runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Jeg håber da sandelig, at når folk vågner op efter en valgkamp – uanset hvornår valget kommer – vil de være glade og tilfredse.
Vi politikere, også både hr. Villy Søvndal og jeg, er her vel for at sikre, at folk kan være glade og tilfredse, så vi kan vel samles om det som et fælles ønske.
Sandheden er jo den, at det, vi lover, og det, vi har aftalt for 2005, vil også blive leveret inden for rammen.
Jeg tror, hr. Villy Søvndal har forståelse for, at jeg ikke kan gå ned i X-købing og sige helt specifikt, at sådan skal de gøre, men inden for den ramme, der er aftalt, bliver de forbrugsmuligheder, vi har lovet for næste år, også leveret.
Rammen kan give yderligere 2.000 ansatte i kommuner og amter næste år, og de kommer også, så der er ikke tale om, at vi lover noget, som vi ikke holder.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 41
Det, vi har lovet, og det, vi vil love i en valgkamp, er jo, at kommunerne kan løfte deres serviceniveau svarende til i hvert fald 2.000 nyansættelser.
Der er ikke tale om at skære ned næste år, der er tale om at løfte niveauet yderligere.
Vi bliver med rette kritiseret af mange for, hvorfor jeg overhovedet nævner, at der sandsynligvis vil blive 16.000 flere, men det er altså en beskrivelse af, hvordan virkeligheden er.
Hvor meget mere, der bliver tale om, skal jeg ikke udtale mig om her, for så bliver der jo overhovedet ikke noget grundlag for at lave aftaler med Kommunernes Landsforening.
Vi har en fælles forståelse for, hvad der er brug for, og hvad det er for en ramme, man ønsker, men hvordan rammen skal fordeles mellem serviceområdet og andre områder, skal jeg ikke lægge fast her under spørgetiden i Folketinget.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-14:
Jeg tror, finansministeren kom til at glemme at svare på mit spørgsmål, men det kan jo ske.
Der er vel tre muligheder for at løse dette problem.
Den ene mulighed er, at finansministeren lader det lyse sind slå igennem, ser igennem fingre med det og siger: O.k., de har større lyst til at sikre velfærd end til at efterkomme statens meget stramme krav.
Den anden mulighed er at lave de nedskæringer i 2005, og den sidste mulighed er at sende problemet videre til 2006 og her modregne det, man har overskredet budgetterne med i 2005.
Jeg forstår det, finansministeren siger i dag, sådan, at vi kan være sikre på, at det bliver den første mulighed, altså at finansministeren vil lade julehumøret slå igennem og lade være med at slå ned på kommunerne.
Er det rigtigt forstået?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Hr. Villy Søvndal ved jo godt, hvordan grundlaget er for aftalerne, nemlig at de gælder for kommunerne under et, og jeg kan sige, at for kommunerne under et bliver der ingen nedskæringer, men yderligere vækst.
Til næste år er der plads til en vækst, og det betyder, at man kan bruge mere af de kommunale og amtskommunale kasser, end man kan i år.
Der bliver ikke tale om nedskæringer.
Det, vi står over for, er nogle budgetter, der går endnu videre end det, der er aftalt med Kommunernes Landsforening, og der er selvfølgelig en forståelse i Kommunernes Landsforening for, at de aftaler, vi indgår, helst skal overholdes, i og med at vi aftaler, hvor stor en yderligere vækst der er plads til.
Det er klart, at det er i kommunernes og regeringens fælles interesse, at aftalegrundlaget afspejler det, der skal gennemføres i kommunerne, og det er en yderligere vækst.
I aftalen er der afsat plads til en vækst i antallet af ansatte på 2.000 til næste år.
Det vil sige, at der er afsat løn til 2.000 flere, end der var afsat til i år, så der er altså plads til 18.000 flere end i 2001 i stedet for de 16.000, som det ellers var planlagt.
Der er altså ikke tale om, at vi skærer ned, der er tale om, at vi løfter niveauet, og i denne juletid burde man jo glæde sig over, at på trods af at Danmark sammen med Sverige er det land i verden, der bruger flest midler til offentlig service, løfter vi niveauet yderligere til næste år.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-14:
Tak for svaret, for det er jo dejligt at diskutere ud fra tal, vi er fuldstændig enige om.
