runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Birthe Skaarup (DF), 2000-02-10:
Til fru Grete Schødts vil jeg sige: Baggrunden for vores forslag er naturligvis også henvendelser fra masser af mennesker.
Efterhånden har jeg opgivet at stille spørgsmål til socialministeren, for jeg får så mange forskellige eksempler på, hvor galt det ser ud rundtomkring.
Det er faktisk baggrunden for det her forslag.
Eksempelvis når en 91-årig dame skal ligge på tredje sal og har ligget der i 9 måneder og har fået at vide, at om 3 måneder får du altså en plejehjemsplads.
Og hun ligger der i 9 måneder, og hun ligger der stadig væk.
Hun kan ikke komme på gaden.
Der er altså noget galt.
Jeg er glad for fru Grete Schødts' bemærkninger om, at hun ønsker, at vi skal speede lidt mere op.
Det er jeg faktisk glad for, for det er lidt af en indrømmelse ud fra, hvad der tidligere er sagt af fru Grete Schødts her på talerstolen.
Else Winther Andersen (V), 2000-02-10:
Jeg har fuld forståelse for, at fru Grete Schødts ikke kunne nå at svare på det hele i første runde, så nu vil jeg være lidt behjælpelig ved at gentage mit spørgsmål.
Man sagde i ordførertalen, at de ældre selv skulle have lov til at vælge deres bolig, hvad vi kan være meget enige om.
Men så vil jeg da også godt høre, om Socialdemokratiet også gerne vil være med til, at de ældre kan vælge, hvilken plejehjemsplads de skal på.
Det er også deres bolig.
Grete Schødts (S), 2000-02-10:
Der sker nemlig lige nøjagtig det, at man har en valgmulighed.
Det er bl.a. årsagen til, at man i Odense Kommune har 76 ledige plejehjemspladser stående.
Gamle, utidssvarende plejehjemspladser.
Der ønsker de ældre ikke at bo.
De vil ind i en moderne ældrebolig.
De vil ind i et plejecenter.
De vil ind i det moderne.
Så vi har stort set i dag allerede det frie valg.
Hvis man flytter over kommunegrænser, så har man faktisk ret til det, hvis der er en ledig plads.
Så man har altså muligheden for at vælge, men jo ikke i den forstand, som Venstre gerne vil.
Og her overlader vi det altså også til kommunerne.
Det er dem, der har ansvaret for at have det antal pladser, der er nødvendige.
Frank Aaen (EL), 2000-02-10:
Hvis vi bare havde den mindste tiltro til, at vi ved at stemme nej til det her forslag kunne stoppe det her cirkus eller kunne stoppe bare plat for 100 kr., så ville vi have stemt nej til det.
Det mener vi altså ikke.
Derfor har vi så valgt at sige, at vi undlader at stemme i dag.
Men vi er fuldstændig enige med hr. Kim Behnkes argumentation: Det her er det glade vanvid.
Men vi kan bare ikke stoppe det med det her lovforslag.
Kurt Christiansen (DF), 2000-02-10:
Fru Grete Schødts nævnte i sin første tale heroppefra, at nu var Dansk Folkeparti ude på at skabe utryghed.
Det forstår jeg jo slet ikke, for det er lige nøjagtig det modsatte, vi er ude efter her: at skabe tryghed, også inden de bliver så gamle, at de eventuelt skal på plejehjem.
Ydermere er det da glædeligt, at dér, hvor fru Grete Schødts bor, er der ingen, der mangler en plejehjemsplads.
Frank Aaen (EL), 2000-02-10:
Som vi har sagt ved tidligere lejligheder, når vi har behandlet de her EU-fonde, så er det et enormt cirkus, som vi gerne vil være fri for.
Nogle af de ting, der bruges penge på, kan måske være fornuftige nok, men hvorfor skal de så ned omkring EU og vende?
Det ser vi ingen grund til.
Det udløser både et enormt bureaukrati og muligheder, som udnyttes til plat og svindel, og fondene udnyttes selvfølgelig til reklame for et projekt, som vi naturligvis også grundlæggende er imod at skulle støtte.
Derfor er det også noget, der er os meget imod.
Det er stadig væk sådan, at de her fonde består af et enormt milliardbeløb.
Jeg synes, pengene kunne bruges meget bedre på anden vis.
Nogle af dem kunne bruges bedre ved, at man nationalt havde råderet over pengene og kunne bruge dem uden omvejen.
