runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg har faktisk kredset om det emne i to-tre besvarelser nu.
Jeg tror, at det vil være meget svært at finde en ordning, som fjerner hundrede procent af den pvc, som er på forbrændingsanlæggene.
Derfor tror jeg, det er urealistisk.
Torben Hansen (S), 2004-01-20:
Det er meget muligt, at skatteministeren mener, man skal rette spørgsmålene til miljøministeren, men nu er det altså skatteministeren, der har det her lovforslag til behandling med de bemærkninger, der ligger i det, så må man vel også kunne forvente, at skatteministeren kan give et svar på det.
I min ordførertale stillede jeg skatteministeren et spørgsmål om NKT, som i deres høringssvar har sagt, at hvis det lovforslag, som det er fremlagt for Folketinget her, bliver gennemført, vil det medføre, at deres miljøvenlige kabler bliver udkonkurreret af miljøuvenlige kabler. Agter ministeren på baggrund af den direkte henvendelse fra en stor dansk virksomhed, der rent faktisk gør det miljørigtige, at tage den henvendelse op og lave den nødvendige lovændring, sådan at vi ikke får udfaset de miljøvenlige kabler? Det er fuldstændig absurd, hvis det er de miljøvenlige elkabler, der bliver udfaset til fordel for de miljøuvenlige.
Agter ministeren at følge det op under behandlingen af det her lovforslag?
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-20:
Jamen er det ikke lidt en gang udenomssnak?
Set i forhold til den enlige mor med to børn i daginstitutioner, som bor i et lille rækkehus, og som ikke har nogen bil og benytter sig af offentlige transportmidler, hvad har hun oplevet?
Hun har oplevet stigende priser på den kollektive transport, institutionspriserne er røget i vejret, afgifterne bliver tilsyneladende ved med at vælte ind ad døren, for her kommer der da en ny.
Så på en eller anden måde ryger den jo ned i hovedet på hende i sidste ende.
Sådan plejer man i hvert fald at argumentere fra borgerlig side, at når man pålægger erhvervslivet afgifter, så ender de i den sidste ende ude hos forbrugeren.
Det kan godt være, at det, skatteministeren kalder en skat, er der ikke blevet rørt ved, men mon ikke, at hun oplever - og det vil jeg gerne have at ministeren svarer på - at det samlede skattetryk er steget markant i regeringens periode?
Og det her er bare endnu et tiltag.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg agter at give både hr. Torben Hansen og det øvrige udvalg en grundig forklaring og redegørelse for NKT-problematikken.
Jeg priser meget, at NKT, et godt dansk firma, har været i stand til at kunne fjerne pvc fra deres kabler, og de har formentlig også deres gode grunde til nu at ville arbejde for, at de får så stor en markedsandel med deres miljøvenlige kabler som muligt.
Men jeg skal ikke gå dybere ind i den problemstilling, kun sige, at der her er taget et godt initiativ i den rigtige retning, og at det her lovforslag efter min opfattelse bør sikre, at vi fortsætter i den rigtige retning.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-20:
Hvad er der sket siden, og hvad er årsagen til, at man har ændret mening på blot 1 år?
Torben Hansen (S), 2004-01-20:
Jeg er sikker på, at hr. Lars Christian Lilleholt på linje med undertegnede har læst de høringssvar, der foreligger fra dem, der rent faktisk beskæftiger sig med området til daglig.
Det er Kommunernes Landsforening som repræsentant for de danske kommuner, der står for indsamlingen; det er Københavns Kommune; det er Ingeniørforeningen; det er Forbrugerrådet, og det er Naturfredningsforeningen, der alle sammen siger, at hvis forslaget bliver gennemført under de nuværende forudsætninger med den manglende indsamling, vil det virke stik modsat hensigten.
Så vil der ske en miljøforringelse, og så har vi alle sammen herinde en forpligtelse til at lytte.
Det synes vi i hvert fald vi har, og det har vi også gjort.
Lars Christian Lilleholt (V), 2004-01-20:
Jeg må sige, at jeg opfatter det som en form for populisme, at man skriver indlæg i pressen osv. om spørgsmålet, og jeg fatter simpelt hen ikke, hvad der kan være sket på blot 1 år, og hvad årsagen kan være til, at man så markant ændrer holdning.
