runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Jann Sjursen (KRF), 2001-05-31:
Jeg tror, jeg vil opfordre til, at der også bliver sendt en pjece til hr. Søren Kolstrup.
Jeg vil godt vende tilbage til spørgsmålet om ulandsbistanden, for det er en væsentlig sag for Kristeligt Folkeparti.
Jeg synes, det er vigtigt at notere sig, at såvel den nuværende bistandsstrategi, »Partnerskab 2000«, som den tidligere faktisk er blevet til i en proces, som har omfattet en bred kreds af partier i Folketinget inklusive Venstre og i øvrigt også inklusive Det Konservative Folkeparti, som mig bekendt ikke har undsagt den nuværende bistandsstrategi, men tværtimod står bag den.
Jeg synes, det må være et rimeligt forlangende af Venstre, at de kan tilkendegive, hvad deres målsætning er, for så vidt angår både bistandens kvalitet og kvantitet.
Jeg mener, det må være rimeligt at bede Venstre om at svare på: Hvad er målsætningen for Venstre, for så vidt angår ulandsbistandens størrelse?
Er det, at den skal være fastfrosset på 1999-niveau i al fremtid, eller hvad?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Det er fuldstændig korrekt, at den ordførerpjece, som tidligere lå på vores hjemmeside, som var forfattet af hr. Peter Hansen-Nord, er blevet fjernet.
folketingsgruppe
vælge en ny energiordfører, og jeg er helt sikker på, at den nye energiordfører straks vil udarbejde en ny ordførerpjece, som naturligvis vil komme til at ligge på vores hjemmeside til gavn og glæde for såvel gymnasielærere som -elever.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-31:
Jeg kan forstå på fru Ulla Tørnæs, at det ikke er aktuelt nu og tilsyneladende heller ikke er aktuelt senere, men det må så indebære, at Venstre må lave en ny hjemmeside og Venstre må udsende et brev til de stakkels danske gymnasieelever, der bruger de her fejlinformationer. Er Venstre indstillet på at lave en ny hjemmeside, hvorpå der står: Venstre er principielt modstander af a-kraft?
Og er Venstre indstillet på at sende et brev ud til de sagesløse gymnasieelever, der har fået nogle uhyggelige fejlinformationer fra hr. Peter Hansen-Nord samt fra andre bøger?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Lad mig starte med at sige, at jeg er skuffet over, at hr. Søren Kolstrup bruger »Håndbog i Dansk Politik« som referenceramme for, hvad der er Venstres politik.
»Håndbog i Dansk Politik« er et værk, der er skrevet af Ib Garodkin, og vi har faktisk adskillige gange forsøgt at få ændret op til flere passager, uden at det er lykkedes.
Så det er ikke noget særlig troværdigt udgangspunkt for en beskrivelse af Venstres politik.
Og det samme gælder på det her punkt, som hr. Søren Kolstrup fremhæver.
Jeg håber, at jeg har sagt det tydeligt, ellers gentager jeg det gerne: Det er ikke Venstres politik, at der skal etableres a-kraft i Danmark.
Søren Kolstrup (EL), 2001-05-31:
Vi er et højt udviklet samfund, der har teknikken og kan etablere teknikken.
Alle ved, at a-kraft er godt, alle ved, at a-kraft er CO2-frit.
Han er blevet præsenteret heroppefra som Venstres energiordfører, men jeg kan forstå, at det er en misforståelse, at han er blevet præsenteret som en sådan.
Så er mit spørgsmål til Venstre: Hvornår er det så aktuelt med a-kraft?
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Så tager vi lige den dér med Trehøje igen.
Det kan Venstre støtte, så længe der er et så usolidarisk system, som Socialdemokratiet bakker op om.
Så længe pengene ikke følger patienten, vil der være nogle, der af frygt for at havne på en venteliste, tegner en sygeforsikring.
Nogle er så heldige, at det indgår i deres overenskomst.
Andre er så heldige, at kommunen tager vare på det.
Endnu andre er så heldige, at det er et led i deres arbejdsmarkedspensionsordning.
Men jeg har forstået, at fru Pernille Blach Hansen ønsker at opretholde det eksisterende system, hvor det er de velhavende, der kan få fortrin.
Det er de velhavende, der kan springe ventelisterne over.
Det er de velhavende, der kan rejse til udlandet og få en bedre behandling end den, vi kan tilbyde i Danmark.
Det er ikke noget værdigt system i et land, der betaler verdens højeste skatter.
Det er det, vi ønsker at få ændret.
