runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Jeg kan ikke helt forstå, at Videnscenteret skulle sige ja til at producere noget materiale, som de ikke mener at de kan producere.
Jeg tror ikke, at de arbejder sådan i Videnscenteret.
Så jeg har en klar formodning om, at jeg får
noget godt, gedigent materiale her sidst på måneden, som jeg kan bruge i mit videre arbejde med det her.
Jeg vil også gerne sige til spørgeren fra Kristeligt Folkeparti, at det parti, jeg repræsenterer, også er meget optaget af den her sag.
Det har ikke kunne forbigå spørgerens opmærksomhed, i hvert fald ikke hvis man har fulgt med i medierne.
Men jeg mangler nogle facts om, hvad der ligger, hvilke forskere der tidligere har beskæftiget sig med det her, før jeg kan tage videre stilling til, hvad der skal ske, hvilken vinkel der er den bedste at gribe det an fra osv.
Det har jeg altså et behov for at få, og de oplysninger har jeg ikke fået endnu.
Jeg ser altså frem til et spændende stykke arbejde.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-10:
»Er det sandt, at der eksisterer en særordning, der går ud på, at man - som mange menighedsrådsmedlemmer har opfattelsen af - som menighedsrådsmedlem kan få betalt et abonnement på Kristeligt Dagblad?«
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-10:
Nu kan det vel ikke undre ministeren, at jeg spørger, for da jeg i sin tid stillede spørgsmålet, svarede ministeren, at dette jo var et aktuelt emne, der havde været meget diskussion om. Nu siger ministeren, at denne diskussion på nuværende tidspunkt er baseret på formodninger, at der med andre ord mangler facts om pornografiens indflydelse, og at ministeren derfor vil tage initiativ til, at der iværksættes en undersøgelse af problemstillingen.
Det, ministeren vel har bedt Videnscenteret om, er jo bare at indsamle noget, som videnscenteret faktisk ikke mener findes i vor kulturkreds.
»Vil ministeren tage initiativ til, at der inden udgangen af maj måned 2002 iværksættes en grundig undersøgelse af, hvorvidt pornografi i det offentlige rum i Danmark har indflydelse på danskernes opfattelse af kønsroller, og i givet fald hvilken kønsrolleopfattelse pornografien giver anledning til?«
Skriftlig begrundelse
Spørgsmålet er med få ændringer en gengivelse af spørgsmål nr. S 141 fra indeværende folketingssamling.
Ministeren svarede dengang bekræftende på spørgsmålet, men på trods heraf er der endnu ikke sat en reel undersøgelse i gang.
Ministeren har i stedet anmodet Videnscenter for Ligestilling om at indsamle den eksisterende viden på området, herunder viden baseret på skandinaviske og andre udenlandske undersøgelser.
Til dagbladet Politiken den 28. marts 2002 udtaler en medarbejder fra Videnscenter for Ligestilling imidlertid, at man allerede nu med sikkerhed kan sige, at der ikke foreligger relevant dansk eller øvrig skandinavisk viden på området.
Da der ikke er produceret relevant forskningsmateriale, der passer i vor aktuelle kulturelle og mediemæssige kontekst, ved vi altså med andre ord intet om pornoens indflydelse på kønsrolleopfattelsen.
Da problemstillingen i disse år synes særdeles relevant, ønsker spørgeren, at der hurtigst igangsættes en ny grundig dansk undersøgelse af, hvorvidt den øgede udbredelse af pornografi i det offentlige rum har indflydelse på kønsrolleopfattelsen, og i givet fald hvilken kønsrolleopfattelse pornografien giver anledning til.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Nu er jeg jo blevet oplyst om, at jeg får en undersøgelse sidst i denne måned.
Det har Videnscenteret oplyst mig om, og hvorfor skulle de trænere en undersøgelse, hvis de allerede har resultatet?
Det er det, jeg må henholde mig til.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-10:
I pjecen skriver medarbejdere fra Videnscenteret jo, at der mangler viden om pornografiens indflydelse på kønsrolleopfattelsen, og når de samtidig udtaler til Politiken, at der er altså ikke nogen viden at indsamle, ved jeg ikke, om ministeren tror, at Videnscenteret senere vil oplyse ministeren noget andet end det, de oplyser til Politiken, og det, de faktisk også skriver i deres pjece.
