runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-18:
Det er sådan set også derfor, jeg godt kunne tænke mig at få justitsministerens kommentarer.
Når vi nu har ansat folk af en anden trosretning end kristendom i vores fængsler, så åbner det jo for, at vi skal kigge på eksempelvis, hvilken tilknytning de har, om de er timelønnede, deltidslønnede, eller om de har en decideret ansættelseskontrakt med nogle vilkår, som gør, at de er ansat på lige fod med eksempelvis fængselspræsterne.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Til det, som hr. Hans Kristian Skibby her rejser, kan jeg oplyse, at Kriminalforsorgen har oplyst, at man er opmærksom på, at det i pressen har været omtalt, at imamen i Nyborg Statsfængsel skulle have ledet den delegation af muslimer, der under en rejse til de arabiske lande har orienteret om Jyllands-Postens billeder af Muhammed samt angiveligt orienteret om muslimers forhold m.v. i Danmark.
Kriminalforsorgen har endvidere oplyst, at man vil se nærmere på denne sag, herunder foretage en nærmere vurdering af, om den pågældende har overtrådt nogle af de regler m.v., der gælder for den pågældendes ansættelse i kriminalforsorgen.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-18:
Tak for svaret.
Jeg synes, det er klart, hvordan man adskiller det i dag, sådan at de præster, som er tilknyttet fængslerne, er ansat under Kirkeministeriet, hvorimod de her imamer, som bliver ansat på deltid eller på heltid, er ansat ud fra en lokal bedømmelse i det enkelte fængsel.
Der vil jeg gerne lige spørge justitsministeren: Kunne man forestille sig, at justitsministeren vil arbejde for, at man ændrer på den praksis?
Det er ikke, fordi jeg ønsker det, men jeg har desværre en lumsk anelse om, at man kunne finde på at lave en ændring, som bliver en logisk konsekvens af, at der bliver flere og flere muslimer i vores lukkede fængsler.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Jeg vil gerne sige til hr. Hans Kristian Skibby, som jeg også sagde i besvarelsen af det tidligere stillede mundtlige spørgsmål, at det afgørende jo må være, hvad behovet er.
Jeg synes, det er vigtigt at holde fast i, at vi har trosfrihed og ikkediskrimination her i Danmark.
Det gælder også i fængslerne, og der må det altså bero på, hvilken tro en indsat har.
Ligesom vi sagtens vil kunne sætte os ind i, at den enlige dansker, der har en evangelisk-luthersk tro, og som sidder i et fængsel et sted i det sydlige Europa, gerne vil have et besøg af en præst af sin egen trosretning, må man også prøve at sætte sig ind i, at det samme gør sig gældende for de personer, der er indsatte i danske fængsler, og som har en anden trosretning end den danske folkekirke.
Der mener jeg, at det rigtige er at sige, at det altså er Kriminalforsorgen, der må vurdere, hvor stort behovet er, se, hvor meget der kan løses frivilligt, og hvor meget man mest hensigtsmæssigt løser ved enten en deltids- eller en fuldtidsansat.
Man skal jo være klar over, at i de lukkede fængsler er der også sikkerhedsforhold, der gør sig gældende, så det er mest hensigtsmæssigt, at det er imamen, der kommer til fængslet og ikke omvendt.
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-18:
Jeg synes også i tilknytning til justitsministerens svar på det her spørgsmål, at man måske også lige skulle huske hinanden lidt på, at de mennesker, som befinder sig i et lukket dansk fængsel, sådan set selv har bestilt billetten.
Mit sidste spørgsmål skal være med hensyn til, at det også har været fremme, at justitsministeren agter her i begyndelsen af året at udsende en vejledning til de danske fængsler om, hvordan de skal håndtere hele den her sag, at der bliver ændret på, hvem de indsatte er.
Der kommer altså flere muslimer og andre trosretninger ind i vores fængsler.
Justitsministeren har jo bekendtgjort, at der vil komme en vejledning, der skal sendes ud her først på året.
Jeg vil da gerne høre, om det er noget, som også har med det her at gøre.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Det, jeg kan oplyse til hr. Hans Kristian Skibby, er, at i oktober måned sidste år, altså i oktober 2005, udsendte Direktoratet for Kriminalforsorgen en vejledning om den kirkelige betjening af indsatte i fængsler og arresthuse.