Pia Kjærsgaard (DF), 2001-05-31:
Det er blot for, at der ikke skal være tvivl om i hvert fald Dansk Folkepartis politik om nedlæggelse af amterne, at jeg vil sige til fru Ulla Tørnæs, at det går vi altså fuldt og helt ind for.
Jeg synes, der er noget forvirring, for til Berlingske Tidende i dag siger fru Ulla Tørnæs, at hun er åben over for en kommission.
Det er jo hele debatten i forhold til den, borgmester Søren Pind er kommet med, for han vil gerne have amterne nedlagt - andre borgmestre i øvrigt også fra Venstre vil som noget helt nyt det samme, det synes vi er ret godt.
Der siger fru Ulla Tørnæs så også ganske rigtigt, at diskussionen helst skal komme nedefra.
Jamen det er sådan set altid godt, men hvor er nedefra? Er det Venstres borgmestre, eller hvem er det?
Så vil jeg godt bekende mig som en af dem
nedefra og sige, at her har vi i hvert fald støtte fra De Konservative, så det bliver altså et af diskussionsemnerne efter et folketingsvalg kan jeg godt berede fru Tørnæs på.
Der synes jeg, at vi under alle omstændigheder skal tage fat på den diskussion om, om det ikke er en overadministration, at Danmark også har amterne.
De burde nedlægges.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg opgiver.
Vil Venstres ordfører ikke godt gå hjem og finde ud af, hvad en forsikring for kritisk sygdom er, så vi kan få en debat på indhold frem for det her.
Så vil jeg gerne stille spørgsmålet én gang til: Hvordan kan Venstre støtte en politik i Trehøje Kommune med aktiv opbakning fra folketingsgruppen, hvor børn, ældre og handicappede kommer sidst?
Hvordan kan Venstre støtte det?
Mit andet spørgsmål gik på frit valg, og det kan jeg godt forstå at fru Ulla Tørnæs ikke vil svare på, for det er vældig ubehageligt, når virkeligheden kommer ind over ideologien. Hvordan kan Venstre støtte det her?
Skal frit valg gælde i alle situationer?
Og hvordan kan det så være, at Venstres sundhedsordfører, hr. Jørgen Winther, i dag i Politiken er citeret for at have sagt: »Det frie valg gælder kun så længe, et bestemt sted ikke bliver for overbelastet«? Hvordan kan Venstre så snakke om frit valg, når det i virkeligheden falder fuldstændig til jorden.
Jeg ved ikke, om det er nødvendigt at gentage de to spørgsmål, for jeg har ikke fået svar på dem endnu, men jeg gør det gerne.
Punkt 1: Hvordan kan man støtte, at handicappede, børn og ældre kommer sidst?
Punkt 2: Skal det frie valg gælde i alle situationer?
Ja eller nej.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Ja, man kan da hurtigt blande det hele sammen.
Her taler vi om et lovforslag, hvor en kommune kan gå ind at hjælpe nogle mennesker, hvis man vil, og betale.
Og vi har faktisk eksempler på, at en slagteriarbejder oppe i Løgstør fik hjælp, fordi han ikke skulle stå 1 år på venteliste.
Man gik ind og fik ordnet et problem, så slagteriarbejderen kom tilbage.
Man kan altså vurdere, at der er nogle mennesker, der næsten må gå fra hus og hjem, fordi de står på en venteliste.
Så var der nogle kommuner, der tog sagen i egen hånd.
Det og så at tale om en forsikringsordning er set med mine øjne forskellige ting.
Jo, vi har et progressivt skattesystem i Danmark.
Vi opkræver i omegnen af 650 mia. kr.
Mellemskatten udgør 11,5 mia. kr., topskatten en lille smule mere.
Det kan man så se på i forhold til, hvordan man kan fratage folks initiativ og virkelyst.
Det er sådan, at topskatteprocenten i Tyskland fuldt indfaset bliver 42 om nogle år. Tror man, at man kan holde de lyse hoveder inden for landets grænser, hvis vi blot fortsætter et eller andet system?
Det er ikke, fordi jeg har noget imod kibbutzer.
Jeg synes, at det faktisk kan være interessant at bo i kibbutz et tidspunkt, nogle år, nogle måneder, men at skulle være på lommepenge resten af livet tror jeg altså ikke, danskerne vil.
Så siger man, at det er usympatisk med ulandsbistanden.
Det er rigtigt, at vi har finansieret en del af vores skatteforslag ved at skære i ulandsbistanden.