Hvad kan årsagen være til det?
Torben Hansen (S), 2004-01-20:
Der er nogle, der siger, at gentagelse er al lærdoms moder.
Det har jeg nu aldrig troet på, men jeg vil da sige igen, at det er da klart, at det gør indtryk på os, når vi ser, at de, der har at gøre med problemet til daglig, advarer meget stærkt imod at fjerne pvc-afgiften for nærværende, for det vil ikke komme til at virke, og det vil være et tilbageskridt for miljøet.
Det er meget muligt, at vi har haft en anden holdning til spørgsmålet for et år eller to siden, men det er ikke nogen skam at blive klogere, og det gælder også for hr. Lars Christian Lilleholt.
Peter Christensen (V), 2004-01-20:
De danske skatteregler skal til enhver tid tilpasses det samfund, vi er en del af, og den verden, der omgiver os.
Vi skal have regler, der tilskynder til tættere og tættere sameksistens EU-landene imellem, og ikke regler, der sætter forhindringer op, forskelsbehandler eller besværliggør at drive forretning i mere end et land.
De ændringer, lovforslaget lægger op til, er derfor fornuftige ikke kun ud fra et juridisk synspunkt, men bestemt også ud fra et politisk synspunkt.
Juridisk, fordi de nuværende regler efter Skatteministeriets vurdering på flere strækninger strider mod EU-retten, og at vi derfor med stor sikkerhed vil tabe retssager anlagt mod den danske stat ved EF-Domstolen.
Alene dette forhold fortjener nogle grundige overvejelser, men de ændringer, lovforslaget lægger op til, er også ud fra en politisk vurdering rimelige. Ændringerne af reglerne om tynd kapitalisering skyldes, at tilsvarende regler i Tyskland er blevet kendt i strid med EU-retten.
I den forbindelse vil jeg gerne rose skatteministeren for, at der er blevet lyttet til de mange indsigelser og gode forslag, der er kommet frem under den tekniske høring.
Der er virkelig blevet hørt på de mennesker, som til daglig skal leve med de regler, Folketinget vedtager, mennesker, der ved, hvad der er praktisk muligt og fornuftigt, og resultatet er heller ikke udeblevet. Vi står nu med et forslag, som ikke længere diskriminerer, men til gengæld heller ikke bliver en utålelig belastning for alle de danske virksomheder, som i dag ikke er omfattet af reglerne om tynd kapitalisering.
Der er med andre ord fundet en god balance, og ganske mange danske koncernforbundne selskaber vil ikke blive omfattet af reglerne og vil derfor ikke opleve nogen forskel sammenlignet med i dag.
En anden og vigtig del af lovforslaget er de elementer, som skal sikre, at skattegrundlaget for selskabsskat og kulbrinteskat ikke udhules.
Det sker ved, at der indføres en begrænset skattepligt på rentebetalinger til selskaber i lavskattelande, og ved, at der ikke fremover kan gives fradrag for betalinger til selskaber i lande, der ikke selv beskatter betalingerne.
Der skal altså kun være fradrag, hvis der også er skattepligt i den anden ende.
Til sidst vil jeg også fremhæve en af de lidt mindre justeringer, lovforslaget lægger op til.
Det gælder de mennesker, som kun er fuldt skattepligtige i Danmark i en del
af indkomståret, f.eks. hvis man arbejder i Danmark frem til juli og derefter rejser til London for at arbejde resten af året.
De mennesker vil fremover kun skulle betale skat af deres faktiske indkomst og ikke af en teknisk beregnet helårsindkomst.
Den nuværende ordning vurderes også at være i strid med EU-retten.
Vi støtter derfor også denne ændring og de andre forhold, der skyldes hensynet til de fælles europæiske regler.
Der er allerede kommet henvendelser om og spørgsmål til dette meget omfattende lovforslag, og vi vil være meget opmærksomme på, at vi får belyst de konsekvenser, der må være med lovens vedtagelse, under udvalgsarbejdet.