Det er altså 1 mia. kr. i overskridelse for kommunernes vedkommende og ca. 400 mio. kr. for amternes vedkommende.
Så vil jeg spørge finansministeren, om han vil give en garanti for, at vi ikke får et begivenhedsforløb, der hedder valg i januar og derefter et indgreb fra regeringen over for kommunerne, så danskerne vågner op en iskold februarmorgen og finder ud af, at alt det, der blev lovet i folketingsvalgkampen om, at velfærden vil blive værnet osv., ikke holder, fordi den milliard, kommunerne har brugt for meget, og den lille halve milliard, amterne har brugt for meget, bliver indkasseret af finansministeren med den konsekvens, at kommunerne lige efter folketingsvalget vil blive tvunget ud i kæmpestore nedskæringer.
Det er meget let for finansministeren at bevare det lyse sind og sige, at han kan garantere, at det aldrig vil ske.
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Jeg er da glad for, at hr. Villy Søvndal aldrig vil skuffe, og det havde jeg heller ikke ventet.
Jeg har meget stor tillid til spørgeevnen hos hr. Villy Søvndal, og jeg er heller ikke blevet skuffet denne gang.
Jeg kan bekræfte, at i de budgetter fra kommunerne, som vi kender, er der ud over det løft i realvæksten, som ligger i aftalen med kommunerne, et yderligere niveauløft på ca. 1 mia. kr., og på amtssiden er løftet på ca. 400 mio. kr., så tallene er korrekte.
Begge parter er nemlig enige om, at det, vi har aftalt, egentlig er rammen for det mulige forbrug og den forbrugsvækst, der er tale om.
Vi er også enige om, at budgetterne skal afspejle den kommunaldebat, vi har haft.
Der er nogle, der måske skuer lidt frem og tænker over, om de skal gemme lidt til fremtiden, eller måske allerede ser på, hvem de fremover skal arbejde sammen med, og hvis man har en forventning om, at skatten eller forbruget vil stige senere hen, har man måske også været lidt tilbageholdende med helt at overholde den aftale, som KL har indgået.
Men jeg har en forventning om, at vi finder det rigtige niveau sammen med Kommunernes Landsforening.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-14:
Jeg vil bestemt ikke skuffe finansministeren.
Jeg vil starte med at bede finansministeren bekræfte et par tal.
Vil finansministeren bekræfte, at kommunerne i hovedtrækkene har overskredet aftalen om den kommunale økonomi for næste år med ca. 1 mia. kr., og at amterne har overskredet aftalen med ca. 0,5 mia. kr., altså sammenlagte overskridelser på ca. 1,5 mia. kr.?
Lige før opfordrede finansministeren folketingsmedlemmerne til at se lyst på situationen.
Jeg vil sige, at det er vel udtryk for noget positivt, at kommunerne ikke er villige til at skære så meget i velfærden for børn og gamle og de mest udsatte grupper, som regeringens stramme udgiftspolitik ellers lægger op til, og jeg vil spørge finansministeren: Vil han bevare det lyse sind og bekræfte, at sådan ser tallene ud?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Der er aldrig givet flere midler til offentlige goder end i år.
Man vil tegne et billede af, at i Danmark har børn ikke juletræ, de får ingen julegaver, og de har ingenting.
Men jeg tror, man hellere skulle tegne et billede af, at det er svært at finde noget andet land, hvor velfærden er fordelt på så mange, som vi ser i Danmark, og hvor den kommer den brede befolkning så meget til gode, som vi ser i Danmark.
Jeg tror, det i virkeligheden kun er Sverige, vi kan sammenligne os med.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 40
Poul Henrik Hedeboe (SF), 2004-12-14:
Hvis man anlægger den synsvinkel, som ministeren gør, er det jo meget oplagt, at Østamagerdelen af metroen er national, kan man sige.
Den er lavet for at betjene Københavns Lufthavn, den får ikke særlig meget med Tårnby at gøre, så skal jeg ud fra det forstå ministeren sådan, at gældsbyrden ikke havner i Tårnby?
Det må være korrekt forstået.