Når man bruger 100 kr. her, så kunne man bruge 100 kr. direkte i Danmark, hvis vi ellers sørgede for, at vi selv havde en ordentlig administration.
Men her sker der pr. definition det, at hundredkronesedlen, når den vender i Bruxelles, kommer hjem og er mindre end 100 kr. værd - væsentlig mindre end 100 kr. værd.
Så derfor synes vi, det er et cirkus, som vi hellere burde se at komme ud af.
Derfor er det jo ikke sådan, at vi kan forhindre det her cirkus og stoppe det ved at gå imod den her lov.
Den går ud på, hvordan man administrerer korrekt.
Det vil vi ikke tage stilling til.
Derfor vil vores indstilling være til det her lovforslag, at vi vil undlade at stemme til det.
Else Winther Andersen (V), 2000-02-10:
Jeg vil spørge fru Grete Schødts: Kan jeg hermed konstatere, at Socialdemokratiet og dermed også regeringen er gået ind for, at man har et frit plejehjemsvalg over hele landet, når man har sagt, at der i dag reelt er en valgmulighed?
Eller er der kun det - som det blev sagt i anden sætning - i Odense Kommune?
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Jeg vil da have lov at takke for den debat, vi har haft i dag.
Der er kommet forskellige synspunkter frem.
Der er kommet nogle synspunkter frem fra nogle partier, som - ja, hvor synspunkterne overhovedet ikke kom bag på mig.
Jeg vidste på forhånd, at sådan var det. Men jeg må sige, at en af grundene til beslutningsforslaget var jo netop den debat, der har været meget i folkeskolen her på det sidste, og som har været ude i kommunerne, hvor de har sendt nogle klare signaler om, at de faktisk ønskede, at denne her modersmålsundervisning blev afskaffet. Jeg vil gerne rette en speciel tak til Venstre og De Konservative og også Frihed 2000, som umiddelbart lagde op til at ville støtte det her forslag.
Jeg ved så, at Venstre og De Konservative måske har noget lignende på banen, og jeg tror, at vi kunne finde ud af et godt fællesskab omkring det her.
Det er altid godt med et fællesskab, og det fællesskab vil vi nok også få efter et kommende valg. Så det ser vi frem til, og så kan vi jo starte med det her.
Det er stadig væk vores opfattelse, at denne her modersmålsundervisning skal afskaffes og på den måde, at hovedsproget i den danske folkeskole skal være dansk.
Jeg ved godt, at nogle ordførere har sagt, at det er det også, osv., men det, vi mener, er simpelt hen, at hvis man vil have en anden undervisning i den danske folkeskole end i det danske sprog, når vi snakker modersmålsundervisning, ja, så skal det foregå for egen regning ved siden af.
Det er ikke sådan, som nogle har gået og påduttet os, at vi slet ikke vil have, at man skal have mulighed for at lære sproget.
Vi vil bare have, at det skal foregå på en anden måde.
Jeg må sige til Enhedslistens hr. Søren Kolstrup - og jeg vil så sige noget til hr. Søren Kolstrup uden at blive vred - at vi må erkende, at vores synspunkter ligger nok så langt fra hinanden, at selv om vi fortsatte denne debat og ikke tog sommerferie, men vi to blev herinde i Folketingssalen og tog en lang debat, ja, så nåede vi ikke til enighed.
Det er så forskellen på Enhedslisten og Dansk Folkeparti, og den er - må man sige - markant.
Den er også markant i forhold til fru Anne Baastrup og SF, men det overrasker jo ikke nogen.
Det overrasker heller ikke Dansk Folkeparti, at de kom med den holdning her i dag.
Men jeg vil slutte, og så vil jeg sige tak.
Jeg synes, det har været en rigtig god debat, jeg synes, vi har fået nogle gode synspunkter frem, og som sagt også tak til dem, der støttede forslaget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Det er blot to spørgsmål til afklaring: Det ene er, at jeg under denne debat har forstået, at Dansk Folkeparti erkender - og meget oplagt, sådan nærmest aktivt - vigtigheden i, at man behersker det danske sprog.
Det er den her med, at dansk, dansk, dansk nu er forudsætningen for at komme ind på arbejdsmarkedet.
Så kan man have forskellige synspunkter med hensyn til, hvad der skal ske derefter, hvis folk har fået et job, men vil man deltage i en diskussion om en effektiv integration?
Det er det ene.
Det andet er: Når man nu har så eget imod modersmålsundervisning, indebærer det så også, at man vil afskaffe de helt specielle regler, som gælder for det tyske mindretal i Sønderjylland?