Jeg går da ud fra, at ministeren forestiller sig, at medarbejdere fra Videnscenteret taler sandt.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Det gør der jo, for ellers var man jo færdig med det stykke arbejde, som man nu siger først vil være færdigt i slutningen af denne måned.
Så vil jeg desuden gerne påpege, at jeg mener, det her er en strid om ord, der er gået politik i,
Det, Videnscenteret har skrevet, er, at der er grunde til at antage, at der er sammenhænge mellem pornografi og kønsopfattelser, men at vi ikke kan sige noget sikkert om disse sammenhænge, fordi vi mangler viden på området.
Det, jeg har skrevet, er, at der tilsyneladende ikke er entydige sammenhænge mellem pornografien og disse opfattelser.
Det er altså lidt en tolkning af, hvordan man ser på tingene, og her synes jeg, det er kørt lidt op, at man prøver at lave en konflikt på den baggrund.
Jeg synes faktisk, vi skal blive enige om, at nu venter vi på den undersøgelse, jeg har bedt om hos Videnscenteret, og så handler vi videre derfra.
Bodil Kornbek (KRF), 2002-04-10:
Men gør det slet ikke indtryk på ministeren, når en medarbejder fra Videnscenter for Ligestilling - det center, som ministeren jo har bedt om at indsamle eksisterende viden - udtaler til Politiken, at der ikke er nogen viden at indsamle, at man for nylig har forsøgt at indsamle viden på området, men måtte konstatere, at den ikke findes?
Og gør det ikke indtryk på ministeren, når forfatterne af pjecen henvender sig skriftligt til ministeren og gør ministeren opmærksom på, at ministeren tager fejl?
Det brev har jeg jo også her.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Jeg kan hverken be- eller afkræfte, om der findes
relevant viden om, hvorvidt pornografi påvirker kønsrolleopfattelsen.
Videnscenterets publikation er ikke en videnskabelig analyse, men et debatoplæg, og netop derfor bad jeg i starten af marts Videnscenteret om at undersøge, hvad der eksisterer af dansk og udenlandsk viden og forskning om eventuelle sammenhænge mellem pornografiens udbredelse i det offentlige rum og opfattelsen af kønsroller.
Jeg har ikke fået resultaterne af centerets undersøgelse, og centeret har da også oplyst, at undersøgelsen først forventes færdig i slutningen af april.
Det er for mig helt almindelig sund fornuft at afklare, hvilken viden der faktisk eksisterer, inden man selv begynder at producere noget nyt, og på baggrund af Videnscenterets undersøgelse vil jeg overveje, om der er behov for yderligere undersøgelser.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-10:
Jeg takker ministeren for svaret.
Jeg glæder mig over det, og jeg håber, at svaret vil blive hørt i menighedsrådene rundtomkring i landet.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Tove Fergo (V), 2002-04-10:
Nej, det er ikke sandt.
Der gælder ikke en sådan ordning, at det kun er et enkelt dagblad, der kan tegnes abonnement på fra menighedsrådenes side.
Noget andet er, at hvis det er nødvendigt for menighedsrådsmedlemmernes arbejde som menighedsrådsmedlemmer, er det muligt for det enkelte menighedsråd at beslutte at tegne et eller flere abonnementer på dagblade, ugeblade eller tidsskrifter.
Jeg skal også tilføje, at det er provstiudvalgets opgave at sikre, at kirkens penge bliver brugt på fornuftig vis, og det vil sige, at provstiudvalget, fordi det har budgetkompetencen, skal påse, at det er en fornuftig investering, menighedsrådene gør. Men som sagt: Der eksisterer ikke nogen særordninger for dagblade, som menighedsrådene kan abonnere på.
Henriette Kjær (KF), 2002-04-10:
Jeg afventer stadig den undersøgelse, som Videnscenteret er i gang med at lave, før jeg tager stilling til, om der er behov for yderligere undersøgelser om emnet, i givet fald hvilke, og hvordan vinklingen skal være.
Jeg ser altså frem til at få undersøgelsen fra Videnscenteret, inden jeg lægger mig fast på, hvad næste skridt skal være.
Jesper Langballe (DF), 2002-04-10:
To spørgsmål til ministeren med reference til det sidste, som ministeren læste højt af det trykte svar, der ikke kom med i den mundtlige formulering fra hr. Villy Søvndal
Er ministeren vidende om, hvorvidt nogen i regeringen har overvejet at foreslå valgloven ændret, sådan at kommende folketingsmedlemmer underkastes en mentalundersøgelse, der gør dem i stand til at skelne mellem småt og stort?
