runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Nu er det jo ikke mere end højst 2 måneder siden, at jeg gik ud og sagde højt, at jeg syntes egentlig på vegne af Det Radikale Venstre, at man skulle lave et midlertidigt stop for udvidelse og nyetablering af svinefarme.
sidste år
Det skyldtes naturligvis, at den radikale hovedbestyrelse så fjernsyn, og det skyldtes også, at vi gennem lang, lang tid har fået utallige henvendelser fra borgere, der følger sig generet specielt af den øgede svineproduktion. Jeg kan sagtens forstå SF's forslag, men jeg er på den anden side enig med ministeren i, at det er rigtigt at afvente Wilhjelmudvalgets rapport, der kommer her til august måned.
Jeg mener, at jeg har medvirket til i hvert fald på regeringsplan eller i forhold til miljøministeren at få flyttet nogle ting i forhold til, at udmeldingen om det midlertidige stop, som vi kom med, måske har været medvirkende til, at man i hvert fald fik taget hul på problemet, og i løbet af nogle dage, har jeg forstået, vil det blive offentliggjort og sendt ud til de berørte amter og kommuner, der laver de her godkendelser.
På længere sigt mener jeg egentlig, at man bør tage meget alvorligt fat, altså i virkeligheden mere alvorligt end det, vi gør nu, på de belastninger her.
Jeg har en idé om, eller jeg mener simpelt hen, at de belastninger, som vi i dag lægger på naturen, på eller anden måde skal hegnes ind sådan, at de hører op.
Og det kan jo godt betyde en eller anden form for grænse for vækst, som jeg ikke i dag kan sige noget om.
Jeg mener også, at man egentlig burde lave en strategi for, hvordan landbrug og miljø kan leve side om side, så vi både kan have landbruget og også kan have et ordentligt miljø.
Jeg vil foreslå, og det ved jeg at andre er med på,
at man allerede nu begynder at kigge på ikke bare det her, men får nedsat et udvalg, en arbejdsgruppe eller et eller andet med de interessenter, der skal være med, som kan danne grundlag for at se på bl.a. kvælstofudledningen, ikke kun ammoniak, men altså også kvælstof, for jeg tror, at det bliver sådan, at vi på et eller andet tidspunkt får en vandmiljøplan III, og det er jo så efter 2002.
heller ikke, at hr. Jørn Jespersen havde regnet med, at forslaget blev vedtaget i den form, det ligger her, at jeg synes, at de åbninger, der er kommet fra miljøministeren, er sådan, at vi ved, at vi står over for et stort problem.
Vi er også villige til at finde en løsning på det.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-02-22:
Når man ser sådan et beslutningsforslag, og der står »stop« i overskriften, så studser man jo lidt.
Så begynder man at kigge efter, hvem der har fremsat det.
Og derfor skal der da rettes en tak til regeringen i dag, fordi man ikke er med til at fremsætte forslag, som nulstiller nogle ting, som der faktisk er godt gang i i dag.
Også tak til miljøministeren, som har sagt herfra i dag, at han ikke ønsker at nulstille udvidelsen.
For der ligger jo en lovgivning i dag, og på nuværende tidspunkt skal dyreenheder og harmonikrav passe sammen.
Det skal det helt sikkert.
Og vi har jo allerede set, at de svineproducenter, som har produceret flere grise, end harmonikravene tillader, følges nøje.
Vi har en eksportvare af så god kvalitet, at den virkelig er efterspurgt.
Men det er helt sikkert, at det ikke lige er griseproduktionen, men også affaldet, som skal diskuteres i den her sag.
Og der er vi måske lidt bagefter her i Danmark.
Men der spekuleres jo meget, meget stærkt på gylleseparering, og det kunne måske blive en eksportvare.
Jeg tror, at fremtiden tegner i den retning, at vi både kan eksportere og få valuta for svinekødet og måske også for gyllen.
Men der skal tages initiativer.
Det bliver der taget i dag.
Vi i Dansk Folkeparti følger nøje, meget nøje, den udvikling, som er inden for gylleseparering, som kan afhjælpe utrolig mange ting og gøre miljøet bedre.
Men som sagt, vi vil ikke være med fra Dansk Folkeparti til på nogen måde at stoppe det her.
Vi vil slet ikke være med til at køre en hetz mod landbrugets initiativer.
Og som det er allerede er sagt: Harmonikravene bliver overholdt, og det er selvfølgelig vigtigt for os.