Ebbe Kalnæs (CD), 2000-02-10:
Jeg vil også gerne sige tak for debatten i dag.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi har den, og at vi tager den alvorligt.
Og jeg vil også gerne spørge Dansk Folkepartis ordfører, om der er initiativer på vej, som går ud på en yderligere styrkelse af dansk, og det vil sige nogle flere ressourcer til folkeskolen, så vi kan gøre den danske undervisning endnu bedre? Så vil jeg gerne spørge Dansk Folkeparti til slut - og det gælder måske også mange andre - om det, at man har et udvidet antal valgfag sprogligt i den danske folkeskole, i sig selv er noget problem.
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Jeg kunne forstå på fru Anne Baastrup - der var mange ting i det, men dette var vel egentlig hovedessensen - at hun spurgte, om vi havde ændret vores holdning omkring vores integrationspolitik.
Dertil må svaret være, at det har vi
Der er overhovedet ikke ændret noget i den.
Vi står ved de handlinger, vi har foretaget i Folketingssalen, og vi står også ved det, vi tidligere har sagt.
Enhedslistens hr. Søren Kolstrup var inde på vigtigheden
af det danske sprog, og det er korrekt, den anerkender vi, det er meget vigtigt. Vi anerkender også, som jeg også tidligere har nævnt heroppefra, at hvis man skal ud og have et job i det danske samfund, ja, så er det vigtigt, at man behersker det danske sprog på en ordentlig måde.
Det har flere eksperter også peget på her for nylig.
Om de specielle regler, der er i Sønderjylland for det tyske mindretal, må jeg sige, at vi har ingen intentioner om, at de skal ændres.
Og hr. Ebbe Kalnæs, hvis spørgsmål gik ud på, om vi ønsker, at dansk bliver styrket i folkeskolen, kan jeg svare fuldt ud: Ja, det gør vi.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Jeg kan så forstå, at hr. Christian H. Hansen ikke selv står inde for de bemærkninger, der er til beslutningsforslaget, nemlig at børn skal integreres i det danske samfund.
Og jeg kan forstå, at Dansk Folkeparti er ambivalent, og det vil sige, at man ikke vil have dem integreret, men samtidig ønsker man, at de ikke skal have modersmålsundervisning,
fordi de skal integreres
Det er ganske simpelt Dansk Folkepartis politik.
Sådan er der jo så meget.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Nej, men jeg synes nu, vi skal give Dansk Folkeparti en sidste chance for at konstatere, hvor vi er henne.
Dansk Folkepartis ordfører sagde: Skal man have et job i det her land, så er det vigtigt, at man kan dansk.
Den erkendelse har vi fælles.
Men derfra er der selvfølgelig et spring til, om det er ønskeligt eller ikke ønskeligt.
Det er klart. Men så vil jeg gerne have at vide: Hvad er meningen med den her debat?
Det står i forslaget.
Derfor vil jeg gerne have at vide: Skal vi tage det her forslag alvorligt, eller skal vi gå ud og brænde det og sige: Man kom til at skrive forkert.
Man mente slet ikke det, man sagde - æh bæh buh - man kom til at skrive forkert?
Og så bliver jeg nødt til at spørge en gang til: Hvorfor vil man bevare særreglerne for det tyske mindretal?
Christian H. Hansen (DF), 2000-02-10:
Til hr. Søren Kolstrup: Nu vil jeg jo ikke bruge ord som æh bæh buh og sige, at man kan gå ud og brænde hinandens forslag.
og man må tage de enkelte partiers både beslutningsforslag og andre ting alvorligt, også selv om man ikke har samme holdning.
Det kan heller ikke nytte noget, at man nærmest bliver gal; det fører ikke noget. Det fører i hvert tilfælde ikke til en saglig debat.
Men det, som jo for os er ønskeligt med det her, er at få afskaffet denne her modersmålsundervisning i folkeskolen, og hvis man så vil have undervisning i et andet sprog, ja, så må det, som jeg hele dagen har sagt, foregå for egen regning, så må det foregå eksempelvis i aftenskoleregi.
Anne Baastrup (SF), 2000-02-10:
Jeg skal altså forstå hr. Christian H. Hansen således, at i hele den debat, vi har haft i dag, om, hvorvidt det er en fordel at have modersmålsundervisning eller ej, har hr. Christian H. Hansen så overhovedet ikke talt sandt, for hr. Christian H. Hansen mener jo alligevel ikke, at de her børn skal lære dansk.