Vejledningen vedrørte den kirkelige betjening af indsatte, der har tilknytning til den evangelisk-lutherske danske folkekirke, og omhandler bl.a. spørgsmål om ansættelse, afskedigelse, tilsyn, introduktion, uddannelse, efteruddannelse.
For så vidt angår indsatte, der tilhører andre trosretninger, blev det besluttet, at direktoratet vil tage initiativ til at udarbejde en særskilt vejledning herom, og direktoratet har oplyst, at der er udarbejdet et foreløbigt udkast til en arbejdsgruppes sammensætning og et kommissorium med henblik på, at arbejdet med vejledningen kan gå i gang i februar 2006.
Man kan sige, at som en opfølgning på den vejledning, der allerede foreligger på folkekirkens område, vil man forsøge at lave noget tilsvarende for andre relevante trosretninger.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-18:
»Vil ministeren, idet der henvises til den skriftlige begrundelse, oplyse, hvilke initiativer disse nye oplysninger giver ministeren anledning til at tage?
Skriftlig begrundelse På baggrund af nye oplysninger omkring miljøzoner og partikelforurening fra dieselkøretøjer fremkommet gennem advokatundersøgelse af Jon Palle Buhl.
Det her spørgsmål drejer sig om partikler og miljøzoner.
Det er en længere historie, som er startet langt tilbage, hvor Københavns Kommune har ønsket at få lov til at anlægge en miljøzone.
Der har været diverse korrespondancer mellem ministeriet og Københavns Kommune, og man er nået frem til en såkaldt nr. 2-ansøgning.
Det var et midlertidigt forsøg, der blev stoppet, fordi der kom en vurdering fra justitsministeren, som sagde, at det havde ekspropriativ karakter.
Nu står vi så med en advokatundersøgelse af Jon Palle Buhl, som har den modsatte konklusion.
Hvad gav det ministeren anledning til af initiativer?
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Det fremgår af spørgsmålet, at det er stillet på baggrund af en advokatredegørelse, som behandler Justitsministeriets afgørelse af 13. maj 2005 vedrørende Københavns Kommunes ansøgning om etablering af en miljøzone.
I redegørelsen, der er afgivet den 16. december 2005 af Jon Palle Buhl, gives der udtryk for, at etablering af en miljøzone af den karakter, som Københavns Kommune har ansøgt om, ikke vil være et ekspropriativt indgreb, men en såkaldt erstatningsfri regulering.
Det anføres endvidere i redegørelsen, at der heller ikke i øvrigt findes at være hjemmelsmæssige betænkeligheder med miljøzonens etablering.
Som bekendt gav Justitsministeriet ved afgørelsen fra maj 2005 afslag på etablering af en miljøzone af den karakter, som Københavns Kommune har søgt om.
Som begrundelse giver Justitsministeriet i afgørelsen for det første udtryk for, at den omhandlede miljøzoneordning efter ministeriets opfattelse rejser alvorlig ekspropriationsretlige spørgsmål.
Der henvises i den forbindelse til, at miljøzoneordningen må antages at kunne medføre meget væsentlige økonomiske konsekvenser for de berørte virksomheder, og at ordningen for navnlig små virksomheder kunne indebære betydelige indskrænkninger eller eventuelt ophør af virksomheden.
For det andet gives der i afgørelsen udtryk for, at det efter ministeriets opfattelse må anses for meget tvivlsomt, om færdselslovens § 92 d giver hjemmel til at indføre en miljøzone, der i sit indhold og omfang indebærer så betydelige byrder for transporterhvervet som den ordning, Københavns Kommune havde ansøgt om.
Med spørgsmålet ønskes det oplyst, hvilke initiativer jeg vil tage i anledning af advokatredegørelsen fra advokatfirmaet Jon Palle Buhl.
Som det er fremgået, drejer redegørelsen sig om de retlige vurderinger, der lå til grund for Justitsministeriets afgørelse fra maj 2005, og Justitsministeriet har naturligvis gennemgået redegørelsen.
Jeg kan imidlertid oplyse, at indholdet af redegørelsen ikke giver Justitsministeriet anledning til at ændre de retlige vurderinger, der lå til grund for Justitsministeriets afslag på Københavns Kommunes ansøgning, og jeg kan i øvrigt henvise spørgeren til, at der på fredag vil være førstebehandling af lovforslag nr. L 64 om ændring af færdselsloven og beslutningsforslag nr. B 33, som begge omhandler muligheden for at indføre miljøzoner. Folketinget får derved rig lejlighed til at diskutere spørgsmålet om miljøzoner.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-18:
Jeg takker for svaret og er fuldt opmærksom på, at vi også skal diskutere det her på fredag, da jeg selv er medforslagsstiller til det, vi da skal snakke om.
