
Nu ved jeg godt, at hr. Jan Petersen sagde, at det kan næppe udtrykkes klarere, og det kan det så muligvis heller ikke af hr. Jan Petersen, men dog alligevel.
Problemstillingen er jo den, at vi i dag skal stemme om et ændringsforslag, ændringsforslag nr. 554, som giver et provenu i år 2000 på 750 mio. kr., og vi mangler klare svar på to spørgsmål.
Det ene spørgsmål handler om hjemmelsgrundlaget, hvor der altså ligger et responsum fra Trafikministeriet, der viser, at det er grundlovsstridigt.
Og selv hvis man så køber hr. Jan Petersens argumentation om, at man i regeringen føler sig på sikker grund og er klar til at tage en retssag, og lad det nu bare vente, så mangler vi stadig svar på det andet spørgsmål, som fru Ulla Tørnæs har rejst, og som fru Ulla Tørnæs har citeret Jens Kramer Mikkelsen for, nemlig hvorledes man har beregnet sig frem til dette provenu.
Og jeg må da spørge hr. Jan Petersen, om hr. Jan Petersen er indstillet på at trække det ændringsforslag i dag, indtil man kan fremlægge mere præcise beregninger over, hvordan man har beregnet det konkrete provenu.
Det skal være mit konkrete spørgsmål.
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Hr. Thor Pedersen nåede kun at fortælle lidt om bøder, som altså indgår som en del af det politiforlig, Venstre har undertegnet, om, at højere bøder skal finansiere flere politibetjente.
Derfor er jeg nødt til igen at spørge om de andre ting: Vil hr. Thor Pedersen bekræfte, at Venstre nu på trods af sin høje profil om ikke at ville tage højere skatter alligevel er med til at gennemføre forslag, der tager 230 mio. kr. fra de pensionister, der i det kommende år mister deres ægtefælle, at det er aftalt, at syge skal betale mere for visse typer medicin, og at Venstre er med til 45 forslag i finansloven, som finansieres ved, at man tager penge fra samtlige landets pensionister, førtidspensionister, kontanthjælpsmodtagere og arbejdsløse?
Jørgen Estrup (RV), 1999-12-15:
Det kan næppe komme bag på hr. Thor Pedersen, at jeg også er glad for, at Venstre holder fast i den gamle tradition, som Venstre i øvrigt deler med Det Radikale Venstre.
Vi har altid stemt for finansloven, og vi har i sinde at blive ved med at gøre det.
Men det, som bringer mig på talerstolen, er mere hr. Thor Pedersens udtalelse om, at oppositionen ikke har noget ansvar for den førte politik.
Jeg synes måske, hr. Thor Pedersen skulle tænke lidt over en lang periode i 1980'erne, hvor vi også havde mindretalsregeringer, som vi i øvrigt plejer at have i det her land, og som vi jo har lært at leve med, af og til oven i købet på en god måde.
Man må sige, at hvis oppositionen konsekvent indtager den holdning, som hr. Thor Pedersen nu gør sig til talsmand for, så kan der ikke regeres, så får vi en kurs, som ikke er til nogens glæde, og vi får meget, meget hyppige skift af regering.
Derfor synes jeg, hr. Thor Pedersen skulle tænke lidt på, om der ikke kunne komme tider, hvor også Venstre fik brug for en ansvarlig opposition.
Peter Duetoft (CD), 1999-12-15:
Jeg vil gerne sige tak til hr. Thor Pedersen for omtalen af afstemningen om finansloven.
Hr. Thor Pedersen ved også, at CD er fuldstændig enig i det synspunkt og er glad for og tilfreds med, at Venstre har valgt altid at stemme for finansloven.
Det synes vi altså er et fornuftigt synspunkt, men det var godt at få det ridset op her.
Så må jeg tilbage til politiet: Hr. Thor Pedersen kommenterede jo overhovedet ikke det, jeg sagde, men sagde et
Det var ikke det, det drejede sig om.
Det, det drejede sig om, var, at hvis Venstre havde holdt hundrede procent fast i den strategi, at det ikke under nogen omstændigheder ville gå med til noget som helst med gebyrer - og den holdt det fast i - så var alternativet, hvis ikke SF og CD var gået ind i de forhandlinger og havde fået et endnu bedre politiforlig ud af det, 1-års-aftaler om politiet, der alene byggede på finanslovafstemningen, og dermed den totale mangel på planlægningsmulighed og den totale mangel på fremsyn over for politiet.