Men så længe man følger lovgivningen, og så længe det, som det allerede er sagt, er i god gænge, skal vi ikke være med til at stoppe på nogen områder.
Vibeke Peschardt (RV), 2001-02-22:
Til hr. Søren Kolstrup: Der er jo en risiko for, at når man melder så bastant ud, som jeg har gjort det i denne sag, om et midlertidigt stop for udbygning af svinefarme, at man så ikke når sit fuldstændige, totale mål.
Det nåede jeg jo heller ikke her.
Det er slet ikke sikkert, at min udmelding på det punkt har flyttet nogen som helst.
Det har jeg faktisk ikke talt med nogen om, men det kunne jo godt være, at det var med til at skubbe til nogle beslutninger, som ellers ikke var blevet taget.
Jeg skal ikke gå ud og tage æren for noget, slet ikke.
Det var ikke det, der var min hensigt, men bare at sige, at vi jo altså også er regeringssamarbejdspartnere på det her felt, og vi retter os for det meste efter hinanden.
Omkring udbygningerne, der sker nu: Det er klart, at de sker med rivende hast, hvis det kan lade sig gøre, for svinepriserne går op og op, og svinenes antal vil derfor stige, det er der ingen tvivl om.
Jeg er også klar over, at befolkningen rundtomkring ikke bryder sig om det, men der kommer altså, jeg ved ikke, om det er i morgen eller en af dagene, et regelsæt til amterne, som er, har jeg hørt, en væsentlig opstramning på det her.
Henning Grove (KF), 2001-02-22:
Hver gang han kommer i klemme, begynder han på noget helt andet og noget helt tredje.
Det, det drejer sig om, er: Selvfølgelig skal gyllebeholderne være i orden, og jeg har forstået på den diskussion, der har været her, og også på miljøministerens holdning, at der er sendt besked ud til kommunerne: Nu skal der strammes op på det område.
Godt, så løser vi det.
Derefter: Hvor lang tid tager det at lave den dér biologiske bæredygtighed?
Ja, hvis man har troen på, at hvis der kommer en rapport i august, september måned, så er det på plads en måned efter, så vurderer jeg ikke Folketingets arbejde så hurtigt.
Det er sjældent, jeg har set noget arbejde gå så hurtigt.
Men SF har troen på det.
Men det er jo kun, fordi de ikke vil være ved, at det her kommer til at tage længere tid sådan at stoppe.
Jeg vil sige dertil, at der har været - og det beklager vel alle - kommuner, der ikke har opfyldt deres tilsynspligt med gyllebeholderne.
Det er vel deri, at man kan se nogle af de problemer.
Det er jo ikke lovgivningens skyld, det er så et tilsynsproblem.
Men det er ikke amtet, der har ansvaret på det område.
Det, jeg talte om, var VVM-godkendelser og udbygning, og det er udbygning, vi taler om her.
Vi taler jo ikke om det andet, går jeg ud fra, og skal der strammes op på dét, så er det lovgivning, så er det ikke et totalt stop.
For der sker jo noget i øjeblikket.
Der bliver jo hverken mere eller mindre af det her, hvis vi ikke får kommunerne til at opfylde deres pligt.
Og så kan jeg forhåbentlig få et svar på: Det her stop, er det for 3 år, 5 år, eller hvor lang tid regner SF med, at det her skal vare, hvis det blev vedtaget?
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Jeg kan forstå på hr. Grove, dels at han mener, at lovgivningen er på plads, og at man har fuldstændig styr på det i Viborg Amtsråd, og dels at der foregår en nøje vurdering ved hver enkelt ansøgning, og det har der gjort længe og altid, og det går fint i Viborg Amt.
Vil hr. Grove så ikke forklare, hvordan det kan være, at størsteparten af de arealer i Danmark, som overskrider tålegrænserne for ammoniak via luften allermest - det er de lilla felter i rapporten fra DMU og Danmarks Jordbundsforskning - ligger i Viborg Amt?
Det er faktisk dér, man har den mest massive overskridelse af tålegrænserne og dermed den mest massive ødelæggelse af miljøet generelt, af skove og højmoser og specielt af følsomme naturområder.
Hvordan kan det være, at det er i Viborg Amt, når det går så godt?
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Ja, det var jo interessant, det sidste svar, for nu forstod jeg, at hr. Henning Grove skiftede argumentation.
Altså vi skal ind i selve lovgivningen og lave lovændringsforslag.