Det virker en smule utrygt, når der kan komme en undersøgelse, som siger det modsatte af Justitsministeriets vurdering.
Kunne man ikke forestille sig, at Justitsministeriet selv sørgede for at gardere sig ved at få mere end en enkelt vurdering?
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Nu vil jeg sige til hr. Poul Henrik Hedeboe, at det hverken vil være første eller sidste gang i verdenshistorien, at der er jurister og advokater, der sætter spørgsmålstegn ved vurderinger, der kommer fra Justitsministeriet.
Det sker sådan set løbende i mange forskellige sager, at der kan være forskellige vurderinger af sagen.
Jeg finder sådan set heller ikke, at rammerne for besvarelsen af et mundtligt folketingsspørgsmål gør det hensigtsmæssigt at indlede sådan en nærmere juridisk diskussion om miljøzoner.
Men for at der i dag ikke skal herske nogen form for tvivl om det faglige grundlag for Justitsministeriets vurdering af forholdet til grundlovens § 73, vil jeg gerne understrege, at ministeriet naturligvis har foretaget en afvejning af samtlige de relevante momenter, som efter den forfatningsretlige litteratur og domstolenes faste praksis skal inddrages i en ekspropriationsretlig vurdering.
Jeg mener som nævnt ikke, at det er hensigtsmæssigt at føre en nærmere juridisk diskussion inden for de rammer, som vi har her i dag.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-18:
Igen takker jeg for svaret, og jeg er da godt klar over, at et mundtligt spørgsmål ikke er det bedste forum.
Men er det sådan, at denne redegørelse slet ikke giver anledning til nogen ekstra undersøgelse og nogen ekstra tvivl?
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-18:
»Vil ministeren oplyse, hvorvidt danske fængsler har andre fængselspræster ansat med eksempelvis katolsk eller hinduistisk baggrund og dermed en anden religiøs baggrund end kristendommen?«
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-18:
Regeringen har haft travlt med at vride armen om på det faglige selvstyre og foreslå korte uddannelser, som ingen har efterspurgt.
Jeg synes, det er vigtigt, at vi får det faglige selvstyres kompetencer ind her til at sige: Hvad er det for et pensum, der skal være i en uddannelse?
Hvor lang skal uddannelsen være?
Det kan jeg ikke forstå at regeringen har fravalgt i den her diskussion, medmindre det er – som jeg startede med at spørge om – fordi man har et horn i siden på produktionsskolerne og ønsker dem hen, hvor peberet gror.
For det passer godt sammen med det billede, vi har set tidligere.
Så synes jeg bare, at det er det, man skal sige.
Hvis det er den linje, ministeren kører, så sig det dog ærligt: Vi ønsker at fjerne produktionsskolerne fra jordens overflade.
Det synes jeg ville være mere reelt i stedet for det andet her.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Jeg må sige, at redegørelsen, efter at den er blevet gennemgået i Justitsministeriet, ikke giver anledning til, at Justitsministeriet vil foretage sig yderligere.
Vi mener kort sagt, at alle relevante momenter, der skulle inddrages i den afgørelse, vi traf i maj måned sidste år, er inddraget.
Bertel Haarder (V), 2006-01-18:
Det ændrer ikke ved, at unge mennesker kan visiteres til en produktionsskole.
Men produktionsskolerne er ikke med i den vifte af tilbud, som vi siger man skal tilbyde de unge, hvis de er på kontanthjælp.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-18:
Jeg forstår ikke helt ministeren, for det er jo muligt at tage en uddannelse på en produktionsskole.
Der er ikke særlig mange, der gør det, men det er muligt at gøre det.
Og som ministeren er inde på, har vi at gøre med nogle, der falder fra; vi står med en restgruppe, som måske ikke kan klare en almindelig erhvervsuddannelse, og arbejdsgiverne tager heller ikke imod dem.
Vi har jo oplevet et fald i antallet af unge, der får en ungdomsuddannelse.