Hvorfor har vi så haft den her debat?
Hvad er så årsagen til, at vi skal have det her beslutningsforslag, hvis det ikke er af den ene årsag, at Dansk Folkeparti ikke under nogen omstændigheder vil have, at man giver flygtninge og indvandrerbørn en hjælp, således at de kan blive integreret i det danske samfund?
Det er kun et ønske fra Dansk Folkeparti om at få lov til endnu en gang at hænge en lille gruppe i det danske samfund ud, således at alle kan sige: Æh bæh buh!
Og jeg siger ikke æh bæh buh til hr. Christian H.
Hansen, jeg konstaterer bare, at Dansk Folkeparti i virkeligheden ikke aner, hvorfor vi har brugt 2 timer på at diskutere det her forslag.
Søren Kolstrup (EL), 2000-02-10:
Jo, jeg vil gerne sige til ordføreren for Dansk Folkeparti: Vi skal tage hinanden alvorligt, og vi skal tage det, vi skriver i bemærkningerne, meget alvorligt.
Der står i bemærkningerne til det her lovforslag, at dansk skal ind med modermælken, og det vil sige, at man ønsker den højeste grad af effektivitet.
man kan ikke udtale det stærkere om dansk.
Derfor må det også være rimeligt, at vi får at vide, om det er ud fra et ønske om, at man vil fremme integrationen i det danske samfund.
Det er da et meget rimeligt spørgsmål.
Ellers er det jo totalt uforklarligt, at man ønsker, det allerede skal ske med modermælken, hvordan det så end skal ske.
Det har jeg meget svært ved at se, for jeg går
ikke ud fra, at Dansk Folkeparti ønsker, at der skal stå nogle politibetjente og sikre det
Det kunne jeg aldrig drømme om at beskylde Dansk Folkeparti for, aldrig.
Det andet er så, at jeg må konstatere, at jeg ikke har fået nogen forklaring på, hvorfor der lige præcis et eller andet sted nede i Sønderjylland - sådan helt tilfældigt - skal være nogle særregler for det tyske mindretal, for det er jo et meget vigtigt princip for Dansk Folkeparti at afskaffe modersmålsundervisningen.
Ole M. Nielsen (KRF), 2000-02-10:
Jeg er ikke så skrækkelig uenig i hr. Frank Aaens vurdering af de regionale fonde og hele det der cirkus med at putte penge derned og så få lidt færre tilbage, og det er jo det, der generelt sker, når man tager EU som helhed.
Men det er jo ikke EU's regionalfonde, vi skal diskutere, og jeg erkender også, at det store element, det meget vigtige element i hele EU's politik, som regionalfondene er, selvfølgelig også har en positiv berettigelse, helt klart.
Når systemet er der, og pengene er til rådighed, så skal vi selvfølgelig sørge for, at vi også har medfinansieringen klar, så vi kan få dem tilbage.
Men det, det her lovforslag handler om, er jo administrationen af dem, og vi kan fuldt ud tilslutte os det.
Henrik Svane (RV), 2000-02-10:
Det er et meget væsentligt emne, forslagsstillerne sætter på dagsordenen.
Den danske velfærdsmodel og det danske samfund mere generelt er afhængigt af lyse hoveder, folk, der tænker kreativt og utraditionelt, og som tør satse på deres talenter.
I den forbindelse er uddannelse selvfølgelig helt centralt, fordi uddannelsessektoren reelt er den eneste råstofproducent i Danmark.
Produktet er nysgerrige, idérige, dygtige og foretagsomme børn og unge.
Danmark er helt afhængigt af, at undervisningen kvalificerer folk til ikke blot at begå sig på arbejdsmarkedet, men også at forme og skabe det, altså at vi lærer at sætte skibe i søen og samtidig har evnen til at få dem til at sejle.
Derfor er den danske undervisningskvalitet til enhver tid afgørende for Danmarks nutid og fremtid, og derfor er det et relevant tema, der er sat på dagsordenen.
Ikke desto mindre synes forslaget nok mere inspireret af den almindelige politiske higen efter en smule
presseprofilering end af selve emnets påtrængende karakter
, for regeringen og Det Radikale Venstre gør sig faktisk en masse overvejelser om, hvordan selvstændighedskulturen og innovationsevnen kan opretholdes og forbedres. Ministeren har allerede nævnt en hel række af de konkrete tiltag, regeringen iværksætter, og dem skal jeg ikke gentage.