Men så må vi jo tale med hr. Henning Grove om, hvordan vi så kan gribe problemerne an.
Henning Grove (KF), 2001-02-22:
Folketinget har en opgave, og den har vi udført med planlovgivningen, vi har udført den med vandmiljøplanen osv. Når vi lægger de overordnede retningslinjer, og det skulle vi jo helst gøre så fornuftigt, at det har betydning for hele landet, så er det op til de administrative myndigheder og heriblandt amtsrådet at varetage de retningslinjer, og det gør de meget fornuftigt.
Jeg skal ikke blande mig i, hvad der sker på Sjælland, for jeg har ikke været ude i de sjællandske amter og se, hvordan det er dér.
Når Mors blev nævnt, så var det ikke mig, der startede med at nævne Mors, det var hr. Kolstrup, der gjorde sig klog på, hvad der skete på Mors.
Og så siger jeg: Jamen dér kender jeg i hvert fald forholdene, og de bliver administreret fuldstændig efter den lovgivning, der er her.
Hvis man er utilfreds med lovgivningen, så må man ændre den lovgivning, så er det dét, det drejer sig om.
Det her er ikke at ændre en lovgivning, det er lave et totalt stop, der ville være ødelæggende, også for de amter, der laver et stort stykke VVM-arbejde.
Det er jo dét, man er ude i.
Hvis man vil have ændret vandmiljøloven osv., fint, det tilkommer os herovre, men så længe lovgivningen er der, så er det fuldstændig meningsløst at komme med sådan et totalt stop, som er ødelæggende for de landmænd, der handler i god tro efter en lovgivning.
De holder sig til lovgivningen, amterne holder sig til lovgivningen, og så kommer man med sådan et forslag: Stop det hele!
Vent 2, 3, 5 år, så kan det være, vi finder ud af noget herovre.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Jeg skal ikke blande mig i hr. Groves nære forhold til Mors og indsigten dér, men hvis vi taler på landsplan, og vi taler om principper, er det så korrekt opfattet, sådan forstod jeg hr. Henning Grove, at de problemer, der er der, udelukkende skal varetages af den decentrale myndighed med fare for at gentage de ulykker, som vi har oplevet?
Er det korrekt opfattet, at hvad myndighederne siger på på Fyn, på Sjælland - jeg tænker på de dele af Sjælland, hvor man udbygger kraftigt for øjeblikket - skal vi absolut ikke blande os i, men vi skal lade to og fem være lige og så acceptere, at nye tålegrænser overskrides?
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Ja, det er jo pudsigt nok, at det ene øjeblik mener Det Konservative Folkeparti ikke, at Folketinget skal blande sig i noget som helst med landets miljø og natur; det ligger fint hos de decentrale myndigheder.
Når man så spørger, hvorfor det er gået helt galt i Viborg Amt,
er det lige pludselig kommunernes skyld. Det er den mest decentrale myndighed, vi har.
Mon ikke Det Konservative Folkeparti på et eller andet tidspunkt kunne afklare, hvordan deres syn på det centrale kontra det decentrale var?
Det ville da i hvert fald skabe en vis gennemgående linje i argumentationen.
Hvis kommunerne har været så dårlige til at sikre gennem 12-13 år, at der var låg på gyllebeholderne, hvorfor er der så stor tiltro til, at man via den generelle lovgivning kan håndtere udvidelser og nyplaceringer?
Det forstår jeg simpelt hen ikke; det er der ikke logik i.
Men jeg vil gerne svare på, hvor længe stoppet efter SF's opfattelse skal vare.
Det skal vare, indtil Vandmiljøplan II er midtvejsevalueret, og det sker formentlig relativt snart.
Det skal vare, indtil der er en ammoniakhandlingsplan på plads; jeg går også ud fra, at det er miljøministerens agt, at det sker på denne her side af sommerferien, og så skal det afvente, at der foreligger en vedtagen plan for biologisk mangfoldighed som opfølgning på Wilhjelmudvalgets arbejde.
Og det skal ifølge vores opfattelse meget gerne ske meget hurtigt efter, at udvalget aflægger rapport i august.
Men jeg kan forstå på Det Konservative Folkeparti, at man har en forventning om, at det varer 2, 3, 4, 5 år, før Wilhjelmudvalgets arbejde skal følges op.
Og jeg synes da, det er trist, at det skal vare så længe.
Margot Torp (S), 2001-02-22:
Det er måske lidt i forlængelse af fru Peschardts bemærkning.
