runetrust/blame-folketinget-dk huggingface dataset:
Pernille Rosenkrantz-Theil (EL), 2002-02-19:
Det er godt nok ikke meget svar, man får på sine spørgsmål.
Jeg vil prøve en gang til.
Det er meget fint, at Venstre er god til at skrive nogle baggrundspapirer om det her, men lige nu har vi altså en debat i salen.
Og så synes jeg, at det er væsentligt, at vi får belyst de her spørgsmål i salen.
Jeg synes, at det er lidt vigtigt, at Venstre skærer ud i pap, hvordan der kan være sammenhæng mellem, at man står og siger, at man vil prioritere fattigdomsorienteret bistandshjælp, når man samtidig i finanslovforslaget skærer i den fattigdomsorienterede bistandshjælp.
Hvor er sammenhængen?
Det andet fik jeg heller ikke rigtig svar på.
Der kom en forklaring fra Venstres ordfører om, at man mener, at erhvervsstøtte kan være fremmende for fattigdomsbekæmpelse.
Det er slet ikke det, jeg spørger om.
Jeg spørger om, hvordan det kan være, at man beholder et åbenlyst ineffektivt element i ulandsbistanden - et åbenlyst ineffektivt element i ulandsbistanden - inden for privatsektorprogrammet og samtidig skærer i åbenlyst fattigdomsbekæmpende elementer i ulandsbistanden.
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-19:
Ja, det slog mig såmænd, at Venstres ordførers tale var bygget op over, jeg er lige ved at sige, den sædvanlige læst om, at den, man elsker, tugter man. Fra regeringens side i finanslovforslaget snakker man om uddannelser i verdensklasse, derfor vil man, oprindeligt i hvert fald, spare over 1 mia. kr.
Man vil gøre alt det gode for fattigdomsorientering, bekæmpelsen af fattigdommen
, og derfor skærer man også i ulandsbistanden.
Og det er altså et andet indtryk, end når man hører
Virkelighedens verden er jo, at Venstre lægger op til at skære i ulandsbistanden.
Lad mig spørge Venstres ordfører konkret om, hvordan Venstres ordfører egentlig har det med, at Kofi Annan opfordrer den vestlige verden til at fordoble ulandsbistanden.
Hvordan har Ventres ordfører det med, at den danske regering skal overtage EU-formandskabet i en periode, hvor man skærer i ulandsbistanden, og man skal ud og overbevise andre lande om, at de skal hæve deres ulandsbistand, samtidig med at man foretager en voldsom beskærelse af den danske ulandsbistand?
Hvordan har Venstres ordfører det med det?
Jann Sjursen (KRF), 2002-02-19:
Jeg vil ikke lægge skjul på, at vi fra Kristeligt Folkepartis side finder, at det er udtryk for i virkeligheden en meget stor form for fattigdom, når vi Danmark føler, at vi er kommet i en situation, hvor vi må reducere ulands- og miljøbistanden til de allerfattigste i denne her verden for at finansiere velfærdsforbedringer i vort eget rige land.
Det er i sandhed fattigdom.
Men det har regeringen villet, og det, som vi i dag kan søge at tilvejebringe,
er, hvilket beslutningsgrundlag regeringen har haft for at fremsætte også sit finanslovforslag.
Jeg vil gerne spørge Venstres ordfører, fru Pia Larsen:
Er den redegørelse båret af kvalitet, er den båret af, at der er åbenhed i processen om de omlægninger, som skal finde sted på ulands- og miljøbistanden?
Morten Helveg Petersen (RV), 2002-02-19:
Der jo mange spørgsmål, der rejser sig eller rettere sagt tårner sig op med hensyn til den førte ulandsbistandspolitik.
Man spørger Venstres ordfører: Hvad er Venstres ordførers ambitionsniveau med hensyn til ulandsbistanden?
Nu kan jeg så forstå, at Danmark ikke længere skal være i det absolutte førerfelt i forhold til den oprindelige formulering, men hvad er så ambitionsnivaet?
Kan Venstres ordfører sætte ord på det eller måske ligefrem tal på det?
Det kunne være meget interessant at få oplyst her i dag.
