Lars Løkke Rasmussen (V), 2002-03-12:
Som statsministeren lige har sagt, er der nu igangsat fire forskellige undersøgelser af forholdene i Farum Kommune: politiets efterforskning, Tilsynsrådets undersøgelse, mit eget ministeriums undersøgelse af Farum Kommunes økonomi samt den undersøgelse, kommunen selv har iværksat.
Det er derfor svært på nuværende tidspunkt at udtale sig om årsagerne til, hvorfor situationen er, som den er i Farum Kommune.
Jeg tror ikke, at der er nogen nu, hvor undersøgelserne er fuld gang, og hvor det endnu ikke er klarlagt, hvad der er gået galt, der kan udtale sig om, hvorfor tingene er gået galt. For så vidt angår
Farum Kommunes økonomi,
har jeg som bekendt den 19. februar i år sat kommunen under administration.
Farum Kommunes økonomi er således genstand for en intensiv granskning fra Indenrigs- og Sundhedsministeriets side.
i gang med at belyse status for kommunens økonomi og ikke mindst forudsætninger for de kommende års økonomi, der samlet kan danne baggrund for en genopretningsplan.
Ministeriet har den 19. februar 2002 stillet kommunen en række spørgsmål som led i undersøgelsen af kommunens økonomi, spørgsmål, som kommunen har besvaret på et møde i ministeriet
den 7. marts, og i forbindelse hermed har ministeriet stillet en række supplerende spørgsmål, som kommunen skal besvare i slutningen af denne uge. Vi er altså i en opklarende fase, der drejer sig om præcist at kortlægge kommunens økonomi.
Herefter skal der så sammen med Farum Kommune udarbejdes en genopretningsplan, der kan sikre en balanceret udvikling i kommunens økonomi og sikre, at kommunen kan overholde de krav, der gælder for en kommunes likviditet. Med andre ord er det på nuværende tidspunkt for tidligt at udtale sig meget præcist om årsagerne til, at den økonomiske situation i kommunen er dårlig, men at den er dårlig kan dog slås fast, uanset at det nærmere omfang af problemerne ikke er fuldt opklaret endnu. Nogle ganske få nøgletal for kommunen kan illustrere problemernes omfang: En aktuel kassebeholdning pr. 28. februar på minus 596 mio. kr., når kassekreditlånene er regnet fra, og en kassebeholdning opgjort efter den såkaldte kassekreditregel er på minus 245 mio. kr. samme dag.
Det er dog klart, at en af hovedårsagerne er det forholdsvis banale, men ikke desto mindre meget uheldige forhold, at kommunen især i de seneste år har haft et løbende forbrug, som har været højere end de langsigtede indtægter.
Et overforbrug i forhold til indtægterne kan en kommune jo godt have i en periode, såfremt den har en kassebeholdning at tære på, men i Farum Kommunes tilfælde er finansieringen på det seneste sket via kassekreditten og via optagelse af kassekreditlignende lån.
Det strider mod lånereglerne, og det er jo også baggrunden for, at ministeriet har grebet ind.
En del af problemet kan henføres til, at Farum Kommune har forpligtet sig til store løbende ydelser i de kommende år, bl.a. vedrørende nogle store nybyggerier i kommunen.
Endelig spiller muligvis nogle forhold ind, hvor det er vanskeligt at afgøre, om kommunen bare har været uheldig, eller om den har været bevidst urealistisk, herunder haft alt, alt for optimistiske skøn over ejendomssalg og betalingstidspunkterne herfor, sociale udgifter, som er blevet undervurderet m.v. Som allerede sagt skal kortlægningen af kommunens økonomi føre til, at Farum Kommune iværksætter en række initiativer, der kan sikre en balanceret udvikling i kommunens økonomi.
En vigtig brik i det spil, en vigtig faktor i kortlægningen af omfanget af behovet for genopretning bliver spørgsmålet om, hvorvidt Farum Kommune skal deponere et større beløb i forbindelse med aftalerne med FIH om Farum Arena og Farum Park.
Den 28. februar har Tilsynsrådet anmodet om, at kommunen inden 1 måned efterlever Tilsynsrådets afgørelse om deponering, ellers vil Tilsynsrådet tage stilling til, om der er grundlag for at anvende sanktioner over for de ansvarlige byrådsmedlemmer.