Vi er fuldstændig enige i, at vi skal have løftet den procentsats, men jeg synes bare, at når man begrænser mulighederne, er der en stor risiko for, at vi får færre igennem systemet.
Man kan jo sagtens på en produktionsskole lave forløb, hvor eleverne både er på en virksomhed og på produktionsskolen, det er der jo ingen som helst problemer i.
Jeg synes bare, regeringen afskærer nogle muligheder med den holdning, den lægger frem her i dag.
Bertel Haarder (V), 2006-01-18:
Jeg kan forsikre spørgeren om, at regeringen vil blive ved med at spørge, om vi kan bruge pengene bedre.
Det vil vi gøre især på hele det uddannelsesområde, som vedrører de 18-25-årige.
Det er der, vi har krise i Danmark.
Det er der, 2025 pct. af en ungdomsårgang ender med ikke at få en uddannelse.
Det er derfor, vi også ser på 10. klasse.
Det er derfor, vi endevender det hele inklusive SU-systemet.
Der er jo ingen, som ikke fortsat kan visiteres til en produktionsskole, men hvis man er på kontanthjælp og har denne pligt til at tage job eller uddannelse, så er produktionsskole altså ikke et tilstrækkeligt alternativ til job.
Så skal det være en kompetencegivende uddannelse.
Men hvis et ungt menneske siger til kommunen, at vedkommende slet ikke vil have kontanthjælp mere og trækker sig ud af det system, og hvis kommunen visiterer vedkommende til en produktionsskole, så kan det jo godt lade sig gøre.
Bjarne Laustsen (S), 2006-01-18:
Vi har oplevet, at man ændrer i reglerne omkring grundtilskud, udligning osv.
Vi har også senest set, at Globaliseringsrådet som den eneste skoleform har skrevet om produktionsskolerne, om ikke man kunne bruge pengene på en anden måde.
Det er selvfølgelig altid en regerings og et Folketings opgave at se på, hvordan og hvorledes man kan få tingene til at hænge sammen
bedst muligt
Men når man så kommer med yderligere et regeringsprogram, »En ny chance for alle«, skriver man direkte deri, at en uddannelse som f.eks. egu ikke kan foregå på en produktionsskole.
Det synes jeg er lidt underligt, for jeg tror, vi har behov for flere uddannelsesmuligheder og ikke færre netop for at få flere unge igennem, at flere unge får en kompetencegivende uddannelse.
»Hvorfor må unge, der er tiltænkt en uddannelse i regeringsprogrammet »En ny chance for alle«, ikke tage denne uddannelse på en produktionsskole, hvilket virker underligt, da produktionsskolernes målgruppe jo er unge, der ikke umiddelbart har forudsætninger for at påbegynde en ungdomsuddannelse?«
Hans Kristian Skibby (DF), 2006-01-18:
Jeg har så spurgt ministeren, hvad historikken siger om ansættelse af fængselspræster med anden baggrund end kristendommen, og det vil jeg da gerne høre ministerens svar på.
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2006-01-18:
Vi er nok nået derhen, hvor jeg må konstatere, at vi kan få en ret spændende debat på fredag, hvor der så er større åbenhed for at svare på spørgsmålene, og jeg kan love at komme igen med noget af det her, og så forventer jeg et mere uddybende svar.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Jeg vil også i den samme, som jeg fornemmer det, ret positive ånd sige, at jeg selvfølgelig også vil være velforberedt til at tage en længere diskussion og politisk dialog om, hvorledes vi bedst muligt sikrer etablering af miljøzoner fremover.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Det vil jeg naturligvis, og det er da bestræbelser, som jeg gør mig hver eneste dag, når vi skal bevare spørgsmål i Folketinget, at vi vil forsøge at besvare dem så udførligt og grundigt, vi kan, inden for de tidsfrister, som Folketinget nu angiver.
Per Clausen (EL), 2006-01-18:
Det er jo bare beklageligt.
Jeg kan så spørge ministeren, om ministeren vil forsøge at besvare disse spørgsmål, hvis de igen bliver stillet skriftligt til ministeren.
Lene Espersen (KF), 2006-01-18:
Jeg vil sige, at det spørgsmål, som hr. Per Clausen stiller, ligger langt ud over, hvad jeg er forberedt på at svare på i dag.