Derfor vil jeg blot nævne, at Det Radikale Venstre generelt opfatter den danske selvstændighedskultur og innovationsevne som god, men samtidig ser vi frem til, at den bliver endnu bedre, når nogle af de store reformer - centre, videreuddannelser, mellemlange videregående uddannelser og Danmarks Pædagogiske Instituts korte videregående uddannelser - der er fremsat forslag om til snarlig behandling af Folketinget, bliver vedtaget og kommer til at virke.
Og i samme åndedrag bør vi også nævne den reform af erhvervsuddannelserne, som er vedtaget.
Det er altså Det Radikale Venstres opfattelse, at regeringen allerede har iværksat en række spændende tiltag, og derfor kan Det Radikale Venstre ikke støtte forslaget.
Tom Behnke (FRI), 2000-02-10:
Frihed 2000 kan naturligvis støtte beslutningsforslaget.
Det er meget vigtigt, at vi sikrer, at der er tilstrækkeligt med virksomheder også i fremtidens Danmark.
Det er altafgørende for vores fremtid, og derfor er beslutningsforslaget selvfølgelig ganske kærkomment. Det er rigtigt, som det fremgår af forslaget, at der tidligere har været en forespørgselsdebat om emnet, hvor man også vedtog en dagsorden, men at det går lidt langsomt med at få den dagsorden til at virke ude i virkeligheden.
Man kan sige, at regeringen vel egentlig har taget en række initiativer og iværksat en række tiltag - måske ikke nok endnu, men det kan være, det kommer - men at dér, hvor det halter for alvor, er at få de mange ideer og initiativer fra ministeriet ud at virke på de forskellige uddannelsesinstitutioner.
Det er jo dér, der er meget at gøre endnu, og dér kunne man godt ønske sig, at ministeriet ikke, om jeg så må sige, kun fabrikerede ideerne, men også sørgede for, at de blev ført ud i virkeligheden.
Den ene kan være, at man ikke har fået tilstrækkelig information, oplæring i folkeskolen og andre uddannelsesinstitutioner i, hvordan man gør, men den anden, som jeg selv har bemærket, er, at det jo er utrolig bøvlet at have sin egen virksomhed.
Jeg startede min egen virksomhed, Egå Træfældning, her for et par år siden.
Allerede i forbindelse med opstarten modtager man jo en række blanketter, formularer og alt muligt
fra det offentlige, som skal udfyldes og sendes ind, og selv om man kan sige, at en del af det slet ikke havde nogen relevans, overhovedet ingen relevans, for min virksomhed, så var jeg jo nødt til at læse det igennem og sætte mig ind i det, inden jeg kunne skrive under på, at det ingen relevans havde for min virksomhed, og sende det tilbage igen.
Noget andet, som jeg har svoret at jeg aldrig nogen sinde kunne drømme om at gøre, er at ansætte nogen i min virksomhed.
Aldrig nogen sinde
Magen til bøvl for at ansætte nogle mennesker i sin virksomhed!
Det kunne jeg aldrig drømme om.
Færdig.
Så er det overstået.
Men hvis nu alle gjorde det i Danmark.
Hvis nu alle virksomheder gjorde det på den måde, at de ikke ville ansætte nogen, men opfordrede til, at vi alle sammen var selvstændige erhvervsdrivende, hvordan ville samfundet så se ud?
Ja, det ville ikke være særlig rart.
Man ville f.eks. ikke kunne have praktikpladser, og man kunne ikke have lærlinge, osv.
Jeg tror ikke på, at de, der har været ansat som lærere på en folkeskole igennem de sidste 20 år, er i stand til at løfte den opgave alene.
Derfor vil jeg i forbindelse med førstebehandlingen af det her beslutningsforslag kraftigt opfordre til, at måden, det her skal iværksættes på, er ved, at man trækker gæstelærere ind ude fra erhvervslivet.
De er de eneste, der reelt kan give den undervisning, der skal til.
Jytte Wittrock (S), 2000-02-10:
Det lyder teknisk og kedeligt, men det er nødvendigt.
EU's strukturfonde er blevet reviderede og ændret for år 2000.
Der er afsat midler for en periode fra år 2000 til år
Det drejer sig om fælles bestemmelser for alle strukturfonde, bestemmelser, som også vedkommer Danmark, da vi er berettiget til at modtage støtte fra EU's strukturfonde.
Så skal vi naturligvis have bragt den danske lovgivning i overensstemmelse med bestemmelserne i de nye forordninger.