Det står vi fuldstændig ved.
Det er sådan, at i stedet for at ligge
nummer et i verden
, har vi det egentlig også godt nok med at ligge nummer fire i verden.
Det kan man være enige med De Konservative i eller ej.
Det er en holdning, vi har finansieret vores skatteudspil ud fra.
Der er to ting galt, siger fru Elisabeth Arnold.
Det må jeg sige.
Og så med hensyn til, hvor anstændigheden er henne omkring ulandshjælpen: Jeg mener, at vi, der sidder i det her Ting, er valgt til i hvert fald også at varetage borgernes interesser her i samfundet.
Jeg mener, at hvis vi er nummer fire i verden, som den konservative politik på området lægger op til med hensyn til ulandsbistanden, jamen så synes jeg, at det er på et niveau, hvor vi kan være os selv bekendt.
Det er, som om vi skal have at vide, at vi kan ikke være os selv bekendt med 0,75 pct.
Hvad så med alle de øvrige lande i resten af Europa?
Jeg må sige, jeg føler, at man prøver på at tegne et billede af den måde, vi behandler ulandene på, som ikke er rimeligt.
Pernille Blach Hansen (S), 2001-05-31:
Jeg kan helt tilslutte mig hr. Holger K. Nielsens glæde over, at arbejdsløsheden er blevet bragt massivt ned og vi virkelig har fået en masse mennesker i arbejde, som før gik uden job. Men det er klart, at vi stadig væk skal kigge på, hvordan vi undgår udfald af dagpengesystemet, for det er jo også det, hr. Holger K. Nielsen her er inde på.
Så vidt jeg er blevet orienteret drejer det sig om 2.400 mennesker, som p.t. er i farezonen frem til 1. januar.
Og det er vi selvfølgelig meget opmærksomme på og forsøger at sikre, at det ikke sker.
At folk ikke falder ud.
Det er også derfor, at der er lavet særlig indsats i forhold til AF-regionerne.
De er faktisk i gang med at samle de her mennesker op.
Og den indsats vil vi gerne følge meget, meget nøje.
Vi tror faktisk på, at det kan lykkedes at få mange af de her mennesker i arbejde ved at gøre en særlig intensiv indsats.
Og den støtter vi meget, meget varmt.
Så vi deler helt bekymringen, men vi mener også, at vi lige skal lade AF-regionerne levere den vare, vi har sat dem til at levere.
Elisabeth Arnold (RV), 2001-05-31:
Efter Det Radikale Venstres mening er der fortrinsvis to ting galt med det konservative skatteforslag; det ene er profilen, det andet er finansieringen.
Profilen er sådan, at den giver skattelettelse til dem, der i forvejen tjener pænt.
Det giver ingen skattelettelse til den gruppe, som ifølge alle internationale eksperter er hårdere ramt i Danmark end i de fleste andre europæiske lande, nemlig de lavestlønnede.
Vi har i Danmark en ret høj skat på de laveste løntrin.
Dér synes jeg faktisk De Konservative burde lytte lidt til de eksperter, der dog ser skattepolitikken udefra.
Det andet er så finansieringen.
Det er først og fremmest afrikanernes egen skyld.
De fører krig mod hinanden, accepterer
skruppelløse diktatorer og korruption, og de har gennemgående et elendigt forhold til god regeringsførelse.« Jeg spørger bare: Hvor er den borgerlige anstændighed henne?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Det, forslaget drejer sig om, er jo netop en scanning.
Dér, hvor man ikke inden for 14 dage har fået mulighed for det, kan man gå et andet sted hen og få det gjort.
Så er vi tilbage i sundhedsdiskussionen, hvor vi har et sundhedsvæsen, der ikke virker godt nok.
Det er jo det, det drejer sig om.
Med hensyn til amterne - nu skal jeg passe på, jeg ikke bliver enig med hr. Frank Aaen, det er lige før, jeg begynder at blive nervøs: vi ønsker dem nedlagt, fordi de ikke håndterer opgaven godt nok.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Uanset al snak og udenomssnak: Alle med lav indkomst, alle på pension, alle dem, der ikke har ret meget at leve for, får nul hjælp af Det Konservative Folkeparti.
De kan kun notere sig, at der er skåret ned på den offentlige velfærd, det er den eneste hjælp, de får af Det Konservative Folkeparti, det er også konsekvent nok, hvorimod alle de, der tjener rigtig mange penge: Jo mere du tjener, jo større lettelse.
