runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
Nu sagde fru Bodil Thrane, at i denne her sag var jeg fundamentalist.
Det er jeg i og for sig også, men det, jeg tror, der er det vigtige i denne her sag, er, at vi her i Folketinget gør os klart, at regeringen gør sig klart, at det også er et spørgsmål om, at vi hjælper med den her fokus, at vi fortæller befolkningen, at der altså er noget andet, der skal drosles ned, at der er noget andet, der skal undværes, der er et andet sted, hvor vi skal bremse op, for den omprioritering, der skal foretages for at få det her i orden, er meget, meget vigtig.
Det kan altså ikke hjælpe noget, at vi siger, det skal ordnes, og at det er kommunernes sag, når vi samtidig både i kommuneforhandlinger og i andre sager, hvor vi spreder godhed fra Folketingets talerstol, lige skal have ting med, som kommunerne skal ordne.
Der er vi nødt til meget markant her fra Folketinget - det vil jeg gerne høre om fru Bodil Thrane ikke er enig i - at sige: Der er andre ting, vi må lade ligge lidt og ikke have så travlt med, og så må vi sætte fokus på, at der bliver plads og rum og råd til at få ryddet op i de kloakker.
Tove Videbæk (KRF), 2001-03-29:
Jeg er enig med ministeren i, at den gode dialog er utrolig vigtig, men er det ikke en urimelig situation at sætte kvinderne eller parrene i, at de alene skal tage stilling til fosterreduktion? De har måske i årevis brændende ønsket sig og søgt at få deres eget barn, og nu, hvor det endelig er lykkedes at blive gravid, så bliver de bragt i en situation, hvor de skal overveje, hvor mange af de levende sunde fostre, de ønsker at beholde. De bliver bragt i en situation, hvor de hurtigt skal tage beslutning, og ud over det har de overhovedet ikke noget ordentligt informationsmateriale om, hvad det hele drejer sig om. Er ministeren ikke enig i, at hvis man som hovedregel kun sætter ét æg op, så hindrer man rigtig mange par i at komme i denne urimelige situation?
Jørn Jespersen (SF), 2001-03-29:
Det er jo ikke så præcist igen, men mere præcis er forslagsstillerne og den borgerlige opposition
altså ikke.
Derfor er det også indtil videre ukendt, hvad det er for nogle investeringer partierne bag forslaget vil forpligte regeringen og kommunerne til i de kommende år og dermed også hypotetisk sig selv, hvis der sker et regeringsskifte.
Vores udgangspunkt er derfor ikke en afvisning af det her forslag.
Derimod vil vi under udvalgsbehandlingen bede regeringen om at udarbejde en udtømmende liste over kommunernes forvaltning af kloakfondene og over, hvordan renoveringen skrider frem i de enkelte kommuner, så vi får et samlet overblik over effektiviteten og eventuelle uregelmæssigheder rundtomkring i kommunerne.
En sådan kommunal liste kunne jo også være ganske illustrativ og gavnlig i forhold til den kommunale valgkamp.
Forslagsstillerne påpeger, at lækkende kloakker medfører udsivning af giftige husholdningskemikalier m.v. til grundvandet.
Og det er jo fuldstændig rigtigt.
Men den ene ting forhindrer jo ikke den anden.
Ole M. Nielsen (KRF), 2001-03-29:
Så blev det alligevel sådan noget i retning af jul i dag
, når vi nu kommer til en sag her, hvor ministeren begynder med at stå op og sige, at han imødekommer forslagsstillerne.
Det er jo fantastisk.
Man kan sige, at så er der ikke så meget grund
til at forlænge debatten.
Jeg synes alligevel, der er nogle ting, der trænger til at blive sagt.
Jeg hører til dem, der mener, at det stadig væk skal ligge som en kommunal opgave og altså finansieres specielt af brugerne, men kommunerne har jo misrøgtet den opgave, for det er dem, der skal administrere den.
Vi fik jo for godt et års tid siden et tilsagn fra finansministeren i forbindelse med et samråd, hvor både miljøministeren og finansministeren var i Miljø- og Planlægningsudvalget, om, at finansministeren i kommuneforhandlingerne i juni måned sidste år ville få det prioriteret op, for som kommunerne sagde, har de i så mange år fået lagt begrænsninger på deres økonomiske aktiviteter, og finansministeren havde sådan ligesom accepteret, at så måtte de jo godt nedprioritere det med kloakkerne lidt.