Margrete Auken (SF), 2002-02-19:
Jeg skal rette mig efter formandens uopmærksomhedsklausul, det var en nyhed, men vi bøjer os for den evigt almægtige formand.
Jeg har et par spørgsmål til fru Pia Larsen, som sad med i processen om »Partnerskab 2000«'s tilblivelse.
Jeg tror faktisk også, at fru Pia Larsen var involveret.
Vi havde møder i Udenrigsministeriet, vi havde partnere medinddraget, og der foregik lokale studier osv.
Det var et grundigt arbejde, og det er jo også lidt karakteristisk, at den foreløbige rapport, der lå - jeg ved ikke, om den er officiel, den har været vidt udbredt i hvert fald - som blev lavet af styrelsen, jo overhovedet ikke nævner muligheden af at skære Malawi og Eritrea væk, ikke nævner muligheden af det.
Det var da først, da sparekniven kom, at man pludselig fandt på, at det åbenbart var meget værre dér.
Altså det, vi sidder over for nu, er noget regederligt sjusk.
Og når vi i vores forslag til vedtagelse har foreslået en vurdering, så er det, fordi vi siger: Kom an!
Er det kvalificerede folk, der skal gå ind og se på den danske ulandsbistand, så skal det nok kunne vise sig, at den præcis er langt, langt bedre end alle mulige andre ting, og at OECD's gode karakter til den er berettiget.
Pernille Blach Hansen (S), 2002-02-19:
Det kan jo skyldes, at der kun var 5 minutter, så derfor vil jeg give Venstres ordfører endnu en mulighed.
Jeg kan nemlig ikke rigtig erindre, at jeg overhovedet i valgkampen har hørt Venstre sige noget som helst om, at der skulle skæres på miljøbistand.
Derfor vil jeg gerne bede Venstres ordfører om at give mig bare ét citat fra én Venstremand eller -kvinde et eller andet sted i Danmark, der under valgkampen har sagt, at Venstre som en af sine første gerninger vil skære på miljøbistanden.
Det andet, jeg gerne vil spørge om, er i forbindelse med, at fru Pia Larsen henviste til, at miljøbistanden er steget kraftigt.
Betyder det, at miljøbistanden efter Venstres mening ikke mere dækker et behov i ulandene?
Betyder det, at Venstre ikke mener, der er behov for miljøbistand til ulandene mere?
Er der ikke mere problemer med bæredygtighed, gamle sprøjtemidler, affald og urent vand?
Mener Venstre ikke, at pengene til miljøforbedringer i ulandene bliver brugt godt nok?
Poul Andersen (S), 2002-02-20:
Jeg vil gerne spørge ministeren: Er det et af de områder, man har tænkt sig at tage med i sin kommende investeringsplan?
Man taler så meget om, at der er store investeringer, der skal foretages her i landet.
Kunne man forestille sig, at man ville prioritere de svagt gående, handicappede osv.?
Man signalerer også i sit regeringsgrundlag, at det er den vej rundt, man vil tage hensyn til de svageste i samfundet.
Er det sådan, det skal forstås, at vi kan se det i den kommende investeringsplan, som regeringen vil lægge frem?
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Tak for spørgsmålet.
Nu er det jo ikke mig, der har foreslået meget, meget kraftige sænkninger af taksterne på Storebælt, men Socialdemokratiet.
Så egentlig burde spørgsmålet rettes til dette partis ordfører, som jeg håber vil deltage i debatten, og jeg ser med glæde, at hr. Poul Andersen er her.
Først vil jeg gerne for god ordens skyld korrigere nogle misforståelser, der optræder i spørgerens begrundelse.
Fru Margrete Auken anfører, at transportsektorens CO2-udslip i år 2005 skal stabiliseres på 1988-niveau.
Det er imidlertid forbigået fru Margrete Aukens opmærksomhed, at denne målsætning fra 1990 allerede blev opgivet af den forrige regering, hvilket fremgik af »Handlingsplan for begrænsning af transportsektorens CO2-udslip« fra april måned 2001, i øvrigt på side 8. Den forrige regering betegner målet fra 1990 som urealistisk.
Tilsvarende gælder, at den forrige regering betegnede reduktionen på 25 pct. frem til 2030 som et ambitiøst pejlemærke og altså ikke så håndfast en målsætning, som spørgeren antyder.