Det var den pris, Venstre var i gang med at betale for, at der var blevet sagt et eller andet på et eller andet landsmøde.
Jeg opfordrer bare Venstre til at lade være med at tænke så strategisk firkantet for fremtiden, for resultatet havde været negativt, hvis Venstre havde fået sin vilje.
Thor Pedersen (V), 1999-12-15:
Jeg vil lige sige først til hr. Peter Duetoft om det at stemme ja til den samlede finanslov, at det for så vidt på mange måder er en historisk byrde, en historisk kulturarv
Nu ser jeg, at hr. Jørgen Estrup smiler, men det var altså en konseilspræsident.
Jeg ved ikke, hvad hr. Jørgen Estrup senere kan udvikle sig til,
men det var en anden Estrup fra dengang, hvor man jo ikke havde parlamentarismen, så regeringen skulle ikke gå af, selv om den var i mindretal i Rigsdagen.
Dengang sagde man: Landet skal regeres, og landet skal have en finanslov.
Vi har sagt, at kampen om finansloven så står om indholdet.
Det er om de enkelte paragraffer, man kæmper med mandaterne i Folketinget, men når det hele så ligger på bordet til endelig afstemning, så respekterer man, at det så er det, som den politiske sammensætning af Folketinget er kommet frem til.
Det er af respekt for det, at vi så stemmer for finansloven.
Man kan sikkert finde mange gode argumenter for at bryde
det synspunkt, for det er jo ikke et, den nuværende regering deler.
Dér stiller man sig jo frit, når vi er i regering.
Det kunne også være lettere at fortælle andre, at man stemmer for det hele, i stedet for at komme med denne længere historiske udredning af det, som for os er en kulturarv, men som af andre måske opfattes som en historisk byrde.
Må jeg sige om politiet, at det er altså regeringen, der har ansvaret for, at vi har et ordentligt politi; det er ikke oppositionen, der har ansvaret for, at der er lov og orden i et retssamfund.
Det er primært regeringen, der må fremsætte de forslag og anvise den finansiering, der skal til, og i den forbindelse søge flertallet til sine forslag.
Dette at sikre det nødvendige politi
må en regering og en justitsminister have hovedansvaret for. Hr. Frank Aaen spørger om forskellige forslag, vi har støttet i det foreliggende finanslovforslag.
Jeg vil lige sige noget principielt om bødetakster.
Det er altså et skøn, hvad man forventer at de ændringsforslag til vejledende bødetakster, som Rigsadvokaten er i gang med, vil medføre af indtægter til staten.
Der er altså ikke tale om, at man siger, at der skal opkræves nye bøder for 100 mio. kr.
Det kan godt være, det bliver mere, det kan også være, det bliver mindre.
Vi har lagt vægt på i drøftelserne at sikre, at Rigsadvokaten overhovedet ikke er bundet af de drøftelser, der har været blandt partierne.
Kristian Thulesen Dahl (DF), 1999-12-15:
I Dansk Folkeparti er vi enige med Venstres retspolitiske ordfører, der på et tidspunkt efter indgåelsen af politiforliget sagde, tror jeg, at det var et udtryk for lapperi og ikke et udtryk for, at man virkelig gennemgribende fik givet politiet de ekstra ressourcer og bedre vilkår, der skal til, for at det kan løse de opgaver, det pålægges.
Det, der derfor er mit spørgsmål til hr. Thor Pedersen, er: Den konstruktion, som nu er valgt, hvor der er lavet et politiforlig, som Venstre bl.a. efterfølgende har tilsluttet sig, gør det, at Venstre er forligspartner, eller skal det fortolkes på den måde, at det står Venstre frit for efter et kommende folketingsvalg at lave om i aftalen med henblik på at lave de forbedringer, som vi er enige med Venstres retspolitiske ordfører i at der er behov for?
Peter Duetoft (CD), 1999-12-15:
Jeg var lidt fascineret af hr. Thor Pedersens bemærkning om, at man har ansvaret for det, man stemmer ja til, og ikke har ansvaret for det, man stemmer nej til.
Nu stemmer Venstre jo heldigvis for finansloven og overtager dermed da en del af ansvaret for det, Venstre står og brokker sig over nu.
Men min kommentar til hr. Thor Pedersen er, at jeg synes, man skal passe på, at man ikke fremstiller sin egen strategi for lyserødt.