Jeg vil gerne spørge fru Henriette Kjær: Hvor er det mere præcist, at de nugældende regler og bestemmelser ikke slår til i forhold til det, man gerne vil med det her beslutningsforslag?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Nu er traditionen jo ofte sådan, at når man læser en andens ordførertale op, så går man ikke i en debat, men den kan selvfølgelig være skrevet med så skarp en pen, og man kan komme med så mange udfald, at man ligefrem selv inviterer til en debat.
Det synes jeg måske man kunne have ladet være med, hvis man ikke havde tænkt sig at være til stede, når vi diskuterer dem.
Men jeg vil hertil gerne sige to ting.
Det første, jeg vil spørge den socialdemokratiske ordfører om,
er, at jeg forstår, at det altså omkring regelforenkling har været svært at finde nye eksempler.
Det kan jo så kun forstås sådan, at hvis Socialdemokratiet bliver præsenteret for nye eksempler, så er man villig til at støtte forslaget, ellers ville man vel næppe have brugt så megen tid på lige at fremføre det.
Som punkt 2 vil jeg gerne sige omkring landzonetilladelse, at nu er det jo sådan, at man sagtens kan fremdrage, hvor mange der får medhold og ikke medhold.
Det er jo fuldkommen uinteressant, og det vidner jo om, at den, der har skrevet talen, ikke kender de faktuelle forhold på det her område, for så ville man have interesseret sig for, hvor mange af dem, der får afslag, som får at vide længe før, at de slet ikke får en landzonetilladelse til et eller andet byggeri.
Det er jo kun, når man går ind og klager, at man diskuterer.
Jeg vil bede om, at vi får svar på de to ting.
Margot Torp (S), 2001-02-22:
Er det helt forbigået fru Henriette Kjærs opmærksomhed, at der faktisk er blevet udsendt en vejledning til kommunerne om de her ting lige før jul?
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Jeg håber da meget, at miljø- og energiministeren vil svare på mit spørgsmål: Hvis man nu får en konkret sag, og det tror jeg at man gør, hvor der bliver ansøgt om udvidelse af en eksisterende produktion, som ligger inden for 300-m-grænsen, og man derfor er nødt til at sige, at det går altså ikke, du generer naboer med din produktion, det kan du ikke få lov til, og vi samtidig har en situation, hvor en udflytning af en gyllebeholder til det åbne land af hensyn til landskabelige værdier, måske også følsomme naturområder, heller ikke kan lade sig gøre, vil det så være sådan, at man kan sige nej til udvidelsen på det grundlag?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Jeg vil sådan set bare takke ministeren for hans besvarelse og så sige til den debat, der har været her i Folketingssalen: Nu må der ikke herske den vildfarelse, at det efter lovgivningen i dag er muligt for en landmand at placere sin gyllebeholder ude på markerne.
Det er det ikke.
Efter lovgivningen er det som udgangspunkt tæt ved bygninger, den skal placeres.
Det har han ret til efter lovgivningen.
Det kan han få ja eller nej til.
Jeg vil gerne vælge den positive linje, at jeg sporer, at ministeren alligevel her vil prøve, set i lyset af den interesse, som jeg også har noteret mig miljø- og energiministeren har for landsbyerne, på at lave en ordning sådan, at det vil der i højere grad vil være mulighed for, og selv om vi måske kan synes, at det er for lidt, så er det bedre end intet.
Derfor vil jeg vælge den positive linje i forhold til det, som miljø- og energiministeren har sagt, og vi vil følge det nøje, når de papirer kommer ud, og så får vi jo mulighed for også at diskutere det i udvalget.
Søren Kolstrup (EL), 2001-02-22:
Man kan jo sådan både blive i godt humør og i dårligt humør under denne her debat.
Det er sådan lidt afhængigt af, hvad vi fokuserer på.
Men pludselig lyder det til, at nu skal der finde nogle lempelser sted i det åbne land, og derfor er det jo da meget vigtigt, at vi meget åbent får erklæret, hvad de nye kriterier, der skal sættes op, er.
Er det i forhold til det landskabelige, er det i forhold til miljøet, vi skal se lidt mere igennem fingre med det, fordi vi ikke kan have alle de her gyllebeholdere i landsbyerne?
Det er da meget vigtigt at få præciseret, hvor lempelsen eventuelt skal finde sted.