Når det er sagt, er det klart, at regeringen generelt er opmærksom på, at der er en CO2-problemstilling omkring transporten.
Vi er i færd med at vurdere, hvilke virkemidler der kan bringes i anvendelse, for at transporten kan levere sit rimelige bidrag til, at Danmark kan leve op til behovet for en begrænsning af CO2-udslippet.
Storebæltstrafikken er kun en beskeden del af den samlede transport i Danmark.
Dertil kommer, som spørgeren måske erindrer, at der har været foretaget undersøgelser af de samlede virkninger af Storebæltsforbindelsen for energiforbruget og CO2-udslippet.
De viste, at den faste forbindelse faktisk har medført miljøforbedringer, idet man har fået erstattet meget enegiforbrugende færgefart og lufttransport med togtransport og personbiltransport.
Poul Andersen (S), 2002-02-20:
Hvad angår taksterne, er det kun ét ud af ni punkter i forhold til de ting, som vi ønsker at diskutere i den kreds af partier, som står bag broforbindelsen.
Og samtidig kan jeg så gøre opmærksom på, at det er et forslag til takster, der kan være til forhandling, og udgangspunktet har været det, som den nuværende fødevareminister, fru Mariann Fischer Boel, har meldt ud i valgkampen på Fyn her før folketingsvalget.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Det er et forkert udtryk, at vi ikke tager det alvorligt.
Vi havde seks stationer: Vedbæk og Vejen er i orden, Fredericia er ved at blive det, og jeg giver jo det tilsagn til fru Margrete Auken og hr. Poul Andersen, at i forbindelse med Banestyrelsens budget for det kommende år vil det have en høj prioritet hos mig.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Jeg synes, det er en velvoksen skandale nu at begynde at sige, at det også fandtes dengang.
Det var jo præcis det, vi havde opdaget.
Og så synes jeg måske nok, at denne her minister skulle sige: Sikke et held, at denne her sag er sat i gang, og der er truffet beslutninger, lad os nu se at køre videre med det, og at ministeren så på en eller anden måde havde ranket sig over for den der finansminister, der ikke aner, hvordan tog virker, og havde sagt: Nu må vi altså have det her kørt igennem.
Selv om det kun er De Konservative, der skal slås for det, så har Venstre jo også barslende ministre, som ved noget om, hvad barnevognsbrugere kan have behov for. Jeg synes egentlig, at det er ganske forfærdeligt, at ministeren nu siger, at fordi problemet er så gammelt, så synes man ikke, det skal tages alvorligt af den nuværende regering.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Det har jo også eksisteret i hr. Poul Andersens regerings tid i ganske mange, mange år.
Men svaret er endnu en gang, at vi vil se på det i forbindelse med den kommende finanslov, hvor jo Banestyrelsens budget i allerhøjeste grad vil indgå.
Poul Andersen (S), 2002-02-20:
Jeg vil også gerne spørge ministeren, hvad den dybere baggrund er for, at netop de to stationer, som ministeren melder om her, ikke kunne komme med, så vi kunne få løst netop de store problemer, vi har, som fru Margrete Auken har nævnt, eksempelvis Middelfart Station, som er blevet en meget central station i forhold til nord- og sydgående tog til det jyske område, og hvor der er stor omstigning. Der er jo i de senere år blevet endnu større brug for en elevator.
Det er jo faktisk sådan, at den vareelevator, der kan bruges, så man kan få handicappede og dårligt gående op på perronen, faktisk kun er disponibel inden for normal arbejdstid.
Det er altså ikke rimeligt i den tid, vi lever i.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Det var da synd, for jeg sad og ventede på, hvornår svaret kom, for at få en lang sang om, at nu skulle man spare, behøvede jeg jo ikke her.
Men det havde dog været vigtigt, at man havde fået ministeren til at sige, at nu vil vi straks gå ind og kigge på det her, for jeg går ud fra, at det var en svipser, at man droppede kørestolsbyggeriet på netop Middelfart og Nykøbing Falster Stationer.
Jeg havde nær sagt, lad os nu bare vente med de andre, fordi det ikke er skiftestationer, men når vi står med så afgørende stationer som dem her, er det helt utilstedeligt, at de bliver ramt af sparekniven.