Line Barfod (EL), 2004-12-14:
Ministeren bliver ved med at snakke om, at alle har fået mere, men ministeren undlader fuldstændig at nævne, at man f.eks. har taget 1.000 kr. om måneden fra en lang række kontanthjælpsfamilier, og 1.000 kr. om måneden er altså rigtig mange penge, når man er på kontanthjælp.
Det er f.eks. de penge, der kunne gøre, at man havde råd til at købe vinterstøvler til sine børn, og at man havde råd til at købe julegaver.
Derfor spørger jeg igen finansministeren, for jeg har ikke fået svar én eneste gang: Hvad er svaret til de børn, der kan se frem til, at de om godt en uge skal holde juleaften, uden at der er råd til flæskesteg, juletræ og julegaver?
Mener finansministeren, det er rimeligt?
Eller kommer der en julecheck fra regeringen i lighed med hjælpen fra de forskellige religiøse organisationer, der lover, at det bliver meget bedre i himlen, men dog trods alt samtidig giver julehjælp?
Denne regering lover bare, at det bliver bedre med tiden, men den vil ikke engang komme med en julecheck og vil ikke engang sige, hvor mange år i træk den synes, det er rimeligt, at børn oplever, at der ikke er råd til at holde jul.
Det er utroligt, som ministeren kaster sig ud i alle sine store tal og prognoser og luftkasteller, men det var altså ikke det, jeg spurgte om.
Hvis nu ministeren holder fast i sin egen påstand om, at opsvinget er i gang, bliver der så en julecheck til børnene i de fattige familier, eller kan et stort antal børn i Danmark se frem til, at der ikke er råd til juletræ, flæskesteg og julegaver?
Og hvor mange år i træk skal børn opleve, at der ikke er råd til at holde jul, før denne regering synes, at det er et problem, vi som et af verdens rigeste lande skal gøre noget ved, så det ikke kun er regeringens venner, der skal have glæde af de mange penge, den lader fosse ud af statskassen, men at der også skal sendes en julecheck til nogle af dem, der virkelig har brug for den for at kunne få nogle af de mest basale fornødenheder i et rigt land som Danmark?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Jeg siger ikke, at opsvinget er på vej.
Jeg siger, at det er i gang, og det er ikke bare noget, jeg lover, for man kan jo konstatere, at det er i gang.
Sådan er det.
Så må jeg lige sige om de lempelser, der gennemføres over finansloven, at vi har altså et større overskud på statens budget end dem, der blev opnået på noget tidspunkt under den tidligere regering.
Op til 1997 var der underskud hvert eneste år, hvis vi fjerner engangsbevægelser.
Fra 1997 til 2001 var der et gennemsnitligt årligt overskud på ca. 700 mio. kr., men vi har et overskud på ca. 12.000 mio. kr., altså 12 mia. kr., så vi har altså givet familierne større råderum end tidligere, samtidig med at vi har nedbragt gælden.
Den gæld, vi har i dag, er lavere end den, vi overtog, og den gæld, den tidligere regering overtog, var lavere end den, den efterlod, så vi skal lige holde fast i: Hvem er det, der nedbringer gælden?
Vi betaler nogle af de regninger, som den tidligere regering, som i øvrigt var støttet af Enhedslisten, efterlod og ikke selv betalte.
Line Barfod (EL), 2004-12-14:
Jeg er fuldstændig klar over, at denne regering lader pengene fosse ud af statskassen til sine venner, nøjagtig som Brixtofte gav penge til sine venner i Farum.
Men nogle af de fattigste her i samfundet, de, der ikke har været så heldige at få et job på arbejdsmarkedet, har ikke fået nogen penge af denne regering.
De har tværtimod fået beskåret deres ydelser og har færre penge.
Ministeren siger: I skal glæde jer, for der kommer et opsving på et tidspunkt, og så får I det meget bedre.
Det er som at høre Frelsens Hær og andre religiøse organisationer, men de gør dog i det mindste det, at de samtidig deler julehjælp ud, og derfor vil jeg gerne spørge: Kan de familier, hvor børnene må se frem til en jul uden flæskesteg og julegaver, regne med at få en julecheck fra denne regering?
Eller hvor mange år skal der gå, før man synes, at nu er det ikke længere rimeligt, at børn kan se frem til en jul, hvor der hverken er til flæskesteg, juletræ eller julegaver?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Den finanspolitik, vi fører, er lagt sådan til rette, at vi går lige til grænsen for det, vi kan tillade os i det samlede offentlige forbrug og i investeringer.