Svend Auken (S), 2001-02-22:
Hvis der er tale om - nu svarer jeg præcis på det, hr. Jørn Jespersen spørger om - en udvidelse af produktionen, og at den ikke kan ske uden til stor skade for natur og miljø, så har amterne mulighed for at sige nej, hvis det er sådan, at der kræves et regionplantillæg, altså at det er undergivet VVM-vurdering, og jeg har sagt i dag, at VVM-vurderingen omfatter alle udvidelser til op over 250 dyreenheder og kan omfatte udvidelser under 250 dyreenheder, hvis der tale om en særlig belastning af miljøet.
Og en af de situationer, hvor der er tale om en særlig belastning af miljøet, er efter min opfattelse de sårbare naturområder.
Det er det, jeg vil prøve at præcisere og dermed give et værktøj til, at man kan sige nej.
Det er én ting, nemlig en udvidelse af produktionen, men det er også der, realiteten ligger. En anden ting er konkret placering af en bygningsmasse, og der kommer nogle andre hensyn ind i billedet.
Det kan eksempelvis være, at man har en gylletank liggende inde, man har problemer med naboerne osv., folk er utilfredse, men det er fuldt lovligt, at den ligger der.
Så vil man gerne for at have lidt mindre ballade med naboerne flytte den ud.
Det skal man søge om, og der kan siges nej, hvis det ikke er erhvervsmæssigt nødvendigt, der kan siges nej, hvis det ikke er, om jeg så må sige, foreneligt med landskabelige eller naturmæssige hensyn. Det her regelsæt er meget, meget kompliceret, for vi har et regelsæt, der går på vurdering af hensyn til miljøet, VVM, efterfølgende regionplantillæg osv., og så zonelovtilladelse, altså tilladelse efter zoneloven.
Vi skal altså prøve at holde de her ting adskilt.
Det er imidlertid vigtigt, at vi ikke holder dem så adskilt, at vi ikke i den konkrete situation har de nødvendige værktøjer til på den ene side at beskytte natur og miljø og på den anden at undgå at chikanere landmændene.
Der er jo altså ingen, der vil beskytte det danske landskab og den danske natur gennem chikane.
skal have nogle værktøjer, så man kan, om man så må sige, træffe en reel beslutning.
Det er altså det, der ligger i det.
Jeg har ikke lagt op til lempelser - sagt til hr. Søren Kolstrup - jeg har sagt, at en af konsekvenserne af, at vi ønsker at beskytte landsbyerne, er, at nogle af de anlæg, der i dag bliver placeret tæt på landsbyerne, i fremtiden efter fornuftig afvejning af de forskellige hensyn og ansøgning og vilkår, og hvad ved jeg, vil blive placeret i det åbne land.
Det er en af konsekvenserne.
Det er det, hr. Hans Christian Schmidt har spurgt om.
Det er ikke en lempelse, det er en konsekvens af reglerne.
Margot Torp (S), 2001-02-22:
Jeg må sige til hr. Hans Christian Schmidt, at det er faktisk først ved den afsluttende bemærkning her, at jeg virkelig forstår, at anstødsstenen ved de nuværende regler er, at man skal søge, når man vil lægge en gyllebeholder i det åbne land.
Jørn Jespersen (SF), 2001-02-22:
Vi bliver jo nødt til at sige til miljø- og energiministeren, at sagen jo ikke er løst ved, at man via VVM-procedure kan stille krav til besætninger med over 250 dyreenheder, for utrolig mange af de ansøgninger, der ligger i øjeblikket, er af en eller anden grund, som man jo kan spekulere over, på 249 dyreenheder.
Derfor vil jeg gerne præcisere mit spørgsmål:
Hvis nu man har en udvidelse, der ligger inden for 300-m-grænsen på 249 dyreenheder i alt, som derfor ikke automatisk hører under VVM, kunne man så forestille sig, at man siger nej, fordi den ligger inden for 300-m-grænsen og ikke kan udvides uden at genere naboerne, og at man samtidig, når der så kommer en ansøgning om at placere gyllebeholderen ude i det åbne land, også siger nej til det, fordi det truer landskabelige værdier?
Dermed har man altså en situation, hvor landbrugets krav på under alle omstændigheder at kunne opføre bygninger, hvis det er erhvervsmæssigt nødvendigt, i den situation, jeg har beskrevet, ikke kommer til fuld udfoldelse.
Er det rigtigt forstået, at sådan har miljø- og energiministeren sikret, at de nye regler er?