Venstre kan støtte lovforslaget.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
til danske selskaber, der er omfattet af kulbrintebeskatning, og som har stor gæld til et andet koncernforbundet selskab i Danmark
Det lugter jo langt væk af et skattehul, som bliver lukket her, for det må jo betyde, at selskaber i Nordsøen har kunnet flytte penge fra Nordsøen, hvor beskatningen har været 70 pct., over til danske selskaber på fastlandet, som har en beskatning på 30 pct. Jeg vil gerne spørge hr. Peter Christensen, om det er korrekt, og i givet fald, hvorfor man har ventet 2 år, siden man blev valgt ind, med at lukke det skattehul?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg er dybt forundret over, at Det Radikale Venstres skattepolitiske ordfører fremhæver en række områder her, som jo ikke har noget med skattestoppet at gøre.
Daginstitutionstakster, hvad er det for noget?
Daginstitutionstakster er jo baseret på kommunernes egen disposition.
Hvis de finder det hensigtsmæssigt, har de altså i nogle tilfælde valgt at forhøje daginstitutionstaksterne.
Og det samme gælder jo den kollektive trafik.
Det er jo ikke sådan, at den enkelte kommune ikke er blevet kompenseret via de årlige forhandlinger, som findes mellem staten og kommunerne.
Hele væksten i samfundet er faktisk tilfaldet kommunerne og amterne i de sidste par år.
Anders Samuelsen (RV), 2004-01-20:
Jeg vil gerne spørge ind til det her med skattestoppet og så den her nye afgift, som dukker op i det her forslag.
Er det ikke bare endnu et eksempel på, at regeringen er ude af stand til at holde sit eget skattestop?
Vi ved, at det ikke holder med grundskylden, daginstitutionstaksterne stiger, vi har lige netop i går oplevet takststigninger på den kollektive trafik, og nu kommer der altså her en ny afgift væltende ind.
Synes ministeren selv, det går godt med at holde det her højt berømmede skattestop?
Der er huller i det over det hele.
Har ministeren overhovedet ikke drøftet med statsministeren, hvorvidt det er holdbart at opfinde sådan en ny afgift?
Og betyder det, at vi som befolkning kan forvente, at snart kommer der en afgiftsstigning også på benzin?
For det kan vel også godt begrundes ud fra et miljømæssigt hensyn, er det ikke rigtigt?
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Forslaget her indebærer indførelsen af en ny afgift, nemlig på plastisolcoatede metalplader, og det er vi sådan set meget tilfredse med, men jeg skal spørge skatteministeren, om det egentlig ikke er et brud på skattestoppet.
Eller hvad er det, der gør, at denne afgift gerne må indføres, mens vi ikke må indføre andre afgifter?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg kan sige, at det ikke er et brud på skattestoppet.
Det, der her er tale om, er jo et miljømæssigt begrundet initiativ, og de er, hvis man læser skattestoppapiret, klart undtaget fra skattestoppet.
Jens Peter Vernersen (S), 2004-01-20:
Nu oplyste skatteministeren, at Socialdemokraterne havde haft tanker om et sådant lovforslag eller ændringsforslag.
Jeg går da ud fra, at skatteministeren er fuldstændig bekendt med, at det var oplyst over for Folketingets Skatteudvalg, at branchen selv ville sikre indsamlingen.
Det, Socialdemokraterne havde sagt, var, at når branchen sikrer den indsamling, var det en ny situationen. Jeg går da ud fra, at der er en væsentlig forskel på en sådan oplysning og så det, der ligger oplyst nu, nemlig at branchen ikke har sikret den indsamling.
Derfor synes jeg måske, at det er at skyde lidt over målet, at man nu skal henvise til Socialdemokratiet, når der er helt andre forudsætninger i denne sag.
Skatteministeren må da vide, at det er oplyst, at branchen selv ville sikre indsamlingen, og skatteministeren må da vide, at vi så har tilkendegivet, også i Skatteudvalget, at når branchen kunne sikre den indsamling, var det en ny situation.
Det var det løfte, vi gav.
Det kunne vi ikke præcist vide, da vi for 1 år siden så på sagen, men nu ligger det klarlagt i kraft af de høringssvar, at branchen ikke sikrer indsamlingen.
Det ligger klarlagt i kommunernes svar.