Forslaget, som Venstre, De Konservative og andre har fremsat, går ud på, at hvis det er sådan, at man i et amt har lang venteliste til røntgenundersøgelse, kan man henvise til et privathospital, og så får man samtidig betalt udgiften af staten.
Altså sagt på godt dansk: Amter med lang venteliste sparer udgiften og kan overlade det til staten.
Det er det, jeg siger:
Hvordan kan man da overhovedet drømme om at skulle give jer andel i nogen som helst regeringsmagt, når I siger ét, og alt det, I gør, er fuldstændig rundtosset?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Hr. Frank Aaen prøver på at fremstille det, som om det kun er topdirektørerne, det her drejer sig om.
Det er en linje, der blev lagt lige fra starten.
Men det er jo ikke rigtigt, må jeg sige til hr. Frank Aaen.
Det drejer sig om, at 88 pct. af de fuldtidsbeskæftigede betaler mellemskat.
Og vi ønsker flere folk på arbejdsmarkedet, mere forskel på at bestille noget og ikke bestille noget.
Så er det egentlig sagt. Og om sundhedsvæsenet: Det må vi lige præcisere lidt nærmere.
Frank Aaen (EL), 2001-05-31:
Jeg kan godt forstå, at hr. Bendt Bendtsen gør så mange forsøg på at snakke udenom, for
når man nu står her i Folketinget og siger under vores debatter, at butiksassistenten betaler for meget i skat - ja, det synes jeg også - og så ser det konservative forslag, så er der nul skattelettelse til butiksassistenten.
Når man står her i Folketinget og siger, at alt for mange mennesker får for lidt ud af at arbejde, mindre end 500 kr. om måneden gælder det for mange, så ja, det er vi enige i.
Derfor har Enhedslisten fremsat et forslag, der præcis giver skattelettelser til den gruppe, der nemlig er lavtlønnet.
Når man kigger over til De Konservative, så er der 0 kr. i skattelettelse til den gruppe.
Altså de, der ikke får noget ud af at gå på arbejde, får 0 kr.
De, der i forvejen får meget ud af at arbejde, skal have 75.000 kr. om måneden.
Det er da lidt rundtosset.
Og hvis det så bare var det eneste af Det Konservative Folkepartis politik, der er rundtosset, hvor man siger det ene og foreslår det modsatte.
Forleden dag havde vi et forslag om kortere ventelister til røntgenundersøgelser til behandling her i Folketinget.
Og når man så læser forslaget, går det ud på, at de amter, der har de længste ventelister til røntgenundersøgelser, slipper for at betale for undersøgelserne.
Det er da også rundtosset, er det ikke?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Jeg kan jo næsten ikke blive uenig med fru Mimi Jakobsen, heller ikke om det sidste her.
Vi er da fuldstændig enige i, at de nydanskere, der kommer her og får lov til at være i Danmark, skal integreres i arbejdsmarkedet, ud og have del i arbejdsmarkedet.
Det er en opgave, som jeg ikke mener vi kan lovgive os ud af, men det er en opgave, som vi alle sammen må stå sammen om, også arbejdsmarkedets parter.
I løbet af et arbejdsliv mener vi altså ikke, at den her barselorlov ødelægger så meget.
Folk er på arbejdsmarkedet, nogle i 30 år, nogle meget længere, og at man trækker nogle ganske få år ud til en barselorlov synes vi er helt i orden.
Mimi Jakobsen (CD), 2001-05-31:
Det er ikke for at starte en større polemik.
Vi er ganske enige om, at formålet er at få flere til at arbejde, få flere til at blive på arbejdsmarkedet, få flere til at komme ind på arbejdsmarkedet.
Jeg synes så bare, som også tidligere ordførere har været inde på, at det så er diskutabelt, om vi skal fyre 1,5 mia. kr. af på at trække kvinderne ud af arbejdsmarkedet, og om vi stadig væk ikke har rigeligt at gøre med at prøve at få erhvervslivet til at acceptere, at ældre medarbejdere ikke behøver at være uduelige, fordi de har rundet de 50, og om vi virkelig ikke kan gøre noget mere for, at folk med de sjove efternavne kunne komme ind.
Nu refererede hr. Bendtsen til én artikel.
Jeg så forleden dag den, der hedder »Højtuddannede udlændinge forlader Danmark«.
De vil overhovedet ikke være her, og det er ikke på grund af skatterne.