Den sag kan jeg ikke kommentere nærmere her i dag, da ministeriet er ankeinstans i sagen, hvis kommunen anker.
Efter mine oplysninger har Indenrigs- og Sundhedsministeriet endnu ikke modtaget nogen anke, men borgmesteren har dog på et møde i ministeriet den 7. marts oplyst, at spørgsmålet om anke vil blive behandlet på et byrådsmøde netop i dag, og at byrådet formentlig vil anke afgørelsen. Om der i forbindelse med Farum Kommunes øvrige dispositioner er overtrådt gældende love og regler, dvs. også fraset den overtrædelse af den såkaldte kassekreditregel i lånebekendtgørelsen, som jeg allerede har nævnt, og hvilke overtrædelser, der i givet fald er tale om, skal de andre igangværende undersøgelser afdække.
Hvad udfaldet af disse undersøgelser vil blive, om Farum Kommune har overtrådt eller ikke har overtrådt gældende love
og regler,
er det jo af to grunde for tidligt at sige noget om på nuværende tidspunkt.
For det første undersøger politiet, om der er sket eller sker overtrædelser af bestemmelserne i straffeloven.
Justitsministeriet har oplyst, at der for tiden foregår en politimæssig undersøgelse af forholdene i Farum Kommune, en undersøgelse, der blev indledt af politimesteren i Hillerød, og sagen er efterfølgende overtaget af Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet.
Undersøgelsen har til formål
at klarlægge de nærmere omstændigheder i sagen med henblik på at kunne vurdere, om der er regler, der er overtrådt, og om der i givet fald er grundlag for at gøre et strafferetligt ansvar gældende. Der forestår en omfattende efterforskning, bl.a. med
udgangspunkt i det materiale, som er beslaglagt i forbindelse
med politiets ransagninger
, og jeg har fået oplyst, at det på nuværende tidspunkt ikke er muligt at sige noget præcist om, hvornår efterforskningen vil være afsluttet, men at Statsadvokaten for Særlig Økonomisk Kriminalitet gør alt, hvad der er muligt for at fremskynde efterforskningen, sådan som statsministeren også nævnte det. Af interesse i denne sammenhæng er også, at Justitsministeriet har oplyst, at politiet i nødvendigt og relevant omfang vil være berettiget og efter anmodning forpligtet til at videregive oplysninger, der fremkommer i forbindelse med den politimæssige efterforskning, til Tilsynsrådet.
Herudover undersøger Tilsynsrådet for Frederiksborg Amt for tiden, om Farum Kommune har handlet i strid med de regler, der gælder for offentlige myndigheder, og om der er grundlag for at anvende de sanktioner, der er nævnt i den kommunale styrelseslov.
Også denne undersøgelse er i fuld gang.
Tilsynsrådet har bedt om at blive holdt løbende orienteret hver fjortende dag, dvs. første gang i overmorgen, og Tilsynsrådet har gjort opmærksom på, at de ansvarlige medlemmer af byrådet kan risikere tvangsbøder, hvis fristen ikke overholdes.
Tilsynsrådet har i den forbindelse stillet en lang række
spørgsmål til kommunen om undersøgelsens karakter og omfang.
Tilsynsrådet har også påbegyndt en undersøgelse af en række uregelmæssigheder i Farum Kommune, som har været nævnt i dagspressen.
Tilsynsrådet har bl.a. påbegyndt en undersøgelse
af de nærmere omstændigheder i forbindelse med Farum Kommunes optagelse af to lån på henholdsvis 250 mio. og på 200 mio. kr. og af udbetalingen af 8,75 mio.kr. til entreprenør Kay Wilhelmsen. Den 28. februar 2002 fulgte Tilsynsrådet en tidligere reaktion på, at Farum Kommunes regnskab for år 2000 har givet kommunens revision anledning til en række kritiske bemærkninger, op.
Revisionen har bl.a. kritiseret, at kommunens budget for år 2000 ikke i tilstrækkelig grad kan anvendes som styringsredskab i forhold til kommunens aktiviteter.
Revisionen har påpeget, at der er forbrugt væsentlige beløb, uagtet at den fornødne bevillingsmæssige dækning ikke har været til stede.