I mange tilfælde ved vi, at det ligefrem har været sådan, at de har lånt penge af kloakfondene til at finansiere underskuddet på deres kommuneregnskab med.
Finansministeren levede bare ikke op til det, han lovede.
Det er jo derfor, vi er nødt til at tage det op igen.
Og den anden ende, kommunerne, tager det heller ikke alvorligt.
Kommunernes Landsforening gjorde sig meget umage for at forklare os på et møde, som Miljøudvalget var til med Kommunernes Landsforenings miljøudvalg her engang i efteråret, må det vel have været, at det såmænd slet ikke var et problem med de kloakker, uanset om der sivede lidt ind eller det sivede ud, eller hvad vej det nu siver, og det er vel forskelligt.
Der er de to muligheder afhængigt af, hvor grundvandet ligger i forhold til kloakkernes niveau.
Nej, det var ikke noget stort problem.
Når de er så useriøse, og når finansministeren ikke fik sat det på dagsordenen tilstrækkeligt stærkt over for dem, men der kun blev lavet en hensigtserklæring, så er det her forslag berettiget.
Derfor er det selvfølgelig glædeligt, at ministeren er imødekommende over for det, og vi skal vide at holde ham fast på det.
Arne Rolighed (S), 2001-03-29:
Derfor sidder også den arbejdsgruppe fra Justitsministeriet og Sundhedsministeriet og arbejder med sigte på at komme med et forslag til at regulere hele det område.
Det var dét, jeg mente med det her.
Jeg siger i øvrigt til fru Tove Videbæk: Jeg er meget tryg ved, at kvinden/parret sammen med lægen sidder og fører en god dialog.
Her får de en information om de her ting, og der er selvfølgelig flere ting på dagsordenen.
Der er selvfølgelig først og fremmest det ønske, som en mor eller en kvinde, et par, har for at få et barn og en familie.
Det er derfor, de søgte læge i det her tilfælde, og det er i dét lys, de går til lægen og får en diskussion om, hvordan de får den mest effektive behandling, der kan føre til, at de kan få en familie.
Det er dét, det handler om.
Der er så muligheden for også at diskutere både ét æg, to æg og tre æg, og man kan få en god diskussion om, hvad der er af konsekvenser, hvis det fører til tvillinger eller til trillinger.
Jeg synes, det foregår på en rigtig god og etisk måde med et flot værdisæt ude i klinikkerne.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-03-29:
Venstres ordfører tale for storcentre og murbrækninger og for, at det her skal danne præcedens over hele landet.
Men derfor vil jeg godt bede miljø- og energiministeren komme herop og bekræfte, at der er tale om ren ønsketænkning fra Venstres side, og det faktisk er det, Socialdemokratiet og miljø- og energiministeren selv har forsøgt at forklare Venstre gennem hele debatten, nemlig at her er tale om et enkelt tilfælde: En ny by besluttet af Folketinget.
Der er ikke tale om, at vi hermed har åbnet for nye centre over resten af landet, tværtimod.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
Så vil jeg gerne spørge ministeren, om ikke hr. Søren Kolstrups og Enhedslistens bekymringer her skyldes, at de i virkeligheden er meget kede af, at overgangsordningen, hvor vi stort set låste alt fast, så ingen kunne noget, ikke kan bevares fremover også?
Svend Auken (S), 2001-03-29:
Det her er en succes.
Loven har virket.
Den har virket ud over hele landet.
Alle dele af Danmark er blevet behandlet ens.
Det er klart, at nogle steder har det givet anledning til undren.
Jeg vil sige, at man f.eks. på Fyn meget har diskuteret, hvorfor der blev givet tilladelse til, at Rosengårdscentret bliver udvidet.
Jamen det hænger jo sammen med det simple forhold, at der er en eksisterende lokalplan, og selvfølgelig vil eksisterende planer blive respekteret.
Vi taler kun om fremtidige planer.
Jeg er nødt til at sige, at man må beundre hr. Hans Christian Schmidts geigertæller.