Derfor er der ikke nogen som helst sammenhæng imellem det, der var gældende på det tidspunkt, og nu, for branchen har ikke opfyldt det løfte, de gav os på daværende tidspunkt.
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg ved ikke rigtig, hvad der ligger i begrebet, at branchen selv sikrer indsamlingen.
Hvad forstår hr. Vernersen egentlig ved det?
Forstår han, at branchen skal garantere og sikre, at der sker en hundrede procent indsamling af hård pvc?
I givet fald tror jeg, at det ville være ganske vanskeligt, men jeg hører gerne, hvad man egentlig forstår ved det begreb.
Nu skal jeg ikke gå i dybden med den problemstilling, men kun sige, at der har været mange synspunkter og påstande fremme i hele debatten her.
Det har f.eks. fejlagtigt været fremme, at ordningen var producentfinansieret.
Hvilke forudsætninger Socialdemokratiet har haft i sin tid for at stille ændringsforslaget, er det vel i virkeligheden kun Socialdemokratiet selv, der kan svare på.
Jeg kan kun sige helt stilfærdigt til fru Rosenkrantz-Theil, hvilket hun jo også selv er klart vidende om: Regeringen har ingen planer om at indføre den type af ændringer, som fru Rosenkrantz-Theil her lægger op til.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-20:
Altså: Hvordan er miljøeffekten?
Det andet spørgsmål går på, hvor stor en del af affaldet der i dag bliver indsamlet.
Hvad er forudsætningerne for ministeren for at fremsætte det her forslag, som jo går på at afskaffe afgiften, fordi der er en indsamlingsordning?
Hvor stor en del af det hårde pvc-affald bliver rent faktisk indsamlet i dag?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg antydede lidt af problematikken før i svaret til hr. Vernersen, og jeg beklager, men jeg var ikke klar over, at hr. Vernersen ikke havde flere muligheder for at spørge.
Sagen er jo den, at man ikke kan forestille sig et indsamlingssystem, som er hundrede procent.
Hvis et stykke legetøj bliver smidt i en skraldespand, hvad så?
Skal man så garantere hundrede procent, at selv det mindste bliver fjernet på affaldsforbrændingsanlægget?
Det tror jeg bliver meget svært.
Men jeg har forstået det sådan, at den ordning, der her lægges op til - jeg skal som sagt ikke gå i dybden med den, man må under udvalgsarbejdet spørge miljøministeren, som har ført disse forhandlinger, også vurderet de forudsætninger - er et væsentligt skridt i den rigtige retning, og at det er noget af det bedste, man har kunnet opnå indtil dato.
Men det er ikke nogen tvungen ordning.
Kommunerne har jo mulighed for at gøre, som de vil.
Jørn Jespersen (SF), 2004-01-20:
Jeg har forstået denne ordning, som vi er i gang med at praktisere nu, på den måde, at ordførere kan stille spørgsmål, og at ministeren skal svare.
Det er ikke omvendt, det er ikke ministeren, der skal stille spørgsmål, det er ministeren, der skal svare.
Derfor spørger jeg om lige præcis de samme ting, som jeg ikke fik svar på før: Hvordan er regeringens vurdering af miljøeffekten ved afbrænding af affald med hård pvc, og hvor stor en del bliver rent faktisk indsamlet i dag?
Svend Erik Hovmand (V), 2004-01-20:
Jeg vil svare nøjagtig, som jeg gjorde før, ved at henvise til de vurderinger og beregninger, som er lavet af Miljøstyrelsen, og som ligger som grundlag for selve den aftale, der er indgået.
Jeg synes, at man bør spørge ind til den ordning og den aftale og de forhandlinger under udvalgsarbejdet.
Vi stiller os naturligvis gerne til rådighed for at oplyse om enhver detalje i den aftale.
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2004-01-20:
Jeg skal blot spørge skatteministeren, om det er sådan, at hvis man mener, at skattestoppet ikke gælder i tilfælde, hvor der kan være miljømæssige hensyn at tage, om skatteministeren f.eks. vil være med til, at man hæver de grønne afgifter, men vel at mærke indfører et socialt bundfradrag, så de, der tjener mindst i Danmark, ikke vil blive ramt af det.