En revision af gældende lov er altså nødvendig, og det er det, vi gør med dette lovforslag.
Der er tale om en præcisering af administrationens organisering.
Tilskud kan gives til enkeltprojekter, globale tilskud og tilskud til foranstaltningerne.
Lovforslaget indeholder helt specifikke regler for administration af grænseoverskridende programmer.
Erhvervsministeren får adgang til at indgå aftaler, der er nødvendige for at kunne gennemføre flere nationale grænseoverskridende programmer i overensstemmelse med regler for generelle strukturfondes forordning og retningslinjer for administration af Interreg-programmerne.
Der er god grund til at anbefale dette lovforslag, og vi glæder os til at se virkningerne af den nye tilskudsperiodes påvirkning på udviklingen af tilskudsberettigede områder
også i Danmark.
Jeg skal på Socialdemokratiets vegne anbefale lovforslaget.
Da den radikale ordfører ikke kan være til stede, skal jeg meddele, at også Det Radikale Venstre kan støtte forslaget.
Brian Mikkelsen (KF), 2000-02-10:
Da den konservative ordfører, hr. Flemming Hansen ikke kan være til stede, skal jeg på vores ordførers vegne sige følgende: EU's strukturfonde er blevet revideret og ændret for år 2000, således at lovforslaget indeholder en præcisering af administrationen, herunder de hovedopgaver, der knytter sig til myndighedernes udøvelse.
Her er der i lovforslaget medtaget en bestemmelse, der præciserer, hvilke former for tilskud, der kan gives.
Jeg har også noteret mig, at høringssvarene generelt er meget positive.
Efter at have læst lovforslaget og bemærkningerne til lovforslaget sidder jeg dog tilbage med den fornemmelse, at det kunne være utrolig dejligt, hvis man vidste, hvilke talstørrelser, der var tale om.
Det vil være hensigtsmæssigt, om ministeren vil oplyse os om det, men generelt kan Det Konservative Folkeparti støtte lovforslaget.
Svend Erik Hovmand (V), 2000-02-10:
Jeg vil gerne indledningsvis sige, at der jo her er tale om et meget teknisk forslag, som vi i princippet kan tilslutte os.
Vi forbeholder os naturligvis ret til under udvalgsbehandlingen at se nærmere på detaljerne, også nærmere at vurdere de bemærkninger, der er kommet i høringssvarene.
Men lad mig også sige som en generel bemærkning, at i det omfang, der er tale om en forenkling og rationalisering af EU-systemet, så hilser vi det selvfølgelig meget velkommen.
For det første er der geografien; hvilke områder er det, vi taler om?
Det var noget, vi tog stilling til i Europaudvalget for 2-3 måneder siden, efter at det i øvrigt havde været grundigt diskuteret med alle implicerede parter.
Så er der spørgsmålet om administrationen, og det er det, vi tager stilling til i dag i denne her lovgivning.
Og så er der den tredje facet, og det er pengene. Man kan have forskellig opfattelse af, hvorvidt støtte hjælper eller ikke hjælper.
Principielt mener vi i mit parti ikke, at erhvervsstøtte i sig selv har nogen blivende værdi, men lad det nu ligge.
Det er imidlertid vigtigt her at få afklaret, hvad regeringens politik er.
Hvad er det, vi taler om her i kroner og øre?
Hvad skal det her instrument bruges til?
Er der overhovedet noget, det kan bruges til?
Slår man op i finansloven for år 2000, så vil man se, at der er en pulje med frie midler, som indeholder alt godt fra havet, heriblandt også EU-støtte.
Den konto er skåret ned fra 90 mio. kr. til ca. 40 mio. kr. Jeg vil gerne spørge ministeren: Er der noget at gøre godt med her?
Jeg tror, det var en af amtsborgmestrene, der brugte det udtryk.
Altså er det sådan, at man i virkeligheden har taget vinden ud af sejlene på det her projekt, fordi man fra dansk side ikke kan give den honorering af disse støtteordninger, som forudsættes, hvis de skal udnyttes fuldt ud?
Jeg ved meget vel, at man så, hvis man bladrer lidt videre i finansloven, kan finde 15 1/2 mio. kr. på Indenrigsministeriets konto, og man kan vel også finde lidt på Socialministeriets, men alt i alt svæver det noget i det uvisse, hvor det her egentlig ligger rent økonomisk.
Jeg har faktisk tilladt mig at spørge ministeren om det rent formelt, skriftligt, og fik ikke noget klart svar.