Også på dette punkt har Tilsynsrådet givet byrådet en svarfrist til i overmorgen samt oplyst om Tilsynsrådets adgang til at anvende bl.a. tvangsbøder, hvis ikke byrådet besvarer Tilsynsrådets henvendelse.
På baggrund af dette møde har Tilsynsrådet, bl.a. i lyset af en række artikler i B.T. den 5. marts, påbegyndt en undersøgelse af, dels om entreprenør Michael Henriksen af borgmesteren reelt har fået en blankocheck fra skatteborgerne i Farum i forbindelse med igangsætning af oprydningsarbejde
på den forurenede Rørmosegaardgrund, dels om borgmester Peter Brixtofte med en købspris for Rørmosegaard på 32,5 mio. kr. bevidst har betalt for meget for grunden, idet han vidste, at den var forurenet eller kunne være det. I brev af samme dato, altså den 8. marts, har Tilsynsrådet endvidere meddelt Farum Byråd, at Tilsynsrådet har genoptaget sagen vedrørende Farum Kommunes tilladelse til byggeri af en Metax-tankstation i Farum.
Det er en sag, som Indenrigs- og Sundhedsministeriet den 6. marts 2002 har anmodet Tilsynsrådet om at genoptage.
Tilsynsrådet følger altså løbende udviklingen i Farumsagen for at sikre, at også de uregelmæssigheder, som efterfølgende kommer frem i dagspressen, bliver undersøgt.
Som det vil være de fleste bekendt, har Tilsynsrådet den 28. februar 2002 henvendt sig til ministeriet vedrørende Tilsynsrådets muligheder for at løse Tilsynsrådets opgaver med at føre tilsyn med Farum Kommune på betryggende vis.
Der var navnlig to budskaber i Tilsynsrådets brev, som det er værd at fæstne sig ved, to ting, som der begge er taget hånd om. Det ene budskab var, at Tilsynsrådet gjorde opmærksom på de ressourcemæssige forhold, der er i statsamtet for udøvelse af tilsynsopgaven.
Det har ministeriet taget hånd om.
Allerede dagen efter vi modtog henvendelsen fra Tilsynsrådet, hvor der blev gjort opmærksom på ressourceproblemet, skrev jeg til statsamtmanden, og ved et efterfølgende møde i Indenrigs- og Sundhedsministeriet den 6. marts 2002 mellem repræsentanter fra Tilsynsrådets Sekretariat og Indenrigs- og Sundhedsministeriet blev det på baggrund af Tilsynsrådets og statsamtets oplysninger aftalt, at statsamtet personalemæssigt styrkes på tilsynsområdet. Samtidig har vi i ministeriet tilkendegivet, at hvis statsamtet eventuelt senere får behov for yderligere ressourcer som følge af det aktuelle sagspres i det kommunale tilsyn, f.eks. til ekstern bistand, vil vi være indstillet på at se velvilligt på en anmodning herom fra statsamtet.
var, at tilsynsrådet på baggrund af rådets hidtidige erfaringer med Farum byråds manglende eller upræcise besvarelser af tilsynsrådets henvendelser nærer en vis skepsis over for, om tilsynsrådets mange nye henvendelser til Farum byråd vil blive besvaret fyldestgørende.
Ved den lejlighed har tilsynsrådet fastsat en frist for byrådets svar samt oplyst byrådet om tilsynsrådets adgang til at anvende tvangsbøder m.v.
Samtidig har tilsynsrådet gjort opmærksom på, at en borgmester skal varetage de opgaver, der er pålagt en borgmester efter styrelsesloven, og gjort opmærksom på styrelseslovens § 66 om de indgrebsmuligheder, et byråd har, hvis en borgmester vægrer sig ved at udføre disse opgaver, en bestemmelse i styrelsesloven, som jeg også selv ved tidligere lejligheder, bl.a. ved førstebehandlingen af et forslag fra Socialdemokratiet, har gjort opmærksom på.
Det må man da sige, og nu taler jeg om tilsynsrådet,
er at rasle med sablen.
Det må man da sige også er at anvise byrådet, hvor de selv kan gribe ud efter en sabel.
tilsynsrådet vil således nu med rådets tilkendegivelse over for Farum byråd den 28. februar om muligheden for at anvende tvangsbøder m.v. forsøge at fremtvinge en ændret adfærd fra byrådets side.