Den søger efter radioaktivitet, hvor der slet ingen aktivitet er.
Jeg kan ikke bekræfte noget af det, hr. Schmidt har sagt.
Jeg kan til gengælde bekræfte alt det, fru Pernille Blach Hansen har sagt.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-03-29:
Jeg vil da godt sige til miljøministeren, at jeg kan bekræfte, at geigertælleren virkelig tikker, når jeg kommer i nærheden af miljøministeren.
Men det andet, som var mere interessant, var jo sådan set, at vi nu har fået at vide, at der nu er åbnet op.
Jeg må sige til fru Pernille Blach Hansen: Forhåbentlig går Socialdemokratiet da ikke rundt og fortæller, at Ørestaden er et enestående eksperiment.
At det er det eneste sted.
Miljø- og energiministeren har jo lige udtalt heroppe fra talerstolen, at der er mange steder ude i landet, hvor miljø- og energiministeren har imødekommet det.
Nu kommer vi så til de lidt mindre byer.
Og jeg håber, at det bliver med samme takt og tone, som vi har set indtil nu.
Søren Kolstrup (EL), 2001-03-29:
Enhedslisten og ministeren har faktisk i hele det her forløb, jeg tror også i dag, været enige om, hvordan man skulle fortolke de særlige begrundelser.
Lige præcis på det punkt - men der er også en lang række andre punkter, som jeg ikke har kunnet tage frem - er vi inde ved benet.
Hvis ministeren og de grønne venner endnu en gang skulle sætte sig sammen og lave nogle præciseringer, så bliver vi nødt til, inden vi går ind ad en såkaldt grøn dør, at have den erkendelse, der hedder, at der er sket noget forkert. For hvorfor skulle vi ellers sidde sammen?
Den mangler jeg fra ministerens side.
Ministeren skøjter udenom, og derfor har det ikke været en tilfredsstillende debat, hvis man med en tilfredsstillende debat mener, at ministeren ligesom skulle erkende nogle ting og se sig selv i øjnene.
De har skøjtet let og elegant hen over grundproblemerne.
Svend Auken (S), 2001-03-29:
Jeg vil gerne sige tak til forslagsstillerne for deres forslag til folketingsbeslutning om at fremme renoveringen af kloakkerne, og jeg vil gøre mit til, at vi kan samles om at stemme det igennem, som det vist hedder i folketingssproget.
Jeg er enig i, og jeg tror, hele Folketinget er enige i, at renoveringen af de offentlige kloakker er en vigtig sag, og at det er en sag, som vi nok har gjort noget ved, men som vi ikke har gjort nok ved.
Derfor er der behov for at intensivere indsatsen.
Allerede tilbage i 1993 kunne vi på baggrund af Miljøstyrelsens rapport om kloaknettets tilstand og behov for renovering konstatere, at renoveringen af kloakkerne var mangelfuld.
Det blev dengang vurderet, at der i de følgende 20 år, altså fra 1993-94 og frem til 2013-14, skulle investeres 1 mia. kr. årlig for at rette op på situationen.
I 1994 indgik jeg en aftale med Kommunernes
Landsforening om yderligere at fremme kommunernes indsats i forhold til kloakrenovering, så de samlede investeringer sker over en 15-års-periode frem for en 20-års-periode
De gennemsnitlige årlige investeringer vil herved blive øget.
Imidlertid har det vist sig senest på baggrund af en undersøgelse fra Kommunernes Landsforening i 1999, at kommunerne i perioden fra 1994-99 ikke har renoveret i et omfang, der svarer til det tilsigtede gennemsnit for hele perioden.
De relativt lave investeringer i perioden 1994-99 vil betyde, at kommunerne skal investere tilsvarende mere i perioden 2001 og frem til 2009 for at overholde deres del af aftalen. I forbindelse med kommuneaftalen for 2001 er det slået fast, at kloakrenoveringsaftalen stadig gælder.
Endvidere er det ved kommuneaftalen for 2001 aftalt, at udviklingen i investeringstakten og herunder behovet for en yderligere fremskyndet investeringstakt skal vurderes igen ved kommuneforhandlingerne i 2003, og at det skal ske på basis af et bedre materiale end det, vi har i dag.