Man kører motorvejsprojekter igennem.
Man får alt det, vi skal snakke om bagefter, med nedsættelse af brotakster, hele det smarte, det hurtige, det tjekkede folk, de får, men lige præcis den allermest belastede gruppe, nemlig kørestolsbrugerne, får ikke.
Jeg ved godt, at barnevognsfolket kan blive henvist til trapper, det gjorde vi også, da vi var unge, det kan la' sig gi' sig at slæbe op og ned.
Jeg har ladet mig fortælle, at man fra DSB havde sagt eller også var det fra ministeriet, at de kunne jo tage til Fredericia.
Jeg ser altså min kørestolsbundne svigermor, som ganske vist har fået en elektrisk kørestol - og vi takker - futte over Lillebæltsbroen for at komme til Fredericia, for hendes eneste måde at komme med toget på er, hvis hun stille og roligt triller over den gamle Lillebæltsbro.
Det er også den, hun bor i nærheden af, så jeg kan selvfølgelig sige til hende, at det er trøsterigt. Men jeg forstår simpelt hen ikke, at ministeren ikke gør fuldstændig, som vi gjorde, da vi opdagede den her sag: Ups, lad os skynde os at få det her kørt videre, det må have absolut højeste prioritet i forhold til alle de andre ligegyldigheder.
Jeg vil gerne spørge ministeren: Er det virkelig udtryk for regeringens prioritering, at man har sagt, at adgang til stationer må komme i næste omgang, så vil vi nok give det høj prioritet.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Der var i den såkaldte pulje til stationsforbedringer, støjbekæmpelse og forbedret funktionalitet afsat midler til etablering af elevatorer på stationerne i Vedbæk, Vejen, Fredericia, Middelfart, Nykøbing Falster og Nivå.
Elevatorerne i Vedbæk og Vejen er etableret.
I det fremsatte forslag til finanslov for 2002 er puljen nedlagt, og der er kun åbnet mulighed for en videreførelse af de projekter, der ultimo 2001 var igangsat med kontraktlige bindinger.
Det betyder, at Fredericia færdiggøres som planlagt, men at der ikke er afsat midler i 2002 til at videreføre elevatorerprojekterne i Middelfart, Nivå og Nykøbing Falster.
I forbindelse med de generelle besparelser, som har omfattet alle områder inden for staten, må det accepteres, at enkelte forbedringer bliver udskudt i en periode.
Det har under prioritering af Trafikministeriets bevillinger været vigtigt for regeringen, at der i de kommende år bliver afsat relativt store beløb til Banestyrelsen til brug for genopretning af statens jernbanenet.
Der har så skullet findes alternative besparelser, og her er den omtalte pulje blevet valgt.
Når der på et senere tidspunkt afsættes bevillinger til stationsmoderniseringer, og herunder etablering af elevatorer, vil projekterne i Middelfart, Nykøbing Falster og Nivå selvfølgelig have høj prioritet.
Det er stadig regeringens politik, at tilgængeligheden til offentlig transport skal være god for alle befolkningsgrupper, også kørestolsbrugere.
Både Banestyrelsen, DSB og DSB-tog søger på hver deres område at tilvejebringe gode adgangsforhold for alle passagerer.
Anlægsprojekter udformes derfor under særlig hensyntagen til handicappedes ønsker og behov ved etablering af elevatorer, afmærkning for blinde, forbedring af perroner m.m.
Det betyder, at alle nye stationer som f.eks. dem på Ringbanen og Frederikssundbanen fra starten er indrettet handicapvenlige, dvs. enten med elevator eller adgang i niveau.
Også nærbaneprojektet henholdsvis Aalborg, Århus projekteres, så der bliver gode forhold for handicappede.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
»Hvad er regeringens politik for kørestolsbrugeres adgang til den kollektive trafik, siden man har besluttet at standse det planlagte elevatorbyggeri på for eksempel Middelfart Station og Nykøbing Falster Station?«
Bendt Bendtsen (KF), 2002-02-20:
Ja, jeg kan jo ikke andet end gentage det, jeg egentlig har sagt.
Det behøver jeg ikke at gøre.
Jeg kan bare sige, at vi er uenige.