Jeg vil i tilknytning hertil oplyse, at ministeriet den 28. februar anmodede tilsynsrådet om at tage stilling til, om de gældende regler om adgang til sagsindsigt bliver fulgt, når byrådsmedlemmer anmoder om indsigt i specificerede sager i kommunen.
Ministeriet har endvidere anmodet tilsynsrådet om at overveje, om en eventuel overtrædelse af de gældende regler kan begrunde sanktionsanvendelser.
Det giver mig anledning til igen at understrege, sådan som jeg faktisk har gjort det gennem hele denne sags forløb, at byrådsmedlemmer generelt og også byrådsmedlemmerne i Farum byråd har en række redskaber til at sikre, at der ikke lægges hindringer i vejen for at få de oplysninger, byrådsmedlemmerne selv og andre myndigheder skal bruge.
Byrådet kan til enhver tid forlange de oplysninger fra borgmesteren, som byrådet ønsker, og dem kan borgmesteren ikke nægte at udlevere.
Byrådet kan også give borgmesteren instrukser om, hvordan borgmesteren skal udøve sit hverv.
Byrådet kan således fastlægge retningslinjer for borgmesterens øverste daglige ledelse af kommunens administration, som borgmesteren skal rette sig efter.
Med andre ord og lidt populært sagt: Byrådet kan sætte borgmesteren under administration.
Det er byrådets opgave at gøre brug af denne mulighed.
Vægrer borgmesteren sig ved at udføre en opgave, styrelseslovgivningen har pålagt ham eller hende at udføre, har byrådet det magtmiddel, at byrådet kan udpege en anden til at udføre den pågældende opgave, og i grove eller gentagne tilfælde kan byrådet tilmed suspendere borgmesteren og udpege en fungerende borgmester indtil videre.
Det står alt sammen at læse i den kommunale styrelseslov § 66.
Jeg synes, noget kunne tyde på, at byrådsmedlemmerne i Farum nok ikke har været fuldt bevidst om de redskaber, den gældende lovgivning giver dem.
Jeg har derfor den 28. februar i anledning af en henvendelse fra Borgerlisten i Farum byråd sendt en ABC til byrådsmedlemmerne i Farum byråd om udvalgte dele af reglerne i lov om kommunernes styrelse, herunder de regler, der omhandler byrådets muligheder for at kontrollere borgmesterens dispositioner samt byrådets muligheder for indgreb i forhold til en borgmester, der vægrer sig ved at udføre sin opgaver, samt et notat om den såkaldte kassekreditregel i lånebekendtgørelsen.
Jeg har tidligere udtrykt undren over udstrækningen af den tid, der er gået, før Farum byråds beslutning om den bebudede uvildige undersøgelse, som kommunen selv iværksætter, er blevet truffet.
Jeg kan imidlertid nu forstå, at byrådet på et ekstraordinært byrådsmøde den 7. marts endegyldigt har truffet beslutning om en sådan undersøgelses
iværksættelse
, og det hilser jeg naturligvis velkommen.
Ligesom det er svært at udtale sig om alle årsagerne til den nuværende situation i Farum Kommune, så længe det ikke er klarlagt, hvad der er gået galt, ja, så er det også umådelig svært at sige noget endegyldigt om, hvilke konklusioner der kan drages for at undgå, at lignende situationer opstår i fremtiden.
Ingen ved jo præcist, hvad en lignende situation er.
Men med hensyn til den del af mit eget område, som vedrører de kommunale låneregler, gælder det, at det er den enkelte kommunalbestyrelses pligt straks at henvende sig til Indenrigs- og Sundhedsministeriet om overholdelse af den såkaldte kassekreditregel med henblik på en genopretning af økonomien og lovliggørelsen af situationen via en dispensation.
Det, at ministeriet sætter en kommune under administration, som det populært kaldes, skal således sikre, at kommunen iværksætter de nødvendige tiltag, der kan sikre en sund kommunal økonomi.
Siden 1989 har der været knap 20 tilfælde af kommuner under administration.
Farum Kommune burde have henvendt sig selv på et langt tidligere tidspunkt, og det ville jo have mindsket det akkumulerede behov for genopretning.