Til brug for denne vurdering i 2003 er det aftalt,
at Kommunernes Landsforening i samarbejde med Miljø- og Energiministeriet inden medio 2003 udarbejder en såkaldt tilstandsvurdering.
Vi kan derfor, om jeg så må sige, med udgangspunkt i de her ting og med udgangspunkt i vores fælles bestræbelser, synes jeg, inden for rammerne af det beslutningsforslag, der her er fremsat, tage en drøftelse mellem partierne og regeringen om, hvordan vi bedst muligt fremmer dette formål.
Så jeg vil gerne svare imødekommende på det forslag, der er fremsat.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-29:
Vores kloakker trænger til renovering.
Siden begyndelsen af 1990'erne har der været gang i kommunernes kloakrenovering.
I 1994 aftalte regeringen med kommunerne, at takten for renoveringen skulle øges, således at vi kunne være færdige over en 15-års-periode.
Fra 1993 har investeringerne i kloakker, i renovering, svinget omkring 1 mia. kr.
Desværre har vi i dag ikke et klart overblik over, hvor stor en del af kloaknettet der trænger til reparation, fordi kun en tredjedel af nettet er undersøgt med den nye tv-inspektion.
Meget tyder imidlertid på, at renoveringsbehovet er større end tidligere antaget.
Det første skridt må derfor være, at vi skaffer os et bedre overblik over det samlede behov for renovering af de offentlige kloakker.
Det er vigtigt at understrege, at kloakrenovering er en rent kommunal opgave.
Udgifterne er som bekendt fuldt brugerbetalt via kloakafledningsafgiften, der skal hvile i sig selv.
Siden 1997 har kommunernes spildevandsplaner skullet omfatte målsætning, prioritering og en tids- og økonomiplan for kloakrenoveringen, men der foreligger ikke i øjeblikket en samlet opgørelse over aktiviteten.
På et område, der er en ren kommunal opgave, er det vigtigt at erindre sig, at der faktisk er sat en proces i gang mellem Miljø- og Energiministeriet og kommunerne.
Det er aftalt, at man i samarbejde sørger for, at vi får et mere præcist overblik over kloaknettets tilstand.
Der arbejdes med at udvikle fælles faglige vurderingskriterier for nettets tilstand.
Man er i gang med at udarbejde en handlingsplan for renoveringen.
I Socialdemokratiet er vi selvfølgelig enige med forslagsstillerne i, at det er vigtigt, at vores kloakker er i forsvarlig stand.
Det er et naturligt led i Socialdemokratiets fokus på miljøet.
Utætte kloakker er uden tvivl en potentiel risiko for såvel miljøet som hygiejnen og kan øge rotteplagen.
Vi vil i Socialdemokratiet langt hen ad vejen foretrække, at princippet om det kommunale selvstyre fastholdes på kloakområdet, men hvis de igangsatte undersøgelser viser, at enkelte kommuner halter for langt bagud, er vi selvfølgelig indstillet på i samarbejde med kommunerne at finde en løsning. Socialdemokratiet er således enigt med forslagsstillerne i, at det offentlige kloaknet skal være i orden.
Som det fremgår af miljø- og energiministerens redegørelse her i dag, er man godt i gang, men hvis det skulle vise sig, at der er behov for at stramme op på indsatsen, ser vi frem til at finde en løsning i et positivt samarbejde med forslagsstillerne og andre partier i Miljø- og Planlægningsudvalget. Det ville være helt barokt, hvis et rigt samfund som det danske ikke skulle have råd til at skaffe sig af med sit, ja, det må jeg vist ikke sige her fra talerstolen, men man ved, hvad jeg mener: det, der afledes fra toiletterne.
Henriette Kjær (KF), 2001-03-29:
Renoveringen af kloaknettet har i kommunerne en meget lav prioritet og det på trods af, at det er et af de største miljøproblemer, vi står over for.
Alligevel får det ikke den opmærksomhed, som problemet fortjener, hvis vi skal have det løst på tilfredsstillende måde.
Måske er det, fordi vi ikke kan se problemet med det blotte øje.
Til gengæld kan vi nemt få øje på det, når der mangler ordentlig pasning af vores børn, når skolerne er nedslidte eller vejene hullede; derfor er det dét, vi brokker os over.