Margrete Auken (SF), 2002-04-10:
Der vil være nogle, der siger, at de ikke har det samme, som de havde før.
Så det er ikke det samme, som at alle skal være lige tilfredse.
Ellers ville jeg nok synes, at jeg ikke har forstået et kvidder af, hvad det var, vi foretog os, da vi sad og indgik aftalen.
Jeg er med på, at der er steder, hvor det ikke kan ligge på samme niveau, som det var før, fordi der så måske til gengæld er steder, hvor det bliver bedre.
Men hvis myldretiden ikke fungerer, og der ikke er tog nok, så folk skal stå som sild i en tønde eller ikke kan komme af sted i det hele taget, så er vi på et betragteligt ringere niveau.
Villy Søvndal (SF), 2002-04-10:
Jeg vil takke for svaret, som jeg synes var både godt og fyldestgørende.
Jeg forstod, at konsekvensen af det her er, at man yderligere vil uddybe uddannelsen.
Jeg synes, det er en god idé at inddrage FN's Code of Conduct i forhold til at sende soldater ud.
Jeg er tilfreds med forsvarsministerens meget klare udmelding om, at det her ikke er acceptabelt.
Jeg deler i øvrigt også, og det lå i min indledning, forsvarsministerens opfattelse af, at det ikke er normalt, og at det netop derfor er så kolossalt vigtigt at skride beslutsomt ind over for sager af den her art.
Så jeg er tilfreds med svaret.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Jeg synes, det er fint, at der kommer forbedringer i weekenden.
Det kan jeg ikke tage stilling til, for jeg kender ikke de regnskabstal og budgetter og prognoser, som Arriva opererer med.
Men jeg må nok sige til hr. Keld Albrechtsen, og så meget kender han jo min borgerlige indstilling, at jeg kender ikke en eneste virksomhed, der ikke gerne vil opfylde de behov, en kunde har.
Den eneste målestok for deres succes er faktisk graden af tilfredshed hos kunderne.
Hvis der er behov for flere tog i myldretiden end dem, der var i den oprindelige plan, er jeg overbevist om, at Arriva selvfølgelig vil sætte dem ind.
Hvorfor skulle de ikke ville tilgodese deres kunder, hvad der er naturligt?
Det kunne da også godt være, at Arriva syntes, det var meget rart, at trafikministeren ikke var så utilfreds med dem, hvis det var det, der var tilfældet.
Der kommer jo flere udbudsrunder senere.
Så jeg kan ikke se, Arriva skulle have én eneste grund til ikke at tilbyde kunderne den bedst mulige løsning.
Jeg kan ikke se det, og jeg kan ikke komme det nærmere.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-10:
Jeg vil godt spørge ministeren: Er det ikke korrekt, at når der er forbedringer i weekenden, så er det, fordi det er billigere end i myldretiden?
Man behøver f.eks. kun ét togsæt i weekenden, da der ikke er så stor efterspørgsel, og derfor kan man øge antallet af togafgange billigere ved at sætte flere tog ind i weekenden og færre i myldretiden.
Så er mit spørgsmål:
Hvis man nu skulle gå tilbage igen og betjene folk i myldretiden med to afgange f.eks. fra Århus til Silkeborg,
så vil det ikke kunne lade sig gøre, for ligningen er sådan, at det er billigere at køre i weekenden end i myldretiderne på grund af kontrakten, og hvis ministeren ønskede at sikre en ordentlig betjening i myldretiden, må man desværre konstatere, at det ikke kan lade sig gøre. Er det ikke det, der er sagens kerne og grunden til, at ministeren bliver ved med at kredse om disse forbedringer, som skulle ske i weekenden.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Jeg går ikke ud fra, at hr. Homann mener, at jeg skal gentage det svar, jeg har givet på spørgsmålet om udvidelse af strækningerne, og jeg er ked af at sige, at jeg altså ikke kan vide, hvad Arriva vil gøre, da vi stadig væk ikke har køreplanen.
Vi har fået nogle foreløbige ud, og det kan jeg jo politisk ærgre mig over, men fagligt og sagligt over for forbrugeren synes jeg, det er rigtigt, fordi de har fået lejlighed til at reagere.
Det giver Arriva et fantastisk godt input, og det ønsker naturligvis enhver moderne virksomhed at få fra sine kunder.