Hermed sluttede spørgsmålet.
Jeg vil sige til hr. Ole Stavad
, at nu er forhandlingerne bl.a. om UMTS-midlerne ikke afsluttet endnu, og jeg ved også, at der er ønsker til det regionalpolitiske. Jeg kan sige, at det er en prioritering af erhvervspolitikken, vi har set af den nuværende regering.
Vi har valgt at prøve at booste erhvervslivet fremad i de her år: bedre betingelser for iværksættere, mindre bøvl osv., 32 initiativer i regeringens konkurrenceevnepakke for at skabe flere job.
Så må jeg igen henholde mig til, at beskæftigelsesministeren inden for lov om aktiv arbejdsmarkedspolitik har en ramme til at tage sig af folk, der bliver arbejdsløse.
Når der er blevet sagt, at på hjemmeservice koster det 1.500 arbejdspladser, så forventer vi faktisk, at mange af de mennesker, der i dag er ansat i hjemmeservice, kan komme ud, få et job et sted, betale skat, på en arbejdsplads, som ikke er offentligt støttet, og at firmaerne kan betale både skatter og moms.
Så vil jeg da gerne have lov at sige, at når man nu tager hjemmeservice, så har jeg altså erfaret, at den tidligere finansminister fra Socialdemokratiet selv påpegede, at man skulle til at udfase hele hjemmeserviceordningen, og det var trods alt den finanspolitiske ordfører, der fremkom med det her i november eller december måned, jeg kan ikke lige huske datoen, i Børsen, og nu står man også og viser Børsen frem.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Ja, jeg ved ikke, om jeg har formandens tilladelse til at tage hele debatten om takster på Storebælt.
Det kan vi selvfølgelig godt, men så kommer vi lidt ud over spørgetiden, vil jeg tro.
Jeg kan bekræfte, at jeg har modtaget et brev fra Socialdemokratiet, hvori man ønsker forhandling omkring Storebælt, Øresund og en række andre ting.
Det er vist rigtigt, at der var ni punkter, og jeg kan bekræfte, at jeg ville have indkaldt til et møde omkring den 10. marts, idet vi forudsatte, at rapporten kom den 1. marts.
Det viser sig, at rapporten kommer omkring den 15.-20. marts; derfor har jeg indkaldt til møde på torsdag for at få en foreløbig diskussion og se, hvad det er, vi skal koncentrere vores forhandling om, og så tager vi et møde, når rapporten endelig foreligger.
Det har jeg med glæde noteret mig at hr. Poul Andersen har tid til at deltage i, og det er jeg glad for.
Med hensyn til fru Margrete Aukens tanker om, at det er dumt at sænke taksterne: Ja, det kommer jo an på, hvor meget man sænker dem, for der er to aspekter i det.
Der er måske det miljøaspekt i det, at der kommer dobbelt så mange biler ud at køre - det tvivler jeg nu på - og så er der altså også det økonomiske aspekt, at det er en meget god idé at betale sin gæld.
Det er sådan et godt borgerligt synspunkt og formentlig også et synspunkt i fru Margrete Aukens parti.
Så andet er der ikke at sige om det.
Bjarne Laustsen (S), 2002-02-20:
Det er ret interessant, når man har en debat som den her, at man så ikke bare har et lille bitte halmstrå, man kan klynge sig til.
Det nærmeste, vi kan komme, er, at der kan blive tale om nogle forhandlinger i forhold til UMTS, og så må man se på, hvad der ellers er. Det er jo korrekt, at det, vi hidtil har set, er, at den regionalpolitiske indsats ikke er prioriteret særlig højt, og vi kan se, at det, man gør, er at nedskrive den generelle ledighed - selv om vi ved, at ledigheden vil stige, efterlønstallene vil stige osv. - for at nå nogle tal for at finansiere noget barsel osv. Man er altså i gang med at save den gren over, man selv sidder på, fordi det, man sparer på, er uddannelse.
Jeg forstår simpelt hen ikke, at man ikke vil være med til at prøve at hjælpe et område, der er kommet i en situation som den nu i Frederikshavn, og der vil givetvis komme andre til, så det er ikke bare et problem, der allokerer til Frederikshavn, men det er også et spørgsmål om, at man har en mulighed for at gribe ind i områder, hvor der vil være virksomhedslukninger.