Det er et spørgsmål, der har en helt anderledes generel karakter, og det kan jeg simpelt hen ikke besvare inden for rammerne af det spørgsmål, som hr. Poul Henrik Hedeboe i dag har stillet, og som jeg har forberedt mig på at besvare.
Per Clausen (EL), 2006-01-18:
Nu kan jeg forstå på justitsministeren, at et mundtligt spørgsmål ikke er det rette, hvis man vil have et svar på det her.
Jeg kan så bare til hr. Poul Henrik Hedeboes oplysning sige, at man ikke kommer meget længere ved at stille spørgsmål til skriftlig besvarelse.
Jeg vil bare spørge ministeren, om det ikke er rigtigt, at der kun er meget få eksempler på, at domstolene har brugt ekspropriationsbestemmelser over for lovgivning, som er gennemført, også selv om den lovgivning har haft meget store økonomiske konsekvenser for personer, virksomheder og hele brancher, og om det ikke også er sådan, at hvis man gennemgår den lange række love, som er vedtaget på miljøområdet, som også har haft vidtgående økonomiske konsekvenser for både virksomheder, enkeltpersoner og brancher, så sker det faktisk stort set aldrig, at domstolene når frem til, at der er tale om ekspropriation.
Så er det ikke i hvert fald en meget forsigtig tolkning af ekspropriationsbestemmelserne, som Justitsministeriet her har anlagt?
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Nu er det jo ikke nogen hemmelighed, at Socialdemokraterne altid har haft et forholdsvis lemfældigt forhold til penge, og at det i øvrigt ikke altid har været til gavn for samfundet, men jeg har hæftet mig lidt ved en kommentar fra fru Karen Hækkerup til Morgenavisen Jyllands-Posten i dag.
Fru Karen Hækkerup siger, at regeringen har sparet 1 mia. kr. om året på daginstitutionerne, men nu hører vi et andet tal fra min kollega, nemlig 800 mio. kr., og en forskel på 200 mio. kr. er jo noget.
I vuggestuerne brugte man i 2001 113.900 kr., og i 2004 brugte man 115.200 kr.
Sådan kunne jeg blive ved, og derfor har jeg svært ved at se, at man bruger færre penge og dermed har fået dårligere kvalitet, når det gælder pasningstilbuddene.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Jeg er sådan set meget villig til også at tage en økonomisk snak, for efter de tal, ordføreren nævner, er det ganske vist rigtigt, at det lyder, som om der er sket en stigning, men det er ikke meget.
Kan det blive 1.300 kr.?
Men ordføreren bør måske mærke sig, hvad der i øvrigt er sket siden 2001.
Det er faktisk blevet dyrere for institutionerne at købe bleer, og det er blevet dyrere for institutionerne at aflønne deres personale, så den pris- og lønudvikling, der i øvrigt har været i samfundet, afspejler sig jo slet ikke i de tal.
Med hensyn til det første, ordføreren bemærkede, altså at Socialdemokraterne altid er utroværdige, når det drejer sig om økonomi, synes jeg bare, man skal tænke på, at i 1980'erne gik skattetrykket op, hvorimod det i 1990'erne gik ned, så angående det med, at Socialdemokraterne ikke passer ordentligt på pengene, tror jeg, man skal meget længere tilbage i fortiden, før nogen virkelig gider tage sig af det.
Per Ørum Jørgensen (KF), 2006-01-19:
Men jeg mener også, jeg kan huske, at de grønne afgifter, som rammer alle grupper her i samfundet og vender den tunge ende nedad, steg ganske betragteligt i 1990'erne, og det er i hvert fald ikke noget, som gavner de svagestes rådighedsbeløb, vil jeg sige.
Fru Karen Hækkerup var inde på omsorgsdage: Der skal være mulighed for at kunne bruge barselorloven mere fleksibelt.
Men er der med den fleksible barselorlov, vi har nu, noget til hinder for, at arbejdstageren kan aftale en periode på f.eks. 14 dage i forbindelse med sygdom?
Som jeg ser loven, kan jeg ikke se, at der er noget, der skulle være til hinder for det.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Jeg er glad for spørgsmålene om økonomi, for det giver mig lejlighed til at nævne, at det godt kan være, regeringen har givet skattelettelser til de rigeste, men det ændrer ikke ved, at det er blevet dyrere for den enlige mor at bo og køre hverdagen for sin familie.
Lad mig bare tage prisen på at få passet børn.