Så er det op til Arriva at bearbejde stoffet.
Jeg ved, at der er kommet masser af henvendelser, og vi ser jo også, at dagspressen beskæftiger sig meget med det.
Når de henvendelser er bearbejdet, vil Arriva lave en ny køreplan.
Jeg kan ikke give andet svar.
Jeg bliver nødt til at blive ved at gentage det her, til vi er færdige.
Morten Homann (SF), 2002-04-10:
I forbindelse med ministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 1415 og nr. S 1416 vil jeg godt bede ministeren gentage, hvad det er for nogle strækninger, som det indtil videre er ministerens oplevelse, at Arriva vil udvide betjeningen på, ikke bare i forhold til kontrakten, men i forhold til det faktiske antal afgange, sådan som det ser ud i dag.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Vi er igen henne ved de samme køreplaner, og som jeg oplyste i mit foregående svar, arbejdes der løbende på køreplanerne
for de udbudte togstrækninger i Midt- og Vestjylland.
Det endelige resultat heraf er endnu ikke kendt.
Jeg skal derfor gentage min henstilling om at bevare tålmodigheden, men jeg forstår godt, at det er svært.
Jeg kan dog oplyse, at Arriva i sine første køreplansudkast har haft til hensigt at udvide kørslen på strækningerne Varde-Struer, Struer-Thisted, Skjern-Herning samt Ribe-Tønder i forhold til det antal tog, som kører i dag.
Hertil kommer en udvidet kørsel på næsten alle strækninger i weekenden.
Den udvidede togkørsel opvejer reduktionen af togkørslen på andre strækninger.
Fra 2006 agter Arriva yderligere at udvide driften mellem Århus og Silkeborg, og det hele er baseret på de foreløbige udkast til planer, og det gentager jeg.
Morten Homann (SF), 2002-04-10:
Af svaret på spørgsmål nr. S 1423 fremgår det, at der måske alligevel er nogle ting, som trafikministeren kan kommentere konkret.
Der ligger det i ministerens svar, at han medgiver, at der er en reduktion på strækningen Esbjerg-Varde, som det foreligger i køreplanudkastet, men at der i det samlede udbudte banenet under ét ikke vil være tale om reduktioner af togkørslen.
»Vil ministeren uddybe, på hvilke strækninger der sker en udvidelse af antallet af togafgange, som, jf. ministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 1423, opvejer den reduktion, der foregår på strækningen Esbjerg-Varde, således at der for det samlede udbudte banenet under ét ikke er tale om reduktioner af togkørslen?«
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Selv om man har haft fornøjelsen af at kende hinanden i mange år, skal man være meget forsigtig med at læse og fortolke andre menneskers ansigtsudtryk, det medgiver jeg gerne hr. Keld Albrechtsen.
Jeg kan svare sådan, at det er min overbevisning, at det resultat, Arriva kommer ud med, vil være et meget tilfredsstillende resultat.
Der vil være noget, der bliver meget bedre, og det kan være, at der er noget, der bliver en lille smule dårligere, det ved jeg ikke.
Jeg ved bare, at dér, hvor det bliver en lille smule dårligere, vil vi høre om det.
De masser af tilfælde, hvor det bliver bedre, vil vi ikke høre noget om, sådan er nu engang den menneskelige natur.
Og om problemet flyttes, som hr. Keld Albrechtsen siger, det vil jeg med glæde kommentere, når jeg kender den endelige køreplan.
Jeg kan ikke kommentere noget, jeg ikke kender.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-10:
Ministeren har åbenbart gjort sig stor umage med at læse mit ansigtsudtryk, men jeg tror ikke, at ministeren har tolket det helt korrekt, for jeg tror nok, at jeg forsøgte at give udtryk for bekymring for, at det resultat, der så kommer til sommer - på et tidspunkt, hvor det vil blive meget svært at lave noget om - kan gå hen og blive rigtig dårligt.
Derfor bliver jeg ved med at spørge ministeren, og det vil jeg så prøve en gang til, hvor jeg siger, at jeg håber ligesom ministeren, at det ikke bliver ligesom udkastet.
Det er jeg glad for, at vi kan være enige om, det ville ikke være en god ting.
Men hvis man løser de problemer, der var i udkastet især med myldretidstrafikken, flytter man så ikke bare problemet et andet sted hen, fordi ministeren har valgt en kontrakt, som ganske enkelt ikke giver togafgange nok til at løse problemerne?