Det kan man komme ud for af forskellige årsager, men man skal så have mulighed for at hjælpe folk over i en anden branche.
Netop med hensyn til hjemmeservice osv. er det jo folk, der er kortuddannede, som man har haft mulighed for at yde en hjælp.
Den fjerner man fuldstændig.
Jeg må konkludere på baggrund af det, jeg har hørt indtil nu, at der er ingen hjælp, hverken til Frederikshavn eller til andre områder, der mister arbejdspladser.
Flemming Hansen (KF), 2002-02-20:
Til begge spørgerne kan jeg sige, at jeg er enig i, hvad de siger, og derfor vil det også have en meget høj prioritet i forbindelse med de kommende års finanslove.
Margrete Auken (SF), 2002-02-20:
Jamen det var jo et godt forsøg.
Jeg citerede faktisk før økonomi- og erhvervsministeren fra hans besvarelse af spørgsmålet fra februar, altså for ikke ret lang tid siden,
hvor han sagde, at man heldigvis står ved målsætningerne, og jeg går ud fra, at trafikministeren nu har taget det ad notam og forhandler det på plads igen, ikke bare i Trafikministeriet, hvor der må sidde et par røde ører, men altså også i regeringen, sådan så vi ikke løber fra det her foretagende.
Med hensyn til brotaksterne er det jo sådan set det, jeg har spurgt om, så jeg synes ikke, at det går uden for spørgetiden, at vi forhandler emnet, for det drejer sig faktisk om brotaksterne.
Og der vil jeg sige, at jeg tror ikke, at jeg har sagt, at vi fordoblede det.
Hvis man gør det gratis, fordobler vi bilismen, det er givet.
Hvis man nedsætter taksterne dramatisk, vil man selv for Øresund kunne få flere biler til at køre der, men så skal de nedsættes dramatisk, og hvis man bare nedsætter dem lidt - og det tror jeg trafikministeren er enig i - vil det betyde, at man bare taber penge.
Det er sådan set det, der vil ske dér.
På Storebælt vil enhver reduktion sandsynligvis øge trafikken.
En 10 pct.s reduktion vil give en 10 pct.s øgning, eller rettere sagt, der skal en 10 pct.s øgning til, før det ikke giver et økonomisk bagslag, og sandsynligvis vil det på det sted også give en 10 pct.s øgning og dermed altså
også en øget bilisme.
Jeg spørger blot, om man finder det miljømæssigt forsvarligt at sige, at det her kan vi så godt gøre, vi øger trafikken.
Man har også sagt, at det, Bush lavede for klimaet, var fint, det hørte jeg her for nylig at man godt kunne acceptere.
Så jeg er godt klar over, at det ramler lidt om ørene på denne her regering, men formelt har man altså stadig væk det, som økonomi- og erhvervsministeren sagde for et par uger siden, og det, som er den officielle vedtagelse, og derfor må jeg igen spørge ministeren, om han ikke mener, at det miljømæssigt er betænkeligt at øge trafikken.
Henriette Kjær (KF), 2002-02-20:
Først vil jeg gerne lige sige, at for de ældre, der har muligheden for at flytte frit over kommunegrænsen i dag netop på grund af familierelationer eller religiøse forhold, vil den særlige undtagelse ikke gælde.
Det er kun for den ny, udvidede kreds, hvor alle får et frit valg.
Vi regner med, at der vil ske en fordobling af ældre mennesker, der vil vælge frit over kommunegrænsen.
I dag er der ca. 1.500, der særlig har benyttet sig af at flytte nærmere på en nær slægtning, og vi regner med, at det vil blive 3.000 i fremtiden.
Nej, man kan ikke komme ind under denne her undtagelsesbestemmelse som kommune, hvis det er, fordi man blot ikke har bygget ældreboliger nok.
Det er ikke grund nok.
Man skal simpelt hen sandsynliggøre, at der ikke er mulighed, at der ikke er flere byggegrunde, hvis det er en meget tæt bebygget kommune, og at den eneste mulighed nærmest er at bygge ind i skoven.
Det er altså kun i ganske særlige tilfælde.