Sandheden var jo, at Venstres krav om, at der ikke måtte være skattestigninger indblandet i diskussionen om politiet, var ved at føre til, at politiet overhovedet ikke kunne få et forlig.
Overhovedet ikke.
Alternativet til det, som Venstre gjorde, var intet forlig.
Så endte det med, at SF og CD fik et meget bedre tilbud fra regeringen om flere betjente, end V og K nogen sinde havde fået.
Vi fik det på bordet, og derefter sagde vi: Så tør vi godt tage det politiske slagsmål, som vi ikke ønsker, men som er der i og med, at V og K ikke er med.
Derefter kom Venstre luskende og sagde: Så vil vi for resten også godt være med.
Det var det ikke, det havde ført til rent kaos.
Det synes jeg Venstre for fremtiden skulle tænke lidt over, inden det lægger strategi.
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Venstre har jo ført sig hårdt frem som partiet, der er garanten for, at almindelige mennesker ikke skulle mærke nye skatter eller ny brugerbetaling, i hvert fald ikke uden at brugerbetaling så blev til en skattenedsættelse.
Derfor vil jeg da gerne bede Venstres ordfører bekræfte, at Venstre denne gang har været med til at lave aftaler, der har taget 230 mio. kr. fra pensionister, der netop har mistet deres ægtefælle, har aftalt, at syge skal betale mere for visse typer medicin, har aftalt, at politiforliget bl.a. skal betales ved, at bødetaksterne sættes i vejret, og endelig, at finansieringen af 45 nye forslag skal finansieres ved, at man tager 0,3 pct. fra landets pensionister, arbejdsløse og kontanthjælpsmodtagere.
Peter Duetoft (CD), 1999-12-15:
Jeg ville egentlig bare have bedt hr. Jan Petersen bekræfte, at der i det forlig om politiet, som Venstre og De Konservative efter mange overvejelser valgte at tilslutte sig, faktisk var flere betjente end i det, V og K forlod ovre i Justitsministeriet, og som de gerne ville have levet med på det tidspunkt, men det har hr. Jan Petersen jo allerede sagt, så tak for bekræftelsen.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Jeg har for så vidt ikke mere at bidrage med til hr. Lars Løkke.
Altså det tjener jo åbenbart et formål at få hvirvlet godt og grundigt op i den beslutning, før der er et grundlag for at diskutere den konkrete udmøntning.
Nu tager man kun stilling til pengene.
Jeg har til gengæld et tilbud til hr. Arne Melchior, og det er, at jeg giver en kop kaffe, og så går vi det juridiske responsum igennem.
Lars Løkke Rasmussen (V), 1999-12-15:
Når jeg beder om en kort bemærkning, så er det egentlig for at udvise lidt service i forhold til det socialdemokratiske partiapparat, som jo altså har lanceret denne internetservice med »ren besked om finansloven.
Har du spørgsmål eller kommentarer, så skriv til os og få ren besked«.
Og når nu det falder så svært for hr. Jan Petersen at besvare hr. Jens Kramer Mikkelsens spørgsmål, så vil jeg da gerne gøre det.
Udgangsreplikken i hr. Jens Kramer Mikkelsens spørgsmål lyder: Klar besked?
Og svaret ligger jo lige for: Nej!
Arne Melchior (CD), 1999-12-15:
Jeg må stadig anholde analogien med Statsanstalten for Livsforsikring.
Det var en statslig forvaltningsenhed.
Altså, igen: Statslig. De facto var det jo et firma, et forsikringsselskab, der konkurrerede forretningsmæssigt med andre forsikringsselskaber.
At sætte lighedstegn mellem det og så en selvejende institution, der lyder navnet Københavns Havn.
Det er jo ikke en statshavn, det er Københavns Havn.
O.k., kært barn har mange navne, man kan give det, hvilket navn man vil, men det må dog sige noget.
Og jeg er meget spændt på, om man om en selvejende institution, der hedder Københavns Havn og som skal tjene København, sådan kan komme til det resultat, at det er statens ejendom, som man bare kan lægge sin klamme hånd på.
Jeg tror, at hr. Jan Petersen om 1 år vil stå her og være en lille smule flov.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Jeg tror, hr. Svend Erik Hovmand gør sagen en tjeneste ved at vente, til lovforslaget er der, og så kan det jo være, man i debatten eller i kommentarerne kan udfri, hvilket grundlag der er for det konkrete, der disponeres over i finansloven.