Det er på grund af, at de ikke får en chance på det her arbejdsmarked, lige så veluddannede
og velkvalificerede de er, og jeg skal love for, at vi mangler dem i det danske samfund.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Hr. Bendt Bendtsen afslørede jo i sit svar eller rettere i sit manglende svar til hr. Frank Aaen før, at det konservative skatteudspil jo i et og alt er usolidarisk i forhold til fordelingsvægten her i Danmark.
Men der er jo også en yderligere dimension i den manglende solidaritet, og det er den globale solidaritet.
Det, som De Konservative ville finansiere deres skattelettelser for velstillede danskere med, er jo en eksorbitant stor beskæring af ulandsbistanden.
25 pct. - 3-4 mia. kr. Synes hr. Bendt Bendtsen ikke, at det er lidt utiltalende?
Er det ikke lidt utiltalende, at Det Konservative Folkeparti vil finansiere skattelettelser for direktører, toplønnede her i Danmark, på bekostning af de millioner, over en milliard fattige, der findes ude omkring i verden?
Og kunne vi ikke godt få en bekræftelse af, at sådan er den konservative solidaritet i virkeligheden sat sammen?
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Fru Mimi Jakobsen spørger, om vi tror på, at folk vil arbejde noget mere.
Nu er det jo ikke kun børnefamilier, der går på arbejde hver dag.
Jeg tror nok, at der er mange, der godt vil yde en ekstra indsats, det er jo det, vi har behov for i Danmark.
Vi har behov for at styrke antallet af dem, der er på arbejdsmarkedet.
Der står i B.T. i dag, at LO-formanden næsten siger o.k. til at lette topskatten.
Jeg vil ikke afvise, at vi skal se på at løfte bundgrænsen for topskatten; vi er jo altid interesseret i bedre vilkår for lønmodtagerne, sagde LO's formand, Hans Jensen, og så skal vi konservative stå her og kanøfles, fordi vi ser på mellemskatten.
Jo, sådan kan livet være.
Til sidst kan jeg sige til fru Mimi Jakobsen: Det er rigtigt, den er jo geografisk bestemt.
Den er urimelig, som den er skruet sammen.
Ulla Tørnæs (V), 2001-05-31:
Selv om det her var en interessant ordveksling, vil jeg nu alligevel tillade mig at vende tilbage til noget andet.
Det var fru Elisabeth Arnolds påstand tidligere om, at Venstre og De Konservatives forslag om ét års fleksibel barselorlov vil få katastrofale følger på arbejdsstyrken eller arbejdsudbudet.
Der vil jeg bare bede hr. Bendt Bendtsen bekræfte, at økonomiministeren i spørgetiden forrige onsdag rent faktisk understregede, at den model, som Venstre og De Konservative har lagt frem, vil være neutral med hensyn til arbejdsudbud og dermed arbejdsstyrken.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Hvad er det, boligejerne har oplevet?
Det er en forringelse af rentefradragsretten.
Jeg vil stadig væk fastholde - det kan så blive en diskussion mellem økonomiministeren og mig - at man selvfølgelig handler huspriser på, hvad man kan sidde for hver måned, men det er i den sidste ende og på sigt set med vores øjne dyrere.
Og vi har altså den holdning til det, at vi mener, at man betaler nok.
Og til vismændene må jeg sige, at sådan bredt ud over Folketinget er det vel ikke den helt store opbakning
hverken fra højre eller venstre side af salen, der er kommet til vismændenes boligpolitik.
Det kan være folk, der bor i store, billige lejligheder her tæt inde i byen, eller det kan være boligejerne, det bliver i hvert fald ikke med konservative stemmer, at ejendomsværdiskatten ryger op på den måde, vismændene siger.
Vi har i forbindelse med vores skatteoplæg finansieret en nedsættelse af ejendomsværdiskatten til 0,6 pct. i stedet for 1,0 pct., og vi kan egentlig ikke forstå, hvad nye boligejere har gjort den nuværende regering, siden de skal betale 1 pct., mens vi andre, der har købt hus før den 1. juli 1998, kun skal betale 0,8 pct. Jeg har igen hørt diskussionen, hvor man fastholder, at man køber huse på bruttohuslejen - det er det, man gør, siger man. Men på sigt er prisen på huse det, som det koster at opføre huse, og på sigt vil det blive dyrere for unge mennesker at komme ind.
Jeg er godt klar over, at en ejendomsværdiskat af en vis størrelse umiddelbart får huspriserne til at stå stille eller falde, men det er jo ikke det, vi har set.
Og på sigt er det, hvad det koster at opføre en ejerbolig, der sætter prisen.