Siden denne regering kom til, er den i gennemsnit steget med 19 pct., og i nogle kommuner – jeg tror, det er Vejle, der topper – er prisen faktisk steget med over 40 pct. Ordføreren snakkede om grønne afgifter.
Siden regeringen kom til, har vi godt nok haft et skattestop, men man har jo ikke villet indføre et takststop.
Det vil sige, at det, de rigeste har fået ind mange gange, har folk med små indtægter kun fået ganske lidt af, og det er virkelig blevet ædt op af dyrere busbilletter, dyrere voksenundervisning og dyrere alt muligt andet.
Man kan bare se på, hvad en almindelig familie har, så vil man vide, hvad den rigtige økonomiske model ville være.
Martin Henriksen (DF), 2006-01-19:
Nu kan det jo være nødvendigt at arbejde på skæve tidspunkter.
Der er jo nogle, der skal have natarbejde – det tror jeg ikke vi kommer uden om – og så er det da rimeligt, at der er et tilbud om, at børnene kan blive passet på fleksible tidspunkter.
Det må vel være ligetil.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
Som jeg sagde i mit indlæg, synes jeg, at man også bør se familiepolitikken fra børnenes øjenhøjde.
Det er ikke nødvendigvis i børnenes interesse at skulle afleveres i en natinstitution eller skulle passes i weekenderne, og jeg tror egentlig heller ikke, der er ret mange på arbejdsmarkedet, der kan vælge anderledes, der arbejder på de tidspunkter.
Det kan godt være, man taler om fleksibilitet, men hvem er det for?
Det er ikke for børnene, men jeg troede faktisk, vi lige præcis skulle diskutere, hvordan vi sikrer, at børnenes liv bliver bedre, og ikke hvordan vi sikrer, at arbejdsmarkedet får nogle bedre vilkår.
Jeg kunne godt tænke mig, at man fokuserede på børnene i en sådan undersøgelse, og derfor er jeg selvfølgelig ikke tilfreds.
For at vende tilbage til natarbejdet: Ja, det er da rigtigt, at der er masser af mennesker her i samfundet, der har natarbejde, for ellers kunne samfundet jo ikke fungere.
Men det betyder bare ikke, at det er særlig rart for børnene, at forældrene tager natarbejde.
Det er selvfølgelig bedst i en familie, hvor en af forældrene altid er hjemme og kan tage over, men man kan også blive nødt til at finde andre pasningsmuligheder, enten hos bedsteforældre eller af en pige i huset.
Men man skal ikke bilde nogen ind, at forældre ønsker sig natarbejde.
Kig på sygehusene og kig på de steder, hvor der virkelig er meget natarbejde.
Her vil man lige præcis se, at kvinderne fra børnefamilierne løber væk fra stillingerne, fordi arbejdet går ud over deres familieliv og ud over deres børn, og derfor ønsker de ikke den slags arbejde.
Inger Støjberg (V), 2006-01-19:
Nu bragte fru Karen Hækkerup selv takststoppet ind som emne, og bare for lige at få tingene ind i et historisk perspektiv, var det jo rent faktisk sådan, at SR-regeringen satte taksterne for daginstitutionerne op, så forældrene ikke kun skulle betale de 30 pct. af prisen, som de gjorde før, men 33 pct.
Men jeg vil gerne have fru Karen Hækkerup til at bekræfte, at det takststop reelt set er en forhøjelse i forhold til det, regeringen vil.
Vi vil jo ikke lave et takststop.
Nej, vi vil sætte taksterne ned.
Karen Hækkerup (S), 2006-01-19:
På en enkelt post vil regeringen og Venstre nedsætte taksterne, men lad mig bare minde om, at prisen for at få sit barn passet i 1990'erne slet ikke var sammenlignelig med, hvad den er i dag.
Det er jo intet kunststykke for en kommune, der siden 2001 har hævet brugerbetalingen 40 pct., nu at sige: O.k., nu skal forældrebetalingen nedsættes fra 33 til 25 pct.
Men det sker vel at mærke uden at kommunerne får penge med ud, hvilket betyder, at kommunerne må spare andre steder eller eventuelt bare nedsætte kvaliteten i de dagpasningstilbud, der allerede findes, og det er faktisk også stik imod det, forældrene vil.
Forældrene vil nemlig gerne have kvalitet i deres børns liv, men det giver denne regering dem ikke mulighed for at få.