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Til hr. Morten Homann må jeg sige, at jeg ikke kan føje noget til det, jeg allerede har svaret, og hvortil der henvises med det nye spørgsmål, jeg får her.
Og til hr. Keld Albrechtsen: Da vi diskuterede det her sidste gang, var jeg faktisk lidt imponeret, for da syntes
jeg, at hr. Keld Albrechtsen godt forstod det, jeg sagde med, at både Arriva og ministeriet og jeg har en meget, meget stor interesse i, ligesom forbrugerne har det, at dette her bliver en succes.
Og det er klart, at de mange signaler, der er kommet ind til mig, til ministeriet, til Arriva, naturligvis danner baggrund for mange samtaler mellem ministeriet og Arriva.
Jeg tror også, at hr. Keld Albrechtsen dengang, det syntes jeg jeg forstod på hans ansigtsudtryk, havde forståelse for, at det ville være temmelig uklogt at offentliggøre disse samtaler og blande sig i det nu, i og med at Arriva først er forpligtet til at komme med sin køreplan om 2-3 måneder, og den ser jeg meget frem til.
Jeg tror bestemt, at Arriva, som den meget moderne virksomhed den er, forstår de budskaber, der er kommet af politisk karakter og direkte fra forbrugerne, men før jeg ser, hvordan Arriva reagerer på dem, kan jeg ikke svare yderligere.
Det er der ingen mulighed for, for jeg kan ikke gå ind og blande mig i, hvordan Arriva vil tilrettelægge det.
De har vundet en licitation, de skal lave deres arbejde, de har sendt nogle prøveballoner op, og nu vil de så lave den endelige køreplan.
Jeg ved ikke, om den ligger langt fra den foreløbige, men jeg tror ikke, det bliver den samme som den foreløbige, det tør jeg dog sige.
Jeg fører af gode grunde ikke forhandlingerne selv.
Men det er klart, at der meget ofte er kontakt mellem Arriva og Trafikministeriet.
Keld Albrechtsen (EL), 2002-04-10:
Det, vi har set i det, ministeren nu kalder et udkast, og som jeg vitterlig også håber kun har status af et udkast, for det er ikke ret godt, er en række forringelser.
Ministeren kan måske bekræfte, at hvis der skal ske forbedringer, vil det kræve en meget kraftig forringelse i myldretiden, for så skal Arriva jo bruge de muligheder, der er i kontrakten, for at overfylde tog i myldretiden og for at fjerne myldretidsafgange, halvtimesafgange.
Jeg tror også, det er derfor, at ministeren har svært ved i dag at pege på, om der overhovedet kommer nogen forbedringer.
Man må desværre være meget i tvivl, om det vil være muligt.
Morten Homann (SF), 2002-04-10:
Ja, der er mange ting, som jeg også nævnte i mit sidste spørgsmål, som man ikke kan udtale sig om, og som ministeren med god grund ikke kan udtale sig om, før Arrivas endelige køreplan ligger.
Min pointe er bare, at der også er nogle ting, som man dog kan udtale sig om, netop de ting, som ministeriet udtalte sig om i spørgsmålene nr. S 1415 og S 1416, som drejer sig om det, man kan sige, kontraktlige grundlag for de her ting.
Ganske vist vil selskabet givetvis have en interesse i at køre så mange tog, som der er indtægter til.
Men vil ministeren ikke bekræfte følgende sammenhæng: Med den
tilførsel af midler, der sker som følge af kontrakten med Trafikministeriet - det er et fast beløb -
vil det være en ulige meget større ekstraudskrivning for Arriva
, hvis man skal ud og investere, lease, eller hvad man nu vil, ekstra materiel for f.eks. at kunne køre myldretidstog?
Så man kan ikke bare direkte sammenligne prisen på at køre en ekstra afgang i weekenden med prisen på at køre en ekstra afgang i myldretiden.
Jeg refererer i mit spørgsmål til en række besvarelser fra ministeren, netop for også at få hold på de her tal, som ganske rigtigt har svirret gennem luften.
Grunden til, at jeg gør det, er netop for at få dem konkret hægtet på nogle af de strækninger, som også indgår i den aftale, som trafikministeren har lavet med Arriva.
Det er i den forbindelse, jeg godt vil have ministeren til at tage udgangspunkt i besvarelserne af de tre spørgsmål, jeg har nævnt, hvor det jo fremgår, hvad det er for nogle strækninger, der vil opleve hvilke antal afgange, efter at Arriva overtager driften af de her ruter, og som på den baggrund påpeger, hvor det er, passagererne vil opleve en forbedring af kvaliteten på denne baggrund.