Så vi synes faktisk, at folk, der har betalt deres skat, bliver straffet for hårdt i dag, når de køber en bolig.
Det er en konservativ holdning.
Den kan man så være enig med os i eller uenig med os i.
Men der har vi den samme holdning som andre her i salen.
Marianne Jelved (RV), 2001-05-31:
Ting kan jo siges så mange gange, at nogle kan fristes til at tro på dem, selv om de er forkerte.
Jeg opgav at gå op efter Venstres ordførers indlæg, selv om det var fristende.
Jeg har et citat her fra den 13. maj i Jyllands-Posten.
Det er Venstres formand, der er interviewet, og der bruges ordene omkring skat, at ingen skat må nogen sinde stige i kroner og øre osv. osv. I dag hørte vi, at man kunne godt være fleksibel.
Venstre skifter mening, som vinden blæser, det er tolkningen af »Tid til forandring«, kan jeg forstå.
Hr. Bendt Bendtsen siger og har sagt det flere gange i sit indlæg, at pinsepakken har hævet skatterne og især boligskatten.
Nu vil jeg gerne slå fuldstændig klart fast, at meget mod min vilje var pinsepakken underfinansieret.
Der var faktisk 3 mia. kr. med hjemmefra, om man så må sige, for at bruge en vending, som Venstre bruger for tiden.
Skatterne er ikke steget med pinsepakken.
Pinsepakken er en lempelse.
Den var en stramning i starten, som lempes hen over årene.
Så siger hr. Bendt Bendtsen, at boligmarkedet er lukket for de unge.
Boligskatterne gør det umuligt for unge at komme ind på boligmarkedet.
Derfor foreslår Det Konservative Folkeparti at sænke eller fjerne eller låse ejendomsværdiskatterne fast - jeg er ikke helt klar over hvad.
Det er ikke til at finde ud af, hvad forskellen er på Venstre og De Konservative lige for tiden, desværre.
Så spørger jeg hr. Bendt Bendtsen, om en fjernelse, en fastlåsning eller en lempelse af ejendomsværdiskatterne vil gøre det nemmere for de unge at komme ind på boligmarkedet.
Jeg vil meget gerne vide, hvad De Konservative mener om det.
Bendt Bendtsen (KF), 2001-05-31:
Hr. Holger K. Nielsen forstår ikke det med lommepengesamfundet.
Altså når folk hellere vil afspadsere deres overarbejde frem for at få udbetalt noget, så er det, fordi de mener, de får for lidt ud af det.
Og vi mener, at der skal være en gulerod til dem, der bestiller noget herhjemme, fordi det er den måde, vi får skabt noget økonomi til at bære samfundet videre.
Vi står over for en demografisk udvikling, der betyder, at vi skal bruge flere penge, og at vi skal have arbejdsstyrken til at stige.
Og så er jeg nødt til at sige, at jeg ikke tror, at Danmark, selv om vi går foran, kan redde hele den tredje verden.
Skal vi være nummer ét i verden, eller skal vi være nummer fire i verden?
Og det afholder jo altså ikke folk, hvis de ønsker at betale noget mere i bistand til ulandene, fra at støtte de organisationer, der arbejder i ulandene.
Der er masser af internationale organisationer, man har mulighed for at støtte.
Holger K. Nielsen (SF), 2001-05-31:
Jeg forstår slet ikke, hvorfor det skal ind i denne her debat.
Jeg taler om solidaritet.
Jeg taler om solidaritet og spørger, om der ikke er enkelte konservative, der måske har det lidt skidt med, at man vil finansiere voldsomme skattelettelser for de højtlønnede her i Danmark ved at skære så voldsomt ned i forhold til de fattigste i verden.
Kan ikke også en og anden konservativ blive berørt, når man hører om den udvikling, der finder sted, og tror man ikke også godt et eller andet sted på, at vi her i Danmark også økonomisk, politisk kan stå stærkt, ved at vi er i front med hensyn til ulandsbistand?
Eller rettere sagt, hvis vi ser på de internationale muligheder, vi har for at påvirke udviklingen, så er det jo ikke gennem et stort militær.
Så er det jo netop ved, at vi på det humanitære, på det humanistiske, på det solidaritetsmæssige område står stærkt.
Og der vil det konservative udspil betyde en voldsom omfordeling til velstillede danskere fra de fattigste i verden.
Jeg siger »welbekomme«.
Men De Konservative mener tilsyneladende, at det er noget, der kan skaffe dem stemmer. Jeg håber det sandelig ikke.