De efterfølgende beskrivelser af, hvad der kan trækkes ud, vil ske i respekt for, at udviklingsformål både på den erhvervsmæssige virksomhed og på den øvrige udviklingsmæssige virksomhed vil ske fornuftigt.
Svend Erik Hovmand (V), 1999-12-15:
Ja, nu synes jeg, tiden er kommet, hvor den socialdemokratiske ordfører skal udtrykke, hvad han egentlig mener.
Mener den socialdemokratiske ordfører, som jeg hører ham sige, at vi skal afvente lovforslag, inden vi overhovedet tager stilling til den her sag - det var faktisk nogenlunde det, han sagde i sit forrige indlæg - eller mener den socialdemokratiske ordfører, at vi skal blæse på formalia, og at vi bare skal vedtage et ændringsforslag og disponere allerede nu, sådan var udtrykket for et øjeblik siden, selv om vi ikke har noget lovgrundlag for at gøre det?
Jeg synes, det kunne være nyttigt for Folketinget at få den socialdemokratiske ordførers svar på, hvad det egentlig er, han selv ønsker.
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Det beklager jeg.
Det blev spurgt om, hvorledes jeg opfattede Københavns Havn.
Hvis jeg husker ret, så hedder det vist en statslig forvaltningsenhed, og hr. Kofod-Svendsen har selv været med at få undersøgt mere præcist i Folketingets Finansudvalg, hvad der gemmer sig bag det ord.
Hr. Lars Løkke Rasmussen mener, at der eksisterer beskrivelser fra Trafikministeriet, der skulle gøre det grundlovsstridigt.
Jeg lægger til grund, hvad Justitsministeriet har beskrevet om den retlige situation omkring Københavns Havn, og har fremsendt det til en række folketingsudvalg, hvor jeg er helt sikker på, hr. Lars Løkke Rasmussen har kolleger, der kan låne ham eksemplaret.
Jeg har selvfølgelig ikke mandat til at trække ændringsforslaget, simpelt hen af den grund, at det er et regeringsændringsforslag, men det får mig til at stille spørgsmålet, og jeg behøver nødvendigvis ikke at have det besvaret
: Altså, nu udsætter vi lovforslaget.
Altså, det bliver fremsat, og så bliver det behandlet efterfølgende, og så kan man jo arbejde med det, men selvfølgelig disponeres der over det beløb, der nu er nævnt i finanslovsændringerne.
Vil man hellere have en hastelovgivning?
Altså, hvad vil man have?
Man kan jo ikke få både i pose og i sæk.
Man må vælge, hvis man vil have kvalitet i lovgivningen.
Så må man, når finansloven skal laves, sætte beløbet på og så lave lovgivningen efterfølgende. Det er altså det sidste, der er valgt på det her område.
Arne Melchior (CD), 1999-12-15:
er isen meget tynd endnu.
Og jeg synes, hr. Jan Petersen er ude på meget tynd is, is, der ikke kan bære, når han sætter lighedstegn mellem Statsanstalten for Livsforsikring og Københavns Havn.
Jeg har ikke hørt nogen argumentation fra hr. Jan Petersen for, at det er analoge forhold.
Det vil jeg hævde at det ikke er. Derimod må jeg sige, at jeg ikke er så forskrækket over et ændringsforslag, som lægger beslag på 750 mio. kr. Det kan man jo godt gøre, men hvis dommen så går staten imod, så er det jo ikke tyveknægte, vi har i regeringen.
Så man kan da godt kalkulere med noget i håb om, at det kan gå i opfyldelse.
Det synes jeg ikke at der er noget hverken politisk eller juridisk særlig kritisabelt i, men det er en farlig sejlads, også her er isen mere end tynd.
Margrete Auken (SF), 1999-12-15:
Det, der er sket nu, er, at man langt hurtigere kommer op på det fulde år eller altså 2 år, langt hurtigere.
Tidligere skulle man være medlem af Folketinget i mindst 12 år, i mindst 12 år, for at få et helt års eftervederlag.
Det var mellem et halvt og et helt år, man kunne få.
Man fik måneder efter det antal år, man havde været herinde.
Det er altså en ordning, der gælder stadig væk, til og med på fredag.
Dengang var det sådan, at man skulle altså have været her meget lang tid.
Det forbedrer vi voldsomt nu, voldsomt.