Sådan er det, og det vil kunne ses af alle rapporter, at vi faktisk gør mere end det, man egentlig anbefaler os at gøre, netop fordi vi vil sikre, at der er mindst mulig ledighed.
Vi sikrer, at familierne får større købekraft, og vi sikrer, at der i det hele taget er mere at gøre godt med.
Der bliver flere penge til kommuner og amter i 2005 end i 2004, og vi forventer også en stigende beskæftigelse på ca. 2.000 i kommuner og amter næste år, så vi kan love, at der gøres endnu mere næste år, end der blev gjort i 2004, 2003, 2002 og 2001.
Der har aldrig nogen sinde været et større forbrug i de offentlige kasser end i år, og det bliver endnu større næste år, så både det, der punges ud med til servicetilbud, og familiernes rådighedsbeløb er større end tidligere.
Line Barfod (EL), 2004-12-14:
Det er forrygende at høre finansministeren, det er som at høre Brixtofte i Farum.
Det, der foregik i Farum, behandles jo i disse dage i byretten, og det bliver også spændende at følge med, når ministeren selv skal ned og forklare sig i byretten vedrørende Farumsagen.
Så må vi se, hvad der kommer ud af den.
Med hensyn til det her med arbejdsløsheden i Danmark har ministeren hidtil talt om den med brug af sådan nogle store luftige tal og prognoser, og har sagt, at det nok skal gå bedre en dag, når tingene ændrer sig ude i verden, men det rammer jo mennesker af kød og blod.
Nu var ministeren selv inde på, at det er lige før jul, og derfor vil jeg gerne høre, hvad finansministerens budskab er til de børn, der er ramt af, at deres forældre er sat uden for arbejdsmarkedet.
Hvad er det budskab, denne regering har til de børn, nu hvor det er jul?
Kan de regne med, at de får en bedre økonomisk situation?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Der er ingen tvivl om, at der er taget fejl med hensyn til konjunkturerne i verden omkring os, ingen tvivl om det.
Det er selvfølgelig også regeringens ansvar, det medgiver jeg også, og jeg påtager mig gerne ansvaret for, hvordan verdensøkonomien udvikler sig.
Det kan jeg såmænd godt bære i relation til de spørgsmål, som Enhedslisten stiller.
Når jeg nævnte Nordkorea i forbindelse med et tidligere svar til fru Rosenkrantz-Theil, skyldes det altså, at de synspunkter, man har, og den politik, man følger, giver mig associationer til det, der sker i Nordkorea.
Det er klart, at det er sådan en følgevirkning af det, man kan aflæse dér, hvor den praktiseres.
Men jeg vil blot sige, at det, vi kan aflæse, altså er, at der er 10.000 færre ledige nu, end der var i december 2003, så det fald er gennemført.
Der er 17.000 flere i beskæftigelse, og alle prognosemagere forudser altså faldende ledighed i løbet af 2005.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Spm. nr. US 39
Søren Søndergaard (EL), 2004-12-14:
Nu var det sådan set ikke fru Pernille Rosenkrantz-Theil, der nævnte Nordkorea.
Det var sådan set ministeren selv, der fuldstændig uopfordret følte trang til at komme ind på situationen i det land.
Jeg ved ikke, om det var ledighedstallene i Danmark, der mindede ministeren om det.
Men det korte af det lange er altså, at vi, uanset hvem ministeren forsøger at give skylden, må konstatere, at ministerens forudsigelser om ledigheden i 2002 viste sig at være forkerte, at ministerens forudsigelser om ledigheden i 2003 viste sig at være forkerte, og at ministerens forudsigelser om et permanent fald i 2004 har vist sig at være forkerte.
Vi har haft en stigning, og vi vil formentlig også få en stigning næste gang, og det er altså en situation, hvor vi får en minister at se, der går ud og siger: Jamen næste år bliver det meget bedre.