Når vi møder vores kommunalbestyrelsesmedlemmer og spørger dem om ting og sager i læserbreve og på vælgermøder, er det sjældent, at kloakkerne er i fokus.
Det er de færreste borgere, der kender noget til kloaknettets tilstand, og selv her i Folketinget har vi ikke kunnet få at vide, hvilke 24 kommuner det var, der havde, eller skal jeg sige, har et så ringe kloaknet, at over 50 pct. af det er utæt og dermed udgør en ikke uvæsentlig miljømæssig og sundhedsmæssig risiko.
Mange kommuner ved ikke engang, om de har overfaldsbygværker i deres kloaksystem, og hvordan det er fat med deres tilstand.
Mange steder er de jo fuldstændig tilstoppede, fyldt med grus og andet, vandet har ledt med sig, hvilket gør, at spildevandet løber totalt urenset ud i vores bække og søer.
Det er intet mindre end en katastrofe.
Derfor er der behov for en effektiv indsats på området, og derfor er vi medforslagsstillere på det her beslutningsforslag, hvor vi ønsker at pålægge regeringen at udarbejde en handlingsplan for renovering af kloakkerne.
Arbejdet skulle have været sat i gang for lang tid siden, for problemet har været kendt i mange år.
Regeringen plejer at være hurtig til at skride til handling
, når et miljøproblem opstår, men i denne sag må man sige, at presset på kommunerne har været forsvindende lille. Jeg er fuldt ud klar over, at miljøministeren også er fortørnet over tilstanden i kommunerne, men det kniber med at pålægge dem at udføre arbejdet med kloakkerne, for selvfølgelig er det ikke populært, at vi herinde fra Christiansborg blander os i det lokale selvstyre, men situationen er nu så uholdbar, at vi bliver nødt til det. Og presset på kommunerne bliver stærkere, jo flere partier der står sammen om dette krav. Vi kan ikke blive ved med at give landbruget skylden for al forurening i vandløb og søer, ligesom de nedsivninger, der findes i grundvandet, heller ikke kan spores dertil.
Og kommunerne må i gang med de nødvendige renovationer.
Jeg har hørt, at DTU har lavet en undersøgelse i en kommune, der viste, at kloakkerne var så utætte, at kloakvandet blandede sig i en sådan grad med grundvandet, at forholdet var 1:3, og det vand ledes jo urenset ud i vores haner.
Så noget skal der gøres, og vi er meget glade for, at ministeren netop nu har givet et positivt tilsagn.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-03-29:
Dansk Folkeparti er ikke med ved fremsættelsen af det her beslutningsforslag.
Vi er utrolig glade for det kommunale selvstyre
, men vi ved også godt, og det er der også henvist til i det her beslutningsforslag, at i nogle kommuner er der store problemer med kloaknettet.
Men vi har et mellemled, der hedder Kommunernes Landsforening, og der ved vi jo, at man diskuterer alt inden for kommunens regi.
Og det er da klart, at også det, som vi har på dagsordenen i dag omkring kloakkerne, bliver diskuteret inden for Kommunernes Landsforening.
Derfor synes vi nok, da det her beslutningsforslag kom på bordet: Jamen lad os nu lige tage det lidt roligt og se, og ikke man igennem Kommunernes Landsforening kunne nå et resultat, som kunne afhjælpe det her, og som måske kunne sige til de kommuner, som ikke følger med i deres renovering, at nu må I tage jer sammen.
Det her med, at vi stadig væk kommer med lovforslag og lovforslag og dikterer herinde fra Folketinget, hvor det går ud over det kommunale selvstyre, kan ikke være rigtigt.
Men det er da klart, og det er allerede sagt i dag heroppefra, at kunne vi måske komme til at fokusere lidt mere på kloakkerne end på landbruget, så ville det da være udmærket. Landbruget har stået for skud nu gennem utrolig lang tid, og kloakkerne har også været nævnt. Men så må det også gå op for de kommuner, som nu mangler - og det er der selvfølgelig måske flere end de 24, der gør - at de må tage sig sammen og sige: Jamen vi er nødt til at øge vores bidrag til, at grundvandet også er rent inden for vores område.