De fleste herinde vil nu kunne oppebære 2 års, eller i hvert fald halvandet års eftervederlag, meget, meget hurtigt, en kæmpekolossal forbedring.
Derudover er der en kæmpekolossal forbedring af selve lønnen, man sidder og får.
Derfor er det bare igen symptomatisk, at der er nogen, der vil score offentligheds- og pressekassen, føre sig frem som dem, der sådan stemmer imod.
Den kasse vil de score, men de vil helst også score den anden kasse, den med pengene.
Og der er ikke gjort noget som helst, heller ikke i forhandlingerne, for at begrænse det, bare få en udsættelse til april eller noget som helst.
Næh nej, den er kørt igennem sådan her nu, så man er sikker på, at man får alt, hvad man kan gramse til sig.
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Det er, fordi hr. Jan Petersen ikke nåede at svare på, hvad Socialdemokratiets politik er i forhold til arbejdsmarkedet.
Her har vi et menneske, der som 48-årig bliver ansat på rådhuset - som ingeniør, i gartnerafdelingen for at arbejde med det grønne område eller i en daginstitution for at passe børn - og passer sit arbejde forbilledligt i 12 år, får normal løn, har normale faglige rettigheder, indgår på alle måder som ordinær arbejdskraft bare lige med den ene lille forskel, at efter de 12 år har vedkommende stadig væk ikke ret til dagpenge.
Selv om vedkommende i 12 år og i øvrigt også i årene før troligt har betalt til sin a-kasse måned efter måned, kan vedkommende alligevel ikke få ret til dagpenge efter så lang tids arbejde.
Jeg spørger bare helt stille og roligt: Er det socialdemokratisk arbejdsmarkedspolitik?
Jan Petersen (S), 1999-12-15:
Jeg må sige til fru Hanne Severinsen, at det har sin pris
ikke at kende sin besøgelsestid, og at man kan blive offer for sin egen strategi.
Hr. Thor Pedersen vil jeg spørge: Var der ikke lidt flere betjente i det forlig, man måtte tilslutte sig?
Københavns overborgmester har ikke fået svar på Socialdemokratiets hjemmeside, mente fru Ulla Tørnæs.
Det får
Deraf vil det fremgå, på hvilket grundlag regeringen vurderer dels de 750 mio. kr., dels de efterfølgende millioner, der kan trækkes ud, i respekt for at Københavns Havn kan fungere som en driftig havn, samtidig med at der trækkes beløb ud.
Det vil fremgå tydeligt af lovforslaget, og fru Ulla Tørnæs skal få det her i Folketinget, lige så vel som de andre 178 medlemmer får det.
Gitte Seeberg (KF), 1999-12-15:
Jeg vil høre hr. Jes Lunde, om han vil løfte sløret for, hvad det er for nogle statslige aktiver i den aftale om Måltidens Hus, børn, helhedsskole m.v., det af punkt 7 fremgår at der skal ske en omlægning på 3 mia. kr. af.
Vil hr. Jes Lunde løfte sløret for, hvad det nærmere går ud på?
Frank Aaen (EL), 1999-12-15:
Jeg kan kun bekræfte hr. Jes Lunde i, at vi har haft et forbilledligt samarbejde på lange stræk.
Vi har forfulgt fælles mål, og så meget desto mere forundret blev vi selvfølgelig over at se, at SF sammen med tre andre partier kørte de sager færdig, som vi i virkeligheden var fælles om at have rejst, fælles om at have forhandlet.
Så skal jeg jo ikke tage stilling til, hvem det er, der er skyld i og har truffet beslutning om, hvordan det er sket, at vi lige pludselig oplever, at nogle, der har været med i forhandlinger, ikke kommer med til forhandlingerne mere, på trods af at der har været enighed om det principielle.
Jeg vil sige til SF, at der var ingen, der tvang SF til at indgå aftale midt om natten.
Så hvis SF havde sagt nej og var gået til Enhedslisten og vi var blevet enige om at sige, at forudsætningen for, at regeringens indtægtsside hænger sammen, er, at de her forhandlinger føres videre i fællesskab, så var det sket sådan.
Så jeg synes ikke, at SF kan nøjes med at køre det af på finansministeren.
Det er i virkeligheden også noget, SF selv har været med til at acceptere.
Hanne Severinsen (V), 1999-12-15:
Altså, at man ikke pludselig sidder og inddrager nye emner, uden at nogen overhovedet ved, at de emner er på bordet.