Eller om det f.eks. gælder, at denne regering vil være med til at sætte benzin- og dieselafgiften op, sådan at der ikke blev svinet i samme omfang, som der gør i dag, med privatbilismen.
Charlotte Antonsen (V), 2004-01-21:
Jeg kan forstå, at fru Lene Jensen er utilfreds og i den forbindelse refererer til nogle høringssvar.
Jeg vil gerne høre, hvad det sådan helt præcis er, Socialdemokraterne mener fører til, at nævnet ikke længere er uafhængigt, for i mine øjne er det stadig væk uafhængigt, sådan som det er skruet sammen i forslaget her. Så vil jeg også gerne bede Socialdemokratiet redegøre for, hvordan der bliver problemer med retssikkerheden.
Er det ikke korrekt, at der stadig væk er mulighed for, at man klager, ligesom man gør i dag, og at der alene er tale om en fysisk overflyttelse af nogle personer?
Lene Jensen (S), 2004-01-21:
Da vores ordfører, hr. Bjarne Laustsen, ikke kan være til stede i dag, skal jeg på hans vegne fremføre følgende:
Ud over at lovforslaget er et rent spareforslag, er det også et lovforslag, der blander appelsiner og pærer sammen, idet Den Sociale Ankestyrelse hører under Socialministeriet og Arbejdsmarkedets Ankenævn under Beskæftigelsesministeriet, og derfor udvander forslaget begrebet om at samle beskæftigelsespolitikken i Beskæftigelsesministeriet.
De fleste høringssvar er da også negative og gør opmærksom på, at det er vigtigt, at formanden for ankenævnet har fuld uafhængighed i afgørelsen i enkeltsager.
Socialdemokratiet er enig i denne kritik og mener endvidere, at forslaget kan føre til længere sagsbehandlingstid. Når det drejer sig om Arbejdsmiljøklagenævnet, er alle høringssvarene negative.
Den røde tråd i de negative høringssvar er, at man mener, at retssikkerheden bliver svækket, og at den ekspertise, der er opbygget i Arbejdsmiljøklagenævnet ligeledes vil blive svækket.
Som det fremgår af talen, kan Socialdemokratiet ikke støtte lovforslaget.
Med fare for at det ikke er særlig høfligt, bliver jeg nødt
til at henvise til, at vores ordfører simpelt hen ikke er til stede i dag.
Jeg vil meget bede om, at vi tager den diskussion i udvalget, frem for at jeg kaster mig ud i noget, som jeg har fået ud af at læse høringssvarene i sidste øjeblik.
Charlotte Antonsen (V), 2004-01-21:
Det er en lille og ukompliceret sag, vi nu står over for.
Forslaget handler i al sin enkelhed om forenkling.
Det drejer sig om at skabe bedre overskuelighed og bedre ressourceanvendelse, og det vil i denne konkrete sag ske ved at overføre sekretariaterne for Arbejdsmarkedets Ankenævn og Arbejdsmiljøklagenævnet til Den Sociale Ankestyrelse.
Der er altså ikke tale om egentlige substansændringer, men blot at man flytter sekretariaterne.
Resultatet skulle meget gerne blive, at vi får en bedre og mere effektiv sagsbehandling, og at den bliver så hurtig
og så god som muligt, og derfor er det et godt forslag, som Venstre kan støtte.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Det har altid været min opfattelse, at ved en førstebehandling kan man godt lufte nogle overvejelser og nogle ideer for så at slå til under udvalgsbehandlingen og være mere konkret.
Det, jeg kom med her, var et forslag, og jeg vil da sige til hr. Christian H. Hansen, at jeg stiger gerne op i redningsbåden, hvem der så end har søsat den.
Hvis flertallet sidder i redningsbåden, ville jeg synes, det var en rigtig god idé.
Christian H. Hansen (DF), 2004-01-21:
Jeg har et lille spørgsmål til hr. Mogens Nørgård Pedersen om fortrinsstilling.
Nu blev de yngre jordbrugere nævnt, og jeg kan forstå, at det bare skal blive ved overvejelserne, men jeg går ud fra, at når man siger det her i dag, har man gjort sig nogle overvejelser om, at nu skal det til at være dåbsattesten, der skal afgøre det.