Måske er der kommuner, som lidt har misrøgtet de indbetalinger, der er gået ind.
Det har vi ingen opgørelse over.
Men det var jo skønt at vide, om kommunerne havde brugt de kloakbidrag, de har fået, til andre gøremål.
For det er selvfølgelig forkert.
Det er et område her, som er brugerbetalt, og her skal pengene følge spillet.
Men det er klart, som nu også miljøministeren sagde i sin indledning, at i år 2003 skulle der være nye forhandlinger.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-29:
Jamen jeg kan fuldstændig tilslutte mig hr. Ebbe Kalnæs' vrede og engagement i, at vi skal have et ordentligt kloaknet, at tilstanden skal være offentligt synlig for borgerne, og at det er vigtigt, hvis det kunne lade sig gøre, at få det frem inden kommunevalget.
Det synes jeg da helt jeg kan tilslutte mig.
Det, der har bragt mig på talerstolen igen, er et spørgsmål til hr. Ebbe Kalnæs om bemærkningerne om - jeg husker det ikke helt præcist - at så måtte man ligesom se bort fra det kommunale selvstyre.
Jeg vil godt bede hr. Ebbe Kalnæs om måske at uddybe, om det skal overgå til at være en statslig opgave, hvordan hr. Ebbe Kalnæs tænker sig, at man skal forholde sig i forhold til de kommuner, som rent faktisk har levet op til forventningerne og gennemført en renovering, om der skal udbetales kompensation, eller i det hele taget uddybe det yderligere.
For Socialdemokratiet mener faktisk, at vi skal fastholde det kommunale ansvar for miljøet, så det er synligt for borgerne gennem en forbrugsafgift, at her koster det ikke at opføre sig miljømæssigt ansvarligt.
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
Ja, jeg kalder det helt præcist en national genopretningsplan.
Og det er klart, at man kan hænge fast i det kommunale selvstyre meget langt, og jeg er meget tilhænger af det kommunale selvstyre, men her må jeg erkende, at der er en situation, her er et eksempel på, at det er gået helt skævt, og at man ikke har opfyldt det, man skal.
Derfor må man altså ud fra en miljøbetragtning og en samfundsmæssig betragtning skride ind, og det vil sige, at man må ind og kigge på det, man må ind og sætte det under administration og finde en løsning.
For vi kan nemlig ikke tillade os at sige: Jamen sådan er det bare, og det er nu engang sådan, vi har indrettet os, og så må det gå, som det kan gå, uanset om der er penge til eller muligheder for at rette det her op.
Jeg vil endda vove den påstand, at der er adskillige af de miljømidler, vi anvender i samfundet i dag for at bevare miljøet, som vi under alle omstændigheder kunne omprioritere til det her område.
Når jeg hører om tjæregrunde i Nordjylland, der skal renses for millioner, samtidig med at jeg ved, at man skal æde 3 kg jord om dagen for at få lige så meget tjære, som når man ryger en Prince, så må jeg sige, at så vil jeg godt have omdirigeret de midler til noget, der er væsentligt og vigtigt i forhold til miljøet.
Niels Bloch Jespersen (S), 2001-03-29:
Vi kan jo alle sammen komme til at fortale os i kampens hede.
Skal det forstås sådan, at CD stadig væk mener, at det skal være en kommunal opgave, men at man skal skærpe tilsynet og overvågningen af, at alle kommuner lever op til deres opgaver?
Ebbe Kalnæs (CD), 2001-03-29:
På det her område: ja.
Og jeg vil også gerne understrege, at der skal en finansiering til, som sørger for, at det går hurtigere.
Vi kan altså ikke acceptere, at vi bare siger, at det må nu gå så stærkt, som den lille kommune kan klare rent økonomisk.
Og vi kan ikke dække os ind under, at der er nogle andre et andet sted, som har klaret deres, osv. Vi har alle et ansvar for det her, og det her miljø er væsentligt for os alle sammen.
Det går i øvrigt også på lang sigt over kommunegrænserne, og derfor bliver vi simpelt hen nødt til at tage fat i det her på en helt anden måde og lade være med at tro, at vi kan få det til at gå væk ved at vende ryggen til og sige, at vi gør, som vi plejer.