Så er det bare, at jeg stiller spørgsmålet: Hvad er grundlaget for, at befolkningen, alle de arbejdsløse, alle de unge, der ikke kan få praktikplads, fordi der skæres ned, alle de, der bliver outsourcet, slagteriarbejdere, der får lukket deres virksomhed osv., denne gang skal tro på finansministeren, når nu virkeligheden har vist, at finansministeren tog fejl i år 2002, i år 2003 og i år 2004?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Nu går lyden ad mærkelige veje i salen her.
Jeg skal ikke være ansvarlig for lydforholdene, for de betyder åbenbart, at fru Rosenkrantz-Theils tale om Nordkorea så har ramt hr. Søren Søndergaard, og det skal jeg selvfølgelig beklage, for jeg mener ikke, at hr. Søren Søndergaard har spurgt til Nordkorea.
Jeg har heller ikke nævnt det i mit svar til hr. Søren Søndergaard.
Lydens veje er åbenbart uransagelige, men jeg er glad for, at der bare er noget, der samles op i Enhedslisten.
Det er rigtigt, at der har været et tal på 300 ud af 2.700.000 i beskæftigelse.
Der er så nogen, der vil tale om, hvad så det egentlige tal er, og det er det, vi vil se efterfølgende – altså, hvordan forløbet ser ud.
Men det, alle prognoser er enige om, er, at, det fald, vi har set i ledigheden, fortsætter ind i 2005.
Det er mit skøn, det vil jeg så holde mig til, og det er altså ikke min prognose.
Det er for så vidt Finansministeriets prognose, som jeg henholder mig til.
Søren Søndergaard (EL), 2004-12-14:
Vil finansministeren bekræfte, at forudsigelserne om faldende ledighed fra finansministerens side i 2002 viste sig at være forkerte?
Vil finansministeren bekræfte, at finansministerens forudsigelser om faldende ledighed i 2003 viste sig at være forkerte?
Vil finansministeren bekræfte, at forudsigelserne om, at der ville ske et gradvist fald i ledigheden i 2004, nu viser sig at være forkerte?
Der er sket en stigning.
Det sidste tal, vi har, viser en stigning, og samtidig med at f.eks. vismændene siger, at den økonomiske vækst vil aftage i det kommende år, ser vi allerede nu en stigning i arbejdsløsheden.
Vil finansministeren erkende de tre ting i stedet for at snakke om Nordkorea, for så kan vi diskutere på det grundlag?
Thor Pedersen (V), 2004-12-14:
Der er nu ikke tale om, at pengene fosser ud af statskassen.
Det er penge, vi bevidst ikke opkræver, for at familierne kan få et større råderum, så en gennemsnitlig LO-lønmodtagerfamilie i år har fået ca. 14.000 kr. mere til rådighed.
Det er altså penge, der ikke opkræves, men vi får de penge ind, vi skal bruge til at betale regningerne og i øvrigt afdrage på den gæld, vi overtog fra den tidligere regering.
Sådan er den økonomiske virkelighed, det er jeg nødt til at fastholde.
I øvrigt mener jeg, at vi stadig har et velfærdssystem i Danmark, der kan måle sig med ethvert andet lands velfærdssystem.
Vores sociale sikringsordninger, arbejdsmarkedets vilkår og bistandshjælpen ser man jo ikke bedre i nogen andre lande, og derfor spørger jeg bare: Hvor er man egentlig i stand til at tilbyde en bedre offentlig service end den, vi har i Danmark?
Hvor er andelen af de offentlige udgifter større?
Mig bekendt er det egentlig kun Sverige, der er oppe på det samme niveau som Danmark.
Men jeg ved godt, at det billede, man tegner, er, at i Danmark sulter man, og i Danmark har alle det åbenbart skidt.
Billedet er mørkt, og det skulle ikke undre mig, om billedet også får en ramme, så det kan hænge på væggen, når hr. Villy Søvndal kommer til.
Villy Søvndal (SF), 2004-12-14:
Jeg spørger blot for at sikre, at vi ikke kommer til at spille et spil, der hedder snyd.
Det er jo sådan, at i de kommuner, jeg orienterer mig i, har man været igennem en meget besværlig budgetlægning, hvor man også har måttet skære på områder, der forekommer hellige for kommunalpolitikere, såsom børn, gamle og udsatte grupper, og hvis vi så får et begivenhedsforløb, hvor finansministeren ikke vil ud med noget på denne side af et valg, men venter til efter valget med at fortælle, at der skal ske noget ubehageligt, vil det jo være en form for snyd.