Jeg er udmærket klar over, at ministeren på en lang række andre punkter vil have svært ved at komme med nogle bud, før den endelige køreplan fra Arriva foreligger, men jeg vil bede ministeren om at tage stilling til den del af det, som han kan udtale sig om på baggrund af de tre nævnte spørgsmål.
Flemming Hansen (KF), 2002-04-10:
Det er korrekt, at der har svirret mange tal i luften.
Det er jeg enig med hr. Morten Homann i.
Imidlertid er det lidt karakteristisk, at det er de samme tal, der har svirret i de samme spørgsmål, jeg har fået, og det er også ofte de samme svar, jeg giver.
Jeg vil gerne indlede med at sige, at hr. Morten Homann henviser til svaret på spørgsmål nr. S 1109, som jeg afgav den 13. marts i år.
Jeg er heri spurgt om, hvordan jeg vil imødese forringelserne i forhold til togdriften, når Arriva overtager.
Altså det samme spørgsmål, blot med modsat fortegn.
Det er derfor næppe overraskende, at jeg også denne gang må svare, at jeg først efter forelæggelsen af den endelige køreplan engang til sommer, formentlig i slutningen af juni måned, kan forholde mig konkret til,
hvor togpassagererne i Midt- og Vestjylland vil opleve forbedringer af togdriften i forhold til i dag.
Selv om det er svært, vil jeg appellere om, at man bevarer tålmodigheden.
Jeg kan imidlertid forsikre hr. Morten Homann om - det vil jeg meget, meget gerne understrege -
at hverken Arriva, ministeriet eller jeg selv i mellemtiden sidder passivt med hænderne i skødet.
Men indtil brikkerne er faldet endelig på plads, hverken kan eller vil jeg gisne mere om det endelige udfald.
Morten Homann (SF), 2002-04-10:
Jeg vil gøre det ganske kort.
Der har svirret en masse tal i luften og været mange svar fra Trafikministeriet på det her spørgsmål.
Jeg vil godt takke for de svar.
Men der er jo lige nogle enkelte sider af det, som jeg synes mangler at blive uddybet og besvaret.
Hvis man tager udgangspunkt i ministerens besvarelse af spørgsmål nr. S 1109, skriver ministeren, at der er visse passagerer, som vil blive ringere stillet, og visse passagerer, som vil blive bedre stillet, ved, at Arriva overtager driften på de her jyske strækninger.
»Vil ministeren redegøre for, på hvilke togstrækninger passagererne i henhold til ministerens besvarelse af spørgsmålene nr. S 208, S 1415 og S 1416 bliver bedre stillet efter udliciteringen til Arriva sammenlignet med før udliciteringen, som ministeren har bebudet i sin besvarelse af spørgsmål nr. S 1109?«
Anders Samuelsen (RV), 2002-04-10:
Er det nu også rigtigt, at regeringen ikke har valgt skattelettelser på arbejde fra?
Det er det vel ikke.
Den tidligere regering og den tidligere borgerlige regering før den justerede hvert år afgifter op i forhold til inflationen.
Hvis den politik, som den tidligere regering havde, og som den tidligere borgerlige regering havde, var fortsat af denne regering, havde man haft i hvert fald 1,2 mia. kr. til sin rådighed, som man kunne have brugt på at sænke skatten på arbejde.
Derfor har man lavet et fravalg.
Man har lavet et fravalg af at sænke skatten på arbejde.
Tilsyneladende kan det ikke lade sig gøre at få nogen begrundelse fra ministeren for, hvorfor man har gjort det, hvorfor man har valgt det ringeste redskab.
Og så må vi jo altså bare konkludere fra spørgerside her, at det er der ikke noget godt svar på.
Man har simpelt hen bare valgt det ringeste redskab.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Svend Erik Hovmand (V), 2002-04-10:
Det skal være min sidste bemærkning.
Vi har ikke valgt skattelettelser på arbejdsindkomster fra.
Jeg har tværtimod adskillige gange i dag understreget, at vi allerede om et års tid er fuldt optaget af den problemstilling, så vi altså siger, at vi fra den 1. januar 2004 - og det er jo ikke langt frem i tiden - nedsætter skatten på arbejdsindkomster.