Det vigtige i denne sammenhæng er dog, at kommunen ikke kan påregne en mere gunstig behandling i forhold til lånereglerne, blot fordi den har ladet en uholdbar situation udvikle sig, men også her så at sige tvinges til en genopretning. Jeg tror i virkeligheden, at en sådan konsekvent holdning i sig selv vil være afgørende for, hvordan de øvrige danske kommuner agerer.
Jeg vurderer altså med andre ord, at Farum Kommunes situation faktisk vil vise sig at være et helt særligt tilfælde, som andre kommuner ikke bør undgælde for ved uhensigtsmæssige opstramninger af de økonomiske styringsinstrumenter i forhold til den enkelte kommune.
Hidtil har en kommunes statusopgørelse jo kun indeholdt kommunens finansielle aktiver og passiver.
Med en samlet statusbalance, der indeholder såvel materielle som finansielle aktiver, vil et samlet billede af kommunens økonomiske situation kunne opnås.
Med hensyn til den del af mit eget område, der vedrører lovgivningen om kommunaltilsynet, kan jeg oplyse, som jeg også har gjort det før, at jeg forventer at fremsætte lovforslag om ændring af tilsynets struktur og opgaver i næste folketingssamling.
Det sker som opfølgning af Klagereformudvalgets betænkning nr. 1395/2002 om statens tilsyn med kommunerne, der blev afgivet ved årsskiftet 2000-2001.
Ministeriet har allerede aftalt med Tilsynsrådet for
Frederiksborg Amt,
at erfaringerne, der indhøstes fra Farumsagen, skal drøftes med ministeriet, så disse erfaringer ligesom erfaringer fra andre tilsynssager passende vil kunne indgå i dette lovforslag.
Klagereformudvalgets kortlægning og overvejelser om kommunaltilsynets struktur og opgaver er generelle og omhandler ikke specifikt kommunaltilsynets funktion på det økonomiske område.
Generelle overvejelser er imidlertid også aktuelle i forhold til de økonomiske tilsynsopgaver, der ligger hos tilsynsmyndighederne.
Jeg har derfor allerede, kan jeg oplyse, bedt professor Jens Peter Christensen fra Aarhus Universitet om at stille sig i spidsen for en ekspertgruppe, der i forlængelse af Klagereformudvalgets arbejde og betænkning skal inddrage de erfaringer og den lære, der kan drages af bl.a. den verserende Farumsag, i beslutningsgrundlaget for udarbejdelse af det kommende lovforslag.
Lovforslaget skal således ikke nødvendigvis kun indeholde forslag om kommunaltilsynets fremtidsstruktur og opgaver, men eventuelt også andre ændringer af lov om kommunernes styrelse; herunder kunne indgå overvejelser om, hvorvidt kommunalbestyrelserne og amtsrådene har tilstrækkelig mulighed for indsigt i kommunernes og amtskommunernes økonomiske forhold.
Endvidere kunne der indgå overvejelser om, hvorvidt Indenrigs- og Sundhedsministeriet i sin kommunaløkonomiske funktion burde sikre bedre mulighed
for at følge udviklingen i en kommunes økonomi med henblik på at sikre kommunens overholdelse af lovgivningen.
Jeg ønsker navnlig tre områder kortlagt og analyseret med henblik på overvejelser om behovet for eventuelle nye lovgivningsinitiativer.
For det første melder sig det spørgsmål: Har kommunalbestyrelsesmedlemmer - også mindretalskommunalbestyrelsesmedlemmer - redskaber nok til at være rustet til deres ansvar for kommunens økonomi?
Endelig for det tredje
: Har den kommunale revision, den kommunale tilsynsmyndighed og Indenrigs- og Sundhedsministeriet redskaber nok i forhold til kommunernes økonomi med henblik på at sikre kommunernes overholdelse af lovgivningen?
Ekspertgruppen med Jens Peter Christensen i spidsen skal afslutte sit arbejde inden årets udgang med henblik på, at der som allerede her nævnt kan fremsættes lovforslag i næste folketingssamling.
Kort kan man vel sige, at der endnu ikke kan drages
nogen endelig lektie af situationen i Farum, men udviklingen har i hvert fald vist en række ømme punkter, som det allerede nu er værd systematisk at forholde sig til med henblik på et servicetjek af den gældende danske lovgivning.
Forhandling