Jeg vil bare spørge finansministeren, om vi kan få en garanti for, at efter et valg vågner folk ikke op en eller anden iskold februarmorgen og oplever, at der bliver skåret ned over for børn, gamle og på udsatte grupper.
Hvis der skal ske sådan noget, synes jeg, finansministeren skal lægge det frem nu, så det bliver kendt i valgkampen, hvad folk kan risikere, hvis de stemmer på den nuværende regering.
Hanne Severinsen (V), 2004-12-14:
Har fru Margrethe Vestager ikke læst de høringssvar, som rent faktisk er kommet fra de forskellige forskningsråd?
De siger jo helt tydeligt, at så længe det er noget, der bliver lagt oveni, synes de faktisk, det er en god idé, og at Det Strategiske Forskningsråd glæder sig til at samarbejde med den nye Højteknologifond.
Jeg vil godt vide: Er det bare, fordi det nu er en idé, som regeringen har fået, at det så er for surt og det så ikke skal være på den måde?
For det virker, som om vi åbenbart er enige om formålet.
Og er det sådan, at De Radikale ikke vil videreføre den, hvis det frygtelige skulle ske, at regeringen ikke mere har flertal?
Er det så noget, man vil lave om på?
For når man ser på, hvordan forskningsverdenen har reageret, er den faktisk meget begejstret for den her Højteknologifond.
Vil man virkelig tage håbet fra dem?
Er det sådan, at vi i valgkampen kan sige, at hvis der bliver et andet flertal, har vi desværre ikke nogen Højteknologifond?
Hanne Severinsen (V), 2004-12-14:
De nyeste tal viser sådan set en lille stigning, men den er alt for lille, kun 0,1 pct., i forhold til tidligere.
Men man skal lige huske, at denne regering rent faktisk har fundet 8,3 mia. kr. til at fylde det hul, den tidligere regering efterlod sig, og jeg vil også gerne understrege, at som det netop er blevet sagt af statsministeren, regner vi helt bestemt med, at vi i de kommende finanslove vil opfylde de målsætninger, vi hele tiden har stillet op.
Ole Sohn (SF), 2004-12-14:
Vi mener sådan set, at hver krone, der kan bruges til forskning, er givet godt ud, men det, jeg anfægtede, var bare, at fru Hanne Severinsen ligesom brystede sig af den store indsats, denne regering og Dansk Folkeparti gør.
Jeg konstaterede, at når man læser et svar fra Finansministeriet, kan man altså se sort på hvidt, at det går den modsatte vej.
Men det kan man altså ikke sige at denne regering gør, uanset hvad man kalder fondene.
Hanne Severinsen (V), 2004-12-14:
Højteknologifonden er et bidrag til at indfri Barcelonamålsætningen.
Det er sandelig stadig regeringens ambition at indfri den, men vi tror ikke, vi kan gøre det udelukkende med Højteknologifonden.
Højteknologifonden er et godt bidrag til et problem, som jeg ikke ser nogen andre komme med løsninger på, nemlig at vi skal have et højt videnindhold i vores produktion, og at vi netop har brug for at satse på nogle områder.
Jeg ser ikke noget, der taler imod, at man skulle stemme for lovforslaget og samtidig stemme for andre initiativer, men jeg synes ikke, jeg har set hverken SF, Socialdemokratiet eller De Radikale komme med nogen.
Ole Sohn (SF), 2004-12-14:
Jeg vil bare spørge fru Hanne Severinsen, om hun er bekendt med det svar, finansministeren har oversendt til Folketinget, og hvoraf det fremgår, at der i 2005 – efter at denne regering har gennemført fire finanslove – vil blive brugt færre penge til forskning, end der blev i 2001.
Jeg erindrer, at statsministeren holdt et onemanshow på Venstres landsmøde, hvor han sagde, at forskningsudgifterne skal op på 1 pct. af BNP.
Men virkeligheden er altså, at man er gået fra 0,83 pct. af BNP i 2001 til kun at bruge 0,77 pct. i dag, og vil man virkelig kalde det satsning på forskningsområdet, når man bruger færre penge, både i kroner og øre og i andelen af bruttonationalproduktet?