Det, jeg egentlig godt kunne tænke mig at vide, er, hvilken model man har tænkt sig i Kristendemokraterne.
Skal der stå 1963, 1944 eller 1979 på dåbsattesten?
Det er et simpelt spørgsmål.
Og hvad nu, hvis Kristendemokraterne ikke kommer igennem med det forslag?
Vi har jo kunnet høre af debatten, at den redningsbåd, som hedder fortrinsstillingen, sidder der ganske mange i allerede nu, og er det sådan, at Kristendemokraterne også kommer derop?
Så er den altså ved at sejle den rigtige vej.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Tidligere har jeg udtalt mig om procentregning, men det skal jeg nok lade være med, for man kunne jo komme galt af sted.
Men det er dog sådan, at en vis procentdel af en større kapital er mere i kroner og øre, end den er af en mindre kapital.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-01-21:
De rammer unge landmænd og gamle landmænd ens.
Der er jo ikke nogen forskel på støtteordninger på den måde, at de favoriserer nogle frem for andre.
Og alle har vel i bund og grund ifølge det lovforslag, som ministeren lægger frem, lige muligheder for at erhverve jord, uanset hvor stor, hvor gammel, eller hvor lille man er.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Ja, det er rigtigt, at jeg sagde, at alternativet kunne være, at man overvejede, at yngre landmænd skulle have fortrinsret.
Så lad det være på overvejelsesstadiet.
Det bemærkede jeg også, at du nok havde registreret.
Det er jo sådan i landbruget i dag, at det jo ikke er de frie markedskræfter, der råder, med de støtteordninger, der er.
De støtteordninger, der er, er jo med til at kapitalisere jorden, så på den måde er vi jo nødt til at regulere det og nødt til at styre det.
Det er da klart, at en yngre landmand ikke skal have fortrinsret til jord, hvis han underbyder markedsprisen.
Sådan må det da naturligvis være.
Thor Gunnar Kofoed (V), 2004-01-21:
Kristendemokraterne vil have, at yngre landmænd skal have fortrinsret til at erhverve jord, synes jeg, jeg hørte hr. Mogens Nørgård Pedersen sige.
Det er sådan set en udmærket tanke.
Visionen, ideen er jo o.k., men vil man sætte de frie markedskræfter ud af spil?
Sådan som jeg har viden om, at det normalt foregår, er, at hvis en stor svineproducent ønsker at købe en ejendom hos en ældre landmand, og der også er en ung landmand med, jamen så er det som regel altid den unge landmand, der i sidste ende får lov til at overtage, hvis de byder det samme beløb.
Men hvordan vil man med fortrin sikre, at den yngre landmand altid kan overtage ejendommen, hvis han ikke byder nok eller ikke byder op?
Hvem skal tage det tab?
Så det er meget svært og kompliceret at lave den ordning med, at de yngre landmænd skal have et fortrin, for det koster jo noget.
Mogens Nørgård Pedersen (KD), 2004-01-21:
Jo, men det er jo ikke vores opfattelse, at liv på landet alene har noget med landmænd at gøre.
Det, som vi gerne vil sikre
er, at når ejendommene bliver slået sammen, hvad de jo allerede bliver under nuværende lov, så vil vi sikre, at der også er folk, der bosætter sig på landet, som ikke nødvendigvis har landbrugserhverv som deres hovedbeskæftigelse.
Derfor glæder vi os da også over, at forslaget tager højde for, at der skal være et vist jordtilliggende til de bygninger, der, om jeg så må sige, bliver i overskud.
Men det er dog muligt at have fire ejendomme af en vis størrelse inden for 10 km.
Jens Kirk (V), 2004-01-21:
Er det ikke illusorisk, når vi allerede nu må sige, at hvis vi skal fylde forsamlingshuset, så er det en bonde og ni udflyttere i de gårde, ejendomme og beboelser, der er solgt fra, at så kan de tilsammen fylde forsamlingshuset, og det kan vi ikke ændre på? Så kan jeg ikke lade være med at spørge hr. Morgens
Er det ikke ulogisk, at hvis man nu inden for den radius skulle være så heldig at kunne finde fire herregårde, så skulle de at splittes op?