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Jeg vil bare lige svare fru Margot Torp på hendes spørgsmål.
Der står i beslutningsforslaget nr. B 86 på forsiden, 2. spalte: »I forbindelse med placeringen ude på markerne skal der kunne stilles krav om afskærmende beplantning og om en hensigtsmæssig placering i forhold til markdriften på den pågældende ejendom, ligesom der skal tages landskabelige hensyn.«
Det vil så sige, at det jo selvfølgelig helt klart er
amterne, som, når de giver den tilladelse til, at man kan få lov at stille dem derude, skal kunne stille de krav.
Men det, der er anderledes i det her forslag, er, at i den nuværende lovgivning står der, at som udgangspunkt skal de ligge ved gårdene.
Her bliver der nu mulighed for, at man kan lægge dem ude på markerne, hvis altså man lever op til de krav, der stilles af amtet, og det er nyt.
Hans Christian Schmidt (V), 2001-02-22:
Til den første kommentar vil jeg bare sige, at hvis det var tilfældet, så kunne man jo bare have læst det op i stedet for, så havde det jo været fint.
Men når man holder en tale, hvori indgår en lang række af spørgsmål, og man skoser forslagsstillerne, så kan man da ikke forlange, at man ikke kommer ud i en debat.
Så vil jeg bare nødt til at sige omkring det her med landzonetilladelse, at man tager fejl.
Det er sådan i lovgivningen, at nogle får og nogle ikke får, og man klager som hovedregel jo ikke over afgørelserne.
Det er der kun ganske få der gør.
Så hvis man derfor havde et lovforslag, man havde et sæt spilleregler, som gav en mulighed for det, så ville man selvfølgelig benytte sig af det.
Jeg skal nok komme tilbage med kommentarerne generelt, også til ministerens bemærkninger, men jeg synes bare, at når man rejser så mange spørgsmål i en ordførertale, så må man forvente, at man så kommer i en debat om den.
Svend Auken (S), 2001-02-22:
Jeg har svaret meget, meget indgående på hr. Hans Christian Schmidts forslag, og jeg har gjort opmærksom på to forhold.
Det ene er, at det forslag, der nu fremsættes, er unødvendigt, fordi der allerede i dag for inden for lovgivningen er mulighed at imødekomme de ønsker, han nævner.
Det andet forhold, jeg har gjort opmærksom på, er, at der naturligvis er en konsekvens af, at vi nu har indført 300 m-begrænsning, og det vil betyde, at der vil blive sagt ja i en række situationer, hvor der måske tidligere ville være blevet sagt nej.
Men samtidig har jeg understreget, at vi i stigende grad er blevet opmærksom på hensynet til de sårbare naturområder, og at der vil blive en skrappere praksis med hensyn til placering i sårbare naturområder eller i nærheden af sårbare naturområder.
Derfor synes jeg, det vil være lidt svært at svare helt på spørgsmålet, om det bliver lettere eller ej.
Konsekvensen af 300 m-båndet er, at der vil blive placeret flere af den slags anlæg i det åbne land, og derfor er det utrolig vigtigt, at man tænker sig godt om, hvor man så placerer dem henne, og det er dér, hvor det nuværende system faktisk gør det muligt, at man kan stille nogle vilkår op, sådan at man sikrer, at man finder den rigtige placering, og det sker selvfølgelig i samarbejde med landmanden.
Men konsekvensen af det, vi har lavet med 300 m-båndet er naturligvis, at der vil blive placeret flere anlæg i det åbne land. Nu har jeg svaret, men jeg frygter, at hver gang jeg så svarer, får jeg bare hr. Hans Christian Schmidt op en gang til og sige, at nu vil han have svar på en hel masse andre spørgsmål. Vi har brugt meget tid på den her sag.
Reglerne
kommer ud i løbet af meget kort tid, og jeg beder så mindeligt om, at man nu ikke betragter det som mangel på venskab, at jeg ikke svarer på de næste spørgsmål, der kommer.
Svend Aage Fauerholdt (DF), 2001-02-22:
Ja, efter hr. Ebbe Kalnæs' indlæg lyder det, som om vi er enige langt hen ad vejen.
Men med hensyn til bemærkningen om, at det bliver behandlet i kommunalbestyrelsen og videresendt til amtet og så overladt til embedsmændene, der vil jeg gerne forklare hr. Ebbe Kalnæs, at hvis der bare er ét vågent amtsrådsmedlem, kan vi ikke komme der, for sagen behandles politisk.