Kamal Qureshi (SF), 2004-06-04:
Jamen jeg mener sådan set, at jeg jo klart og tydeligt angav, hvad det er for nogle typer personer, som jeg synes jeg vil foretrække som medborgere i det her samfund, og hvad det er for nogle personer, jeg egentlig helst ville undvære.
Derfor synes jeg ikke, det giver nogen mening at sidde og kigge på folks navne, når man får en liste over indfødsretsansøgere, og ud fra deres navne tillægge dem den ene eller den anden type værdigrundlag.
Vi har jo personer i det her Folketing, som mange mennesker opfatter som kernedanske, der er imod eksempelvis vores liberale regler om homoseksuelles rettigheder, som er imod vores forhold til vores internationale forpligtelser og en lang række andre ting.
De bliver jo ikke mindre danske af den grund, at de er imod de her rettigheder.
Så at sige, at fordi man f.eks. ikke ønsker at give homoseksuelle flere rettigheder, ikke arbejder for bedre rettigheder for kvinder eller lignende, er man mindre dansk, vil nok gøre, at der vil være personer i det her Folketing, som jeg tror vil føle sig stødt, og derfor vil jeg i hvert fald ikke sætte spørgsmålstegn ved deres danskhed.
Det er jo en diskussion, hvor jeg tror, at i hvert fald hovedparten ikke er i tvivl om, hvor SF står.
Men jeg vil meget gerne, når nu vi har haft den her diskussion om de stillede krav, også prøve at fremlægge noget af det, jeg i hvert fald har indhentet fra nogle af de sproglærere, der underviser, og som er med til at lave de her sprogtest, som udlændinge skal bestå for at kunne søge om statsborgerskab.
En af de lærere, som har skrevet tilbage til mig, udtaler, at hun slet ikke er i tvivl om, at rigtig mange danskere også vil - i gåseøjne - dumpe på de opgaver, som der er til den skriftlige del af eksamenerne, og hun anfører, at hun mener, at det næsten kræver, at ansøgerne har en gymnasieuddannelse eller lignende for at kunne klare sig igennem disse prøver.
Så nævner hun yderligere en kurdisk kvinde, som oprindelig er analfabet, som startede på sprogskole for 7 år siden og siden har knoklet for at kunne lære så meget dansk, at hun kunne bestå de danskprøver, som kunne kvalificere
hende til at søge indfødsret efter de gældende regler.
Der er ikke nogen tvivl om, at det problem, som Dansk Folkeparti i dag sidder med, rent faktisk er, at vi har rigtig, rigtig mange nye borgere i det her land, som virkelig knokler, arbejder og gør alt, hvad de kan, for at kunne fungere som ligeværdige borgere i det her samfund, og det mindste, jeg synes man kunne give dem, er i hvert fald en mulighed for at kunne få et statsborgerskab, sådan at de også har mulighed for at bruge deres demokratiske rettigheder i det samfund, som de er en del af.
Selvfølgelig opstår problemet hos Dansk Folkeparti i det øjeblik, at selv om man sætter kravene højere og højere op, opfylder folk dem stadig væk.
Folk består stadig væk de svære prøver, de svære test, man udsætter dem for, for at de kan vise, at de er kvalificerede til at blive fuldgyldige borgere i det her samfund.
På den måde er det jo selvfølgelig i vores øjne en meget glædelig udvikling, for det viser med al tydelighed, at de mange mennesker, der i Danmark får indfødsret, er kvalificerede og fuldgyldige borgere og burde få statsborgerskab, sådan som vi har sagt i lang tid, men også, at hele diskussionen om, at de her personer, som har fået indfødsret, ikke burde have fået det, er fuldstændig ude af proportioner.
Dansk Folkeparti anfører ofte, at de synes, at det er et særligt problem, at de folk, der søger statsborgerskab, har en bestemt etnisk baggrund, og det kunne jeg forstå at også fru Else Theill Sørensen syntes har været et problem, men hun syntes ikke, at det er et problem, at de, der oprindelig kom hertil, så søger.
Der vil jeg i hvert fald gerne sige for vores vedkommende, at vi helt klart mener, at vi til enhver tid vil foretrække en demokratisk indstillet sygeplejerske
eksempelvis fra Iran som borger i det her samfund frem for en kristen fundamentalistisk antidemokrat fra USA
, hvis det handler om det. For os er det afgørende egentlig ikke folks etnicitet eller religion, men i højere grad, at det er nogle mennesker, der har ønske om at deltage og at bruge deres demokratiske rettigheder i det her samfund og ønske om at kunne bidrage til det fællesskab, som vi alle sammen er en del af.
Af den grund vil vi selvfølgelig gerne støtte muligheden for, at de få personer, der er på det her indfødsretslovforslag, får mulighed for at få indfødsret.